# Europeiska unionens C 343/2018

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 343 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 61 årgången25 september 2018 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 343

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

61 årgången25 september 2018

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Den parlamentariska församlingen Euronest |
| 2018/C 343/01 | Den parlamentariska församlingen Euronests resolution om säkerhetsutmaningar i länderna inom det östliga partnerskapet och en stärkt roll för EU i fråga om att hantera dem | 1 |
| 2018/C 343/02 | Den parlamentariska församlingen Euronests resolution om utländska direktinvesteringar i EU-medlemsstater och i östliga partnerländer | 8 |
| 2018/C 343/03 | Den parlamentariska församlingen Euronests resolution om utveckling av energieffektivitet och hållbar energi i EU och de östliga partnerländerna | 12 |
| 2018/C 343/04 | Den parlamentariska församlingen Euronests resolution om att bekämpa informellt och odeklarerat arbete och öka den sociala tryggheten för anställda i Europeiska unionen och de östliga partnerländerna | 19 |
| 2018/C 343/05 | Resolution från den parlamentariska församlingen Euronest om de ukrainska politiska fångarna i Ryssland, särskilt Oleg Sentsov | 24 |
| 2018/C 343/06 | Resolution från den parlamentariska församlingen Euronest om påskyndande av ratificeringen i EU:s nationella parlament av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan | 26 |
| 2018/C 343/07 | Resolution från den parlamentariska församlingen Euronest om EU:s fleråriga budgetram efter 2020 och utarbetandet av den utökade modellen av det östliga partnerskapet | 27 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Den parlamentariska församlingen Euronest

2018/C 343/01

Den parlamentariska församlingen Euronests resolution om säkerhetsutmaningar i länderna inom det östliga partnerskapet och en stärkt roll för EU i fråga om att hantera dem

1

2018/C 343/02

Den parlamentariska församlingen Euronests resolution om utländska direktinvesteringar i EU-medlemsstater och i östliga partnerländer

8

2018/C 343/03

Den parlamentariska församlingen Euronests resolution om utveckling av energieffektivitet och hållbar energi i EU och de östliga partnerländerna

12

2018/C 343/04

Den parlamentariska församlingen Euronests resolution om att bekämpa informellt och odeklarerat arbete och öka den sociala tryggheten för anställda i Europeiska unionen och de östliga partnerländerna

19

2018/C 343/05

Resolution från den parlamentariska församlingen Euronest om de ukrainska politiska fångarna i Ryssland, särskilt Oleg Sentsov

24

2018/C 343/06

Resolution från den parlamentariska församlingen Euronest om påskyndande av ratificeringen i EU:s nationella parlament av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan

26

2018/C 343/07

Resolution från den parlamentariska församlingen Euronest om EU:s fleråriga budgetram efter 2020 och utarbetandet av den utökade modellen av det östliga partnerskapet

27

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Den parlamentariska församlingen Euronest

| 25.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 343/1

---

Den parlamentariska församlingen Euronests resolution om säkerhetsutmaningar i länderna inom det östliga partnerskapet och en stärkt roll för EU i fråga om att hantera dem

(2018/C 343/01)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet inom det östliga partnerskapet den 24 november 2017 i Bryssel och partnerskapets tidigare förklaringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet inom det östliga partnerskapet den 24 november 2017 i Bryssel och partnerskapets tidigare förklaringar,

| — | med beaktande av EU:s globala strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik från juni 2016, Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s globala strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik från juni 2016, Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa,

| — | med beaktande av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma arbetsdokument av den 9 juni 2017Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results (SWD(2017)0300), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma arbetsdokument av den 9 juni 2017Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results (SWD(2017)0300),

| — | med beaktande av den gemensamma rapporten av den 18 maj 2017 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om genomförandet av översynen av den europeiska grannskapspolitiken (JOIN(2017)0018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma rapporten av den 18 maj 2017 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om genomförandet av översynen av den europeiska grannskapspolitiken (JOIN(2017)0018),

| — | med beaktande av Europaparlamentets rekommendation av den 15 november 2017 till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om det östliga partnerskapet inför toppmötet i november 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets rekommendation av den 15 november 2017 till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om det östliga partnerskapet inför toppmötet i november 2017 (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 23 november 2016 om EU:s strategiska kommunikation för att bekämpa propaganda mot EU som sprids av tredje parter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 23 november 2016 om EU:s strategiska kommunikation för att bekämpa propaganda mot EU som sprids av tredje parter (2),

| — | med beaktande av den av två partier stödda resolutionen från Georgiens parlament av den 21 mars 2018 om allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i ockuperade Abchazien och Tschinvali-regionen samt Otkhozoria-Tatunashvili-förteckningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den av två partier stödda resolutionen från Georgiens parlament av den 21 mars 2018 om allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i ockuperade Abchazien och Tschinvali-regionen samt Otkhozoria-Tatunashvili-förteckningen,

| — | med beaktande av slutsatserna från den parlamentariska församlingen Euronests sjätte plenarsammanträde i Kiev den 31 oktober och den 1 november 2017, i synnerhet när det gäller frågan om cybersäkerhet, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från den parlamentariska församlingen Euronests sjätte plenarsammanträde i Kiev den 31 oktober och den 1 november 2017, i synnerhet när det gäller frågan om cybersäkerhet, och av följande skäl:

| A. | EU och de östliga partnerländerna har ett gemensamt stort intresse av att säkerställa fred och säkerhet i Europa, som en grundförutsättning för deras stabilitet, välstånd och utveckling. |
| --- | --- |

A.

EU och de östliga partnerländerna har ett gemensamt stort intresse av att säkerställa fred och säkerhet i Europa, som en grundförutsättning för deras stabilitet, välstånd och utveckling.

| B. | Inre säkerhet, stabilitet och fred i EU och de östliga partnerländerna kräver respekt för och upprätthållande av internationell lag och ordning, suveränitet och de grundläggande värdena demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

B.

Inre säkerhet, stabilitet och fred i EU och de östliga partnerländerna kräver respekt för och upprätthållande av internationell lag och ordning, suveränitet och de grundläggande värdena demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

| C. | Det östliga partnerskapets gemensamma mål är att främja stabilitet, förtroendeskapande och samarbete, stödja demokratiska reformer, stärka och konsolidera demokratiska institutioner, goda grannförbindelser, fredlig konfliktlösning och regionalt samarbete, förbättra mellanmänskliga kontakter och öka handeln i syfte att stärka den politiska dialogen och förbindelserna samt det ekonomiska samarbetet och integrationen. I linje med principen om differentiering erbjuds varje partnerland möjligheten att förbättra de politiska och ekonomiska förbindelserna med EU i den mån detta motsvarar landets ambitioner. Enligt artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och i enlighet med Romförklaringen av den 25 mars 2017, kan varje europeisk stat ansöka om medlemskap i EU, förutsatt att landet ansluter sig till Köpenhamnskriterierna och demokratins principer, respekterar grundläggande friheter och mänskliga rättigheter, däribland minoriteternas rättigheter, samt upprätthåller rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

C.

Det östliga partnerskapets gemensamma mål är att främja stabilitet, förtroendeskapande och samarbete, stödja demokratiska reformer, stärka och konsolidera demokratiska institutioner, goda grannförbindelser, fredlig konfliktlösning och regionalt samarbete, förbättra mellanmänskliga kontakter och öka handeln i syfte att stärka den politiska dialogen och förbindelserna samt det ekonomiska samarbetet och integrationen. I linje med principen om differentiering erbjuds varje partnerland möjligheten att förbättra de politiska och ekonomiska förbindelserna med EU i den mån detta motsvarar landets ambitioner. Enligt artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och i enlighet med Romförklaringen av den 25 mars 2017, kan varje europeisk stat ansöka om medlemskap i EU, förutsatt att landet ansluter sig till Köpenhamnskriterierna och demokratins principer, respekterar grundläggande friheter och mänskliga rättigheter, däribland minoriteternas rättigheter, samt upprätthåller rättsstatsprincipen.

| D. | Alla östliga partnerländer bör i egenskap av suveräna stater fritt bestämma över sin utrikes- och säkerhetspolitik utan yttre påtryckningar eller risk för militära eller ekonomiska vedergällningar, i enlighet med internationell rätt. |
| --- | --- |

D.

Alla östliga partnerländer bör i egenskap av suveräna stater fritt bestämma över sin utrikes- och säkerhetspolitik utan yttre påtryckningar eller risk för militära eller ekonomiska vedergällningar, i enlighet med internationell rätt.

| E. | Under toppmötet inom det östliga partnerskapet 2017 i Bryssel framhöll deltagarna det östliga partnerskapets roll när det gäller förstärkningen av den statliga, ekonomiska och samhälleliga motståndskraften i EU:s grannskap, vilket även anges i den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik och översynen av den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

E.

Under toppmötet inom det östliga partnerskapet 2017 i Bryssel framhöll deltagarna det östliga partnerskapets roll när det gäller förstärkningen av den statliga, ekonomiska och samhälleliga motståndskraften i EU:s grannskap, vilket även anges i den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik och översynen av den europeiska grannskapspolitiken.

| F. | God samhällsstyrning och framsteg mot demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna, liksom hållbar ekonomisk utveckling och minskad fattigdom, är viktiga förutsättningar för att säkerställa stabilitet och stärka den inre säkerheten och motståndskraften hos partnerländer, i syfte att hjälpa dem att skapa en gynnsam miljö för att utveckla mer motståndskraftiga och konkurrenskraftiga ekonomier. Ett dynamiskt och oberoende civilsamhälle och oberoende medier är en grundförutsättning för att skapa motståndskraftiga samhällen. |
| --- | --- |

F.

God samhällsstyrning och framsteg mot demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna, liksom hållbar ekonomisk utveckling och minskad fattigdom, är viktiga förutsättningar för att säkerställa stabilitet och stärka den inre säkerheten och motståndskraften hos partnerländer, i syfte att hjälpa dem att skapa en gynnsam miljö för att utveckla mer motståndskraftiga och konkurrenskraftiga ekonomier. Ett dynamiskt och oberoende civilsamhälle och oberoende medier är en grundförutsättning för att skapa motståndskraftiga samhällen.

| G. | Nya säkerhetsutmaningar i Europa, som omfattar både konventionell krigföring och hybridkrigföring, extremism och radikalisering, it-brottslighet, terrorism och organiserad brottslighet, har växt fram och kan inte lösas utan delat ansvarstagande och samarbete. |
| --- | --- |

G.

Nya säkerhetsutmaningar i Europa, som omfattar både konventionell krigföring och hybridkrigföring, extremism och radikalisering, it-brottslighet, terrorism och organiserad brottslighet, har växt fram och kan inte lösas utan delat ansvarstagande och samarbete.

| H. | EU har på nytt bekräftat sitt åtagande att främja stabilisering och motståndskraft i partnerländerna, och har öronmärkt ytterligare medel inom ramen för den östliga grannskapspolitiken för detta ändamål. Bland prioriteringarna på säkerhetsområdet har EU inkluderat kampen mot it-brottslighet och korruption samt rättsligt samarbete när det gäller brottmål. Det är av yttersta vikt att säkerställa att det i EU:s fleråriga budgetram efter 2020 bibehålls ett separat finansieringsinstrument för grannskapet, som ett tydligt bevis på den politiska vikt som EU fäster vid regionen och för att säkerställa långsiktig och konkret inverkan av reformer. |
| --- | --- |

H.

EU har på nytt bekräftat sitt åtagande att främja stabilisering och motståndskraft i partnerländerna, och har öronmärkt ytterligare medel inom ramen för den östliga grannskapspolitiken för detta ändamål. Bland prioriteringarna på säkerhetsområdet har EU inkluderat kampen mot it-brottslighet och korruption samt rättsligt samarbete när det gäller brottmål. Det är av yttersta vikt att säkerställa att det i EU:s fleråriga budgetram efter 2020 bibehålls ett separat finansieringsinstrument för grannskapet, som ett tydligt bevis på den politiska vikt som EU fäster vid regionen och för att säkerställa långsiktig och konkret inverkan av reformer.

| I. | Både i EU och de östliga partnerländerna förlitar sig invånare, företag och förvaltningar i hög grad på informations- och kommunikationsteknik, och är därför allt mer sårbara när det gäller it-brottslighet. Åtgärder mot cyberincidenter kräver förmåga, sakkunskap, teknik och underrättelser, vilket måste utvecklas i EU:s medlemsstater och de östliga partnerländerna. Det är uppenbart att den ryska regeringen bär ansvaret för cyberattacker mot flera EU-länder och partnerländer. |
| --- | --- |

I.

Både i EU och de östliga partnerländerna förlitar sig invånare, företag och förvaltningar i hög grad på informations- och kommunikationsteknik, och är därför allt mer sårbara när det gäller it-brottslighet. Åtgärder mot cyberincidenter kräver förmåga, sakkunskap, teknik och underrättelser, vilket måste utvecklas i EU:s medlemsstater och de östliga partnerländerna. Det är uppenbart att den ryska regeringen bär ansvaret för cyberattacker mot flera EU-länder och partnerländer.

| J. | Sedan november 2017 har kommissionen deltagit i ett samråd om frågor som rör spridningen av falsk information i traditionella och sociala medier och de bästa sätten att motverka den. |
| --- | --- |

J.

Sedan november 2017 har kommissionen deltagit i ett samråd om frågor som rör spridningen av falsk information i traditionella och sociala medier och de bästa sätten att motverka den.

| K. | I september 2015 inrättade EU arbetsgruppen för strategisk kommunikation i öst (East StratCom), som ett instrument för att motverka rysk propaganda och desinformation. Tillräckliga medel har fortfarande inte avsatts till den. |
| --- | --- |

K.

I september 2015 inrättade EU arbetsgruppen för strategisk kommunikation i öst (East StratCom), som ett instrument för att motverka rysk propaganda och desinformation. Tillräckliga medel har fortfarande inte avsatts till den.

| L. | Olösta konflikter som påverkar Armenien, Azerbajdzjan, Georgien och Moldavien, och Rysslands pågående militära aggression i östra Ukraina, har orsakat tragiska förluster av människoliv och utgör fortfarande en stor utmaning för den demokratiska utvecklingen och säkerheten i regionen. |
| --- | --- |

L.

Olösta konflikter som påverkar Armenien, Azerbajdzjan, Georgien och Moldavien, och Rysslands pågående militära aggression i östra Ukraina, har orsakat tragiska förluster av människoliv och utgör fortfarande en stor utmaning för den demokratiska utvecklingen och säkerheten i regionen.

| M. | Ryssland har orsakat och hållit igång vissa av dessa konflikter som en del av landets strategi för att spela en dominerande regional roll i Östeuropa, och har även använt militär närvaro som maktmedel för att utöva påtryckningar på partnerländer, i strid med dess internationella åtaganden om att upprätthålla den internationella rättsordningen. Ryssland behåller illegalt militära styrkor på ockuperade territorier och i separatistregioner i både Georgien och Moldavien, och tillhandahåller ledarskap, personal och militär utrustning till separatiststyrkor i Ukraina. Ryssland behåller illegalt militära styrkor och betydande mängder ammunition och militär utrustning på det ockuperade territoriet och separatistregionen Transnistrien i Republiken Moldavien, och har genomfört gemensamma militärövningar med den transnistriska regimens militära styrkor. |
| --- | --- |

M.

Ryssland har orsakat och hållit igång vissa av dessa konflikter som en del av landets strategi för att spela en dominerande regional roll i Östeuropa, och har även använt militär närvaro som maktmedel för att utöva påtryckningar på partnerländer, i strid med dess internationella åtaganden om att upprätthålla den internationella rättsordningen. Ryssland behåller illegalt militära styrkor på ockuperade territorier och i separatistregioner i både Georgien och Moldavien, och tillhandahåller ledarskap, personal och militär utrustning till separatiststyrkor i Ukraina. Ryssland behåller illegalt militära styrkor och betydande mängder ammunition och militär utrustning på det ockuperade territoriet och separatistregionen Transnistrien i Republiken Moldavien, och har genomfört gemensamma militärövningar med den transnistriska regimens militära styrkor.

| N. | Ryska federationens ockupation av de georgiska regionerna Abchazien och Tschinvali-regionen/Sydossetien efter kriget mellan Ryssland och Georgien 2008, och Ryska federationens annektering av Krimhalvön 2014, är brutala bevis på den bristande respekten för internationell rätt. De ockuperande ryska myndigheternas totala militarisering av dessa territorier utgör ett betydande hot mot regional och alleuropeisk säkerhet. En försämrad situation när det gäller de mänskliga rättigheterna kan konstateras på de ockuperade territorierna, särskilt morden på och den politiska förföljelsen av georgiska och ukrainska medborgare, i synnerhet krimtatarer. |
| --- | --- |

N.

Ryska federationens ockupation av de georgiska regionerna Abchazien och Tschinvali-regionen/Sydossetien efter kriget mellan Ryssland och Georgien 2008, och Ryska federationens annektering av Krimhalvön 2014, är brutala bevis på den bristande respekten för internationell rätt. De ockuperande ryska myndigheternas totala militarisering av dessa territorier utgör ett betydande hot mot regional och alleuropeisk säkerhet. En försämrad situation när det gäller de mänskliga rättigheterna kan konstateras på de ockuperade territorierna, särskilt morden på och den politiska förföljelsen av georgiska och ukrainska medborgare, i synnerhet krimtatarer.

| O. | EU stöder ett fullständigt och verkligt genomförande av Minskavtalen i östra Ukraina och en förlängning av sanktioner med anknytning till ett fullständigt genomförande. EU stöder det beslut som fattades av organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) 1999 i Istanbul vad gäller Republiken Moldavien samt omvandlingen av den nuvarande fredsbevarande insatsen vid floden Dnjestr till en civil insats med internationellt mandat, och Minskgruppen vid OSSE och gruppens medordförandes ansträngningar för att lösa Nagorno-Karabach-konflikten och förhindra nya våldsamheter och militära strider. EU insisterar på ett fullständigt genomförande av det av EU framförhandlade avtalet om eldupphör mellan Georgien och Ryssland från Ryska federationens sida, och stöder de internationella diskussionerna i Genève som inleddes för att hantera konsekvenserna av kriget mellan Ryssland och Georgien 2008 med hjälp av tvistlösningsmekanismer såsom det delade ordförandeskapet inom ramen för diskussionerna, utplaceringen av Europeiska unionens övervakningsuppdrag (EUMM Georgia) på Georgiens ockuperade territorier, fullständigt stöd till politiken för icke-erkännande och engagemang samt ett slut på den etniska rensning som utförts av Ryska federationen. |
| --- | --- |

O.

EU stöder ett fullständigt och verkligt genomförande av Minskavtalen i östra Ukraina och en förlängning av sanktioner med anknytning till ett fullständigt genomförande. EU stöder det beslut som fattades av organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) 1999 i Istanbul vad gäller Republiken Moldavien samt omvandlingen av den nuvarande fredsbevarande insatsen vid floden Dnjestr till en civil insats med internationellt mandat, och Minskgruppen vid OSSE och gruppens medordförandes ansträngningar för att lösa Nagorno-Karabach-konflikten och förhindra nya våldsamheter och militära strider. EU insisterar på ett fullständigt genomförande av det av EU framförhandlade avtalet om eldupphör mellan Georgien och Ryssland från Ryska federationens sida, och stöder de internationella diskussionerna i Genève som inleddes för att hantera konsekvenserna av kriget mellan Ryssland och Georgien 2008 med hjälp av tvistlösningsmekanismer såsom det delade ordförandeskapet inom ramen för diskussionerna, utplaceringen av Europeiska unionens övervakningsuppdrag (EUMM Georgia) på Georgiens ockuperade territorier, fullständigt stöd till politiken för icke-erkännande och engagemang samt ett slut på den etniska rensning som utförts av Ryska federationen.

| P. | EU genomför åtgärder som syftar till att komplettera dessa insatser genom att främja förtroende- och fredsbyggande verksamheter över konfliktgränserna, bland annat genom positiva insatser från EU:s särskilda representant för Sydkaukasien och genom genomförandet av programmet för det europeiska partnerskapet för ett fredligt slut på konflikten om Nagorno-Karabach, som syftar till att föra respektive civilsamhällen närmare varandra. |
| --- | --- |

P.

EU genomför åtgärder som syftar till att komplettera dessa insatser genom att främja förtroende- och fredsbyggande verksamheter över konfliktgränserna, bland annat genom positiva insatser från EU:s särskilda representant för Sydkaukasien och genom genomförandet av programmet för det europeiska partnerskapet för ett fredligt slut på konflikten om Nagorno-Karabach, som syftar till att föra respektive civilsamhällen närmare varandra.

| Q. | Den fara som kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära material utgör är ett allvarligt hot mot befolkningarnas säkerhet. Den ryska regeringens nervgasattack på f.d. underrättelseofficeren Sergej Skripal och hans dotter Julia Skripal i Salisbury den 4 mars 2018 måste betraktas som ett sådant hot mot den europeiska säkerheten. |
| --- | --- |

Q.

Den fara som kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära material utgör är ett allvarligt hot mot befolkningarnas säkerhet. Den ryska regeringens nervgasattack på f.d. underrättelseofficeren Sergej Skripal och hans dotter Julia Skripal i Salisbury den 4 mars 2018 måste betraktas som ett sådant hot mot den europeiska säkerheten.

| R. | En mer samstämmig och målmedveten EU-strategi och beslutsamhet att bemöta Ryska federationen med en röst, med hjälp av alla de instrument som EU har till sitt förfogande, i synnerhet villkor och sanktioner, kan göra EU:s åtgärder mer effektiva i fråga om att ta itu med säkerhetsutmaningarna i de östliga partnerländerna. |
| --- | --- |

R.

En mer samstämmig och målmedveten EU-strategi och beslutsamhet att bemöta Ryska federationen med en röst, med hjälp av alla de instrument som EU har till sitt förfogande, i synnerhet villkor och sanktioner, kan göra EU:s åtgärder mer effektiva i fråga om att ta itu med säkerhetsutmaningarna i de östliga partnerländerna.

Mer stabilitet genom att stärka de östliga partnerländernas demokratiska samhällsstyrning och ekonomiska och sociala utveckling

| 1. | Euronest betonar att framsteg mot god demokratisk samhällsstyrning, respekt för de mänskliga rättigheterna, rättsstatsprincipen, rättsväsendets oberoende och minskad korruption i de östliga partnerländerna är väsentligt för att upprätthålla säkerheten och minska den samhälleliga sårbarheten för inre och yttre försök till destabilisering. Euronest uppmanar de östliga partnerländerna att fortsätta med politiska reformer eller inleda nya på grundval av demokratiska principer och rättsstatsprincipen, med beaktande av att dessa reformer är av yttersta vikt för att bygga upp invånarnas förtroende för de statliga institutionerna. Euronest uppmanar de östliga partnerländerna, liksom EU, att säkerställa lika rättigheter för alla medborgare, inklusive nationella minoriteter och deras språk. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Euronest betonar att det är centralt att upprätthålla god förvaltning inom brottsbekämpnings-, säkerhets- och försvarsinstitutioner för att skydda de östliga partnerländerna mot försök till destabilisering. Euronest uppmanar eftertryckligen parlamenten i partnerländerna att till fullo utöva sin demokratiska kontroll av brottsbekämpande organ, militära tjänster och säkerhetstjänster. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Euronest framhåller den roll som organisationer som försvarar de mänskliga rättigheterna, oberoende medier och organisationer i det civila samhället spelar i och med att de bidrar till demokratiseringsprocesser och utövar medborgerlig kontroll. Euronest uppmanar partnerländerna att säkerställa att de åtnjuter fullgott skydd. Euronest uppmanar eftertryckligen partnerländerna att till fullo genomföra domar från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna som ännu inte verkställts, i synnerhet dem som rör överträdelser av artikel 18 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euronest stöder partnerländernas insatser för att utveckla eller omvandla sina ekonomier, undanröja monopol och ägarkoncentrationer i den privata sektorn, för att på så vis garantera en stabil ekonomisk och rättslig ram, främja internationell handel och göra dem attraktiva för utländska investerare. Euronest anser att partnerländerna bör ge ny drivkraft åt ekonomiska reformer i syfte att göra framsteg mot välfungerande och hållbara sociala marknadsekonomier. Euronest betonar att ytterligare åtgärder måste övervägas för att fördjupa den bilaterala och multilaterala regionala integrationen bland de östliga partnerländerna, där så är lämpligt, och att stärka den regionala infrastrukturen, däribland energiinfrastrukturen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Euronest uppmanar kommissionen och partnerländernas regeringar att inleda diskussioner om möjligheterna att hjälpa partnerländerna att göra framsteg på deras europeiska bana genom att hitta nya vägar till fördjupad integration som exempelvis, och beroende på hur djupgående och omfattande de enskilda partnerländernas ambitioner är, skulle kunna leda till de associerade ländernas anslutning till EU:s tullunion, energiunion och digitala union, i linje med gemensamma intressen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Euronest betonar att EU:s ekonomiska stöd till partnerländerna bör villkoras av konkreta reformåtgärder och ett effektivt genomförande av dem, och att EU:s incitamentsbaserade strategi även fortsättningsvis kommer att gynna de partnerländer som satsar mest på ambitiösa reformer, på grundval av principen ”mer för mer”. Euronest betonar vidare att EU:s stöd bör vara skräddarsytt för att matcha nivån på den gemensamma samarbetsambitionen för varje partnerland. Euronest uppmanar i detta sammanhang kommissionen att ytterligare stärka program som är avsedda för associeringsländer för att tillhandahålla starkt stöd till associerade partner komplexa reformer, i synnerhet för att stödja insatser för tillnärmning av lagstiftning och sektoriell integration. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Euronest rekommenderar att parlamentsledamöter och offentliganställda vid centralförvaltningar och inom rättsväsendet i partnerländerna i så stor utsträckning som möjligt utnyttjar kommissionens byrå för tekniskt bistånd och informationsutbyte (Taiex) inom ramen för processen med att anpassa nationella lagar, förordningar och kvalitetsnormer för att de ska motsvara dem i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

7.

Stärkt samarbete på säkerhets- och försvarsområdet

| 8. | Euronest efterlyser stärkt dialog på säkerhets- och försvarsområdet i tillämpliga fall mellan, å ena sidan, EU och medlemsstaterna och, å andra sidan, de östliga partnerländerna, och ytterligare samarbete på området för gemensam utrikes- och säkerhetspolitik/gemensam säkerhets- och försvarspolitik (Gusp/GSFP). Euronest välkomnar EU:s värdebaserade deltagande i ett antal GSFP-uppdrag, t.ex. EUMM Georgia och Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för Moldavien och Ukraina (EU BAM Moldavien/Ukraina) i Ukraina. Euronest välkomnar partnerländernas bidrag till GSFP, i synnerhet Georgiens, Moldaviens och Ukrainas. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Euronest uttrycker stor oro över användningen av kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära vapen och Rysslands inblandning i attacken mot den f.d. underrättelseofficeren Sergej Skripal och hans dotter Julia Skripal den 4 mars 2018. Euronest uppmanar Ryssland att respektera sitt åtagande enligt konventionen om kemiska vapen från 1997, vilken förbjuder produktion, lagring och användning av kemiska vapen och dessas föregångare. Euronest uppmanar EU att stärka samarbetet med partnerländerna i syfte att minska riskerna med anknytning till kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära material och tillhörande teknisk sakkunskap. |
| --- | --- |

9.

Framsteg mot en fredlig lösning av regionala konflikter

| 10. | Euronest betonar att suveränitet, självständighet och en fredlig konfliktlösning är centrala principer för den europeiska säkerhetsordningen. Euronest betonar att en lösning på konflikterna i Östeuropa är avgörande för att öka säkerheten och stabiliteten på hela kontinenten. Euronest anser att dessa konflikter fortfarande är ett stort hot mot partnerländernas självständighet och suveränitet, för säkerheten i regionen och bortom den, och att de utgör en potentiell källa till instabilitet i hela Europa. Euronest fortsätter att ge sitt starka stöd till principen om territoriell integritet i partnerländerna, inom deras internationellt erkända gränser. Euronest vidhåller att de principer som fastställs i FN-stadgan, Helsingforsslutakten från 1975 och 1990 års OSSE-stadga från Paris utgör hörnstenarna för en fredlig europeisk kontinent. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Euronest anser att EU bör ta på sig större ansvar när det gäller hanteringen av säkerhetskriser i grannskapet. Euronest efterlyser ökade insatser från EU:s sida i medlingsprocesserna för konflikter, i format där EU redan deltar. Euronest anser att EU, och i synnerhet vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, bör inta en mer aktiv och effektiv roll som aktör inom konfliktlösning och fredsbyggande. Euronest stöder till fullo EU:s stöd till partnerländer när det gäller kapacitetsuppbyggnad och främjade av motståndskraft, bland annat för terrorismbekämpning, strategisk kommunikation, cyberförsvar, ammunitionslagring och reform av säkerhetssektorn. Euronest begär att de kommande förhandlingarna om EU:s finansieringsinstrument efter 2020 för den europeiska grannskapspolitiken tar vederbörlig hänsyn till de behov som finns i detta avseende. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Euronest fördömer Rysslands utrikespolitik som syftar till att bibehålla inflytande i grannländernas politiska beslutsfattande, genom att uppmuntra och stödja de facto-myndigheter i separatistregioner i Ukraina och Moldavien och ockuperade territorier i Georgien, och därigenom undergräva återupprättandet av deras suveränitet i dessa regioner och deras territoriella integritet och förhindra ett säkert och värdigt återvändande för internflyktingar. Euronest anser att Rysslands pågående militära aggression i östra Ukraina är den mest betydande säkerhetsutmaningen i Europa. Euronest framhåller på nytt sitt stöd till ett fullständigt genomförande av Minskavtalen, men ser med besvikelse på bristen på framsteg. Euronest noterar de pågående samtalen mellan Förenta staternas och Rysslands särskilda representanter om en möjlig utplacering av en fredsbevarande insats med FN-mandat i östra Ukraina. Euronest uppmanar ledare i Normandie-formatet att inleda diskussioner om detta alternativ och att ta nya initiativ. Euronest fortsätter att stödja alla ansträngningar för att trygga en varaktig och fredlig lösning som respekterar Ukrainas enighet, suveränitet och territoriella integritet, särskilt genom utplaceringen – med de ukrainska myndigheternas samtycke – av fredsuppbyggande och fredsbevarande uppdrag på hela territoriet. Euronest begär att internationella övervakningsgrupper ska få säker och obegränsad tillgång till gränsen mellan Ukraina och Ryssland. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Euronest välkomnar att EU har hållit fast vid politiken för icke-erkännande av Ryska federationens ockupation av territorier i Georgien och Ukraina. Euronest uppmanar alla politiska aktörer i EU, liksom dem i partnerländerna, att avstå från att delta i något initiativ som skulle undergräva politiken för icke-erkännande. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Euronest anser att förlängningen av sanktionerna mot enskilda personer och företag i Ryssland är ett oundvikligt resultat av underlåtenheten att genomföra Minskavtalen, och fortsätter att se detta genomförande från alla parters sida som grunden för en hållbar politisk lösning på konflikten som orsakats av rysk militär aggression i östra Ukraina. Euronest insisterar på att EU bör behålla möjligheten till ytterligare gradvisa sanktioner om Ryssland fortsätter att åsidosätta internationell rätt till skada för grannländerna. Euronest betonar att Ryska federationens annektering av Krim fortfarande är olaglig enligt internationell rätt. Euronest uppmanar det internationella samfundet att utveckla det internationella formatet för förhandlingar om en avslutning av ockupationen av halvön (i linje med Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 (3)). Euronest fördömer eftertryckligen i detta sammanhang de systematiska kränkningarna av de georgiska medborgarnas mänskliga rättigheter från representanter för Ryska federationens ockupationsstyrkors sida, däribland mord, tortyr och kidnappning, och välkomnar samtidigt antagandet av den av två partier stödda resolutionen från Georgiens parlament av den 21 mars 2018 om allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i ockuperade Abchazien och Tschinvali-regionen samt Otkhozoria-Tatunashvili-förteckningen – den senare är en svartlista över de som bär ansvaret för, eller som har mörkat, sådana kränkningar – och uppmanar medlemsstaterna och rådet att genom nationella och EU-omfattande sanktioner svartlista dem som förekommer och dem som i framtiden uppförs på Otkhozoria-Tatunashvili-förteckningen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Euronest fördömer de kontinuerliga kränkningarna av grundläggande mänskliga rättigheter, bland annat rörelsefriheten och uppehållsfriheten och rätten till egendom och utbildning på sitt modersmål, som de facto-myndigheterna i Transnistrien gör sig skyldiga till. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Euronest uppmanar EU att intensifiera de diplomatiska ansträngningarna inom ramen för de internationella diskussionerna i Genève när det gäller konsekvenserna av konflikten mellan Ryssland och Georgien, och inom ramen för 5 + 2-formatet för konfliktlösningsprocessen för Transnistrien. Euronest välkomnar alla insatser för fredlig konfliktlösning och initiativ som syftar till att främja försoning, förtroendeskapande och delaktiggöra samhällen som splittrats av konflikter och ockupationslinjer genom att skapa fler möjligheter till handel, utbildning och förbättrade försörjningsmöjligheter. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Euronest fördömer Ryska federationens ytterligare förstärkning av den militära mobiliseringen på de ockuperade territorierna i Georgien, befästningen av ockupationslinjen genom uppförandet av taggtrådsstängsel och andra artificiella hinder, de kontinuerliga kränkningarna av grundläggande mänskliga rättigheter, däribland kränkningar av rätten till liv, rörelsefrihet och uppehållsrätt, egendom, utbildning på sitt modersmål, samt godtyckliga kvarhållanden och kidnappningar. Euronest fördömer mordet i förvar i Tschinvali den 22 februari 2018 på Archil Tatunashivili och mordet på en annan georgisk medborgare, Giga Otkhozoria, vid ockupationslinjen i Abchazien 2016. Euronest framhåller att hundratusentals internflyktingar och flyktingar fortfarande berövas rätten till ett säkert och värdigt återvändande till sina hem, samtidigt som etniska georgier på Georgiens ockuperade territorier fortfarande utsätts för intensiv etnisk diskriminering. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Euronest uppmanar Ryska federationen att upphäva erkännandet av den så kallade självständigheten för de georgiska regionerna Abchazien och Tschinvali-regionen/Sydossetien och att uppfylla sina internationella skyldigheter, inbegripet enligt avtalet om eldupphör av den 12 augusti 2008 (för vilket EU agerade medlare) mellan Georgien och Ryssland, bland annat genom att dra tillbaka de militära styrkorna från Georgiens territorium. Euronest uppmanar eftertryckligen Ryska federationen att omedelbart ge EUMM Georgia obehindrat tillträde till de georgiska regionerna Abchazien och Tschinvali-regionen/Sydossetien. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Euronest anser att lösningen på Nagorno-Karabach-konflikten bör grundas på internationell rätt och de grundläggande principerna från 2009 från medordförandena för OSSE:s Minskgrupp, som i sin tur bygger på principerna i Helsingforsslutakten. Euronest uppmanar eftertryckligen alla berörda parter att fokusera på förhandlingar som ska föras på högsta nivå, i syfte att ta fram en färdplan med konkreta steg för att lösa konflikten. Euronest uppmanar alla parter i konflikten att upprätthålla eldupphör, minska spänningarna längs gränslinjen och genomföra förtroendebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Euronest efterlyser närmare samarbete och mer samordning mellan EU, OSSE och FN:s utvecklingsprogram vid genomförandet av verksamhet på plats som syftar till att uppnå fredliga lösningar på konflikterna i Östeuropa. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Euronest konstaterar att ekonomierna hos de ockuperade territorierna i Georgien och utbrytarregionerna i Moldavien fortfarande är kraftigt beroende av Ryssland. Euronest anser att EU bör främja ekonomiska, kulturella och sociala förbindelser mellan dessa regioner och berörda partnerländer genom att föreslå specifika handelsavtal som skulle vara förenliga med principer och bestämmelser för det djupgående och omfattande frihandelsområdet mellan EU och Moldavien och mellan EU och Georgien, och hitta sätt att inbegripa dem i vissa EU-program. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Euronest lovordar Europaparlamentets insatser för att föra samman unga ledare och företrädare från icke-statliga organisationer från Armenien och Azerbajdzjan i syfte att underlätta dialog, främja ömsesidig förståelse och bana vägen för en fredlig lösning av Nagorno-Karabach-konflikten. Euronest anser att sådana initiativ bör anordnas regelbundet och att liknande initiativ bör lanseras, bland annat i förhållande till de utdragna konflikterna i Georgien och Moldavien. |
| --- | --- |

22.

Övervinna informationskrigföring

| 23. | Euronest upprepar sitt fördömande av den omstörtande politik som omfattar propaganda, desinformation och infiltration av sociala medier och som syftar till att försvaga demokratiska samhällen genom att misskreditera institutioner, manipulera den allmänna opinionen, sprida falska berättelser, öka sociala spänningar och främja en allmän misstro mot medierna. Euronest fördömer i detta sammanhang den informationskrigföring som förs av Ryssland bland grannländerna, med hjälp av statligt kontrollerade medier som avsiktligen sprider falska nyheter i syfte att påverka de berörda ländernas inhemska politik, däribland val, och undergräva det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Euronest lovordar East StratComs insatser för att förklara, analysera och skapa medvetenhet kring Rysslands desinformationsnarrativ. Euronest uppmanar EU och medlemsstaterna att anslå mer mänskliga och ekonomiska resurser till arbetsgruppen för att stärka dess kapacitet att samla in och analysera uppgifter och tillhandahålla sakkunskap om att bekämpa desinformation till relevanta nationella organ i EU:s medlemsstater och i partnerländerna. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Euronest uppmanar eftertryckligen Europeiska utrikestjänsten och EU:s delegationer att intensifiera ansträngningarna för att bekämpa den falska information som sprids i partnerländerna, genom att tillhandahålla stöd till lokala medier och förmedla faktabaserad information som svar på de oriktiga uppgifter som uppdagats. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Euronest noterar kommissionens förslag om ett nytt politiskt initiativ för att bekämpa falska nyheter och spridningen av desinformation online, efter ett offentligt samråd och en expertgranskning på hög nivå. Euronest uppmanar kommissionen att dela den kunskap och sakkunskap som förvärvats med relevanta organ i partnerländerna. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Euronest uppmanar partnerländerna att vidta åtgärder att bekämpa ryska desinformationskampanjer och rysk propaganda genom konkreta politiska åtgärder och lagstiftningsåtgärder. Euronest anser att i detta sammanhang att desinformation bör hanteras på ett effektivt sätt, och att man samtidigt bör skydda yttrandefriheten och utesluta censur samt skydda mediefriheten och förbättra mediernas motståndskraft mot yttre påtryckningar. Euronest uppmanar EU och partnerländerna att upprätta ett strukturerat samarbete när det gäller lagstiftnings- och regleringsfrågor som rör medier och sociala plattformar, däribland påföljder enligt straffrätten som kan straffa desinformationspridning och de som är skyldiga till den. Euronest anser i detta sammanhang att påföljder enligt straffrätten som prioritet bör inriktas på plattformar som sprider hatpropaganda och deras sponsorer. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Euronest föreslår att nya sanktioner införs mot ryska oligarker som gömmer och tvättar olagliga pengar i medlemsstater, hjälper Ryssland att genomföra antidemokratisk verksamhet, och finansierar, mörkar och hanterar multimiljardsoperationer som t.ex. inblandning i val, cyberattacker, falska nyheter och propagandakampanjer. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Euronest uppmanar eftertryckligen partnerländerna att utveckla utbildningsprogram och utbildningskampanjer som är inriktade på den breda allmänheten och skapar medvetenhet om metoder för illvillig manipulation av opinionen och hur man identifierar medier som sprider propaganda. |
| --- | --- |

29.

Uppbyggnad av cybersäkerhetsförsvar

| 30. | Euronest framhåller den allt mer aggressiva och sofistikerade karaktären hos skadliga cyberattacker mot informationssystem som syftar till att destabilisera offentlig och privat kommunikationsinfrastruktur. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Euronest välkomnar kommissionens it-säkerhetspaketet, som antogs den 13 september 2017 och syftar till att ytterligare förbättra EU:s cyberresiliens och svarsinsatser. Euronest lovordar dess yttre dimension, däribland målet att upprätta ”cyberdialoger” med tredjeländer och underlätta samarbete inom cybersäkerhet. Euronest anser att deltagande i ”cyberdialoger” med partnerländerna bör vara en given prioritet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Euronest stöder ramen för en gemensam diplomatisk respons från EU mot skadlig verksamhet – verktygslådan för cyberdiplomati. Euronest välkomnar EU:s utveckling av Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa) för att främja cyberkultur och en välfungerande digital inre marknad, samt inrättandet av Europeiska kompetenscentrumet för motverkande av hybridhot inom ramen för samarbetet mellan EU och Nato. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Euronest välkomnar andra olika initiativ på internationell nivå som syftar till att minska risken för cyberattacker och främja nationell cyberkapacitet, i synnerhet inrättandet av FN-gruppen med myndighetsexperter för skeenden på informations- och telekomområdet inom ramen för internationell säkerhet och OSSE:s förtroendeskapande åtgärder för att främja ”cyberdiplomati”. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Euronest uppmanar eftertryckligen EU, medlemsstaterna och deras partnerländer att utveckla motståndskraft på cybersäkerhetsområdet genom att bygga upp ny kapacitet för att minska cyberhoten, avskräcka potentiella angripare, analysera cyberincidenter och cyberattacker samt investera i forskning om nya cyberförsvarsverktyg. Euronest rekommenderar att kommissionen upprättar eller utvecklar samarbetsverksamhet på cybersäkerhetsområdet med partnerländerna, bland annat genom effektiv användning av Enisa och Europeiska kompetenscentrumet, i syfte att utveckla gemensam sakkunskap, mekanismer för motåtgärder och interoperabilitet i händelse av cyberattacker. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Euronest ser med oro på att olika statliga aktörer, t.ex. Ryssland, har varit inblandade i skadlig cyberverksamhet i syfte att uppnå politiska, ekonomiska eller säkerhetsrelaterade mål, däribland attacker på kritisk infrastruktur, it-spionage, desinformationskampanjer och åtgärder för att begränsa tillgången till internet. Euronest betonar att sådan verksamhet skulle kunna utgöra överträdelser enligt internationell rätt och leda till en gemensam respons från EU, t.ex. genom att använda EU:s verktygslåda för cyberdiplomati. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Euronest uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionsledamoten med ansvar för den europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingarna samt till Europeiska utrikestjänsten och regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater och de östeuropeiska partnerländerna. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2017)0440.

(2)  EUT C 224, 27.6.2018, s. 58.

(3)  Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 om ukrainska politiska fångar i Ryssland och situationen i Krim, antagna texter, P8_TA(2017)0087.

---

| 25.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 343/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 343/8

---

Den parlamentariska församlingen Euronests resolution om utländska direktinvesteringar i EU-medlemsstater och i östliga partnerländer

(2018/C 343/02)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011 och det östliga partnerskapets gemensamma förklaring från toppmötet den 24 november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011 och det östliga partnerskapets gemensamma förklaring från toppmötet den 24 november 2017,

| — | med beaktande av associeringsavtalen mellan EU, å ena sidan, och Georgien, Moldavien och Ukraina, å andra sidan, i synnerhet de djupgående och omfattande frihandelsområdena, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalen mellan EU, å ena sidan, och Georgien, Moldavien och Ukraina, å andra sidan, i synnerhet de djupgående och omfattande frihandelsområdena,

| — | med beaktande av handlingsplanen för 2016–2017 från konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen för 2016–2017 från konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet,

| — | med beaktande av rapporterna World Investment Report från Förenta nationernas konferens för handel och utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna World Investment Report från Förenta nationernas konferens för handel och utveckling,

| — | med beaktande av investeringspolicyn från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling, ”Foreign Direct Investment (FDI) in figures”, från oktober 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av investeringspolicyn från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling, ”Foreign Direct Investment (FDI) in figures”, från oktober 2017,

| — | med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet av den 9 juni 2017 från kommissionen och Europeiska utrikestjänsten Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020 – focusing on key priorities and tangible results, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet av den 9 juni 2017 från kommissionen och Europeiska utrikestjänsten Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020 – focusing on key priorities and tangible results,

| — | med beaktande av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU och Armenien som undertecknades i Bryssel i november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU och Armenien som undertecknades i Bryssel i november 2017,

| — | med beaktande av den ändrade europeiska grannskapspolitiken från 2015 och det europeiska grannskapsinstrumentet för perioden 2014–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ändrade europeiska grannskapspolitiken från 2015 och det europeiska grannskapsinstrumentet för perioden 2014–2020,

| — | med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling den 25 september 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling den 25 september 2015,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från Visegradgruppens utrikesministrar om det östliga partnerskapet med anledning av resultaten av deras sammanträde i Warszawa den 12 april 2017, vilket behandlar utsikterna för EU-medlemskap för de länder i det östliga partnerskapet som är intresserade av detta, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från Visegradgruppens utrikesministrar om det östliga partnerskapet med anledning av resultaten av deras sammanträde i Warszawa den 12 april 2017, vilket behandlar utsikterna för EU-medlemskap för de länder i det östliga partnerskapet som är intresserade av detta, och av följande skäl:

| A. | Samarbetet i den parlamentariska församlingen Euronest syftar till att skapa positiva effekter genom att tjäna som ett forum för åsiktsutbyte, skapa gemensamma synsätt kring vår tids globala utmaningar när det gäller demokrati, politik, ekonomi, energitrygghet och sociala frågor samt stärka banden mellan länderna i det östliga partnerskapet och mellan dessa länder och EU. |
| --- | --- |

A.

Samarbetet i den parlamentariska församlingen Euronest syftar till att skapa positiva effekter genom att tjäna som ett forum för åsiktsutbyte, skapa gemensamma synsätt kring vår tids globala utmaningar när det gäller demokrati, politik, ekonomi, energitrygghet och sociala frågor samt stärka banden mellan länderna i det östliga partnerskapet och mellan dessa länder och EU.

| B. | De band som skapas genom det östliga partnerskapet gör både EU och partnerländerna starkare och ökar deras förmåga att hantera inre och yttre utmaningar. Det östliga partnerskapet bygger på uppslutning kring principerna om internationell rätt och kring grundläggande värderingar, såsom demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt marknadsekonomi, hållbar utveckling och god förvaltning. Det östliga partnerskapet är fast beslutet att främja ett inkluderande deltagande från alla delar av samhället och att stärka den ekonomiska inkluderingen, i synnerhet jämställdheten, i enlighet med EU:s handlingsplan för jämställdhet. |
| --- | --- |

B.

De band som skapas genom det östliga partnerskapet gör både EU och partnerländerna starkare och ökar deras förmåga att hantera inre och yttre utmaningar. Det östliga partnerskapet bygger på uppslutning kring principerna om internationell rätt och kring grundläggande värderingar, såsom demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt marknadsekonomi, hållbar utveckling och god förvaltning. Det östliga partnerskapet är fast beslutet att främja ett inkluderande deltagande från alla delar av samhället och att stärka den ekonomiska inkluderingen, i synnerhet jämställdheten, i enlighet med EU:s handlingsplan för jämställdhet.

| C. | Under det östliga partnerskapets toppmöte i Bryssel 2017 betonade alla deltagare den viktiga roll som associeringsavtal spelar när det gäller att påskynda den politiska associeringen och den ekonomiska integrationen med EU och de bekräftade även att EU stöder genomförandet av dessa. |
| --- | --- |

C.

Under det östliga partnerskapets toppmöte i Bryssel 2017 betonade alla deltagare den viktiga roll som associeringsavtal spelar när det gäller att påskynda den politiska associeringen och den ekonomiska integrationen med EU och de bekräftade även att EU stöder genomförandet av dessa.

| D. | Associeringsavtal mellan EU och de östliga partnerländerna och det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet som slutits med Armenien bör bygga på det östliga partnerskapets regeringars konkreta framsteg när det gäller att uppfylla sina åtaganden om ekonomiska reformer. |
| --- | --- |

D.

Associeringsavtal mellan EU och de östliga partnerländerna och det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet som slutits med Armenien bör bygga på det östliga partnerskapets regeringars konkreta framsteg när det gäller att uppfylla sina åtaganden om ekonomiska reformer.

| E. | Det är allmänt erkänt att utländska direktinvesteringar kan ha en avgörande inverkan på den långsiktiga ekonomiska tillväxten och skapa spridningseffekter via teknik- och kompetensöverföring. |
| --- | --- |

E.

Det är allmänt erkänt att utländska direktinvesteringar kan ha en avgörande inverkan på den långsiktiga ekonomiska tillväxten och skapa spridningseffekter via teknik- och kompetensöverföring.

| F. | Remitteringar från utvandrade utgör en betydande del av de utländska direktinvesteringarna i vissa av de östliga partnerländerna. Remitteringar utgör i vissa fall en stor del av BNP i dessa länder. |
| --- | --- |

F.

Remitteringar från utvandrade utgör en betydande del av de utländska direktinvesteringarna i vissa av de östliga partnerländerna. Remitteringar utgör i vissa fall en stor del av BNP i dessa länder.

| G. | Inom den europeiska grannskapspolitiken har EU åtagit sig att stödja sina partnerländers ekonomiska utveckling och att förbättra lokalbefolkningarnas strävanden, förhoppningar och utsikter, samtidigt som man fortfarande lägger stor tonvikt vid god förvaltning, demokrati och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

G.

Inom den europeiska grannskapspolitiken har EU åtagit sig att stödja sina partnerländers ekonomiska utveckling och att förbättra lokalbefolkningarnas strävanden, förhoppningar och utsikter, samtidigt som man fortfarande lägger stor tonvikt vid god förvaltning, demokrati och rättsstatsprincipen.

| H. | Inrättandet av det djupgående och omfattande frihandelsområdet, som även avskaffar hinder för utländska direktinvesteringar och kapitalrörelser, kan medföra många olika sorters fördelar för de avtalsslutande parterna som kommer att uppstå genom synergieffekter mellan det djupgående och omfattande frihandelsområdet och tillnärmningsprocessen i enlighet med associeringsavtalet. |
| --- | --- |

H.

Inrättandet av det djupgående och omfattande frihandelsområdet, som även avskaffar hinder för utländska direktinvesteringar och kapitalrörelser, kan medföra många olika sorters fördelar för de avtalsslutande parterna som kommer att uppstå genom synergieffekter mellan det djupgående och omfattande frihandelsområdet och tillnärmningsprocessen i enlighet med associeringsavtalet.

| I. | Samarbetet mellan Armenien och EU och samarbetet mellan Armenien och Eurasiska ekonomiska unionen (EAEU) är ett bra exempel på en icke konfrontativ policy för samarbete med olika ekonomiska unioner. |
| --- | --- |

I.

Samarbetet mellan Armenien och EU och samarbetet mellan Armenien och Eurasiska ekonomiska unionen (EAEU) är ett bra exempel på en icke konfrontativ policy för samarbete med olika ekonomiska unioner.

| J. | Handeln med EU utgör en stor del av de internationella handelsflödena och det internationella kapitalet, och ekonomierna i länderna i det östliga partnerskapet är beroende av denna. |
| --- | --- |

J.

Handeln med EU utgör en stor del av de internationella handelsflödena och det internationella kapitalet, och ekonomierna i länderna i det östliga partnerskapet är beroende av denna.

| K. | Det kan förekomma att utländska investerare beaktar den lagstiftning som håller på att utvecklas i länderna i det östliga partnerskapet på områden såsom miljöskydd och arbetsrätt och så vidare, i syfte att minska kostnaderna för att erhålla konkurrenskraftiga prisfördelar genom att göra kortlivade ”nomadiska” investeringar, som skapar och lämnar efter sig allvarliga sysselsättningsproblem. Detta är inte förenligt med målen för hållbar utveckling, vilka stöds av både EU och dess medlemsstater och av de östliga partnerländerna. Det krävs hållbara och kraftfulla åtgärder mot korruption om utländska direktinvesteringar ska komma hela samhället till fördel. |
| --- | --- |

K.

Det kan förekomma att utländska investerare beaktar den lagstiftning som håller på att utvecklas i länderna i det östliga partnerskapet på områden såsom miljöskydd och arbetsrätt och så vidare, i syfte att minska kostnaderna för att erhålla konkurrenskraftiga prisfördelar genom att göra kortlivade ”nomadiska” investeringar, som skapar och lämnar efter sig allvarliga sysselsättningsproblem. Detta är inte förenligt med målen för hållbar utveckling, vilka stöds av både EU och dess medlemsstater och av de östliga partnerländerna. Det krävs hållbara och kraftfulla åtgärder mot korruption om utländska direktinvesteringar ska komma hela samhället till fördel.

1.

Euronest betonar den europeiska grannskapspolitikens strategiska betydelse, i egenskap av en politik som skapar förbindelser med flera skikt. Euronest betonar att den största utmaningen för den europeiska grannskapspolitiken består i att skapa påtagliga och konkreta förbättringar för medborgarna i partnerländerna. Euronest anser att den europeiska grannskapspolitiken bör göras starkare och mer effektiv, bland annat genom en förstärkning av dess positiva beståndsdelar, däribland ett ökat fokus på att utveckla en effektiv investeringspolitik som bygger på bästa praxis från EU.

2.

Euronest tror på det fortsatta värdet av den europeiska grannskapspolitikens inledningsvis fastställda mål om att skapa ett område med välstånd, stabilitet, säkerhet och god grannsämja, på grundval av EU:s gemensamma värderingar och principer, genom att tillhandahålla bistånd och incitament för genomgripande ekonomiska strukturreformer i grannländerna som ska genomföras under deras eget ansvar och i samförstånd med dem, vilket kommer att möjliggöra ett fördjupat samarbete med EU. Euronest betonar därför behovet av att attrahera fler utländska direktinvesteringar för att säkra den ekonomiska utvecklingen.

3.

Euronest understryker att främjande av utländska direktinvesteringar, öppenhet, god förvaltning, ömsesidig ansvarighet och inkludering bör vara centrala aspekter i den nya strategin för att säkerställa att den europeiska grannskapspolitikens fördelar når alla nivåer av samhället i de berörda länderna och inte endast koncentreras till vissa grupper.

4.

Euronest erinrar om EU:s delade intresse av att hjälpa länderna i det östliga partnerskapet att eftersträva en långsiktigt stabil och sund ekonomisk tillväxt och att upprätta en modern ekonomisk styrning, vilket kan åstadkommas genom att koppla samman ekonomierna i länderna i det östliga partnerskapet med EU:s inre marknad med hjälp av djupgående och omfattande frihandelsområden som helt och hållet tar hänsyn till behovet av ökad differentiering på grund av den mångfald som råder bland länderna i det östliga partnerskapet. Euronest betonar att utländska direktinvesteringar är nödvändiga för att öka konkurrenskraften och bör leda till ökad produktivitet, jobbskapande och långsiktigt hållbar tillväxt.

5.

Euronest betonar att en djupare marknadsintegration mellan EU och länderna i det östliga partnerskapet skulle kunna bidra till att stimulera den ekonomiska tillväxten i både EU och det östliga partnerskapet och till att utrota de regionala ekonomiska obalanserna och sociala orättvisorna inom och mellan dessa länder och regioner och därigenom öka välfärden för deras respektive befolkningar – vilket är särskilt viktigt i denna tid präglad av långsam ekonomisk återhämtning, ökande social och ekonomisk ojämlikhet och geopolitisk instabilitet.

6.

Euronest betonar att utländska direktinvesteringar kan vara mycket behjälpliga med att få till stånd ett ekonomiskt paradigmskifte i riktning mot produktiva och hållbara investeringar och exporter. Euronest betonar också att utländska direktinvesteringar kan bidra till den ökning av konkurrenskraften som behövs genom att utveckla kompetenser och infrastruktur samt öppna nya marknader för varor och tjänster från länderna i det östliga partnerskapet och underlätta deras deltagande i Europaomfattande värdekedjor.

7.

Euronest konstaterar att länderna i det östliga partnerskapet, vid sin övergång till en marknadsekonomi, har öppnats upp för utländska direktinvesteringar, men att de hittills bara har attraherat en relativt begränsad mängd sådana. Euronest anser att det krävs ytterligare ansträngningar för att skapa ett stabilt företagsklimat och för att dessa länder ska nå sin fulla potential i fråga om rättsstatsprincipen.

8.

Euronest noterar att utländska direktinvesteringar skulle kunna hjälpa de östliga partnerländerna att diversifiera sin energiförsörjning och förbättra sin energiinfrastruktur och därigenom uppnå en oberoende försörjning och större effektivitet.

9.

Euronest noterar att länderna i det östliga partnerskapet har gjort stora ansträngningar för att förbättra sitt allmänna investeringsklimat. Euronest noterar också att nyligen genomförda och pågående reformer har inriktats på två huvudsakliga pelare, närmare bestämt anpassning till EU:s regler och bestämmelser och införande av internationell bästa praxis som stöd för utvecklingen av den privata sektorn.

10.

Euronest konstaterar att det finansiella och tekniska stödet från EU, via instrument såsom det europeiska grannskapsinstrumentet och makroekonomiskt stöd, har bidragit till att skapa ett bättre företagsklimat i de östliga partnerländerna och till att attrahera fler utländska direktinvesteringar.

11.

Euronest betonar att god lagstiftning inte automatiskt leder till ett förmånligt investeringsklimat och att kvaliteten på den offentliga administrationen och dess kapacitet att genomföra dessa lagar spelar en viktig roll. Euronest anser att det krävs ytterligare ansträngningar på detta område i länderna i det östliga partnerskapet. Euronest anser att reformer av den offentliga administrationen och rättsväsendet, samt bekämpande av korruption, är nödvändiga för att uppnå excellens. Euronest anser att den offentliga förvaltningen måste bli mer professionell och att lönerna i denna sektor måste höjas samt att reformer av den offentliga sektorn kommer att kräva bättre användning av it-resurser, utbildning och resursrationalisering. Euronest anser att det också krävs omfattande insatser för att förbättra förvaltningen.

12.

Euronest noterar att länderna i det östliga partnerskapet kan attrahera fler utländska direktinvesteringar till ett högre värde om det finns en lämplig politik för detta. Euronest bekräftar att fler utländska direktinvesteringar skulle hjälpa till att uppfylla ländernas nationella utvecklingsmål och målen för hållbar utveckling, genom att bidra till jobbskapande, tekniköverföring, främjande av export, hållbar tillväxt och minskad fattigdom. Euronest noterar att utländska direktinvesteringar till ett högre värde skulle leda till en bättre infrastrukturutveckling, en diversifiering av sektorer och bättre utbildningssystem.

13.

Euronest framhåller att insynsvänliga utländska direktinvesteringar skulle kunna spela en viktig roll för att minska den informella ekonomins andel och roll i de östliga partnerländerna, vilket skulle hjälpa till att bekämpa skatteundandragande, organiserad brottslighet och korruption.

14.

Euronest anser att jobbskapande genom utländska direktinvesteringar skulle kunna minska ungdomsarbetslösheten. Euronest anser också att utländska direktinvesteringar i sektorer där det behövs utbildad arbetskraft skulle hjälpa till att minska antalet unga utexaminerade utan anställning eller i lågavlönade anställningar, om dessa kopplas samman med aktiva arbetsmarknadsåtgärder och tonvikt på relevanta färdigheter i utbildningssystemet.

15.

Euronest betonar att främjande av entreprenörskap bland kvinnor skulle kunna vara ett effektivt verktyg för att stimulera den ekonomiska tillväxten, minska arbetslösheten, främja inkludering och jämställdhet och minska sociala obalanser.

16.

Euronest betonar den viktiga roll som små och medelstora företag spelar för ekonomierna i de östliga partnerländerna. Euronest anser att investeringar i små och medelstora företag är det bästa sättet att återskapa en hållbar tillväxt, bekämpa arbetslöshet och öka handeln mellan länderna och i det östliga partnerskapet och EU. Euronest uppmanar eftertryckligen EU och dess medlemsstater samt de östliga partnerländerna att arbeta tillsammans för att attrahera fler utländska direktinvesteringar i små och medelstora företag i de senare länderna.

17.

Euronest inser att länderna i det östliga partnerskapet också kommer att vara i en bättre position för att se över sin skattebas, vilket i sin tur kommer att ge ökade resurser för att förbättra levnadsstandarden och med tiden minska dessa länders beroende av internationellt stöd och remitteringar. Euronest anser att detta så småningom skulle göra det möjligt för länderna i det östliga partnerskapet att inrätta ett mer progressivt skattesystem, i syfte att minska ojämlikheten och de sociala klyftorna i sina samhällen.

18.

Euronest konstaterar att ett av målen för länderna i det östliga partnerskapet är att attrahera fler utländska direktinvesteringar som kräver utbildad arbetskraft och att partnerländerna därför måste göra större ansträngningar för att öka vissa yrkesfärdigheter i sina egna befolkningar. Euronest påpekar att utländska direktinvesteringar visserligen kan hjälpa till med denna process på olika sätt, men att de inte kan ersätta de nationella utbildningssystemens roll när det gäller att tillhandahålla de nödvändiga färdigheter som krävs för en stark ekonomi och att detta är regeringarnas ansvar.

19.

Euronest efterlyser en omfattande ökning av investeringarna i infrastruktur, yrkesfärdigheter och ekonomisk utveckling i länderna i det östliga partnerskapet, som går utöver en utökning av kapaciteten inom de lokala offentliga eller privata sektorerna.

20.

Euronest uppmanar eftertryckligen de östliga partnerländerna att ta fram en uppsättning incitament för jobbskapande i avsikt att attrahera utländska direktinvesteringar, med målet att på ett omfattande sätt öka den privata sektorns roll i jobbskapandet.

21.

Euronest kräver att prioriteringar och strategiska mål på kort, medellång och lång sikt definieras med tanke på att den europeiska grannskapspolitiken bör syfta till att skapa en differentierad strategi för att främja investeringar. Euronest betonar att EU vid fastställandet av sin strategi bör gå igenom sina egna och de enskilda berörda ländernas intressen och prioriteringar samt deras utvecklingsnivå, med vederbörligt beaktande av deras samhällens intressen och förhoppningar, de politiska ambitionerna och den geopolitiska omgivningen.

22.

Euronest uppmanar med eftertryck EU att i sina förbindelser med de östliga partnerländerna vid behov lägga tonvikten vid delade intressen och specifika fördelar, i synnerhet i fråga om ekonomisk utveckling och främjande av utländska direktinvesteringar. Euronest uppmanar också eftertryckligen EU att hjälpa länderna i det östliga partnerskapet att påskynda reformerna av sin industripolitik, vilket skulle kunna vara avgörande för en omvandling till en kunskapsbaserad och konkurrenskraftig ekonomi.

23.

Euronest uppmanar myndigheterna i de länder i det östliga partnerskapet som är associerade med EU, och de som har undertecknat omfattande och fördjupade partnerskapsavtal med EU, att påskynda tillnärmningen av sin lagstiftning med EU-lagstiftningen på områden kopplade till förbättringar av investeringsklimatet, i enlighet med vad som fastställts i deras respektive avtal.

24.

Euronest uppmanar Europeiska kommissionen att utöka sitt stöd och bistånd med kapacitetsuppbyggnad till de östliga partnerländer som medverkar i genomförandet av åtgärder som påverkar investeringsklimatet.

25.

Euronest uppmanar kommissionen och EU-medlemsstaternas myndigheter att hjälpa de östliga partnerländerna att ta fram nationella planer för att attrahera utländska direktinvesteringar.

26.

Euronest efterlyser övervakning av investeringars kvalitet och utvärdering och identifiering av långsiktiga åtgärder för urval av investeringar. Euronest anser också att eventuella problem som identifieras vid övervakningen av investeringar måste hanteras på ett lämpligt sätt.

27.

Euronest uppmanar de nationella parlamenten i länderna i det östliga partnerskapet att påskynda processen för att harmonisera de nationella ekonomiska lagstiftningarna med gemenskapens regelverk och stöder de nationella parlamentens försök att genomföra reformer med anledning av de djupgående och omfattande frihandelsområdena genom att anta relevanta rekommendationer. Euronest uppmanar till ett inrättande av multilaterala arbetsgrupper så att de kan hjälpa varandra med tillnärmningen av lagstiftningen med koppling till EU:s hela regelverk på områdena handel och investeringar.

28.

Euronest uppmanar EU-medlemsstaterna och de östliga partnerländerna att intensifiera sitt samarbete för att bekämpa klimatförändringar, särskilt inom ramen för COP21. Euronest efterlyser samarbete om resurseffektiv och utsläppssnål teknik, särskilt överföring och innovation på detta område, i syfte att öka ländernas förmåga att anpassa sina ekonomier för att attrahera utländska direktinvesteringar. Euronest betonar vikten av forskning och innovation i allmänhet för att öka konkurrenskraften, produktiviteten, hållbarheten och jobbskapandet. Euronest noterar EU:s mål om att investera 3 % av sin BNP i forskning och utveckling senast 2020.

29.

Euronest uppmärksammar betydelsen för de östliga partnerländerna av att stärka diplomatins roll när det gäller att främja policyer och program och att dela med sig av erfarenheter av och bästa praxis för attrahera utländska direktinvesteringar.

30.

Euronest framhåller vikten av kommunikationspolicyer, behovet av att övertyga medborgarna i länderna i det östliga partnerskapet om att reformer är fördelaktiga och det åtföljande behovet av att stärka de strategiska kommunikationsåtgärderna.

31.

Euronest stöder genomförandet av bästa praxis av EU, östeuropeiska partnerländer och internationella och regionala organisationer, däribland finansinstitut, banker och donatorer från enskilda länder, för att stödja utländska direktinvesteringar.

32.

Euronest uppmanar EU-medlemsstaterna att utveckla starkare bilaterala och multilaterala förbindelser med länderna i det östliga partnerskapet och att aktivt tillhandahålla stöd till övergången, tekniskt stöd, kapacitetsuppbyggnad och erfarenhetsutbyte i syfte att främja utländska direktinvesteringar, samt att öka medvetenheten om de möjligheter som de djupgående och omfattande frihandelsområdena erbjuder.

33.

Euronest konstaterar att många av de utmaningar som de östliga partnerländerna står inför är gemensamma. Euronest efterlyser därför ett utökat samarbete och en framåtblickande politisk dialog mellan länderna i det östliga partnerskapet för att ta itu med gemensamma utmaningar och uppmuntra till investeringar.

34.

Euronest uppmanar eftertryckligen till åtgärder mot penningtvätt och för att säkerställa öppenhet och socialt ansvarstagande i samband med utländska investeringar.

35.

Euronest uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, Europeiska rådet, Europeiska kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionsledamoten med ansvar för den europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingar, Europeiska utrikestjänsten samt till regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater och i de östeuropeiska partnerländerna.

---

| 25.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 343/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 343/12

---

Den parlamentariska församlingen Euronests resolution om utveckling av energieffektivitet och hållbar energi i EU och de östliga partnerländerna

(2018/C 343/03)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 november 2016Att påskynda innovationen för ren energi (COM(2016) 0763), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 november 2016Att påskynda innovationen för ren energi (COM(2016) 0763),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet för det östliga partnerskapet i Riga den 21–22 maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet för det östliga partnerskapet i Riga den 21–22 maj 2015,

| — | med beaktande av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna,

| — | med beaktande av Parisavtalet och beslut 1/CP.21 från partskonferensen i Paris den 30 november–11 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet och beslut 1/CP.21 från partskonferensen i Paris den 30 november–11 december 2015,

| — | med beaktande av Parisavtalet inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar som ratificerades av Europeiska unionen och som de östliga partnerländerna också är part till, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar som ratificerades av Europeiska unionen och som de östliga partnerländerna också är part till,

| — | med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling den 25 september 2015, i synnerhet FN:s mål för hållbar utveckling för 2003 nr 7 ”Hållbar energi för alla till en överkomlig kostnad” och nr 13 ”Bekämpa klimatförändringen”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling den 25 september 2015, i synnerhet FN:s mål för hållbar utveckling för 2003 nr 7 ”Hållbar energi för alla till en överkomlig kostnad” och nr 13 ”Bekämpa klimatförändringen”,

| — | med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolutioner av den 22 mars 2016 om utveckling av politiken för okonventionell gas och möjliga konsekvenser för energimarknaderna i EU och länderna inom det östliga partnerskapet och av den 1 november 2017 om stärkt energisamarbete inom det östliga partnerskapet, för genomförandet av Parisavtalet om klimatförändringar från 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolutioner av den 22 mars 2016 om utveckling av politiken för okonventionell gas och möjliga konsekvenser för energimarknaderna i EU och länderna inom det östliga partnerskapet och av den 1 november 2017 om stärkt energisamarbete inom det östliga partnerskapet, för genomförandet av Parisavtalet om klimatförändringar från 2015,

| — | med beaktande av associeringsavtalen mellan EU, å ena sidan, och Georgien, Moldavien och Ukraina, å andra sidan, i synnerhet bestämmelserna om samarbete på energiområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalen mellan EU, å ena sidan, och Georgien, Moldavien och Ukraina, å andra sidan, i synnerhet bestämmelserna om samarbete på energiområdet,

| — | med beaktande av avtalet (det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet som paraferades den 21 mars 2017 mellan EU, å ena sidan, och Armenien, å andra sidan) som tecknades den 24 november 2017 och ratificerades av Armenien, i synnerhet bestämmelser om energisamarbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet (det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet som paraferades den 21 mars 2017 mellan EU, å ena sidan, och Armenien, å andra sidan) som tecknades den 24 november 2017 och ratificerades av Armenien, i synnerhet bestämmelser om energisamarbete,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från Visegradgruppens utrikesministrar om det östliga partnerskapet med anledning av resultaten av deras sammanträde i Warszawa den 12 april 2017, vilket behandlar utsikterna för EU-medlemskap för de länder i det östliga partnerskapet som är intresserade av detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från Visegradgruppens utrikesministrar om det östliga partnerskapet med anledning av resultaten av deras sammanträde i Warszawa den 12 april 2017, vilket behandlar utsikterna för EU-medlemskap för de länder i det östliga partnerskapet som är intresserade av detta,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2016 om genomförandet av Parisavtalet och FN:s klimatkonferens i Marrakech, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2016 om genomförandet av Parisavtalet och FN:s klimatkonferens i Marrakech,

| — | med beaktande av EU:s medlemsstaters och de östliga partnerländernas ministerdeklaration av den 18 oktober 2016 om miljö och klimatförändringar i det östliga partnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s medlemsstaters och de östliga partnerländernas ministerdeklaration av den 18 oktober 2016 om miljö och klimatförändringar i det östliga partnerskapet,

| — | med beaktande av kommissionens lagstiftningspaket av den 30 november 2016 Ren energi för alla i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens lagstiftningspaket av den 30 november 2016 Ren energi för alla i EU,

| — | med beaktande av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma arbetsdokument av den 15 december 2016Det östliga partnerskapet – fokus på viktiga prioriteringar och förväntade resultat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma arbetsdokument av den 15 december 2016Det östliga partnerskapet – fokus på viktiga prioriteringar och förväntade resultat,

| — | med beaktande av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet och dess översyn från 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet och dess översyn från 2016,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG,

| — | med beaktande av direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda och dess översyn från 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda och dess översyn från 2016,

| — | med beaktande av dokumentet Eastern Partnership - 20 Deliverables for 2020 och landstrategidokumenten på energiområdet för Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Moldavien, Vitryssland och Ukraina för perioderna fram till 2020 respektive 2030, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet Eastern Partnership - 20 Deliverables for 2020 och landstrategidokumenten på energiområdet för Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Moldavien, Vitryssland och Ukraina för perioderna fram till 2020 respektive 2030,

| — | med beaktande av det östeuropeiska partnerskapet för energi och miljö (E5P) som ingicks 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det östeuropeiska partnerskapet för energi och miljö (E5P) som ingicks 2009,

| — | med beaktande av inrättandet av förvaltningsfonden för tekniskt bistånd till det östra partnerskapet år 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av inrättandet av förvaltningsfonden för tekniskt bistånd till det östra partnerskapet år 2010,

| — | med beaktande av inrättandet av investeringsinstrumentet för EU:s grannskap år 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av inrättandet av investeringsinstrumentet för EU:s grannskap år 2008,

| — | med beaktande av programmet EU4Energy, |
| --- | --- |

—

med beaktande av programmet EU4Energy,

| — | med beaktande av 2017 års rapport från IEA om energieffektivitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2017 års rapport från IEA om energieffektivitet,

| — | med beaktande av Accelerating energy efficiency initiatives and opportunities in Eastern Europe, Caucasus and Asia från Copenhagen Center on Energy Efficiency (2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Accelerating energy efficiency initiatives and opportunities in Eastern Europe, Caucasus and Asia från Copenhagen Center on Energy Efficiency (2015),

| — | med beaktande av energigemenskapens sekretariats Annual implementation report för 2017, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av energigemenskapens sekretariats Annual implementation report för 2017, och av följande skäl:

| A. | Den globala efterfrågan på energi ökar i samma takt som befolkningen ökar och mänsklig verksamhet och teknik utvecklas. Detta leder till en alltmer intensiv global konkurrens om fossila bränslen. Detta äventyrar således energieffektiviteten och den hållbara energin. |
| --- | --- |

A.

Den globala efterfrågan på energi ökar i samma takt som befolkningen ökar och mänsklig verksamhet och teknik utvecklas. Detta leder till en alltmer intensiv global konkurrens om fossila bränslen. Detta äventyrar således energieffektiviteten och den hållbara energin.

| B. | Transportsektorn står för en tredjedel av EU:s energiförbrukning och spelar därför en viktig roll i övergången till nya energilösningar och ett koldioxidsnålt samhälle. |
| --- | --- |

B.

Transportsektorn står för en tredjedel av EU:s energiförbrukning och spelar därför en viktig roll i övergången till nya energilösningar och ett koldioxidsnålt samhälle.

| C. | 193 länder undertecknade Parisavtalet vid FN:s klimatförändringskonferens 2015. I denna globala överenskommelse fastställs mål och mekanismer samt bindande nationella skyldigheter i syfte att ta itu med klimatförändringarna. EU har, i egenskap av avtalspart, åtagit sig att minska de inhemska utsläppen av växthusgaser med minst 40 % fram till 2030 jämfört med 1990. Parisavtalet trädde i kraft den 4 november 2015. Större utsläppsminskningar krävs för att uppnå målen för Parisavtalet. |
| --- | --- |

C.

193 länder undertecknade Parisavtalet vid FN:s klimatförändringskonferens 2015. I denna globala överenskommelse fastställs mål och mekanismer samt bindande nationella skyldigheter i syfte att ta itu med klimatförändringarna. EU har, i egenskap av avtalspart, åtagit sig att minska de inhemska utsläppen av växthusgaser med minst 40 % fram till 2030 jämfört med 1990. Parisavtalet trädde i kraft den 4 november 2015. Större utsläppsminskningar krävs för att uppnå målen för Parisavtalet.

| D. | För att åstadkomma stora utsläppsminskningar måste parterna till Parisavtalet ta itu med koldioxidintensiteten i sina energisystem och genomföra ambitiösa strategier för att driva på en övergång till koldioxidsnåla marknader i den globala ekonomin. |
| --- | --- |

D.

För att åstadkomma stora utsläppsminskningar måste parterna till Parisavtalet ta itu med koldioxidintensiteten i sina energisystem och genomföra ambitiösa strategier för att driva på en övergång till koldioxidsnåla marknader i den globala ekonomin.

| E. | Energieffektivitet är en av nycklarna till att säkerställa ett säkert, tillförlitligt, överkomligt och hållbart energisystem för framtiden. Det är den enda energiresurs som varje land har i överflöd och är det snabbaste och billigaste sättet att hantera utmaningar vad gäller energitrygghet, miljö och ekonomi. |
| --- | --- |

E.

Energieffektivitet är en av nycklarna till att säkerställa ett säkert, tillförlitligt, överkomligt och hållbart energisystem för framtiden. Det är den enda energiresurs som varje land har i överflöd och är det snabbaste och billigaste sättet att hantera utmaningar vad gäller energitrygghet, miljö och ekonomi.

| F. | Energieffektivitet har potentialen att stödja den ekonomiska tillväxten, förbättra den sociala utvecklingen, främja miljöhållbarheten, garantera säkra energisystem och att bidra till att skapa välstånd, nya jobb, intäkter för företag, spara in på energikällor, förhindra föroreningar, stärka staters energioberoende genom effektiv energiförbrukning och använda sig av miljövänliga eldistributörer. Förbättrad energieffektivitet kan bidra till att minska energifattigdomen genom att tillhandahålla energi till överkomliga priser. |
| --- | --- |

F.

Energieffektivitet har potentialen att stödja den ekonomiska tillväxten, förbättra den sociala utvecklingen, främja miljöhållbarheten, garantera säkra energisystem och att bidra till att skapa välstånd, nya jobb, intäkter för företag, spara in på energikällor, förhindra föroreningar, stärka staters energioberoende genom effektiv energiförbrukning och använda sig av miljövänliga eldistributörer. Förbättrad energieffektivitet kan bidra till att minska energifattigdomen genom att tillhandahålla energi till överkomliga priser.

| G. | Deltagarna vid toppmötet inom det östliga partnerskapet i Riga 2015 framhöll på nytt sin avsikt att ytterligare fördjupa bilateralt och multilateralt samarbete på klimatförändrings- och energiområdet. I linje med översynen av den europeiska grannskapspolitiken från november 2015 har EU och de östliga partnerländerna ägnat större uppmärksamhet åt energitrygghet, energieffektivitet, hållbar energi och klimatåtgärder. |
| --- | --- |

G.

Deltagarna vid toppmötet inom det östliga partnerskapet i Riga 2015 framhöll på nytt sin avsikt att ytterligare fördjupa bilateralt och multilateralt samarbete på klimatförändrings- och energiområdet. I linje med översynen av den europeiska grannskapspolitiken från november 2015 har EU och de östliga partnerländerna ägnat större uppmärksamhet åt energitrygghet, energieffektivitet, hållbar energi och klimatåtgärder.

| H. | Energiförbrukningen väntas växa i Östeuropa i snabbare takt än EU-genomsnittet vilket är en del i en trend som följer av regionens ekonomiska och sociala utveckling. Potentialen för energieffektivitet är fortfarande mycket stor. |
| --- | --- |

H.

Energiförbrukningen väntas växa i Östeuropa i snabbare takt än EU-genomsnittet vilket är en del i en trend som följer av regionens ekonomiska och sociala utveckling. Potentialen för energieffektivitet är fortfarande mycket stor.

| I. | Därför är det ekonomiskt, socialt och miljömässigt intressant för både EU och partnerländerna i Östeuropa att minska koldioxidutsläppen från fossila bränslen, utveckla alternativa, hållbara och kostnadseffektiva energikällor och öka energieffektiviteten. |
| --- | --- |

I.

Därför är det ekonomiskt, socialt och miljömässigt intressant för både EU och partnerländerna i Östeuropa att minska koldioxidutsläppen från fossila bränslen, utveckla alternativa, hållbara och kostnadseffektiva energikällor och öka energieffektiviteten.

| J. | EU har upprättat direktiv för att uppnå säker, hållbar och konkurrenskraftig energi. EU har fastställt mål, nämligen att minska utsläppen av växthusgaser med 40 % jämfört med 1990 års nivåer, och håller för närvarande på att fastställa mål för att öka andelen förnybar energi som förbrukas i EU och att öka energieffektiviteten med minst omkring 30 % jämfört med prognoserna för 2030. Energieffektivitet är en möjliggörande faktor för hållbar ekonomi och byggsektorn i EU och i länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

J.

EU har upprättat direktiv för att uppnå säker, hållbar och konkurrenskraftig energi. EU har fastställt mål, nämligen att minska utsläppen av växthusgaser med 40 % jämfört med 1990 års nivåer, och håller för närvarande på att fastställa mål för att öka andelen förnybar energi som förbrukas i EU och att öka energieffektiviteten med minst omkring 30 % jämfört med prognoserna för 2030. Energieffektivitet är en möjliggörande faktor för hållbar ekonomi och byggsektorn i EU och i länderna i det östliga partnerskapet.

| K. | Den regionala energipolitiska dialogen inom det östliga partnerskapet har intensifierats de senaste åren och omfattar nu konvergens på energimarknaderna, diversifiering av energiförsörjning och transitvägar samt utveckling av hållbara energikällor och infrastruktur av gemensamt och regionalt intresse. |
| --- | --- |

K.

Den regionala energipolitiska dialogen inom det östliga partnerskapet har intensifierats de senaste åren och omfattar nu konvergens på energimarknaderna, diversifiering av energiförsörjning och transitvägar samt utveckling av hållbara energikällor och infrastruktur av gemensamt och regionalt intresse.

| L. | Energibesparings- och energieffektivitetsåtgärder kan, tillsammans med ökat utnyttjande av förnybara energikällor, också bidra till att minska flera former av energiberoende, bland annat ekonomiskt beroende, teknikberoende och bränsleberoende inom kärnenergisektorn och den fossila sektorn, förvärv och ägande av strategisk energiinfrastruktur samt investeringar i energiprojekt som görs av opålitliga tredje parter i EU och de östeuropeiska partnerländerna. |
| --- | --- |

L.

Energibesparings- och energieffektivitetsåtgärder kan, tillsammans med ökat utnyttjande av förnybara energikällor, också bidra till att minska flera former av energiberoende, bland annat ekonomiskt beroende, teknikberoende och bränsleberoende inom kärnenergisektorn och den fossila sektorn, förvärv och ägande av strategisk energiinfrastruktur samt investeringar i energiprojekt som görs av opålitliga tredje parter i EU och de östeuropeiska partnerländerna.

| M. | De östeuropeiska partnerländerna har engagerat sig för att anta och genomföra politiska och rättsliga ramar för förnybara energikällor och energieffektivitet. |
| --- | --- |

M.

De östeuropeiska partnerländerna har engagerat sig för att anta och genomföra politiska och rättsliga ramar för förnybara energikällor och energieffektivitet.

| N. | Armenien, Georgien och Moldavien anslöt sig 2013 till det östeuropeiska partnerskapet för energi och miljö (E5P) som först upprättades med Ukraina och som syftar till att främja energieffektivitet och miljöinvesteringar i de östeuropeiska partnerländerna. |
| --- | --- |

N.

Armenien, Georgien och Moldavien anslöt sig 2013 till det östeuropeiska partnerskapet för energi och miljö (E5P) som först upprättades med Ukraina och som syftar till att främja energieffektivitet och miljöinvesteringar i de östeuropeiska partnerländerna.

| O. | Internationella finansinstitut spelar fortfarande en viktig roll genom att förstärka nationella medel och lån för investeringar i hållbar energianvändning och utveckling av förnybara energikällor. |
| --- | --- |

O.

Internationella finansinstitut spelar fortfarande en viktig roll genom att förstärka nationella medel och lån för investeringar i hållbar energianvändning och utveckling av förnybara energikällor.

| P. | EU och de östeuropeiska partnerländerna måste beakta den allmänna konkurrenskraften i ekonomin och energisektorn när de utformar lämplig politik för att införa krav på energieffektivitet inom industrin, utveckla förnybara energikällor och integrera dem i landets energimix. |
| --- | --- |

P.

EU och de östeuropeiska partnerländerna måste beakta den allmänna konkurrenskraften i ekonomin och energisektorn när de utformar lämplig politik för att införa krav på energieffektivitet inom industrin, utveckla förnybara energikällor och integrera dem i landets energimix.

Samstämmighet mellan åtgärder

| 1. | Euronest välkomnar uppfattningen hos parterna i Parisavtalet om klimatförändringar, eftersom klimatförändringarna utgör ett hot mot fred och stabilitet, ekonomiskt välstånd i världen, minskad fattigdom och hållbar utveckling. Euronest välkomnar parternas åtagande att genomföra gemensamma åtgärder för att begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen till väl under 2 oC över förindustriell nivå och förhindra betydande negativa klimateffekter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Euronest välkomnar EU:s medlemsstaters och de östeuropeiska partnerländernas engagemang för Parisavtalet. Euronest noterar de planerade nationellt fastställda bidragen som lämnats in av dessa länder i syfte att minska växthusgasutsläppen. Euronest uppmanar dessa staters respektive regeringar att anta sina planerade nationellt fastställda bidrag till Parisavtalet och till FN:s mål för hållbar utveckling för 2030. Euronest noterar vikten av nationella energi- och klimatförändringsplaner för planering och säkerställande av överensstämmelse med åtaganden som gjorts inom ramen för ovannämnda ramar. Euronest betonar att det ligger i de östliga partnerländernas gemensamma intresse att stärka det bilaterala och multilaterala samarbetet på energiområdet för att uppnå sina respektive klimatmål. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Euronest välkomnar kommissionens meddelande, som lägger fast ramarna för att påskynda innovationen för ren energi i EU. Euronest understryker behovet av ett regelverk och en finansieringsram för innovation på energiområdet som är samstämmiga med EU:s energifärdplan för 2050 och dess åtaganden inom ramen för Parisavtalet, och som främjar effektivt och hållbart utnyttjande av alla energikällor, och därigenom leder till energibesparingar och vidare fördelar, inbegripet på områdena hälsa, säkerhet, samt luft- och vattenkvalitet, samtidigt som den industriella konkurrenskraften, energiförsörjningen och samlade miljöinsatser säkerställs. Euronest erkänner att ramarna för att påskynda innovationen för ren energi i EU är en väsentlig del av en större uppsättning lagstiftningsförslag som fastställts i paketet för ren energi för alla i EU, och bör därför förstärka dess olika delar, EU:s åtaganden inom ramen för Parisavtalet och energiunionens vidare lagstiftning och principer, i synnerhet de som speglas i klimat- och energiramen för 2030 och färdplanen för 2050. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euronest anser att det för att uppnå målen i Parisavtalet kommer att krävas stora och strukturella förändringar av parternas ekonomier och energisystem, däribland en progressiv övergång mot en mer diversifierad energimix, främjande av hållbara energikällor och förbättrad energieffektivitet i alla sektorer, inklusive transport- och bostadssektorerna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Euronest understryker vikten av åtgärder för energibesparing och energieffektivitet för EU:s energitrygghet och, i synnerhet, länderna i det östliga partnerskapet. Euronest noterar att länderna i det östliga partnerskapet, i genomsnitt, är tre gånger så energiintensiva som den genomsnittliga EU-medlemsstaten, och betonar att en minskning av denna skillnad är det enskilt mest effektiva sättet att minska länderna i det östliga partnerskapets energiberoende av ett tredjeland. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Euronest delar uppfattningen att en framgångsrik spridning av energiinnovation är en flerdimensionell utmaning som omfattar EU och länderna i det östliga partnerskapet. Euronest betonar att denna utmaning kräver medverkan av samtliga intressenter, medborgare, den akademiska världen, forsknings- och teknikorganisationer, små och medelstora företag, uppstartsföretag, energi- och byggföretag, mobilitetsleverantörer, tjänsteleverantörer, utrustningstillverkare, it- och telekomföretag, finansinstitut, myndigheter på EU-nivå samt på nationell, regional och lokal nivå, lokalsamhällen som satsar på förnybar energi, icke-statliga organisationer, utbildare och opinionsbildare. Euronest lyfter fram värdet av nya affärsmodeller som utnyttjar innovativ digital teknik för att bland annat optimera egenproduktion, lagring, utbyte och egenförbrukning av ren energi på plats samt öka tillgången till förnybara energikällor, bland annat för energifattiga hushåll. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Euronest framhåller vikten av att utveckla teknik för förnybar energi och av att förbättra energieffektiviteten när det gäller att minska växthusgasutsläppen i alla energisektorer, och därigenom bidra till att fullgöra parternas enskilda åtaganden enligt Parisavtalet. Euronest anser att denna politik är avgörande för den ekonomiska tillväxten och för sysselsättningen. Euronest uppmanar kommissionen och de nationella myndigheterna i EU och de östliga partnerländerna att driva på för ett integrerat system med åtgärder som främjar ökat utnyttjande av förnybara energikällor och energieffektivitet. Euronest betonar att dessa åtgärder bör inbegripa incitament för energibesparingar inom samtliga ekonomiska sektorer, inbegripet bygg- och transportsektorerna. Euronest efterlyser även integration av politik för förnybar energi och energieffektivitet i alla områden som är relevanta för produktion, transport, distribution och lagring av energi. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Euronest uppmanar EU-länderna och länderna i det östliga partnerskapet att stärka det regionala samarbetet och uppmuntra till modernisering av sina energinät. Euronest noterar att detta kan göras genom utveckling och främjande av ”smarta nät” samt genom anläggning av nya sammanlänkade och gränsöverskridande infrastrukturer. Euronest betonar att detta måste kompletteras med åtgärder som är fokuserade på beteendeförändringar, energibesparingar och konsumentstöd. Euronest noterar att det är viktigt att dessa åtgärder betonar fördelarna med att byta från fossila bränslen till förnybar energi, i synnerhet i sektorer som t.ex. uppvärmningssektorn. Euronest betonar även behovet av att utveckla ett starkt internetanslutet nätverk som ska fungera som stamnät för att stödja driften av smarta nät och garantera it-säkerheten hos kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Euronest understryker den viktiga roll som regionala och lokala myndigheter spelar för genomförandet av åtgärder för energieffektivitet. Euronest betonar behovet av att stödja dessa myndigheter och öka deras befogenheter och deras sakkunskaper på detta område. Euronest framhåller behovet av att inrätta och främja partnerskap mellan kommuner i länder i det östliga partnerskapet och kommuner i EU som har bästa praxis. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Euronest understryker att diversifiering av energikällor och tillförselvägar, inbegripet gasförsörjningsvägar med omvända flöden, är avgörande för energitryggheten i EU-medlemsstaterna och de östeuropeiska partnerländerna och för deras kapacitet att leva upp till sina åtaganden för politik för energieffektivitet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Euronest betonar att nya försörjningsvägar varken får leda till ökat beroende av dominanta gasleverantörer eller undergräva regional energitrygghet och EU:s strategi för energiunionen. Euronest betonar att alla nya havs- och landbaserade delar av ledningsinfrastruktur måste respektera miljöregler och de grundläggande principerna i relevant EU-lagstiftning. Euronest påpekar att Nord Stream 2-ledningen på ett negativt sätt kommer att påverka huvudmålet, som är diversifiering av energiförsörjningen, och därför kommer att äventyra utsikterna till att bygga upp ett effektivt ekosystem för energi. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Euronest välkomnar öppnandet och utvecklingen av sammanlänkningar av och omvända flöden i gasledningar, den södra gaskorridoren och dess förlängning för att hantera ytterligare gasresurser från Turkmenistan, och nya anläggningar som möjliggör export/import av kondenserad naturgas, vilket inbegriper utvinning av naturgas från konventionella och okonventionella källor. Euronest noterar betydelsen av samarbetet mellan EU och de östliga partnerländerna i fråga om att trygga gastillförseln, i synnerhet den omvända flödeskapaciteten för naturgas till Ukraina från Ungern, Polen och Slovakien samt till Moldavien från Rumänien. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Euronest välkomnar öppnandet och utvecklingen av sammanlänkningar av och omvända flöden i gasledningar, den södra gaskorridoren och nya anläggningar som möjliggör export/import av kondenserad naturgas och som inbegriper utvinningen av naturgas från konventionella och okonventionella källor. Euronest noterar betydelsen av samarbetet mellan EU och de östliga partnerländerna i fråga om att trygga gastillförseln, i synnerhet den omvända flödeskapaciteten för naturgas till Ukraina från Ungern, Polen och Slovakien samt till Moldavien från Rumänien. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Euronest stöder marknadsbaserad energipolitik som grundas på öppen och rättvis konkurrens bland energileverantörer och marknadstransparens. Euronest noterar att EU:s energiunion är förenad med inrättandet av en alleuropeisk energimarknad på vilken de östliga partnerländerna är viktiga aktörer. Euronest uppmanar eftertryckligen kommissionen och de nationella myndigheterna i de östliga partnerländerna att fortlöpande se över marknadsregler och föreslå anpassningar som syftar till att skapa en mer gynnsam miljö för investeringar i förnybar energi, till att svara på marknadsmisslyckanden och till att främja energieffektivitet. Euronest betonar vikten av att skapa incitament för att säkerställa likvärdiga förutsättningar i energisektorn och för att avskaffa orimliga bidrag för etablerade energikällor som snedvrider energimarknaderna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Euronest betonar att det är nödvändigt att säkerställa ett attraktivt företagsklimat och lämpligt regelverk för att uppmuntra den privata sektorn att investera i förnybar energi, energiöverföringsinfrastruktur och gränsöverskridande handel med el från förnybara källor. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Euronest understryker potentialen för att förbättra byggnaders energieffektivitet och vikten av att renovera energiineffektiva byggnader i EU och länderna i det östliga partnerskapet för att maximera deras energieffektivitet och understryker den roll detta spelar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Euronest uppmanar myndigheterna i EU:s partnerländer att påskynda tillnärmningen av deras lagstiftning till EU-lagstiftningen med anknytning till klimatförändringar och energi och som föreskrivs i associeringsavtalen. Euronest framhåller i detta avseende vikten av samarbete med energigemenskapen, kommissionen och EU-medlemsstaterna i syfte att skapa rättsliga, institutionella, finansiella, ekonomiska och tekniska förutsättningar för att säkerställa en gradvis och socialt acceptabel övergång till koldioxidsnål utveckling. Euronest välkomnar energigemenskapens senaste utvidgning till att omfatta Georgien, och betonar samtidigt att det är nödvändigt att fullständigt efterleva dess medlemskapsbestämmelser. Euronest välkomnar Vitrysslands ansökan om observatörsstatus i denna organisation. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Euronest noterar att forskning, utveckling och innovation inom ren energi är helt beroende av en stabil marknad och av ett förutsägbart och säkert regelverk, vilket kräver en ambitiös och genomförbar långsiktig politisk vision, med energi- och klimatrelaterade mål och åtaganden, fortlöpande riktade incitament och eget kapital för långsiktiga investeringar för att skapa lika villkor mellan olika teknikslag, så att man underlättar innovation, förenklar energileveranserna, minskar hindren för marknadstillträde och gör det lättare för innovation inom ren teknik att nå den nödvändiga kritiska massan för marknadsspridning. Euronest betonar behovet av att i högre grad prioritera systemomfattande innovation inom energi samt främja utbildning och entreprenörskap eftersom innovation inte bara är teknikdriven. Euronest understryker att ett sådant systemtänkande måste möjliggöra effektiv integrering av olika lösningar som redan finns tillgängliga eller håller på att utvecklas, särskilt i fråga om energieffektivitet och integrering av förnybara energikällor. Euronest vill att teknik- och innovationsplattformar för EU och de östliga partnerländerna ska användas för att kartlägga framtidsorienterad innovation inom ren energi som förtjänar riktat stöd. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Euronest understryker att forskning och innovation i den privata sektorn, och i synnerhet via små och medelstora företag, är nyckeln till att stödja ren energi, energieffektivitet, hållbar energi, förbättra och stödja skapandet av jobb, tillväxt och investeringar i EU och i de östliga partnerländerna. Euronest betonar behovet av att finansieringen av små och medelstora företag anpassas till deras krav. Euronest anser att det, för att en framgångsrik omställning till en hållbar och koldioxidfri ekonomi ska kunna hanteras, måste säkerställas att arbetsmarknaderna har ett rimligt svar på de nya kraven avseende innovativa system för ren energi samtidigt som behovet av en skälig och rättvis övergång beaktas. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Euronest anser att inbegripandet av relevant information i integrerade nationella energi- och klimatplaner skulle kunna bidra till energieffektivitet. Euronest framhåller i detta sammanhang vikten av att främja bästa praxis och informationsutbyte och att strama upp reglerna för deltagande i energiinnovationsprogram för alla organisationer, företag, universitet och institut, både från EU och från länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Euronest betonar behovet av att ytterligare stärka finansieringen av samverkan på energiområdet, men även av att integrera energiinnovation i de övriga samhällsutmaningarna. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Euronest uttrycker fortsatt oro över de befintliga finansiella instrumentens komplexitet och framhåller behovet av att skapa större samstämmighet mellan de relevanta fonder som är avsedda för projekt för ren energi. Euronest uppmanar kommissionen att förenkla tillgången och öka budgeten, inbegripet att styra om en liten del av de direkta subventionerna för fossila bränslen för att uppmuntra till och påskynda hållbar utveckling. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Euronest uppmanar EU och de östliga partnerländerna att, när de ägnar sig åt energisektorn och andra relaterade sektorer, öka ansträngningarna till stöd för innovation avseende hållbart anskaffande av råmaterial, bättre produktutformning, återvinning, återanvändning och kaskadanvändning av befintliga metaller och material som ett led i en cirkulär ekonomi och energibesparingar. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Euronest understryker EU:s och de östliga partnerländernas intresse av att fastslå och bekämpa byråkrati, korruption och illojal marknadspraxis med tanke på dettas negativa inverkan i de tidiga skedena av revolutionär ny teknik. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Euronest uppmanar EU och de östliga partnerländerna att öka ansträngningarna för att stödja och harmonisera utbildningen inom de akademiska områden som är relevanta för energieffektivitet. Euronest betonar att utbildning är oumbärligt för innovation och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Euronest inser behovet av systemomfattande utbildnings- och delaktighetsprogram för att ge samhället möjlighet att delta fullt ut i omställningen av energisystemet och för att medborgare i alla åldrar gradvis ska kunna gå från medvetenhet och förståelse till aktiv involvering och egenmakt. Euronest uppmanar EU och de östliga partnerländerna att främja medborgarnas deltagande i energirelaterade frågor genom upplysningskampanjer, heltäckande och tillgänglig information. Euronest understryker behovet av att planera för lämpliga omskolningsåtgärder för en socialt acceptabel övergång till en koldioxidsnål ekonomi. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Euronest anser att det i stadsområden, utöver minskning av koldioxidutsläpp och byggnadsrenoveringar, finns problem när det gäller grönområden. Euronest rekommenderar att inkluderandet av grönområden prioriteras med tanke på att det inte går att göras ogjort om de försvinner. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Euronest anser att transportsektorn har enorm potential och bör spela en väsentlig roll i omställningen, och uppmanar EU och de östliga partnerländerna att stödja och uppmuntra till utsläppssnål mobilitet. |
| --- | --- |

28.

Multilateralt samarbete och framgångsprogram

| 29. | Euronest välkomnar de ändringar som Armenien antagit i lagen om energibesparingar och förnybar energi och planen att generera 30 % av elproduktionen från förnybara källor fram till 2020. Euronest betonar potentialen att förbättra effektiviteten hos energiförbrukningen i byggnader och vid uppvärmning. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Euronest välkomnar Azerbajdzjans åtgärder för att anta nya lagstiftningsakter samt ersätta teknik och anläggningar med moderna sådana. Euronest stöder bestämt de nya program som ska öka energieffektiviteten fram till 2020 och inrättandet av den statliga byrån för alternativa och förnybara energiresurser som syftar till att anpassa energieffektiviteten. Euronest betonar behovet av att främja ett energieffektivitetsinstitut och att förbättra byggnaders effektivitet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Euronest stöder regeringens ökade fokus på energieffektivitet, i synnerhet på att minska utsläppen av växthusgaser, öka andelen förnybara energikällor i energimixen och minska energiförbrukningen. Euronest upprepar dock sin uppmaning till myndigheterna i EU och i Vitryssland att prioritera säkerheten vid det vitryska kärnkraftverket i Ostrovets och att se till att framsteg i förbindelserna mellan EU och Vitryssland görs avhängiga av att Vitryssland visar prov på större öppenhet och samarbete och fullt ut efterlever internationella kärn- och miljösäkerhetsstandarder. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Euronest riktar starkt stöd till Georgiens engagemang för energieffektivitet. Euronest välkomnar anslutningen till energigemenskapen år 2017. Euronest välkomnar det intensiva arbete som genomförs för utveckling och slutförande av lagförslag om energi, energieffektivitet, energieffektivitetsmärkning, byggnaders energiprestanda och främjande av förnybar energi, tillsammans med åtgärdsplaner för energieffektivitet och förnybar energi. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Euronest understryker vikten av uppdateringen av den nationella energistrategin för 2030 som Republiken Moldavien antog år 2017, vari planeras att minska energiintensiteten med 10 % fram till 2020 och energiförbrukningen i byggnader med 20 % fram till 2020. Euronest välkomnar det framgångsrika genomförandet av det EU-finansierade ”energi- och biomassaprojektet” som har bidragit till ökningen av produktionen av förnybara energikällor. Euronest betonar betydelsen av antagandet av energieffektivitetslagen som införlivar EU:s direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet. Euronest betonar vikten av att utveckla en nationell plan för energieffektivitetsbyggnader, med beaktande av externa och interna klimatfaktorer. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Euronest välkomnar Georgiens målsättning att minska utsläppen av växthusgaser med 25 % under nollscenariot fram till 2030, vilket är landets bidrag till de planerade nationella fastställda bidragen inom ramen för Parisavtalet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Euronest välkomnar de östliga partnerländernas åtgärder som syftar till att diversifiera deras energikällor. Euronest välkomnar de stora steg som Ukraina tagit för att minska sin ekonomis och infrastrukturs väldigt höga energiintensitet, inbegripet den lag som antagits i Ukraina om den nationella kommissionen för reglering på energiområdet och av allmännyttiga företag som främjar inrättandet av en oberoende tillsynsmyndighet på Ukrainas energimarknad i enlighet med EU:s normer. Euronest välkomnar de framsteg som Ukraina gjort inom energieffektivitet, i synnerhet antagandet av lagen om energieffektivitetsfonden och annan relevant lagstiftning som har gjort det möjligt för Ukrainas energieffektivitetsfond att fungera sedan början av 2018, delvis finansierad av EU. Euronest välkomnar den påbörjade processen för åtskillnad i enlighet med EU:s tredje energipaket. Euronest välkomnar antagandet i augusti 2017 av Ukrainas energistrategi fram till 2035 (”säkerhet, energieffektivitet, konkurrenskraft”) som definierar hela komplexet av storskaliga reformer i energisektorn, med nya mål för förnybar energi samt målet att halvera ekonomins energiintensitet fram till 2030. Euronest betonar behovet av energieffektivitetsprojekt på lokal nivå, vilket gynnar deras lokalsamhällen. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Euronest välkomnar utvidgningen av det östeuropeiska partnerskapet för energi och miljö och EU4Energy till alla östeuropeiska partnerländer i syfte att påskynda genomförandet av energieffektivitetsprojekt, förbättra lagstiftningen och regelverket samt att stödja samarbete inom infrastrukturprojekt. Euronest uppmanar till utbyte av vunna lärdomar och bästa praxis från lyckade energieffektivitetsprojekt, t.ex. det EU-finansierade ”energi- och biomassaprojektet” i Moldavien och/eller de åtgärder som vidtagits av Georgien och Ukraina och som syftar till att öka energieffektiviteten i bostadssektorerna. Euronest stöder till fullo åtagandet som gjordes inom ramen för Borgmästaravtalet öst, vilket sammanför lokala och regionala myndigheter som arbetar för genomförandet av klimat- och energimålen. Euronest understryker vikten av andra EU-finansierade projekt, t.ex. projektpaketet Clima East, som syftar till att rusta partner så att de kan minska utsläppen av växthusgaser. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Euronest välkomnar att Azerbajdzjan har rankats 28:a i Global Energy Efficiency Index enligt The 2015 Energy Productivity and Economic Prosperity Index. Euronest välkomnar att Azerbajdzjans energiproduktivitetsresultat förbättras med 12,8 % årligen, den snabbaste energiproduktivitetsökningen i världen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Euronest välkomnar Azerbajdzjans målsättning att fram till 2030 minska utsläppen av växthusgaser med 30 % jämfört med 1990 års nivåer, vilket är landets bidrag till de planerade nationella fastställda bidragen. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Euronest välkomnar SOCAR:s medlemskap i Världsbankens initiativ ”Zero Routine Flaring by 2030”. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Euronest uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionsledamoten med ansvar för den europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingarna samt till Europeiska utrikestjänsten och regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater och de östeuropeiska partnerländerna. |
| --- | --- |

40.

---

| 25.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 343/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 343/19

---

Den parlamentariska församlingen Euronests resolution om att bekämpa informellt och odeklarerat arbete och öka den sociala tryggheten för anställda i Europeiska unionen och de östliga partnerländerna

(2018/C 343/04)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av associeringsavtalen mellan Europeiska unionen och Moldavien, Georgien respektive Ukraina och det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet med Armenien, i synnerhet de kapitel i dessa avtal som handlar om handel och hållbar utveckling och om sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalen mellan Europeiska unionen och Moldavien, Georgien respektive Ukraina och det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet med Armenien, i synnerhet de kapitel i dessa avtal som handlar om handel och hållbar utveckling och om sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt ingressen och artiklarna 3 och 6, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt ingressen och artiklarna 3 och 6,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 6, 9, 145, 151, 152, 153, 154, 156, 159 och 168, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 6, 9, 145, 151, 152, 153, 154, 156, 159 och 168,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av den europeiska sociala stadgan av den 3 maj 1996, särskilt del I och artikel 3 i del II, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska sociala stadgan av den 3 maj 1996, särskilt del I och artikel 3 i del II,

| — | med beaktande av den europeiska balken om social trygghet från 1964 och den reviderade europeiska balken om social trygghet från 1990, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska balken om social trygghet från 1964 och den reviderade europeiska balken om social trygghet från 1990,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (1) och den europeiska konventionen om social trygghet (ETS nr 78), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (1) och den europeiska konventionen om social trygghet (ETS nr 78),

| — | med beaktande av proklamationen av den europeiska pelaren för sociala rättigheter från november 2017 och Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2017 om en europeisk pelare för sociala rättigheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av proklamationen av den europeiska pelaren för sociala rättigheter från november 2017 och Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2017 om en europeisk pelare för sociala rättigheter (2),

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner och rekommendationer nr 81, 102, 129, 155, 187, 197, 202 och 204 samt dess agenda för anständigt arbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner och rekommendationer nr 81, 102, 129, 155, 187, 197, 202 och 204 samt dess agenda för anständigt arbete,

| — | med beaktande av det östliga partnerskapets gemensamma förklaring från toppmötet i Bryssel den 24 november 2017 och dokumentet 20 Deliverables for 2020 samt den ändrade struktur som antagits och bifogats denna, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av det östliga partnerskapets gemensamma förklaring från toppmötet i Bryssel den 24 november 2017 och dokumentet 20 Deliverables for 2020 samt den ändrade struktur som antagits och bifogats denna, och av följande skäl:

| A. | I enlighet med artikel 3 i EU-fördraget ska EU verka för en hållbar utveckling i Europa, där full sysselsättning och sociala framsteg eftersträvas, samt en hög miljöskyddsnivå och en bättre miljö. EU inrättade den europeiska pelaren för sociala rättigheter som ett svar på de allt större utmaningarna på områdena social trygghet och skydd av EU-medborgarna. EU har ett socialt regelverk som bygger på olika nationella, EU-omfattande och internationella rättsinstrument, särskilt konventioner från ILO och Europarådet, som i de flesta fall omfattar rättigheter som är kopplade främst till anställningsavtal, arbetsvillkor eller tillgång till sociala förmåner. |
| --- | --- |

A.

I enlighet med artikel 3 i EU-fördraget ska EU verka för en hållbar utveckling i Europa, där full sysselsättning och sociala framsteg eftersträvas, samt en hög miljöskyddsnivå och en bättre miljö. EU inrättade den europeiska pelaren för sociala rättigheter som ett svar på de allt större utmaningarna på områdena social trygghet och skydd av EU-medborgarna. EU har ett socialt regelverk som bygger på olika nationella, EU-omfattande och internationella rättsinstrument, särskilt konventioner från ILO och Europarådet, som i de flesta fall omfattar rättigheter som är kopplade främst till anställningsavtal, arbetsvillkor eller tillgång till sociala förmåner.

| B. | I Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna fastställs rättigheter som är särskilt viktiga för arbetstagare som flyttar inom eller till EU, särskilt människans värdighet (artikel 1), förbud mot slaveri och tvångsarbete (artikel 5), fritt yrkesval och rätt att arbeta (artikel 15), icke-diskriminering (artikel 21), rätt till information och samråd (artikel 27), förhandlingsrätt och rätt till kollektiva åtgärder (artikel 28), rätt till tillgång till arbetsförmedlingar (artikel 29), skydd mot uppsägning utan saklig grund (artikel 30), rättvisa arbetsförhållanden (artikel 31), förbud mot barnarbete och skydd av ungdomar i arbetslivet (artikel 32), social trygghet och socialbidrag (artikel 34), rätt till hälsoskydd (artikel 35) och rätt till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol (artikel 47). |
| --- | --- |

B.

I Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna fastställs rättigheter som är särskilt viktiga för arbetstagare som flyttar inom eller till EU, särskilt människans värdighet (artikel 1), förbud mot slaveri och tvångsarbete (artikel 5), fritt yrkesval och rätt att arbeta (artikel 15), icke-diskriminering (artikel 21), rätt till information och samråd (artikel 27), förhandlingsrätt och rätt till kollektiva åtgärder (artikel 28), rätt till tillgång till arbetsförmedlingar (artikel 29), skydd mot uppsägning utan saklig grund (artikel 30), rättvisa arbetsförhållanden (artikel 31), förbud mot barnarbete och skydd av ungdomar i arbetslivet (artikel 32), social trygghet och socialbidrag (artikel 34), rätt till hälsoskydd (artikel 35) och rätt till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol (artikel 47).

| C. | Det finns ingen bindande mekanism för gränsöverskridande samarbete mellan berörda myndigheter i EU-medlemsstaterna i frågor som rör odeklarerat arbete. Den europeiska plattformen för att motverka svartarbete inrättades i maj 2016 och är avsedd för utbyte av bästa praxis och information om denna fråga och för att uppmuntra till samarbete mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

C.

Det finns ingen bindande mekanism för gränsöverskridande samarbete mellan berörda myndigheter i EU-medlemsstaterna i frågor som rör odeklarerat arbete. Den europeiska plattformen för att motverka svartarbete inrättades i maj 2016 och är avsedd för utbyte av bästa praxis och information om denna fråga och för att uppmuntra till samarbete mellan medlemsstaterna.

| D. | Kommissionen har föreslagit ett nytt direktiv om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor. |
| --- | --- |

D.

Kommissionen har föreslagit ett nytt direktiv om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor.

| E. | Kommissionen har lagt fram ett förslag till rådets rekommendation om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare. |
| --- | --- |

E.

Kommissionen har lagt fram ett förslag till rådets rekommendation om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare.

| F. | Kommissionen har meddelat att en europeisk arbetsmyndighet kommer att inrättas för att säkerställa att EU:s regler om arbetstagarnas rörlighet tillämpas. Den har också offentliggjort planer på att införa ett europeiskt socialförsäkringsnummer. |
| --- | --- |

F.

Kommissionen har meddelat att en europeisk arbetsmyndighet kommer att inrättas för att säkerställa att EU:s regler om arbetstagarnas rörlighet tillämpas. Den har också offentliggjort planer på att införa ett europeiskt socialförsäkringsnummer.

| G. | Den europeiska grannskapspolitiken, särskilt de djupgående och omfattande frihandelsområdena med Georgien, Republiken Moldavien och Ukraina, och möjlighet till viseringsfria resor har långtgående konsekvenser för arbetsmarknaden och anställdas sociala villkor, både i EU-medlemsstaterna och i länderna i det östliga partnerskapet. Gränsöverskridande handel förutsätter samarbete mellan nationella organ för arbetsmarknadstillsyn och verkställande när det gäller genomförandet av befintlig lagstiftning. |
| --- | --- |

G.

Den europeiska grannskapspolitiken, särskilt de djupgående och omfattande frihandelsområdena med Georgien, Republiken Moldavien och Ukraina, och möjlighet till viseringsfria resor har långtgående konsekvenser för arbetsmarknaden och anställdas sociala villkor, både i EU-medlemsstaterna och i länderna i det östliga partnerskapet. Gränsöverskridande handel förutsätter samarbete mellan nationella organ för arbetsmarknadstillsyn och verkställande när det gäller genomförandet av befintlig lagstiftning.

| H. | Arbetslöshet, korruption och dålig förvaltning samt våldsamma konflikter i EU:s grannskap tvingar människor att lämna sina hem och hitta arbete där de kan, däribland utomlands. Flyktingar och migranter löper större risk att bli odeklarerade arbetstagare utan socialt skydd, och de anställs ofta för lågkvalificerat arbete. Flyktingar och migranter, särskilt kvinnor, är de mest sårbara grupperna på arbetsmarknaden och i samhället som helhet. |
| --- | --- |

H.

Arbetslöshet, korruption och dålig förvaltning samt våldsamma konflikter i EU:s grannskap tvingar människor att lämna sina hem och hitta arbete där de kan, däribland utomlands. Flyktingar och migranter löper större risk att bli odeklarerade arbetstagare utan socialt skydd, och de anställs ofta för lågkvalificerat arbete. Flyktingar och migranter, särskilt kvinnor, är de mest sårbara grupperna på arbetsmarknaden och i samhället som helhet.

| I. | De sociala följderna av den globala finansiella och ekonomiska krisen och omvandlingsprocesserna i EU-medlemsstaterna och länderna i det östliga partnerskapet har fått långtgående konsekvenser i form av alltifrån ungdoms- och långtidsarbetslöshet till ökad ojämlikhet och fattigdom. Denna utveckling, som ofta är en följd av åtstramningar, har lett till ett antal förändringar i de sociala trygghetssystemen i EU-medlemsstaterna och grannländerna, med lägre standarder som resultat, bland annat i fråga om hälso- och sjukvård och pensioner. Arbetsrättsreformer har lett till avreglering och liberalisering men har inte minskat den informella ekonomin. |
| --- | --- |

I.

De sociala följderna av den globala finansiella och ekonomiska krisen och omvandlingsprocesserna i EU-medlemsstaterna och länderna i det östliga partnerskapet har fått långtgående konsekvenser i form av alltifrån ungdoms- och långtidsarbetslöshet till ökad ojämlikhet och fattigdom. Denna utveckling, som ofta är en följd av åtstramningar, har lett till ett antal förändringar i de sociala trygghetssystemen i EU-medlemsstaterna och grannländerna, med lägre standarder som resultat, bland annat i fråga om hälso- och sjukvård och pensioner. Arbetsrättsreformer har lett till avreglering och liberalisering men har inte minskat den informella ekonomin.

| J. | Odeklarerat arbete har ofta en gränsöverskridande dimension. Odeklarerat arbete kan vara av olika art i olika länder, beroende på de ekonomiska, administrativa och sociala förhållandena. Den nationella lagstiftningen avseende odeklarerat arbetet och de definitioner som används på nationell nivå skiljer sig åt mellan olika länder. Åtgärder för att bekämpa odeklarerat arbete bör därför skräddarsys för att ta hänsyn till dessa skillnader. |
| --- | --- |

J.

Odeklarerat arbete har ofta en gränsöverskridande dimension. Odeklarerat arbete kan vara av olika art i olika länder, beroende på de ekonomiska, administrativa och sociala förhållandena. Den nationella lagstiftningen avseende odeklarerat arbetet och de definitioner som används på nationell nivå skiljer sig åt mellan olika länder. Åtgärder för att bekämpa odeklarerat arbete bör därför skräddarsys för att ta hänsyn till dessa skillnader.

| K. | Möjligheten att få odeklarerat arbete är en viktig pullfaktor som uppmuntrar till irreguljär invandring. Bosatta med irreguljär eller icke reglerad status, som tenderar att inte omfattas av det sociala trygghetssystemet, erbjuds ofta odeklarerat arbete på villkor som är socialt oacceptabla och bryter mot arbetsmiljöregler eller nationella kollektivavtal. |
| --- | --- |

K.

Möjligheten att få odeklarerat arbete är en viktig pullfaktor som uppmuntrar till irreguljär invandring. Bosatta med irreguljär eller icke reglerad status, som tenderar att inte omfattas av det sociala trygghetssystemet, erbjuds ofta odeklarerat arbete på villkor som är socialt oacceptabla och bryter mot arbetsmiljöregler eller nationella kollektivavtal.

| L. | Arbetsmarknaderna och samhällena håller på att utvecklas, både i EU-medlemsstaterna och i länderna i det östliga partnerskapet, med betydande utmaningar orsakade av den digitala revolutionen, ändrade arbetsmönster och demografiska förändringar, vilket leder till nya utmaningar och möjligheter för arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

L.

Arbetsmarknaderna och samhällena håller på att utvecklas, både i EU-medlemsstaterna och i länderna i det östliga partnerskapet, med betydande utmaningar orsakade av den digitala revolutionen, ändrade arbetsmönster och demografiska förändringar, vilket leder till nya utmaningar och möjligheter för arbetsmarknaden.

| M. | Trots att grov arbetskraftsexploatering är olaglig enligt EU-lagstiftningen och EU-medlemsstaternas lagstiftning är utnyttjande vid arbete i hemmet, exempelvis för städning eller för att ta hand om barn eller gamla, i vissa fall tolererat. |
| --- | --- |

M.

Trots att grov arbetskraftsexploatering är olaglig enligt EU-lagstiftningen och EU-medlemsstaternas lagstiftning är utnyttjande vid arbete i hemmet, exempelvis för städning eller för att ta hand om barn eller gamla, i vissa fall tolererat.

Allmänna kommentarer

| 1. | Euronest betonar att kampen mot odeklarerat arbete och åtgärder för att garantera social trygghet är en allvarlig gemensam utmaning för EU-medlemsstaterna och länderna i det östliga partnerskapet och att den därför bör vara föremål för gemensamma ansträngningar och samarbete. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Euronest konstaterar att odeklarerat arbete är en mångfasetterad och krävande utmaning, särskilt för länder som befinner sig i en svår socioekonomisk situation som präglas av stor arbetslöshet, utbredd fattigdom och social utestängning, ett bristfälligt företagsklimat och brist på finanspolitiskt utrymme. Euronest understryker emellertid att odeklarerat arbete har allvarliga konsekvenser för samhällen i allmänhet, exempelvis förlust av intäkter till nationella skattemyndigheter, undergrävande av finansieringen och tillhandahållandet av social trygghet, otrygga arbetsvillkor och systemiska risker för brott mot grundläggande arbetstagarrättigheter, en brist på kollektiv representation och illojal konkurrens mellan företag. Euronest betonar därför att enhetliga och integrerade nationella strategier och internationellt samarbete behövs för att underlätta övergången från en informell till en formell ekonomi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Euronest beklagar därför att det komplexa nätet av problem kopplade till odeklarerat arbete, till övergången från en informell till en formell ekonomi och arbetsmarknad och till arbetstagares sociala trygghet hittills inte har varit i fokus för politiken för det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euronest påpekar att en offentlig administration och ett rättssystem som medborgarna kan lita på gör odeklarerat arbete mindre attraktivt. Euronest betonar därför att rättsstatsprincipen, god förvaltning och utrotning av korruption är mycket viktiga för övergången från en informell till en formell ekonomi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Euronest ser med oro på nivån av ungdomsarbetslöshet och antalet unga som varken arbetar eller studerar i EU och i länderna i det östliga partnerskapet samt omfattningen av ungas deltagande i den svarta ekonomin. Euronest betonar att det är ungdomarna som bär ett lands kulturella, ekonomiska och sociala arv vidare in i framtiden, och att man därför nu bör prioritera att skapa arbetstillfällen för unga och att vidta åtgärder som uppmuntrar dem som utför odeklarerat arbete att gå över till den deklarerade ekonomin. Euronest påpekar att EU:s nästa fleråriga budgetram och efterföljaren till det europeiska grannskapsinstrumentet bör ge ökat stöd till ungdomssysselsättning i den officiella ekonomin genom att tillämpa den goda praxis som utvecklats under ungdomssysselsättningsinitiativet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Euronest anser att ett system för erkännande i EU av kvalifikationer som erhållits i länderna i det östliga partnerskapet bör utvecklas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Euronest framhåller återigen vikten av en nolltoleranspolicy vid offentlig upphandling och vid utlåning från internationella finansiella institutioner (Världsbanken, Internationella finansieringsbolaget, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Europeiska investeringsbanken) när det gäller odeklarerat arbete, inbegripet vid underentreprenader och i leveranskedjor. |
| --- | --- |

7.

Åtgärder på kort sikt

| 8. | Euronest uppmanar EU-medlemsstaterna och länderna i det östliga partnerskapet att öka allmänhetens medvetenhet om det akuta behovet av åtgärder och att intensifiera sina insatser för att bekämpa odeklarerat arbete, bland annat genom medvetandehöjande kampanjer för allmänheten som genomförs i samarbete med arbetsmarknadens parter. Euronest uppmanar kommissionen att stödja EU-medlemsstaterna och länderna i det östliga partnerskapet i deras arbete för att säkerställa ett ändamålsenligt tillhandahållande av information om de konsekvenser som odeklarerat arbete får för arbetstagare, företag och samhället samt om arbetstagares rättigheter enligt de internationella arbetsnormerna i ILO:s konventioner, inbegripet förfaranden för klagomål och överklagande. Euronest betonar behovet av att öka medvetenheten hos allmänheten om att människor i odeklarerat arbete kan vara föremål för ett grovt utnyttjande och av att främja ett klimat med nolltolerans för utnyttjande av sådana arbetstagare, inbegripet utnyttjande av dessa i privata hushåll. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Euronest uppmanar EU och de länder i det östliga partnerskapet som ännu inte har gjort det, att ratificera och i praktiken främja de relevanta konventionerna och rekommendationerna från ILO, inklusive nr 94 (klausuler om arbetsvillkor vid offentliga upphandlingar), 102 (minimistandarder för social trygghet), 144 (samråd på trepartsbasis), 155 (arbetarskydd och arbetsmiljö) och dess protokoll 2002, 167 (säkerhet och hälsa vid byggnads- och anläggningsarbete), 177 (hemarbete), 184 (säkerhet och hälsa i jordbruket), 187 (ramverk för att främja arbetarskydd och arbetsmiljö), 189 (hushållsarbetare), 202 (socialt grundskydd), 204 (övergången från den informella till den formella ekonomin) och 205 (sysselsättning och anständigt arbete för fred och motståndskraft). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Euronest anser att betydligt större tonvikt bör läggas på att genomföra bestämmelser med koppling till kapitlen om handel och hållbar utveckling samt om sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter i de bilaterala överenskommelserna mellan EU och länderna i det östliga partnerskapet. Euronest uppmanar kommissionen att ge omfattande information om genomförandet av de relevanta bestämmelserna i associeringsavtalen och för de djupgående och omfattande frihandelsområdena med Moldavien, Georgien och Ukraina i de årliga genomföranderapporterna samt om framstegen i genomförandet av de relevanta bestämmelserna i det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU och Armenien efter dess ratificering. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Euronest anser att en mekanism för institutionellt samarbete mot odeklarerat arbete bör inrättas inom ramen för det östliga partnerskapets multilaterala struktur. Euronest rekommenderar att en multilateral (under)plattform inrättas inom generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och inkludering, som skulle kunna ge organen för det östliga partnerskapet, även plattform 2, råd och stöd när det gäller de sociala och arbetsrättsliga aspekterna på handel och ekonomiskt samarbete. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Euronest anser att en mekanism baserad på ett utbyte av bästa praxis och förbättrad datainsamling skulle kunna inrättas med plattformen för att motverka svartarbete som modell. Euronest påpekar att en sådan mekanism bör tillhandahålla en ram för att bedöma de faktorer, särdrag, orsaker och omständigheter som är kopplade till informellt och odeklarerat arbete och bristfälliga arbetsvillkor i ett nationellt och gränsöverskridande sammanhang, och för att utbyta bästa praxis om hur arbetstagares sociala trygghet kan förbättras och hur anständigt arbete och socialt skydd för alla kan främjas. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Euronest uppmanar medlemsstaterna och länderna i det östliga partnerskapet att sluta bilaterala avtal om datautbyte och administrativt samarbete på området gränsöverskridande odeklarerat arbete. Euronest betonar att praktiska verktyg behöver utvecklas för att bekämpa organiserade former och nätverk av gränsöverskridande odeklarerat arbete. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Euronest välkomnar antagandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Euronest uppmanar EU-medlemsstaterna och länderna i det östliga partnerskapet att föra diskussioner vid sitt nästa högnivåmöte om hur politiken för det östliga partnerskapet bör anpassas med tanke på den europeiska pelaren för sociala rättigheter och att utveckla en gemensam ram för att analysera situationen i fråga om införandet av grundläggande sociala rättigheter, med användning av de 20 principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter och resultattavlan för sociala indikatorer som referens och med ett långsiktigt mål om att länderna i det östliga partnerskapet ska efterleva de 20 principerna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Euronest anser att den plattform för att motverka svartarbete som inrättats skulle kunna bidra till ökat samarbete och föra samman experter från både EU-länder och länder i det östliga partnerskapet. Euronest uppmanar EU att överväga att inrätta en mekanism som skulle göra det möjligt för länder utanför EU att delta i denna plattforms verksamhet och dra fördel av dem. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Euronest begär att programmen för att främja sysselsättning och anständigt arbete ska öppnas för länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Euronest betonar att yrkesinspektioner är viktiga för skyddet av arbetstagarnas rättigheter, för att säkerställa hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och för att få bukt med osäkra arbetsmiljöer, förhindra brott mot anställningsskyddet och främja en rättvis och socialt ansvarsfull ekonomisk tillväxt, detta eftersom de bidrar till att garantera att löner och socialförsäkringsavgifter faktiskt betalas, så att både skatteintäkter och socialförsäkringssystemens intäkter ökar, och säkerställer att arbetstagare täcks av försäkring vid sjukdom och olycksfall i arbetet samt av pensionssystem. Euronest beklagar djupt att yrkesinspektionsmyndigheterna har försvagats eller till och med avskaffats till följd av åtstramningar och övergångsprocesser. Euronest uppmanar särskilt länderna i det östliga partnerskapet att vända denna utveckling och att förse de nationella yrkesinspektionsmyndigheterna med tillräcklig finansiering, personal och utbildning. Euronest uppmanar kommissionen att stödja gränsöverskridande utbildning och andra sorters samarbete mellan nationella yrkesinspektionsmyndigheter. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Euronest noterar den viktiga roll för att bekämpa odeklarerat arbete som arbetsmarknadens parter spelar i många EU-medlemsstater. Euronest betonar behovet av att intensifiera den sociala dialogen och samråden med arbetsmarknadens parter i länderna i det östliga partnerskapet, i syfte att involvera dem i arbetet för att förbättra arbetsvillkoren, arbetsnormerna och det sociala skyddet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Euronest uppmanar de nationella myndigheterna i EU-medlemsstaterna att verka för inhemska allianser mot odeklarerat arbete på de områden som berörs mest av detta, till exempel byggnads- och anläggningsarbete, transporter, turism och jordbruk. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Euronest betonar den viktiga roll som fackföreningar spelar för att bekämpa odeklarerat arbete och skydda odeklarerade arbetstagare, eftersom fackföreningar ofta är de första aktörer som blir medvetna om utnyttjande och problematiska, bedrägliga eller olagliga situationer. Euronest noterar med oro de svårigheter som fackföreningar upplever i länderna i det östliga partnerskapet, vilka sträcker sig från begränsningar av förenings- och mötesfriheten till hinder för att föra en social dialog. Euronest uppmanar EU-medlemsstaterna och länderna i det östliga partnerskapet att skapa rätt förhållanden för att fackföreningarna ska kunna utföra sin verksamhet samt uppmanar kommissionen att fortsätta att stödja dessa. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Euronest uppmanar näringslivets aktörer i EU och i länderna i det östliga partnerskapet att ta sitt sociala ansvar på allvar och bekämpa odeklarerat arbete, inklusive i sina leveranskedjor. Euronest påminner dem om att odeklarerat arbete leder till illojal konkurrens på marknaden. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Euronest välkomnar inrättandet av arbetsgrupp nr 5, vars arbete inriktas på social policy och arbetspolicy samt den sociala dialogen, inom ramen för forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet. Euronest föreslår att denna arbetsgrupp ska bidra till den pågående diskussionen om att bekämpa odeklarerat arbete med sina egna insikter om det civila samhällets roll. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Euronest uppmanar EU att tilldela en del av det stöd till länderna i det östliga partnerskapet som kommer att beviljas genom de finansiella instrumenten inom den fleråriga budgetramen efter 2020 till denna mångfasetterade fråga, inbegripet stöd till den institutionella utvecklingen av yrkesinspektionssystem och till att stärka den sociala dialogen och arbetsmarknadens parters kapacitet, inbegripet på sektorsnivå, samt den civila dialogen och civilsamhällets organisationers arbete i allmänhet. |
| --- | --- |

23.

Åtgärder på lång sikt

| 24. | Euronest betonar att övergången från den informella till den formella ekonomin bör ingå i en bredare långsiktig strategi för att öka det strukturerade jobbskapandet, öka anställningars kvalitet och tillgången till sysselsättningsstöd, bekämpa segmentering av arbetskraften, motverka korruption, säkra inbetalningar av skatter och sociala avgifter, utveckla eller utöka ett omfattande socialförsäkringssystem och säkerställa ett socialt grundskydd för alla i enlighet med ILO:s rekommendation nr 202. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Euronest betonar att erfarenheten visar att man både genom att ge myndigheter befogenheter att kontrollera efterlevnaden av befintlig lagstiftning och att skapa incitament, exempelvis inkomstskattelättnader och bidragsprogram för att omvandla olagligt arbete till lagligt arbete, på ett framgångsrikt sätt bidrar till att omvandla odeklarerat arbete till deklarerat arbete. Euronest uppmanar EU-medlemsstaterna och länderna i det östliga partnerskapet att utveckla en långsiktig färdplan som innehåller riktmärken som kan verifieras. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Euronest uppmanar länderna i det östliga partnerskapet att utveckla sin nationella kapacitet att förebygga och bekämpa odeklarerat arbete med deltagande av många olika intressenter, bland annat arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Euronest betonar att odeklarerat arbete kan göras mindre attraktivt genom att utveckla transparenta skattesystem och offentliga socialförsäkringssystem som är tillgängliga och attraktiva. Euronest uppmanar EU-medlemsstaterna och länderna i det östliga partnerskapet att ta fram nationella strategier som syftar till att inrätta heltäckande socialförsäkringssystem i linje med ILO:s rekommendation nr 202 om socialt grundskydd och konvention nr 102 om social trygghet, i syfte att utöka skyddet till den del av befolkningen i den informella ekonomin som för närvarande inte omfattas och på ett lämpligt sätt ta itu med problemet med odeklarerat arbete. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Euronest uppmanar EU-medlemsstaterna och länderna i det östliga partnerskapet att sluta bilaterala avtal, särskilt de länder som upplevt en utveckling i fråga om utvandrings- och invandringsflöden som i slutändan leder till odeklarerat arbete. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Euronest uppmanar medlemsstaterna och länderna i det östliga partnerskapet att utveckla en gemensam ram för samordning av de sociala trygghetssystemen, i syfte att skydda mobila arbetares rätt till social trygghet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Euronest uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten samt medlemsstaternas och det östliga partnerskapets länders regeringar och parlament. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  EUT L 166, 30.4.2004, s. 1.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2017)0010.

---

| 25.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 343/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 343/24

---

Resolution från den parlamentariska församlingen Euronest om de ukrainska politiska fångarna i Ryssland, särskilt Oleg Sentsov

(2018/C 343/05)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av Europaparlamentets tidigare resolutioner om Ryssland, i synnerhet dess resolution av den 14 juni 2018 om Ryssland, särskilt fallet med den ukrainska politiska fången Oleg Sentsov, och dess resolution av den 16 mars 2017 om ukrainska politiska fångar i Ryssland och situationen i Krim, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets tidigare resolutioner om Ryssland, i synnerhet dess resolution av den 14 juni 2018 om Ryssland, särskilt fallet med den ukrainska politiska fången Oleg Sentsov, och dess resolution av den 16 mars 2017 om ukrainska politiska fångar i Ryssland och situationen i Krim,

| — | med beaktande av uttalandet av den 25 maj 2018 från talespersonen för Europeiska utrikestjänsten om fallen med flera frihetsberövade i eller från de olagligen annekterade territorierna Krim och Sevastopol, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 25 maj 2018 från talespersonen för Europeiska utrikestjänsten om fallen med flera frihetsberövade i eller från de olagligen annekterade territorierna Krim och Sevastopol,

| — | med beaktande av diskussionen om Ryssland i rådet (utrikes frågor) den 16 april 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av diskussionen om Ryssland i rådet (utrikes frågor) den 16 april 2018,

| — | med beaktande av artikel 5 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och artikel 7 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, vilka Ryssland är part i, och enligt vilka ingen får utsättas för tortyr eller grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och artikel 7 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, vilka Ryssland är part i, och enligt vilka ingen får utsättas för tortyr eller grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av Genèvekonventionen angående skydd för civilpersoner under krigstid, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèvekonventionen angående skydd för civilpersoner under krigstid, och av följande skäl:

| A. | Det finns mer än 70 politiska fångar i Ryssland och på det ockuperade Krim. |
| --- | --- |

A.

Det finns mer än 70 politiska fångar i Ryssland och på det ockuperade Krim.

| B. | Den ukrainske filmskaparen Oleg Sentsov, som motsatt sig Rysslands olagliga annektering av Krimhalvön, greps i maj 2014 i samband med påstådd verksamhet på Krim. Han behandlades som rysk medborgare trots att han innehar ukrainskt medborgarskap. |
| --- | --- |

B.

Den ukrainske filmskaparen Oleg Sentsov, som motsatt sig Rysslands olagliga annektering av Krimhalvön, greps i maj 2014 i samband med påstådd verksamhet på Krim. Han behandlades som rysk medborgare trots att han innehar ukrainskt medborgarskap.

| C. | Människorättsförsvarare och aktörer i det civila samhället, särskilt krimtatarer, har utsatts för hot, trakasserier och gripanden. |
| --- | --- |

C.

Människorättsförsvarare och aktörer i det civila samhället, särskilt krimtatarer, har utsatts för hot, trakasserier och gripanden.

| D. | Många fångar och andra frihetsberövade har utsatts för stränga och omänskliga fängelseförhållanden med fysiska och psykiska hälsorisker. Det finns fångar som är i akut behov av medicinsk behandling och vård. |
| --- | --- |

D.

Många fångar och andra frihetsberövade har utsatts för stränga och omänskliga fängelseförhållanden med fysiska och psykiska hälsorisker. Det finns fångar som är i akut behov av medicinsk behandling och vård.

1.

Den parlamentariska församlingen Euronest kräver att de ryska myndigheterna omedelbart och förbehållslöst ska frige Oleg Sentsov och alla andra olagligt frihetsberövade ukrainska medborgare i Ryssland och på Krimhalvön. Euronest påminner om att det för närvarande finns sammanlagt mer än 70 (1) ukrainska politiska fångar i Ryssland och på det ockuperade Krim.

2.

Euronest beklagar djupt att en annan fånge i målet, Oleksandr Koltjenko, har dömts till tio års fängelse.

3.

Euronest konstaterar att en annan olagligt frihetsberövad ukrainsk medborgare, Volodymyr Baluch, har hungerstrejkat sedan den 19 mars.

4.

Euronest uttrycker sin djupa oro över att många av de ukrainska politiska fångarna, bland annat Mykola Karpjuk, Volodymyr Prysytj, Oleksij Tjyrnij och Jevhen Panov, har torterats allvarligt.

5.

Euronest understryker att behandlingen av alla fångar måste uppfylla internationella normer och att alla frihetsberövade bör ges tillgång till juridiskt biträde, sina familjer, diplomatiska företrädare och medicinsk behandling.

6.

Euronest betonar att de ryska myndigheterna, i sin de facto-egenskap av ockupationsmakt som utövar den faktiska kontrollen över Krim, bär det fulla ansvaret för att skydda Krims medborgare mot godtyckliga rättsliga och administrativa åtgärder, och att de i denna egenskap också är skyldiga enligt internationell humanitär rätt att säkerställa skyddet av de mänskliga rättigheterna på halvön.

7.

Euronest fördömer Rysslands överträdelser av folkrätten på det ockuperade Krim, inklusive verkställigheten av rysk lagstiftning, den kraftiga militariseringen av Krimhalvön, som hotar den regionala säkerheten, samt de enorma och systematiska kränkningarna av mänskliga rättigheter på Krim, främst mot etniska ukrainare och krimtatarer.

8.

Euronest uppmanar med kraft Ryssland att säkerställa förbehållslöst och obegränsat tillträde för internationella människorättsobservatörer och övervakningsuppdrag. Euronest uppmanar internationella organisationer såsom FN, Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa att närmare övervaka människorättssituationen på Krim och vidta lämpliga åtgärder.

9.

Euronest uppmanar rådet och EU-medlemsstaterna att stå fast och enade i sitt åtagande att genomföra de beslutade sanktionerna mot Ryssland och förlänga dem, och att överväga riktade åtgärder mot de personer som bär ansvaret för kvarhållandet av och rättegångarna mot politiska fångar.

10.

Euronest understryker vikten av att EU:s delegation till Ryssland och EU-medlemsstaternas ambassader observerar rättegångarna mot människorättsförsvarare.

11.

Euronest upprepar sin uppmaning till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och till Europeiska utrikestjänsten att säkerställa att samtliga fall där personer lagförts på politiska grunder tas upp vid människorättssamråden mellan EU och Ryssland, när dessa samråd återupptas, och att Rysslands företrädare vid dessa samråd formellt anmodas att bemöta vart och ett fall, samt att rapportera till parlamentet om sina diskussioner med de ryska myndigheterna.

12.

Euronest uppmanar EU att göra ett uttalande för att fördöma kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Ryssland och försöket att dölja dem under fotbolls-VM.

13.

Euronest uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas och det östliga partnerskapets regeringar och parlament, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa och Ryska federationens president, regering och parlament.

---

(1)  Den icke uttömmande förteckningen omfattar följande personer: Teimur Abdullajev, Üzeir Abdullajev, Taljat Abdurachmanov, Rüstem Abiltarov, Zevri Abseitov, Muslim Alijev, Refat Alimov, Kazim Ametov, Ernest Ametov, Ali Asanov, Marlen Asanov, Volodymyr Baluch, Ali Barijev, Enver Bekirov, Memet Beljalov, Oleksij Bessarabov, Rüstem Vaitov, Resul Veliljajev, Valentyn Vyhivskyj, Pavlo Hryb, Mykola Dadeu, Kostjantyn Davydenko, Bekir Değirmenci, Mustafa Değirmenci, Emil Cemadenov, Arsen Cepparov, Dmytro Dovhopolov, Volodymyr Dudka, Andrij Zachtej, Ruslan Zejtullajev, Server Zekirjajev, Timur İbragimov, Rüstem İsmayılov, Jevhen Karakasjev, Mykola Karpjuk, Stanislav Klych, Andrij Kolomijets, Oleksandr Koltjenko, Oleksandr Kostenko, Emir Üsein Kuku, Hennadij Lymesjko, Serhij Lytvynov, Enver Mamutov, Nariman Memedeminov, Remzi Memetov, Emil Minasov, Ihor Movenko, Sejran Muradosilov, Sejran Mustafajev, Server Mustafajev, Jevhen Panov, Nuri Primov, Volodymyr Prysytj, İsmayıl Ramazanov, Fevzi Sağancı, Ferat Sajfullajev, Ajder Saledinov, Sejran Salijev, Enver Sejtosmanov, Oleg Sentsov, Oleksij Sizonovitj, Vadym Siruk, Edem Smailov, Oleksandr Stesjenko, Oleksij Stohnij, Renat Sulejmanov, Hanna Suchonosova, Roman Sustjenko, Roman Ternovskij, Ruslan Ametov, Asan Çapuh, Oleksii Tjyrnij, Hlib Sjablij, Mykola Sjyptur, Dmytro Sjtyblikov, Oleksandr Sjumkov, Viktor Sjur.

1

---

| 25.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 343/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 343/26

---

Resolution från den parlamentariska församlingen Euronest om påskyndande av ratificeringen i EU:s nationella parlament av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan

(2018/C 343/06)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från det östliga partnerskapets toppmöte i Bryssel den 24 november 2017 och av dess tidigare förklaringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från det östliga partnerskapets toppmöte i Bryssel den 24 november 2017 och av dess tidigare förklaringar,

| — | med beaktande av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan,

| — | med beaktande av prioriteringarna för partnerskapet mellan EU och Armenien som undertecknades i Bryssel den 21 februari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av prioriteringarna för partnerskapet mellan EU och Armenien som undertecknades i Bryssel den 21 februari 2018,

| — | med beaktande av meddelandet från den parlamentariska församlingen Euronests presidium till det östliga partnerskapets toppmöte av den 24 november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från den parlamentariska församlingen Euronests presidium till det östliga partnerskapets toppmöte av den 24 november 2017,

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 9 juni 2017Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results (SWD(2017)0300), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 9 juni 2017Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results (SWD(2017)0300), och av följande skäl:

| A. | Genom den gemensamma förklaringen från det östliga partnerskapets toppmöte i Bryssel den 24 november 2017 välkomnade toppmötets deltagare undertecknandet av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Armenien vid sidan om toppmötet. |
| --- | --- |

A.

Genom den gemensamma förklaringen från det östliga partnerskapets toppmöte i Bryssel den 24 november 2017 välkomnade toppmötets deltagare undertecknandet av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Armenien vid sidan om toppmötet.

| B. | Undertecknandet av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Armenien vid sidan om det östliga partnerskapets toppmöte i Bryssel den 24 november 2017 möjliggjorde för Europeiska unionen och Armenien att arbeta närmare tillsammans för att ta itu med de befintliga utmaningarna. |
| --- | --- |

B.

Undertecknandet av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Armenien vid sidan om det östliga partnerskapets toppmöte i Bryssel den 24 november 2017 möjliggjorde för Europeiska unionen och Armenien att arbeta närmare tillsammans för att ta itu med de befintliga utmaningarna.

| C. | Armenien bekräftade på nytt sitt åtagande avseende detta strategiska och ambitiösa partnerskap med Europeiska unionen, som grundar sig på gemensamma värden, ömsesidiga intressen och ömsesidig förståelse, delat huvudmannaskap och ansvar, differentiering och ömsesidig ansvarsskyldighet och som för länderna i det östliga partnerskapet närmare Europeiska unionen. |
| --- | --- |

C.

Armenien bekräftade på nytt sitt åtagande avseende detta strategiska och ambitiösa partnerskap med Europeiska unionen, som grundar sig på gemensamma värden, ömsesidiga intressen och ömsesidig förståelse, delat huvudmannaskap och ansvar, differentiering och ömsesidig ansvarsskyldighet och som för länderna i det östliga partnerskapet närmare Europeiska unionen.

| D. | Republiken Armeniens nationalförsamling ratificerade enhälligt det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Armenien 2018. |
| --- | --- |

D.

Republiken Armeniens nationalförsamling ratificerade enhälligt det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Armenien 2018.

| E. | Det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Armenien har redan ratificerats av de nationella parlamenten i Republiken Estland, Republiken Lettland, Republiken Litauen och Republiken Bulgarien. |
| --- | --- |

E.

Det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Armenien har redan ratificerats av de nationella parlamenten i Republiken Estland, Republiken Lettland, Republiken Litauen och Republiken Bulgarien.

Den parlamentariska församlingen Euronest

1.

uppmanar de nationella parlamenten i alla EU:s medlemsstater att utan onödigt dröjsmål ratificera det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Armenien,

2.

välkomnar stödet från Europeiska kommissionen, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik/vice ordförande och Europeiska unionens råd vid ratificeringen av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Armenien i de nationella parlamenten inom EU, och förväntar sig att ytterligare insatser kommer att göras i detta avseende,

3.

uppmanar de politiska partierna inom EU att bidra till processen med att slutföra förfarandena avseende ratificering av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Armenien i de nationella parlamenten i sina länder.

---

| 25.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 343/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 343/27

---

Resolution från den parlamentariska församlingen Euronest om EU:s fleråriga budgetram efter 2020 och utarbetandet av den utökade modellen av det östliga partnerskapet

(2018/C 343/07)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011,

| — | med beaktande av de tre associeringsavtalen mellan EU och Georgien, Moldavien och Ukraina, som har inlett ett kapitel av en ny beskaffenhet i relationerna mellan de associerade länderna och EU och som ger en stabil grund för en gradvis utveckling av inbördes partnerskap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de tre associeringsavtalen mellan EU och Georgien, Moldavien och Ukraina, som har inlett ett kapitel av en ny beskaffenhet i relationerna mellan de associerade länderna och EU och som ger en stabil grund för en gradvis utveckling av inbördes partnerskap,

| — | med beaktande av den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, som antogs 2016, samt lägesrapporten om dess genomförande (som kommer att ses över av utrikesrådet den 25 juni 2018) och Europaparlamentets rekommendation av den 15 november 2017 till rådet, kommissionen och utrikestjänsten om det östliga partnerskapet inför toppmötet i november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, som antogs 2016, samt lägesrapporten om dess genomförande (som kommer att ses över av utrikesrådet den 25 juni 2018) och Europaparlamentets rekommendation av den 15 november 2017 till rådet, kommissionen och utrikestjänsten om det östliga partnerskapet inför toppmötet i november 2017,

| — | med beaktande av meddelandena från kommissionen och utrikestjänsten om den europeiska grannskapspolitiken (EGP) och av rådets (utrikes frågor) slutsatser om EGP och det östliga partnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandena från kommissionen och utrikestjänsten om den europeiska grannskapspolitiken (EGP) och av rådets (utrikes frågor) slutsatser om EGP och det östliga partnerskapet,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av parlamenten i Georgien, Moldavien och Ukraina, den gemensamma kommunikén från ordförandena för utskotten för europeisk integration vid parlamenten i Georgien, Moldavien och Ukraina samt den gemensamma Kievdeklarationen från talmännen parlamenten i Georgien, Moldavien och Ukraina om avsikten att inrätta en interparlamentarisk församling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av parlamenten i Georgien, Moldavien och Ukraina, den gemensamma kommunikén från ordförandena för utskotten för europeisk integration vid parlamenten i Georgien, Moldavien och Ukraina samt den gemensamma Kievdeklarationen från talmännen parlamenten i Georgien, Moldavien och Ukraina om avsikten att inrätta en interparlamentarisk församling,

| A. | EU:s stöd är av avgörande betydelse för att de associerade partnerländerna ska kunna genomföra sina ambitiösa reformagendor i överensstämmelse med respektive associeringsavtal. |
| --- | --- |

A.

EU:s stöd är av avgörande betydelse för att de associerade partnerländerna ska kunna genomföra sina ambitiösa reformagendor i överensstämmelse med respektive associeringsavtal.

| B. | EU:s stabila finansiella och tekniska stöd till de associerade länderna har bidragit till uppbyggnad av demokratiska institutioner, säkerställande av rättsstaten och respekt för mänskliga rättigheter, utveckling av en marknadsekonomi och ett konkurrenskraftigt företagsklimat, sektorspolitik som är förenlig med europeiska standarder samt utveckling av starka politiska och ekonomiska band till EU. |
| --- | --- |

B.

EU:s stabila finansiella och tekniska stöd till de associerade länderna har bidragit till uppbyggnad av demokratiska institutioner, säkerställande av rättsstaten och respekt för mänskliga rättigheter, utveckling av en marknadsekonomi och ett konkurrenskraftigt företagsklimat, sektorspolitik som är förenlig med europeiska standarder samt utveckling av starka politiska och ekonomiska band till EU.

| C. | Med tanke på sin långsiktiga attraktionskraft måste EU – såsom konstateras i den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik – fortsätta att fungera som ett gravitationscentrum för de associerade länderna. |
| --- | --- |

C.

Med tanke på sin långsiktiga attraktionskraft måste EU – såsom konstateras i den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik – fortsätta att fungera som ett gravitationscentrum för de associerade länderna.

| D. | De associerade ländernas oberoende, suveränitet och territoriella integritet hotas av olösta regionala konflikter som provoceras fram av Ryssland. |
| --- | --- |

D.

De associerade ländernas oberoende, suveränitet och territoriella integritet hotas av olösta regionala konflikter som provoceras fram av Ryssland.

| E. | Rysslands aggressiva politik gentemot de associerade länderna, framför allt i form av aggression, ockupation, annektering och finansiering av samt vapenleveranser till separatister, utgör ett hot mot säkerheten, stabiliteten och utvecklingen i de associerade länderna och på hela den europeiska kontinenten. |
| --- | --- |

E.

Rysslands aggressiva politik gentemot de associerade länderna, framför allt i form av aggression, ockupation, annektering och finansiering av samt vapenleveranser till separatister, utgör ett hot mot säkerheten, stabiliteten och utvecklingen i de associerade länderna och på hela den europeiska kontinenten.

1.

Euronest uppmanar till gemensamma insatser för en fredlig lösning av långdragna konflikter i de associerade länderna genom engagemang från betydande internationella organisationer såsom FN, OSSE och Europarådet.

2.

Euronest fördömer Rysslands kränkningar av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i ockuperade områden av de associerade länderna.

3.

Euronest upprepar sitt starka stöd för suveräniteten och den territoriella integriteten för länderna i det östliga partnerskapet inom deras internationellt erkända gränser.

4.

Euronest understryker behovet av ett brådskande arbete för och ett rättsligt och finansiellt stöd till de associerade länderna vad gäller en lösning av situationen med internflyktingar.

5.

Euronest efterlyser i förekommande fall en förstärkning av säkerhetsdialogen mellan EU och de östliga partnerländerna och ett samarbete på området gemensam säkerhets- och försvarspolitik.

6.

Euronest välkomnar de 20 produkterna till 2020 samt de centrala prioritetsområdena, inbegripet ekonomisk utveckling och marknadsmöjligheter, förstärkning av institutioner och god förvaltning, konnektivitet, energieffektivitet, miljön och klimatförändringar samt rörlighet och mellanmänskliga kontakter.

7.

Euronest välkomnar den fortsatta utvecklingen av konceptet ”det östliga partnerskapet+”, som utgår från en förstärkning av den sektoriella integrationen mellan EU och de östliga partnerländerna.

8.

Euronest stöder utsikterna till att associera Georgien, Moldavien och Ukraina till Schengenområdet och till deras integration i EU:s tullunion, energiunion och digitala inre marknad.

9.

Euronest anser att den nya fleråriga budgetramen uttryckligen speglar den strategiska prioriteringen att stödja de östliga partnerländerna på deras väg mot EU-integration och att den särskilda ställning som det innebär att vara europeiska stater som gränsar till EU utgör en definierande faktor som måste erkännas i den fleråriga budgetramen.

10.

Euronest anser att en sammanslagning av det traditionella europeiska grannskapsinstrumentet med andra finansieringsinstrument som utformats för flera olika regioner skulle skicka en felaktig och skadlig signal till andra länder, i synnerhet de associerade partnerländerna, samt tolkas som ett tecken på minskat politiskt intresse från EU:s sida för den östliga partnerskapsregionen.

11.

Euronest kräver att principerna om differentiering och ”mer för mer” ska bevaras, i syfte att ge incitament till partnerländernas reformsträvanden, varvid församlingen konstaterar att en sammanslagning av alla externa instrument till ett enda skulle kunna innebära en utmaning för den resultatbaserade strategin och leda till att fokus övergick från de länder som presterar bäst till länder med mer akuta utmaningar.

12.

Euronest kräver att EU:s institutioner ska bevara det europeiska grannskapsinstrumentet som ett separat finansieringsinstrument som är särskilt anpassat efter EU:s grannskap, i syfte att på ett verkningsfullt sätt ta itu med de befintliga prioriteringarna, behoven och utmaningarna för de associerade länderna och säkerställa säkerhet och stabilitet i regionen och inom EU samt hållbarhet och konsekvens vad gäller EU:s stöd.

---