# Az Európai Unió C 311/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 311 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. szeptember 3. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 311

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. szeptember 3.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2018/C 311/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2018/C 311/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2018/C 311/02 | C-162/18. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-869/16. sz., Wenger kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ügyben 2018. január 23-án hozott ítélete ellen Wenger SA által 2018. február 28-án benyújtott fellebbezés | 2 |
| 2018/C 311/03 | C-276/18. sz. ügy: A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2018. április 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – KrakVet Marek Batko sp. k. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága | 2 |
| 2018/C 311/04 | C-323/18. sz. ügy: A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2018. május 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Tesco-Global Áruházak Zrt. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága | 4 |
| 2018/C 311/05 | C-361/18. sz. ügy: A Szekszárdi Járásbíróság (Magyarország) által 2018. június 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Weil Ágnes kontra Gulácsi Géza | 5 |
| 2018/C 311/06 | C-362/18. sz. ügy: A Székesfehérvári Törvényszék (Magyarország) által 2018. június 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Hochtief AG kontra Fővárosi Törvényszék | 6 |
| 2018/C 311/07 | C-404/18. sz. ügy: Az Arbeidsrechtbank Antwerpen (Belgium) által 2018. június 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Jamina Hakelbracht, Tine Vandenbon, Instituut voor de Gelijkheid van Vrouwen en Mannen kontra WTG Retail BVBA | 8 |
| 2018/C 311/08 | C-406/18. sz. ügy: A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2018. június 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – PG kontra Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal | 8 |
| 2018/C 311/09 | C-414/18. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2018. június 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Iccrea Banca SpA Istituto Centrale del Credito Cooperativo kontra Banca d’Italia | 9 |
| 2018/C 311/10 | C-422/18. sz. ügy: A Tribunale di Milano (Olaszország) által 2018. június 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FR kontra Ministero dell’interno – Commissione Territoriale per il riconoscimento della Protezione Internazionale presso la Prefettura U.T.G. di Milano | 10 |
| 2018/C 311/11 | C-424/18. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per il Veneto (Olaszország) által 2018. június 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Italy Emergenza Cooperativa Sociale, Associazione Volontaria di Pubblica Assistenza Croce Verde kontra Ulss 5 Polesana Rovigo, Regione del Veneto | 10 |
| | Törvényszék |
| 2018/C 311/12 | T-356/15. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 12-i ítélete – Ausztria kontra Bizottság (Állami támogatások – Az Egyesült Királyság által a Hinkley Point atomerőmű C egysége javára nyújtani tervezett támogatás – Kompenzációs különbözeti szerződés, államtitkári megállapodás és hitelgarancia – A támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja – Közérdekű cél – A nukleáris energia előmozdítása – Az állami beavatkozás szükségessége – A kezességvállalásokról szóló közlemény – A támogatási elem meghatározása – Arányosság – Beruházási támogatás – Működési támogatás – Az észrevételek benyújtásához való jog – Közbeszerzési eljárás – Indokolási kötelezettség) | 12 |
| 2018/C 311/13 | T-774/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 12-i ítélete – Consejo Regulador del Cava kontra EUIPO – Cave de Tain-L’Hermitage, union des propriétaires (CAVE DE TAIN) (Európai uniós védjegy – Törlési eljárás – CAVE DE TAIN európai uniós ábrás védjegy – cava korábbi eredetmegjelölés – Oltalom alatt álló eredetmegjelölés idézésének fogalma – Az 1308/2013/EU rendelet 103. cikke (2) bekezdésének b) pontja) | 13 |
| 2018/C 311/14 | T-377/18. sz. ügy: 2018. június 20-án benyújtott kereset – Intercept Pharma és Intercept Pharmaceuticals kontra EMA | 13 |
| 2018/C 311/15 | T-406/18. sz. ügy: 2018. július 3-án benyújtott kereset – de Volksbank kontra ESZT | 14 |
| 2018/C 311/16 | T-442/18. sz. ügy: 2018. július 18-án benyújtott kereset – Aeris Invest kontra EKB | 15 |
| 2018/C 311/17 | T-443/18. sz. ügy: 2018. július 16-án benyújtott kereset – Peek & Cloppenburg kontra EUIPO – Peek & Cloppenburg (Vogue Peek & Cloppenburg) | 17 |
| 2018/C 311/18 | T-444/18. sz. ügy: 2018. július 16-án benyújtott kereset – Peek & Cloppenburg kontra EUIPO – Peek & Cloppenburg (Peek & Cloppenburg) | 17 |
| 2018/C 311/19 | T-445/18. sz. ügy: 2018. július 16-án benyújtott kereset – Peek & Cloppenburg kontra EUIPO – Peek & Cloppenburg (Peek & Cloppenburg) | 18 |
| 2018/C 311/20 | T-446/18. sz. ügy: 2018. július 16-án benyújtott kereset – Peek & Cloppenburg kontra EUIPO – Peek & Cloppenburg (Peek & Cloppenburg) | 19 |
| 2018/C 311/21 | T-449/18. sz. ügy: 2018. július 19-én benyújtott kereset – Ortlieb Sportartikel kontra EUIPO (Egy nyolcszög ábrája) | 20 |
| 2018/C 311/22 | T-564/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 3-i végzése – So kontra Tanács és Bizottság | 20 |
| 2018/C 311/23 | T-568/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 3-i végzése – Korea National Insurance Corporation kontra Tanács és Bizottság | 21 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2018/C 311/02

C-162/18. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-869/16. sz., Wenger kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ügyben 2018. január 23-án hozott ítélete ellen Wenger SA által 2018. február 28-án benyújtott fellebbezés

2

2018/C 311/03

C-276/18. sz. ügy: A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2018. április 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – KrakVet Marek Batko sp. k. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

2

2018/C 311/04

C-323/18. sz. ügy: A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2018. május 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Tesco-Global Áruházak Zrt. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

4

2018/C 311/05

C-361/18. sz. ügy: A Szekszárdi Járásbíróság (Magyarország) által 2018. június 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Weil Ágnes kontra Gulácsi Géza

5

2018/C 311/06

C-362/18. sz. ügy: A Székesfehérvári Törvényszék (Magyarország) által 2018. június 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Hochtief AG kontra Fővárosi Törvényszék

6

2018/C 311/07

C-404/18. sz. ügy: Az Arbeidsrechtbank Antwerpen (Belgium) által 2018. június 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Jamina Hakelbracht, Tine Vandenbon, Instituut voor de Gelijkheid van Vrouwen en Mannen kontra WTG Retail BVBA

8

2018/C 311/08

C-406/18. sz. ügy: A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2018. június 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – PG kontra Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal

8

2018/C 311/09

C-414/18. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2018. június 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Iccrea Banca SpA Istituto Centrale del Credito Cooperativo kontra Banca d’Italia

9

2018/C 311/10

C-422/18. sz. ügy: A Tribunale di Milano (Olaszország) által 2018. június 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FR kontra Ministero dell’interno – Commissione Territoriale per il riconoscimento della Protezione Internazionale presso la Prefettura U.T.G. di Milano

10

2018/C 311/11

C-424/18. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per il Veneto (Olaszország) által 2018. június 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Italy Emergenza Cooperativa Sociale, Associazione Volontaria di Pubblica Assistenza Croce Verde kontra Ulss 5 Polesana Rovigo, Regione del Veneto

10

Törvényszék

2018/C 311/12

T-356/15. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 12-i ítélete – Ausztria kontra Bizottság (Állami támogatások – Az Egyesült Királyság által a Hinkley Point atomerőmű C egysége javára nyújtani tervezett támogatás – Kompenzációs különbözeti szerződés, államtitkári megállapodás és hitelgarancia – A támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja – Közérdekű cél – A nukleáris energia előmozdítása – Az állami beavatkozás szükségessége – A kezességvállalásokról szóló közlemény – A támogatási elem meghatározása – Arányosság – Beruházási támogatás – Működési támogatás – Az észrevételek benyújtásához való jog – Közbeszerzési eljárás – Indokolási kötelezettség)

12

2018/C 311/13

T-774/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 12-i ítélete – Consejo Regulador del Cava kontra EUIPO – Cave de Tain-L’Hermitage, union des propriétaires (CAVE DE TAIN) (Európai uniós védjegy – Törlési eljárás – CAVE DE TAIN európai uniós ábrás védjegy – cava korábbi eredetmegjelölés – Oltalom alatt álló eredetmegjelölés idézésének fogalma – Az 1308/2013/EU rendelet 103. cikke (2) bekezdésének b) pontja)

13

2018/C 311/14

T-377/18. sz. ügy: 2018. június 20-án benyújtott kereset – Intercept Pharma és Intercept Pharmaceuticals kontra EMA

13

2018/C 311/15

T-406/18. sz. ügy: 2018. július 3-án benyújtott kereset – de Volksbank kontra ESZT

14

2018/C 311/16

T-442/18. sz. ügy: 2018. július 18-án benyújtott kereset – Aeris Invest kontra EKB

15

2018/C 311/17

T-443/18. sz. ügy: 2018. július 16-án benyújtott kereset – Peek & Cloppenburg kontra EUIPO – Peek & Cloppenburg (Vogue Peek & Cloppenburg)

17

2018/C 311/18

T-444/18. sz. ügy: 2018. július 16-án benyújtott kereset – Peek & Cloppenburg kontra EUIPO – Peek & Cloppenburg (Peek & Cloppenburg)

17

2018/C 311/19

T-445/18. sz. ügy: 2018. július 16-án benyújtott kereset – Peek & Cloppenburg kontra EUIPO – Peek & Cloppenburg (Peek & Cloppenburg)

18

2018/C 311/20

T-446/18. sz. ügy: 2018. július 16-án benyújtott kereset – Peek & Cloppenburg kontra EUIPO – Peek & Cloppenburg (Peek & Cloppenburg)

19

2018/C 311/21

T-449/18. sz. ügy: 2018. július 19-én benyújtott kereset – Ortlieb Sportartikel kontra EUIPO (Egy nyolcszög ábrája)

20

2018/C 311/22

T-564/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 3-i végzése – So kontra Tanács és Bizottság

20

2018/C 311/23

T-568/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 3-i végzése – Korea National Insurance Corporation kontra Tanács és Bizottság

21

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 3.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2018/C 311/01)

Utolsó kiadvány

HL C 301., 2018.8.27.

Korábbi közzétételek

HL C 294., 2018.8.20.

HL C 285., 2018.8.13.

HL C 276., 2018.8.6.

HL C 268., 2018.7.30.

HL C 259., 2018.7.23.

HL C 249., 2018.7.16.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 3.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/2

---

A Törvényszék (első tanács) T-869/16. sz., Wenger kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ügyben 2018. január 23-án hozott ítélete ellen Wenger SA által 2018. február 28-án benyújtott fellebbezés

(C-162/18. P. sz. ügy)

(2018/C 311/02)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Wenger SA (képviselő: A. Sulovsky Rechtsanwältin)

A másik/többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

2018. július 5-i végzésében a Bíróság (hetedik tanács) megállapította, hogy a jelen fellebbezésről nem kell határozni.

---

| 3.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/2

---

A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2018. április 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – KrakVet Marek Batko sp. k. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(C-276/18. sz. ügy)

(2018/C 311/03)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Az alapeljárás felei

Felperes: KrakVet Marek Batko sp. k.

Alperes: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) („héairányelv”) célkitűzéseit, így különösen a héairányelv preambulumának (17) és (62) bekezdésében megfogalmazott, a tagállamok közötti hatásköri összeütközések és a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozó követelményeket, továbbá a 904/2010/EU tanácsi rendeletet (2), különösen annak (5), (7) és (8) számú preambulum-bekezdéseit és 7., 13., és 28–30. cikkeit, hogy azok nem teszik lehetővé az olyan tagállami hatósági gyakorlatot, amely ugyanazon ügyletet egy másik tagállami hatóságnak ugyanarra az ügyletre vonatkozó, azonos tényálláson alapuló jogértelmezésével és ennek alapján kiadott kötelező erejű feltételes adómegállapításával, valamint a mindezeket megerősítő adóellenőrzés során tett megállapításával szemben eltérően minősíti, ezzel az adózó kétszeres adóztatását előidézve? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) („héairányelv”) célkitűzéseit, így különösen a héairányelv preambulumának (17) és (62) bekezdésében megfogalmazott, a tagállamok közötti hatásköri összeütközések és a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozó követelményeket, továbbá a 904/2010/EU tanácsi rendeletet (2), különösen annak (5), (7) és (8) számú preambulum-bekezdéseit és 7., 13., és 28–30. cikkeit, hogy azok nem teszik lehetővé az olyan tagállami hatósági gyakorlatot, amely ugyanazon ügyletet egy másik tagállami hatóságnak ugyanarra az ügyletre vonatkozó, azonos tényálláson alapuló jogértelmezésével és ennek alapján kiadott kötelező erejű feltételes adómegállapításával, valamint a mindezeket megerősítő adóellenőrzés során tett megállapításával szemben eltérően minősíti, ezzel az adózó kétszeres adóztatását előidézve?

| 2) | Amennyiben az első kérdésre adott válasz alapján az ilyen gyakorlat nem ellentétes a közösségi joggal, akkor a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv és az uniós jog figyelembevételével jogosult-e a tagállami adóhatóság arra, hogy egyoldalúan határozza meg az adókötelezettséget, figyelmen kívül hagyva azt, hogy az adózó magatartásának jogszerűségét egy másik tagállam adóhatósága előzetesen az adózó kérésére és utólagosan ellenőrzése során határozataiban többször megerősítette?
  Vagy pedig az adósemlegesség elvének biztosítása és a kétszeres adóztatás elkerülése érdekében köteles-e az adózó ügyében együttműködni a két tagállam adóhatósága, és megállapodásra jutni azért, hogy az adózónak csak az egyik országban kelljen a héát befizetnie? |
| --- | --- |

2)

Amennyiben az első kérdésre adott válasz alapján az ilyen gyakorlat nem ellentétes a közösségi joggal, akkor a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv és az uniós jog figyelembevételével jogosult-e a tagállami adóhatóság arra, hogy egyoldalúan határozza meg az adókötelezettséget, figyelmen kívül hagyva azt, hogy az adózó magatartásának jogszerűségét egy másik tagállam adóhatósága előzetesen az adózó kérésére és utólagosan ellenőrzése során határozataiban többször megerősítette?

Vagy pedig az adósemlegesség elvének biztosítása és a kétszeres adóztatás elkerülése érdekében köteles-e az adózó ügyében együttműködni a két tagállam adóhatósága, és megállapodásra jutni azért, hogy az adózónak csak az egyik országban kelljen a héát befizetnie?

| 3) | Amennyiben a második kérdésre adott válasz alapján a tagállami adóhatóság jogosult az átminősítést egyoldalúan megtenni, a Héa irányelv rendelkezéseit úgy kell-e értelmezni, hogy a héafizetésre kötelezett adózónak a másik tagállam adóhatósága által feltételes adómegállapításban rögzített, adóellenőrzéssel lezárt időszakra vonatkozóan befizetett adóját a másik tagállam adóhatósága köteles visszautalni annak érdekében, hogy ezáltal a kétszeres adóztatás elkerülése és az adósemlegesség elve biztosítva legyen? |
| --- | --- |

3)

Amennyiben a második kérdésre adott válasz alapján a tagállami adóhatóság jogosult az átminősítést egyoldalúan megtenni, a Héa irányelv rendelkezéseit úgy kell-e értelmezni, hogy a héafizetésre kötelezett adózónak a másik tagállam adóhatósága által feltételes adómegállapításban rögzített, adóellenőrzéssel lezárt időszakra vonatkozóan befizetett adóját a másik tagállam adóhatósága köteles visszautalni annak érdekében, hogy ezáltal a kétszeres adóztatás elkerülése és az adósemlegesség elve biztosítva legyen?

| 4) | Miként értelmezhető a harmonizált héairányelv 33. cikk (1) bekezdésének első mondatában foglalt azon kifejezés, hogy a fuvarozás az értékesítő fél „által vagy megbízásából” megy végbe? Az említett kifejezés magában foglalja-e azt az esetet, amikor az adózó mint eladó internetes vásárlási felületén felajánlja annak lehetőségét, hogy a vevő egy olyan logisztikai vállalkozással kössön szerződést, amellyel az eladó az értékesítéstől eltérő ügyletekben együttműködik, amellett, hogy a vevő szabadon választhat a felajánlottól eltérő, más fuvarozót is, és a fuvarozási szerződést a vevő és a fuvarozó köti, az eladó a szerződésben nem részes fél?
  Az értelmezés szempontjából – különös tekintettel a jogbiztonság elvére – van-e jelentősége annak, hogy a héairányelv említett rendelkezését átültető jogszabályokat a tagállamoknak 2021-ig módosítaniuk kell oly módon, hogy a héairányelv 33. cikk (1) bekezdése a fuvarozó kiválasztásában való közvetett közreműködés esetén is alkalmazandó legyen? |
| --- | --- |

4)

Miként értelmezhető a harmonizált héairányelv 33. cikk (1) bekezdésének első mondatában foglalt azon kifejezés, hogy a fuvarozás az értékesítő fél „által vagy megbízásából” megy végbe? Az említett kifejezés magában foglalja-e azt az esetet, amikor az adózó mint eladó internetes vásárlási felületén felajánlja annak lehetőségét, hogy a vevő egy olyan logisztikai vállalkozással kössön szerződést, amellyel az eladó az értékesítéstől eltérő ügyletekben együttműködik, amellett, hogy a vevő szabadon választhat a felajánlottól eltérő, más fuvarozót is, és a fuvarozási szerződést a vevő és a fuvarozó köti, az eladó a szerződésben nem részes fél?

Az értelmezés szempontjából – különös tekintettel a jogbiztonság elvére – van-e jelentősége annak, hogy a héairányelv említett rendelkezését átültető jogszabályokat a tagállamoknak 2021-ig módosítaniuk kell oly módon, hogy a héairányelv 33. cikk (1) bekezdése a fuvarozó kiválasztásában való közvetett közreműködés esetén is alkalmazandó legyen?

| 5) | Az uniós jogot, így különösen a héairányelvet úgy kell-e értelmezni, hogy az alábbi tények együtt vagy külön-külön relevanciával bírnak annak értékelése szempontjából, hogy a termék értékesítését, valamint elszállítását vagy fuvarozását végző független társaságok közti jogi kapcsolat kialakítását az adózó a héairányelv 33. cikkének megkerülésére, ezáltal a joggal való visszaélés megvalósítására hozta-e létre, amely annak kihasználására irányult, hogy a másik tagállamban alkalmazandó általános forgalmi adó mértéke alacsonyabb volt:






  5.1) | ha a fuvarozást végző logisztikai vállalkozás az adózóval kapcsolt vállalkozás és az adózónak más, a fuvarozástól független szolgáltatásokat nyújt; |
| --- | --- | --- |

5)

Az uniós jogot, így különösen a héairányelvet úgy kell-e értelmezni, hogy az alábbi tények együtt vagy külön-külön relevanciával bírnak annak értékelése szempontjából, hogy a termék értékesítését, valamint elszállítását vagy fuvarozását végző független társaságok közti jogi kapcsolat kialakítását az adózó a héairányelv 33. cikkének megkerülésére, ezáltal a joggal való visszaélés megvalósítására hozta-e létre, amely annak kihasználására irányult, hogy a másik tagállamban alkalmazandó általános forgalmi adó mértéke alacsonyabb volt:

5.1)

ha a fuvarozást végző logisztikai vállalkozás az adózóval kapcsolt vállalkozás és az adózónak más, a fuvarozástól független szolgáltatásokat nyújt;

| 5.2) | ugyanakkor a vevő bármely időpontban eltérhet attól az adózó által ajánlott gyakorlattól, hogy a fuvarozáshoz a vele szerződött logisztikai partnerét keresse meg, a vevőnek lehetősége volt eltérő fuvarozót megbízni vagy az árut személyesen átvenni? |
| --- | --- |

5.2)

ugyanakkor a vevő bármely időpontban eltérhet attól az adózó által ajánlott gyakorlattól, hogy a fuvarozáshoz a vele szerződött logisztikai partnerét keresse meg, a vevőnek lehetősége volt eltérő fuvarozót megbízni vagy az árut személyesen átvenni?

---

(1)  HL 2006, L 347., 1. o.

(2)  A hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről szóló, 2010. október 7-i 904/2010/EU tanácsi rendelet; HL 2010, L 268., 1. o.

---

| 3.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/4

---

A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2018. május 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Tesco-Global Áruházak Zrt. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(C-323/18. sz. ügy)

(2018/C 311/04)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Az alapeljárás felei

Felperes: Tesco-Global Áruházak Zrt.

Alperes: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Az EUMSz-nek a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét (EUMSZ 18. cikk és 26. cikk), a letelepedés szabadságának elvét (EUMSZ 49. cikk), az egyenlő elbánásban részesülés elvét (EUMSZ 54. cikk), az 54. cikk értelmében vett társaságok tőkéjében való egyenlő részesedés elvét (EUMSZ 55. cikk), a szolgáltatások szabadsága elvét (56. cikk), a tőke szabad mozgásának elvét (EUMSZ 63. és 65. cikk), a vállalkozásokra egyenlő adó kivetésének elvét (EUMSZ 110. cikk) szabályozó rendelkezéseivel összeegyeztethető-e, hogy bolti kiskereskedelmi tevékenységet folytató olyan adózónak, amely külföldi tulajdonban áll, és egy gazdasági társaságban több boltot működtet, ténylegesen az erősen progresszív adómértékek legfelső sávjában kell különadót fizetnie, míg az egységes cégjelzés alatt franchise rendszerben – boltonként tipikusan külön gazdasági társaságként – működő belföldi tulajdonú adóalanyok ténylegesen az adómentes sávba kerülnek, vagy az azt követő alacsony adókulcsok egyikét kell alkalmazniuk, és így a külföldi tulajdonú társaságok által fizetett adó és összes adóbevétel aránya lényegesen magasabb, mint a belföldi tulajdonú adóalanyok ezen arányszáma? |
| --- | --- |

1)

Az EUMSz-nek a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét (EUMSZ 18. cikk és 26. cikk), a letelepedés szabadságának elvét (EUMSZ 49. cikk), az egyenlő elbánásban részesülés elvét (EUMSZ 54. cikk), az 54. cikk értelmében vett társaságok tőkéjében való egyenlő részesedés elvét (EUMSZ 55. cikk), a szolgáltatások szabadsága elvét (56. cikk), a tőke szabad mozgásának elvét (EUMSZ 63. és 65. cikk), a vállalkozásokra egyenlő adó kivetésének elvét (EUMSZ 110. cikk) szabályozó rendelkezéseivel összeegyeztethető-e, hogy bolti kiskereskedelmi tevékenységet folytató olyan adózónak, amely külföldi tulajdonban áll, és egy gazdasági társaságban több boltot működtet, ténylegesen az erősen progresszív adómértékek legfelső sávjában kell különadót fizetnie, míg az egységes cégjelzés alatt franchise rendszerben – boltonként tipikusan külön gazdasági társaságként – működő belföldi tulajdonú adóalanyok ténylegesen az adómentes sávba kerülnek, vagy az azt követő alacsony adókulcsok egyikét kell alkalmazniuk, és így a külföldi tulajdonú társaságok által fizetett adó és összes adóbevétel aránya lényegesen magasabb, mint a belföldi tulajdonú adóalanyok ezen arányszáma?

| 2) | Az EUMSz-nek a tiltott állami támogatások elvét (EUMSz 107. cikk (1) bekezdés) szabályozó rendelkezéseivel összeegyeztethető-e, hogy a bolti kiskereskedelmi tevékenységet folytató olyan adózónak, amely egy gazdasági társaságban több boltot működtet, ténylegesen az erősen progresszív adómértékek legfelső sávjában kell különadót fizetnie, míg a vele közvetlen versenyhelyzetben lévő, egységes cégjelzés alatt franchise rendszerben – boltonként tipikusan külön gazdasági társaságként – működő belföldi tulajdonú adóalanyok ténylegesen az adómentes sávba kerülnek, vagy az azt követő alacsony adókulcsok egyikét kell alkalmazniuk, és így a külföldi tulajdonú társaságok által fizetett adó és összes adóbevétel aránya lényegesen magasabb, mint a belföldi tulajdonú adóalanyok ezen arányszáma? |
| --- | --- |

2)

Az EUMSz-nek a tiltott állami támogatások elvét (EUMSz 107. cikk (1) bekezdés) szabályozó rendelkezéseivel összeegyeztethető-e, hogy a bolti kiskereskedelmi tevékenységet folytató olyan adózónak, amely egy gazdasági társaságban több boltot működtet, ténylegesen az erősen progresszív adómértékek legfelső sávjában kell különadót fizetnie, míg a vele közvetlen versenyhelyzetben lévő, egységes cégjelzés alatt franchise rendszerben – boltonként tipikusan külön gazdasági társaságként – működő belföldi tulajdonú adóalanyok ténylegesen az adómentes sávba kerülnek, vagy az azt követő alacsony adókulcsok egyikét kell alkalmazniuk, és így a külföldi tulajdonú társaságok által fizetett adó és összes adóbevétel aránya lényegesen magasabb, mint a belföldi tulajdonú adóalanyok ezen arányszáma?

| 3) | Az EUMSZ. 107. cikkét és a 108. cikk (3) bekezdését úgy kell-e értelmezni, hogy annak hatálya kiterjed az olyan adóintézkedésre, amely szerves kapcsolatban áll az adóintézkedés alapján befolyt adóbevételből finanszírozott – állami támogatást megvalósító – adómentességgel azáltal, hogy a jogalkotó a kiskereskedelmi különadó bevezetését megelőzően (a piaci szereplők árbevétele alapján) meghatározott költségvetési bevételi előirányzat összegét nem egy általános adókulcs bevezetésével, hanem az árbevételhez igazodó progresszív adómértékek alkalmazásával úgy érte el, hogy a piaci szereplők egy részét, a szabályozás szándékos célkitűzéseként adómentességben részesítette? |
| --- | --- |

3)

Az EUMSZ. 107. cikkét és a 108. cikk (3) bekezdését úgy kell-e értelmezni, hogy annak hatálya kiterjed az olyan adóintézkedésre, amely szerves kapcsolatban áll az adóintézkedés alapján befolyt adóbevételből finanszírozott – állami támogatást megvalósító – adómentességgel azáltal, hogy a jogalkotó a kiskereskedelmi különadó bevezetését megelőzően (a piaci szereplők árbevétele alapján) meghatározott költségvetési bevételi előirányzat összegét nem egy általános adókulcs bevezetésével, hanem az árbevételhez igazodó progresszív adómértékek alkalmazásával úgy érte el, hogy a piaci szereplők egy részét, a szabályozás szándékos célkitűzéseként adómentességben részesítette?

| 4) | Összeegyeztethető-e az eljárások egyenértékűségének elvével, valamint az uniós jog tényleges érvényesülésének és elsődlegességének elvével az a tagállami jogalkalmazói gyakorlat, amely alapján a hivatalból induló adóellenőrzés vagy az azt követő bírósági eljárás során – a tényleges érvényesülés elve és a félretételi kötelezettség ellenére – nem lehetséges az uniós jogba ütköző nemzeti adójogszabály alapján bevallott adó visszatérítésére irányuló igény előterjesztése, arra hivatkozva, hogy az adóhatóság vagy a bíróság az uniós jogba ütközést csak külön, kérelemre induló, csak a hivatalbóli eljárást megelőzően megindítható eljárásban vizsgálja, miközben a nemzeti jogba ütköző módon bevallott adóval kapcsolatban a visszatérítési igény adóhatósági vagy bírósági eljárásban történő előterjesztésének akadálya nincs? |
| --- | --- |

4)

Összeegyeztethető-e az eljárások egyenértékűségének elvével, valamint az uniós jog tényleges érvényesülésének és elsődlegességének elvével az a tagállami jogalkalmazói gyakorlat, amely alapján a hivatalból induló adóellenőrzés vagy az azt követő bírósági eljárás során – a tényleges érvényesülés elve és a félretételi kötelezettség ellenére – nem lehetséges az uniós jogba ütköző nemzeti adójogszabály alapján bevallott adó visszatérítésére irányuló igény előterjesztése, arra hivatkozva, hogy az adóhatóság vagy a bíróság az uniós jogba ütközést csak külön, kérelemre induló, csak a hivatalbóli eljárást megelőzően megindítható eljárásban vizsgálja, miközben a nemzeti jogba ütköző módon bevallott adóval kapcsolatban a visszatérítési igény adóhatósági vagy bírósági eljárásban történő előterjesztésének akadálya nincs?

---

| 3.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/5

---

A Szekszárdi Járásbíróság (Magyarország) által 2018. június 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Weil Ágnes kontra Gulácsi Géza

(C-361/18. sz. ügy)

(2018/C 311/05)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Szekszárdi Járásbíróság

Az alapeljárás felei

Felperes: Weil Ágnes

Alperes: Gulácsi Géza

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Az 1215/2012/EU rendelet (1) 53. cikkét úgy kell-e értelmezni, hogy a határozatot hozó tagállam bíróságának a fél erre irányuló kérelme esetén a határozatról szóló tanúsítványt automatikusan, az 1215/2012/EU rendelet hatálya alá tartozás vizsgálata nélkül ki kell állítania? |
| --- | --- |

1)

Az 1215/2012/EU rendelet (1) 53. cikkét úgy kell-e értelmezni, hogy a határozatot hozó tagállam bíróságának a fél erre irányuló kérelme esetén a határozatról szóló tanúsítványt automatikusan, az 1215/2012/EU rendelet hatálya alá tartozás vizsgálata nélkül ki kell állítania?

| 2) | Amennyiben az első kérdésre adott válasz nemleges, az 1215/2012/EU rendelet 1. cikk (2) bekezdés a) pontját úgy kell-e értelmezni, hogy a de facto élettársak közötti vagyoni megtérítési igény olyan kapcsolatból eredő vagyonjogra vonatkozik, amelyet a házasságéval hasonló (jog)hatásúnak kell tekinteni? |
| --- | --- |

2)

Amennyiben az első kérdésre adott válasz nemleges, az 1215/2012/EU rendelet 1. cikk (2) bekezdés a) pontját úgy kell-e értelmezni, hogy a de facto élettársak közötti vagyoni megtérítési igény olyan kapcsolatból eredő vagyonjogra vonatkozik, amelyet a házasságéval hasonló (jog)hatásúnak kell tekinteni?

---

(1)  A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet; HL 2012, L 351., 1. o.

---

| 3.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/6

---

A Székesfehérvári Törvényszék (Magyarország) által 2018. június 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Hochtief AG kontra Fővárosi Törvényszék

(C-362/18. sz. ügy)

(2018/C 311/06)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Székesfehérvári Törvényszék

Az alapeljárás felei

Felperes: Hochtief AG

Alperes: Fővárosi Törvényszék

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Akként kell-e az uniós jogi alapelveket, illetve szabályokat (többek között az EUSZ 4. cikk (3) bekezdését és az egységes jogértelmezés követelményét) értelmezni, amint azokat az EUB különösen a Köbler ügyben hozott ítéletben értelmezte, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróság uniós jogsértő ítéletéért való felelősség megállapítása alapulhat kizárólag a nemzeti jogon, illetve a nemzeti jog által kimunkált kritériumokon? Nemleges válasz esetén akként kell-e az uniós jogi alapelveket, illetve szabályokat, különösen pedig az EUB által a Köbler ügyben az „állam” felelősségére vonatkozóan kimunkált három kritériumot értelmezni, hogy a tagállami bíróságok uniós jogsértése miatti tagállami felelősség feltételeinek fennállását a nemzeti jog alapján kell megítélni? |
| --- | --- |

1)

Akként kell-e az uniós jogi alapelveket, illetve szabályokat (többek között az EUSZ 4. cikk (3) bekezdését és az egységes jogértelmezés követelményét) értelmezni, amint azokat az EUB különösen a Köbler ügyben hozott ítéletben értelmezte, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróság uniós jogsértő ítéletéért való felelősség megállapítása alapulhat kizárólag a nemzeti jogon, illetve a nemzeti jog által kimunkált kritériumokon? Nemleges válasz esetén akként kell-e az uniós jogi alapelveket, illetve szabályokat, különösen pedig az EUB által a Köbler ügyben az „állam” felelősségére vonatkozóan kimunkált három kritériumot értelmezni, hogy a tagállami bíróságok uniós jogsértése miatti tagállami felelősség feltételeinek fennállását a nemzeti jog alapján kell megítélni?

| 2) | Akként kell-e az uniós jogi szabályokat, illetve alapelveket (többek között az EUSZ 4. cikk (3) bekezdését és a hatékony jogorvoslat követelményét), különösen pedig az EUB-nak egyebek mellett a Francovich, Brasserie du pécheur és Köbler ügyekben kimunkált tagállami felelősségre vonatkozó ítéleteit értelmezni, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróságok uniós jogba ütköző ítéleteinek jogereje kizárja a tagállam kártérítési felelősségének megállapítását? |
| --- | --- |

2)

Akként kell-e az uniós jogi szabályokat, illetve alapelveket (többek között az EUSZ 4. cikk (3) bekezdését és a hatékony jogorvoslat követelményét), különösen pedig az EUB-nak egyebek mellett a Francovich, Brasserie du pécheur és Köbler ügyekben kimunkált tagállami felelősségre vonatkozó ítéleteit értelmezni, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróságok uniós jogba ütköző ítéleteinek jogereje kizárja a tagállam kártérítési felelősségének megállapítását?

| 3) | Akként kell-e értelmezni a 89/665/EK (1), a 92/13/EK (2) és a 2007/66/EK (3) irányelvekben, továbbá a Kühne & Heitz, Kapferer, Pizzarotti és Transportes Urbanos ítéletekben megfogalmazott „hatékonyság” és egyenértékűség jogelvét, hogy a perújítási eljárásban a fél az alapperben a másodfokú bíróság által kezdeményezett előzetes döntéshozatali eljárás során született európai bírósági ítélet megállapításaira már nem hivatkozhat, arra való tekintettel, hogy azokat az alapperben nem vették figyelembe, különösen akkor, ha a legfelsőbb fokon eljáró tagállami bíróság az alapperben hozott ítélettel szemben előterjesztett felülvizsgálati kérelmet ara való hivatkozással utasította el, hogy az európai bíróság ítéletében foglaltakra a fél nem hivatkozott időben? |
| --- | --- |

3)

Akként kell-e értelmezni a 89/665/EK (1), a 92/13/EK (2) és a 2007/66/EK (3) irányelvekben, továbbá a Kühne & Heitz, Kapferer, Pizzarotti és Transportes Urbanos ítéletekben megfogalmazott „hatékonyság” és egyenértékűség jogelvét, hogy a perújítási eljárásban a fél az alapperben a másodfokú bíróság által kezdeményezett előzetes döntéshozatali eljárás során született európai bírósági ítélet megállapításaira már nem hivatkozhat, arra való tekintettel, hogy azokat az alapperben nem vették figyelembe, különösen akkor, ha a legfelsőbb fokon eljáró tagállami bíróság az alapperben hozott ítélettel szemben előterjesztett felülvizsgálati kérelmet ara való hivatkozással utasította el, hogy az európai bíróság ítéletében foglaltakra a fél nem hivatkozott időben?

| 4) | A fenti 3. számú kérdésben hivatkozott irányelveket, valamint az Európai Unió Bíróságának különösen a perújítás megengedhetőségére vonatkozóan a C-213/13 Impresa Pizzarotti, C-234/04 Kapferer, C-453/00 Kühne & Heitz és C-118/08 Transportes Urbanos ítéletekben kimunkált ítélkezési gyakorlatát; illetve a közbeszerzési jogorvoslati eljárásokban alkalmazott nemzeti jogi határidőkre vonatkozóan az Európai Bíróság által a C-470/99. sz., C-327/00. sz. és C-241/06. sz. ügyekben kialakított alapelveket úgy kell-e értelmezni, hogy a nemzeti bíróságok jogszerűen járnak el, amikor a fél a II. fokú eljárásban hivatkozik az Európai Unió Bíróságának egy olyan ítéletére, amelyet a II. fokú bíróság szerzett be az előtte folyamatban levő ügyben; illetve az Európai Unió Bíróságának egy olyan ítéletére, amely csak a II. fokú eljárásban vált elérhetővé a tagállami hivatalos nyelven és ezeket késői hivatkozás miatt figyelmen kívül hagyják, de ennek ellenére elutasítják a félnek az általa felhívott, de figyelmen kívül hagyott Európai Unió Bíróságának ítéleteire és az ezek szerint releváns tényekre hivatkozással kezdeményezett perújítási kérelmét? |
| --- | --- |

4)

A fenti 3. számú kérdésben hivatkozott irányelveket, valamint az Európai Unió Bíróságának különösen a perújítás megengedhetőségére vonatkozóan a C-213/13 Impresa Pizzarotti, C-234/04 Kapferer, C-453/00 Kühne & Heitz és C-118/08 Transportes Urbanos ítéletekben kimunkált ítélkezési gyakorlatát; illetve a közbeszerzési jogorvoslati eljárásokban alkalmazott nemzeti jogi határidőkre vonatkozóan az Európai Bíróság által a C-470/99. sz., C-327/00. sz. és C-241/06. sz. ügyekben kialakított alapelveket úgy kell-e értelmezni, hogy a nemzeti bíróságok jogszerűen járnak el, amikor a fél a II. fokú eljárásban hivatkozik az Európai Unió Bíróságának egy olyan ítéletére, amelyet a II. fokú bíróság szerzett be az előtte folyamatban levő ügyben; illetve az Európai Unió Bíróságának egy olyan ítéletére, amely csak a II. fokú eljárásban vált elérhetővé a tagállami hivatalos nyelven és ezeket késői hivatkozás miatt figyelmen kívül hagyják, de ennek ellenére elutasítják a félnek az általa felhívott, de figyelmen kívül hagyott Európai Unió Bíróságának ítéleteire és az ezek szerint releváns tényekre hivatkozással kezdeményezett perújítási kérelmét?

| 5) | A fenti 3. számú kérdésben hivatkozott irányelveket, valamint az Európai Unió Bíróságának különösen a C-213/13 Impresa Pizzarotti, C-234/04 Kapferer, C-453/00 Kühne & Heitz és C-118/08 Transportes Urbanos ítéletekben kimunkált ítélkezési gyakorlatát úgy kell-e értelmezni, hogy a nemzeti bíróságok jogszerűen járnak el, amikor a peres fél megjelöli azt az Európai Unió Bíróságának ítéletét [C-2/06 Willy Kempter], amely szerint nem is kell hivatkoznia az Európai Unió Bírósága ítéleteire, azt a bíróságnak hivatalból alkalmaznia kell és ezeket a bíróság ennek ellenére oly mértékben hagyja figyelmen kívül a nemzeti eljárásjogra hivatkozással, hogy az eljárást befejező határozatában és annak indoklásában meg sem említi ezt a körülményt, de ennek ellenére elutasítják a félnek az általa felhívott, de figyelmen kívül hagyott Európai Unió Bíróságának ítéleteire és az ezek szerint releváns tényekre hivatkozással kezdeményezett perújítási kérelmét? |
| --- | --- |

5)

A fenti 3. számú kérdésben hivatkozott irányelveket, valamint az Európai Unió Bíróságának különösen a C-213/13 Impresa Pizzarotti, C-234/04 Kapferer, C-453/00 Kühne & Heitz és C-118/08 Transportes Urbanos ítéletekben kimunkált ítélkezési gyakorlatát úgy kell-e értelmezni, hogy a nemzeti bíróságok jogszerűen járnak el, amikor a peres fél megjelöli azt az Európai Unió Bíróságának ítéletét [C-2/06 Willy Kempter], amely szerint nem is kell hivatkoznia az Európai Unió Bírósága ítéleteire, azt a bíróságnak hivatalból alkalmaznia kell és ezeket a bíróság ennek ellenére oly mértékben hagyja figyelmen kívül a nemzeti eljárásjogra hivatkozással, hogy az eljárást befejező határozatában és annak indoklásában meg sem említi ezt a körülményt, de ennek ellenére elutasítják a félnek az általa felhívott, de figyelmen kívül hagyott Európai Unió Bíróságának ítéleteire és az ezek szerint releváns tényekre hivatkozással kezdeményezett perújítási kérelmét?

| 6) | A Köbler és Traghetti ítéletekben kimunkált kellően súlyos jogsértés feltételét akként kell-e értelmezni, hogy egy ilyen súlyos jogsértés nem áll fenn akkor, ha a végső fokon eljáró bíróság a kiforrott és legrészletesebben bemutatott EUB ítélkezési gyakorlattal – amely még különböző jogi szakvéleményekkel is alátámasztásra került – egyetlenegy szóval sem foglalkozik és ezen ítélkezési gyakorlattal nyíltan szembehelyezkedve mindennemű uniós jogi indokolás nélkül elutasít egy perújítási kérelmet, és felismerhetően még csak említés szintjén sem vizsgálta meg az ügy EUB elé terjesztésének szükségességét, annak ellenére, hogy ehhez is a legrészletesebben bemutatásra került a vonatkozó EUB ítélkezési gyakorlat? Az Európai Unió Bíróságának a C-283/81 számú C.I.L.F.T. ügyben hozott ítéletére figyelemmel meg kell-e indokolnia a nemzeti bíróságnak, ha az Európai Unió Bíróságának kötelező érvénnyel kialakított jogértelmezésétől eltérve nem engedi meg a perújítást, és ezzel kapcsolatban indokolás nélkül mellőzi az előzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezését? |
| --- | --- |

6)

A Köbler és Traghetti ítéletekben kimunkált kellően súlyos jogsértés feltételét akként kell-e értelmezni, hogy egy ilyen súlyos jogsértés nem áll fenn akkor, ha a végső fokon eljáró bíróság a kiforrott és legrészletesebben bemutatott EUB ítélkezési gyakorlattal – amely még különböző jogi szakvéleményekkel is alátámasztásra került – egyetlenegy szóval sem foglalkozik és ezen ítélkezési gyakorlattal nyíltan szembehelyezkedve mindennemű uniós jogi indokolás nélkül elutasít egy perújítási kérelmet, és felismerhetően még csak említés szintjén sem vizsgálta meg az ügy EUB elé terjesztésének szükségességét, annak ellenére, hogy ehhez is a legrészletesebben bemutatásra került a vonatkozó EUB ítélkezési gyakorlat? Az Európai Unió Bíróságának a C-283/81 számú C.I.L.F.T. ügyben hozott ítéletére figyelemmel meg kell-e indokolnia a nemzeti bíróságnak, ha az Európai Unió Bíróságának kötelező érvénnyel kialakított jogértelmezésétől eltérve nem engedi meg a perújítást, és ezzel kapcsolatban indokolás nélkül mellőzi az előzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezését?

| 7) | Akként kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk és az EUSZ 4. cikk (3) bekezdése szerinti hatékony jogorvoslat és egyenértékűség elvét, illetve a letelepedés és a szolgáltatás-nyújtás EUMSZ 49. cikkében lefektetett szabadságát, valamint a Tanács építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló 93/37/EGK irányelvét, valamint a 89/665/EK, a 92/13/EK és a 2007/66/EK irányelveket, hogy ha az eljáró hatóságok és bíróságok az alkalmazandó uniós jog nyilvánvaló figyelmen kívül hagyásával rendre elutasítják a felperes közbeszerzési eljárásból való kizárása miatt igénybe vett jogorvoslati kérelmeit, amely eljárások során adott esetben jelentős idő- és költségráfordítás árán kell számos beadványt készíteni, illetve tárgyalásokon részt venni, és bár a bírósági jogkörben okozott kárért való felelősség megállapításának lehetősége ugyan formálisan rendelkezésre áll, a vonatkozó szabályozás elzárja a felperest attól, hogy a bíróságtól a jogellenes intézkedések következtében felmerült kárának megtérítését követelhesse? |
| --- | --- |

7)

Akként kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk és az EUSZ 4. cikk (3) bekezdése szerinti hatékony jogorvoslat és egyenértékűség elvét, illetve a letelepedés és a szolgáltatás-nyújtás EUMSZ 49. cikkében lefektetett szabadságát, valamint a Tanács építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló 93/37/EGK irányelvét, valamint a 89/665/EK, a 92/13/EK és a 2007/66/EK irányelveket, hogy ha az eljáró hatóságok és bíróságok az alkalmazandó uniós jog nyilvánvaló figyelmen kívül hagyásával rendre elutasítják a felperes közbeszerzési eljárásból való kizárása miatt igénybe vett jogorvoslati kérelmeit, amely eljárások során adott esetben jelentős idő- és költségráfordítás árán kell számos beadványt készíteni, illetve tárgyalásokon részt venni, és bár a bírósági jogkörben okozott kárért való felelősség megállapításának lehetősége ugyan formálisan rendelkezésre áll, a vonatkozó szabályozás elzárja a felperest attól, hogy a bíróságtól a jogellenes intézkedések következtében felmerült kárának megtérítését követelhesse?

| 8) | Akként kell-e értelmezni a Köbler, Traghetti és Saint Giorgio ítéletekben kimunkált elveket, hogy nem téríthető meg olyan kár, amely azáltal keletkezett, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróság az EUB következetes ítélkezési gyakorlatával szembehelyezkedve nem engedte meg a fél által kellő időben kezdeményezett perújítást, amelynek a keretében a fél a felmerült költségeinek a megtérítését követelhette volna? |
| --- | --- |

8)

Akként kell-e értelmezni a Köbler, Traghetti és Saint Giorgio ítéletekben kimunkált elveket, hogy nem téríthető meg olyan kár, amely azáltal keletkezett, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróság az EUB következetes ítélkezési gyakorlatával szembehelyezkedve nem engedte meg a fél által kellő időben kezdeményezett perújítást, amelynek a keretében a fél a felmerült költségeinek a megtérítését követelhette volna?

| 9) | Ha a nemzeti jog szerint egy új alkotmányjogi döntés alapján az alkotmányosság helyreállítása érdekében meg kell engedni a perújítást, akkor az egyenértékűség elve és az EUB-nek a C-118/08. számú Transportes Urabnos ítéletében foglaltak alapján nem kell-e megengedni a perújítást olyan esetekben, amikor az alapügyben egy másik ügyben korábban hozott EUB ítéletet, valamint az alapügyben beszerzett EUB ítéletet és az azok szerint releváns tényeket a nemzeti jog eljárásjogi határidőkre vonatkozó rendelkezéseire hivatkozással nem vesznek figyelembe? |
| --- | --- |

9)

Ha a nemzeti jog szerint egy új alkotmányjogi döntés alapján az alkotmányosság helyreállítása érdekében meg kell engedni a perújítást, akkor az egyenértékűség elve és az EUB-nek a C-118/08. számú Transportes Urabnos ítéletében foglaltak alapján nem kell-e megengedni a perújítást olyan esetekben, amikor az alapügyben egy másik ügyben korábban hozott EUB ítéletet, valamint az alapügyben beszerzett EUB ítéletet és az azok szerint releváns tényeket a nemzeti jog eljárásjogi határidőkre vonatkozó rendelkezéseire hivatkozással nem vesznek figyelembe?

---

(1)  Az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1989. december 21-i 89/665/EGK tanácsi irányelv; HL 1989, L 395., 33. o., magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 246. o.

(2)  A vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól szóló közösségi szabályok alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1992. február 25-i 92/13/EGK tanácsi irányelv; HL 1992, L 76., 14. o., magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 315. o.

(3)  A 89/665/EGK és a 92/13/EGK tanácsi irányelvnek a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2007. december 11-i 2007/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv; HL 2007, L 335., 31. o.

---

| 3.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/8

---

Az Arbeidsrechtbank Antwerpen (Belgium) által 2018. június 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Jamina Hakelbracht, Tine Vandenbon, Instituut voor de Gelijkheid van Vrouwen en Mannen kontra WTG Retail BVBA

(C-404/18. sz. ügy)

(2018/C 311/07)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Arbeidsrechtbank Antwerpen

Az alapeljárás felei

Felperesek: Jamina Hakelbracht, Tine Vandenbon, Instituut voor de Gelijkheid van Vrouwen en Mannen

Alperes: WTG Retail BVBA

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Úgy kell-e értelmezni az uniós jogot és különösen a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 24. cikkét, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a tanúként fellépő személyek viktimizációval szembeni védelmét kizárólag annak a személynek biztosítja, aki valamely panasz vizsgálata keretében egy aláírt és keltezéssel ellátott dokumentumban hozza az általa észlelt vagy hallott, és a panasz tárgyát képező helyzetre vonatkozó tényállást annak a személynek a tudomására, akinél a panaszt benyújtották, vagy aki a bíróság előtt tanúként vallomást tesz?

---

(1)  HL 2006. L 204., 23. o.

---

| 3.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/8

---

A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2018. június 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – PG kontra Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal

(C-406/18. sz. ügy)

(2018/C 311/08)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Az alapeljárás felei

Felperes: PG

Alperes: Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Értelmezhető-e az Alapjogi Charta 47. cikke, illetve a 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) (az ún. eljárási irányelv) 31. cikke – figyelembe véve az Emberi Jogok Európai Egyezménye 6. és 13. cikkében foglaltakat – úgy, hogy a hatékony jogorvoslathoz való jog biztosítása úgy is megvalósítható egy tagállam részéről, ha menekültügyi eljárásban hozott határozatot a bíróság nem változtathatja meg, csak új eljárásra kötelezés mellett azt hatályon kívül helyezheti? |
| --- | --- |

1)

Értelmezhető-e az Alapjogi Charta 47. cikke, illetve a 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) (az ún. eljárási irányelv) 31. cikke – figyelembe véve az Emberi Jogok Európai Egyezménye 6. és 13. cikkében foglaltakat – úgy, hogy a hatékony jogorvoslathoz való jog biztosítása úgy is megvalósítható egy tagállam részéről, ha menekültügyi eljárásban hozott határozatot a bíróság nem változtathatja meg, csak új eljárásra kötelezés mellett azt hatályon kívül helyezheti?

| 2) | Értelmezhető-e az Alapjogi Charta 47. cikke, illetve a 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (az ún. eljárási irányelv) 31. cikke – figyelembe véve az Emberi Jogok Európai Egyezménye 6. és 13. cikkében foglaltakat is – oly módon, hogy megfelelő az a tagállami szabályozás, amely minden egyedi körülménytől függetlenül, az ügy sajátosságaira és a bizonyítás esetleges nehézségeire tekintet nélkül a menekültügyi bírósági eljárásokra egységesen, mindössze 60 napos kötelező eljárási határidőt ír elő? |
| --- | --- |

2)

Értelmezhető-e az Alapjogi Charta 47. cikke, illetve a 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (az ún. eljárási irányelv) 31. cikke – figyelembe véve az Emberi Jogok Európai Egyezménye 6. és 13. cikkében foglaltakat is – oly módon, hogy megfelelő az a tagállami szabályozás, amely minden egyedi körülménytől függetlenül, az ügy sajátosságaira és a bizonyítás esetleges nehézségeire tekintet nélkül a menekültügyi bírósági eljárásokra egységesen, mindössze 60 napos kötelező eljárási határidőt ír elő?

---

(1)  A nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló, 2013. június 26-i 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv; HL 2013, L 180., 60. o.

---

| 3.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/9

---

A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2018. június 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Iccrea Banca SpA Istituto Centrale del Credito Cooperativo kontra Banca d’Italia

(C-414/18. sz. ügy)

(2018/C 311/09)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio

Az alapeljárás felei

Felperes: Iccrea Banca SpA Istituto Centrale del Credito Cooperativo

Alperes: Banca d’Italia

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

A 2014/59 irányelv (1) 103. cikkének (2) bekezdésében szereplő hozzájárulások kiszámítása szempontjából a 2015/63 rendelet – e jogforrásban, valamint a 2014/59 irányelvben (2), a 2014/806 rendeletben (3) és az EU működéséről szóló szerződés 120. cikkében foglalt elvek tükrében és az egyenlő bánásmód, a megkülönböztetés tilalma és az arányosságnak az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikkében foglalt, valamint a kettős adóztatás tilalmának alapvető szabályai alapján értelmezett – 5. cikke (1) bekezdésének különösen az a) és f) pontjával ellentétes-e a csoporton belüli kötelezettségek tekintetében előírt szabályrendszernek „tényleges csoportok” vagy legalábbis az azonos rendszerhez tartozó valamely intézmény és más bankok közötti összefonódás esetében történő alkalmazása; továbbra is a fent említett elvek tükrében az 5. cikkben a kedvezményes kötelezettségek esetében biztosított kedvezőbb bánásmód analógia útján valamely úgynevezett „második szintű” banknak a (takarékszövetkezeti) rendszerhez tartozó más bankokkal szemben fennálló kötelezettségeire is alkalmazható, vagy a konkrétan kisméretű bankok összefonódó és integrált csoportján belüli központi intézményként működő valamely intézmény ez utóbbi jellemzője a hatályos szabályozás alapján a pénzügyi adatok nemzeti szanálási hatóság által a közösségi szerveknek történő bemutatása és a szanálási alapnak fizetendő hozzájárulások kiszámítása során – a szóban forgó intézmény tényleges kötelezettségei és konkrét kockázati profilja révén – az EKB-val és a pénzügyi piaccal fennálló jogviszonyában is néhány kiigazításhoz vezet-e?

---

(1)  A 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szanálásfinanszírozási rendszerhez való előzetes hozzájárulás tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. október 21--i (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2015. L 11., 44. o.).

(2)  A hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló 2014. május 15-i 2014/59/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelv (HL 2014. L 173., 190. o.).

(3)  A hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2014. L 225., 1. o.).

---

| 3.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/10

---

A Tribunale di Milano (Olaszország) által 2018. június 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FR kontra Ministero dell’interno – Commissione Territoriale per il riconoscimento della Protezione Internazionale presso la Prefettura U.T.G. di Milano

(C-422/18. sz. ügy)

(2018/C 311/10)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale di Milano

Az alapeljárás felei

Felperes: FR

Alperes: Ministero dell’interno – Commissione Territoriale per il riconoscimento della Protezione Internazionale presso la Prefettura U.T.G. di Milano

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésében, az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésében, az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének első és második bekezdésében, valamint a 2013/32/EU irányelvben (1) (különösen annak 22. és 46. cikkében) kimondott lojális együttműködés elve, valamint az egyenértékűség és a hatékony bírói jogvédelem elve úgy értelmezendő e, hogy a) az uniós jog értelmében a jogorvoslati kérelem, amennyiben a nemzeti jog lehetőséget nyújt a jogorvoslatra a nemzetközi védelem elismerésére irányuló kérelem elutasításához vezető eljárásban, automatikusan halasztó hatállyal rendelkezik; b) ezen elvekkel ellentétes egy, az olasz eljáráshoz hasonló eljárás (a D.Lgs 25/2008 [rendelettörvény] 35 bis cikkének (13) bekezdése, amelyet a 46/17 törvénnyé alakított D. L. 13/17 [törvényrendelet] módosított), amelynek során a bíróság, amelyhez a menedékkérő fordult – miután menedékjog iránti kérelmét az ennek megvizsgálására hatáskörrel rendelkező közigazgatási hatóság, valamint az elsőfokú bíróság elutasította –, az azon elutasító határozat felfüggesztésére irányuló kérelmet, amely határozatot ugyanazon bíróság hozott meg, amelynek a felfüggesztés tárgyában kell döntenie, elutasíthatja kizárólag a határozat elleni kérelem jogalapjainak megalapozottságát, nem pedig a súlyos és helyrehozhatatlan kár veszélyét figyelembe véve?

---

(1)  A nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló, 2013. június 26-i 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2013. L 180., 60. o.)

---

| 3.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/10

---

A Tribunale Amministrativo Regionale per il Veneto (Olaszország) által 2018. június 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Italy Emergenza Cooperativa Sociale, Associazione Volontaria di Pubblica Assistenza „Croce Verde” kontra Ulss 5 Polesana Rovigo, Regione del Veneto

(C-424/18. sz. ügy)

(2018/C 311/11)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale per il Veneto

Az alapeljárás felei

Felperesek: Italy Emergenza Cooperativa Sociale, Associazione Volontaria di Pubblica Assistenza „Croce Verde”

Alperesek: Ulss 5 Polesana Rovigo, Regione del Veneto

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | a 2014/2/EU irányelv (1) 10. cikkének h) pontját, valamint (28) preambulumbekezdését úgy kell-e értelmezni, hogy






  a) | azok a mentőszolgáltatások, amelyek tekintetében mentőjármű-vezető valamint legalább egy olyan mentőtiszt jelenléte került előírásra, aki az elsősegélynyújtásra vonatkozó tantárgyakról szóló tanfolyam látogatásával és a vonatkozó sikeres vizsga letételével igazolt végzettséggel és képesítéssel rendelkezik, és |
| --- | --- | --- |

1)

a 2014/2/EU irányelv (1) 10. cikkének h) pontját, valamint (28) preambulumbekezdését úgy kell-e értelmezni, hogy

a)

azok a mentőszolgáltatások, amelyek tekintetében mentőjármű-vezető valamint legalább egy olyan mentőtiszt jelenléte került előírásra, aki az elsősegélynyújtásra vonatkozó tantárgyakról szóló tanfolyam látogatásával és a vonatkozó sikeres vizsga letételével igazolt végzettséggel és képesítéssel rendelkezik, és

| b) | az egészségügyi ellátás alapszintjén (LEA) előírt, mentőjármű igénybevételével teljesített szállítási szolgáltatások a hivatkozott 10. cikk h) pontja szerinti kizárás hatálya alá tartoznak, vagy az említett irányelv 74–77. cikke szerinti szolgáltatások közé; |
| --- | --- |

b)

az egészségügyi ellátás alapszintjén (LEA) előírt, mentőjármű igénybevételével teljesített szállítási szolgáltatások a hivatkozott 10. cikk h) pontja szerinti kizárás hatálya alá tartoznak, vagy az említett irányelv 74–77. cikke szerinti szolgáltatások közé;

| 2) | amennyiben a 2014/24/EU irányelvet úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozást, amely sürgősségi helyzet hiányában is előírja, hogy






  a) | azokat a mentőszolgáltatásokat, amelyek tekintetében mentőjármű-vezető, valamint legalább egy olyan mentőtiszt jelenléte került előírásra, aki az elsősegélynyújtásra vonatkozó tantárgyakról szóló tanfolyam látogatásával és a vonatkozó sikeres vizsga letételével igazolt végzettséggel és képesítéssel rendelkezik, és |
| --- | --- | --- |

2)

amennyiben a 2014/24/EU irányelvet úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozást, amely sürgősségi helyzet hiányában is előírja, hogy

a)

azokat a mentőszolgáltatásokat, amelyek tekintetében mentőjármű-vezető, valamint legalább egy olyan mentőtiszt jelenléte került előírásra, aki az elsősegélynyújtásra vonatkozó tantárgyakról szóló tanfolyam látogatásával és a vonatkozó sikeres vizsga letételével igazolt végzettséggel és képesítéssel rendelkezik, és

| b) | az egészségügyi ellátás alapszintjén (LEA) előírt, mentőjármű igénybevételével teljesített szállítási szolgáltatásokat elsődlegesen nonprofit szervezetek számára közvetlenül ítéljék oda. |
| --- | --- |

b)

az egészségügyi ellátás alapszintjén (LEA) előírt, mentőjármű igénybevételével teljesített szállítási szolgáltatásokat elsődlegesen nonprofit szervezetek számára közvetlenül ítéljék oda.

---

(1)  A közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014 L 94., 65. o.)

---

Törvényszék

| 3.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/12

---

A Törvényszék 2018. július 12-i ítélete – Ausztria kontra Bizottság

(T-356/15. sz. ügy) (1)

((„Állami támogatások - Az Egyesült Királyság által a Hinkley Point atomerőmű C egysége javára nyújtani tervezett támogatás - Kompenzációs különbözeti szerződés, államtitkári megállapodás és hitelgarancia - A támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat - Az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja - Közérdekű cél - A nukleáris energia előmozdítása - Az állami beavatkozás szükségessége - A kezességvállalásokról szóló közlemény - A támogatási elem meghatározása - Arányosság - Beruházási támogatás - Működési támogatás - Az észrevételek benyújtásához való jog - Közbeszerzési eljárás - Indokolási kötelezettség”))

(2018/C 311/12)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Osztrák Köztársaság (képviselők: kezdetben C. Pesendorfer és M. Klamert, később G. Hesse és M. Fruhmann meghatalmazottak, segítőjük: H. Kristoferitsch ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: É. Gippini Fournier, R. Sauer, T. Maxian Rusche és P. Němečková meghatalmazottak)

A felperest támogató beavatkozó: Luxemburgi Nagyhercegség (képviselő: D. Holderer meghatalmazott, segítője: P. Kinsch ügyvéd)

Az alperest támogató beavatkozók: Cseh Köztársaság (képviselők: M. Smolek, T. Müller és J. Vláčil meghatalmazottak), Francia Köztársaság (képviselők: kezdetben G. de Bergues, D. Colas és J. Bousin, később D. Colas és J. Bousin meghatalmazottak), Magyarország (képviselők: kezdetben Fehér M., Bóra M., később Sonkodi B., később Steiner A. meghatalmazottak, segítőjük: Nagy P. ügyvéd, végül pedig Steiner A.), Lengyel Köztársaság (képviselő: B. Majczyna meghatalmazott), Románia (képviselők: kezdetben R. Radu és M. Bejenar, később M. Bejenar és C.-R. Canţăr meghatalmazottak), Szlovák Köztársaság (képviselő: B. Ricziová meghatalmazott), valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (képviselők: kezdetben C. Brodie és S. Brandon, később C. Brodie, S. Simmons és M. Holt, később C. Brodie, S. Simmons és D. Robertson, később C. Brodie és D. Robertson, később C. Brodie, végül pedig C. Brodie és Z. Lavery meghatalmazottak, segítőik: T. Johnston barrister és A. Robertson QC)

Az ügy tárgya

Az Egyesült Királyság által a Hinkley Point C atomerőmű javára végrehajtani tervezett SA.34947 (2013/C) (korábbi 2013/N) számú állami támogatásról szóló, 2014. október 8-i (EU) 2015/658 bizottsági határozat megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem, amely határozatban a Bizottság megállapította, hogy e támogatási intézkedés az EUMSZ 107. cikk (3) cikkének c) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethető volt, és engedélyezte annak végrehajtását.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | Az Osztrák Köztársaság maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

Az Osztrák Köztársaság maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Cseh Köztársaság, a Francia Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, a Lengyel Köztársaság, Románia, a Szlovák Köztársaság, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Cseh Köztársaság, a Francia Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, a Lengyel Köztársaság, Románia, a Szlovák Köztársaság, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 337., 2015.10.12.

---

| 3.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/13

---

A Törvényszék 2018. július 12-i ítélete – Consejo Regulador del Cava kontra EUIPO – Cave de Tain-L’Hermitage, union des propriétaires (CAVE DE TAIN)

(T-774/16. sz. ügy) (1)

((„Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - CAVE DE TAIN európai uniós ábrás védjegy - »cava« korábbi eredetmegjelölés - Oltalom alatt álló eredetmegjelölés »idézésének« fogalma - Az 1308/2013/EU rendelet 103. cikke (2) bekezdésének b) pontja”))

(2018/C 311/13)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Consejo Regulador del Cava (Villafranca del Penedès, Spanyolország) (képviselő: C. Prat ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: E. Zaera Cuadrado és D. Walicka meghatalmazottak)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Cave de Tain-L’Hermitage, union des propriétaires (Tain L’Hermitage, Franciaország) (képviselő: J.–P. Stouls ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a Consejo Regulador del Cava és a Cave de Tain-l’Hermitage, union des propriétaires közötti törlési eljárással kapcsolatban 2016. szeptember 5-én hozott határozata (R 980/2015-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Consejo Regulador del Cavát kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Consejo Regulador del Cavát kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 6., 2017.1.9.

---

| 3.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/13

---

2018. június 20-án benyújtott kereset – Intercept Pharma és Intercept Pharmaceuticals kontra EMA

(T-377/18. sz. ügy)

(2018/C 311/14)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Intercept Pharma Ltd (Bristol, Egyesült Királyság) és Intercept Pharmaceuticals, Inc. (New York, New York, Egyesült Államok) (képviselők: L. Tsang, J. Mulryne, E. Amos és H. Kerr-Peterson Solicitors, valamint F. Campbell Barrister)

Alperes: Európai Gyógyszerügynökség

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az alperes által a felperessel 2018. május 15-én közölt, az 1049/2001/EK rendelet alapján bizonyos dokumentumok hozzáférhetővé tételéről szóló ASK-40399. sz. határozatot; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az alperes által a felperessel 2018. május 15-én közölt, az 1049/2001/EK rendelet alapján bizonyos dokumentumok hozzáférhetővé tételéről szóló ASK-40399. sz. határozatot; és

| — | az alperest kötelezze a jelen jogvita keretében felmerülő jogi és egyéb költségeik és kiadásaik viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a jelen jogvita keretében felmerülő jogi és egyéb költségeik és kiadásaik viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek két jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a felperes tévesen alkalmazta a jogot annak megállapításával, hogy a jelen ügyben nem került sor az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerinti „bírósági eljárások” megindítására, amely megállapítást arra alapította, hogy a dokumentumok „nem bírósági eljárások céljából készültek”. Az alperesnek jogi szempontból meg kellett volna állapítania a kivétel alkalmazhatóságát. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a felperes tévesen alkalmazta a jogot annak megállapításával, hogy a jelen ügyben nem került sor az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerinti „bírósági eljárások” megindítására, amely megállapítást arra alapította, hogy a dokumentumok „nem bírósági eljárások céljából készültek”. Az alperesnek jogi szempontból meg kellett volna állapítania a kivétel alkalmazhatóságát.

| 2. | A második, az első jogalapon felül, illetve másodlagosan felhozott, arra alapított jogalap, hogy az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerinti „kereskedelmi érdekek” megfelelő mérlegelésének egyetlen jogilag elfogadható eredménye a dokumentumok hozzáférhetővé tételének mellőzéséről szóló határozat elfogadása lett volna, figyelemmel: i. a felpereseknek a hozzáférhetővé tétel mellőzéséhez fűződő nyomós magánérdekére, és ii. a hozzáférhetővé tételhez fűződő csupán homályos és általános közérdekre. |
| --- | --- |

2.

A második, az első jogalapon felül, illetve másodlagosan felhozott, arra alapított jogalap, hogy az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerinti „kereskedelmi érdekek” megfelelő mérlegelésének egyetlen jogilag elfogadható eredménye a dokumentumok hozzáférhetővé tételének mellőzéséről szóló határozat elfogadása lett volna, figyelemmel: i. a felpereseknek a hozzáférhetővé tétel mellőzéséhez fűződő nyomós magánérdekére, és ii. a hozzáférhetővé tételhez fűződő csupán homályos és általános közérdekre.

---

| 3.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/14

---

2018. július 3-án benyújtott kereset – de Volksbank kontra ESZT

(T-406/18. sz. ügy)

(2018/C 311/15)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: de Volksbank NV (Utrecht, Hollandia) (képviselők: M. van Loopik, A. Kleinhout, A. ter Haar és T. Waterbolk ügyvédek)

Alperes: Egységes Szanálási Testület (ESZT)

Kérelmek

| — | A Törvényszék semmisítse meg az Egységes Szanálási Testület 2018. április 12-i, az Egységes Szanálási Alaphoz való 2018. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló határozatát (SRB/ES/SRF/2018/3); |
| --- | --- |

—

A Törvényszék semmisítse meg az Egységes Szanálási Testület 2018. április 12-i, az Egységes Szanálási Alaphoz való 2018. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló határozatát (SRB/ES/SRF/2018/3);

| — | vagylagosan, semmisítse meg a fenti megtámadott határozatot, az EUMSZ 277. cikk alapján pedig nyilvánítsa részben vagy egészben alkalmazhatatlannak a 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (1) (a továbbiakban: felhatalmazáson alapuló rendelet); |
| --- | --- |

—

vagylagosan, semmisítse meg a fenti megtámadott határozatot, az EUMSZ 277. cikk alapján pedig nyilvánítsa részben vagy egészben alkalmazhatatlannak a 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (1) (a továbbiakban: felhatalmazáson alapuló rendelet);

| — | minden esetben az ESZT-t kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

minden esetben az ESZT-t kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: a 2014/59/EU irányelv (2) 103. cikke (2) bekezdésének, a 806/2014/EU rendelet (3) 70. cikke (2) bekezdésének és a felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke (1) bekezdésének azáltal történő megsértése, hogy összehasonlításra nem alkalmas adatokat használtak fel a felperes nettó kötelezettségeinek meghatározásához.






  — | A 2014/59/EU irányelv 103. cikke (2) bekezdésének és a 806/2014 rendelet 70. cikke (2) bekezdésének szövegéből és céljaiból következik, hogy az ESZT-nek azonos időpontból vagy időszakból származó adatokat kellene használnia ahhoz, hogy e rendelkezésekkel összhangban kiszámítsa a nettó kötelezettségeket. |
| --- | --- | --- |

1.

Első jogalap: a 2014/59/EU irányelv (2) 103. cikke (2) bekezdésének, a 806/2014/EU rendelet (3) 70. cikke (2) bekezdésének és a felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke (1) bekezdésének azáltal történő megsértése, hogy összehasonlításra nem alkalmas adatokat használtak fel a felperes nettó kötelezettségeinek meghatározásához.

—

A 2014/59/EU irányelv 103. cikke (2) bekezdésének és a 806/2014 rendelet 70. cikke (2) bekezdésének szövegéből és céljaiból következik, hogy az ESZT-nek azonos időpontból vagy időszakból származó adatokat kellene használnia ahhoz, hogy e rendelkezésekkel összhangban kiszámítsa a nettó kötelezettségeket.

| — | A felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke (1) bekezdésének szövegéből és céljaiból következik, hogy az ESZT-nek összehasonlításra alkalmas adatokat kellene használnia annak érdekében, hogy biztosítsa a bank kockázati profilján alapuló hozzájárulás tisztességes kiszámítását. |
| --- | --- |

—

A felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke (1) bekezdésének szövegéből és céljaiból következik, hogy az ESZT-nek összehasonlításra alkalmas adatokat kellene használnia annak érdekében, hogy biztosítsa a bank kockázati profilján alapuló hozzájárulás tisztességes kiszámítását.

| 2. | Második jogalap: az első jogalaphoz képest vagylagosan, a 2014/59/EU irányelv 103. cikke (2) bekezdésének és 103. cikke (7) bekezdésének, valamint az EUMSZ 290. cikknek azáltal történő megsértése, hogy a felhatalmazáson alapuló rendelet – ahogyan azt az ESZT a megtámadott határozatban alkalmazta – túllépi az Európai Bizottságnak adott felhatalmazást, ami az EUMSZ 277. cikk értelmében a felhatalmazáson alapuló rendelet alkalmazhatatlanságát eredményezi.






  — | A felhatalmazáson alapuló rendelet az EUMSZ 290. cikkel ellentétes módon kiegészíti a 2014/59/EU irányelv alapvető elemeit. |
| --- | --- | --- |

2.

Második jogalap: az első jogalaphoz képest vagylagosan, a 2014/59/EU irányelv 103. cikke (2) bekezdésének és 103. cikke (7) bekezdésének, valamint az EUMSZ 290. cikknek azáltal történő megsértése, hogy a felhatalmazáson alapuló rendelet – ahogyan azt az ESZT a megtámadott határozatban alkalmazta – túllépi az Európai Bizottságnak adott felhatalmazást, ami az EUMSZ 277. cikk értelmében a felhatalmazáson alapuló rendelet alkalmazhatatlanságát eredményezi.

—

A felhatalmazáson alapuló rendelet az EUMSZ 290. cikkel ellentétes módon kiegészíti a 2014/59/EU irányelv alapvető elemeit.

| — | Ha a felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének (1) bekezdését, 4. cikkének (2) bekezdését és 16. cikkének (2) bekezdését csak akként lehet értelmezni, hogy azok azt jelentik, hogy az ESZT-nek összehasonlításra nem alkalmas adatokat kell használnia, akkor a felhatalmazáson alapuló rendelet nincs teljes összhangban a 2014/59/EU irányelv szövegével és céljaival. |
| --- | --- |

—

Ha a felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének (1) bekezdését, 4. cikkének (2) bekezdését és 16. cikkének (2) bekezdését csak akként lehet értelmezni, hogy azok azt jelentik, hogy az ESZT-nek összehasonlításra nem alkalmas adatokat kell használnia, akkor a felhatalmazáson alapuló rendelet nincs teljes összhangban a 2014/59/EU irányelv szövegével és céljaival.

| — | Amennyiben a felhatalmazáson alapuló rendelet szabályokat állapít meg az alapvető éves hozzájárulás kiszámítására vonatkozóan, túllépi a 2014/59/EU irányelv 103. cikkének (7) bekezdésében adott felhatalmazás tartalmát. |
| --- | --- |

—

Amennyiben a felhatalmazáson alapuló rendelet szabályokat állapít meg az alapvető éves hozzájárulás kiszámítására vonatkozóan, túllépi a 2014/59/EU irányelv 103. cikkének (7) bekezdésében adott felhatalmazás tartalmát.

| 3. | Harmadik jogalap: az arányosság elvének azáltal történő megsértése, hogy nem vették megfelelően figyelembe a felperes biztosított betéteit.






  — | Az ESZT számítási módszere alkalmatlan a 2014/59/EU irányelvben, a 806/2014 rendeletben és a felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott célok elérésére. |
| --- | --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: az arányosság elvének azáltal történő megsértése, hogy nem vették megfelelően figyelembe a felperes biztosított betéteit.

—

Az ESZT számítási módszere alkalmatlan a 2014/59/EU irányelvben, a 806/2014 rendeletben és a felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott célok elérésére.

| — | Az ESZT számítási módszere ezenkívül meghaladja a jogszabályok által elérni kívánt célok megvalósításához szükséges mértéket. |
| --- | --- |

—

Az ESZT számítási módszere ezenkívül meghaladja a jogszabályok által elérni kívánt célok megvalósításához szükséges mértéket.

| 4. | Negyedik jogalap: a jogbiztonság elvének azáltal történő megsértése, hogy nem vették megfelelően figyelembe a felperes biztosított betéteit.






  — | A felperes nem láthatta előre a felhatalmazáson alapuló rendeletnek az ESZT általi értelmezését. |
| --- | --- | --- |

4.

Negyedik jogalap: a jogbiztonság elvének azáltal történő megsértése, hogy nem vették megfelelően figyelembe a felperes biztosított betéteit.

—

A felperes nem láthatta előre a felhatalmazáson alapuló rendeletnek az ESZT általi értelmezését.

| 5. | Ötödik jogalap: az egyenlő bánásmód elvének azáltal történő megsértése, hogy nem vették megfelelően figyelembe a felperes biztosított betéteit.






  — | A felperesnek lényegesen magasabb hozzájárulást kell befizetnie az Egységes Szanálási Alapba, mint az azonos vagy hasonló méretű és kockázati profilú többi banknak. |
| --- | --- | --- |

5.

Ötödik jogalap: az egyenlő bánásmód elvének azáltal történő megsértése, hogy nem vették megfelelően figyelembe a felperes biztosított betéteit.

—

A felperesnek lényegesen magasabb hozzájárulást kell befizetnie az Egységes Szanálási Alapba, mint az azonos vagy hasonló méretű és kockázati profilú többi banknak.

---

(1)  A 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szanálásfinanszírozási rendszerhez való előzetes hozzájárulás tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. október 21-i (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2015. L 11., 44. o.).

(2)  A hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 173., 190. o.).

(3)  A hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2014. L 225., 1. o.).

---

| 3.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/15

---

2018. július 18-án benyújtott kereset – Aeris Invest kontra EKB

(T-442/18. sz. ügy)

(2018/C 311/16)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperesek: Aeris Invest Sàrl (Luxembourg, Luxemburg) (képviselő(k): S. Chimenos Minguella és G. Ferrer ügyvédek)

Alperes: Európai Központi Bank

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Európai Központi Bank 2018. május 8-i LS/MD/18/141 és 2018. február 9-i LS/PT/2018/9 határozatát; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Központi Bank 2018. május 8-i LS/MD/18/141 és 2018. február 9-i LS/PT/2018/9 határozatát;

| — | az Európai Központi Bankot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Központi Bankot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen kereset tárgya az Európai Központi Banknak (a továbbiakban: EKB) az EKB dokumentumaihoz való hozzáférés iránti megerősítő kérelemről szóló, 2018. május 8-i LS/MD/18/141 határozata, illetve az az EKB dokumentumaihoz való hozzáférés iránti kérelemről szóló, 2018. február 9-i LS/PT/2018/9 előzetes határozata megsemmisítése.

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy az EKB-nak az érintett dokumentációhoz való hozzáférést megtagadó határozatai nem kellőképpen indokoltak, mivel nem veszik megfelelő mértékben figyelembe a közösségi jogalkotó által a természetes és a jogi személyeknek az európai intézmények dokumentumaihoz való hozzáféréshez való joga meghatározása alkalmával előírt célkitűzéseket, az átlátható eljárások keretében, valamint a megfelelő igazgatás és az állampolgári részvétel elvének fényében. Ezenfelül az EKB által alkalmazott érvek általános jellegűek. Hasonlóképpen, az EKB nem veszi figyelembe, hogy a kért dokumentumok hozzáférhetővé tétele semmiképpen nem érintheti a határozathozatali eljárás megfelelő lefolytatását a hitelintézetek szanálásának keretében. És már nem csak a konkrét szanálási eljárás zárult le, hanem az bírósági felülvizsgálat alatt is áll, így a hozzáférés megtagadása épp a Törvényszék e felülvizsgálatát nehezíti meg. Végül, a határozatok nem veszik figyelembe, hogy a dokumentumokhoz való kérelmezett hozzáférésnek az az egyetlen célja, hogy gyakorolni lehessen a tényleges bírósági jogvédelemhez való jogot, amelyet az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke rögzít. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy az EKB-nak az érintett dokumentációhoz való hozzáférést megtagadó határozatai nem kellőképpen indokoltak, mivel nem veszik megfelelő mértékben figyelembe a közösségi jogalkotó által a természetes és a jogi személyeknek az európai intézmények dokumentumaihoz való hozzáféréshez való joga meghatározása alkalmával előírt célkitűzéseket, az átlátható eljárások keretében, valamint a megfelelő igazgatás és az állampolgári részvétel elvének fényében. Ezenfelül az EKB által alkalmazott érvek általános jellegűek. Hasonlóképpen, az EKB nem veszi figyelembe, hogy a kért dokumentumok hozzáférhetővé tétele semmiképpen nem érintheti a határozathozatali eljárás megfelelő lefolytatását a hitelintézetek szanálásának keretében. És már nem csak a konkrét szanálási eljárás zárult le, hanem az bírósági felülvizsgálat alatt is áll, így a hozzáférés megtagadása épp a Törvényszék e felülvizsgálatát nehezíti meg. Végül, a határozatok nem veszik figyelembe, hogy a dokumentumokhoz való kérelmezett hozzáférésnek az az egyetlen célja, hogy gyakorolni lehessen a tényleges bírósági jogvédelemhez való jogot, amelyet az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke rögzít.

| 2. | A második jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy a megtámadott határozatok sértik a dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló EKB/2004/3 határozat 4. cikke (1) bekezdésének c) pontját, mivel azzal az indokkal tagadják meg e féllel szemben a kért információhoz való hozzáférést, hogy azokra részben vagy egészében a hozzá nem férhetőség általános vélelme vonatkozik, mivel azok olyan bizalmas dokumentumok, amelyeket az intézetekre alkalmazandó szakmai titok véd. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy a megtámadott határozatok sértik a dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló EKB/2004/3 határozat 4. cikke (1) bekezdésének c) pontját, mivel azzal az indokkal tagadják meg e féllel szemben a kért információhoz való hozzáférést, hogy azokra részben vagy egészében a hozzá nem férhetőség általános vélelme vonatkozik, mivel azok olyan bizalmas dokumentumok, amelyeket az intézetekre alkalmazandó szakmai titok véd.

| 3. | A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a megtámadott határozatok sértik az EKB/2004/3 határozat 4. cikke (1) bekezdésének c) pontját, mivel azzal az indokkal tagadják meg e féllel szemben a kért információhoz való hozzáférést, hogy azokra részben vagy egészében az intézetekre alkalmazandó szakmai titok vonatkozik, amikor is azok bizonyos bírósági eljárásokhoz szükségesek, és az ezekhez való hozzáférés megtagadása akadályozza vagy nehézzé teszi az igazságszolgáltatás közszolgálati feladatainak ellátását. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a megtámadott határozatok sértik az EKB/2004/3 határozat 4. cikke (1) bekezdésének c) pontját, mivel azzal az indokkal tagadják meg e féllel szemben a kért információhoz való hozzáférést, hogy azokra részben vagy egészében az intézetekre alkalmazandó szakmai titok vonatkozik, amikor is azok bizonyos bírósági eljárásokhoz szükségesek, és az ezekhez való hozzáférés megtagadása akadályozza vagy nehézzé teszi az igazságszolgáltatás közszolgálati feladatainak ellátását.

| 4. | A negyedik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a megtámadott határozatok sértik az EKB/2004/3 határozat 4. cikke (1) bekezdése c) pontjának ötödik és hatodik francia bekezdését, mivel azok azt állapítják meg, hogy hogy az információ közzététele sértheti általánosságban a bankrendszert. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a megtámadott határozatok sértik az EKB/2004/3 határozat 4. cikke (1) bekezdése c) pontjának ötödik és hatodik francia bekezdését, mivel azok azt állapítják meg, hogy hogy az információ közzététele sértheti általánosságban a bankrendszert.

| 5. | Az ötödik jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy a megtámadott határozatok sértik az EKB/2004/3 határozat 4. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdését, mivel megállapítják, hogy a kért dokumentumok és információk közzététele hatással lehet a Banco Santander kereskedelmi érdekeire és a jövőbeli felülvizsgálatokra. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy a megtámadott határozatok sértik az EKB/2004/3 határozat 4. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdését, mivel megállapítják, hogy a kért dokumentumok és információk közzététele hatással lehet a Banco Santander kereskedelmi érdekeire és a jövőbeli felülvizsgálatokra.

---

| 3.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/17

---

2018. július 16-án benyújtott kereset – Peek & Cloppenburg kontra EUIPO – Peek & Cloppenburg (Vogue Peek & Cloppenburg)

(T-443/18. sz. ügy)

(2018/C 311/17)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: Peek & Cloppenburg KG, Düsseldorf (Düsseldorf, Németország) (képviselő: P. Lange ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Peek & Cloppenburg KG, Hamburg (Hamburg, Németország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes.

A vitatott védjegy: a Vogue Peek & Cloppenburg európai uniós szóvédjegy – 2 700 847. sz. védjegybejelentés.

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás.

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2018. április 20-án hozott határozata (R 1362/2005-1. sz. ügy).

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdése és a védjegyekről szóló törvény (MarkenG) 15. § -a (2) bekezdése együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdése és a védjegyekről szóló törvény (MarkenG) 15. § -a (2) bekezdése együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdése b) pontja és a védjegyekről szóló törvény (MarkenG) 15. § -a (3) bekezdése együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdése b) pontja és a védjegyekről szóló törvény (MarkenG) 15. § -a (3) bekezdése együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdésének megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 63. cikke és a 2868/95/EK bizottsági rendelet 20. szabálya (7) bekezdése c) pontja együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 63. cikke és a 2868/95/EK bizottsági rendelet 20. szabálya (7) bekezdése c) pontja együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése.

---

| 3.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/17

---

2018. július 16-án benyújtott kereset – Peek & Cloppenburg kontra EUIPO – Peek & Cloppenburg (Peek & Cloppenburg)

(T-444/18. sz. ügy)

(2018/C 311/18)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: Peek & Cloppenburg KG, Düsseldorf (Düsseldorf, Németország) (képviselő: P. Lange ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Peek & Cloppenburg KG, Hamburg (Hamburg, Németország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a felperes.

A vitatott védjegy: a Peek & Cloppenburg európai uniós szóvédjegy – 270 439. sz. európai uniós védjegy.

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás.

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2018. április 20-án hozott határozata (R 522/2006-1. sz. ügy).

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdése és a védjegyekről szóló törvény (MarkenG) 15. § -a (2) bekezdése együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdése és a védjegyekről szóló törvény (MarkenG) 15. § -a (2) bekezdése együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdése b) pontja és a védjegyekről szóló törvény (MarkenG) 15. § -a (3) bekezdése együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdése b) pontja és a védjegyekről szóló törvény (MarkenG) 15. § -a (3) bekezdése együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdésének megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 63. cikke és a 2868/95/EK bizottsági rendelet 20. szabálya (7) bekezdése c) pontja együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 63. cikke és a 2868/95/EK bizottsági rendelet 20. szabálya (7) bekezdése c) pontja együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése.

---

| 3.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/18

---

2018. július 16-án benyújtott kereset – Peek & Cloppenburg kontra EUIPO – Peek & Cloppenburg (Peek & Cloppenburg)

(T-445/18. sz. ügy)

(2018/C 311/19)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: Peek & Cloppenburg KG, Düsseldorf (Düsseldorf, Németország) (képviselő: P. Lange ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Peek & Cloppenburg KG, Hamburg (Hamburg, Németország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes.

A vitatott védjegy: a Peek & Cloppenburg európai uniós szóvédjegy – 2 791 416. sz. védjegybejelentés.

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás.

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2018. január 24-én hozott határozata (R 1270/2007-1. sz. ügy).

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdése és a védjegyekről szóló törvény (MarkenG) 15. § -a (2) bekezdése együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdése és a védjegyekről szóló törvény (MarkenG) 15. § -a (2) bekezdése együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdése b) pontja és a védjegyekről szóló törvény (MarkenG) 15. § -a (3) bekezdése együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdése b) pontja és a védjegyekről szóló törvény (MarkenG) 15. § -a (3) bekezdése együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdésének megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 63. cikke és a 2868/95/EK bizottsági rendelet 20. szabálya (7) bekezdése c) pontja együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 63. cikke és a 2868/95/EK bizottsági rendelet 20. szabálya (7) bekezdése c) pontja együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése.

---

| 3.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/19

---

2018. július 16-án benyújtott kereset – Peek & Cloppenburg kontra EUIPO – Peek & Cloppenburg (Peek & Cloppenburg)

(T-446/18. sz. ügy)

(2018/C 311/20)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: Peek & Cloppenburg KG, Düsseldorf (Düsseldorf, Németország) (képviselő: P. Lange ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Peek & Cloppenburg KG, Hamburg (Hamburg, Németország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes.

A vitatott védjegy: a Peek & Cloppenburg európai uniós szóvédjegy – 4 295 069. sz. védjegybejelentés.

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás.

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2018. április 20-án hozott határozata (R 1589/2007-1. sz. ügy).

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdése és a védjegyekről szóló törvény (MarkenG) 15. § -a (2) bekezdése együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdése és a védjegyekről szóló törvény (MarkenG) 15. § -a (2) bekezdése együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdése b) pontja és a védjegyekről szóló törvény (MarkenG) 15. § -a (3) bekezdése együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdése b) pontja és a védjegyekről szóló törvény (MarkenG) 15. § -a (3) bekezdése együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdésének megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 63. cikke és a 2868/95/EK bizottsági rendelet 20. szabálya (7) bekezdése c) pontja együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 63. cikke és a 2868/95/EK bizottsági rendelet 20. szabálya (7) bekezdése c) pontja együttesen értelmezett rendelkezéseinek megsértése.

---

| 3.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/20

---

2018. július 19-én benyújtott kereset – Ortlieb Sportartikel kontra EUIPO (Egy nyolcszög ábrája)

(T-449/18. sz. ügy)

(2018/C 311/21)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Ortlieb Sportartikel GmbH (Heilsbronn, Németország) (képviselők: A. Wulf és K. Schmidt-Hern Rechtsanwälte)

Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: európai uniós ábrás védjegy (Egy nyolcszög ábrája) – 16 047 466. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2018. április 27-én hozott határozata (R 1634/2017-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 3.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/20

---

A Törvényszék 2018. július 3-i végzése – So kontra Tanács és Bizottság

(T-564/17. sz. ügy) (1)

(2018/C 311/22)

Az eljárás nyelve: angol

A harmadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 338., 2017.10.9.

---

| 3.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 311/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 311/21

---

A Törvényszék 2018. július 3-i végzése – Korea National Insurance Corporation kontra Tanács és Bizottság

(T-568/17. sz. ügy) (1)

(2018/C 311/23)

Az eljárás nyelve: angol

A harmadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 338., 2017.10.9.

---