# Europeiska unionens C 263/25 j

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 263 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 61 årgången25 juli 2018 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 263

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

61 årgången25 juli 2018

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2016–2017Sammanträdena den 1 och 2 mars 2017
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 419, 7.12.2017 .
  Sammanträdet den 13 mars 2017
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 430, 14.12.2017 .
  SESSIONEN 2017–2018Sammanträdena den 14–16 mars 2017
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 430, 14.12.2017 .
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2016–2017Sammanträdena den 1 och 2 mars 2017
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 419, 7.12.2017 .
  Sammanträdet den 13 mars 2017
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 430, 14.12.2017 .
  SESSIONEN 2017–2018Sammanträdena den 14–16 mars 2017
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 430, 14.12.2017 .
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 419, 7.12.2017 .

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 430, 14.12.2017 .

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 430, 14.12.2017 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Torsdagen den 2 mars 2017 |
| 2018/C 263/01 | Europaparlamentets resolution av den 2 mars 2017 om kommissionens skyldigheter på området för ömsesidighet i fråga om viseringar i enlighet med artikel 1.4 i förordning (EG) nr 539/2001 (2016/2986(RSP)) | 2 |
| 2018/C 263/02 | Europaparlamentets resolution av den 2 mars 2017 om EU:s alternativ för att förbättra tillgången till läkemedel (2016/2057(INI)) | 4 |
| 2018/C 263/03 | Europaparlamentets resolution av den 2 mars 2017 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG (2015/2328(INI)) | 19 |
| 2018/C 263/04 | Europaparlamentets resolution av den 2 mars 2017 om genomförandet av rådets förordning (EU) nr 390/2014 av den 14 april 2014 om inrättande av programmet Ett Europa för medborgarna för perioden 2014–2020 (2015/2329(ΙΝΙ)) | 28 |
| 2018/C 263/05 | Europaparlamentets resolution av den 2 mars 2017 om EU:s gemensamma handelspolitik i samband med tvingande hänsyn till hållbarheten för vilda djur och växter (2016/2054(INI)) | 34 |
| | Tisdagen den 14 mars 2017 |
| 2018/C 263/06 | Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2017 om ansvarsfullhet vid ägande och skötsel av hästdjur (2016/2078(ΙΝΙ)) | 40 |
| 2018/C 263/07 | Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2017 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2014–2015 (2016/2249(INI)) | 49 |
| 2018/C 263/08 | Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2017 om tillämpningen av rådets direktiv 2004/113/EG om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (2016/2012(INI)) | 64 |
| 2018/C 263/09 | Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2017 om EU-medel till jämställdhet (2016/2144(INI)) | 72 |
| 2018/C 263/10 | Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2017 om stordatas effekter på de grundläggande rättigheterna: integritet, uppgiftsskydd, icke-diskriminering, säkerhet och brottsbekämpning (2016/2225(INI)) | 82 |
| 2018/C 263/11 | Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2017 om miniminormer för skydd av kaniner i uppfödning (2016/2077(INI)) | 90 |
| | Onsdagen den 15 mars 2017 |
| 2018/C 263/12 | Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2017 om hinder för unionsmedborgares fria rörlighet och frihet att arbeta på den inre marknaden (2016/3042(RSP)) | 98 |
| 2018/C 263/13 | Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2017 om kommissionens godkännande av Tysklands reviderade plan för införande av vägavgifter (2017/2526(RSP)) | 103 |
| | Torsdagen den 16 mars 2017 |
| 2018/C 263/14 | Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 om fallet med pastor Evan Mawarire och andra fall av begränsad yttrandefrihet i Zimbabwe (2017/2608(RSP)) | 106 |
| 2018/C 263/15 | Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 om ukrainska politiska fångar i Ryssland och situationen i Krim (2017/2596(RSP)) | 109 |
| 2018/C 263/16 | Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 om Filippinerna, fallet med senator Leila M. De Lima (2017/2597(RSP)) | 113 |
| 2018/C 263/17 | Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 om EU:s prioriteringar för mötena i FN:s råd för mänskliga rättigheter under 2017 (2017/2598(RSP)) | 116 |
| 2018/C 263/18 | Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 om konstitutionella, rättsliga och institutionella följder av en gemensam säkerhets- och försvarspolitik: de möjligheter som Lissabonfördraget erbjuder (2015/2343(INI)) | 125 |
| 2018/C 263/19 | Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 över en integrerad EU-politik för Arktis (2016/2228(INI)) | 136 |
| 2018/C 263/20 | Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 om kommissionens rapport för 2016 om Montenegro (2016/2309(INI)) | 148 |
| 2018/C 263/21 | Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 om e-demokrati i Europeiska unionen: möjligheter och utmaningar (2016/2008(INI)) | 156 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Torsdagen den 2 mars 2017

2018/C 263/01

Europaparlamentets resolution av den 2 mars 2017 om kommissionens skyldigheter på området för ömsesidighet i fråga om viseringar i enlighet med artikel 1.4 i förordning (EG) nr 539/2001 (2016/2986(RSP))

2

2018/C 263/02

Europaparlamentets resolution av den 2 mars 2017 om EU:s alternativ för att förbättra tillgången till läkemedel (2016/2057(INI))

4

2018/C 263/03

Europaparlamentets resolution av den 2 mars 2017 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG (2015/2328(INI))

19

2018/C 263/04

Europaparlamentets resolution av den 2 mars 2017 om genomförandet av rådets förordning (EU) nr 390/2014 av den 14 april 2014 om inrättande av programmet Ett Europa för medborgarna för perioden 2014–2020 (2015/2329(ΙΝΙ))

28

2018/C 263/05

Europaparlamentets resolution av den 2 mars 2017 om EU:s gemensamma handelspolitik i samband med tvingande hänsyn till hållbarheten för vilda djur och växter (2016/2054(INI))

34

Tisdagen den 14 mars 2017

2018/C 263/06

Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2017 om ansvarsfullhet vid ägande och skötsel av hästdjur (2016/2078(ΙΝΙ))

40

2018/C 263/07

Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2017 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2014–2015 (2016/2249(INI))

49

2018/C 263/08

Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2017 om tillämpningen av rådets direktiv 2004/113/EG om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (2016/2012(INI))

64

2018/C 263/09

Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2017 om EU-medel till jämställdhet (2016/2144(INI))

72

2018/C 263/10

Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2017 om stordatas effekter på de grundläggande rättigheterna: integritet, uppgiftsskydd, icke-diskriminering, säkerhet och brottsbekämpning (2016/2225(INI))

82

2018/C 263/11

Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2017 om miniminormer för skydd av kaniner i uppfödning (2016/2077(INI))

90

Onsdagen den 15 mars 2017

2018/C 263/12

Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2017 om hinder för unionsmedborgares fria rörlighet och frihet att arbeta på den inre marknaden (2016/3042(RSP))

98

2018/C 263/13

Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2017 om kommissionens godkännande av Tysklands reviderade plan för införande av vägavgifter (2017/2526(RSP))

103

Torsdagen den 16 mars 2017

2018/C 263/14

Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 om fallet med pastor Evan Mawarire och andra fall av begränsad yttrandefrihet i Zimbabwe (2017/2608(RSP))

106

2018/C 263/15

Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 om ukrainska politiska fångar i Ryssland och situationen i Krim (2017/2596(RSP))

109

2018/C 263/16

Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 om Filippinerna, fallet med senator Leila M. De Lima (2017/2597(RSP))

113

2018/C 263/17

Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 om EU:s prioriteringar för mötena i FN:s råd för mänskliga rättigheter under 2017 (2017/2598(RSP))

116

2018/C 263/18

Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 om konstitutionella, rättsliga och institutionella följder av en gemensam säkerhets- och försvarspolitik: de möjligheter som Lissabonfördraget erbjuder (2015/2343(INI))

125

2018/C 263/19

Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 över en integrerad EU-politik för Arktis (2016/2228(INI))

136

2018/C 263/20

Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 om kommissionens rapport för 2016 om Montenegro (2016/2309(INI))

148

2018/C 263/21

Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 om e-demokrati i Europeiska unionen: möjligheter och utmaningar (2016/2008(INI))

156

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Torsdagen den 2 mars 2017 |
| 2018/C 263/22 | Europaparlamentets beslut av den 2 mars 2017 om begäran om upphävande av Marine Le Pens immunitet (2016/2295(IMM)) | 163 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Torsdagen den 2 mars 2017

2018/C 263/22

Europaparlamentets beslut av den 2 mars 2017 om begäran om upphävande av Marine Le Pens immunitet (2016/2295(IMM))

163

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Torsdagen den 2 mars 2017 |
| 2018/C 263/23 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 mars 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar, av ett protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Libanon, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (05748/2016– C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE)) | 165 |
| 2018/C 263/24 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 mars 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Furstendömet Liechtenstein om kompletterande bestämmelser om instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering som är en del av fonden för inre säkerhet för perioden 2014–2020 (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE)) | 166 |
| 2018/C 263/25 | P8_TA(2017)0059Mekanism för informationsutbyte om mellanstatliga avtal och icke-bindande instrument på energiområdet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 mars 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av en mekanism för informationsutbyte om mellanstatliga avtal och icke-bindande instrument mellan medlemsstaterna och tredjeländer på energiområdet och om upphävande av beslut nr 994/2012/EU (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))P8_TC1-COD(2016)0031Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 mars 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/... om inrättandet av en mekanism för informationsutbyte om mellanstatliga avtal och icke-bindande instrument mellan medlemsstaterna och tredjeländer på energiområdet och om upphävande av beslut nr 994/2012/EU | 167 |
| | Tisdagen den 14 mars 2017 |
| 2018/C 263/26 | P8_TA(2017)0066Kvicksilver ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 mars 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om kvicksilver och om upphävande av förordning (EG) nr 1102/2008 (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))P8_TC1-COD(2016)0023Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 mars 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om kvicksilver och om upphävande av förordning (EG) nr 1102/2008 | 168 |
| 2018/C 263/27 | P8_TA(2017)0067Aktieägares långsiktiga engagemang och årsberättelsen om företagsstyrning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 mars 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2007/36/EG vad gäller uppmuntrande av aktieägares långsiktiga engagemang och direktiv 2013/34/EU vad gäller vissa inslag i årsberättelsen om företagsstyrning (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))P8_TC1-COD(2014)0121Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 mars 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/... om ändring av direktiv 2007/36/EG vad gäller uppmuntrande av aktieägares långsiktiga engagemang ▌ | 170 |
| 2018/C 263/28 | P8_TA(2017)0068Kontroll av förvärv och innehav av vapen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 mars 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 91/477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))P8_TC1-COD(2015)0269Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 mars 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/... om ändring av rådets direktiv 91/477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen | 171 |
| 2018/C 263/29 | Europaparlamentets ändringar antagna den 14 mars 2017 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 2000/53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD)) | 174 |
| 2018/C 263/30 | Europaparlamentets ändringar antagna den 14 mars 2017 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2008/98/EG om avfall (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)) | 189 |
| 2018/C 263/31 | Europaparlamentets ändringar antagna den 14 mars 2017 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD)) | 300 |
| 2018/C 263/32 | Europaparlamentets ändringar antagna den 14 mars 2017 av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD)) | 322 |
| | Onsdagen den 15 mars 2017 |
| 2018/C 263/33 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 mars 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Kroatiens bindningslista i samband med anslutningen till Europeiska unionen (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE)) | 360 |
| 2018/C 263/34 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 mars 2017 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Danmark (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS)) | 361 |
| 2018/C 263/35 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 mars 2017 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av DNA-uppgifter med Grekland (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS)) | 362 |
| 2018/C 263/36 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 mars 2017 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD)) | 363 |
| 2018/C 263/37 | P8_TA(2017)0082Användningen av frekvensbandet 470–790 MHz i unionen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 mars 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om användningen av frekvensbandet 470–790 MHz i unionen (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))P8_TC1-COD(2016)0027Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 mars 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/... om användningen av frekvensbandet 470–790 MHz i unionen | 364 |
| 2018/C 263/38 | Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2017 om de allmänna riktlinjerna för utarbetandet av budgeten för 2018, avsnitt III – kommissionen (2016/2323(BUD)) | 365 |
| | Torsdagen den 16 mars 2017 |
| 2018/C 263/39 | P8_TA(2017)0090Tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan hos importörer av mineraler och metaller med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 mars 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett unionssystem för självcertifiering av tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan hos ansvarstagande importörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))P8_TC1-COD(2014)0059Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 mars 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om fastställande av skyldigheter avseende tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för unionsimportörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden | 371 |
| 2018/C 263/40 | P8_TA(2017)0091Unionsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 mars 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en unionsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken (omarbetning) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))P8_TC1-COD(2015)0133Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 mars 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om upprättande av en unionsram för insamling, förvaltning och användning av data inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskaplig rådgivning rörande den gemensamma fiskeripolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 199/2008 (omarbetning) | 373 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Torsdagen den 2 mars 2017

2018/C 263/23

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 mars 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar, av ett protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Libanon, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (05748/2016– C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE))

165

2018/C 263/24

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 mars 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Furstendömet Liechtenstein om kompletterande bestämmelser om instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering som är en del av fonden för inre säkerhet för perioden 2014–2020 (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE))

166

2018/C 263/25

P8_TA(2017)0059Mekanism för informationsutbyte om mellanstatliga avtal och icke-bindande instrument på energiområdet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 mars 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av en mekanism för informationsutbyte om mellanstatliga avtal och icke-bindande instrument mellan medlemsstaterna och tredjeländer på energiområdet och om upphävande av beslut nr 994/2012/EU (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))P8_TC1-COD(2016)0031Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 mars 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/... om inrättandet av en mekanism för informationsutbyte om mellanstatliga avtal och icke-bindande instrument mellan medlemsstaterna och tredjeländer på energiområdet och om upphävande av beslut nr 994/2012/EU

167

Tisdagen den 14 mars 2017

2018/C 263/26

P8_TA(2017)0066Kvicksilver ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 mars 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om kvicksilver och om upphävande av förordning (EG) nr 1102/2008 (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))P8_TC1-COD(2016)0023Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 mars 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om kvicksilver och om upphävande av förordning (EG) nr 1102/2008

168

2018/C 263/27

P8_TA(2017)0067Aktieägares långsiktiga engagemang och årsberättelsen om företagsstyrning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 mars 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2007/36/EG vad gäller uppmuntrande av aktieägares långsiktiga engagemang och direktiv 2013/34/EU vad gäller vissa inslag i årsberättelsen om företagsstyrning (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))P8_TC1-COD(2014)0121Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 mars 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/... om ändring av direktiv 2007/36/EG vad gäller uppmuntrande av aktieägares långsiktiga engagemang ▌

170

2018/C 263/28

P8_TA(2017)0068Kontroll av förvärv och innehav av vapen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 mars 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 91/477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))P8_TC1-COD(2015)0269Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 mars 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/... om ändring av rådets direktiv 91/477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen

171

2018/C 263/29

Europaparlamentets ändringar antagna den 14 mars 2017 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 2000/53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD))

174

2018/C 263/30

Europaparlamentets ändringar antagna den 14 mars 2017 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2008/98/EG om avfall (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD))

189

2018/C 263/31

Europaparlamentets ändringar antagna den 14 mars 2017 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD))

300

2018/C 263/32

Europaparlamentets ändringar antagna den 14 mars 2017 av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD))

322

Onsdagen den 15 mars 2017

2018/C 263/33

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 mars 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Kroatiens bindningslista i samband med anslutningen till Europeiska unionen (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE))

360

2018/C 263/34

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 mars 2017 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Danmark (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS))

361

2018/C 263/35

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 mars 2017 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av DNA-uppgifter med Grekland (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS))

362

2018/C 263/36

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 mars 2017 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD))

363

2018/C 263/37

P8_TA(2017)0082Användningen av frekvensbandet 470–790 MHz i unionen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 mars 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om användningen av frekvensbandet 470–790 MHz i unionen (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))P8_TC1-COD(2016)0027Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 mars 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/... om användningen av frekvensbandet 470–790 MHz i unionen

364

2018/C 263/38

Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2017 om de allmänna riktlinjerna för utarbetandet av budgeten för 2018, avsnitt III – kommissionen (2016/2323(BUD))

365

Torsdagen den 16 mars 2017

2018/C 263/39

P8_TA(2017)0090Tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan hos importörer av mineraler och metaller med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 mars 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett unionssystem för självcertifiering av tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan hos ansvarstagande importörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))P8_TC1-COD(2014)0059Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 mars 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om fastställande av skyldigheter avseende tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för unionsimportörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden

371

2018/C 263/40

P8_TA(2017)0091Unionsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 mars 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en unionsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken (omarbetning) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))P8_TC1-COD(2015)0133Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 mars 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om upprättande av en unionsram för insamling, förvaltning och användning av data inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskaplig rådgivning rörande den gemensamma fiskeripolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 199/2008 (omarbetning)

373

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

25.7.2018

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2016–2017

Sammanträdena den 1 och 2 mars 2017

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 419, 7.12.2017.

Sammanträdet den 13 mars 2017

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 430, 14.12.2017.

SESSIONEN 2017–2018

Sammanträdena den 14–16 mars 2017

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 430, 14.12.2017.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Torsdagen den 2 mars 2017

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/2

---

P8_TA(2017)0060

Skyldigheter när det gäller ömsesidighet i fråga om viseringar

Europaparlamentets resolution av den 2 mars 2017 om kommissionens skyldigheter på området för ömsesidighet i fråga om viseringar i enlighet med artikel 1.4 i förordning (EG) nr 539/2001 (2016/2986(RSP))

(2018/C 263/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 539/2001 (1), särskilt artikel 1.4 (”ömsesidighetsmekanismen”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 539/2001 (1), särskilt artikel 1.4 (”ömsesidighetsmekanismen”),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 april 2016: Lägesrapport och tänkbara lösningar i fråga om den icke-ömsesidiga situationen med vissa tredjeländer när det gäller viseringspolitik (COM(2016)0221), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 april 2016: Lägesrapport och tänkbara lösningar i fråga om den icke-ömsesidiga situationen med vissa tredjeländer när det gäller viseringspolitik (COM(2016)0221),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 juli 2016: Lägesrapport och tänkbara lösningar i fråga om den icke-ömsesidiga situationen med vissa tredjeländer när det gäller viseringspolitik (uppföljning av meddelandet av den 12 april) (COM(2016)0481), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 juli 2016: Lägesrapport och tänkbara lösningar i fråga om den icke-ömsesidiga situationen med vissa tredjeländer när det gäller viseringspolitik (uppföljning av meddelandet av den 12 april) (COM(2016)0481),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 december 2016: Lägesrapport och tänkbara lösningar i fråga om den icke-ömsesidiga situationen med vissa tredjeländer när det gäller viseringspolitik (uppföljning av meddelandet av den 12 april) (COM(2016)0816), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 december 2016: Lägesrapport och tänkbara lösningar i fråga om den icke-ömsesidiga situationen med vissa tredjeländer när det gäller viseringspolitik (uppföljning av meddelandet av den 12 april) (COM(2016)0816),

| — | med beaktande av artikel 17 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 80, 265 och 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 80, 265 och 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av den debatt om skyldigheter när det gäller ömsesidighet i fråga om viseringar som parlamentet höll i Strasbourg den 14 december 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den debatt om skyldigheter när det gäller ömsesidighet i fråga om viseringar som parlamentet höll i Strasbourg den 14 december 2016,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om skyldigheter när det gäller ömsesidighet i fråga om viseringar i enlighet med artikel 1.4 i förordning (EG) nr 539/2001 (O-000142/2016 – B8-1820/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om skyldigheter när det gäller ömsesidighet i fråga om viseringar i enlighet med artikel 1.4 i förordning (EG) nr 539/2001 (O-000142/2016 – B8-1820/2016),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kriteriet om ömsesidighet i fråga om viseringar är ett av de vägledande kriterierna för EU:s viseringspolitik, och det uppfattas normalt så att EU-medborgare bör omfattas av samma villkor när de reser till ett tredjeland som medborgare i det tredjelandet när de reser till EU. |
| --- | --- |

A.

Kriteriet om ömsesidighet i fråga om viseringar är ett av de vägledande kriterierna för EU:s viseringspolitik, och det uppfattas normalt så att EU-medborgare bör omfattas av samma villkor när de reser till ett tredjeland som medborgare i det tredjelandet när de reser till EU.

| B. | Syftet med ömsesidighetsmekanismen för visering är att uppnå sådan ömsesidighet. EU:s viseringspolitik medger inte att enskilda medlemsstater inför viseringskrav för tredjelandsmedborgare om det berörda landet finns med på förteckningen i bilaga II till förordning (EG) nr 539/2001 (länder vars medborgare inte behöver visum för kortare vistelser). |
| --- | --- |

B.

Syftet med ömsesidighetsmekanismen för visering är att uppnå sådan ömsesidighet. EU:s viseringspolitik medger inte att enskilda medlemsstater inför viseringskrav för tredjelandsmedborgare om det berörda landet finns med på förteckningen i bilaga II till förordning (EG) nr 539/2001 (länder vars medborgare inte behöver visum för kortare vistelser).

| C. | Ömsesidighetsmekanismen reviderades 2013, med parlamentet som medlagstiftare, eftersom den behövde anpassas till Lissabonföredragets ikraftträdande och EU-domstolens rättspraxis angående rättslig grund i sekundärlagstiftningen och ”så att det blir möjligt för unionen att reagera på ett solidariskt sätt om ett tredjeland som anges i bilaga II till förordning (EG) nr 539/2001 tillämpar viseringskrav för medborgarna i åtminstone en medlemsstat” (skäl 1 i förordning (EU) nr 1289/2013). |
| --- | --- |

C.

Ömsesidighetsmekanismen reviderades 2013, med parlamentet som medlagstiftare, eftersom den behövde anpassas till Lissabonföredragets ikraftträdande och EU-domstolens rättspraxis angående rättslig grund i sekundärlagstiftningen och ”så att det blir möjligt för unionen att reagera på ett solidariskt sätt om ett tredjeland som anges i bilaga II till förordning (EG) nr 539/2001 tillämpar viseringskrav för medborgarna i åtminstone en medlemsstat” (skäl 1 i förordning (EU) nr 1289/2013).

| D. | Ömsesidighetsmekanismen omfattar ett förfarande som inleds med en situation där icke-ömsesidighet råder, med exakta tidsramar och åtgärder som ska vidtas i syfte att få slut på den icke-ömsesidiga situationen. Förfarandet innebär att allt hårdare åtgärder efter hand vidtas gentemot det berörda tredjelandet och det sista steget är att undantaget från viseringskravet för alla medborgare i ett berört tredjeland upphävs (”andra fasen av tillämpningen av ömsesidighetsmekanismen”). |
| --- | --- |

D.

Ömsesidighetsmekanismen omfattar ett förfarande som inleds med en situation där icke-ömsesidighet råder, med exakta tidsramar och åtgärder som ska vidtas i syfte att få slut på den icke-ömsesidiga situationen. Förfarandet innebär att allt hårdare åtgärder efter hand vidtas gentemot det berörda tredjelandet och det sista steget är att undantaget från viseringskravet för alla medborgare i ett berört tredjeland upphävs (”andra fasen av tillämpningen av ömsesidighetsmekanismen”).

| E. | ”I syfte att säkerställa en lämplig medverkan av Europaparlamentet och rådet i den andra fasen av tillämpningen av ömsesidighetsmekanismen, med tanke på den särskilt känsliga politiska arten av upphävandet av undantaget från viseringskravet för alla medborgare i ett tredjeland som anges i bilaga II i förordning (EG) nr 539/2001 samt dess övergripande konsekvenser för medlemsstaterna, de länder som deltar i Schengensamarbetet och unionen själv, särskilt för deras yttre förbindelser och Schengenområdets övergripande funktion, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på vissa delar av ömsesidighetsmekanismen”, inbegripet upphävandet av undantaget från viseringskravet för alla medborgare i det berörda tredjelandet. |
| --- | --- |

E.

”I syfte att säkerställa en lämplig medverkan av Europaparlamentet och rådet i den andra fasen av tillämpningen av ömsesidighetsmekanismen, med tanke på den särskilt känsliga politiska arten av upphävandet av undantaget från viseringskravet för alla medborgare i ett tredjeland som anges i bilaga II i förordning (EG) nr 539/2001 samt dess övergripande konsekvenser för medlemsstaterna, de länder som deltar i Schengensamarbetet och unionen själv, särskilt för deras yttre förbindelser och Schengenområdets övergripande funktion, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på vissa delar av ömsesidighetsmekanismen”, inbegripet upphävandet av undantaget från viseringskravet för alla medborgare i det berörda tredjelandet.

| F. | ”Europaparlamentet eller rådet får besluta att återkalla delegeringen” (artikel 290.2 a i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

F.

”Europaparlamentet eller rådet får besluta att återkalla delegeringen” (artikel 290.2 a i EUF-fördraget).

| G. | En delegerad akt ”får träda i kraft endast om Europaparlamentet eller rådet inte har gjort några invändningar inom den tidsfrist som anges i lagstiftningsakten” (artikel 290.2 b i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

G.

En delegerad akt ”får träda i kraft endast om Europaparlamentet eller rådet inte har gjort några invändningar inom den tidsfrist som anges i lagstiftningsakten” (artikel 290.2 b i EUF-fördraget).

| H. | Kommissionen väckte talan vid EU-domstolen angående valet av delegerade akter i andra fasen av tillämpningen av ömsesidighetsmekanismen. Domstolen ansåg dock att lagstiftarens val var korrekt (mål C-88/14). |
| --- | --- |

H.

Kommissionen väckte talan vid EU-domstolen angående valet av delegerade akter i andra fasen av tillämpningen av ömsesidighetsmekanismen. Domstolen ansåg dock att lagstiftarens val var korrekt (mål C-88/14).

| I. | Mekanismen ålägger därigenom klart och tydligt parlamentet och rådet respektive kommissionen skyldigheter och ansvar i de olika faserna av ömsesidighetsmekanismen. |
| --- | --- |

I.

Mekanismen ålägger därigenom klart och tydligt parlamentet och rådet respektive kommissionen skyldigheter och ansvar i de olika faserna av ömsesidighetsmekanismen.

| 1. | Europaparlamentet anser att kommissionen är rättsligt skyldig att anta en delegerad akt – som tillfälligt häver viseringslättnaden för medborgare i de tredjeländer som inte har hävt viseringskravet för medborgare i vissa medlemsstater – inom en period av 24 månader efter den dag då den aktuella underrättelsen offentliggjordes, en period som löpte ut den 12 april 2016. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen på grundval av artikel 265 i EUF-fördraget att anta den nödvändiga delegerade akten senast inom två månader efter antagandet av denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, Europeiska rådet, rådet och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EGT L 81, 21.3.2001, s. 1.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/4

---

P8_TA(2017)0061

Alternativ för att förbättra tillgången till läkemedel

Europaparlamentets resolution av den 2 mars 2017 om EU:s alternativ för att förbättra tillgången till läkemedel (2016/2057(INI))

(2018/C 263/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 6 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de nationella sjukförsäkringssystemen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 6 februari 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de nationella sjukförsäkringssystemen (1),

| — | med beaktande av artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), enligt vilken en hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), enligt vilken en hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder,

| — | med beaktande av kommissionens Refit-utvärdering av rådets förordning (EG) nr 953/2003 om förhindrande av att handeln med vissa viktiga mediciner avleds till Europeiska unionen (SWD(2016)0125), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens Refit-utvärdering av rådets förordning (EG) nr 953/2003 om förhindrande av att handeln med vissa viktiga mediciner avleds till Europeiska unionen (SWD(2016)0125),

| — | med beaktande av skyldigheterna enligt artikel 81 i direktiv 2001/83/EG om att upprätthålla en lämplig och fortsatt försörjning av läkemedel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skyldigheterna enligt artikel 81 i direktiv 2001/83/EG om att upprätthålla en lämplig och fortsatt försörjning av läkemedel,

| — | med beaktande av kommissionens inledande konsekvensbedömning (2) om stärkt EU-samarbete kring utvärdering av medicinska metoder (HTA), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens inledande konsekvensbedömning (2) om stärkt EU-samarbete kring utvärdering av medicinska metoder (HTA),

| — | med beaktande av HTA-nätverkets strategi för EU-samarbete kring utvärdering av medicinska metoder av den 29 oktober 2014 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av HTA-nätverkets strategi för EU-samarbete kring utvärdering av medicinska metoder av den 29 oktober 2014 (3),

| — | med beaktande av slutrapporten från kommissionens undersökning av läkemedelssektorn (SEC(2009)0952), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från kommissionens undersökning av läkemedelssektorn (SEC(2009)0952),

| — | med beaktande av kommissionens rapport från 2013 om ojämlikheter i hälsa Health inequalities in the EU – Final report of a consortium. Ett konsortium som leddes av Michael Marmot (4), kom i sin rapport fram till att hälso- och sjukvårdssystemen spelar en viktig roll för att minska risken för fattigdom eller bidrar till att minska fattigdomen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport från 2013 om ojämlikheter i hälsa Health inequalities in the EU – Final report of a consortium. Ett konsortium som leddes av Michael Marmot (4), kom i sin rapport fram till att hälso- och sjukvårdssystemen spelar en viktig roll för att minska risken för fattigdom eller bidrar till att minska fattigdomen,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 1 december 2014 om innovation till gagn för patienter (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 1 december 2014 om innovation till gagn för patienter (5),

| — | med beaktande av slutsatserna från det informella sammanträdet om hälsa för rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) den 18 april 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från det informella sammanträdet om hälsa för rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) den 18 april 2016,

| — | med beaktande av kommissionens sjätte rapport om övervakning av patentuppgörelser i läkemedelssektorn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens sjätte rapport om övervakning av patentuppgörelser i läkemedelssektorn,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Säkra, innovativa och tillgängliga läkemedel: en förnyad vision för läkemedelssektorn (COM(2008)0666), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Säkra, innovativa och tillgängliga läkemedel: en förnyad vision för läkemedelssektorn (COM(2008)0666),

| — | med beaktande av punkterna 249 och 250 i domstolens dom av den 14 februari 1978 i mål 27/76 om överpris, |
| --- | --- |

—

med beaktande av punkterna 249 och 250 i domstolens dom av den 14 februari 1978 i mål 27/76 om överpris,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juni 2016 om att stärka balansen i läkemedelssystemen i EU och dess medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juni 2016 om att stärka balansen i läkemedelssystemen i EU och dess medlemsstater,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU av den 22 oktober 2013 om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nummer 2119/98/EG (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU av den 22 oktober 2013 om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nummer 2119/98/EG (6),

| — | med beaktande av rapporten Promoting innovation and access to health technologies från FN:s generalsekreterares högnivåpanel för tillgång till läkemedel, som publicerades i september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Promoting innovation and access to health technologies från FN:s generalsekreterares högnivåpanel för tillgång till läkemedel, som publicerades i september 2016,

| — | med beaktande av rådets slutsatser från den 10 maj 2006 om gemensamma värderingar och principer i Europeiska unionens hälso- och sjukvårdssystem, och slutsatserna från rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) från den 6 april 2011 och den 10 december 2013 om reflektionsprocessen om moderna, flexibla och hållbara hälso- och sjukvårdssystem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser från den 10 maj 2006 om gemensamma värderingar och principer i Europeiska unionens hälso- och sjukvårdssystem, och slutsatserna från rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) från den 6 april 2011 och den 10 december 2013 om reflektionsprocessen om moderna, flexibla och hållbara hälso- och sjukvårdssystem,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om effektiva, tillgängliga och anpassningsbara hälso- och sjukvårdssystem (COM(2014)0215), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om effektiva, tillgängliga och anpassningsbara hälso- och sjukvårdssystem (COM(2014)0215),

| — | med beaktande av studien Towards a Harmonised EU Assessment of the Added therapeutic Value of Medicines, offentliggjord av sin utredningsavdelning ”Ekonomisk och vetenskaplig politik” 2015 (7) |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Towards a Harmonised EU Assessment of the Added therapeutic Value of Medicines, offentliggjord av sin utredningsavdelning ”Ekonomisk och vetenskaplig politik” 2015 (7)

| — | Med beaktande av Världshälsoorganisationens rapport WHO Expert Committee on the Selection of Essential Drugs, 17-21 October 1977 – WHO Technical Report Series, No. 615, rapporten från WHO:s sekretariat från den 7 december 2001WHO medicines strategy: Revised procedure for updating WHO’s Model List of Essential Drugs’ (EB109/8), WHO:s rapport från mars 2015 Access to new medicines in Europe, och WHO:s rapport från den 28 juni 2013Priority Medicines for Europe and the World, |
| --- | --- |

—

Med beaktande av Världshälsoorganisationens rapport WHO Expert Committee on the Selection of Essential Drugs, 17-21 October 1977 – WHO Technical Report Series, No. 615, rapporten från WHO:s sekretariat från den 7 december 2001WHO medicines strategy: Revised procedure for updating WHO’s Model List of Essential Drugs’ (EB109/8), WHO:s rapport från mars 2015 Access to new medicines in Europe, och WHO:s rapport från den 28 juni 2013Priority Medicines for Europe and the World,

| — | med beaktande av förordning (EG) nr 141/2000 om särläkemedel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordning (EG) nr 141/2000 om särläkemedel,

| — | med beaktande av artikel 35 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och artikel 6 a i EUF-fördraget om EU-medborgarnas rätt till hälsoskydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 35 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och artikel 6 a i EUF-fördraget om EU-medborgarnas rätt till hälsoskydd,

| — | med beaktande av artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget om konkurrensregler, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget om konkurrensregler,

| — | med beaktande av Dohaförklaringen om förklaringen om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter och folkhälsa (WTO/MIN(01/DEC/2) och genomförandet av punkt 6 i Dohaförklaringen av den 1 september 2003 (WTO/L/540), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Dohaförklaringen om förklaringen om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter och folkhälsa (WTO/MIN(01/DEC/2) och genomförandet av punkt 6 i Dohaförklaringen av den 1 september 2003 (WTO/L/540),

| — | med beaktande av förordning (EG) nr 816/2006 om tvångslicensiering av patent för tillverkning av läkemedelsprodukter för export till länder med folkhälsoproblem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordning (EG) nr 816/2006 om tvångslicensiering av patent för tillverkning av läkemedelsprodukter för export till länder med folkhälsoproblem,

| — | med beaktande av avtalet om gemensam upphandling som godkändes av kommissionen den 10 april 2014 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om gemensam upphandling som godkändes av kommissionen den 10 april 2014 (8),

| — | med beaktande av Nairobi-konferensen 1985 om rationell användning av läkemedel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nairobi-konferensen 1985 om rationell användning av läkemedel,

| — | med beaktande av det betänkande om en ändring av förordning (EG) nr 726/2004 som antagits av utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0035/2016) och ändringsförslagen antagna av parlamentet den 10 mars 2016 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det betänkande om en ändring av förordning (EG) nr 726/2004 som antagits av utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0035/2016) och ändringsförslagen antagna av parlamentet den 10 mars 2016 (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 september 2015 om kommissionens arbetsprogram 2016 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 september 2015 om kommissionens arbetsprogram 2016 (10),

| — | med beaktande sin resolution av den 11 september 2012 om frivillig, obetald donation av vävnader och celler (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande sin resolution av den 11 september 2012 om frivillig, obetald donation av vävnader och celler (11),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för rättsliga frågor och utskottet för framställningar (A8-0040/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för rättsliga frågor och utskottet för framställningar (A8-0040/2017), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna erkänner medborgarnas grundläggande rätt till hälso- och sjukvård (12). |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna erkänner medborgarnas grundläggande rätt till hälso- och sjukvård (12).

| B. | Offentliga hälso- och sjukvårdssystem är avgörande för att man ska kunna garantera allmän tillgång till hälso- och sjukvård, en grundläggande rättighet för de europeiska medborgarna. Hälso- och sjukvårdssystemen i EU står inför utmaningar som en åldrande befolkning, den ökande bördan av sjukdomar som blir kroniska, de höga kostnaderna för utveckling av ny teknik, höga och stigande läkemedelsutgifter och den ekonomiska krisens konsekvenser för hälso- och sjukvårdskostnaderna. År 2014 stod kostnaderna inom läkemedelssektorn i EU för 17,1 procent av de totala hälso- och sjukvårdsutgifterna och för 1,41 procent av bruttonationalprodukten (BNP). Dessa utmaningar förutsätter europeiskt samarbete och nya politiska åtgärder på både EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

B.

Offentliga hälso- och sjukvårdssystem är avgörande för att man ska kunna garantera allmän tillgång till hälso- och sjukvård, en grundläggande rättighet för de europeiska medborgarna. Hälso- och sjukvårdssystemen i EU står inför utmaningar som en åldrande befolkning, den ökande bördan av sjukdomar som blir kroniska, de höga kostnaderna för utveckling av ny teknik, höga och stigande läkemedelsutgifter och den ekonomiska krisens konsekvenser för hälso- och sjukvårdskostnaderna. År 2014 stod kostnaderna inom läkemedelssektorn i EU för 17,1 procent av de totala hälso- och sjukvårdsutgifterna och för 1,41 procent av bruttonationalprodukten (BNP). Dessa utmaningar förutsätter europeiskt samarbete och nya politiska åtgärder på både EU-nivå och nationell nivå.

| C. | Läkemedel är en av pelarna för hälso- och sjukvården, inte bara en handelsvara, och bristande tillgång till basläkemedel och höga priser för innovativa läkemedel utgör ett allvarligt hot mot de nationella hälso- och sjukvårdssystemens hållbarhet. |
| --- | --- |

C.

Läkemedel är en av pelarna för hälso- och sjukvården, inte bara en handelsvara, och bristande tillgång till basläkemedel och höga priser för innovativa läkemedel utgör ett allvarligt hot mot de nationella hälso- och sjukvårdssystemens hållbarhet.

| D. | Patienter bör ha tillgång till hälso- och sjukvård och behandlingsalternativ enligt sina egna val och preferenser, inbegripet kompletterande och alternativa behandlingar och läkemedel. |
| --- | --- |

D.

Patienter bör ha tillgång till hälso- och sjukvård och behandlingsalternativ enligt sina egna val och preferenser, inbegripet kompletterande och alternativa behandlingar och läkemedel.

| E. | Ett av EU:s och WHO:s centrala mål och FN:s tredje mål för hållbar utveckling är att säkerställa att patienter har tillgång till basläkemedel. En allmän tillgång till läkemedel förutsätter att läkemedlen finns tillgängliga i rätt tid och till överkomliga priser för alla, utan geografisk diskriminering. |
| --- | --- |

E.

Ett av EU:s och WHO:s centrala mål och FN:s tredje mål för hållbar utveckling är att säkerställa att patienter har tillgång till basläkemedel. En allmän tillgång till läkemedel förutsätter att läkemedlen finns tillgängliga i rätt tid och till överkomliga priser för alla, utan geografisk diskriminering.

| F. | Konkurrens är viktigt för den allmänna balansen på läkemedelsmarknaden och kan medföra lägre kostnader, minska läkemedelsutgifterna och förbättra patienternas tillgång till rimligt prissatta läkemedel i rätt tid, med högre kvalitetsstandarder inom forsknings- och utvecklingsprocesserna. |
| --- | --- |

F.

Konkurrens är viktigt för den allmänna balansen på läkemedelsmarknaden och kan medföra lägre kostnader, minska läkemedelsutgifterna och förbättra patienternas tillgång till rimligt prissatta läkemedel i rätt tid, med högre kvalitetsstandarder inom forsknings- och utvecklingsprocesserna.

| G. | De generiska läkemedlens inträde på marknaden är en viktig mekanism för att öka konkurrensen, sänka priserna och säkerställa hållbara hälso- och sjukvårdssystem. Marknadsinträdet för generiska läkemedel får inte fördröjas och konkurrensen bör inte snedvridas. |
| --- | --- |

G.

De generiska läkemedlens inträde på marknaden är en viktig mekanism för att öka konkurrensen, sänka priserna och säkerställa hållbara hälso- och sjukvårdssystem. Marknadsinträdet för generiska läkemedel får inte fördröjas och konkurrensen bör inte snedvridas.

| H. | En sund och konkurrensutsatt marknad för läkemedel gynnas av noggrann kontroll av efterlevnaden av konkurrenslagstiftningen. |
| --- | --- |

H.

En sund och konkurrensutsatt marknad för läkemedel gynnas av noggrann kontroll av efterlevnaden av konkurrenslagstiftningen.

| I. | Priserna på nya läkemedel har i många fall ökat under de senaste årtiondena till den grad att många av de europeiska medborgarna inte längre har råd med dem, vilket allvarligt hotar de nationella hälso- och sjukvårdssystemens hållbarhet. |
| --- | --- |

I.

Priserna på nya läkemedel har i många fall ökat under de senaste årtiondena till den grad att många av de europeiska medborgarna inte längre har råd med dem, vilket allvarligt hotar de nationella hälso- och sjukvårdssystemens hållbarhet.

| J. | Förutom höga och oöverkomliga priser finns det andra hinder för tillgången till läkemedel, såsom brist på basläkemedel och övriga läkemedel, dålig matchning mellan kliniska behov och forskning, bristande tillgång till hälso- och sjukvård och till vårdpersonal, onödiga administrativa förfaranden, fördröjningar mellan marknadstillstånd och beslutsfattande om prissättning och ersättning, problem med att produkter inte finns tillgängliga, patentregler och budgetbegränsningar. |
| --- | --- |

J.

Förutom höga och oöverkomliga priser finns det andra hinder för tillgången till läkemedel, såsom brist på basläkemedel och övriga läkemedel, dålig matchning mellan kliniska behov och forskning, bristande tillgång till hälso- och sjukvård och till vårdpersonal, onödiga administrativa förfaranden, fördröjningar mellan marknadstillstånd och beslutsfattande om prissättning och ersättning, problem med att produkter inte finns tillgängliga, patentregler och budgetbegränsningar.

| K. | Sjukdomar som hepatit C kan framgångsrikt bekämpas med tidig diagnos, kombinerad med behandling med nya och gamla läkemedel, och rädda miljontals människoliv i hela EU. |
| --- | --- |

K.

Sjukdomar som hepatit C kan framgångsrikt bekämpas med tidig diagnos, kombinerad med behandling med nya och gamla läkemedel, och rädda miljontals människoliv i hela EU.

| L. | Antalet cancerdiagnoser ökar för varje år, och kombinationen av ökad förekomst av cancer bland befolkningen och nya tekniskt avancerade cancerläkemedel har lett till en situation där de totala kostnaderna för cancersjukdomar ökar, något som ställer ett aldrig tidigare skådat tryck på hälso- och sjukvårdsbudgetarna och innebär att många cancerpatienter inte har råd med behandlingarna, vilket i sin tur höjer risken för att läkemedlens prisöverkomlighet eller prissättning blir en avgörande faktor i patienters cancerbehandling. |
| --- | --- |

L.

Antalet cancerdiagnoser ökar för varje år, och kombinationen av ökad förekomst av cancer bland befolkningen och nya tekniskt avancerade cancerläkemedel har lett till en situation där de totala kostnaderna för cancersjukdomar ökar, något som ställer ett aldrig tidigare skådat tryck på hälso- och sjukvårdsbudgetarna och innebär att många cancerpatienter inte har råd med behandlingarna, vilket i sin tur höjer risken för att läkemedlens prisöverkomlighet eller prissättning blir en avgörande faktor i patienters cancerbehandling.

| M. | Förordning (EG) nr 1394/2007 om läkemedel för avancerad terapi infördes för att stimulera innovation på området i hela Europa och för att garantera säkerhet. Trots detta har endast åtta nya avancerade behandlingar godkänts hittills. |
| --- | --- |

M.

Förordning (EG) nr 1394/2007 om läkemedel för avancerad terapi infördes för att stimulera innovation på området i hela Europa och för att garantera säkerhet. Trots detta har endast åtta nya avancerade behandlingar godkänts hittills.

| N. | EU har blivit tvungen att skapa incitament för att främja forskningen på områden såsom sällsynta sjukdomar och barnsjukdomar. Förordningen om särläkemedel har inneburit en viktig ram för att främja forskning om särläkemedel, och den har på ett betydande sätt förbättrat behandlingen av sällsynta sjukdomar, för vilka det tidigare inte fanns några alternativ. Det finns emellertid farhågor gällande förordningens genomförande. |
| --- | --- |

N.

EU har blivit tvungen att skapa incitament för att främja forskningen på områden såsom sällsynta sjukdomar och barnsjukdomar. Förordningen om särläkemedel har inneburit en viktig ram för att främja forskning om särläkemedel, och den har på ett betydande sätt förbättrat behandlingen av sällsynta sjukdomar, för vilka det tidigare inte fanns några alternativ. Det finns emellertid farhågor gällande förordningens genomförande.

| O. | Gapet mellan den ökande resistensen mot antimikrobiella medel och utvecklingen av nya antimikrobiella medel blir allt större. Läkemedelsresistenta sjukdomar kan årligen orsaka 10 miljoner dödsfall globalt fram till 2050. Enligt uppskattningar dör minst 25 000 personer varje år i EU av infektioner som orsakas av resistenta bakterier, med en årlig kostnad på 1,5 miljarder euro, samtidigt som endast en ny klass antibiotika har utvecklats under de senaste 40 åren. |
| --- | --- |

O.

Gapet mellan den ökande resistensen mot antimikrobiella medel och utvecklingen av nya antimikrobiella medel blir allt större. Läkemedelsresistenta sjukdomar kan årligen orsaka 10 miljoner dödsfall globalt fram till 2050. Enligt uppskattningar dör minst 25 000 personer varje år i EU av infektioner som orsakas av resistenta bakterier, med en årlig kostnad på 1,5 miljarder euro, samtidigt som endast en ny klass antibiotika har utvecklats under de senaste 40 åren.

| P. | Under de senaste årtiondena har framstegen inom behandling av tidigare obotliga sjukdomar varit stora, och exempelvis behöver inga hiv-smittade eller aidssjuka patienter i EU längre dö. Många sjukdomar kan dock fortfarande inte behandlas optimalt (bl.a. cancer, som fortfarande kräver nästan 1,3 miljoner människoliv om året i EU). |
| --- | --- |

P.

Under de senaste årtiondena har framstegen inom behandling av tidigare obotliga sjukdomar varit stora, och exempelvis behöver inga hiv-smittade eller aidssjuka patienter i EU längre dö. Många sjukdomar kan dock fortfarande inte behandlas optimalt (bl.a. cancer, som fortfarande kräver nästan 1,3 miljoner människoliv om året i EU).

| Q. | Tillgång till lämpliga diagnostest och vaccin till överkomliga priser är lika viktigt som tillgång till säkra och effektiva prisöverkomliga läkemedel. |
| --- | --- |

Q.

Tillgång till lämpliga diagnostest och vaccin till överkomliga priser är lika viktigt som tillgång till säkra och effektiva prisöverkomliga läkemedel.

| R. | Avancerade terapiläkemedel kan bidra till att omforma behandlingen av en lång rad olika sjukdomstillstånd, särskilt inom sjukdomsområden där konventionella metoder är otillräckliga. Trots detta har endast ett fåtal avancerade terapiläkemedel godkänts hittills. |
| --- | --- |

R.

Avancerade terapiläkemedel kan bidra till att omforma behandlingen av en lång rad olika sjukdomstillstånd, särskilt inom sjukdomsområden där konventionella metoder är otillräckliga. Trots detta har endast ett fåtal avancerade terapiläkemedel godkänts hittills.

| S. | Vissa basläkemedel finns inte att tillgå i många medlemsstater, och detta kan leda till problem i patientvården. Ett antal läkemedelsbrister kan inträffa antingen p.g.a. otillbörliga affärsstrategier, t.ex. så kallad ”pay for delay” inom läkemedelssektorn, eller av politiska, tillverkningsmässiga eller distributionsmässiga orsaker, eller av parallell handel. Artikel 81 i direktiv 2001/83/EG anger åtgärder för att förhindra läkemedelsbrist genom den så kallade allmännyttiga skyldigheten, som ålägger tillverkare och distributörer att garantera försörjningen på den nationella marknaden. Ofta tillämpas den allmännyttiga skyldigheten inte på tillverkare som levererar läkemedel till distributörerna, vilket har visats i en undersökning som beställts av kommissionen. |
| --- | --- |

S.

Vissa basläkemedel finns inte att tillgå i många medlemsstater, och detta kan leda till problem i patientvården. Ett antal läkemedelsbrister kan inträffa antingen p.g.a. otillbörliga affärsstrategier, t.ex. så kallad ”pay for delay” inom läkemedelssektorn, eller av politiska, tillverkningsmässiga eller distributionsmässiga orsaker, eller av parallell handel. Artikel 81 i direktiv 2001/83/EG anger åtgärder för att förhindra läkemedelsbrist genom den så kallade allmännyttiga skyldigheten, som ålägger tillverkare och distributörer att garantera försörjningen på den nationella marknaden. Ofta tillämpas den allmännyttiga skyldigheten inte på tillverkare som levererar läkemedel till distributörerna, vilket har visats i en undersökning som beställts av kommissionen.

| T. | Ett stabilt och förutsägbart regelverk för immateriella rättigheter samt ett lämpligt och snabbt genomförande av detta är nödvändiga förutsättningar för att skapa ett innovationsvänligt klimat och stödja patienters tillgång till innovativa och effektiva behandlingar. |
| --- | --- |

T.

Ett stabilt och förutsägbart regelverk för immateriella rättigheter samt ett lämpligt och snabbt genomförande av detta är nödvändiga förutsättningar för att skapa ett innovationsvänligt klimat och stödja patienters tillgång till innovativa och effektiva behandlingar.

| U. | Syftet med immateriella rättigheter är att de ska gynna samhället och främja innovation, men det finns en oro över att de missbrukas/används felaktigt. |
| --- | --- |

U.

Syftet med immateriella rättigheter är att de ska gynna samhället och främja innovation, men det finns en oro över att de missbrukas/används felaktigt.

| V. | Sedan 1995 omfattar WTO-avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Tripsavtalet) patentflexibilitet, såsom tvångslicensiering. |
| --- | --- |

V.

Sedan 1995 omfattar WTO-avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Tripsavtalet) patentflexibilitet, såsom tvångslicensiering.

| W. | Europeiska läkemedelsmyndigheten EMA:s pilotprojekt 2014, känt som ”stegvist godkännande”, som främst tillämpas på behandling inom områden med höga ouppfyllda medicinska behov, har gett upphov till intensiva diskussioner om förhållandet mellan risk och nytta vid beviljande av tidigare marknadstillträde för innovativa läkemedel med färre kliniska data. |
| --- | --- |

W.

Europeiska läkemedelsmyndigheten EMA:s pilotprojekt 2014, känt som ”stegvist godkännande”, som främst tillämpas på behandling inom områden med höga ouppfyllda medicinska behov, har gett upphov till intensiva diskussioner om förhållandet mellan risk och nytta vid beviljande av tidigare marknadstillträde för innovativa läkemedel med färre kliniska data.

| X. | Skyddet av immateriella rättigheter är mycket viktigt för tillgången till läkemedel, och man måste fastställa mekanismer som kan bidra till att bekämpa förekomsten av förfalskade läkemedel. |
| --- | --- |

X.

Skyddet av immateriella rättigheter är mycket viktigt för tillgången till läkemedel, och man måste fastställa mekanismer som kan bidra till att bekämpa förekomsten av förfalskade läkemedel.

| Y. | För flera år sedan beslutade en europeisk högnivådialog som sammanförde de viktigaste beslutsfattarna och intressenterna inom hälso- och sjukvården, (G10 2001–2002 och därefter Läkemedelsforum 2005–2008) att utveckla en gemensam strategisk vision och konkreta åtgärder för att förbättra läkemedelssektorns konkurrenskraft. |
| --- | --- |

Y.

För flera år sedan beslutade en europeisk högnivådialog som sammanförde de viktigaste beslutsfattarna och intressenterna inom hälso- och sjukvården, (G10 2001–2002 och därefter Läkemedelsforum 2005–2008) att utveckla en gemensam strategisk vision och konkreta åtgärder för att förbättra läkemedelssektorns konkurrenskraft.

| Z. | Endast omkring tre procent av hälso- och sjukvårdsbudgeten används till förebyggande åtgärder och främjande av folkhälsan. |
| --- | --- |

Z.

Endast omkring tre procent av hälso- och sjukvårdsbudgeten används till förebyggande åtgärder och främjande av folkhälsan.

| AA. | Prissättning och ersättningen för läkemedel faller inom medlemsstaternas befogenheter och regleras på nationell nivå. EU tillhandahåller lagstiftning om immateriella rättigheter, kliniska prövningar, godkännande för försäljning, öppenhet i prissättning, säkerhetsövervakning av läkemedel och konkurrens. De ökande utgifterna inom läkemedelssektorn, liksom den obalans i förhandlingskapaciteten och informationen om priser som observerats mellan läkemedelsföretagen och medlemsstaterna, gör att behovet ökar av ytterligare europeiskt samarbete och nya politiska åtgärder både på EU-nivå och nationell nivå. Priserna på läkemedel förhandlas vanligtvis fram under bilaterala och konfidentiella förhandlingar mellan läkemedelsindustrin och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

AA.

Prissättning och ersättningen för läkemedel faller inom medlemsstaternas befogenheter och regleras på nationell nivå. EU tillhandahåller lagstiftning om immateriella rättigheter, kliniska prövningar, godkännande för försäljning, öppenhet i prissättning, säkerhetsövervakning av läkemedel och konkurrens. De ökande utgifterna inom läkemedelssektorn, liksom den obalans i förhandlingskapaciteten och informationen om priser som observerats mellan läkemedelsföretagen och medlemsstaterna, gör att behovet ökar av ytterligare europeiskt samarbete och nya politiska åtgärder både på EU-nivå och nationell nivå. Priserna på läkemedel förhandlas vanligtvis fram under bilaterala och konfidentiella förhandlingar mellan läkemedelsindustrin och medlemsstaterna.

| AB. | En majoritet av medlemsstaterna har sina egna tekniska bedömningsinstanser, alla med egna kriterier. |
| --- | --- |

AB.

En majoritet av medlemsstaterna har sina egna tekniska bedömningsinstanser, alla med egna kriterier.

| AC. | Enligt artikel 168 i EUF-fördraget kan parlamentet och rådet, för att klara av de gemensamma frågorna på säkerhetsområdet, besluta om åtgärder för att fastställa höga kvalitets- och säkerhetsstandarder för läkemedel och medicintekniska produkter. Enligt artikel 114.3 i EUF-fördraget ska man i lagstiftningsförslag på hälsoområdet utgå från en hög skyddsnivå. |
| --- | --- |

AC.

Enligt artikel 168 i EUF-fördraget kan parlamentet och rådet, för att klara av de gemensamma frågorna på säkerhetsområdet, besluta om åtgärder för att fastställa höga kvalitets- och säkerhetsstandarder för läkemedel och medicintekniska produkter. Enligt artikel 114.3 i EUF-fördraget ska man i lagstiftningsförslag på hälsoområdet utgå från en hög skyddsnivå.

Läkemedelsmarknaden

| 1. | Europaparlamentet delar de farhågor som uttrycktes i rådets slutsatser från 2016 om att stärka balansen i läkemedelssystemen i EU. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser av den 17 juni 2016 som uppmanar kommissionen att göra en faktabaserad analys över de övergripande effekterna av immateriella rättigheter för innovation liksom för tillgången på– bland annat otillräckligt utbud och uppskjutna eller uteblivna marknadslanseringar – och åtkomligheten av läkemedel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet upprepar att rätten till hälsa är en mänsklig rättighet som erkänns i såväl den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna som den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, och att denna rätt berör samtliga medlemsstater eftersom de har ratificerat internationella människorättsfördrag som erkänner rätten till hälsa. Parlamentet påpekar att för att garantera denna rätt måste bland annat tillgången till läkemedel säkerställas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet inser värdet av medborgarinitiativ såsom den europeiska stadgan om patientens rättigheter, som grundar sig på Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, samt Europeiska dagen för patienträttigheter, som uppmärksammas varje år den 18 april på lokal och nationell nivå i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att befästa Europeiska dagen för patienträttigheter på EU-nivå. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om slutsatserna från det informella rådsmöte mellan hälso- och sjukvårdsministrarna som hölls i Milano den 22–23 september 2014 under det italienska ordförandeskapet, där ett antal medlemsstater gav uttryck för behovet av gemensamma insatser för att underlätta utbyte av bästa praxis och möjliggöra snabbare tillgång, till gagn för patienterna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar behovet av konsekvens mellan EU:s alla politikområden (global folkhälsa, utveckling, forskning och handel) och understryker därför att frågan om tillgång till läkemedel i utvecklingsländerna måste ses i ett bredare perspektiv. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar vikten av både offentliga och privata FoU-insatser för att hitta nya behandlingar. Forskningsprioriteringarna ska inriktas på patienternas hälsobehov samtidigt som man är medveten om att det ligger i läkemedelsföretagens intresse att generera avkastning på sina investeringar. Parlamentet understryker att de rättsliga ramarna måste främja att man når ett så bra resultat som möjligt både för patienter och allmänintresset. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att den höga nivå av offentliga medel som används för FoU inte avspeglas i prissättningen på grund av bristen på spårbarhet i de offentliga medlen i patenterings- och licensieringsvillkoren, vilket förhindrar en rättvis offentlig avkastning på offentliga investeringar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmuntrar till större öppenhet i FoU-finansieringen, också när det gäller andelen offentligt finansierad forskning och saluföring av läkemedel. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker den roll som europeiska forskningsprojekt och små och medelstora företag kan spela för att förbättra åtkomsten till läkemedel på EU-nivå, och framhåller i detta avseende den roll som Horisont 2020-programmet spelar. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att EU:s läkemedelsindustri är en av de mest konkurrenskraftiga industrierna i unionen. Parlamentet betonar att högkvalitativ innovation är nyckeln till fortsatta insatser för att tillgodose patienternas behov och förbättra konkurrenskraften. Hälso- och sjukvårdsutgifterna bör ses som en offentlig investering, och högkvalitativa läkemedel kan förbättra folkhälsan och göra det möjligt för patienter att leva längre och friskare. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att läkemedelssektorn förblir en viktig industriell pelare och en motor för jobbskapande i ett EU som fallit offer för avindustrialisering. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att de åsikter hos unionsmedborgarna som kommer till uttryck genom framställningar till Europaparlamentet är av grundläggande betydelse och måste behandlas med prioritet av EU:s lagstiftare. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att patientorganisationer bör involveras bättre i utformningen av privata och offentliga forskningsstrategier med kliniska prövningar, för att säkerställa att de uppfyller de verkliga ouppfyllda behoven hos de europeiska patienterna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar att det ligger i patienternas intresse att vid ännu inte tillgodosedda medicinska behov snabbt få tillgång till nya innovativa läkemedel. Parlamentet betonar dock att ett påskyndat förfarande för godkännande av försäljning inte bör bli en regel, utan endast användas i fall av stora ännu inte tillgodosedda medicinska behov, och att de inte får motiveras av affärsmässiga skäl. Parlamentet påminner om att grundliga kliniska prövningar och grundlig säkerhetsövervakning av läkemedel är nödvändiga för att bedöma nya läkemedels kvalitet, effektivitet och säkerhet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar med oro att 5 procent av alla sjukhusinläggningar i EU beror på en negativ reaktion på läkemedel och att sådana reaktioner är den femte vanligaste orsaken till dödsfall på sjukhus. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmärksammar förklaringen om Tripsavtalet och folkhälsa som antogs i Doha den 14 november 2001, där det anges att Tripsavtalet bör genomföras och tolkas så att det är till fördel för folkhälsan – med uppmaningar om såväl tillgång till existerande läkemedel som utveckling av nya. Parlamentet noterar i detta avseende beslutet av den 6 november 2015 från WTO:s Trips-råd om att förlänga undantaget om läkemedelspatent för de minst utvecklade länderna till januari 2033. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet pekar på det kritiska behovet att utveckla lokal kapacitet i utvecklingsländerna vad gäller läkemedelsforskning, för att överbrygga den ihållande klyftan vad gäller forskning och läkemedelstillverkning genom produktutveckling, offentlig-privata partnerskap och inrättande av öppna forsknings- och tillverkningscentrum. |
| --- | --- |

18.

Konkurrens

| 19. | Europaparlamentet beklagar de patenttvister som syftar till att fördröja marknadsinträdet för generiska läkemedel. Parlamentet noterar att enligt kommissionens rapport om läkemedelssektorn fyrdubblades antalet patenttvister mellan 2000 och 2007, nästan 60 procent gällde andra generationens patent, och de tog i genomsnitt två år att lösa. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar att bättre reglering kommer att främja konkurrenskraften. Parlamentet erkänner också hur betydelsefulla och verksamma antitrustverktyg är mot konkurrensbegränsande beteenden såsom missbruk eller felaktig användning av patentsystem och av systemet för godkännande av läkemedel, i strid mot artikel 101 och/eller 102 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påpekar att biosimilarer möjliggör ökad konkurrens, sänkta priser och besparingar för hälso- och sjukvårdssystemen och på detta sätt förbättrar tillgången till läkemedel för patienterna. Parlamentet betonar att biosimilarers mervärde och deras ekonomiska effekter för hälso- och sjukvårdssystemens hållbarhet bör analyseras, deras marknadstillträde inte fördröjas och när så är lämpligt bör åtgärder för att stödja deras introduktion på marknaden undersökas. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet framhåller att värdebaserad prissättning av läkemedel kan missbrukas som en vinstmaximerande ekonomisk strategi, vilket leder till en prissättning som är oproportionerlig med tanke på kostnadsstrukturen, och som strider mot en optimal fördelning av den sociala tryggheten. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet är medvetet om att off-label-förskrivning av läkemedel kan vara till nytta för patienterna när inga godkända alternativ finns tillgängliga. Parlamentet noterar med oro att patienter utsätts för allt större risker på grund av avsaknad av en solid faktabas som bevisar att off-label-användningen är säker och effektiv, brist på informerat samtycke och allt större svårigheter att övervaka skadliga effekter. Parlamentet konstaterar att vissa undergrupper i befolkningen, såsom barn och äldre, är särskilt sårbara för detta förfarande. |
| --- | --- |

23.

Prissättning och insyn

| 24. | Europaparlamentet påminner om att patienterna är den svagaste punkten i tillgången till läkemedel och att svårigheter med tillgången till läkemedel inte får ha negativa återverkningar för dem. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet noterar att de flesta nationella och regionala instanser för utvärdering av hälso- och sjukvårdsteknik redan använder olika kriterier för klinisk, ekonomisk och social nytta när de utvärderar nya läkemedel och beslutar om prissättning och ersättning. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar vikten av att bedöma det verkliga terapeutiska faktabaserade mervärdet av nya läkemedel jämfört med det bästa tillgängliga alternativet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet noterar med oro att de uppgifter som stöder utvärderingen av innovativa läkemedels mervärde ofta är otillräckliga och inte tillräckligt övertygande för att stödja ett väl underbyggt beslutsfattande om prissättning. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet understryker att utvärderingen av medicinska metoder (HTA) måste vara ett viktigt och effektivt instrument, som förbättrar tillgången till läkemedel, bidrar till hållbara nationella hälso- och sjukvårdssystem, skapar incitament till innovation och ger patienterna ett högt terapeutiskt mervärde. Dessutom noterar parlamentet att man genom att införa gemensamma utvärderingar av medicinska metoder på EU-nivå skulle kunna undvika en fragmentering av utvärderingssystemen, dubbelarbete och felaktig tilldelning av resurser inom EU. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påpekar att för att utveckla en säker och effektiv patientfokuserad hälso- och sjukvårdspolitik och för att göra hälso- och sjukvårdstekniken så effektiv som möjligt bör denna teknik utvärderas genom en tvärvetenskaplig process som sammanfattar den medicinska, sociala, ekonomiska och etiska informationen om användningen av hälso- och sjukvårdsteknik med hjälp av höga standarder, på ett systematiskt, oberoende, objektivt, reproducerbart och transparent sätt. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser att priset på läkemedel bör täcka kostnaderna för utveckling och tillverkning av läkemedlet, vara avpassat efter den specifika ekonomiska situationen i det land där det saluförs och i linje med det terapeutiska mervärde som det ger patienterna, och samtidigt bör man säkerställa patienternas tillgång till läkemedel, en hållbar hälso- och sjukvård och belöning för innovation. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet konstaterar att även när ett nytt läkemedel har ett stort mervärde bör inte priset vara så högt att det hindrar hållbar tillgång till läkemedlet inom EU. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet anser att det verkliga terapeutiska mervärdet av ett läkemedel, de sociala konsekvenserna, lönsamheten, budgetkonsekvenserna och det offentliga hälso- och sjukvårdssystemets effektivitet är faktorer som måste beaktas när man fastställer förfarandena för prissättning och ersättning för läkemedel. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet noterar med oro att läkemedel på grund av den lägre förhandlingskraften hos små länder och låginkomstländer är mindre överkomliga i sådana medlemsstater, särskilt inom onkologi. I fråga om internationella referenspriser beklagar parlamentet bristen på insyn i listpriser för läkemedel jämfört med de faktiska priserna och att informationsasymmetrin försvårar förhandlingarna mellan industrin och de nationella vårdsystemen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet konstaterar att direktiv 89/105/EEG (”öppenhetsdirektivet”) inte har setts över på tjugo år och att det under denna tid skett stora förändringar inom läkemedelssystemet i EU. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet understryker i detta avseende behovet av självständiga processer för insamling av uppgifter, analys och insyn. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet noterar att det krävs större öppenhet från medlemsstaternas sida när det gäller Euripid-projektet, för att inkludera de verkliga priser som de betalar. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att det behövs ett strategiskt genombrott för förebyggande av sjukdomar, eftersom det kan anses vara avgörande när det gäller att minska användningen av läkemedel och samtidigt garantera en hög hälsoskyddsnivå för människor. EU och medlemsstaterna uppmanas att förstärka lagstiftning som syftar till att stödja en hållbar livsmedelsproduktion och att genomföra alla nödvändiga initiativ för att främja hälsosamma och säkra vanor såsom hälsosam kost. |
| --- | --- |

37.

EU:s befogenheter och samarbete

| 38. | Europaparlamentet erinrar att enligt artikel 168 i EUF ska en hög hälsoskyddsnivå för människor säkerställas vid utformning och genomförande av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet framhäver vikten av ökad insyn och mer frivilligt samarbete bland medlemsstaterna när det gäller prissättning och ersättning för läkemedel för att säkerställa hälso- och sjukvårdssystemens hållbarhet och bevara de europeiska medborgarnas rätt till kvalitativ hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet påminner om att det för en välfungerande demokrati är mycket viktigt med insyn i alla europeiska och nationella institutioner och organ, och att det inte finns någon intressekonflikt bland de experter som är delaktiga i godkännandeförfarandet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar initiativ såsom initiativet för innovativa läkemedel, som sammanför den privata och den offentliga sektorn för att stimulera forskningen och påskynda patienternas tillgång till innovativa behandlingar som svarar på ännu inte tillgodosedda medicinska behov. Parlamentet beklagar emellertid den låga offentliga avkastningen på offentliga investeringar som beror på bristen på villkor för tillgång till offentlig finansiering från EU. Parlamentet noterar vidare att IMI 2, den andra och den nuvarande fasen av IMI, till stor del finansieras av unionens skattebetalare, och betonar att det krävs ett starkt EU-ledarskap för prioritering av folkhälsobehoven för IMI 2-forskning och inbegripande av ett omfattande datautbyte, politik för gemensam förvaltning av immateriella rättigheter på hälsoområdet, transparens och en rättvis offentlig avkastning på investeringar. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet framhäver EU-förfarandet för gemensam upphandling av läkemedel för förvärv av vaccin i enlighet med beslut nr 1082/2013/EU. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att fullödigt utnyttja detta verktyg, t.ex. vid brist på vaccin för småbarn. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet noterar med oro att EU ligger efter Förenta staterna när det gäller en standardiserad och transparent rapporteringsmekanism om orsakerna till läkemedelsbrist. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föreslå och införa ett sådant instrument för faktabaserat politiskt beslutsfattande. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet påminner om den digitala hälsoagendans betydelse och behovet av att prioritera utvecklingen och genomförandet av e-hälsovårds- och m-hälsorelaterade lösningar för att säkerställa säkra, tillförlitliga, tillgängliga, moderna och hållbara nya hälso- och sjukvårdsmodeller för patienter, omsorgsgivare, hälso- och sjukvårdspersonal och betalare. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet påminner om att de minst utvecklade länderna drabbas hårdast av fattigdomsrelaterade sjukdomar, särskilt hiv/aids, malaria, tuberkulos, sjukdomar i fortplantningsorganen samt infektions- och hudsjukdomar. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet pekar på att i utvecklingsländerna har kvinnor och barn sämre tillgång till läkemedel än vuxna män. Detta beror på bristande tillgång, tillgänglighet, överkomlighet och acceptans av behandling till följd av diskriminering på grund av kulturella, religiösa eller sociala skäl, samt vårdinrättningarnas låga kvalitet. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet konstaterar att tuberkulos har blivit den infektion som leder till flest dödsfall i världen och den farligaste sjukdomsformen är den som är resistent mot flera olika läkemedel. Parlamentet understryker vikten av att ta itu med den växande krisen med antimikrobiell resistens, t.ex. genom finansiering av forskning och utveckling av nya verktyg för tuberkulosvaccin, -diagnos och -behandling, samtidigt som man säkerställer hållbar och överkomlig tillgång till dessa nya verktyg, så att ingen glöms bort. |
| --- | --- |

47.

Immateriella rättigheter och forskning och utveckling (FoU)

| 48. | Europaparlamentet erinrar om att immateriella rättigheter möjliggör en period av ensamrätt, som bör regleras, övervakas och genomföras noggrant och effektivt av behöriga myndigheter för att undvika att den står i strid med den grundläggande rätten till skydd för människors hälsa samtidigt som den främjar kvalitativa innovationer och konkurrens. Parlamentet framhåller att Europeiska patentverket (EPO) och medlemsstaterna endast bör bevilja patent för läkemedel som till fullo uppfyller patenterbarhetskriterierna om att de ska innebära en nyhet, ha en viss uppfinningshöjd och kunna tillgodogöras industriellt enligt den europeiska patentkonventionen. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet betonar att medan vissa nya läkemedel utgör exempel på omvälvande innovationer visar andra otillräckligt terapeutiskt mervärde för att kunna bedömas som verkliga innovationer (så kallade ”me-too”-produkter). Parlamentet erinrar om att ökande innovation även kan vara till fördel för patienter och att ändrad användning och omformulering av kända molekyler kan ge ett terapeutisk mervärde, som noggrant bör utvärderas. Parlamentet varnar för ett potentiellt missbruk av reglerna för skyddet av immateriella rättigheter som möjliggör ”evergreening” av patenträttigheter och konkurrensundvikande. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet framhåller den positiva inverkan som förordning (EG) nr 141/2000 om särläkemedel har, genom vilken ett flertal innovativa produkter har kunnat släppas ut på marknaden för patienter som inte har möjlighet att få behandling. Parlamentet noterar farhågorna om eventuell felaktig tillämpning av kriterierna om klassificering av särläkemedel, och den eventuella inverkan av detta på det ökande antalet godkända särläkemedel. Parlamentet noterar att särläkemedel även kan användas i off label-syfte, att deras ändamål kan ändras och detta ändamål godkännas för ytterligare indikationer, vilket möjliggör ökad försäljning. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa välbalanserade incitament utan att motverka innovationer på detta område. Parlamentet betonar att bestämmelserna för särläkemedel endast får tillämpas om alla relevanta kriterier uppfylls. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet konstaterar att WTO:s Tripsavtal erbjuder flexibilitet i fråga om patenträtter, till exempel genom tvångslicensiering, vilket har pressat ned priserna. Parlamentet noterar att denna flexibilitet kan vara ett effektivt verktyg för att hantera folkhälsoproblem i sådana undantagssituationer som fastställs i varje WTO-medlems lagstiftning, för att kunna tillhandahålla oumbärliga läkemedel till rimliga priser inom ramen för de inhemska folkhälsoprogrammen och för att skydda och främja folkhälsan. |
| --- | --- |

51.

Rekommendationer

| 52. | Europaparlamentet efterlyser nationella och EU-övergripande åtgärder för att garantera patienternas rätt till allmän, effektiv och säker tillgång till grundläggande och innovativa behandlingar, till ett överkomligt pris och i rätt tid, hållbara offentliga hälso- och sjukvårdssystem i EU samt framtida investeringar i läkemedelsinnovation. Parlamentet betonar att patienternas tillgång till läkemedel är ett gemensamt ansvar för alla aktörer i hälso- och sjukvårdssystemet. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att förstärka medlemsstaternas förhandlingskapacitet i syfte att säkerställa överkomlig tillgång till läkemedel i hela EU. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet noterar rapporten från FN:s högnivåpanel för tillgång till läkemedel. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet noterar att en ändring av användningsområdet för befintliga läkemedel för nya indikationer ibland medför en prisökning. Parlamentet ber kommissionen att samla in och analysera data om prisökningar i fall där användningsområdet har ändrats, och rapportera till parlamentet och rådet om balansen och proportionaliteten i de incitament som uppmuntrar industrin att investera i att ändra läkemedlens användningsområden. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla ett närmare samarbete i syfte att bekämpa sådan marknadsfragmentering, särskilt genom att utveckla gemensamma förfaranden för utvärdering av medicinska metoder och resultat, och att utarbeta gemensamma kriterier för att ge anvisningar om pris- och ersättningsbesluten på nationell nivå. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över öppenhetsdirektivet med fokus på att garantera ett snabbt marknadstillträde för generiska läkemedel och biosimilarer, och få ett slut på patentkopplingar enligt kommissionens riktlinjer, samt påskynda pris- och ersättningsbeslut för generiska läkemedel och förhindra den multipla omvärderingen av de uppgifter som ligger till grund för marknadstillstånd. Parlamentet anser att detta kommer att maximera besparingarna för de nationella sjuk- och hälsovårdsbudgetarna, främja överkomligt prissatta läkemedel, påskynda patienternas tillgång till dem och förebygga administrativa bördor för företag som arbetar med generiska läkemedel och biosimilarer. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett nytt direktiv om insyn i prissättningsförfaranden och ersättningssystem, där man tar hänsyn till utmaningarna på marknaden. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet efterlyser ett nytt direktiv om insyn för att ersätta direktiv 89/105/EEG, i syfte att säkerställa ändamålsenliga kontroller av och full insyn i de förfaranden som tillämpas för prissättning av och ersättning för läkemedel i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra direktiv 2011/24/EU om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård på ett rättvist sätt, för att undvika att begränsa tillämpningen av bestämmelser om ersättning för gränsöverskridande hälso- och sjukvård, däribland ersättningen för läkemedel, vilket skulle kunna medföra godtycklig diskriminering eller ett omotiverat hinder för den fria rörligheten. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på ett effektivt sätt övervaka och utvärdera genomförandet av direktiv 2011/24/EU i medlemsstaterna samt att planera och genomföra en formell utvärdering av direktivet som omfattar klagomål, överträdelser och alla nationella införlivandeåtgärder. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja forskning och utveckling som motiveras av patienternas ännu inte tillgodosedda medicinska behov, exempel forskning om nya antimikrobiella läkemedel, effektivt samordna de offentliga resurserna för forskning på hälso- och sjukvårdsområdet och främja socialt ansvarstagande inom läkemedelssektorn. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidareutveckla befintliga initiativ i Europa, som syftar till att främja oberoende forskning på områden av intresse för de nationella hälso- och sjukvårdstjänsterna som inte beaktas i tillräckligt hög utsträckning i kommersiell forskning (t.ex. antimikrobiell resistens), och för patientgrupper som normalt inte omfattas av kliniska studier, t.ex. barn, gravida kvinnor och äldre. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet betonar att den växande antimikrobiella resistensen utgör ett hot och att FN nyligen erkänt det allvarliga hot som antimikrobiell resistens innebär. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sina åtgärder för att bekämpa antimikrobiell resistens, att främja forskning och utveckling på detta område och att lägga fram en ny och omfattande handlingsplan för EU utifrån One-Health-modellen. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet erkänner att incitament som lagts fram i förordning (EG) nr 1901/2006 om läkemedel för barn inte har visat sig vara effektiva i syftet att driva på innovationer i läkemedel för barn, särskilt inom onkologi och neonatologi. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka befintliga hinder och föreslå åtgärder för att främja framsteg inom detta område. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja initiativ som styr forskningen inom den privata och offentliga sektorn till att utveckla innovativa läkemedel för att bota barnsjukdomar. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart inleda arbetet med den rapport som krävs enligt artikel 50 i förordningen om läkemedel för barn, och att ändra lagstiftningen för att hantera bristen på innovation när det gäller behandlingar inom pediatrisk onkologi genom att se över kriterierna för att tillåta undantag från ett pediatriskt prövningsprogram och genom att säkerställa att ett pediatriskt prövningsprogram genomförs i ett tidigt stadium när läkemedel utvecklas, så att barn inte blir tvungna vänta längre än nödvändigt för att få tillgång till innovativa nya behandlingar. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja forskning inom den privata och offentliga sektorn i läkemedel för kvinnliga patienter, för att åtgärda ojämlikhet mellan könen inom forskning och utveckling och låta alla medborgare dra fördel av rättvisare tillgång till läkemedel. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att anta strategiska planer för att säkerställa tillgång till läkemedel som kan rädda liv. Parlamentet uppmanar i detta hänseende till samordning av en plan för att utrota hepatit C i EU till exempel genom det europeiska förfarandet för gemensam upphandling. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet kräver att ramvillkoren för forsknings- och läkemedelspolitik utformas så att de främjar innovation, särskilt för sjukdomar som cancer, som ännu inte kan behandlas på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta ytterligare åtgärder för att främja utvecklingen av och patienters tillgång till läkemedel för avancerad terapi. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera de immateriella rättigheternas övergripande inverkan på innovation och på patienternas tillgång till läkemedel, särskilt med hjälp av en sådan genomgripande och objektiv studie som rådets slutsatser av den 17 juni 2016 efterlyser, och att i denna studie särskilt analysera den inverkan som tilläggsskydd, dataexklusivitet och ensamrätt på marknaden har på innovation och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera genomförandet av regelverket för särläkemedel (särskilt i fråga om ännu inte tillgodosedda medicinska behov, hur detta ska tolkas och vilka kriterier som bör uppfyllas för att identifiera sådana ännu inte tillgodosedda medicinska behov), ge vägledning i fråga om prioriteringar av ännu inte tillgodosedda medicinska behov, utvärdera befintliga incitamentsystem för att underlätta utvecklandet av effektiva, säkra och överkomligt prissatta läkemedel för sällsynta sjukdomar jämfört med det bästa tillgängliga alternativet, främja det europeiska registret över sällsynta sjukdomar och referenscentrum samt säkerställa att lagstiftningen genomförs på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet välkomnar lagstiftningen om säkerhetsövervakning av läkemedel från 2010 och 2012. Parlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska läkemedelsmyndigheten och medlemsstaterna att fortsätta övervakningen av och den offentliga rapporteringen om genomförandet av lagstiftningen om säkerhetsövervakning av läkemedel, samt att säkerställa utvärderingar av läkemedels effektivitet och biverkningar efter deras godkännande. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med Europeiska läkemedelsmyndigheten och med intressenter i syfte att införa en rekommenderad praxis med obligatorisk rapportering om negativa effekter och resultat vid icke-avsedd användning av läkemedel och för att säkerställa patientregister för att stärka faktabasen och minska riskerna för patienten. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja öppna data om läkemedel i samband med offentlig finansiering och att främja villkor såsom rimlig prissättning och icke-exklusivitet eller delat ägande av immateriella rättigheter för projekt som finansieras med offentliga EU-bidrag, såsom Horisont 2020 och initiativet för innovativa läkemedel. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja etiska normer och insyn i läkemedelssektorn i synnerhet när det gäller kliniska prövningar och de verkliga kostnaderna för forskning och utveckling i godkännande- och innovationsförfarandet. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet noterar användningen av stegvist godkännande för att främja snabbare tillgång till läkemedel. Parlamentet understryker den högre graden av osäkerhet när det gäller ett nytt läkemedels säkerhet och effektivitet när det kommer in på marknaden. Parlamentet betonar den oro som uttrycks av hälso- och sjukvårdspersonalen, det civila samhällets organisationer och reglerings- och tillsynsmyndigheter över stegvist godkännande. Parlamentet framhäver den avgörande vikten av ett korrekt genomförande av övervakningssystem efter marknadstillträdet. Parlamentet anser att stegvist godkännande bör begränsas till specifika fall med höga ännu inte tillgodosedda medicinska behov, och uppmanar kommissionen och Europeiska läkemedelsmyndigheten att införa riktlinjer för att säkerställa patientsäkerheten. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera en grundlig bedömning av kvalitet, säkerhet och effektivitet i alla påskyndade förfaranden för godkännande, och att möjliggöra sådana godkännanden genom villkorligt godkännande och endast under exceptionella omständigheter, när man har fastställt ett klart ännu inte tillgodosett behov, och säkerställa ett öppet och ansvarsfullt förfarande efter godkännandet för att övervaka säkerheten, kvaliteten och effektiviteten, samt påföljder för bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att upprätta en ram för att främja, garantera och stärka konkurrenskraften hos och användningen av generiska läkemedel och biosimilarer, för att garantera ett snabbare inträde på marknaden och för att övervaka otillbörliga affärsmetoder i enlighet med artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget, och att lägga fram en halvårsrapport i detta avseende. Parlamentet uppmanar även kommissionen att övervaka förlikningsavtal i tvister mellan företag för originalläkemedel och generiska läkemedel, som kan användas för att begränsa marknadstillträdet för generiska läkemedel. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta med och om möjligt intensifiera övervakning och utredning av potentiella fall av marknadsmissbruk, inklusive så kallade ”pay-for-delay”, överprissättning samt andra former av marknadsrestriktion som är särskilt relevanta för de läkemedelsföretag som är verksamma i EU, i enlighet med artiklarna 101 och 102 i EUF. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ett undantag för tillverkning med tilläggsskydd enligt förordning (EG) nr 469/2009 som gör det möjligt att tillverka generiska läkemedel och biosimilarer i Europa i syfte att exportera dem till länder utan tilläggsskydd eller där detta har upphört tidigare, utan att undergräva den exklusivitet som ges enligt systemet med tilläggsskydd på skyddade marknader. Parlamentet anser att sådana bestämmelser kan ha en positiv inverkan för tillgången till högkvalitativa läkemedel i utvecklingsländer och i de minst utvecklade länderna, samt öka tillverkningen, forskningen och utvecklingen i EU, skapa nya arbetstillfällen och stimulera ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att observera och förstärka EU-lagstiftningen om konkurrens och dess befogenheter i fråga om läkemedelsmarknaden för att motarbeta missbruk och främja skäliga priser för patienter. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka dialogen om ännu inte tillgodosedda medicinska behov mellan alla relevanta intressenter, patienter, vårdpersonal, reglerings- och tillsynsmyndigheter, organ för utvärdering av medicinska metoder, betalare och utvecklare genom hela livscykeln för ett läkemedel. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snabbt som möjligt lägga fram lagstiftningsförslag om ett europeiskt system för utvärdering av medicinska metoder, harmonisera transparenta kriterier för utvärdering av medicinska metoder för att bedöma det terapeutiska mervärdet av läkemedel jämfört med det bästa tillgängliga alternativet samtidigt som man bl.a. beaktar graden av innovation och värdet för patienten, införa obligatoriska bedömningar av nytta på EU-nivå som ett första steg för nya läkemedel, och att införa ett europeiskt klassificeringssystem för att kartlägga graden av deras terapeutiska mervärde genom att använda oberoende och transparenta förfaranden som förhindrar intressekonflikter. Parlamentet anser att sådan lagstiftning ska säkerställa att resultatet av utvärdering av medicinska metoder som producerats gemensamt på EU-nivå används på nationell nivå. Parlamentet begär dessutom att kommissionen ska stärka tidiga dialoger och överväga en samordningsmekanism baserad på ett självständigt organ, som kan främja samarbetet mellan nationella organ för utvärdering av medicinska metoder och samtidigt säkerställa att sakkunskapen om utvärderingen av dessa metoder finns kvar i de nationella (och regionala) organen för utvärdering av medicinska metoder. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet uppmanar rådet att öka samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller prissättningsförfaranden, för att de ska kunna dela information särskilt om förhandlingsavtal och bästa praxis och undvika onödiga administrativa krav och fördröjningar. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att analysera de kliniska, ekonomiska och sociala kriterier som vissa nationella byråer för utvärdering av medicinska metoder redan tillämpar, utan att inkräkta på medlemsstaternas befogenheter. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att enas om en gemensam definition av ”terapeutiskt mervärde hos läkemedel” med deltagande av sakkunniga representanter från medlemsstaterna. Parlamentet noterar i detta hänseende definitionen av ”terapeutiskt mervärde” i läkemedel för barn. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att identifiera och/eller utveckla ramverk, strukturer och metoder för att införliva patientevidens på ett meningsfullt sätt i alla skeden av forsknings- och utvecklingscykeln för ett läkemedel, från tidig dialog till godkännande av tillsynsmyndigheter, utvärdering av medicinska metoder, bedömning av relativ effekt och beslutsfattande om prissättning och ersättning tillsammans med patienter och patientorganisationer. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja stora offentligt finansierade investeringar i forskning som grundar sig på ännu inte tillgodosedda medicinska behov, säkerställa att offentliga investeringar ger hälsovinster för allmänheten och införa villkorlig finansiering som bygger på licenser utan ensamrätt och överkomliga priser på läkemedel. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet uppmanar rådet att främja en rationell användning av läkemedel i hela EU, att främja kampanjer och utbildningsprogram för att göra medborgarna medvetna om en rationell användning av läkemedel i syfte att undvika överkonsumtion, särskilt av antibiotika, och att främja föreskrivning av läkemedel med angivande av verksamt ämne och att främja förvaltningen av generiska läkemedel. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa tillgång till apotek, och även se till att det finns tillräckligt många apotek i både städer och på landsbygden, utbildad personal, lämpliga öppettider och en rådgivningstjänst av kvalitet. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ta fram åtgärder för att säkerställa att patienter har tillgång till läkemedel till överkomliga priser och till nytta för samhället, samtidigt som man undviker all oacceptabel inverkan på hälso- och sjukvårdsbudgetar, ta i bruk olika åtgärder såsom framtidsanalys, tidig dialog, innovativa prissättningsmodeller, frivillig gemensam upphandling och frivilligt samarbete vid prisförhandlingar, såsom i initiativet mellan Beneluxländerna och Österrike, och att utforska de många verktyg som bygger på frikopplingsmekanismer för förbisedda forskningsområden, t.ex. antimikrobiell resistens och fattigdomsrelaterade sjukdomar. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med alla berörda parter fastställa hur kriteriet för det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet, som anges i direktivet om offentlig upphandling och som inte inbegriper endast kriterier för lägre kostnad, kan tillämpas vid läkemedelsupphandlingar på sjukhus på nationell nivå, i syfte att säkerställa en hållbar och ansvarsfull läkemedelsförsörjning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att på bästa sätt i sin egen nationella lagstiftning införliva kriteriet för det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet för läkemedel. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lansera en strategisk dialog på hög nivå med alla berörda parter, tillsammans med representanter från kommissionen, parlamentet, medlemsstaterna, patientorganisationer, utbetalande organ, hälso- och sjukvårdspersonal och med representanter från den akademiska världen, vetenskapsvärlden och industrin, om den aktuella och framtida utvecklingen av läkemedelssystemen i EU, i syfte att införa kort-, medel- och långsiktiga helhetsstrategier för att säkerställa tillgången till läkemedel, hållbara hälso- och sjukvårdssystem och en konkurrenskraftig läkemedelsindustri, som leder till överkomliga priser och att patienter får en snabbare tillgång till läkemedel. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att formulera tydliga regler om inkompatibilitet, intressekonflikter och insyn i EU:s institutioner och för experter som arbetar med läkemedelsrelaterade frågor. Parlamentet uppmanar de experter som deltar i godkännandeprocessen att offentliggöra sina cv:n och underteckna en försäkran om avsaknad av intressekonflikt. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de nationella antitrustmyndigheterna att övervaka otillbörliga affärsmetoder för att skydda konsumenter mot konstlat höga priser på läkemedel. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU-domstolen att klargöra vad som, i enlighet med artikel 102 i EUF-fördraget, utgör missbruk av en dominerande ställning genom höga priser. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja möjligheterna till flexibilitet enligt WTO:s Tripsavtal och att samordna och vid behov förtydliga användningen av dem. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att minst vart femte år lägga fram en rapport till rådet och parlamentet om tillgången till läkemedel i EU och att rapportera mer regelbundet i fall av exceptionella problem angående tillgången till läkemedel. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lämna förslag på hur godkännandet av nya behandlingar och patienters tillgång till dessa kan förbättras. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att formulera en bättre definition på begreppet, och analysera orsakerna till, ”brist på läkemedel”, och i detta avseende utvärdera vilken inverkan parallellhandeln och försörjningskvoterna har, för att tillsammans med medlemsstaterna, Europeiska läkemedelsmyndigheten och berörda parter upprätta och uppdatera en förteckning över basläkemedel som det råder brist på, med WHO:s förteckning som referens, och övervaka efterlevnaden av artikel 81 i direktiv 2001/83/EG om otillräcklig försörjning, utforska mekanismer för att hantera indragningen av effektiva läkemedel från marknaden endast av kommersiella skäl, samt vidta åtgärder för att avhjälpa dessa brister. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inrätta en mekanism varigenom läkemedelsbrister i hela EU kan rapporteras på årsbasis. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se över den rättsliga grunden för Europeiska läkemedelsmyndigheten och överväga att utöka dess befogenheter till att samordna alleuropeisk verksamhet som syftar till att åtgärda läkemedelsbrist i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet betonar att upprättandet av sådana starka övervaknings- och leveranssystem på alla nivåer, som sträcker sig från lokal- och distriktsnivå till nationell nivå, understödda av högkvalitativa laboratorietjänster och starka logistiska system, skulle kunna underlätta tillgången till läkemedel. Överföring av hälso- och sjukvårdsrelaterad teknik (genom licensavtal, tillhandahållande av information, know-how och kompetens samt tekniskt material och teknisk utrustning) till utvecklingsländer kan göra det möjligt för mottagarländer att tillverka produkten lokalt, vilket kan leda till att tillgången till produkten ökar och hälsosituationen förbättras. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta en färdplan för e-hälsa och m-hälsa, som särskilt omfattar utveckling och utnyttjande av pilotprojekt på nationell nivå, modernisering av de ersättningsmodeller som främjar en övergång till sådana hälso- och sjukvårdssystem som inriktas på hälsoutfall, och definiering av incitament med vilka hälso- och sjukvården stimuleras att engagera sig i den digitala revolutionen, samt att förbättra utbildningen av hälso- och sjukvårdspersonal, patienter och alla berörda parter för att öka deras inflytande. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utvärdera programmen och strategierna för hälso- och sjukvården, för att förbättra patientresultat och systemets ekonomiska hållbarhet, särskilt genom att främja digitala lösningar som förbättrar hälso- och sjukvården för patienterna och upptäcker resursslöseri. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att påskynda sina åtgärder för att förbättra utvecklingsländernas kapacitet och hjälpa dem utarbeta fungerande hälso- och sjukvårdssystem som syftar till att förbättra tillgången till tjänster, särskilt för utsatta samhällsgrupper. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet betonar att den pågående Refit-översynen av EU:s förordning (EG) nr 953/2003 om differentierad prissättning bör sträva efter att ytterligare främja lägre priser i utvecklingsländer, och uppmanar EU att inleda en bred och transparent diskussion om reglering av priser och strategier som säkerställer tillgång till läkemedel av god kvalitet till rimliga priser. Parlamentet påminner om att differentierad prissättning inte nödvändigtvis leder till rimliga priser och står i strid med erfarenheter som visar att en stark konkurrens med generiska läkemedel och tekniköverföring leder till lägre priser. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck EU att öka sitt stöd för globala program och initiativ som underlättar tillgången till läkemedel i utvecklingsländer, eftersom dessa avsevärt har främjat hälsomålen och klart förbättrat tillgången till läkemedel och vaccin. |
| --- | --- |

109.

o

o o

| 110. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

110.

---

(1)  EUT C 24, 22.1.2016, s. 119.

(2)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_sante_144_health_technology_assessments_en.pdf.

(3)  http://ec.europa.eu/health/technology_assessment/docs/2014_strategy_eucooperation_ hta_en.pdf.

(4)  http://ec.europa.eu/health/social_determinants/docs/healthinequalitiesineu_2013_en.pdf.

(5)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/145978.pdf.

(6)  EUT L 293, 5.11.2013, s. 1.

(7)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/542219/IPOL_STU (2015)542219_EN.pdf

(8)  http://ec.europa.eu/health/preparedness_response/docs/jpa_agreement_ medicalcountermeasures_en.pdf

(9)  Antagna texter, P8_TA(2016)0088.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2015)0323.

(11)  EUT C 353 E, 3.12.2013, s. 31.

(12)  Rätten till hälso- och sjukvård är den ekonomiska, sociala och kulturella rätten till en allmän minimistandard av hälso- och sjukvård som var och en har rätt till.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/19

---

P8_TA(2017)0062

Genomförande av programmet Kreativa Europa

Europaparlamentets resolution av den 2 mars 2017 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG (2015/2328(INI))

(2018/C 263/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG (1) (”förordningen”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG (1) (”förordningen”),

| — | med beaktande av artiklarna 167 och 173 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 167 och 173 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Unescos (Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur) konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar av den 20 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos (Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur) konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar av den 20 oktober 2005,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från Europeiska kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 8 juni 2016 till Europaparlamentet och rådet Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från Europeiska kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 8 juni 2016 till Europaparlamentet och rådet Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser (JOIN(2016)0029),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 september 2012 Att främja de kulturella och kreativa sektorerna för att främja tillväxt och sysselsättning i EU (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 september 2012 Att främja de kulturella och kreativa sektorerna för att främja tillväxt och sysselsättning i EU (COM(2012)0537),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 juni 2010 Europa – världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 juni 2010 Europa – världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism (COM(2010)0352),

| — | med beaktande av kommissions grönbok av den 27 april 2010 Att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissions grönbok av den 27 april 2010 Att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn (COM(2010)0183),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (2),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 27 maj 2015 om de kulturella och kreativa sektorernas samverkan med andra sektorer för att stimulera innovation, ekonomisk hållbarhet och social delaktighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 27 maj 2015 om de kulturella och kreativa sektorernas samverkan med andra sektorer för att stimulera innovation, ekonomisk hållbarhet och social delaktighet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om en integrerad kulturarvsstrategi för Europa (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om en integrerad kulturarvsstrategi för Europa (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om rollen för interkulturell dialog, kulturell mångfald och utbildning när det gäller att främja EU:s grundläggande värderingar (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om rollen för interkulturell dialog, kulturell mångfald och utbildning när det gäller att främja EU:s grundläggande värderingar (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2015 om Europeisk film i den digitala tidsåldern (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2015 om Europeisk film i den digitala tidsåldern (5),

| — | med beaktande av studien Europeiska kulturhuvudstäder: framgångsrika strategier och långsiktiga effekter genomförd 2013 av utredningsavdelning B: struktur- och sammanhållningspolitik på begäran av utskottet för kultur och utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Europeiska kulturhuvudstäder: framgångsrika strategier och långsiktiga effekter genomförd 2013 av utredningsavdelning B: struktur- och sammanhållningspolitik på begäran av utskottet för kultur och utbildning,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om att främja de europeiska kulturella och kreativa sektorerna som källor till ekonomisk tillväxt och sysselsättning (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om att främja de europeiska kulturella och kreativa sektorerna som källor till ekonomisk tillväxt och sysselsättning (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om de kulturella aspekterna i EU:s yttre åtgärder (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om de kulturella aspekterna i EU:s yttre åtgärder (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om att tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om att tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn (8),

| — | med beaktande av EU:s arbetsplan för kultur 2015–2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s arbetsplan för kultur 2015–2018,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 mellan parlamentet, rådet och kommissionen om bättre lagstiftning, särskilt punkterna 20–24 om efterhandsutvärdering av befintlig lagstiftning. |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 mellan parlamentet, rådet och kommissionen om bättre lagstiftning, särskilt punkterna 20–24 om efterhandsutvärdering av befintlig lagstiftning.

| — | med beaktade av artikel 52 i sin arbetsordning samt artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktade av artikel 52 i sin arbetsordning samt artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från budgetutskottet (A8-0030/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från budgetutskottet (A8-0030/2017), och av följande skäl:

| A. | Programmet Kreativa Europas mål är att skydda och främja Europas kulturella och språkliga mångfald, samt att på samma gång som Europas kulturarv främjas även stärka konkurrenskraften för de kulturella och kreativa sektorerna i Europa. |
| --- | --- |

A.

Programmet Kreativa Europas mål är att skydda och främja Europas kulturella och språkliga mångfald, samt att på samma gång som Europas kulturarv främjas även stärka konkurrenskraften för de kulturella och kreativa sektorerna i Europa.

| B. | Kultur är oerhört viktigt för främjandet av europeisk integration. |
| --- | --- |

B.

Kultur är oerhört viktigt för främjandet av europeisk integration.

| C. | Programmet Kreativa Europa, i synnerhet dess delprogram Kultur, är allvarligt underfinansierat och har därför stora svårigheter att tillmötesgå högt ställda förväntningar. |
| --- | --- |

C.

Programmet Kreativa Europa, i synnerhet dess delprogram Kultur, är allvarligt underfinansierat och har därför stora svårigheter att tillmötesgå högt ställda förväntningar.

| D. | Enligt artiklarna 3 och 4 i förordningen hör främjande av Europas kulturella och språkliga mångfald och Europas kulturarv – särskilt främjandet av den transnationella cirkulationen för kulturella och kreativa verk – till de grundläggande målen för programmet. |
| --- | --- |

D.

Enligt artiklarna 3 och 4 i förordningen hör främjande av Europas kulturella och språkliga mångfald och Europas kulturarv – särskilt främjandet av den transnationella cirkulationen för kulturella och kreativa verk – till de grundläggande målen för programmet.

| E. | Enligt artikel 12 i förordningen är främjandet av transnationell cirkulation och rörlighet – särskilt stöd till cirkulation av europeisk litteratur i syfte att säkerställa högsta möjliga tillgänglighet – en av prioriteringarna i delprogrammet Kultur. |
| --- | --- |

E.

Enligt artikel 12 i förordningen är främjandet av transnationell cirkulation och rörlighet – särskilt stöd till cirkulation av europeisk litteratur i syfte att säkerställa högsta möjliga tillgänglighet – en av prioriteringarna i delprogrammet Kultur.

| F. | Strukturen hos ett enskilt program ger fördelar som leder till att en kritisk massa nås och ger potentiellt synlighet till områden som fortfarande är underskattade och står inför samma utmaningar vad gäller fragmentering, globalisering, brist på data och svårigheter med att få tillgång till kredit. |
| --- | --- |

F.

Strukturen hos ett enskilt program ger fördelar som leder till att en kritisk massa nås och ger potentiellt synlighet till områden som fortfarande är underskattade och står inför samma utmaningar vad gäller fragmentering, globalisering, brist på data och svårigheter med att få tillgång till kredit.

| G. | Programmets struktur med två delprogram där bådas särdrag och identitet bevaras, samt tillägget i form av ett sektorsövergripande programområde, är en tillgång för att få en bättre förståelse för samarbete och utveckling på kulturområdet och för att knyta kontakter med tredjeländer. |
| --- | --- |

G.

Programmets struktur med två delprogram där bådas särdrag och identitet bevaras, samt tillägget i form av ett sektorsövergripande programområde, är en tillgång för att få en bättre förståelse för samarbete och utveckling på kulturområdet och för att knyta kontakter med tredjeländer.

| H. | Det sektorsövergripande programområdet har endast till viss del utvecklat sitt strategiska mål att främja transnationellt och sektorsövergripande kulturellt samarbete. |
| --- | --- |

H.

Det sektorsövergripande programområdet har endast till viss del utvecklat sitt strategiska mål att främja transnationellt och sektorsövergripande kulturellt samarbete.

| I. | Programmet Kreativa Europa tillåter samarbete och gemensam verksamhet med länder som inte deltar i programmet och med internationella organisationer som är verksamma inom de kulturella och kreativa sektorerna, till exempel Unesco, Europarådet och OECD, på grundval av gemensamma bidrag till förverkligandet av programmets mål. |
| --- | --- |

I.

Programmet Kreativa Europa tillåter samarbete och gemensam verksamhet med länder som inte deltar i programmet och med internationella organisationer som är verksamma inom de kulturella och kreativa sektorerna, till exempel Unesco, Europarådet och OECD, på grundval av gemensamma bidrag till förverkligandet av programmets mål.

| J. | De resultatindikatorer som avses i artikel 18 i förordningen, inbegripet indikatorer för programmets allmänna mål, indikatorer knutna till delprogrammen Media och Kultur och specifika indikatorer för lånegarantiinstrumentet, har till dags dato varken fastställts eller tagits i drift. |
| --- | --- |

J.

De resultatindikatorer som avses i artikel 18 i förordningen, inbegripet indikatorer för programmets allmänna mål, indikatorer knutna till delprogrammen Media och Kultur och specifika indikatorer för lånegarantiinstrumentet, har till dags dato varken fastställts eller tagits i drift.

| K. | Det nuvarande bedömningssystemet har visat sig olämpligt för programmets natur och speciella karaktär och bör därför förbättras. |
| --- | --- |

K.

Det nuvarande bedömningssystemet har visat sig olämpligt för programmets natur och speciella karaktär och bör därför förbättras.

| L. | Särskilda insatser, såsom initiativet med europeiska kulturhuvudstäder och dess nätverk, priser och det europeiska kulturarvsmärket, har visat potentialen för hållbar lokal ekonomisk utveckling och kulturell turism, och bör därför stärkas och främjas på ett mera proaktivt sätt. |
| --- | --- |

L.

Särskilda insatser, såsom initiativet med europeiska kulturhuvudstäder och dess nätverk, priser och det europeiska kulturarvsmärket, har visat potentialen för hållbar lokal ekonomisk utveckling och kulturell turism, och bör därför stärkas och främjas på ett mera proaktivt sätt.

| M. | En särskild ansökningsgenomgång för integration av flyktingar i det europeiska samhället lanserades 2016 inom det sektorsövergripande programområdet för att främja och stödja kreativitet och interkulturell dialog. |
| --- | --- |

M.

En särskild ansökningsgenomgång för integration av flyktingar i det europeiska samhället lanserades 2016 inom det sektorsövergripande programområdet för att främja och stödja kreativitet och interkulturell dialog.

| N. | Stödområdet ”samarbetsprojekt” i delprogrammet Kultur upptar omkring 70 % av delprogrammets budget, är mycket populärt bland kulturaktörer och syftar till gemensamma strategier på gränsöverskridande basis, något som möjliggör en öppen formulering av oförutsägbara och mycket innovativa och kreativa projekt, vilka uttryckligen välkomnas. |
| --- | --- |

N.

Stödområdet ”samarbetsprojekt” i delprogrammet Kultur upptar omkring 70 % av delprogrammets budget, är mycket populärt bland kulturaktörer och syftar till gemensamma strategier på gränsöverskridande basis, något som möjliggör en öppen formulering av oförutsägbara och mycket innovativa och kreativa projekt, vilka uttryckligen välkomnas.

| O. | Även om förordningen föreskriver att bilaterala avtal ska upprättas med tredjeländer för att de ska kunna delta i programmet eller delar av det, har hittills endast ett fåtal länder fullföljt förfarandet. |
| --- | --- |

O.

Även om förordningen föreskriver att bilaterala avtal ska upprättas med tredjeländer för att de ska kunna delta i programmet eller delar av det, har hittills endast ett fåtal länder fullföljt förfarandet.

| P. | Tack vare parlamentets åtgärder har kulturen, de kulturella och kreativa branscherna och den audiovisuella sektorn inkluderats, om än otillräckligt, i de fleråriga programmen Erasmus+, Horisont 2020 och Cosme, strukturfonderna och prioriteringarna hos Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi). |
| --- | --- |

P.

Tack vare parlamentets åtgärder har kulturen, de kulturella och kreativa branscherna och den audiovisuella sektorn inkluderats, om än otillräckligt, i de fleråriga programmen Erasmus+, Horisont 2020 och Cosme, strukturfonderna och prioriteringarna hos Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi).

| Q. | Det finns en stark synergi mellan informellt lärande och den kreativa sektorn och media, där många konst-, medie- och kulturorganisationer tillhandahåller utbildningsmöjligheter. |
| --- | --- |

Q.

Det finns en stark synergi mellan informellt lärande och den kreativa sektorn och media, där många konst-, medie- och kulturorganisationer tillhandahåller utbildningsmöjligheter.

| R. | Andelen framgångsrika sökande är 15 % i Kultur och 44 % i Media, men ännu lägre (32 %) i det sistnämnda om automatiska system inte beaktas. |
| --- | --- |

R.

Andelen framgångsrika sökande är 15 % i Kultur och 44 % i Media, men ännu lägre (32 %) i det sistnämnda om automatiska system inte beaktas.

| S. | Media har hittills registrerat sammanlagt 13 000 ansökningar, och beviljat stöd till mer än 5 500 projekt. |
| --- | --- |

S.

Media har hittills registrerat sammanlagt 13 000 ansökningar, och beviljat stöd till mer än 5 500 projekt.

| T. | Medias automatiska poängsystem, som är avsett att säkerställa lika förutsättningar mellan medlemsstaterna, leder till snedvridning av marknaden och straffar länder som har hög kapacitet inom audiovisuell produktion hårt. |
| --- | --- |

T.

Medias automatiska poängsystem, som är avsett att säkerställa lika förutsättningar mellan medlemsstaterna, leder till snedvridning av marknaden och straffar länder som har hög kapacitet inom audiovisuell produktion hårt.

| U. | Den typ av bidrag som beviljas för samarbetsprojekt inom delprogrammet Kultur i Kreativa Europa brister när det gäller att uppfylla behoven hos de nätverk som är beroende av operativ struktur och verksamhet, som i det föregående programmet Kultur 2007–2013. |
| --- | --- |

U.

Den typ av bidrag som beviljas för samarbetsprojekt inom delprogrammet Kultur i Kreativa Europa brister när det gäller att uppfylla behoven hos de nätverk som är beroende av operativ struktur och verksamhet, som i det föregående programmet Kultur 2007–2013.

| V. | Intressenterna har riktat kritik mot den administrativa förvaltningen (ansökan, bedömning och rapporteringsförfaranden) för att den är betungande. Därför understryks behovet av en förenkling av ansökningsförfarandet i syfte att underlätta tillträde till programmet och uppmuntra deltagande bland potentiella stödmottagare. |
| --- | --- |

V.

Intressenterna har riktat kritik mot den administrativa förvaltningen (ansökan, bedömning och rapporteringsförfaranden) för att den är betungande. Därför understryks behovet av en förenkling av ansökningsförfarandet i syfte att underlätta tillträde till programmet och uppmuntra deltagande bland potentiella stödmottagare.

| W. | Kontaktkontoren för Kreativa Europa är den avgörande mellanhanden mellan kommissionen, genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (Eacea) och de sökande; de bör vara bättre informerade om pågående beslutsprocess och vara delaktiga på nära håll i tillhandahållandet av information om projekt och i att lyfta fram resultaten av dem. |
| --- | --- |

W.

Kontaktkontoren för Kreativa Europa är den avgörande mellanhanden mellan kommissionen, genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (Eacea) och de sökande; de bör vara bättre informerade om pågående beslutsprocess och vara delaktiga på nära håll i tillhandahållandet av information om projekt och i att lyfta fram resultaten av dem.

| X. | Aktörerna beklagar den tunga administrativa bördan hos ansökningsprocessen, som innehåller omfattande riktlinjer och ett stort antal dokument med information som ibland är motstridig. |
| --- | --- |

X.

Aktörerna beklagar den tunga administrativa bördan hos ansökningsprocessen, som innehåller omfattande riktlinjer och ett stort antal dokument med information som ibland är motstridig.

| Y. | Registreringen av företag inom Europeiska kommissionens autentiseringstjänst (Ecas) rapporteras vara problematisk. Den elektroniska blanketten välkomnas dock varmt. |
| --- | --- |

Y.

Registreringen av företag inom Europeiska kommissionens autentiseringstjänst (Ecas) rapporteras vara problematisk. Den elektroniska blanketten välkomnas dock varmt.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka budgeten för Kreativa Europa för att bringa den i linje både med EU-medborgarnas förväntningar och med ambitionerna i varje delprogram, och därmed acceptera att värdet av kulturell produktion inte enbart kan mätas i ekonomiska termer och samtidigt uppnå större effektivitet och bättre resultat. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är positivt till flera av de effektiviseringsåtgärder avseende programförvaltning som har införts sedan 2014. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att bristande ekonomisk förmåga fortsätter att vara ett av de största hindren för potentiella sökanden, liksom administrativa och rättsliga hinder. Parlamentet uppmanar kommissionen, genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (Eacea) samt Kreativa Europas nationella enheter att försöka åtgärda det faktum att kulturella mikrooperatörer är underrepresenterade bland de organisationer och vissa sektorer i delprogrammet Kultur som får finansiering. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet ber kommissionen att stärka programmets överensstämmelse med all relevant EU-politik och andra finansieringskällor. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en god samordning mellan de generaldirektorat som ansvarar för programmet Kreativa Europa, samt med Eacea och kontaktkontoren för Kreativa Europa, och ta hand om de olika etapperna i genomförandet av programmet Kreativa Europa, samt erinrar om att betydelsen av kontaktkontoren för Kreativa Europa och Eacea är avgörande, eftersom de innebär direkt kontakt inte bara med stödmottagare, utan med hela den kulturella och den kreativa sektorn. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta så nära som möjligt med Unesco, Europarådet och OECD för att utveckla en starkare grundval av gemensamma bidrag för genomförande av programmål och konsekvensbedömning, framför allt när det gäller den internationella dimensionen och i fråga om respekten för de specifikt mänskliga och ekonomiska värdena av kultur och skapande. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att behålla den nuvarande strukturen för Kreativa Europa och samtidigt undersöka och bättre definiera särdragen hos de två olika delprogrammen, att stärka potentialen hos det övergripande programområdet och kontrollera om garantifondens genomförande är effektivt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet ber kommissionen att uppnå bättre balans, i både delprogram och bedömarnas riktlinjer, mellan den konstnärliga och kreativa komponenten och aspekter som rör ledarskap och innovation, särskilt i fråga om de kulturella och kreativa sektorerna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda det system av resultatindikatorer som föreskrivs i artikel 18 i den rättsliga grunden för programmet Kreativa Europa, och därmed lägga tonvikt på den konstnärliga och kreativa komponenten av programmet, vilket alltför ofta offras för rent ekonomiska överväganden såsom förvaltningskapacitet eller kvantitativ publikutveckling. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för bedömarna fastställa flera sakkunnigområden utöver de som redan finns, för att kunna hantera specifika områden på ett effektivare sätt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Eacea att förbättra bedömningsförfarandet genom att öka antalet bedömare i den första fasen, och ordna en kollegial beslutsrunda i den andra fasen för att välja kandidater bland dem som ingår i slutlistan. Parlamentet betonar att öppenheten måste vara mycket hög och skälen för att avvisa projekt måste mycket noggrant och tydligt förklaras för att inte äventyra godtagandet av programmet på grund av svårbegriplighet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erbjuda utbildning och möjligheter till kapacitetsuppbyggnad för aktörer på kulturområdet som vill förbättra sin kompetens när det gäller ansökningsförfaranden, övergripande projekthantering och i samband med projektets genomförande. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Eacea att bättre stödja kulturaktörer att hitta samarbetsprojektspartner genom åtgärder som inbegriper men inte begränsas till motsvarande särskilda segment inom de viktigaste europeiska kulturevenemangen, förbättra befintliga sökverktyg och databaser och organisera möjligheter till nätverkssamarbete om teman som tidigare meddelats. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Eacea att vidta åtgärder i syfte att öka insynen i förfarandet för bestridande av avslagna ansökningar så att den totala frustrationen bland kandidater minskar och programmets trovärdighet på lång sikt ökar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare förenkla ansökningen och rapportförfarandena genom att begränsa och förenkla riktlinjer och andra dokument, göra timlistan blir mindre strikt och upprätta en standardblankett för samarbetsavtalet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja alla tillgängliga verktyg för ett ännu bättre främjande och spridning av resultaten av genomförda projekt samt information om det europeiska mervärdet av all verksamhet som utförs inom ramen för programmet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undvika att ändra eller lägga till nya prioriteringar och regler utan att ge kontaktkontoren och intressenterna den tid de behöver för att förbereda sig inför kommande ansökningsomgångar. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare förenkla de finansiella aspekterna, även genom att utvidga instrumentet med klumpsummor och uppmuntra till större användning av schablonmässiga ersättningar och tillämpa kriterier som inte verkar hämmande på möjligheterna för små projekt att få tillgång till finansiering, samt att se till att den slutliga betalningen av bidrag genomförs så fort som möjligt, vilket borde vara ett kvalitetskriterium för Eaceas arbete, för båda delprogrammen Kultur och Media. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att det finns betydande nationella skillnader i lönenivåer för anställda som deltar i samarbetsprojekt, vilket i sin tur leder till stora skillnader när det gäller samfinansieringskapaciteten mellan partner från olika medlemsstater. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att överväga ett eventuellt alternativ för utvärderingen av personalens arbete inom samarbetsprojekten på grundval av andra indikatorer än enbart lönegrad. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, tillsammans med Eurostat, fortsätta att utarbeta särskilda kriterier som lämpar sig för sektorernas specifika beskaffenhet (skapande, kulturellt och konstnärligt värde, innovation, tillväxt, social delaktighet, samhällsbyggande, internationalisering, entreprenörsmässig förbättring, benägenhet att skapa spridningseffekter och övergripande projekt etc.) och att utvärdera möjligheten att inkludera det gemensamma forskningscentrumet i processen. Parlamentet understryker i detta avseende vikten av att bygga upp högkvalitativa kunskapsresurser om dessa sektorer, inte minst statistisk forskning och tillgång till jämförbara uppgifter på området, så att det blir möjligt att effektivt övervaka och analysera de kulturella, ekonomiska och samhälleliga konsekvenserna av politiska åtgärder inom den kulturella och den kreativa sektorn. |
| --- | --- |

20.

MEDIA

| 21. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens och Eaceas pågående arbete för att ändra det automatiska poängsystemet i syfte att möjliggöra verkligt lika villkor, med beaktande, på ett balanserat sätt, av alla de kriterier som nämns i programmet Kreativa Europa (transnationell beskaffenhet, utveckling av transnationellt samarbete, stordriftsfördelar, kritisk massa, hävstångseffekt) samt produktionskapaciteten och de befintliga nationella systemen för stöd till den audiovisuella industrin. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet tillstår att Media har visat sig vara djupt rotat i den diversifierade audiovisuella sektorn och på ett effektivt sätt stöder kulturell mångfald och industripolitik. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmuntrar till utveckling av textning och dubbning för att underlätta spridningen av audiovisuella produkter inom och utanför EU. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet rekommenderar att det europeiska audiovisuella kulturarvet skyddas och görs tillgängligt för studier, publikengagemang och ekonomisk utveckling genom digitalisering av filmer och audiovisuella arkiv. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet understryker att den europeiska audiovisuella sektorn, i ett internationellt och alltmer konkurrensutsatt filmlandskap, fortfarande behöver upprätthålla åtgärder för att skydda sin mångfald och sitt oberoende. Parlamentet betonar att direkt stöd till den europeiska audiovisuella produktionen behövs, särskilt under projektutvecklingsfasen, och bör ske genom att bredda utbildningen till att omfatta fler verksamheter och stärka sektorns konkurrenskraft. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet rekommenderar en ökad satsning på åtgärder för grannländer inom ramen för programmet i syfte att förbättra marknadsföringen av europeiska verk på deras territorium och av gemensamma kreativa projekt. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet tillstår att europeiska nätplattformar ännu inte är konkurrenskraftiga på internationell nivå, trots det stöd som tillhandahållits för distribution på nätet, och att europeiskt innehåll på befintliga plattformar är svårt att hitta eller komma åt. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar uppdelningen av publikutvecklingen i initiativ för filmkunnighet, med fokus på filmutbildning i skolor, och publikutveckling. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att kommissionen behöver lägga fram ett datadrivet projekt för europeiskt publikengagemang med målet att undersöka och stärka kapaciteten hos Europas sektor för audiovisuella medier och film för att samla in, analysera och förutsäga data om publikbeteenden i syfte att öka efterfrågan på ickenationella europeiska filmer. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet understryker att stödet till oberoende tv-producenter för fiktionsserier som strävar efter att konkurrera på global nivå fortfarande tillhandahålls, inte minst i syfte att skapa genuint europeiska svar på den stora efterfrågan på högkvalitativa tv-serier, även om de bästa resultaten hittills ser ut att ha uppnåtts i sektorerna för dokumentärer och barnprogram. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätthålla sitt stöd för sådana biografnät som Europa Cinemas, som främjar europeisk film runtom i världen genom att ge ekonomiskt och operativt stöd till biografer som visar ett betydande antal europeiska filmer, och understryker den avgörande roll som biografer har för att öka publikens kunskap och bevara den sociala aspekten av filmupplevelsen. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet ber kommissionen att ändra bonussystemet för urpremiärer som sker samtidigt på biografer och beställvideo. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet rekommenderar att bedömarna förses med en uppsättning verktyg som beaktar den särskilda karaktären hos varje lands stödsystem, för att garantera lika förutsättningar i Media. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att höja finansieringstaket för europeiska videospel, i syfte att beakta deras höga och ökande produktionskostnader. Parlamentet framhåller dessutom behovet av att se över behörighetskravet när det gäller den enbart narrativa karaktären i ett videospel med målet att bredda räckvidden till att omfatta projekt med gränsöverskridande distributionspotential (idrottsspel, sandlådespel osv.) och att införa ”totalupplevelsen” i projektutvärderingskriterierna för att denna centrala aspekt i en produkts framgång ska lyftas fram. |
| --- | --- |

34.

Delprogrammet Kultur

| 35. | Europaparlamentet ber kommissionen att väga den ekonomiska aspekten mot det inneboende värdet hos konst och kultur, och i högre grad fokusera på konstnärer och upphovsmän. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet rekommenderar att europeiska samarbetsprojekt ta hänsyn till innovation, rörlighet och utvidgade samproduktioner. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå möjliga åtgärder för att begränsa det oproportionerliga förhållandet mellan antalet stödmottagare och antalet sökande, inbegripet bland annat en ökning av budgeten för delprogrammet Kultur, en adekvatare representation av alla kulturella och kreativa sektorer, och mer stöd för småskaliga projekt. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar vikten av översättning för främjandet av det kulturarv som den språkliga mångfalden utgör, och rekommenderar att skönlitterära översättningsprojekt omfattar främjande av böcker och läsning samt stöd till deltagande på bokmässor, samt att därvid överväga en årlig europeisk bokmässa i syfte att öka cirkulationen av böcker, främja europeiska litterära utbyten och presentera olika nationella litteraturer, samt sprida läskunskap till alla, även till personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ”nav” (Europeiska plattformar) för att stödja och möjliggöra utbyten och samarbete för nya konstnärer och kreatörer. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet insisterar på att stabila och i hög grad representativa europeiska kulturnätverk är grundläggande för kulturens och den konstnärliga verksamhetens synlighet, både i EU och i förhållande till tredjeländer, eftersom de ofta är de första att inleda samarbete inom nya områden, i nya sektorer eller länder. Parlamentet anser att de i sin roll som samordnare av insatser och som främjare av kultur och kreativitet för konstnärliga domäner med stor täckning bör stödjas med driftsbidrag. Parlamentet menar med avseende på detta att tydliga och öppna urvalskriterier bör fastställas på förhand. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Eacea att ge delprogrammet Kultur möjligheter att presentera sig externt och att hålla strukturerade möten med aktörerna inom denna sektor. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet rekommenderar att det europeiska teaterpriset återinförs och att lämplig finansiering avsätts. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet understryker framgången för och betydelsen av det europeiska kulturhuvudstadsprogrammet, på grundval av dynamiken i de städer och regioner som deltar i processen, och som med sitt signum och det fortfarande mycket blygsamma ekonomiska stödet från EU har blivit en verklig tillgång för ytterligare finansiering och verksamhet långt utöver det faktiska kulturhuvudstadsåret. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar den kommande utvidgningen av det europeiska kulturhuvudstadsprogrammet till kandidatländer och Eftaländer fr.o.m. 2020 och rekommenderar att denna erfarenhet ges bättre spridning inom och utanför EU. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet rekommenderar att det europeiska kulturarvsmärket ges större synlighet och betonar betydelsen av de berörda (materiella och immateriella) platserna för den europeiska identiteten och främjandet av en gemensam känsla av europeisk tillhörighet, unionsbyggandet och när det gäller att lära sig mer om olika kulturarv för en bättre framtid. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet rekommenderar att åtgärder vidtas för att samordna och ge adekvat stöd till initiativ under Europaåret för kulturarv 2018 med Kreativa Europa, med början under det förberedande året 2017, om än under en särskild budgetrubrik och inte med resurser som avsatts för delprogrammet Kultur, vilket tidigare föreslagits av kommissionen. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga hur man kan underlätta tillträde för konstnärligt bevandrade flyktingar till programmet Kreativa Europa. |
| --- | --- |

47.

Det sektorsövergripande programområdet

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla och fullt ut utnyttja potentialen hos programområdet för att uppnå de målsättningar som anges i förordningen, i synnerhet vad gäller transnationellt och sektorsövergripande samarbete. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet rekommenderar att tre nya stödåtgärder införs inom programområdet: a) Kreativa Europa Mundus för transnationellt samarbete, b) social delaktighet och c) innovativa övergripande och sektorsövergripande projekt. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att försöka få till stånd en geografisk och sektoriell balans i lånegarantin för att säkerställa lika tillgång för småskaliga organisationer, gräsrotsinitiativ och projekt från alla medlemsstater, för att utvärdera dess inverkan framför allt på små kulturföretag, kulturförmedlare och nätverkare, och för att undersöka möjligheterna till samverkanseffekter med Efsi och andra program, särskilt Cosme, så att lånegarantin används på effektivast sätt i syfte att hjälpa den kulturella och kreativa sektorn. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet ser fram emot de första resultaten av den finansiella lånegarantin som infördes 2016. Parlamentet förväntar sig att detta nya marknadsinstrument, genom att underlätta tillgång till lån för små och medelstora företag och mikroföretag, ska hjälpa till att utöka de kulturella och kreativa projekten i de sektorer som står för 4,4 % av EU:s BNP och 3,8 % av dess arbetskraft, så att de kan förverkliga sin fulla potential som en lovande källa till tillväxt och sysselsättning, och som drivkraft till konkurrenskraft, kulturell mångfald och gränsöverskridande samarbete. Parlamentet beklagar dock djupt att instrumentet endast kommer att vara funktionellt i de länder som redan har ett liknande instrument. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som kommissionen och Eacea vidtagit för att tillhandahålla utbildning och utjämna skillnaderna i färdigheter mellan de olika kontaktkontoren för Kreativa Europa, och rekommenderar att sådana insatser ska eftersträvas. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Eacea att förbättra kommunikationen och informationsutbytet med kontaktkontoren för Kreativa Europa om pågående beslutsprocesser, inbegripet om finansiella instrument och om nya sektorsövergripande initiativ. Parlamentet rekommenderar kommissionen, i syfte att förbättra genomförandet av programmet, att beakta sakkunskapen hos kontaktkontoren i inlednings- och slutskedet av urvalsförfarandet, och att göra de verktyg och dokument som lagts fram av kontaktkontoren tillgängliga på nätet som modeller för god praxis. Parlamentet understryker behovet av bättre samarbete mellan kontaktkontoren i syfte att göra dem till effektivare rådgivningsverktyg för deras nationella sökande. Parlamentet påpekar att konfidentiellt utbyte av bedömningsrapporter, också negativa sådana, kan bidra till att deras kapacitet förbättras, och uppmanar kommissionen att öka insynen i bedömnings- och urvalsförfarandena. |
| --- | --- |

53.

Rekommendationer för framtida omgångar av programmet

| 54. | Europaparlamentet rekommenderar att programmet Kreativa Europa behålls, ses över och förbättras under perioden 2021–2028 som ett program som omfattar alla kulturella och kreativa sektorer, med tyngdpunkt på högkvalitativa projekt, med samma värderingar och prioriteringar, med två delprogram och ett sektorsövergripande programområde som omfattar utbildning, publikutveckling, marknadstillträde, social delaktighet, samarbete, sektorsövergripande och övergripande projekt samt ömsesidigt lärande, liksom kommunikation, studier, skräddarsytt stöd till de kulturella och kreativa sektorerna, en lånegaranti och stöd till kontaktkontoren för Kreativa Europa. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar, mot bakgrund av det stora flödet av migranter och flyktingar som kommit till EU de senaste åren, programmets växande interkulturella dimension, som förhoppningsvis från och med 2017 kommer att leda till flera projekt som främjar kulturell mångfald och interkulturell dialog samt flerspråkighet. Parlamentet understryker att det bör få stöd som ett återkommande programinslag eftersom kulturell integration antagligen kommer att fortsätta att vara en utmaning för många medlemsstater under flera år framöver. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet rekommenderar att den rättsliga grunden för det kommande programmet uttryckligen bör omfatta främjande av kulturell och konstnärlig kvalitet och kulturens inneboende värde bland programmets och delprogrammens mål, liksom bland urvals- och bedömningskriterierna. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i översynen av delprogrammet Media undersöka om beviljat stöd skulle kunna effektiviseras genom att lägga mindre projekt under programdelarna produktion, festivaler, biografer och distribution. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta ett mera proaktivt förhållningssätt i fråga om att ge nya länder tillträde till programmet, med särskild status för europeiska grannskapsländer i syd och öst. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet konstaterar att europeiska samproduktioner inom film är avgörande för att säkerställa att våra produkter är tillräckligt konkurrenskraftiga och för att tillgodose marknadens utmaningar, och rekommenderar att de utvecklas med hjälp av proportionella metoder och resurser genom att bland annat samarbeta med EU:s främsta institutioner inom sektorn, såsom Eurimages. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma om det med hänsyn till mängden kreativa branscher skulle löna sig att skapa ett europeiskt observationsorgan för kultur och kreativitet, likt Europeiska audiovisuella observationsorganet, med standarder jämförbara med dem som gäller inom Europeiska audiovisuella observationsorganet, och, om så är fallet, uppmanar parlamentet kommissionen att utarbeta kvalitativa kriterier som motsvarar dessa sektorers specifika karaktär. |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 221.

(2)  EUT L 169, 1.7.2015, s. 1.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2015)0293.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2016)0005.

(5)  EUT C 346, 21.9.2016, s. 10.

(6)  EUT C 93, 9.3.2016, s. 95.

(7)  EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 135.

(8)  EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 142.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/28

---

P8_TA(2017)0063

Genomförandet av programmet Ett Europa för medborgarna

Europaparlamentets resolution av den 2 mars 2017 om genomförandet av rådets förordning (EU) nr 390/2014 av den 14 april 2014 om inrättande av programmet ”Ett Europa för medborgarna” för perioden 2014–2020 (2015/2329(ΙΝΙ))

(2018/C 263/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 10 och 11 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), som föreskriver att ”varje medborgare ska ha rätt att delta i unionens demokratiska liv”, att ”institutionerna ska på lämpligt sätt ge medborgarna och de representativa sammanslutningarna möjlighet att ge uttryck för och offentligt diskutera sina åsikter på alla unionens åtgärdsområden” samt att ”institutionerna ska föra en öppen, tydlig och regelbunden dialog med de representativa sammanslutningarna och det civila samhället”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 10 och 11 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), som föreskriver att ”varje medborgare ska ha rätt att delta i unionens demokratiska liv”, att ”institutionerna ska på lämpligt sätt ge medborgarna och de representativa sammanslutningarna möjlighet att ge uttryck för och offentligt diskutera sina åsikter på alla unionens åtgärdsområden” samt att ”institutionerna ska föra en öppen, tydlig och regelbunden dialog med de representativa sammanslutningarna och det civila samhället”,

| — | med beaktande av protokoll (nr 1) om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll (nr 1) om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av protokoll (nr 2) om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll (nr 2) om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) nr 390/2014 av den 14 april 2014 om inrättande av programmet ”Ett Europa för medborgarna” för perioden 2014–2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 390/2014 av den 14 april 2014 om inrättande av programmet ”Ett Europa för medborgarna” för perioden 2014–2020 (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om rollen för interkulturell dialog, kulturell mångfald och utbildning när det gäller att främja EU:s grundläggande värderingar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om rollen för interkulturell dialog, kulturell mångfald och utbildning när det gäller att främja EU:s grundläggande värderingar (2),

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet, resultaten och den samlade bedömningen av programmet ”Ett Europa för medborgarna” 2007–2013 (COM(2015)0652), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet, resultaten och den samlade bedömningen av programmet ”Ett Europa för medborgarna” 2007–2013 (COM(2015)0652),

| — | med beaktade av artikel 52 i sin arbetsordning samt artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktade av artikel 52 i sin arbetsordning samt artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för konstitutionella frågor (A8-0017/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för konstitutionella frågor (A8-0017/2017), och av följande skäl:

| A. | Programmet Ett Europa för medborgarna är ett unikt och högst symboliskt program i den meningen att det tränar oss i att lyssna på det civila samhällets debatt, att det stimulerar till kritiskt tänkande om det europeiska projektet, dess historia och de rörelser och idéer som har främjat det, och att det bidrar till bättre kunskap om europeiskt beslutsfattande genom förbättrade villkor för medborgerligt och demokratiskt deltagande på unionsnivå. |
| --- | --- |

A.

Programmet Ett Europa för medborgarna är ett unikt och högst symboliskt program i den meningen att det tränar oss i att lyssna på det civila samhällets debatt, att det stimulerar till kritiskt tänkande om det europeiska projektet, dess historia och de rörelser och idéer som har främjat det, och att det bidrar till bättre kunskap om europeiskt beslutsfattande genom förbättrade villkor för medborgerligt och demokratiskt deltagande på unionsnivå.

| B. | Programmet Ett Europa för medborgarna syftar till att stärka känslan av europeiskt medborgarskap och tillhörighet, öka solidariteten, den ömsesidiga toleransen och respekten och att främja en bättre förståelse för EU, dess ursprung och utveckling, dess värderingar, institutioner och befogenheter samt att främja en aktiv dialog mellan EU:s medborgare. Programmets verksamhet kan ses som en del av en informell livslång utbildning i medborgarskap. |
| --- | --- |

B.

Programmet Ett Europa för medborgarna syftar till att stärka känslan av europeiskt medborgarskap och tillhörighet, öka solidariteten, den ömsesidiga toleransen och respekten och att främja en bättre förståelse för EU, dess ursprung och utveckling, dess värderingar, institutioner och befogenheter samt att främja en aktiv dialog mellan EU:s medborgare. Programmets verksamhet kan ses som en del av en informell livslång utbildning i medborgarskap.

| C. | Kampanjen ”en euro per medborgare” för programmet Ett Europa för medborgarna syftar till att sända ett starkt symboliskt budskap om att lyssna på medborgarnas röst i Europa. |
| --- | --- |

C.

Kampanjen ”en euro per medborgare” för programmet Ett Europa för medborgarna syftar till att sända ett starkt symboliskt budskap om att lyssna på medborgarnas röst i Europa.

| D. | Den tilltagande euroskepticismen – som tydliggörs av de antieuropeiska krafter som ifrågasätter det europeiska projektets själva existens och som nyligen kulminerade i folkomröstningen som resulterade i ett ja till Brexit – lyfter fram betydelsen av denna typ av program och stärker behovet av att främja utvecklingen av en gemensam känsla av europeisk identitet, att reflektera över orsakerna till den Europeiska unionens trovärdighetstapp, att uppmuntra till medborgarengagemang och att lansera en djupgående debatt om europeiska värderingar, som bör inbegripa hela det civila samhället och institutionerna själva – med en utbildningskampanj om hur EU-institutionerna fungerar – och som samtidigt lyfter fram de möjligheter som medlemskapet i EU medför. |
| --- | --- |

D.

Den tilltagande euroskepticismen – som tydliggörs av de antieuropeiska krafter som ifrågasätter det europeiska projektets själva existens och som nyligen kulminerade i folkomröstningen som resulterade i ett ja till Brexit – lyfter fram betydelsen av denna typ av program och stärker behovet av att främja utvecklingen av en gemensam känsla av europeisk identitet, att reflektera över orsakerna till den Europeiska unionens trovärdighetstapp, att uppmuntra till medborgarengagemang och att lansera en djupgående debatt om europeiska värderingar, som bör inbegripa hela det civila samhället och institutionerna själva – med en utbildningskampanj om hur EU-institutionerna fungerar – och som samtidigt lyfter fram de möjligheter som medlemskapet i EU medför.

| E. | Före ett lands anslutning till Europeiska unionen måste en djupgående och heltäckande förberedelse genomföras rörande frågor om minneskultur, försoning med det förflutna och ett säkerställande av medborgarnas aktiva deltagande i det berörda landets civilsamhälle. |
| --- | --- |

E.

Före ett lands anslutning till Europeiska unionen måste en djupgående och heltäckande förberedelse genomföras rörande frågor om minneskultur, försoning med det förflutna och ett säkerställande av medborgarnas aktiva deltagande i det berörda landets civilsamhälle.

| F. | I enlighet med artikel 11 i EU-fördraget är EU-institutionerna skyldiga att ge medborgare och representativa sammanslutningar möjlighet att offentligt diskutera sina åsikter på alla unionens åtgärdsområden. Bestämmelsen medför också att EU-institutionerna är skyldiga att föra en öppen, tydlig och regelbunden dialog med det civila samhället och att kommissionen måste ha ett omfattande samråd med alla intressenter. |
| --- | --- |

F.

I enlighet med artikel 11 i EU-fördraget är EU-institutionerna skyldiga att ge medborgare och representativa sammanslutningar möjlighet att offentligt diskutera sina åsikter på alla unionens åtgärdsområden. Bestämmelsen medför också att EU-institutionerna är skyldiga att föra en öppen, tydlig och regelbunden dialog med det civila samhället och att kommissionen måste ha ett omfattande samråd med alla intressenter.

| G. | Artikel 20 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) inrättar den grundläggande statusen för unionsmedborgarskap och fastställer rättigheterna som är knutna till detta. En bättre förståelse för EU och dess värderingar är en viktig förutsättning för att medborgarna till fullo ska kunna utnyttja dessa rättigheter. |
| --- | --- |

G.

Artikel 20 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) inrättar den grundläggande statusen för unionsmedborgarskap och fastställer rättigheterna som är knutna till detta. En bättre förståelse för EU och dess värderingar är en viktig förutsättning för att medborgarna till fullo ska kunna utnyttja dessa rättigheter.

| H. | Aktivt medborgarskap, medborgarskapsutbildning och interkulturell dialog är nyckeln till att bygga öppna, inkluderande och motståndskraftiga samhällen. |
| --- | --- |

H.

Aktivt medborgarskap, medborgarskapsutbildning och interkulturell dialog är nyckeln till att bygga öppna, inkluderande och motståndskraftiga samhällen.

| I. | Det nuvarande programmet grundar sig på artikel 352 i EUF-fördraget, som endast gav parlamentet rätt att framföra sin ståndpunkt inom ramen för godkännandeförfarandet. Parlamentet motsatte sig kraftigt detta då förslaget lämnades in av kommissionen, eftersom det i hög grad motsäger de demokratiska aspekterna av programmet. |
| --- | --- |

I.

Det nuvarande programmet grundar sig på artikel 352 i EUF-fördraget, som endast gav parlamentet rätt att framföra sin ståndpunkt inom ramen för godkännandeförfarandet. Parlamentet motsatte sig kraftigt detta då förslaget lämnades in av kommissionen, eftersom det i hög grad motsäger de demokratiska aspekterna av programmet.

| J. | Den utvärdering efter programmets avslutning som kommissionen genomförde bekräftade att programmets mål var betydelsefulla och att programmet, då det skiljer sig från andra program i fråga om omfattning, mål, verksamheter och målgrupper, har möjliggjort initiativ som inte skulle ha kunnat finansieras på annat håll. |
| --- | --- |

J.

Den utvärdering efter programmets avslutning som kommissionen genomförde bekräftade att programmets mål var betydelsefulla och att programmet, då det skiljer sig från andra program i fråga om omfattning, mål, verksamheter och målgrupper, har möjliggjort initiativ som inte skulle ha kunnat finansieras på annat håll.

| K. | Som en följd av de budgetnedskärningar som gjordes efter förhandlingarna om den fleråriga budgetramen 2014–2020 minskade finansieringsramen för programmet ”Ett Europa för medborgarna” med ungefär 29,5 miljoner euro. Den begränsade finansieringsramen på 185,47 miljoner euro för programmet utgör endast 0,0171 % av den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

K.

Som en följd av de budgetnedskärningar som gjordes efter förhandlingarna om den fleråriga budgetramen 2014–2020 minskade finansieringsramen för programmet ”Ett Europa för medborgarna” med ungefär 29,5 miljoner euro. Den begränsade finansieringsramen på 185,47 miljoner euro för programmet utgör endast 0,0171 % av den fleråriga budgetramen.

| L. | Det har konstaterats att medlemsstaterna tenderar att dra sig ur samfinansieringen av dessa projekt och att de lokala myndigheterna befinner sig i svårigheter när det gäller europeiska projekt med höga samfinansieringsnivåer. |
| --- | --- |

L.

Det har konstaterats att medlemsstaterna tenderar att dra sig ur samfinansieringen av dessa projekt och att de lokala myndigheterna befinner sig i svårigheter när det gäller europeiska projekt med höga samfinansieringsnivåer.

| M. | Som en följd av den minskade finansieringsramen sjönk antalet projekt som kunde finansieras under 2014 med nästan 25 % jämfört med föregående program. |
| --- | --- |

M.

Som en följd av den minskade finansieringsramen sjönk antalet projekt som kunde finansieras under 2014 med nästan 25 % jämfört med föregående program.

| N. | Icke-formellt och informellt lärande samt frivilligarbete, idrott, konst och kultur skapar många möjligheter för medborgarutbildning och aktivt medborgarskap. |
| --- | --- |

N.

Icke-formellt och informellt lärande samt frivilligarbete, idrott, konst och kultur skapar många möjligheter för medborgarutbildning och aktivt medborgarskap.

| O. | Ytterligare synergieffekter med andra program och bättre kommunikation med andra generaldirektorat krävs för att minska överlappningar och förstärka programmets effekt. |
| --- | --- |

O.

Ytterligare synergieffekter med andra program och bättre kommunikation med andra generaldirektorat krävs för att minska överlappningar och förstärka programmets effekt.

| P. | Det finns ett bevisat värde i den befintliga internationella partnersamverkan mellan städer och kommuner (vänortsverksamhet, nätverk av städer), som förstärker den ömsesidiga förståelsen mellan människor och främjar vänskap och samarbete. |
| --- | --- |

P.

Det finns ett bevisat värde i den befintliga internationella partnersamverkan mellan städer och kommuner (vänortsverksamhet, nätverk av städer), som förstärker den ömsesidiga förståelsen mellan människor och främjar vänskap och samarbete.

Huvudsakliga slutsatser

| 1. | Europaparlamentet understryker att den totala tillgängliga finansieringen (185,47 miljoner euro) för det enda program som helt och hållet ägnas det europeiska medborgarskapet, d.v.s. programmet Ett Europa för medborgarna, är försumbart i jämförelse med andra utbildnings- och kulturprogram, såsom Kreativa Europa (1,46 miljarder euro) eller Erasmus+ (14,7 miljarder euro), med resultatet att de sökandes förväntningar kommer att sluta i besvikelse. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar att programmet Ett Europa för medborgarna, som är tänkt att överbrygga klyftan mellan EU-institutionerna och de europeiska medborgarna, verkar ha fungerat på ett tillfredsställande sätt under den nya finansieringscykelns två första år, med ett ökande antal sökanden, hög kvalitet på projekten och sunda projektgenomföranden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att det främsta hindret för ett framgångsrikt genomförande av programmet är de otillräckliga finansiella anslagen, och beklagar djupt att dessa skars ner med 13,7 % inom ramen för den fleråriga budgetramen 2014–2020. Detta medförde att antalet finansieringsbara projekt kraftigt minskade och betyder att den höga efterfrågan inte kan mötas, vilket skapar frustration hos sökande med värdefulla projekt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att på grund av budgetbegränsningarna är det totala antalet finansierade projekt för litet för att programmets ambitiösa mål ska kunna uppnås, och att endast 6 % av projekten som rör europeisk minneskultur och civilsamhället kunde finansieras under 2015. Detta är en mycket låg andel i jämförelse med resultaten för programmet Kreativa Europa för samma år (19,64 % för Kultur och 45,6 % för Media). Parlamentet menar att finansieringen för dessa två programområden inom programmet Ett Europa för medborgarna bör ökas avsevärt i linje med ambitionerna i programmet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet lyfter fram framgångarna med vänortsprojekt över hela EU, och uppmanar medlemsstaterna att främja detta system bland kommuner och att underlätta samarbetet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar nyhetsbrevet för Ett Europa för medborgarna och databasen över finansierade projekt som kommissionen har lanserat. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att de nationella kontaktpunkterna för programmet Ett Europa för medborgarna spelar en viktig roll för att informera potentiella sökande och ge dem stöd och vägledning (i synnerhet förstagångssökande i målländer), men även europeiska och nationella sammanslutningar av lokala och regionala myndigheter och det civila samhällets organisationer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar programmets sektorsövergripande strategi, dess tydliga och enkla ansökningsformulär och rapporteringskrav och dess inriktning på specifika åtgärder. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att de prioriteringar som fastställts för båda programområdena, Europeisk minneskultur och Demokratisk delaktighet och medborgarengagemang, vilka tidigare anpassades årligen, nu har blivit fleråriga och kommer att gälla för hela den återstående perioden av programmet (2016–2020). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet erkänner att programmets genomslagskraft fortfarande är proportionerligt sett stor, vilket framgår av det faktum att uppskattningsvis 1,1 miljoner deltagare var inblandade i de 408 utvalda projekten under 2015. Parlamentet anser också att det höga antalet ansökningar – 2 087 under 2014 och 2 791 under 2015 – och projektens kvalitet vittnar om ett stort intresse för programmet och behovet av att avsätta mer mänskliga och finansiella resurser för programmet i syfte att utöka antalet understödda projekt. |
| --- | --- |

10.

Rekommendationer

Rättsliga aspekter av genomförandet

| 11. | Europaparlamentet rekommenderar att nästa generation av programmet Ett Europa för medborgarna antas på en rättslig grund som gör det möjligt för parlamentet att vara delaktigt i antagandet av programmet som medlagstiftare inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet och jämställt med rådet. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att beakta möjliga lösningar för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

11.

Finansiella aspekter av genomförandet

| 12. | Europaparlamentet menar att kvalitetsprojekt, såsom europeisk minneskultur och civilsamhällesprojekt (6 % framgångsrika projekt jämfört med 19,64 % för Kultur och 45,6 % för Media inom ramen för programmet Kreativa Europa), har avvisats på grund av bristen på tillräcklig finansiering i programmet Ett Europa för medborgarna. Med tanke på den avgörande roll som detta program spelar som en förutsättning för medborgarnas deltagande i unionens demokratiska liv, anser parlamentet att en betydande ökning av innevarande budget vore nödvändig för att uppnå ett högre målresultat. Parlamentet uppmanar därför kommissionen, rådet och medlemsstaterna att överväga en finansieringsram på ungefär 500 miljoner euro för programmet Ett Europa för medborgarna under nästa fleråriga budgetram, vilket endast motsvarar 1 euro per medborgare. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar det gemensamma målet med och de potentiella synergierna mellan det europeiska medborgarinitiativet och programmet Ett Europa för medborgarna när det gäller att möjliggöra för medborgarna att delta direkt i utformningen av EU:s politik. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att se till att medborgarinitiativet inte finansieras inom ramen för det senare programmets begränsade budget, vilket fallet är i dag, och uppmanar med kraft medlemsstaterna att engagera sig mer i finansiellt stöd till båda åtgärderna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att systemet med engångsbelopp eller fasta belopp bör ta hänsyn till prisskillnaderna runtom i EU, och variera utifrån levnadskostnaderna i medlemsstaterna. Parlamentet rekommenderar att detta system och den minskade förfinansieringen ses över i syfte att säkerställa de finansierade projektens hållbarhet och att bättre stödja samarbete mellan lokala förvaltningar eller organisationer som befinner sig på stort avstånd från varandra, och att särskilt underlätta deltagande av mindre organisationer med begränsad finansiell kapacitet och deltagare med särskilda behov. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet begär att kommissionen och genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (Eacea) regelbundet bedömer de effekter som en rad budgetarrangemang har haft för sökande och potentiellt berättigade sökande. Parlamentet begär i synnerhet en bedömning av huruvida den lägre andelen förfinansiering (från 50 % till 40 % för projekt och från 80 % till 50 % för driftsbidrag och nationella kontaktpunkter) som tillämpades under 2015 på grund av en akut brist på betalningsbemyndiganden, behovet av medfinansiering och tillämpningen av samma parametrar oavsett verklig levnadskostnad och geografiskt avstånd, kan ha missgynnat – och kan fortsätta att missgynna – vissa typer av organisationer och enskilda medlemsstater. Parlamentet begär dessutom att ytterligare strategier tas fram för att föra de europeiska institutionerna närmare medborgarna och för att bättre informera medborgarna om de olika delarna av EU-politiken. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar att en ytterligare parameter bör införlivas i systemet med enhetsbelopp eller schablonsatser, så att personer med särskilda behov kan tillgodoses mer effektivt, eftersom många fler anställda och ofta ytterligare åtgärder, vilket i sin tur leder till högre kostnader, behövs för att göra det möjligt för personer med funktionshinder att delta. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker att driftsbidrag garanterar stödmottagarnas oberoende (t.ex. tankesmedjor) och ger möjlighet till planering på längre sikt, och därmed möjlighet att genomföra visionsorienterade åtgärder och utveckla expertkunskap. Parlamentet rekommenderar att specifika kriterier, indikatorer och årliga rapporter används för att övervaka vilka framsteg som görs för att uppnå målen, och för att säkerställa att dessa finansieringssystem inte leder till att stödmottagarna blir beroende av kommissionen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Eacea att offentligt redogöra för de kostnader som har uppstått genom programområde 3: Horisontell insats – Tillvaratagande – Analys, spridning och utnyttjande av projektresultaten. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Eacea att i den rapport om halvtidsutvärderingen som ska läggas fram senast den 31 december 2017 inkludera en noggrann bedömning av det finansiella och budgetära genomförandet av programmet och att dra lärdom av denna bedömning i syfte att omdefiniera de framtida målen och anpassa budgetkraven för programmet i nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

19.

Samordnings- och kommunikationsaspekter

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in all användbar information som rör programmet Ett Europa för medborgarna (programguide, prioriteringar, inbjudningar att lämna förslag, pågående och tidigare projekt, resultat och vunna erfarenheter och nyhetsbrev) tillsammans med alla program, insatser, bidrag och strukturfonder som ryms under samlingsbeteckningen europeiskt medborgarskap (såsom det europeiska medborgarinitiativet och europeisk volontärtjänst) på en unik och användarvänlig kommunikationsportal (en internetportal som fungerar som enda kontaktpunkt), som även är tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet rekommenderar att denna plattform används som ett offentligt register över stödmottagarnas kontaktuppgifter såväl som ett verktyg för att få åtkomst till projektbeskrivningar och för att kunna hitta partner i andra länder. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet understryker att ansökningar som fått avslag bör besvaras på ett tillfredsställande sätt, där skälen till avslaget anges, särskilt när den enhet som lämnade in ansökan begär en förklaring. Parlamentet föreslår att man där det är möjligt överväger att kartlägga prioriteringarna i liknande ansökningar som fått avslag. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet påpekar att vissa mål med programmet Ett Europa för medborgarna liknar och kompletterar dem för det europeiska medborgarinitiativet, särskilt strävan efter att engagera medborgarna i unionen. Parlamentet menar av den anledningen att ansträngningar bör göras för att följa en gemensam strategi för att utforma EU:s politik för medborgarnas deltagande och deltagandedemokrati, med stöd av en konsekvent kommunikationsstrategi, i syfte att samla alla kommissionens program knutna till europeiskt medborgarskap under ett paraply, möjligen genom att högre värdera och främja direkta erfarenheter och gräsrotsdeltagande. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet understryker behovet av att skapa en öppen förteckning över potentiella partner i varje medlemsstat i syfte att underlätta partnerskap mellan dem som skulle vilja få tillgång till programmet Ett Europa för medborgarna. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet rekommenderar också inrättandet av en webbplattform för de huvudsakliga organisationer som är verksamma på området för medborgarskap och som drar nytta av programmet i syfte att utbyta god praxis, öka kapaciteten och förbättra synligheten när projekten har avslutats. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att höja programmets profil och göra allmänheten mer medveten om dess mål genom en engagerande kommunikationsstrategi för europeiskt medborgarskap med hjälp av sociala nätverk, meddelanden i radio och tv samt på annonsskyltar, genom att stärka lokalt engagemang med aktivt deltagande från de nationella kontaktpunkterna och genom att ständigt uppdatera innehållet och nå ut till ny publik i de deltagande länderna, med särskild inriktning på dem där deltagandenivån är lägre, på ungdomar, personer med funktionsnedsättning och utsatta människor. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet anser att programmet även bör användas för att lyfta fram befintliga kanaler för direktdeltagande i Europeiska unionen, såsom EU:s medborgarinitiativ, medborgarforum och offentliga samråd, i syfte att höja allmänhetens medvetenhet om möjligheterna med direktdeltagande inom EU:s institutionella ram. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen de deltagande länder som ännu inte har utsett en nationell kontaktpunkt att de ser till att detta görs. Parlamentet rekommenderar att samordningen förbättras och synergieffekterna förstärks mellan dessa länder, medlemsstaterna och kommissionen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet medger att den största utmaningen är att uppfylla de nuvarande ambitiösa målen med den begränsade finansiering som finns tillgänglig. Parlamentet understryker medlemsstaternas, regionernas och de lokala myndigheternas betydelse för att öka programmets effektivitet och popularitet, inte minst genom att maximera potentialen hos de nationella kontaktpunkterna genom erfarenhetsutbyte med enheter med ansvar för liknande projekt, exempelvis Erasmus+ och Kreativa Europa. Parlamentet uppmuntrar Eacea att när så är möjligt underlätta och främja synergieffekter mellan EU-program såsom Kreativa Europa, Erasmus+ och Europeiska socialfonden, för att förbättra effekten. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i ännu högre grad öka sina insatser på området administrativ förenkling, med tanke på att formella krav ibland är svåra att lösa för i synnerhet mindre organisationer som inte bör diskrimineras på grund av byråkratiska orsaker. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet rekommenderar att de medel som avsatts för kommunikation inte används till att täcka institutionell kommunikation om unionens prioriteringar, såsom i dag föreskrivs i artikel 12 i nuvarande program, utan i stället används för att marknadsföra själva programmet i deltagande länder, särskilt i länder med lägre deltagande. |
| --- | --- |

30.

Programmets inriktning och mål

| 31. | Europaparlamentet rekommenderar att den fleråriga strategin formaliseras i fråga om definitionen av prioriteringarna och att synergieffekterna stärks mellan programområdena och programmets delar i nästa generation av programmet. Parlamentet betonar att alla ändringar i programstrukturen bör genomföras så att risken för förvirring bland slutanvändarna förhindras, i syfte att minska konsekvenserna. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar det stora fokus som läggs på EU:s sociala aspekter och medborgare, som gör det möjligt för EU-institutioner att arbeta direkt med det civila samhället på fältet. Parlamentet framhåller i programmets prioriteringar hur viktigt det är med projekt som fokuserar på dagens utmaningar för Europa inom ämnen såsom mångfald, migration, flyktingar, kampen mot radikalisering, främjandet av social integration, interkulturell dialog, hanterandet av finansieringsproblem och fastställandet av gemensamma europeiska kulturarv. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka kopplingen mellan programmets prioriteringar och de politiska åtgärder som är kopplade till det europeiska medborgarskapet samt de europeiska medborgarnas dagliga liv. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet menar att programmet bör nå ut till en bredare publik, säkerställa deltagandet av personer med särskilda behov, främja deltagande av marginaliserade och utsatta personer, däribland migranter, flyktingar och asylsökande. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet anser att programmet, när så är lämpligt, bör bygga vidare på befintliga framgångsrika initiativ på gräsrotsnivå, såsom vänortssamarbete. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar vikten av att inom programområdet Europeisk minneskultur utarbeta en europeisk identitet inriktad på framtiden och inte bara på det förflutna, en identitet som bör vara pluralistisk, transkulturell och öppen mot migrationsströmmar och influenser från resten av världen, i syfte att uppnå en gemensam integration grundad på gemensamma europeiska värderingar och Europas sekulära och andliga kulturarv. Parlamentet understryker behovet av att säkerställa att historia inte används för att splittra, utan som en möjlighet att hantera samtida utmaningar genom varsam tolkning och skickligt riktade utbildningsprogram. Parlamentet betonar vikten av att främja generationsövergripande projekt för att möjliggöra utbyte av erfarenheter mellan äldre och yngre generationer. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar behovet av att uppmuntra projekt som presenterar nya former för diskussion med medborgarna i tilltalande form och stil, och med en flerdimensionell strategi. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen årligen offentliggör en sammanfattande rapport som innehåller de viktigaste förslagen för att förbättra det europeiska projektet såsom de formulerats av deltagarna i de projekt som finansierats genom programmet Ett Europa för medborgarna. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar behovet av att berika programmet med förslag som rör medborgarnas deltagande i den demokratiska processen och i EU:s beslutsfattande, på ett sätt som bidrar till medborgarnas möjligheter att utnyttja sina rättigheter, exempelvis med hjälp av införandet av e-demokrati. I syfte att uppnå detta uppmanar parlamentet unionen och dess medlemsstater att utveckla åtgärder och politiska strategier för att stärka överförbart, kritiskt och kreativt tänkande samt digital kunskap och mediekompetens, att inkludera sina medborgare och stimulera till nyfikenhet, särskilt bland barn och ungdomar, så att de kan fatta välgrundade beslut och bidra på ett positivt sätt i demokratiska processer. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet påpekar att deltagande i programmet av stater som ansöker om medlemskap i EU leder till bättre ömsesidig förståelse och tätare samarbete. Parlamentet rekommenderar en större internationalisering av programmet, i synnerhet genom att bjuda in alla Efta- och EES-länder, anslutande länder och kandidatländer att arbeta tillsammans med EU:s medlemsstater vid ansökan om projekt, och uppmanar till större samarbete mellan icke-statliga organisationer över hela EU, länder i det östliga och sydliga partnerskapet och potentiella kandidatländer i syfte att föra EU närmare medborgarna. Parlamentet föreslår att samarbetet mellan organisationer i EU och i grannländer kring europeiska värderingar främjas. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar behovet av att utveckla vänortssamarbetet, med fokus på olika sätt att öka användningen av systemet, dess främjande och effekter, inbegripet en adekvat tilldelning av ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  EUT L 115, 17.4.2014, s. 3.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2016)0005.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/34

---

P8_TA(2017)0064

Gemensam handelspolitik i samband med tvingande hänsyn till hållbarheten för vilda djur och växter

Europaparlamentets resolution av den 2 mars 2017 om EU:s gemensamma handelspolitik i samband med tvingande hänsyn till hållbarheten för vilda djur och växter (2016/2054(INI))

(2018/C 263/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 191 och 207, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 191 och 207,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 21.2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 21.2,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497),

| — | med beaktande av EU:s förslagstext om ett kapitel om handel och hållbar utveckling i det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP), särskilt artiklarna 10–16, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s förslagstext om ett kapitel om handel och hållbar utveckling i det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP), särskilt artiklarna 10–16,

| — | med beaktande av resultatet av FN:s toppmöte om hållbar utveckling 2015, nämligen Att förändra vår värld – 2030-agendan för hållbar utveckling, särskilt punkterna 9 och 33 och mål 15, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av FN:s toppmöte om hållbar utveckling 2015, nämligen Att förändra vår värld – 2030-agendan för hållbar utveckling, särskilt punkterna 9 och 33 och mål 15,

| — | med beaktande av det allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt), särskilt artikel XX a och artikel XX g, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt), särskilt artikel XX a och artikel XX g,

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan från 2016 mot olaglig handel med vilda djur och växter, (COM(2016)0087) (nedan kallad handlingsplanen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan från 2016 mot olaglig handel med vilda djur och växter, (COM(2016)0087) (nedan kallad handlingsplanen),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 20 juni 2016 om EU:s handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 20 juni 2016 om EU:s handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem (1), samt av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG av den 19 november 2008 om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem (1), samt av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG av den 19 november 2008 om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser (2),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 69/314 om åtgärder mot olaglig handel med vilda djur och växter och FN:s miljöförsamlings resolution 1/3 om olaglig handel med vilda djur och växter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 69/314 om åtgärder mot olaglig handel med vilda djur och växter och FN:s miljöförsamlings resolution 1/3 om olaglig handel med vilda djur och växter,

| — | med beaktande av resultaten av den 17:e konferensen för parterna i Cites-konventionen i Johannesburg, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten av den 17:e konferensen för parterna i Cites-konventionen i Johannesburg,

| — | med beaktande av resultaten av Londonkonferensen i februari 2014 om olaglig handel med vilda djur och växter, och av den översyn av framstegen som gjordes i Kasane i mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten av Londonkonferensen i februari 2014 om olaglig handel med vilda djur och växter, och av den översyn av framstegen som gjordes i Kasane i mars 2015,

| — | med beaktande av resultaten av Internationella naturvårdsunionens (IUCN) World Conservation Congress på Hawaii 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten av Internationella naturvårdsunionens (IUCN) World Conservation Congress på Hawaii 2016,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet,

| — | med beaktande av Världsbankens Globala miljöfonds globala program för vilda djur och växter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världsbankens Globala miljöfonds globala program för vilda djur och växter,

| — | med beaktande av 2016 års rapport World Wildlife Crime Report från FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2016 års rapport World Wildlife Crime Report från FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC),

| — | med beaktande av förklaringen från juni 2014 om olaglig handel med vilda djur och växter från Världstullorganisationens (WCO) tullsamarbetsråd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från juni 2014 om olaglig handel med vilda djur och växter från Världstullorganisationens (WCO) tullsamarbetsråd,

| — | med beaktande av den förklaring som gjordes i Buckingham Palace (London) av den förenade arbetsgruppen för transport av vilda djur och växter (United for Wildlife Transport Taskforce) (nedan kallad Buckinghamförklaringen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring som gjordes i Buckingham Palace (London) av den förenade arbetsgruppen för transport av vilda djur och växter (United for Wildlife Transport Taskforce) (nedan kallad Buckinghamförklaringen),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A8-0012/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A8-0012/2017), och av följande skäl:

| A. | Runt om i världen ökar den olagliga handeln med vilda djur och växter på ett sätt man aldrig sett förut, och detta föranleder biologiska kriser till följd av att världens resurser av djur och växter hela tiden beskattas och saluförs på ett lagstridigt och ohållbart sätt. |
| --- | --- |

A.

Runt om i världen ökar den olagliga handeln med vilda djur och växter på ett sätt man aldrig sett förut, och detta föranleder biologiska kriser till följd av att världens resurser av djur och växter hela tiden beskattas och saluförs på ett lagstridigt och ohållbart sätt.

| B. | Den okontrollerade och olagliga användningen av vilda djur- och växtarter är det näst största hotet mot deras överlevnad i vilt tillstånd, omedelbart efter förstörelsen av livsmiljöer. |
| --- | --- |

B.

Den okontrollerade och olagliga användningen av vilda djur- och växtarter är det näst största hotet mot deras överlevnad i vilt tillstånd, omedelbart efter förstörelsen av livsmiljöer.

| C. | Den olagliga handeln med vilda djur och växter uppskattas vara den fjärde mest lönsamma formen av brottslig verksamhet, med en omsättning på uppskattningsvis hela 20 miljarder euro. |
| --- | --- |

C.

Den olagliga handeln med vilda djur och växter uppskattas vara den fjärde mest lönsamma formen av brottslig verksamhet, med en omsättning på uppskattningsvis hela 20 miljarder euro.

| D. | Den senaste utvecklingsgången tyder på en allt större medverkan av storskaliga brottsliga och organiserade nätverk som använder alltmer utstuderade metoder. |
| --- | --- |

D.

Den senaste utvecklingsgången tyder på en allt större medverkan av storskaliga brottsliga och organiserade nätverk som använder alltmer utstuderade metoder.

| E. | Den olagliga handeln med vilda djur och växter bidrar till att späda på konflikter, och terroristnätverk misstänks få en del av sin finansiering från denna handel, som är mycket lukrativ. |
| --- | --- |

E.

Den olagliga handeln med vilda djur och växter bidrar till att späda på konflikter, och terroristnätverk misstänks få en del av sin finansiering från denna handel, som är mycket lukrativ.

| F. | De nuvarande svagheterna i regelverken för handeln med vilda djur och växter förvärras av att vara förenade med problem som korruption och svaga förvaltningsstrukturer. |
| --- | --- |

F.

De nuvarande svagheterna i regelverken för handeln med vilda djur och växter förvärras av att vara förenade med problem som korruption och svaga förvaltningsstrukturer.

| G. | EU är för närvarande en destinationsmarknad för dessa arter, en knutpunkt för transitering till andra regioner, och även ett område där vissa arter fångas för olaglig handel. |
| --- | --- |

G.

EU är för närvarande en destinationsmarknad för dessa arter, en knutpunkt för transitering till andra regioner, och även ett område där vissa arter fångas för olaglig handel.

| H. | För att de bakomliggande orsakerna till den olagliga handeln med vilda djur och växter ska kunna åtgärdas måste ovillkorligen landsbygdsbefolkningen i ursprungsländerna engageras och få dra nytta av detta. |
| --- | --- |

H.

För att de bakomliggande orsakerna till den olagliga handeln med vilda djur och växter ska kunna åtgärdas måste ovillkorligen landsbygdsbefolkningen i ursprungsländerna engageras och få dra nytta av detta.

| I. | It-brottslighet med inriktning på vilda djur och växter är ett allvarligt hot mot utrotningshotade arter, bland vilka märks elefanter, noshörningar, myrkottar, kräldjur, groddjur, fåglar och giraffer. |
| --- | --- |

I.

It-brottslighet med inriktning på vilda djur och växter är ett allvarligt hot mot utrotningshotade arter, bland vilka märks elefanter, noshörningar, myrkottar, kräldjur, groddjur, fåglar och giraffer.

| J. | Handelspolitik i förbindelse med utvecklingssamarbete kan bli en stark drivkraft för ekonomisk tillväxt i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

J.

Handelspolitik i förbindelse med utvecklingssamarbete kan bli en stark drivkraft för ekonomisk tillväxt i utvecklingsländerna.

| K. | Ökningen av den olagliga handeln med talrika vilda djur- och växtarter leder till förlust av biologisk mångfald och förstörelse av ekosystem, så att allt fler arter blir sårbara eller rentav utrotade. |
| --- | --- |

K.

Ökningen av den olagliga handeln med talrika vilda djur- och växtarter leder till förlust av biologisk mångfald och förstörelse av ekosystem, så att allt fler arter blir sårbara eller rentav utrotade.

| L. | Hållbar handel med vilda djur och växter kan ha en avgörande betydelse för vissa marginaliserade befolkningsgrupper, som är hänvisade till rättsliga ramar för att kunna bevara lokala resurser och bidra till fattigdomsminskningen. |
| --- | --- |

L.

Hållbar handel med vilda djur och växter kan ha en avgörande betydelse för vissa marginaliserade befolkningsgrupper, som är hänvisade till rättsliga ramar för att kunna bevara lokala resurser och bidra till fattigdomsminskningen.

Trender, principer och allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet iakttar med allvarlig oro den senaste tidens ökning av såväl den olagliga handeln med vilda djur och växter som naturvårdsbrotten, och konstaterar att om denna trend inte kan stoppas och vändas är det risk för att den får allvarliga och bestående konsekvenser för bevarandet av biologisk mångfald och miljöhållbarhet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att EU undertecknat många världsomfattande miljöskyddskonventioner och därför har en juridisk skyldighet att säkerställa att dess politik och internationella fördrag bidrar till att skydda miljön. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet menar att en ökad ekonomisk utveckling till följd av integrationen på globala marknader och användningen av naturtillgångar för den hållbara utvecklingens ändamål inte behöver utesluta varandra, utan snarare bör ses som inbördes förstärkande. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet stöder därför starkt ett grepp på problematiken kring vilda djur och växter som inte bara upprätthåller EU:s och dess handelspartners miljöskyddsmål, utan också möjliggör inrättandet av ramar för hållbar och laglig handel som stärker handelspolitikens positiva bidrag till hållbar utveckling. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar med oro att EU, jämsides med Förenta staterna, fortfarande är en betydande destinationsmarknad och transitväg för olagliga produkter från vilda djur och växter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar EU:s handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter, som kommer att spela en avgörande roll för att bekämpa den oroväckande ökningen av den mycket lukrativa olagliga handeln med vilda djur och växter, som destabiliserar de ekonomier och samhällen som är beroende av vilda djur och växter för sin försörjning samt hotar freden och säkerheten i sårbara regioner bland EU:s handelspartner genom att olagliga vägar stärks. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att man endast med hjälp av ett integrerat arbetssätt i fråga om naturvårdsbrott slutligen kan lyckas begränsa och få bort den olagliga handeln, och att EU måste gå i bräschen för arbetet genom att inte bara vidta åtgärder på utbudssidan, med inriktning bl.a. på lokala utvecklingsfrågor i tredjeländer, utan också åtgärda hemmamarknadens efterfrågan på olagliga produkter, också via internetplattformar. |
| --- | --- |

7.

Internationella institutioner och regeringar

| 8. | Europaparlamentet erinrar sig att WTO:s regler tillåter länder att införa undantag från de allmänna reglerna i artikel XX g i Gatt för att reglera uttömliga naturtillgångar och från de allmänna reglerna i artikel XX a i Gatt för att skydda allmän moral. Parlamentet konstaterar att WTO:s överprövningsorgan gett en bred tolkning av ”uttömliga naturtillgångar”, så att de kommit att inbegripa utrotningshotade arter och att WTO i sin rättspraxis uttryckligen betraktat det som ett tecken på att en art är utrotningshotad att den tagits med i bilagorna till konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites-konventionen). Parlamentet konstaterar också att WTO:s överprövningsorgan gett en bred tolkning av ”allmän moral” så att detta begrepp också kommit att omfatta förhindrandet av djurplågeri. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar vad EU uträttat inom WTO för att minska skadliga fiskesubventioner som kan undergräva hållbar fiskevård och bli till skada för sådana arters fortbestånd som sköldpaddor, hajar, sjöfåglar och havsdäggdjur. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet upprepar sitt starka engagemang till förmån för FN:s mål för hållbar utveckling samt för att det ska säkerställas att man i slutänden lyckas med mål 15, som innefattar en utfästelse om att det ska bli slut på både tjuvjakt och olaglig handel med skyddade växt- och djurarter, liksom också att både utbudet och efterfrågan ska bekämpas när det gäller varor som är föremål för olaglig handel. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som för närvarande utförs av det internationella konsortiet för att bekämpa naturvårdsbrott (International Consortium on Combating Wildlife Crime), ett arbete där Cites-konventionen, Interpol, UNODC, Världsbanken och WCO medverkar. |
| --- | --- |

11.

Tullen och handeln på internet

| 12. | Europaparlamentet välkomnar även WCO:s INAMA-projekt, som syftar till att få tullmyndigheterna att bättre kunna bygga upp sin kapacitet mot naturvårdsbrott. Parlamentet efterlyser en ökad medverkan från tullmyndigheternas sida i de brottsbekämpande åtgärderna mot olaglig handel med vilda djur och växter, liksom förstärkta insatser till förmån för ökad medvetenhet, för att tullmyndigheterna ska få bättre utbildning och fungera bättre. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att naturvårdsbrott på internet allvarligt hotar sådana utrotningshotade djur som elefanter, noshörningar, groddjur, kräldjur och fåglar och att stater, företag och icke-statliga organisationer tillsammans bör motarbeta detta. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att tulldimensionen i Europeiska unionens handlingsplan bör förstärkas ytterligare, både när det gäller samarbetet med partnerländer och ett bättre och mer verkningsfullt genomförande inom unionen. Parlamentet ser därför fram emot kommissionens översyn 2016 av genomförandet och efterlevnaden av EU:s befintliga rättsliga ram och begär att också en bedömning av tullförfaranden ska tas med i denna översyn. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka i vad mån unionslagstiftningen om handel med vilda djur och växter tillämpas enhetligt i olika medlemsstater av de tulltjänstemän som ansvarar för kontrollerna. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att arbeta för informationsutbyte och kapacitetsuppbyggnad, också i form av särskild utbildning för tulltjänstemän. |
| --- | --- |

16.

Den privata sektorns och de icke-statliga organisationernas roll

| 17. | Europaparlamentet betonar att den privata sektorn måste engageras i kampen mot den olagliga handeln med vilda djur och växter, och att internetbaserade marknadsplatser och sociala medier därvid också måste medverka. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar fungerande lösningar som, när de införlivas i de nuvarande förvaltningssystemen för leveranskedjan och handeln, kommer att låta den privata sektorn spela en verklig roll som partner till regeringar och internationella organ genom att säkerställa en ansvarsmedveten förvaltning av globala leveranskedjor. Parlamentet betonar dock att den gemensamma handelspolitiken bör främja bindande normer för företagens sociala ansvar, med hjälp av vägledning och stöd till den privata sektorn i frågor om socialt ansvarsfull praxis. Parlamentet anser att normer för företagens sociala ansvar är särskilt viktiga inom transportnäten. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar de framväxande samarbetsbetonade nolltoleransstrategierna mellan experter på handel med vilda djur och växter och logistikföretag. Parlamentet anser att kommissionen bör fundera på hur man bäst kan säkerställa att relevanta regelverk bättre kan hantera risker med anknytning till e-handel samt nätbaserad och annan reklam. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar vad icke-statliga organisationer och det civila samhället gjort, inte bara för att bekämpa den olagliga handeln med vilda djur och växter, till exempel genom att öka medvetenheten om den och minska efterfrågan, både inom EU och i de tredjeländer där dessa vilda djur och växter har sitt ursprung, utan också inom de inhemska rådgivande grupper som föreskrivs i EU:s frihandelsavtal och som har i uppgift att övervaka tillämpningen av bestämmelserna om handel och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar Buckinghamförklaringen från den förenade arbetsgruppen för transport av vilda djur och växter i mars 2016, som går ut på att aktörer från den privata sektorn ska engageras i arbetet mot sådana svaga punkter inom transport- och tullförfarandena som smugglarna utnyttjar, liksom också att förbättra informationsutbytet utmed hela de globala leveranskedjorna och handelsvägarna. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillsammans med icke-statliga organisationer arbeta för att minska den olagliga handeln, förändra konsumentbeteendet och minska efterfrågan på produkter från olaglig handel med vilda djur och växter, med hjälp av kampanjer för att öka medvetenheten om vilken utmaning det innebär att bekämpa denna handel, framför allt i efterfrågestarkare länder. |
| --- | --- |

22.

EU:s rättsliga ram och handelsavtal

| 23. | Europaparlamentet anser att den viktigaste utmaningen och prioriteringen för EU:s medlemsstater inom den befintliga inhemska rättsliga ramen i dagens läge består i att få gällande regler att tillämpas. Parlamentet inser dock att man bör undersöka om det behövs kompletterande bestämmelser, varvid hänsyn också bör tas till lagstiftningen i andra stater, för att förbjuda tillgängliggörande och utsläppande på marknaden, samt transport och förvärv, av vilda djur och växter som i tredjeländer, enligt dessa länders egen lagstiftning, blivit föremål för olagligt uttag och olaglig handel. Parlamentet anser också att den nuvarande rättsliga ramen bör omprövas, för att den bättre ska åtgärda riskerna i samband med e-handel. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet stöder att man i EU:s framtida handelsavtal kommer att ta med bestämmelser om åtgärder mot olaglig handel med vilda djur och växter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om ett kapitel om handel och hållbar utveckling i TTIP, såsom en del av dess fortlöpande engagemang för att säkerställa hållbar utveckling. Parlamentet konstaterar att Förenta staterna i sina handelsavtal försökt förhandla fram normer för handeln med vilda djur och växter, bland annat genom att begränsa fiskesubventioner. Parlamentet betonar att handfasta bestämmelser till skydd för vilda djur och växter bör förhandlas fram i EU:s alla framtida frihandelsavtal, också på det sättet att kapitlen om handel och hållbar utveckling kommer att innefatta bestämmelser och åtaganden för att de överenskomna multilaterala miljöavtalen (MEA) ska genomföras som sig bör. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar att EU i kapitlet om handel och hållbar utveckling i frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam visat större ambition att skydda vilda djur och växter, i och med att kapitlet inte bara innehåller åtaganden om vederbörligt genomförande och vederbörlig verkställighet av MEA såsom Cites-konventionen, konventionen om biologisk mångfald och den internationella konventionen för reglering av valfångsten, utan också bestämmelser om kapacitetsuppbyggnad inom handeln, informationsutbyte och ökad medvetenhet, och uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att garantera att dessa åtaganden och bestämmelser genomförs som sig bör. Parlamentet anser att dessa åtaganden bör vara verkställbara, av omsorg om effektiv och fortsatt efterlevnad av dem, bland annat genom att man planerar in en lämplig roll för icke-statliga organisationer och det civila samhällets organisationer. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet stöder det tillvägagångssätt som skisserats upp i strategin Handel för alla, nämligen att bestämmelser mot korruption ska tas med i framtida handelsavtal, med beaktande av vilken roll korruptionen ju spelar för att underlätta den olagliga handeln med vilda djur och växter. Parlamentet stöder likaså EU:s åtagande om att föra en handelspolitik som stöder hållbar utveckling, vilket kommer att bidra till uppnåendet av de globala mål som det överenskommits om som ett led i Agenda 2030 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

27.

Rekommendationer

| 28. | Europaparlamentet vill att EU i sin handelspolitik inte bara ska prioritera frågan om att bekämpa den olagliga handeln med vilda djur och växter, utan också i alla framtida handelsavtal ta med bestämmelser för att minska denna handel och i slutänden få bort den, liksom att det vidtas handfasta och effektiva kompletterande åtgärder, i synnerhet för utbildning, förebyggande och tillämpning av påföljder inom områdena skogsförvaltning, hälsa och tullpolitik. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet understryker att ingenting i EU:s handelspolitik bör hindra EU eller dess handelspartner att fatta beslut som är nödvändiga med tanke på skyddet av vilda djur och växter och naturtillgångar, förutsatt att dessa åtgärder fortsättningsvis vidtas som ett led i strävan att uppnå legitima mål inom den offentliga politiken och inte innebär godtycklig eller oacceptabel diskriminering. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser att det inte finns något universalmedel som kan lösa frågan om hållbarhet för vilda djur och växter runt om i världen och bekämpning av den olagliga handeln. Parlamentet erinrar sig mot bakgrund av detta att man måste säkerställa full flexibilitet och utbyta information, data och bästa praxis för att underlätta dialogen i syfte att förbättra samarbetet, och erinra sig den gränsöverskridande karaktären av dessa överträdelser. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet rekommenderar EU:s medlemsstater att överväga politiska lösningar som skulle göra det möjligt att få bort alla återstående kryphål i lagen som kan möjliggöra ”tvätt” av vilda djur och växter av olagligt ursprung, samt produkter från dem. Parlamentet rekommenderar dessutom en heltäckande övervakning i detta sammanhang och en effektiv användning av befintliga resurser och byråer för att detta mål ska uppnås. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att överväga ett eventuellt förbud på unionsnivå mot handel med samt export eller återexport av elfenben från elefant, inom och utanför EU, också om det härstammar från tiden före konventionen, på ett sätt som överensstämmer med WTO:s regler. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet yrkar på att tillräckliga medel ska avsättas för politik och åtgärder avsedda för uppnåendet av EU:s mål om att bekämpa den olagliga handeln med vilda djur och växter, något som också innefattar resurser för kapacitetsuppbyggnad till tredjeländer, framför allt för tullförfaranden, myndigheter, insyn och god samhällsstyrning. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta arbetet för att tillsammans med alla berörda parter säkerställa ett integrerat arbetssätt, där man inte bara inriktar sig på källorna till produkter från olaglig handel med vilda djur och växter och produkter från dem, utan också gör insatser för att minska efterfrågan och skapa ökad medvetenhet på de marknader där efterfrågan utspelar sig. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att göra mer för att kriminella nätverk och olagliga sammanslutningar med verksamhet inom den olagliga handeln med vilda djur och växter ska bli föremål för riktade insatser avsedda att upplösa och utplåna dem och lagföra deras medlemmar. Parlamentet uppmanar också medlemsstaterna att se till att straffen och domarna för naturvårdsbrott blir proportionerliga och avskräckande och, i förekommande fall, följer de åtaganden som fastslagits i FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar EU att inom tillämpningsområdet för WTO:s ram undersöka hur den globala handeln och olika miljösystem bättre kan stödja varandra, särskilt i samband med det pågående arbetet med att stärka samstämmigheten mellan WTO och MEA, samt mot bakgrund av avtalet om förenklade handelsprocedurer. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att ytterligare möjligheter till samarbete mellan WTO och Cites-konventionen bör undersökas, i synnerhet när det gäller att erbjuda tjänstemän från utvecklingsländerna tekniskt stöd och kapacitetsuppbyggnad i handels- och miljöfrågor. Parlamentet uppmanar kommissionen till fortsatta reflexioner om detta, som ett inslag i diskussionerna efter Nairobi, och om framtida inslag som kommer att tas upp till behandling vid nästa ministerkonferens i Buenos Aires 2017. |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna, Cites-konventionen, UNODC, WCO, WTO och Interpol. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  EGT L 61, 3.3.1997, s. 1.

(2)  EUT L 328, 6.12.2008, s. 28.

---

Tisdagen den 14 mars 2017

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/40

---

P8_TA(2017)0065

Ansvarsfullhet vid ägande och skötsel av hästdjur

Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2017 om ansvarsfullhet vid ägande och skötsel av hästdjur (2016/2078(ΙΝΙ))

(2018/C 263/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 39, 42 och 43 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) avseende den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 39, 42 och 43 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) avseende den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken,

| — | med beaktande av artikel 114 i EUF-fördraget om den inre marknadens upprättande och funktion, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 114 i EUF-fördraget om den inre marknadens upprättande och funktion,

| — | med beaktande av protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av artikel 168.4 b i EUF-fördraget om sådana åtgärder på veterinär- och växtskyddsområdet som direkt syftar till att skydda folkhälsan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 168.4 b i EUF-fördraget om sådana åtgärder på veterinär- och växtskyddsområdet som direkt syftar till att skydda folkhälsan,

| — | med beaktande av artikel 13 i EUF-fördraget, enligt vilket unionen och medlemsstaterna, vid utformning och genomförande av unionens politik i fråga om jordbruk, fiskeri, transport, inre marknad, forskning och teknisk utveckling samt rymden, fullt ut ska ta hänsyn till välfärd för djuren som kännande varelser, samtidigt som de ska respektera medlemsstaternas lagar och andra författningar samt sedvänjor, särskilt i fråga om religiösa riter, kulturella traditioner och regionalt arv, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13 i EUF-fördraget, enligt vilket unionen och medlemsstaterna, vid utformning och genomförande av unionens politik i fråga om jordbruk, fiskeri, transport, inre marknad, forskning och teknisk utveckling samt rymden, fullt ut ska ta hänsyn till välfärd för djuren som kännande varelser, samtidigt som de ska respektera medlemsstaternas lagar och andra författningar samt sedvänjor, särskilt i fråga om religiösa riter, kulturella traditioner och regionalt arv,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1/2005 av den 22 december 2004 om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiven 64/432/EEG och 93/119/EG och förordning (EG) nr 1255/97 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1/2005 av den 22 december 2004 om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiven 64/432/EEG och 93/119/EG och förordning (EG) nr 1255/97 (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1099/2009 av den 24 september 2009 om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1099/2009 av den 24 september 2009 om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning (3),

| — | med beaktande av rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur (4),

| — | med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/262 av den 17 februari 2015 om fastställande av bestämmelser i enlighet med rådets direktiv 90/427/EEG och 2009/156/EG vad gäller metoder för identifiering av hästdjur (förordning om pass för hästdjur) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/262 av den 17 februari 2015 om fastställande av bestämmelser i enlighet med rådets direktiv 90/427/EEG och 2009/156/EG vad gäller metoder för identifiering av hästdjur (förordning om pass för hästdjur) (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1012 av den 8 juni 2016 om avelstekniska och genealogiska villkor för avel, handel med och införsel till unionen av renrasiga avelsdjur, hybridavelssvin och avelsmaterial från dem och om ändring av förordning (EU) nr 652/2014, rådets direktiv 89/608/EEG och 90/425/EEG och om upphävande av vissa akter med avseende på djuravel (förordningen om djuravel), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1012 av den 8 juni 2016 om avelstekniska och genealogiska villkor för avel, handel med och införsel till unionen av renrasiga avelsdjur, hybridavelssvin och avelsmaterial från dem och om ändring av förordning (EU) nr 652/2014, rådets direktiv 89/608/EEG och 90/425/EEG och om upphävande av vissa akter med avseende på djuravel (förordningen om djuravel),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (7),

| — | med beaktande av EU-domstolens dom av den 23 april 2015 i mål C-424/13, Zuchtvieh-Export GmbH mot Stadt Kempten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-domstolens dom av den 23 april 2015 i mål C-424/13, Zuchtvieh-Export GmbH mot Stadt Kempten,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1337/2013 av den 13 december 2013 om regler för tillämpningen av förordning (EU) nr 1169/2011 (8) vad gäller angivande av ursprungsland eller härkomstplats för kött, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1337/2013 av den 13 december 2013 om regler för tillämpningen av förordning (EU) nr 1169/2011 (8) vad gäller angivande av ursprungsland eller härkomstplats för kött,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Europa, världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Europa, världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism (COM(2010)0352),

| — | med beaktande av slutsatserna i kommissionens Educawel-undersökning (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna i kommissionens Educawel-undersökning (9),

| — | med beaktande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av Europeiska konventionen om skydd av animalieproduktionens djur, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska konventionen om skydd av animalieproduktionens djur,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0014/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0014/2017), och av följande skäl:

| A. | Värdet på EU:s hästdjurssektor uppgår till över 100 miljarder euro per år (10) och sektorn uppvisade dessutom en total omsättning på 27,3 miljarder euro inom vadslagning bara under 2013. Av detta belopp erhöll medlemsstaternas regeringar 1,1 miljarder euro (11). |
| --- | --- |

A.

Värdet på EU:s hästdjurssektor uppgår till över 100 miljarder euro per år (10) och sektorn uppvisade dessutom en total omsättning på 27,3 miljarder euro inom vadslagning bara under 2013. Av detta belopp erhöll medlemsstaternas regeringar 1,1 miljarder euro (11).

| B. | Ca 900 000 arbetstillfällen skapas enbart av hästsportindustrin. Fem till sju hästdjur generar ett heltidsjobb, och dessa jobb, som inte kan utlokaliseras, finns på landsbygden, där den ekonomiska situationen i dagsläget är svår. |
| --- | --- |

B.

Ca 900 000 arbetstillfällen skapas enbart av hästsportindustrin. Fem till sju hästdjur generar ett heltidsjobb, och dessa jobb, som inte kan utlokaliseras, finns på landsbygden, där den ekonomiska situationen i dagsläget är svår.

| C. | Hästdjurssektorn uppfyller kriterierna för målen i den europeiska politiken för landsbygdsutveckling, som bygger på bärkraft inom jordbruket, hållbar förvaltning av naturresurser och främjande av social integrering på landsbygden. Hästdjur används fortfarande i stor omfattning i jordbruket, och nya användningsområden tillkommer, såsom produktion av åsnemjölk, liksom nya möjligheter och fördelar för att ytterligare utveckla dessa produkter för producenter och konsumenter. |
| --- | --- |

C.

Hästdjurssektorn uppfyller kriterierna för målen i den europeiska politiken för landsbygdsutveckling, som bygger på bärkraft inom jordbruket, hållbar förvaltning av naturresurser och främjande av social integrering på landsbygden. Hästdjur används fortfarande i stor omfattning i jordbruket, och nya användningsområden tillkommer, såsom produktion av åsnemjölk, liksom nya möjligheter och fördelar för att ytterligare utveckla dessa produkter för producenter och konsumenter.

| D. | Hästdjurssektorn spelar en aktiv roll för uppnåendet av målen i Europa 2020-strategin om att skapa hållbar utveckling på grundval dels av en miljövänligare ekonomi, dels av tillväxt som omfattar alla. Hästdjurssektorn är viktig, eftersom den i hög grad bidrar till den miljömässiga, ekonomiska och sociala utvecklingen i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

D.

Hästdjurssektorn spelar en aktiv roll för uppnåendet av målen i Europa 2020-strategin om att skapa hållbar utveckling på grundval dels av en miljövänligare ekonomi, dels av tillväxt som omfattar alla. Hästdjurssektorn är viktig, eftersom den i hög grad bidrar till den miljömässiga, ekonomiska och sociala utvecklingen i landsbygdsområden.

| E. | Europeiska unionen är hästsportsindustrins största marknad globalt (12). |
| --- | --- |

E.

Europeiska unionen är hästsportsindustrins största marknad globalt (12).

| F. | Uppskattningsvis 7 miljoner hästdjur inom EU utnyttjas på många olika sätt, med ett djupt rotat förhållande till människan, från tävlingsdjur och sällskapsdjur till arbetsdjur inom transport, turism, terapier för beteende, rehabilitering och pedagogiska ändamål, sport, utbildning, jord- och skogsbruk, källa till mjölk och kött samt försöksdjur, och förekommer även som vilda och halvvilda djur. Hästdjuren bidrar också till bibehållandet av den biologiska mångfalden och hållbarheten på landsbygden och kan under sin livstid användas för flera av dessa ändamål. |
| --- | --- |

F.

Uppskattningsvis 7 miljoner hästdjur inom EU utnyttjas på många olika sätt, med ett djupt rotat förhållande till människan, från tävlingsdjur och sällskapsdjur till arbetsdjur inom transport, turism, terapier för beteende, rehabilitering och pedagogiska ändamål, sport, utbildning, jord- och skogsbruk, källa till mjölk och kött samt försöksdjur, och förekommer även som vilda och halvvilda djur. Hästdjuren bidrar också till bibehållandet av den biologiska mångfalden och hållbarheten på landsbygden och kan under sin livstid användas för flera av dessa ändamål.

| G. | För ett ansvarsfullt ägande och en ansvarsfull skötsel av hästdjur krävs att villkoren för djurs hälsa och välbefinnande ägnas tillräcklig uppmärksamhet, och djurens välbefinnande måste därför vara centralt i all verksamhet som involverar dem. Regelverket på EU-nivå varierar mellan medlemsstaterna, och befintlig lagstiftning genomförs på olika sätt inom EU, vilket leder till snedvriden konkurrens och ett sämre djurskydd. |
| --- | --- |

G.

För ett ansvarsfullt ägande och en ansvarsfull skötsel av hästdjur krävs att villkoren för djurs hälsa och välbefinnande ägnas tillräcklig uppmärksamhet, och djurens välbefinnande måste därför vara centralt i all verksamhet som involverar dem. Regelverket på EU-nivå varierar mellan medlemsstaterna, och befintlig lagstiftning genomförs på olika sätt inom EU, vilket leder till snedvriden konkurrens och ett sämre djurskydd.

| H. | Hästdjur är de djur som transporteras mest i Europa i förhållande till deras antal (13), och transporttider för djur är en viktig fråga för EU:s medborgare, som begär kortare transporttider, eftersom hästdjur ibland transporteras i och från EU i fordon som är olämpliga för transport av hästdjur över långa avstånd på väg, till sjöss och med flyg innan de är framme vid sin slutliga destination. |
| --- | --- |

H.

Hästdjur är de djur som transporteras mest i Europa i förhållande till deras antal (13), och transporttider för djur är en viktig fråga för EU:s medborgare, som begär kortare transporttider, eftersom hästdjur ibland transporteras i och från EU i fordon som är olämpliga för transport av hästdjur över långa avstånd på väg, till sjöss och med flyg innan de är framme vid sin slutliga destination.

| I. | Uppgifterna om förflyttningar av hästdjur för kommersiella ändamål registreras via det integrerade veterinärdatasystemet (Traces), men dessa uppgifter offentliggörs endast en gång per år och med en eftersläpning på två år. |
| --- | --- |

I.

Uppgifterna om förflyttningar av hästdjur för kommersiella ändamål registreras via det integrerade veterinärdatasystemet (Traces), men dessa uppgifter offentliggörs endast en gång per år och med en eftersläpning på två år.

| J. | Direkt tillgängliga uppgifter skulle kunna hjälpa de behöriga myndigheterna och andra organisationer att bättre övervaka effekter på djurens hälsa, och i detta sammanhang undersöka tecken på bristfällig biosäkerhet. |
| --- | --- |

J.

Direkt tillgängliga uppgifter skulle kunna hjälpa de behöriga myndigheterna och andra organisationer att bättre övervaka effekter på djurens hälsa, och i detta sammanhang undersöka tecken på bristfällig biosäkerhet.

| K. | Det finns inte tillräckligt med uppgifter tillgängliga för att man direkt ska kunna kvantifiera hur många arbetshästdjur som används på små och delvis självhushållande jordbruk, av vilka en stor andel är belägna i de nyare medlemsstaterna, samt inom turism. |
| --- | --- |

K.

Det finns inte tillräckligt med uppgifter tillgängliga för att man direkt ska kunna kvantifiera hur många arbetshästdjur som används på små och delvis självhushållande jordbruk, av vilka en stor andel är belägna i de nyare medlemsstaterna, samt inom turism.

| L. | Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) antog riktlinjer för arbetshästdjur i maj 2016 (14) vad gäller respekt för djurens fem grundläggande friheter, nämligen frihet från hunger, törst och undernäring, frihet från rädsla och lidande, frihet från fysiskt och termiskt obehag och frihet från smärta samt möjlighet att uttrycka de flesta formerna av arttypiskt beteende. |
| --- | --- |

L.

Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) antog riktlinjer för arbetshästdjur i maj 2016 (14) vad gäller respekt för djurens fem grundläggande friheter, nämligen frihet från hunger, törst och undernäring, frihet från rädsla och lidande, frihet från fysiskt och termiskt obehag och frihet från smärta samt möjlighet att uttrycka de flesta formerna av arttypiskt beteende.

| M. | Hästdjuren bidrar till värdefull sysselsättning och viktiga inkomster för lokalsamhällen och landsbygdsområden inom jordbruk, hästdjursverksamhet och turism som inte kan omlokaliseras, men djurskyddet äventyras i vissa fall och turister är alltför ofta själva otillräckligt informerade för att upptäcka och åtgärda djurskyddsproblem (15). |
| --- | --- |

M.

Hästdjuren bidrar till värdefull sysselsättning och viktiga inkomster för lokalsamhällen och landsbygdsområden inom jordbruk, hästdjursverksamhet och turism som inte kan omlokaliseras, men djurskyddet äventyras i vissa fall och turister är alltför ofta själva otillräckligt informerade för att upptäcka och åtgärda djurskyddsproblem (15).

| N. | Djurskyddsmärkning som industrin själv har tagit initiativ till kan bidra till att säkerställa att verksamheterna genomförs ordentligt och att allmänheten ges nödvändig information. |
| --- | --- |

N.

Djurskyddsmärkning som industrin själv har tagit initiativ till kan bidra till att säkerställa att verksamheterna genomförs ordentligt och att allmänheten ges nödvändig information.

| O. | Obegränsad, omdömeslös och ansvarslös uppfödning av hästdjur kan leda till djur som förlorat sitt ekonomiska värde och som ofta har allvarliga problem när det gäller hälsa och välbefinnande, i synnerhet under ekonomisk lågkonjunktur. Parlamentet och rådet antog nyligen lagstiftning för harmonisering av bestämmelserna om avelstekniska och genealogiska villkor för avel av renrasiga avelsdjur, däribland hästdjur, som syftar till att stärka konkurrenskraften och organisationen inom den europeiska avelsbranschen samt förbättra kvaliteten på tillgänglig information om avel och identifiering av renrasiga avelsdjur, särskilt hästdjur. |
| --- | --- |

O.

Obegränsad, omdömeslös och ansvarslös uppfödning av hästdjur kan leda till djur som förlorat sitt ekonomiska värde och som ofta har allvarliga problem när det gäller hälsa och välbefinnande, i synnerhet under ekonomisk lågkonjunktur. Parlamentet och rådet antog nyligen lagstiftning för harmonisering av bestämmelserna om avelstekniska och genealogiska villkor för avel av renrasiga avelsdjur, däribland hästdjur, som syftar till att stärka konkurrenskraften och organisationen inom den europeiska avelsbranschen samt förbättra kvaliteten på tillgänglig information om avel och identifiering av renrasiga avelsdjur, särskilt hästdjur.

| P. | Sedan 2008 har antalet övergivna hästdjur ökat i de västra medlemsstaterna, i synnerhet när de har blivit en dyr lyx och utgör en stor ekonomisk börda snarare än en inkomstkälla. Kommissionen och medlemsstaterna har inte vidtagit adekvata och tillfredsställande åtgärder för att komma till rätta med problemet. |
| --- | --- |

P.

Sedan 2008 har antalet övergivna hästdjur ökat i de västra medlemsstaterna, i synnerhet när de har blivit en dyr lyx och utgör en stor ekonomisk börda snarare än en inkomstkälla. Kommissionen och medlemsstaterna har inte vidtagit adekvata och tillfredsställande åtgärder för att komma till rätta med problemet.

| Q. | De flesta av dessa fall kan tillskrivas privata ägare och är inte representativa för den största delen av den professionella hästsektorn i Europa. |
| --- | --- |

Q.

De flesta av dessa fall kan tillskrivas privata ägare och är inte representativa för den största delen av den professionella hästsektorn i Europa.

| R. | Hästdjur är sociala djur med kognitiv förmåga och starka sociala kopplingar, och de används inom många pedagogiska aktiviteter och utbildningsprogram, såväl som i terapi- och rehabiliteringsprogram, inbegripet för diagnoser inom autismspektrumet och för cerebral pares, cerebrovaskulära incidenter, inlärnings- eller språkhandikapp och inlärnings- eller språksvårigheter, rehabilitering av gärningsmän, psykoterapi, posttraumatiska stressyndrom och avvänjningsprogram. |
| --- | --- |

R.

Hästdjur är sociala djur med kognitiv förmåga och starka sociala kopplingar, och de används inom många pedagogiska aktiviteter och utbildningsprogram, såväl som i terapi- och rehabiliteringsprogram, inbegripet för diagnoser inom autismspektrumet och för cerebral pares, cerebrovaskulära incidenter, inlärnings- eller språkhandikapp och inlärnings- eller språksvårigheter, rehabilitering av gärningsmän, psykoterapi, posttraumatiska stressyndrom och avvänjningsprogram.

| S. | Ägare ställs inför svåra beslut när de inte längre kan ta hand om sina hästdjur på ett bra sätt, delvis till följd av höga veterinärkostnader, och i vissa medlemsstater är avlivning alltför ofta den första utvägen, och en dyr sådan, för ägare som inte längre kan betala veterinärkostnaderna och kostnaderna för att tillgodose djurets behov vad gäller hälsa och välbefinnande. I andra medlemsstater kan hästdjur avlivas endast om det finns ett tydligt och omedelbart veterinärmedicinskt behov, oberoende av det berörda djurets långsiktiga hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

S.

Ägare ställs inför svåra beslut när de inte längre kan ta hand om sina hästdjur på ett bra sätt, delvis till följd av höga veterinärkostnader, och i vissa medlemsstater är avlivning alltför ofta den första utvägen, och en dyr sådan, för ägare som inte längre kan betala veterinärkostnaderna och kostnaderna för att tillgodose djurets behov vad gäller hälsa och välbefinnande. I andra medlemsstater kan hästdjur avlivas endast om det finns ett tydligt och omedelbart veterinärmedicinskt behov, oberoende av det berörda djurets långsiktiga hälsa och välbefinnande.

| T. | Hästar anses inte vara livsmedelsproducerande djur i många tredjeländer, och hästkött importeras rutinmässigt från dessa länder för försäljning och utsläppande på EU-marknaden. Denna situation ger upphov till frågor om hästdjurs hälsa och välbefinnande och snedvrider konkurrensen, eftersom EU för närvarande inte tillåter att kött från europeiska hästar som ursprungligen inte var avsedda för köttproduktion förs in i livsmedelskedjan, medan mer flexibilitet ges för kött som importeras från tredjeland. |
| --- | --- |

T.

Hästar anses inte vara livsmedelsproducerande djur i många tredjeländer, och hästkött importeras rutinmässigt från dessa länder för försäljning och utsläppande på EU-marknaden. Denna situation ger upphov till frågor om hästdjurs hälsa och välbefinnande och snedvrider konkurrensen, eftersom EU för närvarande inte tillåter att kött från europeiska hästar som ursprungligen inte var avsedda för köttproduktion förs in i livsmedelskedjan, medan mer flexibilitet ges för kött som importeras från tredjeland.

| 1. | Europaparlamentet inser att hästdjurens ekonomiska, miljömässiga och sociala bidrag inom hela EU är avsevärt, inklusive grundläggande kulturella och pedagogiska värden som har en direkt koppling, t.ex. respekt för djur och natur. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att hästdjur i allt större omfattning används i utbildnings-, sport-, terapi- och fritidsändamål inom jordbruksföretag där jordbrukarna försöker diversifiera sin verksamhet och bredda sin inkomstbas, och betonar att närvaron av hästdjur gör det lättare att uppnå ett multifunktionellt jordbruksföretag, vilket gynnar sysselsättningen i landsbygdsområden och bidrar till utvecklingen av förbindelser mellan städerna och landsbygden samt av lokal hållbarhet och sammanhållning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att hästdjurssektorn och dess fördelar för landsbygdsekonomin, som ger ett betydande bidrag till EU:s allmänna och strategiska mål, bör ges ett större erkännande på EU-nivå, och att den bör integreras bättre i de olika delarna av den gemensamma jordbrukspolitiken, inbegripet direktstöd inom den första pelaren och inom den andra pelaren. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att hästdjurens goda hälsa och välbefinnande främjar jordbrukens och andra företags resultat och gynnar landsbygdens ekonomi i stort, och tillgodoser samtidigt EU-medborgarnas växande krav på högre standarder för djurs hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna att hästdjur i egenskap av arbetsdjur är ett viktigt verktyg i jordbruksverksamheter i Europas landsbygdsområden, särskilt i bergsområden och svårtillgängliga områden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att hästdjursägare bör ha minimikunskaper om skötsel av hästdjur, och att ägarskapet är förknippat med ett personligt ansvar för standarder för hälsa och välbefinnande för de djur som man har hand om. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att kunskapsutbyte mellan hästdjursägare, men också mellan medlemsstater, bör vara ett viktigt verktyg för att bemöta dessa behovs, och noterar att yrkesverksamma inom hästdjurssektorn har förbättrat sina arbetsmetoder för att förbättra hälsa och välbefinnande för hästdjuren, samtidigt som vetenskapen har gått framåt, lagstiftningen har utvecklats och nya utbildningsmetoder har framkommit. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet noterar att de flesta hästägare och personer som hanterar hästar uppför sig ansvarsfullt. Parlamentet framhåller att ett större främjande av djurens välbefinnande har störst chans att lyckas om det sker inom ramen för ekonomiskt hållbara produktionssystem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar att yrkesutövarna behöver fortsätta att vara ekonomiskt livskraftiga, samtidigt som de effektivt bemöter nya utmaningar såsom begränsade naturresurser, effekterna av klimatförändringarna och uppkomsten och spridningen av nya sjukdomar. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa en miljö där jordbruksföretagen är ekonomiskt lönsamma. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet understryker att de planerade referenscentrumen för djurskydd, i enlighet med vad som fastställs i OIE:s 10 principer, är mycket viktiga för att säkra en förbättrad efterlevnad och ett konsekvent genomförande av lagstiftningen, vid sidan av spridning av information om bästa praxis när det gäller djurskyddet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beställa en Eurostat-undersökning för att analysera de ekonomiska, miljömässiga och sociala följderna av alla aspekter av hästdjurssektorn, samt att regelbundet tillhandahålla statistiska uppgifter om användning av tjänster, transport och slakt av hästdjur. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma europeiska riktlinjer för god praxis i hästdjurssektorn för olika användare och specialister. Dessa riktlinjer bör utarbetas i samråd med intressenter och organisationer i hästdjurssektorn, och baseras på befintliga vägledningar, genom att bland annat inriktas på artspecifikt välbefinnande och beteendemässig vård, såväl som skötsel i livets slutskede. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att EU:s riktlinjer tillämpas lika överallt och att frigöra resurser för översättning av dem. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra till och samla in utbyte av god praxis och utbildningsprogram från olika medlemsstater i fråga om djurs välbefinnande och att stödja produktion och spridning av denna information om hur man bäst kan tillgodose hästdjurens behov, oavsett deras roll, på basis av de ”fem friheterna” och så att djurets hela livscykel inbegrips. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, vid utarbetandet av sina europeiska riktlinjer för god praxis i hästdjurssektorn, beakta hästdjurens multifunktionella roll genom att inbegripa vägledning om ansvarsfull avel, djurs hälsa och välbefinnande och fördelarna med sterilisering av hästdjur, arbete inom turism, jordbruk och skogsbruk, artanpassade transporter och artanpassad slakt och skydd mot bedräglig verksamhet, t.ex. doping, och rekommenderar att sådan vägledning sprids, i samarbete med EU-erkända representativa jordbruksorganisationer, till uppfödare, hästdjursföreningar, jordbruk, stall, djurskyddshem, transportörer och slakterier, och att den görs tillgänglig i olika format och språk. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja det arbete som European Horse Network och European State Stud Association utför, eftersom de spelar en viktig roll i utvecklingen av den europeiska hästsektorn genom att fungera som en plattform för utbyte av bästa praxis och genom att bevara traditioner, kunskaper, gamla hästraser och effekten av sektorn. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utöka sina resurser för utbildning om djurskydd på gårdarna, både för specialister som är i direktkontakt med hästdjur, såsom veterinärer, djuruppfödare och hästägare, och för en bredare publik, i syfte att omfatta hälsa och välbefinnande för och avel av hästdjur, samtidigt som vikten av utbildning och information betonas, via systemet för jordbruksrådgivning. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att också använda system för kunskapsöverföring för utbyte av god praxis och företagsmodeller, att öka medvetenheten om olika frågor och att främja innovation och nya idéer. Parlamentet noterar att vissa medlemsstater redan har infört system för kunskapsöverföring i hästdjurssektorn. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förnya sitt åtagande att utarbeta en europeisk stadga för hållbar och ansvarsfull turism, som bidrar till spridning av tydlig information för att hjälpa turister och intressenter att göra goda val grundade på ett fullgott djurskydd när de beslutar huruvida de ska anlita tjänster som utförs med hästdjur. Parlamentet betonar att denna stadga bör utgå ifrån redan befintliga kvalitetsstadgor som har inrättats av erkända representativa jordbruksorganisationer, och noterar att vissa medlemsstater har strikta riktlinjer för arbetsförhållanden och arbetstid, medan det i andra medlemsstater saknas ett sådant skydd. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utfärda vägledning till medlemsstaterna om djurvänliga turismmodeller i fråga om arbetande hästdjur. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att införa frivilliga arbetsriktlinjer, inklusive daglig arbetstid och viloperioder för att skydda arbetshästdjur från överansträngning och ekonomiskt utnyttjande. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra uppgifter från Traces betydligt snabbare än vad som för närvarande är fallet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att befintlig EU-lagstiftning om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden är avsedd att förebygga skador och lidande hos djuren, och att säkerställa att djuren transporteras under lämpliga förhållanden och tidsperioder, och är oroat över de allvarliga problemen med myndigheternas verkställande av EU-lagstiftningen om djurs välbefinnande vid transporter i många medlemsstater. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera en korrekt tillämpning och ett effektivt och enhetligt genomförande av befintlig EU-lagstiftning om djurtransporter och rättsligt bindande rapportering i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som exporterar hästdjur att finna lösningar för att främja slakt inom sina egna territorier i syfte att, när detta är möjligt, undvika transport av levande hästar, och uppmanar kommissionen att inrätta en mekanism för effektiv kontroll av efterlevnaden av lagar och andra författningar i såväl den framtida som den gällande rättsliga ramen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Parlamentet begär att kommissionen ska föreslå en lägre maximal längd för alla transporter av hästar som förs till slakt, på basis av resultaten från Europeiska livsmedelsbyråns undersökningar och av riktlinjerna för transport av hästdjur, utarbetade av yrkesverksamma inom sektorn, med beaktande av hästdjursindustrins särdrag i olika länder. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta riktlinjer, underlätta och utöka vetenskaplig forskning och genomföra befintlig forskning om hästdjurs välbefinnande i samband med slakt i syfte att utarbeta humana metoder för slakt som är mer anpassade till hästdjur, samt att sprida dessa vägledningsdokument till behöriga myndigheter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att till fullo och på ett korrekt sätt förbinda sig att på sina territorier inspektera och genomföra regelbundna granskningar av slakterier som har tillstånd att ta emot hästdjur, för att säkerställa att de har möjlighet att tillgodose hästdjurens särskilda behov vad gäller hälsa och välbefinnande, särskilt i fråga om anläggningar och kompetent personal. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att åta sig att ta fram erkända djurskyddsindikatorer, som bör användas för att bedöma hästdjurens hälsa och välbefinnande, identifiera befintliga problem och bidra till att åstadkomma förbättringar, samt säkerställa det praktiska genomförandet och fördelarna för sektorn, och anser att det är viktigt att inkludera intressenter som har genomfört liknande verktyg i hela EU, samt att föra ett nära samarbete med företrädare för sådana yrkesorganisationer inom hästdjurssektorn som håller på att ta fram djurskyddsindikatorer. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra hästägare att bilda föreningar. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar vikten av att hästdjur behandlas humant och mår bra, och principen att grym och kränkande behandling från ägare, tränare, skötare och andra personer inte kan tolereras någonstans under några omständigheter. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa striktare lagstiftning för vanvård och övergivande av djur, inklusive extra åtgärder för att förhindra att hästdjur överges, och att fullständigt och noggrant undersöka rapporter om inhumana metoder och djurskyddsbrott mot hästdjur. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet noterar att det finns skillnader mellan hästdjursarter, och att sådana skillnader innebär olika behov i fråga om hälsa och välbefinnande, inklusive behoven vid livets slutskede och i samband med slakt. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utföra en studie och dokumentera dessa skillnader, och att utfärda artspecifika riktlinjer för att säkerställa att standarderna för djurens hälsa och välbefinnande upprätthålls. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja forskning om och utveckling av artanpassade uppfödningssystem i hästdjurssektorn där hänsyn tas till hästdjurens naturliga beteende som flockdjur med en benägenhet att fly. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera ett pilotprojekt för att undersöka utnyttjandet av nya och befintliga finansieringsprogram för att belöna goda resultat på djurskyddsområdet för arbetshästdjur, inklusive på små och delvis självhushållande jordbruk. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/262 (förordning om pass för hästdjur) genomförs på ett fullständigt och korrekt sätt. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet konstaterar att priset på veterinärmedicinska läkemedel, kostnaden för destruktion av slaktdjurskroppar och kostnaden för avlivning, när sådant tillåts, i sig kan utgöra ett hinder för att avsluta ett djurs liv, vilket orsakar ett förlängt lidande. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undersöka rapporter om inhumana metoder vid avlivning och djurskyddsbrott såsom olämplig användning av läkemedel, och att rapportera brott till kommissionen. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet känner till ökningen i åsne- och hästmjölkproduktion, och uppmanar kommissionen att utfärda riktlinjer för produktion av häst- och åsnemjölk. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med yrkesmässiga, representativa och erkända jordbruksorganisationer åta sig att öka antalet inspektioner på anläggningar som producerar åsne- och hästmjölk. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uttrycker oro över importen och användningen av veterinärmedicinska produkter som innehåller ”Pregnant Mare Serum Gonadotropin” (PMSG). |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionens direktorat för hälsa och livsmedel: revision och analys att genom revisioner kontrollera att de företag som är certifierade för produktion av PMSG-hormonet efterlever gällande djurskyddsbestämmelser vid produktionen och att utreda och utarbeta en rapport om välbefinnandet och behandlingen av ston som används för insamling av hormoner för användning i läkemedelsindustrin. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet understryker att det ännu inte finns något rättvist skattesystem som är anpassat till medlemsstaternas olika behov, och som gör det möjligt för professionella hästuppfödare att generera den inkomst som krävs för att hålla igång den ekonomiska verksamheten på de europeiska hästgårdarna. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet konstaterar att ett rättvisare skattesystem för hästdjurssektorn skulle ge sektorn samma villkor för alla, öka insynen i hästdjursrelaterad verksamhet och därigenom bekämpa bedrägerier och ta itu med problem med grå ekonomi och göra det möjligt för yrkesmässiga hästuppfödare att genera den inkomst som behövs för att hålla igång en ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet anser att man måste reda ut de rättsliga bestämmelserna om vilken moms som ska tillämpas inom hästdjurssektorn i samband med nästa översyn av momsdirektivet för att främja en utveckling av hästsektorn som gynnar tillväxten och sysselsättningen. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att agera för att erbjuda medlemsstaterna större flexibilitet vad gäller införande av lägre momssatser för all verksamhet i sektorn, och anser att ett sådant klargörande bör resultera i inrättandet av en enhetlig, säker och anpassad ram för lägre momssatser som ger medlemsstaterna tillräckligt handlingsutrymme att införa sin egen skattepolitik. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet understryker att de sanitära kraven på hästkött är olika för kött som produceras i Europa och kött som importeras från tredjeländer. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet påminner om att man bör se till att hästkött kan spåras, och betonar att det är önskvärt att ha likvärdiga hälso- och livsmedelssäkerhetskrav och överensstämmelse av importer för de europeiska konsumenterna oavsett hästköttets ursprung. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att återupprätta jämvikten mellan nivån på de krav som ställs inom EU och nivån för kontroller vid gränserna, och samtidigt värna konsumenters hälsa. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att göra angivande av ursprungsland för alla beredda hästköttsprodukter obligatoriskt. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka antalet granskningar av slakterier utanför EU som är godkända för export av hästkött till EU, och att villkorligt stoppa importen av hästkött från tredjeländer som inte uppfyller EU:s spårbarhets- och livsmedelssäkerhetskrav. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet betonar att man måste bryta det tabu som omgärdar frågan om livets slutskede för hästdjur. Parlamentet anser inte att förbättrade villkor i livets slutskede för hästar utesluter dem ur livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt skötseln av hästdjur i livets slutskede, inklusive fastställandet av gränsvärden för högsta tillåtna restvärden av vanligen använda veterinärmedicinska läkemedel, såsom Fenylbutazon, för att säkerställa säkerhet i livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja ett återinförande i livsmedelskedjan genom ett system med karenstider som är baserat på vetenskaplig forskning och som gör det möjligt att återinföra ett djur i livsmedelskedjan efter det att den sista dosen läkemedel har getts, samtidigt som man skyddar konsumenternas hälsa. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet konstaterar att hästdjur som inte är avsedda att slaktas för livsmedelsproduktion (hästdjur registrerade som ”ej för livsmedelsproduktion”) i vissa medlemsstater inte omfattas av krav på registrering av läkemedelsintag, och man kan föreställa sig att dessa djur kommer in i slaktkedjan på olaglig väg, vilket innebär allvarliga risker för folkhälsan. Kommissionen uppmanas därför att täppa till denna lucka i regelverket. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med federationen för europeiska sammanslutningar av hästdjursveterinärer (FEEVA) överväga en harmonisering av tillgång till behandling och läkemedel i hela EU. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet anser att en sådan harmonisering skulle bidra till att man kan undvika snedvridning av konkurrensen, underlätta mer omfattande behandling av hästdjurssjukdomar och mer effektivt lindra djurens lidande. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra utbyte av bästa praxis för att möjliggöra rimlig användning av läkemedel för hästdjur. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet noterar att även om terapi och veterinärmedicinska läkemedel ibland är nödvändiga och lämpliga så behövs större insatser för att ta itu med de låga investeringsnivåerna och bristen på tillgängliga läkemedel, inklusive vacciner, för behandling av hästdjur. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet påminner dessutom om behovet av ökad forskning och innovation vad gäller läkemedelsanvändning för hästdjur, eftersom det råder allvarlig brist på läkemedel anpassade för hästdjurs ämnesomsättning. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att finansiera ytterligare forskning om vilka eventuella effekter olika läkemedel har på hästdjur. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet noterar att några av de hästdjursraser som avlas i medlemsstaterna är lokala raser som är en del av vissa befolkningsgruppers livsstil och kultur, och att vissa medlemsstater i sina landsbygdsutvecklingsprogram har inkluderat åtgärder för att skydda och ytterligare sprida dessa raser. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att engagera sig för program för ekonomiskt stöd för bevarande och skydd av inhemska raser i EU som lever vilt eller som riskerar att utrotas. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet är medvetet om det stora ekologiska värde och naturvärde som bestånd av vilda hästdjur har, i och med att de bidrar till renhållning och gödsling av de områden som de lever i, samt det turistrelaterade värdet av bestånd av vilda hästar, och efterlyser mer forskning om de problem som dessa bestånd har. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  EUT L 84, 31.3.2016, s. 1.

(2)  EUT L 3, 5.1.2005, s. 1.

(3)  EUT L 303, 18.11.2009, s. 1.

(4)  EGT L 221, 8.8.1998, s. 23.

(5)  EUT L 59, 3.3.2015, s. 1.

(6)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 487.

(7)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

(8)  EUT L 335, 14.12.2013, s. 19

(9)  Se http://ec.europa.eu/food/animals/docs/aw_eu-strategy_study_edu-info-activ.pdf.

(10)  Fédération Equestre Internationale (FEI), FAQs on High Health, High Performance Horse (HHP), koncept som antogs vid OIE:s plenarmöte i maj 2014.

(11)  Årsrapport från International Federation of Horseracing Authorities.

(12)  FEI:s databas, senast konsulterad 22.9.2014.

(13)  Databasen Traces 2012.

(14)  World Organisation for Animal Health – Terrestrial Animal Health Code (2016), kapitel 7.12.

(15)  Santorini Donkey and Mule Taxis – en oberoende djurskyddsrapport för Donkey Sanctuary, 2013.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/49

---

P8_TA(2017)0073

Jämställdhet mellan kvinnor och män i EU 2014–2015

Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2017 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2014–2015 (2016/2249(INI))

(2018/C 263/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 2 och artikel 3.3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 och artikel 3.3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen),

| — | med beaktande av Förenta Nationernas konvention av den 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta Nationernas konvention av den 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (1),

| — | med beaktande av deklarationen och handlingsplanen från Peking, som antogs vid den fjärde världskonferensen för kvinnor den 15 september 1995 samt de efterföljande slutdokument som antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005) och Peking + 15 (2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av deklarationen och handlingsplanen från Peking, som antogs vid den fjärde världskonferensen för kvinnor den 15 september 1995 samt de efterföljande slutdokument som antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005) och Peking + 15 (2010),

| — | med beaktande av FN-konventionen från 1949 om bekämpning av människohandel och utnyttjande av prostituerade, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-konventionen från 1949 om bekämpning av människohandel och utnyttjande av prostituerade,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 20 oktober 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/85/EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 20 oktober 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/85/EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet, (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet, (4),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (5),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2013/62/EU av den 17 december 2013 om ändring av rådets direktiv 2010/18/EU om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av BusinessEurope, UEAPME, ECPE och EFS till följd av ändringen av Mayottes ställning i förhållande till Europeiska unionen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2013/62/EU av den 17 december 2013 om ändring av rådets direktiv 2010/18/EU om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av BusinessEurope, UEAPME, ECPE och EFS till följd av ändringen av Mayottes ställning i förhållande till Europeiska unionen (6),

| — | med beaktande av att det sedan 1975 finns europeiska direktiv om de olika aspekterna av likabehandling av män och kvinnor (direktiv 2010/41/EU (7), direktiv 2010/18/EU (8), direktiv 2006/54/EG, direktiv 2004/113/EG, direktiv 92/85/EEG (9), direktiv 86/613/EEG (10) och direktiv 79/7/EEG (11)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av att det sedan 1975 finns europeiska direktiv om de olika aspekterna av likabehandling av män och kvinnor (direktiv 2010/41/EU (7), direktiv 2010/18/EU (8), direktiv 2006/54/EG, direktiv 2004/113/EG, direktiv 92/85/EEG (9), direktiv 86/613/EEG (10) och direktiv 79/7/EEG (11)),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 14 mars 2012 till Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (direktivet om kvinnor i styrelser) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 14 mars 2012 till Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (direktivet om kvinnor i styrelser) (COM(2012)0614),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen), och artikel 3 i denna där ”genus” definieras som ”de socialt konstruerade roller, beteenden, aktiviteter och attribut som ett visst samhälle anser passande för kvinnor respektive män”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen), och artikel 3 i denna där ”genus” definieras som ”de socialt konstruerade roller, beteenden, aktiviteter och attribut som ett visst samhälle anser passande för kvinnor respektive män”,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 4 mars 2016 till rådets beslut om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (COM(2016)0111), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 4 mars 2016 till rådets beslut om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (COM(2016)0111),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 juni 2016 om jämställdhet mellan kvinnor och män (00337/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 juni 2016 om jämställdhet mellan kvinnor och män (00337/2016),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 5–6 juni 2014 om förebyggande och bekämpning av alla former av våld mot kvinnor och flickor, inbegripet kvinnlig könsstympning (09543/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 5–6 juni 2014 om förebyggande och bekämpning av alla former av våld mot kvinnor och flickor, inbegripet kvinnlig könsstympning (09543/2014),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 7 december 2015 om jämställdhet mellan kvinnor och män inom beslutsfattandet (14327/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 7 december 2015 om jämställdhet mellan kvinnor och män inom beslutsfattandet (14327/2015),

| — | med beaktande av ordförandeskapstrions förklaring av den 7 december 2015, undertecknad av Nederländerna, Slovakien och Malta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapstrions förklaring av den 7 december 2015, undertecknad av Nederländerna, Slovakien och Malta,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 3 mars 20152014 Report on equality between women and men (SWD(2015)0049), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 3 mars 20152014 Report on equality between women and men (SWD(2015)0049),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 4 mars 20162015 Report on equality between women and men (SWD(2016)0054), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 4 mars 20162015 Report on equality between women and men (SWD(2016)0054),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 3 december 2015Strategiskt engagemang för jämställdhet 2016–2019 (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 3 december 2015Strategiskt engagemang för jämställdhet 2016–2019 (SWD(2015)0278),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 10 februari 2010 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen – 2009 (12), den 8 mars 2011 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen – 2010 (13), den 13 mars 2012 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen – 2011 (14) samt den 10 mars 2015 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2013 (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 10 februari 2010 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen – 2009 (12), den 8 mars 2011 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen – 2010 (13), den 13 mars 2012 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen – 2011 (14) samt den 10 mars 2015 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2013 (15),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 november 2013Om utrotande av kvinnlig könsstympning (COM(2013)0833), och av sin resolution av den 6 februari 2014 (16) om utrotande av kvinnlig könsstympning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 november 2013Om utrotande av kvinnlig könsstympning (COM(2013)0833), och av sin resolution av den 6 februari 2014 (16) om utrotande av kvinnlig könsstympning,

| — | med beaktande av resultatet av undersökningen om homosexuella, bisexuella och transpersoner i Europeiska unionen från byrå för grundläggande rättigheter (FRA), som offentliggjordes i maj 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av undersökningen om homosexuella, bisexuella och transpersoner i Europeiska unionen från byrå för grundläggande rättigheter (FRA), som offentliggjordes i maj 2013,

| — | med beaktande av FRA:s rapport Violence against women – an EU-wide survey. Main results, offentliggjord i mars 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FRA:s rapport Violence against women – an EU-wide survey. Main results, offentliggjord i mars 2014,

| — | med beaktande av FRA:s rapport The fundamental rights situation of intersex people, offentliggjord i maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FRA:s rapport The fundamental rights situation of intersex people, offentliggjord i maj 2015,

| — | med beaktande av rapporten från det europeiska nätverket för likabehandlingsorgan (Equinet) The Persistence of Discrimination, Harassment and Inequality for Women. The Work of Equality Bodies informing a new European Commission Strategy for Gender Equality, offentliggjord 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från det europeiska nätverket för likabehandlingsorgan (Equinet) The Persistence of Discrimination, Harassment and Inequality for Women. The Work of Equality Bodies informing a new European Commission Strategy for Gender Equality, offentliggjord 2015,

| — | med beaktande av rapporterna från Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) The gender employment gap: challenges and solutions (2016), Social partners and gender equality in Europe (2014), Developments in working life in Europe: EurWORK annual review (2014 och 2015), och den sjätte undersökningen om arbetsvillkor i Europa (EWCS) (2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) The gender employment gap: challenges and solutions (2016), Social partners and gender equality in Europe (2014), Developments in working life in Europe: EurWORK annual review (2014 och 2015), och den sjätte undersökningen om arbetsvillkor i Europa (EWCS) (2016),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2016 om den nya strategin för kvinnors rättigheter och jämställdhet i Europa efter 2015 (17) och av sin resolution av den 9 juni 2015 om EU:s strategi för jämställdhet efter 2015 (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2016 om den nya strategin för kvinnors rättigheter och jämställdhet i Europa efter 2015 (17) och av sin resolution av den 9 juni 2015 om EU:s strategi för jämställdhet efter 2015 (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2014 om bekämpning av våld mot kvinnor (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2014 om bekämpning av våld mot kvinnor (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om att stärka flickor genom utbildning i EU (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om att stärka flickor genom utbildning i EU (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2016 om situationen för kvinnliga flyktingar och asylsökande i EU (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2016 om situationen för kvinnliga flyktingar och asylsökande i EU (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om kvinnliga hushållsanställda och omsorgsgivare i privata hushåll inom EU (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om kvinnliga hushållsanställda och omsorgsgivare i privata hushåll inom EU (22),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om ett könsperspektiv på fattigdom (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om ett könsperspektiv på fattigdom (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om inrättande av gynnsamma arbetsmarknadsvillkor för balans mellan arbetsliv och privatliv (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om inrättande av gynnsamma arbetsmarknadsvillkor för balans mellan arbetsliv och privatliv (24),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 september 2016 om tillämpningen av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättandet av en allmän ram för likabehandling (direktivet om likabehandling) (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 september 2016 om tillämpningen av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättandet av en allmän ram för likabehandling (direktivet om likabehandling) (25),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2016 om integrering av ett jämställdhetsperspektiv i Europaparlamentets arbete (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2016 om integrering av ett jämställdhetsperspektiv i Europaparlamentets arbete (26),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2016 om genomförandet av direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel och om skydd av dess offer ur ett jämställdhetsperspektiv (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2016 om genomförandet av direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel och om skydd av dess offer ur ett jämställdhetsperspektiv (27),

| — | med beaktande av kommissionens lägesrapport av den 3 juni 2013 om Barcelonamålen Utveckling av barnomsorgen i Europa för en hållbar och inkluderande tillväxt (28), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens lägesrapport av den 3 juni 2013 om Barcelonamålen Utveckling av barnomsorgen i Europa för en hållbar och inkluderande tillväxt (28),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 20 februari 2013Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid (29), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 20 februari 2013Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid (29),

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets (EIGE:s) jämställdhetsindex 2015 och Peking + 20: fjärde översynen av EU-medlemsstaternas genomförande av Pekingplattformen och andra rapporter från EIGE, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets (EIGE:s) jämställdhetsindex 2015 och Peking + 20: fjärde översynen av EU-medlemsstaternas genomförande av Pekingplattformen och andra rapporter från EIGE,

| — | med beaktande av studien från det europeiska nätverket av juridiska experter på jämställdhet och icke-diskriminering A comparative analysis of gender equality law in Europe 2015 från januari 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från det europeiska nätverket av juridiska experter på jämställdhet och icke-diskriminering A comparative analysis of gender equality law in Europe 2015 från januari 2016,

| — | med beaktande av de överenskomna slutsatserna om mäns och pojkars roll för att uppnå jämställdhet från det 48:e mötet i FN:s kvinnokommission i mars 2004 (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de överenskomna slutsatserna om mäns och pojkars roll för att uppnå jämställdhet från det 48:e mötet i FN:s kvinnokommission i mars 2004 (30),

| — | med beaktande av dokumentet Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling den 25 september 2015, och de mål och delmål om jämställdhet, kvinnors rättigheter och kvinnors egenmakt som ingår i dokumentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling den 25 september 2015, och de mål och delmål om jämställdhet, kvinnors rättigheter och kvinnors egenmakt som ingår i dokumentet,

| — | med beaktande av kommissionens statistiska rapport från april 2014 Ensamstående föräldrar och sysselsättning i Europa (31), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens statistiska rapport från april 2014 Ensamstående föräldrar och sysselsättning i Europa (31),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0046/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0046/2017), och av följande skäl:

| A. | EIGE:s jämställdhetsindex från 2015 uppvisar endast marginella förbättringar: EU har endast kommit halvvägs när det gäller att uppnå jämställdhet och den sammanlagda poängen sedan 2005 har gått upp från 51.3 till 52.9 av 100. Det måste gå snabbare om EU ska kunna uppfylla målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

A.

EIGE:s jämställdhetsindex från 2015 uppvisar endast marginella förbättringar: EU har endast kommit halvvägs när det gäller att uppnå jämställdhet och den sammanlagda poängen sedan 2005 har gått upp från 51.3 till 52.9 av 100. Det måste gå snabbare om EU ska kunna uppfylla målen i Europa 2020-strategin.

| B. | De senaste åren har de civila och politiska rörelserna i vissa medlemsstater ökat betydligt på bekostnad av lika rättigheter för kvinnor och män, vilket till och med ifrågasätter det allmänna behovet av jämställdhetspolitik. Målet med denna motreaktion mot jämställdhet är att förstärka traditionella könsroller och ifrågasätta befintliga och framtida resultat på området för jämställdhet, kvinnors rättigheter och hbti-personers rättigheter. |
| --- | --- |

B.

De senaste åren har de civila och politiska rörelserna i vissa medlemsstater ökat betydligt på bekostnad av lika rättigheter för kvinnor och män, vilket till och med ifrågasätter det allmänna behovet av jämställdhetspolitik. Målet med denna motreaktion mot jämställdhet är att förstärka traditionella könsroller och ifrågasätta befintliga och framtida resultat på området för jämställdhet, kvinnors rättigheter och hbti-personers rättigheter.

| C. | Jämställdhet är en grundläggande rättighet som erkänns i fördraget om Europeiska unionen och i Europeiska unionens stadga om de mänskliga rättigheterna. EU:s mål på detta område är också att garantera lika möjligheter för och likabehandling av kvinnor och män samt att bekämpa all könsdiskriminering. |
| --- | --- |

C.

Jämställdhet är en grundläggande rättighet som erkänns i fördraget om Europeiska unionen och i Europeiska unionens stadga om de mänskliga rättigheterna. EU:s mål på detta område är också att garantera lika möjligheter för och likabehandling av kvinnor och män samt att bekämpa all könsdiskriminering.

| D. | Under 2015 uppmättes den högsta sysselsättningsgraden för kvinnor någonsin, 64,5 %, men den var fortfarande betydligt lägre än männens sysselsättningsgrad som låg på 75,6 %. Det är tyvärr fyra gånger mer sannolikt att kvinnor – ofta ofrivilligt – tar och blir kvar i deltidsarbete än män. Många unga förblir fattiga trots att de arbetar, särskilt i Grekland, Spanien, Kroatien, Italien, Cypern, Portugal och Slovakien. |
| --- | --- |

D.

Under 2015 uppmättes den högsta sysselsättningsgraden för kvinnor någonsin, 64,5 %, men den var fortfarande betydligt lägre än männens sysselsättningsgrad som låg på 75,6 %. Det är tyvärr fyra gånger mer sannolikt att kvinnor – ofta ofrivilligt – tar och blir kvar i deltidsarbete än män. Många unga förblir fattiga trots att de arbetar, särskilt i Grekland, Spanien, Kroatien, Italien, Cypern, Portugal och Slovakien.

| E. | Arbetslösheten bland kvinnor är underskattad eftersom många kvinnor inte är registrerade som arbetslösa, särskilt inte de som bor på landsbygden eller i avlägsna områden, de som hjälper till i familjeföretag och alla de som uteslutande ägnar sig åt att sköta hem och barn. Denna situation ger upphov till skillnader i fråga om tillgång till allmänna tjänster (t.ex. bidrag, pensioner, mammaledighet, sjukledighet, tillgång till social trygghet). |
| --- | --- |

E.

Arbetslösheten bland kvinnor är underskattad eftersom många kvinnor inte är registrerade som arbetslösa, särskilt inte de som bor på landsbygden eller i avlägsna områden, de som hjälper till i familjeföretag och alla de som uteslutande ägnar sig åt att sköta hem och barn. Denna situation ger upphov till skillnader i fråga om tillgång till allmänna tjänster (t.ex. bidrag, pensioner, mammaledighet, sjukledighet, tillgång till social trygghet).

| F. | Eurofounds rapport om skillnaderna i sysselsättning mellan könen uppskattar att skillnaderna i sysselsättning mellan könen kostar EU runt 370 miljarder euro per år, eller 2,8 % av EU:s BNP (32). |
| --- | --- |

F.

Eurofounds rapport om skillnaderna i sysselsättning mellan könen uppskattar att skillnaderna i sysselsättning mellan könen kostar EU runt 370 miljarder euro per år, eller 2,8 % av EU:s BNP (32).

| G. | I de länder som har påverkats av den ekonomiska krisen och av budgetnedskärningar har kvinnor drabbats oproportionerligt, särskilt unga kvinnor, äldre kvinnor, ensamstående mödrar och kvinnor som är utsatta för diskriminering på flera grunder, och detta har gjort att de har hamnat i fattigdom och blivit socialt marginaliserade eftersom de alltmer utesluts från arbetsmarknaden. Nedskärningar i den offentliga omsorgen och i hälso- och sjukvårdstjänster leder till att omsorgsansvaret flyttas från samhället tillbaka till hushållen, vilket främst drabbar kvinnorna. |
| --- | --- |

G.

I de länder som har påverkats av den ekonomiska krisen och av budgetnedskärningar har kvinnor drabbats oproportionerligt, särskilt unga kvinnor, äldre kvinnor, ensamstående mödrar och kvinnor som är utsatta för diskriminering på flera grunder, och detta har gjort att de har hamnat i fattigdom och blivit socialt marginaliserade eftersom de alltmer utesluts från arbetsmarknaden. Nedskärningar i den offentliga omsorgen och i hälso- och sjukvårdstjänster leder till att omsorgsansvaret flyttas från samhället tillbaka till hushållen, vilket främst drabbar kvinnorna.

| H. | Feminiseringen av fattigdom i EU består och den mycket höga andelen arbetslösa kvinnor, fattiga kvinnor och kvinnor i socialt utanförskap är nära förknippat med budgetnedskärningar i offentliga tjänster såsom hälso- och sjukvård, utbildning, sociala tjänster och sociala förmåner. Denna politik leder till allt större osäkerhet på arbetsmarknaden, framför allt genom en ökning av ofrivilligt deltidsarbete och visstidsanställning. |
| --- | --- |

H.

Feminiseringen av fattigdom i EU består och den mycket höga andelen arbetslösa kvinnor, fattiga kvinnor och kvinnor i socialt utanförskap är nära förknippat med budgetnedskärningar i offentliga tjänster såsom hälso- och sjukvård, utbildning, sociala tjänster och sociala förmåner. Denna politik leder till allt större osäkerhet på arbetsmarknaden, framför allt genom en ökning av ofrivilligt deltidsarbete och visstidsanställning.

| I. | Under 2015 stod arbetande kvinnor för tre fjärdedelar av hushållsarbetet och två tredjedelar av föräldraansvaret, vilket innebar att de tog ett dubbelt ansvar. Kvinnor tar generellt ett betydligt större ansvar för den omsorg som åligger föräldrarna och för hushållet. De traditionella könsrollerna och stereotyperna har fortfarande stor inverkan på arbetsfördelningen mellan kvinnor och män i hemmet, på arbetsplatsen och i samhället i stort. En sådan traditionell ansvarsfördelning tenderar att upprätthålla status quo och begränsa kvinnors anställningsmöjligheter och personliga utveckling, och de har därför inte mycket tid över att delta socialt, i samhället och i ekonomin. En lika fördelning av ”obetalt arbete”, såsom omsorg och hushållsarbete mellan kvinnor och män, är en förutsättning för kvinnors ekonomiska oberoende på lång sikt. |
| --- | --- |

I.

Under 2015 stod arbetande kvinnor för tre fjärdedelar av hushållsarbetet och två tredjedelar av föräldraansvaret, vilket innebar att de tog ett dubbelt ansvar. Kvinnor tar generellt ett betydligt större ansvar för den omsorg som åligger föräldrarna och för hushållet. De traditionella könsrollerna och stereotyperna har fortfarande stor inverkan på arbetsfördelningen mellan kvinnor och män i hemmet, på arbetsplatsen och i samhället i stort. En sådan traditionell ansvarsfördelning tenderar att upprätthålla status quo och begränsa kvinnors anställningsmöjligheter och personliga utveckling, och de har därför inte mycket tid över att delta socialt, i samhället och i ekonomin. En lika fördelning av ”obetalt arbete”, såsom omsorg och hushållsarbete mellan kvinnor och män, är en förutsättning för kvinnors ekonomiska oberoende på lång sikt.

| J. | Viss familjerelaterad ledighet är fortfarande en grund för diskriminering och stigmatisering av såväl kvinnor som män, trots den gällande politiska ramen och lagstiftningen i EU och på nationell nivå, och det är framför allt kvinnor som drabbas eftersom de bär det huvudsakliga omsorgsansvaret och tar ut familjerelaterad ledighet. |
| --- | --- |

J.

Viss familjerelaterad ledighet är fortfarande en grund för diskriminering och stigmatisering av såväl kvinnor som män, trots den gällande politiska ramen och lagstiftningen i EU och på nationell nivå, och det är framför allt kvinnor som drabbas eftersom de bär det huvudsakliga omsorgsansvaret och tar ut familjerelaterad ledighet.

| K. | Nästan en fjärdedel av EU:s medlemsstater saknar bestämmelser om pappaledighet, och vissa som har det låter endast männen ta ut en, två eller några få dagars ledighet. I åtta medlemsstater har man inte betald föräldraledighet och det är i genomsnitt mycket få pappor som utnyttjar sin föräldraledighet – endast 10 % av papporna tar ut åtminstone en dag föräldraledigt, medan 97 % av kvinnorna utnyttjar den föräldraledighet som är tillgänglig för båda föräldrarna. Det är nödvändigt att få flera att utnyttja föräldraledigheten och pappaledigheten för att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. En studie som Eurofound (33) gjort visar att pappors uttag av föräldraledighet särskilt påverkas av ersättningsnivån, ledighetssystemets flexibilitet, tillgången till information, tillgången till och flexibiliteten i barnomsorgen samt rädslan att förlora sin plats på arbetsmarknaden om de tar ut ledighet. |
| --- | --- |

K.

Nästan en fjärdedel av EU:s medlemsstater saknar bestämmelser om pappaledighet, och vissa som har det låter endast männen ta ut en, två eller några få dagars ledighet. I åtta medlemsstater har man inte betald föräldraledighet och det är i genomsnitt mycket få pappor som utnyttjar sin föräldraledighet – endast 10 % av papporna tar ut åtminstone en dag föräldraledigt, medan 97 % av kvinnorna utnyttjar den föräldraledighet som är tillgänglig för båda föräldrarna. Det är nödvändigt att få flera att utnyttja föräldraledigheten och pappaledigheten för att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. En studie som Eurofound (33) gjort visar att pappors uttag av föräldraledighet särskilt påverkas av ersättningsnivån, ledighetssystemets flexibilitet, tillgången till information, tillgången till och flexibiliteten i barnomsorgen samt rädslan att förlora sin plats på arbetsmarknaden om de tar ut ledighet.

| L. | En förutsättning för kvinnors aktiva deltagande på arbetsmarknaden är att det finns tillgänglig barnomsorg och vård av god kvalitet till rimliga priser för äldre släktingar och andra omsorgsbehövande familjemedlemmar. Barcelonamålen är ett utmärkt instrument för att uppnå verklig jämställdhet mellan kvinnor och män, och alla medlemsstater bör föresätta sig att uppfylla målen så snart som möjligt. På grund av bristen på barnomsorg av god kvalitet till rimligt pris blir det allt vanligare att mödrar tvingas välja mellan att arbeta deltid eller att avstå från sitt arbete för att kunna ta hand om sina barn, med konsekvenser för familjens inkomst och pensionen. |
| --- | --- |

L.

En förutsättning för kvinnors aktiva deltagande på arbetsmarknaden är att det finns tillgänglig barnomsorg och vård av god kvalitet till rimliga priser för äldre släktingar och andra omsorgsbehövande familjemedlemmar. Barcelonamålen är ett utmärkt instrument för att uppnå verklig jämställdhet mellan kvinnor och män, och alla medlemsstater bör föresätta sig att uppfylla målen så snart som möjligt. På grund av bristen på barnomsorg av god kvalitet till rimligt pris blir det allt vanligare att mödrar tvingas välja mellan att arbeta deltid eller att avstå från sitt arbete för att kunna ta hand om sina barn, med konsekvenser för familjens inkomst och pensionen.

| M. | Flickors och kvinnors tillgång till utbildning och den grundläggande mänskliga rättigheten till utbildning är viktiga europeiska värden och nödvändiga faktorer för att stärka flickor och kvinnor socialt, kulturellt och yrkesmässigt och för att de ska kunna åtnjuta alla andra sociala, ekonomiska, kulturella och politiska rättigheter fullt ut och således för att förebygga våld mot kvinnor och flickor. Kostnadsfri och obligatorisk utbildning för alla är ett oeftergivligt villkor för lika möjligheter för alla eftersom den bör vara tillgänglig för alla barn utan diskriminering och oavsett bosättningsstatus. Kampen mot ojämlikhet mellan könen börjar i förskolan och kräver konstant pedagogisk kontroll av kursplaner, utvecklingsmål och läranderesultat. |
| --- | --- |

M.

Flickors och kvinnors tillgång till utbildning och den grundläggande mänskliga rättigheten till utbildning är viktiga europeiska värden och nödvändiga faktorer för att stärka flickor och kvinnor socialt, kulturellt och yrkesmässigt och för att de ska kunna åtnjuta alla andra sociala, ekonomiska, kulturella och politiska rättigheter fullt ut och således för att förebygga våld mot kvinnor och flickor. Kostnadsfri och obligatorisk utbildning för alla är ett oeftergivligt villkor för lika möjligheter för alla eftersom den bör vara tillgänglig för alla barn utan diskriminering och oavsett bosättningsstatus. Kampen mot ojämlikhet mellan könen börjar i förskolan och kräver konstant pedagogisk kontroll av kursplaner, utvecklingsmål och läranderesultat.

| N. | Jämställdhet mellan könen är alla samhällsmedborgares ansvar och kräver aktiv medverkan från både kvinnor och män. Myndigheterna bör åta sig att driva utbildningskampanjer som riktar sig till män och yngre generationer vars syfte är att få män och pojkar att engagera sig som partner, och gradvis förhindra och utplåna alla typer av könsrelaterat våld samt främja kvinnors egenmakt. |
| --- | --- |

N.

Jämställdhet mellan könen är alla samhällsmedborgares ansvar och kräver aktiv medverkan från både kvinnor och män. Myndigheterna bör åta sig att driva utbildningskampanjer som riktar sig till män och yngre generationer vars syfte är att få män och pojkar att engagera sig som partner, och gradvis förhindra och utplåna alla typer av könsrelaterat våld samt främja kvinnors egenmakt.

| O. | Trots att kvinnor vanligtvis har en högre utbildning än män var det genomsnittliga könslönegapet i EU 2014 fortfarande 16,1 %, även om det är stora skillnader mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

O.

Trots att kvinnor vanligtvis har en högre utbildning än män var det genomsnittliga könslönegapet i EU 2014 fortfarande 16,1 %, även om det är stora skillnader mellan medlemsstaterna.

| P. | Horisontell och vertikal segregering i arbetslivet förekommer fortfarande och orsakas bland annat av att de yrken som betraktas som ”kvinnliga” värderas lägre än de yrken som betraktas som ”manliga”, av de ihållande glastaken som hindrar kvinnor från att nå de högsta och bäst betalda posterna, och av det faktum att kvinnor är överrepresenterade i deltidsarbete, vilket inte betalar lika bra som heltidsarbete. Även om det finns lika många eller till och med fler kvinnor än män med högre utbildning kan könsstereotypernas inverkan på utbildningen och på de beslut som eleverna fattar under skoltiden påverka deras val genom hela livet och få betydande konsekvenser för arbetsmarknaden. De stereotyper som samhället ofta förmedlar om att kvinnor med barn inte kan arbeta heltid försätter kvinnor i en sämre position och avskräcker kanske unga kvinnor från att gå vidare till en högre utbildning eller investera i en karriär. |
| --- | --- |

P.

Horisontell och vertikal segregering i arbetslivet förekommer fortfarande och orsakas bland annat av att de yrken som betraktas som ”kvinnliga” värderas lägre än de yrken som betraktas som ”manliga”, av de ihållande glastaken som hindrar kvinnor från att nå de högsta och bäst betalda posterna, och av det faktum att kvinnor är överrepresenterade i deltidsarbete, vilket inte betalar lika bra som heltidsarbete. Även om det finns lika många eller till och med fler kvinnor än män med högre utbildning kan könsstereotypernas inverkan på utbildningen och på de beslut som eleverna fattar under skoltiden påverka deras val genom hela livet och få betydande konsekvenser för arbetsmarknaden. De stereotyper som samhället ofta förmedlar om att kvinnor med barn inte kan arbeta heltid försätter kvinnor i en sämre position och avskräcker kanske unga kvinnor från att gå vidare till en högre utbildning eller investera i en karriär.

| Q. | Den kombinerade indikatorn i Eurofounds undersökning om arbetsvillkor avseende betald och obetald arbetstid visar att kvinnors arbetstid är allmänt sett längre när betalda och obetalda arbetstimmar beräknas (34). |
| --- | --- |

Q.

Den kombinerade indikatorn i Eurofounds undersökning om arbetsvillkor avseende betald och obetald arbetstid visar att kvinnors arbetstid är allmänt sett längre när betalda och obetalda arbetstimmar beräknas (34).

| R. | På områden som rör, men inte är begränsade till, varor, tjänster eller jordbruk, är tillgången till ekonomiska och finansiella resurser som t.ex. tillgångar, kapital, produktionsresurser och kredit mellan män och kvinnor ojämn. |
| --- | --- |

R.

På områden som rör, men inte är begränsade till, varor, tjänster eller jordbruk, är tillgången till ekonomiska och finansiella resurser som t.ex. tillgångar, kapital, produktionsresurser och kredit mellan män och kvinnor ojämn.

| S. | Pensionsklyftan i EU består och uppgick till så mycket som 40,2 % 2014. Detta beror på de nackdelar som kvinnor samlar på sig över tid, såsom brist på tillgång till de många ekonomiska resurser, t.ex. förmåns- och pensionssystem, som en heltidsanställning medför och som många kvinnor inte har rätt till eftersom de fortsätter att arbeta deltid eller ha oregelbundna anställningar till följd av omsorgsansvar. |
| --- | --- |

S.

Pensionsklyftan i EU består och uppgick till så mycket som 40,2 % 2014. Detta beror på de nackdelar som kvinnor samlar på sig över tid, såsom brist på tillgång till de många ekonomiska resurser, t.ex. förmåns- och pensionssystem, som en heltidsanställning medför och som många kvinnor inte har rätt till eftersom de fortsätter att arbeta deltid eller ha oregelbundna anställningar till följd av omsorgsansvar.

| T. | Vissa medlemsstater i EU har kvar ett icke-individbaserat skatte- och socialförsäkringssystem. Denna situation kan göra kvinnor beroende av män eftersom de kanske endast har fått härledda rättigheter via sitt förhållande med en man. |
| --- | --- |

T.

Vissa medlemsstater i EU har kvar ett icke-individbaserat skatte- och socialförsäkringssystem. Denna situation kan göra kvinnor beroende av män eftersom de kanske endast har fått härledda rättigheter via sitt förhållande med en man.

| U. | Under det senaste årtiondet har den totala andelen kvinnor i nationella/federala parlament ökat med endast 6 % och uppgick 2015 till 29 %. |
| --- | --- |

U.

Under det senaste årtiondet har den totala andelen kvinnor i nationella/federala parlament ökat med endast 6 % och uppgick 2015 till 29 %.

| V. | 2015 var det endast 6,5 % av styrelseordförandena och 4,3 % av de verkställande direktörerna i de största börsnoterade företagen som var kvinnor. |
| --- | --- |

V.

2015 var det endast 6,5 % av styrelseordförandena och 4,3 % av de verkställande direktörerna i de största börsnoterade företagen som var kvinnor.

| W. | Trots EU:s engagemang för jämställdhet i beslutsfattande, finns det allvarliga brister i EU-byråernas styrelser när det gäller könsfördelning, vilket visar på bestående mönster av könssegregering. I genomsnitt är 71 % av styrelseledamöterna män, och endast en av tre styrelser leds av en kvinna. Av 42 verkställande direktörer vid EU-byråerna är endast sex kvinnor. |
| --- | --- |

W.

Trots EU:s engagemang för jämställdhet i beslutsfattande, finns det allvarliga brister i EU-byråernas styrelser när det gäller könsfördelning, vilket visar på bestående mönster av könssegregering. I genomsnitt är 71 % av styrelseledamöterna män, och endast en av tre styrelser leds av en kvinna. Av 42 verkställande direktörer vid EU-byråerna är endast sex kvinnor.

| X. | Hälften av alla kvinnliga mordoffer mördas av en nära partner, en släkting eller en familjemedlem (35). Av kvinnorna i EU har 33 % utsatts för fysiskt eller sexuellt våld och 55 % för sexuella trakasserier – 32 % på arbetsplatsen. Kvinnor är särskilt utsatta för sexuellt och fysiskt våld samt nätvåld, nätmobbning och stalking. |
| --- | --- |

X.

Hälften av alla kvinnliga mordoffer mördas av en nära partner, en släkting eller en familjemedlem (35). Av kvinnorna i EU har 33 % utsatts för fysiskt eller sexuellt våld och 55 % för sexuella trakasserier – 32 % på arbetsplatsen. Kvinnor är särskilt utsatta för sexuellt och fysiskt våld samt nätvåld, nätmobbning och stalking.

| Y. | Våld mot kvinnor är en av världens vanligaste kränkningar av de mänskliga rättigheterna, och drabbar alla i samhället, oavsett ålder, utbildningsnivå, inkomst, social ställning och ursprungs- eller bosättningsland, och är ett av de främsta hindren för jämställdhet mellan kvinnor och män. Fenomenet kvinnomord minskar inte i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

Y.

Våld mot kvinnor är en av världens vanligaste kränkningar av de mänskliga rättigheterna, och drabbar alla i samhället, oavsett ålder, utbildningsnivå, inkomst, social ställning och ursprungs- eller bosättningsland, och är ett av de främsta hindren för jämställdhet mellan kvinnor och män. Fenomenet kvinnomord minskar inte i medlemsstaterna.

| Z. | Befolkningsundersökningar om attityder till våld mot kvinnor visar på en oroande tendens att skuldbelägga offret, som kan vara en följd av patriarkatet. Ett starkt fördömande av ett sådant beteende från offentliga myndigheters och andra institutioners sida saknas ofta. |
| --- | --- |

Z.

Befolkningsundersökningar om attityder till våld mot kvinnor visar på en oroande tendens att skuldbelägga offret, som kan vara en följd av patriarkatet. Ett starkt fördömande av ett sådant beteende från offentliga myndigheters och andra institutioners sida saknas ofta.

| AA. | Digitala kommunikationsmedel har bidragit till att det förekommer hatspråk och hot mot kvinnor, och i Europa har 18 % av kvinnorna utsatts för någon form av nättrakasserier sedan tonåren och antalet offer för våld på internet i Europa uppgår till nio miljoner. Rättssystemen reagerar inte på våld mot kvinnor online. Personer som gör sig skyldiga till övergrepp på nätet liksom näthatare anmäls, utreds, åtalas och döms mycket sällan. |
| --- | --- |

AA.

Digitala kommunikationsmedel har bidragit till att det förekommer hatspråk och hot mot kvinnor, och i Europa har 18 % av kvinnorna utsatts för någon form av nättrakasserier sedan tonåren och antalet offer för våld på internet i Europa uppgår till nio miljoner. Rättssystemen reagerar inte på våld mot kvinnor online. Personer som gör sig skyldiga till övergrepp på nätet liksom näthatare anmäls, utreds, åtalas och döms mycket sällan.

| AB. | Totalt 23 % av de lesbiska kvinnorna och 35 % av transpersonerna har blivit fysiskt/sexuellt attackerade eller hotade med våld i hemmet eller på annan plats (på gatan, allmänna transportmedel, arbetsplatsen, etc.) minst en gång de senaste fem åren. |
| --- | --- |

AB.

Totalt 23 % av de lesbiska kvinnorna och 35 % av transpersonerna har blivit fysiskt/sexuellt attackerade eller hotade med våld i hemmet eller på annan plats (på gatan, allmänna transportmedel, arbetsplatsen, etc.) minst en gång de senaste fem åren.

| AC. | Enligt EU:s hbt-undersökning upplevde lesbiska, bisexuella och transpersoner en mycket stor risk för diskriminering på grund av sin sexuella läggning eller könsidentitet. Könsdiskriminering sammanfaller med annan diskriminering på grund av ras och etnicitet, religion, funktionsnedsättning, hälsa, könsidentitet, sexuell läggning och/eller socioekonomiska förhållanden. |
| --- | --- |

AC.

Enligt EU:s hbt-undersökning upplevde lesbiska, bisexuella och transpersoner en mycket stor risk för diskriminering på grund av sin sexuella läggning eller könsidentitet. Könsdiskriminering sammanfaller med annan diskriminering på grund av ras och etnicitet, religion, funktionsnedsättning, hälsa, könsidentitet, sexuell läggning och/eller socioekonomiska förhållanden.

| AD. | Vissa grupper av kvinnor lever under allt sämre förhållanden och står inför alltfler typer av svårigheter och risker, såsom omfattande diskriminering. |
| --- | --- |

AD.

Vissa grupper av kvinnor lever under allt sämre förhållanden och står inför alltfler typer av svårigheter och risker, såsom omfattande diskriminering.

| AE. | Under 2015 upplevde EU den största ökningen av antalet flyktingar och asylsökande någonsin på sitt territorium. Enligt UNHCR utgjorde kvinnor och barn över hälften av dessa flyktingar och asylsökande. Våld och övergrepp, bl.a. sexuellt våld, mot kvinnliga flyktingar och flyktingbarn har rapporterats under hela flykten, inklusive i överbefolkade mottagningscentrum i EU. |
| --- | --- |

AE.

Under 2015 upplevde EU den största ökningen av antalet flyktingar och asylsökande någonsin på sitt territorium. Enligt UNHCR utgjorde kvinnor och barn över hälften av dessa flyktingar och asylsökande. Våld och övergrepp, bl.a. sexuellt våld, mot kvinnliga flyktingar och flyktingbarn har rapporterats under hela flykten, inklusive i överbefolkade mottagningscentrum i EU.

| AF. | Kvinnor och flickor utgör 80 % av de registrerade offren för människohandel (36). Det är fortfarande svårt att identifiera offren, och stöd till och skydd av offren måste förbättras och åtgärder mot människohandel måste innehålla en jämställdhetsaspekt. |
| --- | --- |

AF.

Kvinnor och flickor utgör 80 % av de registrerade offren för människohandel (36). Det är fortfarande svårt att identifiera offren, och stöd till och skydd av offren måste förbättras och åtgärder mot människohandel måste innehålla en jämställdhetsaspekt.

| AG. | Ett av människohandelns främsta syften är sexuellt utnyttjande, och de kvinnor som faller offer tvingas till ett liv i fångenskap och utsätts för tortyr i form av dagligt våld, såväl fysiskt som psykiskt. |
| --- | --- |

AG.

Ett av människohandelns främsta syften är sexuellt utnyttjande, och de kvinnor som faller offer tvingas till ett liv i fångenskap och utsätts för tortyr i form av dagligt våld, såväl fysiskt som psykiskt.

| AH. | Sexuell och reproduktiv hälsa och därmed sammanhängande rättigheter är grundläggande mänskliga rättigheter och en viktig del av jämställdheten och självbestämmandet och bör därför ingå i EU:s hälsostrategi. |
| --- | --- |

AH.

Sexuell och reproduktiv hälsa och därmed sammanhängande rättigheter är grundläggande mänskliga rättigheter och en viktig del av jämställdheten och självbestämmandet och bör därför ingå i EU:s hälsostrategi.

| AI. | Kvinnors hälsa bör aldrig riskeras på grund av samvetsskäl eller personlig övertygelse. |
| --- | --- |

AI.

Kvinnors hälsa bör aldrig riskeras på grund av samvetsskäl eller personlig övertygelse.

| AJ. | Tillämpningen av EU:s jämställdhetslagstiftning i medlemsstaterna har visat sig medföra vissa specifika problem som har med införlivandet och tillämpningen av de relevanta direktiven att göra, såsom allvarliga brister i lagstiftningen och inkonsekvent tillämpning av nationella domstolar, och sist men inte minst allmän brist på medvetenhet om jämställdhetsprinciper och jämställdhetslagar (37). |
| --- | --- |

AJ.

Tillämpningen av EU:s jämställdhetslagstiftning i medlemsstaterna har visat sig medföra vissa specifika problem som har med införlivandet och tillämpningen av de relevanta direktiven att göra, såsom allvarliga brister i lagstiftningen och inkonsekvent tillämpning av nationella domstolar, och sist men inte minst allmän brist på medvetenhet om jämställdhetsprinciper och jämställdhetslagar (37).

| AK. | EU:s jämställdhetsdirektiv tillämpas framför allt inte korrekt i vissa medlemsstater som inte skyddar transpersoner mot diskriminering på områdena tillgång till sysselsättning och tillgång till varor och tjänster. |
| --- | --- |

AK.

EU:s jämställdhetsdirektiv tillämpas framför allt inte korrekt i vissa medlemsstater som inte skyddar transpersoner mot diskriminering på områdena tillgång till sysselsättning och tillgång till varor och tjänster.

| AL. | Institutionella jämställdhetsmekanismer är ofta marginaliserade i nationella förvaltningsstrukturer och uppdelade på olika politikområden, de förhindras av komplicerade och omfattande mandat och saknar kunnig personal, utbildning, data och tillräckliga resurser, och får inte tillräckligt stöd från den politiska ledningen (38). |
| --- | --- |

AL.

Institutionella jämställdhetsmekanismer är ofta marginaliserade i nationella förvaltningsstrukturer och uppdelade på olika politikområden, de förhindras av komplicerade och omfattande mandat och saknar kunnig personal, utbildning, data och tillräckliga resurser, och får inte tillräckligt stöd från den politiska ledningen (38).

| AM. | Det ständiga problemet med brist på övergripande, tillförlitliga, könsuppdelade uppgifter skapar tvetydigheter och snedvrider bilden av jämställdhetssituationen, särskilt om våld mot kvinnor och könsrelaterat våld. Insamlingen av sådana uppgifter skulle inte endast ge en tydlig bild av situationen utan skulle också uppmärksamma mer akuta problem. |
| --- | --- |

AM.

Det ständiga problemet med brist på övergripande, tillförlitliga, könsuppdelade uppgifter skapar tvetydigheter och snedvrider bilden av jämställdhetssituationen, särskilt om våld mot kvinnor och könsrelaterat våld. Insamlingen av sådana uppgifter skulle inte endast ge en tydlig bild av situationen utan skulle också uppmärksamma mer akuta problem.

| AN. | Arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll när det gäller att uppnå jämställdhetsmål på grund av deras avgörande roll i utformningen av arbetsmarknadsvillkor och sociala villkor eftersom de deltar i utformningen av politik och i kollektiva förhandlingar på olika nivåer, även om det är uppenbart att exakt vilken roll de spelar i olika länder och i system som avser förhållandet mellan arbetsmarknadens parter beror mycket på nationella traditioner och organisatorisk styrka (39). |
| --- | --- |

AN.

Arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll när det gäller att uppnå jämställdhetsmål på grund av deras avgörande roll i utformningen av arbetsmarknadsvillkor och sociala villkor eftersom de deltar i utformningen av politik och i kollektiva förhandlingar på olika nivåer, även om det är uppenbart att exakt vilken roll de spelar i olika länder och i system som avser förhållandet mellan arbetsmarknadens parter beror mycket på nationella traditioner och organisatorisk styrka (39).

| AO. | Enligt Eurobarometern 2016 skulle 55 % av européerna vilja att EU gjorde mer på området lika behandling av kvinnor och män. Kommissionens skyldighet att uppnå jämställdhet i enlighet med fördragen är oberoende av opinionsundersökningar. |
| --- | --- |

AO.

Enligt Eurobarometern 2016 skulle 55 % av européerna vilja att EU gjorde mer på området lika behandling av kvinnor och män. Kommissionens skyldighet att uppnå jämställdhet i enlighet med fördragen är oberoende av opinionsundersökningar.

| 1. | Europaparlamentet är mycket oroat över att EU fortfarande endast har kommit halvvägs när det gäller att uppnå jämställdhet, enligt EIGE:s jämställdhetsindex från 2015. Parlamentet beklagar djupt att jämställdhetens status och profil samt kampen mot könsdiskriminering visar tecken på att minska i betydelse, marginaliseras som politiskt mål och undermineras som politikområde, särskilt till följd av en motreaktion runtom i Europa mot kvinnors rättigheter, hbti-personer och sexuella och reproduktiva hälsorättigheter, och parlamentet anser att orsakerna bakom denna trend måste beaktas och strategier, verktyg och metoder som för närvarande främjas på jämställdhetsområdet måste ses över. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att unionen enligt EU-fördraget har en skyldighet att bekämpa social utestängning och diskriminering, och att fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ställer upp målet att unionen ska undanröja bristande jämställdhet och främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Parlamentet betonar att jämställdhetsprincipen enligt artikel 23 i stadgan om de grundläggande rättigheterna inte utgör ett hinder för att behålla eller besluta om åtgärder som innebär särskilda förmåner för det underrepresenterade könet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att integrera jämställdhet i budgetar och politiska beslut samt i genomförandet av unionens åtgärder och program, och att göra en konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv när ny politik införs, för att bidra till att säkra mer samstämmiga evidensbaserade EU-politiska åtgärder som hanterar utmaningar på jämställdhetsområdet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta motsvarande åtgärder på nationell nivå. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet vill se att kommissionen i större utsträckning utvärderar och vidtar åtgärder för att hantera och stoppa effekterna av de offentliga nedskärningar som påverkar kvinnors rättigheter och jämställdheten i medlemsstaterna negativt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar avsaknaden av jämställdhetsintegrering i Europa 2020-strategin och efterlyser en integrering av ett allmänt och starkare jämställdhetsperspektiv som tar itu med de strukturella orsakerna till kvinnlig fattigdom, särskilt vid utarbetandet av de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen, och vill se att specifik politisk vägledning för att minska bristande jämställdhet införs i den årliga tillväxtöversikten. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar beröringspunkterna mellan könsdiskriminering och diskriminering på andra grunder och den oproportionerliga inverkan som diskriminering på flera grunder har på kvinnor. Parlamentet understryker att det är mycket angeläget att bekämpa fattigdom bland kvinnor, särskilt fattigdom bland äldre kvinnor och ensamstående mödrar, kvinnor som utsatts för könsrelaterat våld, kvinnor med funktionsnedsättning, kvinnor som är invandrare, asylsökande eller flyktingar och kvinnor som tillhör en minoritetsgrupp. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att arbeta med regionala och lokala myndigheter, brottsbekämpande organ, nationella jämställdhetsorgan och organisationer i det civila samhället för att öka övervakningen av beröringspunkterna mellan könsdiskriminering och diskriminering på andra grunder, och att införa effektivare integrationsstrategier genom att utnyttja socialpolitikens resurser, särskilt Europeiska socialfonden och strukturfonderna, effektivt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet stöder rådets krav på ett nytt initiativ från kommissionen med en strategi för jämställdhet 2016–2020, som inkluderar transpersoner och intersexuella personer, och på att dess strategiska engagemang för jämställdhet ges högre status och kopplas nära till Europa 2020-strategin samt beaktar FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka strategierna och öka investeringarna till stöd för anställning av kvinnor i högkvalitativa jobb inom alla sektorer, och att vidta åtgärder mot otrygga anställningsformer. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja initiativ, åtgärder och insatser som ger stöd och råd till kvinnor som vill bli egenföretagare. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kombinera ett jämställdhetsperspektiv med makroekonomisk politik, och att införa nya åtgärder i syfte att främja lika möjligheter till arbete och omsorgsansvar för båda könen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att kvinnors och mäns lika deltagande på arbetsmarknaden samt bättre och mer rättvisa löner för kvinnor inte bara skulle öka kvinnors ekonomiska oberoende utan också avsevärt skulle öka EU:s ekonomiska potential och samtidigt befästa dess rättvisa och inkluderande karaktär. Enligt OECD:s beräkningar skulle en fullständig konvergens av deltagandegraden leda till att BNP per capita ökade med 12,4 % till 2030. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att övervaka och vidta åtgärder mot kränkningar av arbetstagarnas rättigheter, särskilt kvinnliga arbetstagare, som allt oftare har låginkomstjobb och är offer för diskriminering, samt att anta strategier och vidta åtgärder för att identifiera, skydda mot, informera om och hantera mobbning på arbetsplatsen, bland annat trakasserier mot gravida och ofördelaktig behandling av kvinnor som återvänder till arbetet efter sin mammaledighet eller söker arbete. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla uppgifter uppdelade efter kön och föräldraskap om löne- och pensionsklyftor. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet understryker att utbildning är ett viktigt verktyg för att kvinnor ska kunna delta fullt ut i den sociala och ekonomiska utvecklingen. Parlamentet betonar att åtgärder för livslångt lärande är av central betydelse för att kvinnor ska få den kompetens som gör att de kan återvända till arbetsmarknaden eller få ett bättre arbete, bättre lön och bättre arbetsvillkor. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja initiativ som erbjuder stöd till genomförandet av yrkesutbildningar för kvinnor och som uppmuntrar dem till högre studier inom områden som vetenskap, teknik och IT samt utvecklar program för vidareutbildning i jämställdhet för utbildningspersonal, samt förhindrar att stereotypa könsroller förmedlas i läroplaner och i pedagogiskt material. Parlamentet uppmanar universitet och forskningsinstitutioner att anta jämställdhetsstrategier genom att följa de riktlinjer som utarbetats av EIGE, i samarbete med kommissionen (”GEAR-verktyget” – jämställdhet inom universitet och forskning”). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta itu med jämställdhetsfrågan, sexism och könsstereotyper på alla nivåer i sina undervisningssystem och att säkerställa att målen i deras system innehåller utbildning i respekt för grundläggande rättigheter och friheter samt i jämställdhet och lika möjligheter för kvinnor och män, och att deras kvalitetsprinciper innehåller avskaffande av hindren för verklig jämställdhet och främjande av fullständig jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaterna lägga fram ett ambitiöst övergripande paket med lagstiftande och icke-lagstiftande åtgärder för en balans mellan arbetsliv och privatliv som en del i kommissionens arbetsprogram 2017, med hänsyn till den aviserade europeiska pelaren för sociala rättigheter och inklusive en översyn av de befintliga direktiven 92/85/EEG och 2010/18/EU om mamma- och föräldraledighet, liksom förslagen till direktiv om föräldraledighet och ledighet för vård av anhörig, där kvinnors och mäns lika uttag av ledighet i alla arbetstagarkategorier uppmuntras. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppskattar att ett antal medlemsstater under 2014–2015 ändrade sin politik och/eller lagstiftning om föräldraledighet och införde en icke-överförbar rätt att ta ut ledigheten, obligatorisk pappaledighet, längre pappaledighet och/eller bonusar om ledigheten delas mellan föräldrarna eller delas lika mellan föräldrarna, vilket stärker deras föräldrarättigheter, ökar jämställdheten mellan kvinnor och män och leder till en jämnare fördelning av ansvaret för familjen och hushållet samt främjar kvinnors möjligheter att delta fullt ut på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att uppmuntra män att ta ett lika stort omsorgsansvar för barn och andra närstående. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar Eurofound att fortsätta utveckla sin verksamhet när det gäller att kontrollera arbetskvalitet och arbetsliv med hjälp av sin europeiska undersökning om arbetsvillkor som bygger på begreppet arbetskvalitet som innefattar inkomster, möjligheter, arbetstidskvalitet, användning av färdigheter och omdöme, social miljö, fysiska risker och arbetsintensitet. Parlamentet uppmanar Eurofound att dessutom utveckla sin forskning om den politik, de avtal med arbetsmarknadens parter och den företagspraxis som stöder en bättre balans mellan arbetsliv och privatliv, och att utveckla sin forskning om hur hushåll där båda föräldrarna yrkesarbetar hanterar sina arbetstidsarrangemang och hur dessa hushåll kan stödjas på bästa sätt. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har infört individualiserade rättigheter inom social- och jämställdhetspolitiken att göra det, särskilt i skattesystemen, för att avskaffa de ekonomiska incitamenten för den make/maka som tjänar mindre att lämna arbetsmarknaden eller gå ner på deltid. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet gratulerar de medlemsstater som har uppnått båda Barcelonamålen. Parlamentet uppmanar Portugal, Nederländerna, Luxemburg, Finland, Italien, Malta och Estland att uppfylla det andra målet, och uppmanar Polen, Kroatien och Rumänien, där båda målen är långtifrån uppnådda, att öka sina ansträngningar för att tillhandahålla offentlig barnomsorg i syfte att bidra till en bättre balans mellan privatliv och arbetsliv för arbetstagare. Parlamentet framhåller att de senaste studierna visar att investeringar i barn- och äldreomsorg kommer att öka andelen heltidsarbetande kvinnor och ge dem möjlighet att engagera sig lokalt och socialt. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen om att arbeta för en barngaranti som säkerställer att varje europeiskt barn som riskerar att hamna i fattigdom har tillgång till kostnadsfri hälso- och sjukvård, kostnadsfri utbildning, kostnadsfri barnomsorg, anständiga bostadsförhållanden och näringsriktig mat. Parlamentet betonar att en sådan politik måste ta itu med kvinnors och flickors situation, i synnerhet i utsatta och marginaliserade befolkningsgrupper. Parlamentet noterar att ungdomsgarantin måste omfatta ett jämställdhetsperspektiv. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet beklagar det fortsatta könslönegapet och pensionsklyftan mellan kvinnor och män, och uppmanar med kraft kommissionen, medlemsstaterna och arbetsmarknadsparterna att snabbt vidta åtgärder för att minska klyftan. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att det första steget i kampen mot könslönegapet är att skapa insyn i lönenivåer och noterar med glädje att flera företag har infört analysmetoder och offentliggörande av löneskillnader mellan kvinnliga och manliga arbetstagare. Parlamentet uppmanar samtliga arbetsgivare och fackföreningar att utarbeta och införa fungerande och specifika verktyg för arbetsutvärdering som kan användas för att fastställa lika lön för lika arbete eller likvärdigt arbete. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att också regelbundet kartlägga löner, offentliggöra dessa uppgifter och att uppmana företag att införa interna mekanismer för att upptäcka löneskillnader. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen anser att ”lika lön för lika arbete eller likvärdigt arbete” är ett av de viktigaste områdena för åtgärder. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang en omarbetning av direktivet om likabehandling från 2006. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet fördömer starkt att pensionsgapet har ökat i över hälften av medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar Cypern, Tyskland och Nederländerna att minska skillnaden i mäns och kvinnors pension, som är nästan 50 %. Parlamentet uppmanar Malta, Spanien, Belgien, Irland, Grekland, Italien och Österrike att eliminera skillnaderna mellan kvinnor och män i fråga om pensionstäckning eftersom 11–36 % av kvinnorna i dessa länder inte har tillgång till pension. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet gratulerar Sveriges regering för att ha åstadkommit en jämn könsfördelning, och Slovenien och Frankrike för att ha åstadkommit virtuell jämlikhet, och uppmanar Ungern, Slovakien och Grekland, som har bildat regeringar utan några kvinnor (40), att se till att kvinnor är tillräckligt representerade på alla nivåer av det politiska och ekonomiska beslutsfattandet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera en jämn könsfördelning på höga befattningar inom sina regeringar, offentliga institutioner och organ, och på vallistor, för att säkerställa en jämn könsfördelning inom kommuner och i regionala och nationella parlament samt Europaparlamentet. Parlamentet understryker att flera undersökningar har visat att lämpliga lagstiftningsåtgärder kan skapa en snabb förändring av könsfördelningen i politiken. Parlamentet instämmer i kommissionens åsikt om att kvoter måste åtföljas av lämpliga regler för ordningsföljden på kandidatlistor och av lämpliga påföljder vid bristande efterlevnad för att vara effektiva. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påpekar att kvinnor är klart underrepresenterade bland de valda och utnämnda politiska representanterna på EU-nivå och i medlemsstaterna, vilket innebär ett demokratiskt underskott som undergräver beslutsfattandets legitimitet, både på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar också EU:s institutioner att göra allt de kan för att garantera jämställdhet inom kommissionskollegiet och på högre befattningar inom alla unionens institutioner, byråer, institut och organ. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar med oro att 2015 låg en majoritet av länderna fortfarande under EU-genomsnittet vad gäller andelen kvinnor i styrelser i stora börsnoterade företag jämfört med 2010. Parlamentet uppskattar dock att det allmänt sett görs framsteg, särskilt i Frankrike, Italien, Storbritannien, Belgien och Danmark. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på rådet att snarast anta direktivet om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande direktörer i börsnoterade företag (direktivet om kvinnor i styrelser), som ett första viktigt steg mot en jämn könsfördelning i de offentliga och privata sektorerna. Parlamentet noterar att framstegen är som mest påtagliga (från 11,9 % 2010 till 22,7 % 2015) i medlemsstater där bindande lagstiftning om kvotering till styrelser har antagits (41). |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet beklagar att endast en medlemsstat har nått en jämn könsfördelning på de högsta befattningarna inom institutioner för högre utbildning, men välkomnar att det generellt har skett en förbättring av kvinnors representation på dessa befattningar. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att förhindra och bemöta alla former av våld mot kvinnor och könsrelaterat våld och att införa ytterligare förebyggande strategier, för att specialiststöd och skyddstjänster ska bli mer allmänt tillgängliga så att alla offer kan utnyttja dem, och att fästa särskild uppmärksamhet vid könsspecifika aspekter av offrens rättigheter, även beträffande ett offers könsidentitet och könsuttryck, i rapporteringen av genomförandet av direktivet om brottsoffers rättigheter 2017. Parlamentet uppmanar rådet att aktivera övergångsklausulen genom att anta ett enhälligt beslut om att lägga könsrelaterat våld till de brottsområden som anges i artikel 83.1 i EUF-fördraget. Parlamentet uppmanar kommissionen att komplettera unionslagstiftningen om skydd av offer med ett europeiskt register över europeiska skyddsordrar. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet bekräftar på nytt att olika former av könsrelaterat våld och könsdiskriminering, bland annat (men inte enbart) våldtäkt och sexuellt våld, sexuella trakasserier, kvinnlig könsstympning, tvångsäktenskap och våld i hemmet allvarligt undergräver människans värdighet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa nolltolerans när det gäller alla former av våld, inklusive våld i hemmet där offren inte gärna vill göra en anmälan eftersom det är en partner eller en medlem av den egna familjen som utför våldet. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att synliggöra situationer där kvinnor med funktionsnedsättning, som ofta inte har möjlighet att lämna sitt destruktiva förhållande, är offer för våld i hemmet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som medlemsstaterna har gjort när det gäller att underteckna Istanbulkonventionen, det första rättsligt bindande instrumentet för förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor på internationell nivå, och uppmanar med kraft de 14 medlemsstater som ännu inte har ratificerat den att omedelbart göra det. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag från mars 2016 om att EU ska ansluta sig till Istanbulkonventionen. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att påskynda förhandlingarna om ett undertecknande och ingående av Istanbulkonventionen och stöder dess anslutning utan förbehåll och på bred grund. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att inkludera en definition av könsrelaterat våld i linje med bestämmelserna i direktiv 2012/29/EU och att så snart som möjligt presentera en övergripande europeisk strategi för att förebygga och bekämpa könsrelaterat våld, som bör innehålla en bindande lagstiftningsakt. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet lovordar samarbetet mellan Eurostat och nationella rättsliga myndigheter samt polismyndigheter om utbyte av uppgifter för att belysa den beklagliga förekomsten av könsrelaterat våld i EU, och uppmanar dem att fortsätta samarbetet genom att årligen övervaka, i samarbete med EIGE, frekvensen av brott mot kvinnor. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet understryker de nära kopplingarna mellan stereotyper och det markant stigande antalet fall av trakasserier mot kvinnor och den sexism som förekommer på nätet och på sociala medier och som också medför nya former av våld mot kvinnor och flickor, såsom nätmobbning, nättrakasserier och användning av förnedrande bilder på nätet, spridning på sociala medier av foton och videor utan berörda personers samtycke. Parlamentet framhåller behovet av att bekämpa detta redan från tidig ålder. Parlamentet understryker att sådana situationer kan uppstå om det brister i offentliga myndigheters och andra institutioners skydd, vilka ska skapa en könsneutral miljö och fördöma sexism. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla rättsliga och juridiska åtgärder i kampen mot nätvåldet mot kvinnor. Parlamentet uppmanar framför allt EU och medlemsstaterna att med förenade krafter anamma en övergripande europeisk strategi för att förebygga och bekämpa könsrelaterat våld i syfte att skapa en ram som erkänner nya former av nätvåld som en straffbar gärning, och att tillhandahålla psykologiskt stöd för kvinnor och flickor som utsätts för nätvåld. Parlamentet uppmanar till en konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv av EU:s strategi för cybersäkerhet och Europeiska it-brottscentrumet (Europol) för att dessa frågor ska inkluderas och för att införa ett jämställdhetsperspektiv i deras arbete. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet ber återigen kommissionen att inrätta ett europeiskt centrum för övervakning av könsrelaterat våld (i linje med det befintliga europeiska jämställdhetsinstitutet), som ska ledas av en europeisk samordnare för förebyggandet av våld mot kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att skydda kvinnor och hbti-personer mot trakasserier på arbetsplatsen. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över EU:s nuvarande rambeslut om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (42), för att inkludera sexism, hatbrott och uppvigling till hat på grund av sexuell läggning, könsidentitet och könsegenskaper. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet fördömer att ”normaliserande” könsoperationer av intersexuella barn fortfarande utförs i de flesta EU-länder trots att det inte är medicinskt nödvändigt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att undvika alla sådana medicinska ingrepp utan fritt och informerat samtycke från den berörda personen. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet noterar att i Malta och Grekland skyddas intersexuella personer mot diskriminering på grundval av könsegenskaper. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inbegripa könsidentitet och könsegenskaper som grunder inom sin jämställdhetslagstiftning i genomförandet av EU:s jämställdhetsdirektiv. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet framhåller att könsrelaterat våld och könsdiskriminering, bland annat (men inte enbart) våldtäkt, sexuellt våld, kvinnlig könsstympning, tvångsäktenskap, våld i hemmet, så kallade hedersbrott och könsdiskriminering som sker med statens goda minne, utgör förföljelse och bör anses vara giltiga skäl för att söka asyl i EU. Parlamentet vill se att det skapas säkra och lagliga inresevägar till EU. Parlamentet påminner om att kvinnor och flickor löper särskilt stor risk att utnyttjas av människosmugglare. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på alla medlemsstater att omedelbart upphöra med frihetsberövande av barn, gravida och ammande kvinnor samt av dem som överlevt våldtäkt, sexuellt våld och människohandel, och att erbjuda lämpligt psykologiskt stöd och lämplig hälso- och sjukvård via yrkesverksam personal av lämpligt kön, såsom psykologer, socialarbetare, sjuksköterskor och läkare, som har rätt utbildning för sådana akuta situationer. Parlamentet påminner om att stöd i god tid till de flyktingar som utsatts för könsrelaterat våld eller våld på grund av (upplevd) sexuell läggning eller könsidentitet bör ges under migrationsprocessens alla faser, inklusive omedelbar omplacering om deras säkerhet inte kan garanteras, psykologiskt stöd av hög kvalitet och omedelbart erkännande av könsidentitet under hela asylförfarandet som en våldsförebyggande åtgärd. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet upprepar att könsdimensionen när det gäller förebyggande och bekämpande av människohandel, som i dag utgör en av de mest lönsamma verksamheterna inom organiserad brottslighet, ständigt måste övervakas i genomförandet av EU:s lagstiftning mot människohandel, och upprepar sitt krav på kommissionen att fortsätta övervakningen av detta i sin utvärdering av hur väl direktivet efterlevs och genomförs i medlemsstaterna, och samtidigt säkerställa att rapporteringsskyldigheterna och tidsplanen i direktivet följs. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erbjuda både ekonomiskt och logistiskt stöd till medlemsstater som deltar i kampen mot människohandel, särskilt Italien och Grekland som till följd av den pågående flyktingkrisen befinner sig i frontlinjen när det gäller att hantera denna akuta situation. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet efterlyser snabbare insatser på nationell nivå och EU-nivå för att bekämpa seglivade stereotyper och könsdiskriminering genom informationskampanjer som fokuserar på icke-stereotypa bilder av kvinnor och flickor, män och pojkar, och som riktas mot alla delar av samhället. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta positiva initiativ såsom strategier för att motivera kvinnor att välja karriärer och yrken där de är underrepresenterade och för att få män att göra sin del av det arbete som rör familjen och hemmet, eller att öka förståelsen bland män om hur våld, inbegripet människohandel för kommersiellt sexuellt utnyttjande, tvångsäktenskap och tvångsarbete, skadar kvinnor, män och barn och undergräver jämställdheten, och att vidta åtgärder för att minska efterfrågan på människohandel med kvinnor och barn genom informationskampanjer. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet upprepar att kvinnor måste ha kontroll över sin sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att garantera kvinnor snabb tillgång till frivillig familjeplanering och hela utbudet av hälsotjänster med anknytning till reproduktion och sexualitet, inklusive preventivmedel samt säkra och lagliga aborter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att informera allmänheten med målet att göra män och kvinnor fullt medvetna om sina rättigheter och sitt ansvar för sexualitet och reproduktion. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet lyfter fram den ökande trenden att överdrivet ofta tillämpa klausuler rörande invändningar av samvetsskäl, vilket leder till begränsat tillträde till sexuella och reproduktiva hälsotjänster. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att klausuler av samvetsskäl inte hindrar patienter från att få tillgång till laglig hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet anser att vägran att utföra livräddande sexuella och reproduktiva hälsotjänster, bland annat säkra aborter, utgör en allvarlig kränkning av de grundläggande mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet betonar vikten av aktiva politiska åtgärder för förebyggande, utbildning och information till tonåringar, unga människor och vuxna för att EU:s medborgare ska tillförsäkras en god sexuell och reproduktiv hälsa och undvika sexuellt överförbara sjukdomar och oönskade graviditeter. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet rekommenderar de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att främja jämställdhet i sina allmänna utbildningsprogram om sex och samlevnad, bland annat genom att lära flickor och pojkar om relationer som bygger på samtycke, respekt och ömsesidighet, även inom idrott och fritidsaktiviteter, där könsbundna stereotyper och förväntningar kan påverka flickors och pojkars självbild, hälsa, förvärv av kompetenser, intellektuella utveckling, sociala integration och identitetsskapande. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet understryker vikten av att uppmuntra män att delta fullt ut i samtliga åtgärder för att uppnå jämställdhet och att identifiera alla sammanhang där ett stort antal män kan nås, särskilt inom mansdominerade institutioner, industrier och organisationer, för att göra män mer medvetna om sin roll och sitt ansvar i arbetet med att främja jämställdhet och att stödja principen om delad makt och delat ansvar mellan kvinnor och män på arbetsplatsen, i samhällen, den privata sfären och de större nationella och internationella gemenskaperna. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att övervaka de fall då medierna och reklambranschen sexualiserar och kommersialiserar kvinnor och ofta uppvisar stereotyper av kvinnlig ungdom, skönhet och sexuell attraktionskraft som en modell för framgång i samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta rättsliga åtgärder i de fall då en medlemsstat överträder direktivet om audiovisuella medietjänster, och att främja bästa praxis i statliga och privata medieföretag genom olika incitament. Parlamentet uppmanar medierna och reklambranschen att respektera kvinnors värdighet och att se till att de porträtteras på ett icke-stereotypt sätt och speglar den mångfald som kvinnor representerar. Parlamentet uppmanar dessutom medierna och reklambranschen att låta en sund livsstil, olika familjekonstellationer och olika sätt att leva komma till uttryck. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet påminner om de åtaganden som EU enades om i EU-Celacs (Gemenskapen för Latinamerikas och Västindiens stater) 2013 och 2015 års handlingsplaner avseende utrotning av våld mot kvinnor, och uttrycker sin oro för det bristande genomförandet av kapitel 7 om främjande av jämställdhet mellan könen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och den europeiska avdelningen för yttre åtgärder att samarbeta och avsätta ekonomiska och institutionella resurser för att säkerställa att de jämställdhetsfrämjande rekommendationer som man enades om i handlingsplanerna uppfylls, särskilt när det gäller att utrota alla former av våld, i enlighet med Belem de Pará-konventionen, Istanbulkonventionen och konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet understryker att enligt forskningsstudier har effekten av klimatförändringar visat sig vara större för kvinnor än för män eftersom det ofta är kvinnor som bär den tyngsta bördan vid fattigdom. Parlamentet anser att kvinnor måste delta aktivt i klimatpolitiska åtgärder. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till en övergripande strategi för hållbar utveckling som omfattar alla relevanta interna och externa politiska områden och att utveckla effektiva mekanismer för övervakning, översyn och ansvarsskyldighet för genomförandet av 2030-agendan, inklusive dess mål och indikatorer för jämställdhet, kvinnors rättigheter och kvinnors egenmakt. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka genomförandet av EU:s rådande jämställdhetslagstiftning i medlemsstaterna mer effektivt, och att lyfta fram vikten av att inleda överträdelseförfaranden i de fall då relevant lagstiftning inte har genomförts. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet beklagar att inga åtgärder för jämställdhetsbudgetering hittills vidtagits trots att den interinstitutionella förklaringen om jämställdhetsintegrering har bifogats den fleråriga budgetramen. Parlamentet understryker i detta sammanhang nödvändigheten av att noga övervaka hur principerna i den gemensamma förklaringen har tillämpats inom de årliga budgetförfarandena, och begär att det ansvariga utskottet får en formell roll i översynen av den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas regeringar att säkerställa varaktiga och lämpliga resurser till organ med uppgift att utforma, samordna och genomföra politik för jämställdhet, som en viktig indikator för regeringarnas åtagande att främja jämställdhet mellan könen. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner att införa särskilda indikatorer för jämställdhet, inbegripet EIGE:s jämställdhetsindex, i systemet för övervakning av den framtida EU-mekanismen för demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en bredare jämställdhetsstrategi, inklusive ett horisontellt direktiv, för att hantera diskriminering med målet att avskaffa alla former av könsdiskriminering. Parlamentet uppmanar därför rådet att så snart som möjligt enas om en gemensam ståndpunkt om förslaget till direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426), som är blockerat sedan parlamentet antog sin ståndpunkt om förslaget till direktiv den 2 april 2009 (43). Parlamentet uppmanar rådet att hörsamma Europaparlamentets begäran och lägga till könsdiskriminering som en faktor. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 57

(2)  EUT L 101, 15.4.2011, s. 1.

(3)  EUT C 70 E, 8.3.2012, s. 162.

(4)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(5)  EUT L 373, 21.12.2004, s. 37.

(6)  EUT L 353, 28.12.2013, s. 7.

(7)  EUT L 180, 15.7.2010, s. 1.

(8)  EUT L 68, 18.3.2010, s. 13.

(9)  EGT L 348, 28.11.1992, s. 1.

(10)  EGT L 359, 19.12.1986, s. 56.

(11)  EGT L 6, 10.1.1979, s. 24.

(12)  EUT C 341 E, 16.12.2010, s. 35.

(13)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 65.

(14)  EUT C 251 E, 31.8.2013, s. 1.

(15)  EUT C 316, 30.8.2016, s. 2.

(16)  Antagna texter, P7_TA(2014)0105.

(17)  Antagna texter, P8_TA(2016)0042.

(18)  EUT C 407, 4.11.2016, s. 2.

(19)  Antagna texter, P7_TA(2014)0126.

(20)  Antagna texter, P8_TA(2015)0312.

(21)  Antagna texter, P8_TA(2016)0073.

(22)  Antagna texter, P8_TA(2016)0203.

(23)  Antagna texter, P8_TA(2016)0235.

(24)  Antagna texter, P8_TA(2016)0338.

(25)  Antagna texter, P8_TA(2016)0360.

(26)  Antagna texter, P8_TA(2016)0072.

(27)  Antagna texter, P8_TA(2016)0227.

(28)  ISBN 978-92-79-29898-1.

(29)  EUT L 59, 2.3.2013, s. 5.

(30)  http://www.un.org/womenwatch/daw/csw/csw48/ac-men-auv.pdf

(31)  ISBN 978-92-79-36171-5.

(32)  Eurofound (2016): ”The gender employment gap: challenges and solutions”.

(33)  Eurofound (2015):”Promoting uptake of parental and paternity leave among fathers in the European Union”.

(34)  Eurofound (2015): ”First findings: Sixth European Working Conditions Survey”.

(35)  http://ec.europa.eu/eurostat/web/crime/database

(36)  Eurostats rapport om människohandel, 2015 års upplaga.

(37)  Det europeiska nätverket av juridiska experter på jämställdhet och icke-diskriminering: ”A comparative analysis of gender equality law in Europe 2015”.

(38)  EIGE, (2014). ”Effectiveness of institutional mechanisms for the advancement of gender equality. Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States”.

(39)  Eurofound report (2014) ”Social partners and gender equality in Europe”.

(40)  Utveckling som äger rum under 2014 och 2015.

(41)  Faktablad från kommissionen ”Gender balance on corporate boards – Europe is cracking the glass ceiling”, oktober 2015. Kommissionen, GD JUST, ”Women in economic decision-making in the EU: Progress report: A Europe 2020 initiative”, 2012; Aagoth Storvik och Mari Teigen, ”Women on Board: The Norwegian Experience”, juni 2010.

(42)  EUT L 328, 6.12.2008, s. 55.

(43)  EUT C 137 E, 27.5.2010, s. 68.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/64 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/64

---

P8_TA(2017)0074

Likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster

Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2017 om tillämpningen av rådets direktiv 2004/113/EG om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (2016/2012(INI))

(2018/C 263/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 19.1 och 260 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 19.1 och 260 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (1),

| — | med beaktande av kommissionens rapport om tillämpningen av rådets direktiv 2004/113/EG om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (COM(2015)0190), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om tillämpningen av rådets direktiv 2004/113/EG om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (COM(2015)0190),

| — | med beaktande av kommissionens riktlinjer av den 22 december 2011 för tillämpningen av rådets direktiv 2004/113/EG på försäkringar mot bakgrund av domstolens dom i mål C-236/09 (Test-Achats) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens riktlinjer av den 22 december 2011 för tillämpningen av rådets direktiv 2004/113/EG på försäkringar mot bakgrund av domstolens dom i mål C-236/09 (Test-Achats) (2),

| — | med beaktande av domstolens dom av den 1 mars 2011 i mål C-236/09 (Test-Achats) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens dom av den 1 mars 2011 i mål C-236/09 (Test-Achats) (3),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen), och artikel 3 i denna där ”genus” definieras som ”de socialt konstruerade roller, beteenden, aktiviteter och attribut som ett visst samhälle anser passande för kvinnor respektive män”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen), och artikel 3 i denna där ”genus” definieras som ”de socialt konstruerade roller, beteenden, aktiviteter och attribut som ett visst samhälle anser passande för kvinnor respektive män”,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Europeisk agenda för delningsekonomin (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Europeisk agenda för delningsekonomin (COM(2016)0356),

| — | med beaktande av den bedömning av genomförandet på EU-nivå av lika tillgång till varor och tjänster för kvinnor och män – direktiv 2004/113/EG som Europaparlamentets utredningstjänst gjorde i januari 2017 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den bedömning av genomförandet på EU-nivå av lika tillgång till varor och tjänster för kvinnor och män – direktiv 2004/113/EG som Europaparlamentets utredningstjänst gjorde i januari 2017 (4),

| — | med beaktande av Equinets rapport från november 2014 Equality Bodies and the Gender Goods and Services Directive, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Equinets rapport från november 2014 Equality Bodies and the Gender Goods and Services Directive,

| — | med beaktande av rapporten från det europeiska nätverket av juridiska experter på området för jämställdhet från 2014 Gender Equality Law in 33 European Countries: How are EU rules transposed into national law?, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från det europeiska nätverket av juridiska experter på området för jämställdhet från 2014 Gender Equality Law in 33 European Countries: How are EU rules transposed into national law?,

| — | med beaktande av rapporten från det europeiska nätverket av juridiska experter på området för jämställdhet från juli 2009 Sex Discrimination in the Access to and Supply of Goods and Services and the Transposition of Directive 2004/113/EC, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från det europeiska nätverket av juridiska experter på området för jämställdhet från juli 2009 Sex Discrimination in the Access to and Supply of Goods and Services and the Transposition of Directive 2004/113/EC,

| — | med beaktande av domstolens dom i mål C-13/94, där det fastslås att rätten att inte bli diskriminerad på grund av kön kan inbegripa diskriminering till följd av att en person har genomgått könsbyte (5), och av den hbti-undersökning som Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter utförde 2014 och dess rapport Professionally speaking: challenges to achieving equality for LGBT people, alla på området för varor och tjänster, |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens dom i mål C-13/94, där det fastslås att rätten att inte bli diskriminerad på grund av kön kan inbegripa diskriminering till följd av att en person har genomgått könsbyte (5), och av den hbti-undersökning som Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter utförde 2014 och dess rapport Professionally speaking: challenges to achieving equality for LGBT people, alla på området för varor och tjänster,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426), och parlamentets ståndpunkt av den 2 april 2009 om detta (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426), och parlamentets ståndpunkt av den 2 april 2009 om detta (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om externa faktorer som utgör hinder för kvinnligt företagande i Europa (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om externa faktorer som utgör hinder för kvinnligt företagande i Europa (7),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män samt yttrandena från utskottet för transport och turism och utskottet för rättsliga frågor (A8-0043/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män samt yttrandena från utskottet för transport och turism och utskottet för rättsliga frågor (A8-0043/2017), och av följande skäl:

| A. | Att bekämpa könsdiskriminering, både direkt och indirekt, på området för varor och tjänster är en integrerad del av principen om jämställdhet mellan kvinnor och män, som är en av Europeiska unionens grundläggande värderingar, och både fördragen och stadgan om de grundläggande rättigheterna föreskriver att all diskriminering på grund av kön är förbjuden och att jämställdhet måste garanteras på samtliga områden och i alla EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

A.

Att bekämpa könsdiskriminering, både direkt och indirekt, på området för varor och tjänster är en integrerad del av principen om jämställdhet mellan kvinnor och män, som är en av Europeiska unionens grundläggande värderingar, och både fördragen och stadgan om de grundläggande rättigheterna föreskriver att all diskriminering på grund av kön är förbjuden och att jämställdhet måste garanteras på samtliga områden och i alla EU:s medlemsstater.

| B. | I direktiv 2004/113/EG (nedan kallat direktivet) utvidgas principen om likabehandling av kvinnor och män till att inte bara omfatta sysselsättning och arbetsmarknad utan även tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster. |
| --- | --- |

B.

I direktiv 2004/113/EG (nedan kallat direktivet) utvidgas principen om likabehandling av kvinnor och män till att inte bara omfatta sysselsättning och arbetsmarknad utan även tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster.

| C. | Direktivet förbjuder både direkt och indirekt könsdiskriminering när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster som finns tillgängliga för allmänheten, inom både den offentliga och den privata sektorn. |
| --- | --- |

C.

Direktivet förbjuder både direkt och indirekt könsdiskriminering när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster som finns tillgängliga för allmänheten, inom både den offentliga och den privata sektorn.

| D. | Direktivet är tillämpligt på alla varor och tjänster som tillhandahålls mot ersättning i den mening som avses i artikel 57 i EUF-fördraget och i enlighet med relevant rättspraxis från domstolen. Ersättningen behöver inte nödvändigtvis betalas av tjänstemottagaren och kan ges i form av en indirekt betalning som inte nödvändigtvis måste vara från tjänstemottagaren. |
| --- | --- |

D.

Direktivet är tillämpligt på alla varor och tjänster som tillhandahålls mot ersättning i den mening som avses i artikel 57 i EUF-fördraget och i enlighet med relevant rättspraxis från domstolen. Ersättningen behöver inte nödvändigtvis betalas av tjänstemottagaren och kan ges i form av en indirekt betalning som inte nödvändigtvis måste vara från tjänstemottagaren.

| E. | Medie- och reklamtjänstesektorerna, utbildningsrelaterade tjänster och tjänster som tillhandahålls inom den privata sfären omfattas inte av direktivet. Medlemsstaterna har lagstiftningsbefogenhet att garantera likabehandling av kvinnor och män på andra områden, och den nationella lagstiftningen går i vissa fall längre än vad som krävs i direktivet genom att omfatta diskriminering mellan kvinnor och män inom media, reklam och utbildning. |
| --- | --- |

E.

Medie- och reklamtjänstesektorerna, utbildningsrelaterade tjänster och tjänster som tillhandahålls inom den privata sfären omfattas inte av direktivet. Medlemsstaterna har lagstiftningsbefogenhet att garantera likabehandling av kvinnor och män på andra områden, och den nationella lagstiftningen går i vissa fall längre än vad som krävs i direktivet genom att omfatta diskriminering mellan kvinnor och män inom media, reklam och utbildning.

| F. | Direktivet har införlivats i den nationella lagstiftningen i samtliga 28 medlemsstater. Enligt kommissionens rapport pågick under 2015 fortfarande en intensiv dialog med sex medlemsstater om att genomföra direktivet i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

F.

Direktivet har införlivats i den nationella lagstiftningen i samtliga 28 medlemsstater. Enligt kommissionens rapport pågick under 2015 fortfarande en intensiv dialog med sex medlemsstater om att genomföra direktivet i tillräcklig utsträckning.

| G. | I sin dom i Test-Achats-målet konstaterade domstolen att artikel 5.2 i direktivet motverkar målet om likabehandling av kvinnor och män. Artikeln ogiltigförklarades från och med den 21 december 2012 och följaktligen är könsneutrala premier och ersättningar obligatoriska i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

G.

I sin dom i Test-Achats-målet konstaterade domstolen att artikel 5.2 i direktivet motverkar målet om likabehandling av kvinnor och män. Artikeln ogiltigförklarades från och med den 21 december 2012 och följaktligen är könsneutrala premier och ersättningar obligatoriska i alla medlemsstater.

| H. | De viktigaste problemområdena när det gäller att genomföra direktivet är bland annat en alltför snäv tolkning av begreppet varor och tjänster, vittomfattande och ibland otydliga motiveringar till olika behandling på grundval av artikel 4.5 samt otillräckligt skydd för kvinnor under moderskap och graviditet. |
| --- | --- |

H.

De viktigaste problemområdena när det gäller att genomföra direktivet är bland annat en alltför snäv tolkning av begreppet varor och tjänster, vittomfattande och ibland otydliga motiveringar till olika behandling på grundval av artikel 4.5 samt otillräckligt skydd för kvinnor under moderskap och graviditet.

| I. | När diskriminering förbjuds är det viktigt att andra grundläggande fri- och rättigheter respekteras, bland annat skyddet för privatliv och transaktioner som utförs i det sammanhanget samt religionsfrihet. |
| --- | --- |

I.

När diskriminering förbjuds är det viktigt att andra grundläggande fri- och rättigheter respekteras, bland annat skyddet för privatliv och transaktioner som utförs i det sammanhanget samt religionsfrihet.

| J. | Enligt det likabehandlingsdirektiv som föreslogs 2008 skulle skyddet mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, ålder, funktionsnedsättning och sexuell läggning utanför arbetsmarknaden även utsträckas till socialt skydd, inklusive social trygghet samt hälso- och sjukvård, sociala förmåner, utbildning och tillgång till samt tillhandahållande av varor och tjänster. Rådet har än så länge inte antagit någon ståndpunkt om detta förslag till direktiv. |
| --- | --- |

J.

Enligt det likabehandlingsdirektiv som föreslogs 2008 skulle skyddet mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, ålder, funktionsnedsättning och sexuell läggning utanför arbetsmarknaden även utsträckas till socialt skydd, inklusive social trygghet samt hälso- och sjukvård, sociala förmåner, utbildning och tillgång till samt tillhandahållande av varor och tjänster. Rådet har än så länge inte antagit någon ståndpunkt om detta förslag till direktiv.

| K. | Även om kommissionens aktuella meddelande En europeisk agenda för delningsekonomin är en bra utgångspunkt för att främja och reglera denna sektor på ett ändamålsenligt sätt behöver jämställdhetsperspektivet integreras och direktivets bestämmelser bli föremål för ytterligare analys och rekommendationer på detta område. |
| --- | --- |

K.

Även om kommissionens aktuella meddelande En europeisk agenda för delningsekonomin är en bra utgångspunkt för att främja och reglera denna sektor på ett ändamålsenligt sätt behöver jämställdhetsperspektivet integreras och direktivets bestämmelser bli föremål för ytterligare analys och rekommendationer på detta område.

| L. | För att direktivets fulla potential ska kunna förverkligas behövs en effektiv och konsekvent jämställdhetsintegrering inom de berörda sektorer som omfattas av direktivet. |
| --- | --- |

L.

För att direktivets fulla potential ska kunna förverkligas behövs en effektiv och konsekvent jämställdhetsintegrering inom de berörda sektorer som omfattas av direktivet.

| M. | Det arbete som bedrivs av det europeiska nätverket för likabehandlingsorgan (Equinet) är avgörande för att man ska kunna öka genomförandet av lagstiftningen om likabehandling och samordna samarbetet och utbytet av bästa praxis mellan nationella likabehandlingsorgan i hela EU. |
| --- | --- |

M.

Det arbete som bedrivs av det europeiska nätverket för likabehandlingsorgan (Equinet) är avgörande för att man ska kunna öka genomförandet av lagstiftningen om likabehandling och samordna samarbetet och utbytet av bästa praxis mellan nationella likabehandlingsorgan i hela EU.

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet är oroat över att tillämpningen av direktivet inte är enhetlig och att den varierar mellan medlemsstaterna och att det, trots de framsteg som uppnåtts inom detta område, fortfarande finns problem och luckor i dess genomförande som utan dröjsmål behöver åtgärdas i vissa medlemsstater och sektorer. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sin dialog med medlemsstaterna prioritera att ta upp återstående brister i genomförandet. Parlamentet betonar medlemsstaternas viktiga roll när det gäller att genomföra EU:s lagstiftning och politik och rekommenderar ett större stöd från regionala och lokala myndigheter samt samarbete med civilsamhället, tillsammans med vägledning till industrin från medlemsstaterna, för att säkerställa ett fullständigt genomförande av direktivet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att kommissionen lade fram sin rapport om tillämpningen av direktivet långt efter den första rapporten 2009. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att även om kommissionens rapport anger att det inte har kommit några signaler om särskilda svårigheter med att genomföra flera av direktivets bestämmelser, så bygger detta uttalande på mycket få rapporterade fall av diskriminering. Parlamentet konstaterar också att informationen sammantaget är mycket begränsad och att insamlingen av uppgifter inom detta område skiljer sig mycket åt mellan olika medlemsstater. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker att en utmaning i vissa medlemsstater är att politiska beslutsfattare, tjänsteleverantörer och medborgarna själva har dålig kunskap om de rättigheter och det skydd för medborgarna som direktivet ger. Parlamentet framhåller att bristen på allmän kunskap och medvetenhet om direktivet och dess bestämmelser kan leda till att man i mindre omfattning väcker talan om könsdiskriminering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna kommissionen och berörda parter att, eventuellt i samarbete med konsumentskyddsorganisationer, öka medvetenheten, om bestämmelserna i direktivet för att stärka den upplevda betydelsen av likabehandling på området för varor och tjänster. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att endast några få medlemsstater har uppgett att de har särskilda bestämmelser om positiv särbehandling. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i högre grad införliva och främja bestämmelserna om positiv särbehandling, som baseras på ett legitimt mål och syftar till att förhindra eller kompensera för könsbaserade ojämlikheter, i enlighet med direktivet. |
| --- | --- |

5.

Försäkrings-, bank- och finanssektorerna

| 6. | Europaparlamentet välkomnar att medlemsstaterna har följt domen i Test-Achats-målet i den nationella lagstiftningen och att den nationella lagstiftningen har ändrats på ett rättsligt bindande sätt. Parlamentet påpekar att det fortfarande finns utmaningar när det gäller den nationella lagstiftningens förenlighet med domen, till exempel i sjukförsäkringssystem och avseende ett fullständigt avskaffande av diskriminering på grund av graviditet och moderskap. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet framhåller domens utjämnande effekt på pensioner, genom att den förbjuder könsspecifika försäkringstekniska faktorer i försäkringsavtal och gör könsneutrala premier och ersättningar i privata försäkringssystem, inbegripet pensionssystem, obligatoriska. Parlamentet konstaterar att domen enbart avser privata system, men att regeln om könsneutralitet beträffande pensioner ändå utgör god praxis för att minska pensionsklyftan mellan könen. Parlamentet välkomnar vissa medlemsstaters beslut att gå utöver domen genom att tillämpa regeln om könsneutralitet även på andra sorters försäkringar och pensioner, inklusive tjänstepensionsplaner, i syfte att garantera jämställdhet på dessa områden. Parlamentet uppmuntrar övriga medlemsstater att om möjligt följa deras exempel. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att det är oerhört viktigt att säkerställa att domen genomförs korrekt och till fullo. Parlamentet uppmanar kommissionen att genom återkommande rapporter övervaka att dessa bestämmelser följs i medlemsstaterna för att säkerställa att eventuella luckor täpps till. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att direktivet uttryckligen förbjuder att graviditet och moderskap används som skäl för att göra skillnader i beräkningen av premier när det gäller försäkringstjänster och liknande finansiella tjänster. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra mer och öka tydligheten i fråga om att värna gravida kvinnors rättigheter och välbefinnande inom detta område, för att skydda dem från oberättigade graviditetsrelaterade kostnader, eftersom gravida kvinnor inte bör ha högre kostnader enbart till följd av att de är gravida, samt att öka tjänsteleverantörernas medvetenhet om det särskilda skydd som gravida kvinnor åtnjuter. Parlamentet betonar framför allt att man måste se till att övergångsperioder inom olika slags försäkringar, särskilt sjukförsäkringar, inte strider mot gravida kvinnors rätt till likabehandling under hela graviditeten. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet upprepar att rätten att inte diskrimineras på grund av kön kan inbegripa diskriminering till följd av att en person har genomgått könsbyte (8), och uppmanar kommissionen att säkerställa att kvinnor och män skyddas mot diskriminering på sådana grunder. Parlamentet belyser att direktivet ger skydd i detta avseende och att ytterligare specifikationer kan göras i medlemsstaternas nationella lagstiftning. Parlamentet påpekar i detta avseende att 13 medlemsstater ännu inte har antagit direkta lagbestämmelser om skydd av transpersoner, som fortfarande diskrimineras i samband med tillhandahållande och tillgång till varor och tjänster, och betonar att införandet av sådana bestämmelser kan bidra till en ökad medvetenhet om icke-diskrimineringsprincipen. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka diskriminering på sådana grunder i sina kommande rapporter om genomförandet av direktivet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet beklagar den fortsatta diskrimineringen av kvinnor och diskriminerande praxis i samband med graviditet, moderskapsplaner och moderskap i tillgången till tjänster som erbjuds av försäkrings- och banksektorn. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar att det faktum att kvinnliga företagare har svårare att få tillgång till finansiering till viss del kan bero på svårigheter att bygga upp tillräcklig kredithistorik och erfarenhet av företagsledning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med den finansiella sektorn för att säkerställa jämställdhet mellan män och kvinnor i fråga om tillgång till kapital för frilansarbetare och små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar dem att undersöka möjligheterna att integrera ett jämställdhetsperspektiv i sina rapporteringsstrukturer avseende beviljande av lån, i organisationen av sina riskprofiler, investeringsmandat och personalstrukturer och i finansiella produkter. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för att anta konkreta åtgärder med praktiska exempel för att säkerställa att alla till fullo och på ett korrekt sätt kan utnyttja direktivet som ett effektivt sätt att skydda sina rättigheter till likabehandling när det gäller tillgång till alla varor och tjänster. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet efterlyser en helhetssyn på kvinnligt företagande, med målet att uppmuntra och stödja kvinnor att bygga upp en karriär som företagare och att underlätta tillgången till finansiering och företagsmöjligheter samt skapa en miljö som gör det möjligt för kvinnor att nå sin fulla potential och bli framgångsrika företagare, genom att bland annat skapa möjligheter att förena arbete och privatliv och genom att trygga tillgången till barnomsorg och skräddarsydda utbildningar. |
| --- | --- |

13.

Transportsektorn och offentliga utrymmen

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att även om förbud mot trakasserier, inbegripet sexuella och könsbaserade trakasserier, ingår i den nationella lagstiftningen utsätts kvinnor, transpersoner och intersexuella personer fortfarande för systematiska och återkommande kränkningar när de använder transportmedel. De förebyggande åtgärderna mot trakasserier måste ständigt stärkas, inbegripet genom att man ökar medvetenheten hos tjänsteleverantörerna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att underlätta utbyte av bästa praxis på detta område. Parlamentet begär att tyngdpunkten ska läggas på förebyggande åtgärder som är förenliga med principen om jämställdhet, enligt rekommendationer i exempelvis Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen), som inte begränsar kvinnors friheter och som i första hand inriktas på att ta itu med potentiella förövare snarare än på att förändra beteendet hos kvinnor i egenskap av potentiella offer. Parlamentet påpekar att Istanbulkonventionen föreskriver att ”det för att förebygga våld mot kvinnor är av avgörande betydelse att uppnå såväl formell som reell jämställdhet mellan kvinnor och män”, och uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen att tillämpa detta heltäckande synsätt i den politik som syftar till att utrota våld mot kvinnor, inklusive genomförandet av direktivets bestämmelser mot trakasserier. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har gjort det att ratificera Istanbulkonventionen, och kommissionen och rådet att gå vidare med processen att ansluta EU till konventionen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet beklagar att föräldrar och vårdnadshavare till små barn fortfarande stöter på fysiska hinder för tillträde och andra hinder, såsom bristfälliga utrymmen för blöjbyte i tjänsteleverantörers lokaler. Parlamentet framhåller behovet av att värna om såväl mammors som pappors rätt att åtnjuta lika möjligheter i sällskap av sina barn i tjänsteleverantörers lokaler. Parlamentet framhåller att likabehandling av såväl kvinnor som män, i egenskap av föräldrar och vårdnadsgivare till små barn, när det gäller deras tillgång till och utnyttjande av tjänster är avgörande för jämställdheten i allmänhet, eftersom det uppmuntrar kvinnor och män att ta lika stort och gemensamt ansvar för sina barn. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att öka tjänsteleverantörernas medvetenhet om behovet av att erbjuda båda föräldrar samma tjänster i deras lokaler. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar dessutom att vårdnadshavare, i första hand kvinnor, har särskilda tillgänglighetskrav, och uppmuntrar därför kommissionen att beakta alla hinder och svårigheter som kvinnor, som är de största användarna av kollektivtrafiktjänster, och vårdnadshavare i allmänhet möts av, i enlighet med slutsatserna från den femte konferensen om kvinnofrågor på transportområdet, som hölls i Paris 2014. Parlamentet understryker att även om det finns forskning på detta område så har föga uppmärksamhet ägnats åt utvecklingen av könsspecifika strategier inom transportsektorn. Parlamentet noterar att om jämställdhetsperspektivet införlivas tidigt i planeringen och organisationen av transportsätt och andra offentliga utrymmen och om man genomför regelbundna könsspecifika konsekvensbedömningar så utgör detta en god och kostnadseffektiv metod för att undanröja fysiska hinder för ett jämlikt tillträde för föräldrar och vårdnadshavare till små barn. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påpekar att diskriminerande behandling av kvinnor på grund av moderskap eller graviditet, inklusive amning i tjänsteleverantörers lokaler, fortfarande förekommer i medlemsstaterna. Parlamentet anser att det skydd för kvinnor under moderskap och graviditet, inklusive amning, som garanteras genom direktivet måste stärkas och genomföras fullt ut i medlemsstaterna. Parlamentet påpekar att tjänsteleverantörerna måste följa direktivets vägledande principer och den nationella lagstiftning som införlivar direktivet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att fordonen och infrastrukturen inom kollektivtrafiken är lika tillgängliga för och anpassade till både kvinnor och män, inte bara som slutanvändare och passagerare, utan även i egenskap av yrkesarbetande inom sektorn. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma flygbolagens bestämmelser om att tillåta gravida kvinnor att flyga och om assistans till dem under flygningen, och att vidta åtgärder för att se till att flygbolagen säkerställer ett harmoniserat förhållningssätt i detta avseende. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar rådet att anta parlamentets ståndpunkt om förordningen om flygpassagerares rättigheter vad gäller flygplatspersonalens skyldighet att återlämna barnvagnar till passagerarna direkt efter avstigningen – eller att erbjuda alternativa transportsätt – så att de inte måste bära barn genom hela flygplatsen till bagagebandet. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser att tillhandahållandet av ett nätverk av tjänster till stöd för moderskap, bland annat förskolor och fritidshem, är en väsentlig nödvändighet som bidrar till ett faktiskt genomförande av jämställdhetsprincipen när det gäller tillgången till varor och tjänster. Parlamentet anser att detta nätverk bör tillhandahålla en nivå av offentliga tjänster som uppfyller befolkningens behov. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar att det fortfarande förekommer diskriminering och skillnader i tillgången till medicinska varor och tjänster, vilket tydliggör nödvändigheten av en ökad tillgång till högkvalitativ, offentlig och kostnadsfri hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

23.

Delningsekonomin

| 24. | Europaparlamentet framhåller de nya områden där direktivet eventuellt kan tillämpas, särskilt som ett resultat av digitaliseringen av vissa tjänster och sektorer samt av den ökade användningen av olika delningstjänster, som har förändrat tillgången till och tillhandahållandet av varor och tjänster, men noterar samtidigt att direktivet fortfarande är tillämpligt på det digitala området. Parlamentet påpekar att kommissionens nyligen offentliggjorda meddelande Europeisk agenda för delningsekonomin bör fungera som ett första steg för att främja och reglera denna sektor på ett effektivt sätt, och att kommissionen i ett senare skede bör integrera principerna om ett jämställdhetsperspektiv och lyfta fram bestämmelserna i direktivet för att värna om likabehandling av kvinnor och män och effektivt förebygga trakasserier i tjänster som tillhandahålls inom delningsekonomin och säkerställa en adekvat säkerhet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att trakasserier är en särskild utmaning för jämställdheten på tjänsteområdet inom delningsekonomin. Parlamentet betonar att den nolltolerans som flera plattformar tillämpar mot trakasserier utgör en god praxis som bör stärkas ytterligare inom sektorn, men att de berörda plattformarna måste satsa på att förebygga trakasserier och överväga införandet av tydliga förfaranden genom vilka användarna kan anmäla kränkningar. Parlamentet betonar att bestämmelserna om varu- och tjänsteleverantörers samt anknutna webbplattformars ansvar, inklusive i fall där trakasserierna begås av tredje part, måste förtydligas på grundval av direktivet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet anser att delningstjänster som är tillgängliga för allmänheten och som tillhandahålls i vinstsyfte omfattas av direktivets tillämpningsområde och därför bör vara förenliga med principen om likabehandling av kvinnor och män. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet noterar i detta sammanhang att ”vinster” på det digitala området inte nödvändigtvis betyder pengar och att uppgifter i allt högre grad används som motprestation för varor och tjänster. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina framtida rapporter om direktivets tillämpning övervaka jämställdhetsprincipen i delningsekonomin och utfärda särskilda riktlinjer som identifierar god praxis för att värna om likabehandling av kvinnor och män i de tjänster som tillhandahålls i delningsekonomin. |
| --- | --- |

28.

Olika behandling

| 29. | Europaparlamentet påpekar att tillämpningen av artikel 4.5 har visat sig vara en stor utmaning när det gäller att genomföra direktivet och att artikeln har varit orsaken till den största andelen klagomål som har inkommit till likabehandlingsorganen i medlemsstaterna, främst inom fritids- och underhållningssektorn. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet framhåller att även om det finns oklarheter kring tillämpningen av artikel 4.5 är huvudsyftet med detta undantag att skapa möjligheter att ytterligare stärka jämställdheten mellan kvinnor och män i tillhandahållandet av varor och tjänster. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet konstaterar att praxis skiljer sig åt, till exempel i fall där tjänster tillhandahålls till enbart det ena könet eller där samma tjänst prissätts olika. Parlamentet understryker att tillämpningen av olika behandling bör bedömas från fall till fall för att se om den motiveras av ett berättigat mål, i enlighet med direktivet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmuntrar likabehandlingsorgan och konsumentorganisationer att öka dels tjänsteleverantörernas medvetenhet om gränserna och villkoren för olika behandling, dels tjänsteanvändarnas medvetenhet om rätten till likabehandling, eftersom det ofta rapporteras att användarna inte känner till gällande bestämmelser inom området för varor och tjänster. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet anser att den relativa bristen på positiv särbehandling i medlemsstaterna på grundval av artikel 4.5 utgör en lucka i direktivets genomförande. Parlamentet vill att man ska främja positiv särbehandling som är baserad på ett berättigat mål och där det finns en direkt koppling mellan förmånsbehandlingen och de nackdelar som ska förhindras eller undanröjas, till exempel skydd av offer för könsrelaterat våld när det gäller skyddat boende för enbart det ena könet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet begär än en gång att rådet ska utforska alla möjliga vägar för att se till att det förslagna likabehandlingsdirektivet antas utan ytterligare dröjsmål och på så sätt säkerställa ett omfattande skydd på lika villkor mot diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller tro, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

34.

Rekommendationer om förbättring av direktivets tillämpning

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera att ta upp problemen med införlivande med de berörda medlemsstaterna genom konkreta åtgärder, och att stödja dem i genomförandet av direktivet på ett mer konsekvent sätt. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påpekar att likabehandlingsorganen spelar en avgörande roll för att övervaka och säkerställa att de rättigheter som direktivet ger till fullo åtnjuts på nationell nivå, men att det finns skillnader i deras befogenheter när det gäller tillhandahållande av och tillgång till varor och tjänster, och därmed i deras förmåga att nå uppställda mål. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera att de nationella likabehandlingsorganen har tillräckliga befogenheter och en tillräckligt oberoende ställning i enlighet med direktivet och nationell lagstiftning samt tillräckliga resurser för att effektivt kunna fullgöra sina huvudsakliga uppgifter, vilka inbegriper att ge oberoende assistans till personer som utsatts för diskriminering i drivandet av klagomål, genomföra oberoende undersökningar om diskriminering, offentliggöra oberoende rapporter och rekommendationer, öka medvetenheten om direktivet och utmana stereotypa könsroller när det gäller tillhandahållande av och tillgång till varor och tjänster. Parlamentet noterar att nationella likabehandlingsorgan bör ges tillräckligt stöd i utförandet av deras uppgifter, i fråga om att främja, övervaka och stödja likabehandling på ett oberoende och effektivt sätt. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka sitt samarbete med likabehandlingsorganen i fråga om att kontrollera huruvida relevanta bestämmelser om deras befogenheter följs i samtliga medlemsstater samt att bistå dem i att systematiskt identifiera de främsta utmaningarna och utbyta bästa praxis. Parlamentet uppmanar kommissionen att samla in uppgifter om bästa praxis och göra dem tillgängliga för medlemsstaterna i syfte att tillhandahålla nödvändiga resurser för att stödja positiv särbehandling och garantera ett bättre genomförande av respektive bestämmelser på nationell nivå. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet påpekar att personer som utsatts för diskriminering kan få bättre tillgång till rättvisa om oberoende likabehandlingsorgan ges befogenheter att ge assistans, inklusive kostnadsfri rättshjälp, och rätt att företräda enskilda personer i diskrimineringsärenden. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka de nationella besvärsorganens och besvärsförfarandenas effektivitet när det gäller direktivets genomförande och att säkerställa insynsvänliga och effektiva besvärsmekanismer, inklusive avskräckande påföljder. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och likabehandlingsorganen att, eventuellt i samarbete med konsumentorganisationer, öka medvetenheten om direktivets bestämmelser hos både tjänsteleverantörer och användare för att tillämpa principen om likabehandling på detta område och minska antalet orapporterade överträdelser av direktivet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, mot bakgrund av de luckor som fortfarande finns i den praktiska tillämpningen av direktivet, be det europeiska nätverket av juridiska experter att i samarbete med likabehandlingsorganen inleda en ny omfattande studie där hänsyn även tas till intersektionella former av bristande jämställdhet och flerfaldiga diskrimineringsgrunder som omfattar en rad olika sårbara samhällsgrupper, att fortsätta med sin övervakningsverksamhet och att stödja och uppmuntra medlemsstaterna att samla in och tillhandahålla uppgifter i syfte att förverkliga direktivets fulla potential. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra insamlingen av omfattande, jämförbara och specifika uppgifter om trakasserier och sexuella trakasserier på området för lika tillgång till varor och tjänster i syfte att göra åtskillnad mellan diskrimineringsgrunderna, och uppmuntrar i detta avseende ett utökat samarbete med relevanta institutioner. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätta en offentlig databas med relevant lagstiftning och rättspraxis om likabehandling av kvinnor och män som ett sätt att öka medvetenheten om hur de rättsliga bestämmelserna på detta område tillämpas. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet påpekar att reklamtjänsteområdet är kopplat till området för varor och tjänster, som i första hand presenteras för konsumenterna genom reklam. Parlamentet belyser betydelsen av reklam för skapandet, bevarandet och utvecklingen av könsstereotyper och diskriminerande bilder av kvinnor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att genomföra en studie om jämställdhet i reklam och att undersöka behovet och möjligheterna att stärka likabehandling av kvinnor och män på reklamområdet samt att främja bästa praxis på detta område. Parlamentet välkomnar nationella bestämmelser och riktlinjer för jämställdhet i medier, och uppmanar medlemsstaterna att vid behov stärka dessa bestämmelser för att säkerställa likabehandling av kvinnor och män. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra till dialog med berörda parter som har ett legitimt intresse av att motverka könsdiskriminering när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att integrera ett sektorsspecifikt jämställdhetsperspektiv som ett led i ett utökat genomförande av direktivet. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin övervakning och sitt stöd till medlemsstaternas genomförande av direktivet bättre samordna direktivets krav med övriga jämställdhetsdirektiv. |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  EUT L 373, 21.12.2004, s. 37.

(2)  EUT C 11, 13.1.2012, s. 1.

(3)  EUT C 130, 30.4.2011, s. 4.

(4)  PE 593.787

(5)  ECLI:EU:C:1996:170. Se även Gemensamt uttalande från rådet och kommissionen, addendum till lägesrapporten för förslaget till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (st.15622/04 ADD 1).

(6)  EUT C 137 E, 27.5.2010, s. 68.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2016)0007.

(8)  Gemensamt uttalande från rådet och kommissionen, addendum till lägesrapporten för förslaget till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster,

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/72 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/72

---

P8_TA(2017)0075

EU-medel till jämställdhet

Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2017 om EU-medel till jämställdhet (2016/2144(INI))

(2018/C 263/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 2 och artikel 3.3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 och artikel 3.3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande (2) om jämställdhetsintegrering som bifogas den fleråriga budgetramen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande (2) om jämställdhetsintegrering som bifogas den fleråriga budgetramen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen Halvtidsöversyn och revidering av den fleråriga budgetramen 2014–2020 – En resultatinriktad EU-budget COM(2016)0603, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen Halvtidsöversyn och revidering av den fleråriga budgetramen 2014–2020 – En resultatinriktad EU-budget COM(2016)0603,

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokumentet Horisont 2020, årlig övervakningsrapport 2014 (SWD(2016)0123), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokumentet Horisont 2020, årlig övervakningsrapport 2014 (SWD(2016)0123),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument om programförklaringar om driftsutgifter som åtföljer förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2017 (COM(2016)0300), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument om programförklaringar om driftsutgifter som åtföljer förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2017 (COM(2016)0300),

| — | med beaktande av kommissionens och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik gemensamma arbetsdokument Åtgärder för jämställdhet och kvinnors egenmakt: Förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020(SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik gemensamma arbetsdokument Åtgärder för jämställdhet och kvinnors egenmakt: Förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020(SWD(2015)0182),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument Strategic engagement for gender equality 2016–2019 (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument Strategic engagement for gender equality 2016–2019 (SWD(2015)0278),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om inrättande av gynnsamma arbetsmarknadsvillkor för balans mellan arbetsliv och privatliv (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om inrättande av gynnsamma arbetsmarknadsvillkor för balans mellan arbetsliv och privatliv (5),

| — | med beaktande av studien The EU Budget for Gender Equality, som parlamentets utredningsavdelning D offentliggjorde 2015, och den uppföljningsstudie om användningen av fonder för jämställdhet mellan kvinnor och män i utvalda medlemsstater, som offentliggjordes 2016 av utredningsavdelning C, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien The EU Budget for Gender Equality, som parlamentets utredningsavdelning D offentliggjorde 2015, och den uppföljningsstudie om användningen av fonder för jämställdhet mellan kvinnor och män i utvalda medlemsstater, som offentliggjordes 2016 av utredningsavdelning C,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 september 2010Strategi för jämställdhet 2010–2015 (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 september 2010Strategi för jämställdhet 2010–2015 (COM(2010)0491),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2016 om integrering av ett jämställdhetsperspektiv i Europaparlamentets arbete (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2016 om integrering av ett jämställdhetsperspektiv i Europaparlamentets arbete (6),

| — | med beaktande av Europarådets rapport om jämställdhetsbudgetering: slutrapport från specialistgruppen i frågor som rör jämställdhetsbudgetering – Strasbourg 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets rapport om jämställdhetsbudgetering: slutrapport från specialistgruppen i frågor som rör jämställdhetsbudgetering – Strasbourg 2005,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandena från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet (A8-0033/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandena från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet (A8-0033/2017), och av följande skäl:

| A. | Jämställdhet mellan kvinnor och män är ett av Europeiska unionens grundläggande värden som fastslås i fördragen. I artikel 8 i EUF-fördraget fastställs principen om integrering av ett jämställdhetsperspektiv och det slås fast att unionen i all sin verksamhet ska syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet mellan dem. |
| --- | --- |

A.

Jämställdhet mellan kvinnor och män är ett av Europeiska unionens grundläggande värden som fastslås i fördragen. I artikel 8 i EUF-fördraget fastställs principen om integrering av ett jämställdhetsperspektiv och det slås fast att unionen i all sin verksamhet ska syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet mellan dem.

| B. | Bland FN:s 17 mål för hållbar utveckling som ska uppnås senast 2030 är det femte målet jämställdhet, ett mål som gäller alla 17 målen. |
| --- | --- |

B.

Bland FN:s 17 mål för hållbar utveckling som ska uppnås senast 2030 är det femte målet jämställdhet, ett mål som gäller alla 17 målen.

| C. | Kommissionens strategiska engagemang för jämställdhet 2016–2019, som offentliggjordes i december 2015, lyfter fram den viktiga roll som EU-finansiering har för att främja jämställdhet. Ingen EU-institution har konsekvent tillämpat jämställdhetsbudgetering. |
| --- | --- |

C.

Kommissionens strategiska engagemang för jämställdhet 2016–2019, som offentliggjordes i december 2015, lyfter fram den viktiga roll som EU-finansiering har för att främja jämställdhet. Ingen EU-institution har konsekvent tillämpat jämställdhetsbudgetering.

| D. | Beslut om utgifter och inkomster påverkar män och kvinnor olika. |
| --- | --- |

D.

Beslut om utgifter och inkomster påverkar män och kvinnor olika.

| E. | I sin resolution av den 6 juli 2016 om förberedelse av revideringen av den fleråriga budgetramen 2014–2020 efter valet: Parlamentets synpunkter inför kommissionens förslag (7), stöder parlamentet en effektiv jämställdhetsintegrering. |
| --- | --- |

E.

I sin resolution av den 6 juli 2016 om förberedelse av revideringen av den fleråriga budgetramen 2014–2020 efter valet: Parlamentets synpunkter inför kommissionens förslag (7), stöder parlamentet en effektiv jämställdhetsintegrering.

| F. | Jämställdhetsfrågor tas vanligtvis snarare upp inom ”mjuka” politikområden, såsom utveckling av mänskliga resurser, än inom ”hårda” politikområden, såsom infrastruktur och IKT, som får större ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

F.

Jämställdhetsfrågor tas vanligtvis snarare upp inom ”mjuka” politikområden, såsom utveckling av mänskliga resurser, än inom ”hårda” politikområden, såsom infrastruktur och IKT, som får större ekonomiskt stöd.

| G. | Det måste finnas ett väl genomtänkt system för vårdledighet i kombination med högkvalitativ, lättillgänglig och rimligt prissatt omsorg, inklusive offentliga tjänster, för att yrkesliv och privatliv ska kunna förenas, och kostnaderna för dessa tjänster ska betraktas som en del av infrastrukturinvesteringarna. Dessa två faktorer är en förutsättning för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, för kvinnor i ledande positioner, inom vetenskap och forskning, och således för jämställdheten. |
| --- | --- |

G.

Det måste finnas ett väl genomtänkt system för vårdledighet i kombination med högkvalitativ, lättillgänglig och rimligt prissatt omsorg, inklusive offentliga tjänster, för att yrkesliv och privatliv ska kunna förenas, och kostnaderna för dessa tjänster ska betraktas som en del av infrastrukturinvesteringarna. Dessa två faktorer är en förutsättning för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, för kvinnor i ledande positioner, inom vetenskap och forskning, och således för jämställdheten.

| H. | I parlamentets, kommissionens och rådets gemensamma förklaring kräver man att det årliga budgetförfarandet som tillämpas för den fleråriga budgetramen 2014–2020 ska integrera, om lämpligt, jämställdhetsaspekter, med hänsyn till de sätt på vilka unionens övergripande budgetram bidrar till ökad jämställdhet och säkerställer jämställdhetsintegrering. Trots detta måste man stärka det faktiska engagemanget för ytterligare jämställdhetsintegrering, eftersom den befintliga policyn endast har genomförts i mycket begränsad omfattning och de budgetmedel som har avsatts specifikt för jämställdhetsfrågor är otillräckliga. |
| --- | --- |

H.

I parlamentets, kommissionens och rådets gemensamma förklaring kräver man att det årliga budgetförfarandet som tillämpas för den fleråriga budgetramen 2014–2020 ska integrera, om lämpligt, jämställdhetsaspekter, med hänsyn till de sätt på vilka unionens övergripande budgetram bidrar till ökad jämställdhet och säkerställer jämställdhetsintegrering. Trots detta måste man stärka det faktiska engagemanget för ytterligare jämställdhetsintegrering, eftersom den befintliga policyn endast har genomförts i mycket begränsad omfattning och de budgetmedel som har avsatts specifikt för jämställdhetsfrågor är otillräckliga.

| I. | Det är uppenbart att jämställdhet har hamnat i skymundan i den offentliga debatten och på den politiska agendan, både på EU-nivå och nationellt sedan krisen 2008. Den finanspolitiska konsolidering och de budgetnedskärningar som har följt av krisen kommer antagligen att innebära ännu en minskning av de medel som finns tillgängliga för jämställdhetsstrategier och jämställdhetsorgan. |
| --- | --- |

I.

Det är uppenbart att jämställdhet har hamnat i skymundan i den offentliga debatten och på den politiska agendan, både på EU-nivå och nationellt sedan krisen 2008. Den finanspolitiska konsolidering och de budgetnedskärningar som har följt av krisen kommer antagligen att innebära ännu en minskning av de medel som finns tillgängliga för jämställdhetsstrategier och jämställdhetsorgan.

| J. | I ett läge då EU genomgår en förtroendekris bör full transparens i dess finanser vara en prioritet för alla unionens institutioner som inte får ignoreras. |
| --- | --- |

J.

I ett läge då EU genomgår en förtroendekris bör full transparens i dess finanser vara en prioritet för alla unionens institutioner som inte får ignoreras.

| K. | Enligt det jämställdhetsindex från 2015 som publicerades av Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) är jämställdhetsmålet i Europa fortfarande långt ifrån uppfyllt. |
| --- | --- |

K.

Enligt det jämställdhetsindex från 2015 som publicerades av Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) är jämställdhetsmålet i Europa fortfarande långt ifrån uppfyllt.

| L. | Ett av de tydligaste måtten på jämställdhet är lika lön. Det är dock lika viktigt med EU-åtgärder och resultaten av dessa för att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och skapa samma möjligheter till ekonomiskt oberoende för kvinnor och män, främja jämställdhet inom beslutsfattande, bekämpa könsrelaterat våld och skydda och stödja offren samt främja jämställdhet och kvinnors rättigheter runtom i världen. |
| --- | --- |

L.

Ett av de tydligaste måtten på jämställdhet är lika lön. Det är dock lika viktigt med EU-åtgärder och resultaten av dessa för att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och skapa samma möjligheter till ekonomiskt oberoende för kvinnor och män, främja jämställdhet inom beslutsfattande, bekämpa könsrelaterat våld och skydda och stödja offren samt främja jämställdhet och kvinnors rättigheter runtom i världen.

| M. | FN efterlyste 1995 i sin handlingsplan från Peking ett jämställdhetsperspektiv på budgetförfaranden. |
| --- | --- |

M.

FN efterlyste 1995 i sin handlingsplan från Peking ett jämställdhetsperspektiv på budgetförfaranden.

Allmänna synpunkter

| 1. | Europaparlamentet välkomnar avsikten att integrera jämställdhet i enlighet med artikel 8 i EUF-fördraget som ett övergripande politiskt mål för EU:s budget, i EU:s fonder och i dess program. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet beklagar dock att EU:s politiska engagemang på hög nivå för jämställdhet och jämställdhetsintegrering ännu inte speglas fullt ut i budgetanslagen och i besluten om utgifter på EU:s politiska områden som en del av en metod för jämställdhetsbudgetering. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att jämställdhetsbudgetering är en del av en övergripande jämställdhetsstrategi och betonar därför att EU-institutionernas engagemang på området är en förutsättning. Parlamentet beklagar i detta sammanhang att EU inte antagit någon jämställdhetsstrategi för perioden 2016–2020 och uppmanar kommissionen att höja statusen på sitt strategiska engagemang för jämställdhet 2016–2019 genom att anta det som ett meddelande där rådets slutsatser om jämställdhet mellan kvinnor och män av den 16 juni 2016 upprepas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar betydelsen av strukturer och förfaranden som rör utarbetandet av budgeten och behovet av att ändra sådana som har visat sig förstärka eller oavsiktligen öka könsklyftan. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar att ökad medvetenhet och utbildning i jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering behövs för att utveckla strukturer och förfaranden där ett jämställdhetsperspektiv beaktas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att vissa EU-program (t.ex. Europeiska socialfonden (ESF), programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap 2014–2020 (REC), Horisont 2020, instrumentet för stöd inför anslutningen II (IPA II)), på området för humanitärt bistånd, finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete (DCI) och Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR) innehåller specifika åtgärder som rör jämställdhet, medan andra (t.ex. EU:s program för sysselsättning och social innovation (EaSI), fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead), Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF)) innehåller hänvisningar till allmänna principer om jämställdhet, men att mycket få program faktiskt fastställer tydliga mål och öronmärkta resurser eller föreskriver ett systematiskt genomförande och övervakning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att flera program endast har jämställdhet som ett övergripande mål, vilket inte bara leder till minskat stöd för jämställdhetsinriktade åtgärder utan också gör det nästan omöjligt att beräkna de belopp som anslås till jämställdhetsfrågor (8). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att de flesta EU-finansierade program inte har särskilda åtgärder med specifika budgetanslag för jämställdhet. Parlamentet konstaterar att jämställdhet bör erkännas som ett politiskt mål i EU:s budgetavdelningar, och därigenom bör det belopp som tilldelats enskilda politiska mål och åtgärder anges för att de ska bli mer transparenta och inte skymma jämställdhetsmålen. Parlamentet anser även att budgetkontrollarbetet bör visa i vilken utsträckning EU:s budget och dess genomförande främjar eller hindrar jämställdhetspolitiken. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att verktyg för jämställdhetsintegrering, såsom jämställdhetsindikatorer, könsspecifik konsekvensbedömning och jämställdhetsbudgetering, används högst sällan i utformningen och genomförandet av politik, varken på EU-nivå eller av nationella institutioner. Parlamentet beklagar den nuvarande bristen på allmänna jämställdhetsindikatorer och könsuppdelade uppgifter och belyser det faktum att EIGE bör samla in jämställdhetsindikatorer och könsuppdelade uppgifter för att man ska kunna få en konsekvent bild av den inverkan som EU:s politik har på jämställdheten liksom en korrekt ekonomisk och budgetmässig ansvarsskyldighet i samband med detta. Parlamentet betonar den mycket viktiga funktion som EIGE har när det gäller att förbättra det bristande samarbetet mellan statistiker och politiska beslutsfattare för att skapa medvetenhet om de utmaningar som är förknippade med insamling av känsliga uppgifter. Parlamentet upprepar därför sitt krav på en vidareutveckling av jämställdhetsindikatorer och jämställdhetsuppgifter för att kunna utvärdera EU:s budget ur ett jämställdhetsperspektiv och övervaka jämställdhetsbudgeteringen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet beklagar att trots den interinstitutionella gemensamma förklaringen om jämställdhetsintegrering som bifogats den fleråriga budgetramen har få framsteg gjorts på området. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet beklagar djupt att den fleråriga budgetramen 2014–2020 inte har gett upphov till någon tydlig jämställdhetsstrategi med specifika mål, konkreta målsättningar och anslag. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens meddelande om halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen som offentliggjordes i september 2016 inte tar upp genomförandet av en jämställdhetsintegrering. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet vill att jämställdhetsstrategin och dess integrering ska bli en del av den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker att det snarare är insyn i och tillgång till information om verkliga resultat på jämställdhetsområdet som bör vara en verklig prioritering för EU än själva genomförandet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet vill att bestämmelser om jämställdhetsintegrering också antas på politikområden som inte anses vara direkt kopplade till jämställdhet, såsom IKT, transport, företags- och investeringsstöd eller klimatförändringar. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet anser att ett nätverk av externa experter och organisationer bör medverka i alla skeden av budgetförfarandet för att öka insynen och dess demokratiska kvalitet, särskilt när det avser tillämpning av jämställdhetsbudgetering. |
| --- | --- |

16.

EU-medel till jämställdhet inom sysselsättning, sociala frågor och social inkludering genom de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonder).

| 17. | Europaparlamentet påpekar att ESI-fonderna utgör det viktigaste finansiella stödet för genomförandet av en jämställdhetspolitik i EU, särskilt i fråga om ESF, som syftar till att stödja en total integration av kvinnor på arbetsmarknaden. Parlamentet understryker att enligt förordning (EU) nr 1304/2013 är jämställdhetsintegrering obligatoriskt inom alla faser av de program och projekt som finansieras av ESF, inklusive förberedelse, genomförande, övervakning och utvärdering. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som offentliga tjänster spelar för att främja jämställdhet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att arbeta för att uppnå Barcelonamålen så att det blir möjligt för alla att förena arbetsliv och privatliv, liksom att utnyttja lämpliga verktyg och incitament, däribland EU-fonder såsom ESF, Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), för att garantera den finansiering av social infrastruktur som krävs för tillhandahållande av kvalitativa och tillgängliga omsorgstjänster för barn andra omsorgsbehövande, däribland äldre samt familjemedlemmar med funktionsnedsättning, till ett överkomligt pris. Parlamentet noterar att detta kommer att leda till ett främjande av kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och deras ekonomiska oberoende. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet beklagar att kvinnor fortfarande drabbas av ojämlikhet i arbetslivet, i form av exempelvis lägre sysselsättningsgrad, lönegap, fler atypiska anställningsformer eller deltidsanställningar, sämre pensionsrättigheter, karriärsegregering och sämre möjligheter till karriärutveckling. Parlamentet betonar ESF:s betydelse när det gäller att skapa finansieringsmöjligheter som bekämpar diskriminering och främjar jämställdhet i arbetet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar att det traditionella synsättet inte tar hänsyn till oavlönat arbete, såsom barn- och äldreomsorg, vid utbetalning av socialbidrag. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att enligt Europeiska kommissionens arbetsdokument om det strategiska engagemanget för jämställdhet 2016–2019 kommer 5,85 miljarder euro under perioden 2014–2020 att gå till jämställdhetsfrämjande åtgärder, varav 1,6 % inom ramen för ESF för den särskilda investeringsprioriteringen ”Jämställdhet inom alla områden, inklusive när det gäller tillträde till arbetsmarknaden, karriärutveckling, möjlighet att förena arbete och privatliv samt främjande av lika lön för lika arbete”. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet noterar att Eruf-finansiering bör fortsätta att stödja investeringar i barnomsorg, äldreomsorg och annan offentlig och privat social infrastruktur för att bland annat uppnå en bättre balans mellan arbetsliv och privatliv. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som Ejflu spelar för att säkerställa nödvändig finansiering till stöd för offentliga tjänster och social infrastruktur i landsbygdsområden och för att främja tillgång till mark och investeringar för kvinnor. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå nya särskilda åtgärder vars syfte är att stimulera kvinnors närvaro på arbetsmarknaden, till exempel ett specifikt Ejflu-finansierat program till stöd för kvinnligt företagande. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna samt regionala och lokala regeringar att utnyttja ESI-fondernas potential när det gäller överskridande finansieringsmöjligheter för att stödja jämställdhetsfrämjande projekt. Parlamentet understryker vikten av den partnerskapsprincip som tillämpas inom ESI-fonderna, som på ett positivt sätt bidrar till jämställdhetsintegrering på lokal nivå. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påminner om betydelsen av kravet att inkludera könsuppdelade indikatorer i övervakningen och utvärderingen av de operativa program som avses i förordning (EU) nr 1303/2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för ESI-fonderna, för att uppfylla jämställdhetsmålet i genomförandefasen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet beklagar att trots ansträngningar att skapa en standard på detta område har fortfarande ingen systematisk metod etablerats för att genomföra jämställdhetsintegrering inom ESI-fonderna eller särskilda åtgärder med koppling till en övergripande strategi för jämställdhetsintegrering. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka resurserna för jämställdhetsbedömning där det behövs, och att löpande följa upp genomförandet av en jämställdhetsintegrering. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att ESI-fonderna är föremål för ett förhandsvillkor om jämställdhet som kräver system för utbildning av berörd personal och för medverkan av jämställdhetsorgan under förberedelsen och genomförandet av programmen. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att detta krav uppfylls. Parlamentet efterlyser en ändamålsenlig användning av befintliga permanenta jämställdhetsorgan på medlemsstatsnivå. Parlamentet är i detta sammanhang mycket positivt till bästa nationella praxis såsom nätverket Europeiska lärandenätverket för jämställdhetsintegrering (GenderCoP) i Sverige. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att garantera oberoende och ändamålsenlighet för samt tillräckliga befogenheter och resurser åt jämställdhetsorganen så att de ska kunna utföra sina huvuduppgifter. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar vikten av att särskilt uppmärksamma och prioritera åtgärder genom ESI-fonderna som stöder investeringar i utbildningstjänster, socialtjänster samt hälso- och sjukvårdstjänster, vid sidan av barnomsorg, med tanke på nedskärningarna i de offentliga medlen för dessa på nationell, regional och lokal nivå och på att antalet arbetstillfällen skulle öka. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet rekommenderar ökade finansiella anslag i den fleråriga budgetramen för social infrastruktur och tjänster inom barn- och äldreomsorgen. |
| --- | --- |

30.

EU-medel till jämställdhet på området grundläggande rättigheter och medborgarskap via programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap 2014–2020 (REC)

| 31. | Europaparlamentet beklagar att budgetposterna under programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap 2014–2020 (REC) inte specificerar vilka resurser som anslås till vart och ett av målen i programmet, vilket gör det mycket svårt att analysera utgifterna för jämställdhet och att bekämpa våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att enligt kommissionens arbetsdokument Staff Working Document for the Strategic Engagement for Gender Equality 2016-2019 står de två mål som rör jämställdhet och Daphneprogrammet för att bekämpa våld mot kvinnor för omkring 35 % av REC-fonderna, samtidigt som den övergripande budgeten för jämställdhet på området grundläggande rättigheter och medborgarskap via REC-programmet 2014–2020 är 439,5 miljoner euro. Parlamentet påpekar att en majoritet av fonderna kommer att avsättas för Daphnemålet i förhållande till jämställdhetsmålet. Parlamentet beklagar ändå att Daphneprogrammet inte har en separat budgetpost, eftersom det för närvarande är ett av de specifika målen för REC-programmet. Parlamentet betonar behovet av att bevilja tillräckligt finansiellt stöd till Daphneprogrammet och av att även i fortsättningen synliggöra programmet och bevara dess mycket framgångsrika koncept. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet understryker att för perioden 2014–2020 handlar de krav som utfärdats enligt Daphnemålet om att hantera olika former av våld mot kvinnor och/eller barn. Parlamentet noterar att majoriteten av resurserna har öronmärkts för att bekämpa och förebygga våld som rör skadliga sedvänjor (39 %) och för att stödja offer för könsbaserat våld, våld i hemmet eller våld i en nära relation – stöd som tillhandahålls av särskilda stödtjänster för kvinnor (24 %). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet noterar att inom ramen för jämställdhetsmålet togs följande prioriteringar upp: samma möjligheter till ekonomiskt oberoende för kvinnor och män samt balans mellan arbetsliv och privatliv (44 % av de öronmärkta resurserna), främjande av god praxis avseende könsroller och åtgärder mot könsstereotyper inom utbildning och på arbetsplatser (44 %) och stöd till nätverk med jämställdhetstema på EU-nivå (12 %). |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar att medborgarskapsbyggande inte endast bör förknippas med försvar av och utökade rättigheter utan också med välfärd och välstånd, utbildning befriad från stereotyper och tillgång till sociala tjänster såväl som hälso- och sjukvårdstjänster, inklusive tjänster inom sexuell och reproduktiv hälsa. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet beklagar dock minskningen av de tillgängliga anslagen för Daphneprogrammets särskilda mål. Parlamentet påpekar att budgetanslagen för Daphneprogrammet låg på 18 miljoner euro i åtaganden för 2013 jämfört med 19,5 miljoner euro för 2012 och över 20 miljoner euro för 2011. Parlamentet noterar dessutom att under 2016 har REC:s arbetsprogram endast avsatt drygt 14 miljoner euro för målet. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med utarbetandet av det årliga arbetsprogrammet respektera en korrekt och rättvis fördelning av det ekonomiska stödet mellan de olika områden som omfattas av de särskilda målen i REC-programmet, och att även ta hänsyn till den finansiering som redan tilldelats under den tidigare programperioden 2007–2013. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka stödet till europeiska nätverk med jämställdhetstema och därmed öka möjligheterna till mer ömsesidigt lärande, framför allt bland subnationella myndigheter. Parlamentet konstaterar framför allt att särskilt stöd behövs för att öka kvinnors delaktighet i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet efterlyser mer tydlighet om hur målet att bekämpa våld uppnås inom ramen för REC-programmet. Parlamentet framhåller vikten av att säkerställa att medlen når gräsrotsorganisationer och lokala och regionala myndigheter för att garantera ett faktiskt genomförande. Prioritet bör ges till de organisationer som arbetar med förebyggande av våld och som ger stöd till offer för alla former av våld. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet erkänner behovet att säkerställa stöd för genomförandet av befintliga lokala och regionala jämställdhetsinitiativ såsom Europeiska stadgan för jämställdhet mellan män och kvinnor på det lokala planet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja kravet på insamling av könsuppdelade uppgifter i genomförande av detta program, som ett viktigt verktyg för effektiv analys av jämställdhetsbudgetering. |
| --- | --- |

41.

EU-medel till jämställdhet på området forskning och innovation via Horisont 2020

| 42. | Europaparlamentet framhåller att Horisont 2020-programmet (nedan kallat ”programmet”), i linje med kraven i artikel 16 i förordning (EU) nr 1291/2013, integrerar jämställdhet och jämställdhetsdimensionen i forskning som en övergripande fråga i de olika delarna av arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmärksammar de tre integreringsmålen inom ramen för programmet: att främja lika möjligheter och en jämn könsfördelning i projektgrupperna, att säkerställa en jämn könsfördelning i beslutsfattande, och att integrera en könsdimension i forskningsinnehållet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar att programmet stöder forskningsorgan som genomför jämställdhetsplaner. Parlamentet är också positivt till kommissionens och EIGE:s gemensamma projekt för att skapa ett online-verktyg för jämställdhetsplaner som ett sätt att identifiera och utbyta bästa praxis med berörda intressenter. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet ser positivt på att de sökande har möjlighet att inkludera utbildning och specifika studier i jämställdhet som bidragsberättigade kostnader i sina förslag. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet ser positivt på att en jämnt könsfördelad personal är en av rangordningsfaktorerna i utvärderingskriterierna i detta program och att det sätt på vilket köns- och/eller jämställdhetsanalys beaktas i ett förslag utvärderas av bedömarna vid sidan av andra relevanta aspekter i förslaget. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar de särskilda indikatorer som används för att övervaka genomförandet av ett jämställdhetsperspektiv i detta program, och gläder sig samtidigt åt att när det gäller könsfördelningen i de rådgivande grupperna för Horisont 2020 under 2014 låg kvinnors deltagande på 52 % (9). |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet anser att det behövs ytterligare en översyn för att bedöma resultaten, även baserat på särskilda indikatorer såsom andelen kvinnliga deltagare och kvinnliga projektsamordnare i detta program, och för att vid behov föreslå ändringar av de specifika åtgärderna. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet efterlyser en ökad jämställdhetsintegrering i detta program och utveckling av jämställdhetsmål i strategierna, programmen och projekten under alla faser av forskningscykeln. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet vill behålla en oberoende budgetpost för projekt för könsspecifik strukturförändring (såsom jämställdhet inom forskning och innovation (GERI) för 2014–2016) samt för andra jämställdhetsämnen inom forskning och innovation. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet ser positivt på att ett av målen i Vetenskap med och för samhället är att säkerställa jämställdhet i både forskningsprocessen och forskningsinnehållet. Parlamentet välkomnar dessutom bidragen Stöd till forskningsorganisationer för att genomföra jämställdhetsplaner och Jämställdhetsfrämjande inom Horisont 2020 och det europeiska forskningsområdet. Parlamentet beklagar dock att det inte finns några särskilda poster i budgeten för målen i detta program. |
| --- | --- |

51.

Andra program och medel, inklusive särskilda jämställdhetsmål

| 52. | Europaparlamentet betonar att naturkatastrofer har stor inverkan på infrastruktur som är kopplad till offentliga tjänster och att kvinnor därför drabbas särskilt hårt. Parlamentet uppmanar kommissionen att i EU:s solidaritetsfond införa ett krav på en jämställdhetsbaserad analys när effekterna för befolkningen utvärderas. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet konstaterar att på området för yttre åtgärder och utvecklingssamarbete täcks EU:s verksamhet i tredjeländer av den handlingsplan för jämställdhet som inrättades för perioden 2016–2020, och att det finns flera instrument för externt bistånd som stöder jämställdhetsmål. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet betonar att kvinnor och flickor som är offer för väpnade konflikter har rätt att få nödvändig medicinsk vård, däribland preventivmedel, akuta preventivmedel och abort. Parlamentet påminner om att EU:s humanitära bistånd måste upprätthålla flickors och kvinnors rättigheter enligt internationell humanitär rätt och att det inte bör omfattas av restriktioner som påförs av andra partnergivare såsom anges i EU:s budget för 2016. Parlamentet välkomnar EU:s inställning i detta avseende, och uppmuntrar kommissionen att hålla fast vid sin ståndpunkt |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öronmärka EU-utvecklingsmedel för frivillig, modern familjeplanering samt tjänster för reproduktiv hälsa för att bemöta det ekonomiska underskott som orsakats av den ”munkavleregel” som införts av den nya amerikanska regeringen, för att rädda kvinnors liv, skydda deras hälsa och förhindra att sexuellt överförbara sjukdomar sprids. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet framhåller att jämställdhetsintegrering också tillhör grundprinciperna i den nyligen inrättade asyl-, migrations- och integrationsfonden. Parlamentet upprepar sin uppmaning att ta hänsyn till jämställdhetsaspekten även inom migrations- och asylpolitiken genom att se till att kvinnor har tillgång till säkra platser, särskild sjukvård med anknytning till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och att extra uppmärksamhet ägnas de särskilda behov som sårbara personer, däribland kvinnor, som utsatts för våld (t.ex. sexuellt våld) har, samt ensamkommande barn och andra riskgrupper, såsom hbti-personer. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet efterlyser en omfattande uppsättning EU-övergripande jämställdhetsriktlinjer för migrations- och asylpolitik med tillräcklig finansiering till heltäckande utbildningsprogram för yrkesverksamma som kan komma i kontakt med flyktingar och asylsökande. Parlamentet betonar att dessa bör ta hänsyn till flyktingkvinnors könsspecifika behov och tillhörande könsrelaterade skadeverkningar, såsom handeln med kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet vill lyfta fram de aktuella frågorna med överbeläggning i mottagningscentrumen för flyktingar och den inverkan som detta har på kvinnors säkerhet. Parlamentet vill att Amif utnyttjas i större utsträckning för att förse mottagningscentrumen med separata sov- och sanitetsutrymmen för kvinnor och män samt ge tillgång till jämställdhetsmedvetna hälso- och sjukvårdstjänster, också i form av vård före och efter förlossning. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör uppmuntras att i större utsträckning utnyttja sammanhållningsfonderna och ESI-fonderna vid sidan av Amif för att främja flyktingars integration på arbetsmarknaden, med särskild fokus på hur tillgänglig barnomsorg kan vara till hjälp för flyktingkvinnor att få anställning. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet efterlyser en översyn av den ökade finansieringen till och det utökade tillämpningsområdet för Daphne- och Odysseusprogrammen, och en utvärdering av en utvidgning av dessa för att hantera flyktingkvinnors stora utsatthet och ge mer stöd för att dessa könsrelaterade skadeverkningar ska kunna bemästras. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet betonar att andra fonder, såsom Fonden för inre säkerhet, särskilda finansiella instrument såsom instrumentet för krisstöd och andra ad hoc-instrument och annat ad hoc-stöd har mobiliserats för att hantera behoven i samband med den nuvarande flyktingkrisen. Parlamentet betonar svårigheten med att övervaka användningen av dessa fonder, särskilt ur ett jämställdhetsperspektiv, och vill se en samordnad, effektiv, transparent och jämställd användning av EU-medel på detta område. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet efterlyser särskild finansiering till stöd för riktade åtgärder som involverar gräsrotsorganisationer, lokala och regionala myndigheter för att säkerställa grundläggande behov, mänskliga rättigheter och säkerhet för kvinnor och flickor, inklusive gravida, äldre och hbti-personer, som är asylsökande, flyktingar eller migranter. |
| --- | --- |

62.

Politiska rekommendationer

| 63. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på att jämställdhetsbudgetering ska användas på alla nivåer i EU:s budgetförfarande. Parlamentet kräver en konsekvent jämställdhetsintegrering i budgetarbetet under hela budgetförfarandet i syfte att använda budgetutgifterna som ett sätt att främja jämställdhet. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet vill se en stark och effektiv jämställdhetsbudgetering som ska införlivas med och genomföras i EU:s finansieringsprogram efter 2020, med målet att öka EU:s finansiering av åtgärder mot könsdiskriminering samtidigt som följande aspekter beaktas:






  i) | Kartläggning av implicita och explicita jämställdhetsfrågor. |
| --- | --- | --- |

64.

i)

Kartläggning av implicita och explicita jämställdhetsfrågor.

| ii) | Kartläggning, om möjligt, av relevanta resursanslag. |
| --- | --- |

ii)

Kartläggning, om möjligt, av relevanta resursanslag.

| iii) | Bedömning av huruvida EU:s finansieringsprogram kommer tillåta att befintliga ojämlikheter mellan kvinnor och män (och grupper av kvinnor och män), flickor och pojkar och mönstren i relationerna mellan könen kvarstår eller om de kommer att innebära förändring. |
| --- | --- |

iii)

Bedömning av huruvida EU:s finansieringsprogram kommer tillåta att befintliga ojämlikheter mellan kvinnor och män (och grupper av kvinnor och män), flickor och pojkar och mönstren i relationerna mellan könen kvarstår eller om de kommer att innebära förändring.

| 65. | Europaparlamentet skulle vilja att alla EU:s budgetavdelningar strävade efter att uppnå lika starka jämställdhetsmål och standarder för jämställdhetsintegrering. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet anser att det belopp som tilldelats enskilda politiska mål och åtgärder för jämställdhet ska vara tydligt angivet för att skapa mer transparens och ansvarighet. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet konstaterar att jämställdhetsintegrering inte är en engångsuppgift och att jämställdhetsbudgetering kräver ett kontinuerligt åtagande för att förstå jämställdhet, vilket innefattar analys och samråd samt kontinuerliga budgetanpassningar för att ta hänsyn till de förändrade behoven hos kvinnor och män, pojkar och flickor. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet betraktar den EU-finansiering på 6,17 miljarder euro som avsatts i nuvarande fleråriga budgetram för att uppfylla målen i den strategiska insatsen för jämställdhet som ett första steg. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet anser att halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen kunde ha varit ett tillfälle att förbättra de resultat som uppnåtts i EU-budgeten för att åstadkomma jämställdhet, och att visa upp dessa framsteg för allmänheten. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet beklagar därför kommissionens beslut att inte ta upp frågan om en jämställdhetsintegrering i sin halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen, och efterlyser mer specifika åtgärder för att ta itu med detta. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet efterlyser könsspecifika indikatorer som ska tillämpas i projekturvalet samt i övervaknings- och utvärderingsfaserna av alla åtgärder som får medel från EU-budgeten. Parlamentet efterlyser dessutom en obligatorisk könsspecifik konsekvensbedömning som ett allmänt förhandsvillkor, och insamling av könsuppdelade uppgifter om stödmottagare och deltagare. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet rekommenderar starkt att könsuppdelade uppgifter bör finnas tillgängliga för allmänheten för att säkerställa ekonomisk ansvarighet och transparens. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet vill att metoden i rapporten Jämställdhetsindex från 2015 – Att mäta jämställdhet i Europeiska unionen 2005–2012, som publicerades av EIGE 2015, ska användas för att mäta bristande jämställdhet vid planering och genomförande av EU:s finansieringsprogram. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstater att anordna regelbunden utbildning och tekniska stödprogram om verktyg för jämställdhetsintegrering för all personal som deltar i beslutsfattande och budgetförfaranden. Parlamentet vill att jämställdhetsintegrering används i budgetarbetet i både europeiska och nationella strategier för att mer effektivt främja jämställdhet. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka hur effektivt de nationella organen som handlägger klagomål och de nationella klagomålsförfarandena fungerar vid genomförandet av jämställdhetsdirektiven. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att också integrera ett jämställdhetsperspektiv i bedömningen av unionens budgetgenomförande när det gäller såväl de specifika målen i EU:s jämställdhetspolitik som de övergripande aspekterna av denna politik, i både sina rekommendationer och sina särskilda rapporter. Parlamentet uppmanar även medlemsstaterna att jämställdhetsintegrera sina budgetar för att analysera statliga program och strategier, deras inverkan på resursfördelningen och deras bidrag till jämställdheten. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet upprepar sin oro över den uppenbart skeva könsfördelningen bland ledamöterna av Europeiska revisionsrätten, som för närvarande består av 28 män och endast tre kvinnor (två färre än i början av 2016), vilket är den största skillnaden inom alla EU-institutioner. Parlamentet uppmanar rådet att, från och med nu och fram till dess att en acceptabel könsfördelning har uppnåtts, för varje ny tillsättning föreslå två kandidater – en kvinna och en man – för parlamentet. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet lovordar det arbete som kontoret för kommissarien för mänskliga rättigheter i Polen gör, som enligt lagen om likabehandling är det jämställdhetsorgan som ansvarar för genomförandet av likabehandling. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över de senaste budgetnedskärningarna som påverkar de delar av kontoret för kommissarien för mänskliga rättigheter som arbetar med jämställdhet. Parlamentet påminner om att det nationella jämställdhetsorganet bör ha tillräckligt med personal och resurser och att dess oberoende bör respekteras och upprätthållas. |
| --- | --- |

78.

o

o o

| 79. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

79.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(2)  EUT C 436, 24.11.2016, s. 51

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 470.

(4)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2016)0338.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2016)0072.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2016)0309.

(8)  Kommissionens arbetsdokument, del I, om programförklaringar om driftsutgifter som åtföljer förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2017, COM(2016)0300), s. 15.

(9)  Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för forskning och innovation Horisont 2020, årlig övervakningsrapport 2014 ISBN 978-92-79-57749-9, s. 44.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/82 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/82

---

P8_TA(2017)0076

Stordatas effekter på de grundläggande rättigheterna

Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2017 om stordatas effekter på de grundläggande rättigheterna: integritet, uppgiftsskydd, icke-diskriminering, säkerhet och brottsbekämpning (2016/2225(INI))

(2018/C 263/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 1, 7, 8, 11, 14, 21, 47 och 52 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 1, 7, 8, 11, 14, 21, 47 och 52 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av riktlinjerna för reglering av behandlingen av elektroniska dokument som innehåller personuppgifter i FN:s generalförsamlings resolution 45/95 av den 14 december 1990, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för reglering av behandlingen av elektroniska dokument som innehåller personuppgifter i FN:s generalförsamlings resolution 45/95 av den 14 december 1990,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (1), och av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (1), och av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 6 maj 2015En digital agenda för Europa (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 6 maj 2015En digital agenda för Europa (COM(2015)0192),

| — | med beaktande av Europarådets konvention av den 28 januari 1981 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108) och dess tilläggsprotokoll av den 8 november 2001 (ETS nr 181) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention av den 28 januari 1981 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108) och dess tilläggsprotokoll av den 8 november 2001 (ETS nr 181) (3),

| — | med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation till medlemsstaterna CM/Rec(2010)13 av den 23 november 2010 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter i samband med profilering (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation till medlemsstaterna CM/Rec(2010)13 av den 23 november 2010 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter i samband med profilering (4),

| — | med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 7/2015 av den 19 november 2015, Meeting the challenges of big data: A call for transparency, user control, data protection by design and accountability (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 7/2015 av den 19 november 2015, Meeting the challenges of big data: A call for transparency, user control, data protection by design and accountability (5),

| — | med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 8/2016 av den 23 september 2016, EDPS Opinion on coherent enforcement of fundamental rights in the age of big data (EDPS yttrande om enhetligt genomförande av de grundläggande rättigheterna i stordataåldern) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 8/2016 av den 23 september 2016, EDPS Opinion on coherent enforcement of fundamental rights in the age of big data (EDPS yttrande om enhetligt genomförande av de grundläggande rättigheterna i stordataåldern) (6),

| — | med beaktande av arbetsgruppens för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter (artikel 29-gruppen) uttalande av den 16 september 2014 om vilka effekter utvecklingen av stordata har på skyddet för enskilda vid behandling av deras personuppgifter i EU (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsgruppens för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter (artikel 29-gruppen) uttalande av den 16 september 2014 om vilka effekter utvecklingen av stordata har på skyddet för enskilda vid behandling av deras personuppgifter i EU (7),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0044/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0044/2017).

| A. | Med stordata avses insamling, analys och återkommande ackumulering av stora mängder data, inbegripet personuppgifter, från många olika källor, som genomgår automatisk databehandling med hjälp av datoralgoritmer och avancerad databehandlingsteknik, med såväl lagrade data som strömmade data, för att generera vissa korrelationer, trender och mönster (stordataanalyser). |
| --- | --- |

A.

Med stordata avses insamling, analys och återkommande ackumulering av stora mängder data, inbegripet personuppgifter, från många olika källor, som genomgår automatisk databehandling med hjälp av datoralgoritmer och avancerad databehandlingsteknik, med såväl lagrade data som strömmade data, för att generera vissa korrelationer, trender och mönster (stordataanalyser).

| B. | Vissa användningsfall avseende stordata inbegriper upplärning av artificiellt intelligenta applikationer såsom neurala nätverk och statistiska modeller i syfte att förutsäga vissa händelser och beteenden. Upplärningsdatan är ofta av tvivelaktig kvalitet och inte neutrala. |
| --- | --- |

B.

Vissa användningsfall avseende stordata inbegriper upplärning av artificiellt intelligenta applikationer såsom neurala nätverk och statistiska modeller i syfte att förutsäga vissa händelser och beteenden. Upplärningsdatan är ofta av tvivelaktig kvalitet och inte neutrala.

| C. | De framsteg som gjorts inom kommunikationsteknik och den allmänt utbredda användningen av elektronisk utrustning, övervakningsutrustning, sociala medier, interaktion och nätverk på webben, inklusive utrustning som förmedlar information utan mänsklig inblandning, har lett till att det tagits fram massiva och ständigt växande dataset som genom avancerad databehandlingsteknik och dataanalys ger oss en helt ny insyn i mänskligt beteende, privatliv och våra samhällen. |
| --- | --- |

C.

De framsteg som gjorts inom kommunikationsteknik och den allmänt utbredda användningen av elektronisk utrustning, övervakningsutrustning, sociala medier, interaktion och nätverk på webben, inklusive utrustning som förmedlar information utan mänsklig inblandning, har lett till att det tagits fram massiva och ständigt växande dataset som genom avancerad databehandlingsteknik och dataanalys ger oss en helt ny insyn i mänskligt beteende, privatliv och våra samhällen.

| D. | Tredjeländers och medlemsstaternas underrättelsetjänster har i allt större utsträckning förlitat sig på behandling och analys av sådana dataset som antingen inte omfattas av något regelverk eller som alldeles nyligen har varit föremål för lagstiftning vars förenlighet med unionens primär- och sekundärrätt kan ifrågasättas och ännu inte har klargjorts. |
| --- | --- |

D.

Tredjeländers och medlemsstaternas underrättelsetjänster har i allt större utsträckning förlitat sig på behandling och analys av sådana dataset som antingen inte omfattas av något regelverk eller som alldeles nyligen har varit föremål för lagstiftning vars förenlighet med unionens primär- och sekundärrätt kan ifrågasättas och ännu inte har klargjorts.

| E. | På nätet har också förekomsten av mobbning, kvinnovåld och utsatta barn ökat. Kommissionen och medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga rättsliga åtgärder för att bekämpa dessa företeelser. |
| --- | --- |

E.

På nätet har också förekomsten av mobbning, kvinnovåld och utsatta barn ökat. Kommissionen och medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga rättsliga åtgärder för att bekämpa dessa företeelser.

| F. | Allt fler bolag, företag, organ och byråer, statliga och icke-statliga organisationer (samt generellt aktörer inom offentlig och privat sektor), politiska ledare, företrädare för civilsamhället, akademiker, forskare och medborgare i stort har dragit nytta av sådana dataset och stordataanalyser för att främja konkurrenskraft, innovation, marknadsprognoser, politiska kampanjer, riktad reklam, vetenskaplig forskning och politikutformning inom områdena transport, beskattning, finansiella tjänster, ”smarta städer”, brottsbekämpning, öppenhet och insyn, folkhälsa och katastrofinsatser och för att påverka val och politiska resultat genom till exempel riktad kommunikation. |
| --- | --- |

F.

Allt fler bolag, företag, organ och byråer, statliga och icke-statliga organisationer (samt generellt aktörer inom offentlig och privat sektor), politiska ledare, företrädare för civilsamhället, akademiker, forskare och medborgare i stort har dragit nytta av sådana dataset och stordataanalyser för att främja konkurrenskraft, innovation, marknadsprognoser, politiska kampanjer, riktad reklam, vetenskaplig forskning och politikutformning inom områdena transport, beskattning, finansiella tjänster, ”smarta städer”, brottsbekämpning, öppenhet och insyn, folkhälsa och katastrofinsatser och för att påverka val och politiska resultat genom till exempel riktad kommunikation.

| G. | Marknaden för stordata växer som en följd av att tekniken bakom och processen för datadrivet beslutsfattande blir alltmer accepterad som lösning. Det finns ännu inte någon metod för att göra en evidensbaserad bedömning av de samlade konsekvenserna av stordata, men det finns bevis för att stordataanalyser kan få betydande konsekvenser som sträcker sig över såväl den offentliga som den privata sektorn. I kommissionens strategi för en inre digital marknad i Europa erkänns potentialen hos datadriven teknik, datadrivna tjänster och stordata som katalysatorer för ekonomisk tillväxt, innovation och digitalisering inom EU. |
| --- | --- |

G.

Marknaden för stordata växer som en följd av att tekniken bakom och processen för datadrivet beslutsfattande blir alltmer accepterad som lösning. Det finns ännu inte någon metod för att göra en evidensbaserad bedömning av de samlade konsekvenserna av stordata, men det finns bevis för att stordataanalyser kan få betydande konsekvenser som sträcker sig över såväl den offentliga som den privata sektorn. I kommissionens strategi för en inre digital marknad i Europa erkänns potentialen hos datadriven teknik, datadrivna tjänster och stordata som katalysatorer för ekonomisk tillväxt, innovation och digitalisering inom EU.

| H. | Stordataanalyser skapar mervärde på flera sätt, och det finns många positiva exempel som skapar stora möjligheter för medborgare – till exempel när det gäller hälso- och sjukvård, bekämpning av klimatförändringar, minskad energiförbrukning, förbättrad transportsäkerhet och möjliggörande av ”smarta städer” – och därigenom förbättrar företagens optimering och effektivitet och bidrar till förbättrade arbetsvillkor och till upptäckt och bekämpning av bedrägerier. Stordata kan ge en konkurrensfördel för de europeiska företagens beslutsprocesser samtidigt som den offentliga sektorn kan gagnas av större effektivitet tack vare större insikter i den socioekonomiska utvecklingens olika nivåer. |
| --- | --- |

H.

Stordataanalyser skapar mervärde på flera sätt, och det finns många positiva exempel som skapar stora möjligheter för medborgare – till exempel när det gäller hälso- och sjukvård, bekämpning av klimatförändringar, minskad energiförbrukning, förbättrad transportsäkerhet och möjliggörande av ”smarta städer” – och därigenom förbättrar företagens optimering och effektivitet och bidrar till förbättrade arbetsvillkor och till upptäckt och bekämpning av bedrägerier. Stordata kan ge en konkurrensfördel för de europeiska företagens beslutsprocesser samtidigt som den offentliga sektorn kan gagnas av större effektivitet tack vare större insikter i den socioekonomiska utvecklingens olika nivåer.

| I. | Stordata har denna potential för medborgare, akademiker, forskare och offentlig och privat sektor men innebär även betydande risker, framför allt vad gäller att värna grundläggande rättigheter, såsom rätten till integritet, dataskydd och datasäkerhet, men även rätten till yttrandefrihet och icke-diskriminering, som garanteras av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och unionslagstiftningen. Pseudonymiserings- och krypteringsteknik kan minska riskerna i samband med stordataanalys och spelar därför en viktig roll när det gäller att skydda den registrerade personens integritet och samtidigt främja innovation och ekonomisk tillväxt. Dessa inslag ska anses ingå i den aktuella översynen av direktivet om integritet och elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

I.

Stordata har denna potential för medborgare, akademiker, forskare och offentlig och privat sektor men innebär även betydande risker, framför allt vad gäller att värna grundläggande rättigheter, såsom rätten till integritet, dataskydd och datasäkerhet, men även rätten till yttrandefrihet och icke-diskriminering, som garanteras av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och unionslagstiftningen. Pseudonymiserings- och krypteringsteknik kan minska riskerna i samband med stordataanalys och spelar därför en viktig roll när det gäller att skydda den registrerade personens integritet och samtidigt främja innovation och ekonomisk tillväxt. Dessa inslag ska anses ingå i den aktuella översynen av direktivet om integritet och elektronisk kommunikation.

| J. | Sensorernas stora genomslagskraft, den omfattande rutinmässiga dataproduktionen och dagens databehandlingsverksamhet är inte alltid tillräckligt transparent, vilket undergräver de enskilda individernas och myndigheternas kapacitet att bedöma förfarandena för och syftet med insamlingen, sammanställningen, analysen och utnyttjandet av personuppgifter. Det tycks ha uppstått en allt otydligare skillnad mellan personuppgifter och icke-personuppgifter som en följd av utnyttjandet av stordataanalyser, som kan leda till att nya personuppgifter skapas. |
| --- | --- |

J.

Sensorernas stora genomslagskraft, den omfattande rutinmässiga dataproduktionen och dagens databehandlingsverksamhet är inte alltid tillräckligt transparent, vilket undergräver de enskilda individernas och myndigheternas kapacitet att bedöma förfarandena för och syftet med insamlingen, sammanställningen, analysen och utnyttjandet av personuppgifter. Det tycks ha uppstått en allt otydligare skillnad mellan personuppgifter och icke-personuppgifter som en följd av utnyttjandet av stordataanalyser, som kan leda till att nya personuppgifter skapas.

| K. | Stordatasektorn växer med 40 procent per år, sju gånger snabbare än it-marknaden. Den koncentration av stora dataset som framställs av ny teknik ger avgörande information för stora företag, som sätter igång exempellösa förskjutningar i maktbalansen mellan medborgare, regeringar och privata aktörer. En sådan maktkoncentration till företag skulle kunna konsolidera monopol och missbruk, och ha en skadlig inverkan på konsumenternas rättigheter och en sund marknadskonkurrens. Den enskildes intressen, samt skyddet av de grundläggande rättigheterna, bör detaljgranskas ytterligare inom ramen för sammanslagningar av stordata. |
| --- | --- |

K.

Stordatasektorn växer med 40 procent per år, sju gånger snabbare än it-marknaden. Den koncentration av stora dataset som framställs av ny teknik ger avgörande information för stora företag, som sätter igång exempellösa förskjutningar i maktbalansen mellan medborgare, regeringar och privata aktörer. En sådan maktkoncentration till företag skulle kunna konsolidera monopol och missbruk, och ha en skadlig inverkan på konsumenternas rättigheter och en sund marknadskonkurrens. Den enskildes intressen, samt skyddet av de grundläggande rättigheterna, bör detaljgranskas ytterligare inom ramen för sammanslagningar av stordata.

| L. | Stordata har en enorm, outnyttjad potential som drivkraft för produktivitet och som ett sätt att erbjuda medborgarna bättre produkter och tjänster. Medborgares, företags och organisationers spridda användning av smarta enheter, nätverk och webbapplikationer är inte nödvändigtvis en indikation på belåtenhet med de produkter som erbjuds, utan snarare en bredare insikt om att dessa tjänster har blivit oumbärliga för att kunna leva, kommunicera och arbeta, trots en bristande förståelse för de risker de kan medföra för vårt välbefinnande, vår säkerhet och våra rättigheter. |
| --- | --- |

L.

Stordata har en enorm, outnyttjad potential som drivkraft för produktivitet och som ett sätt att erbjuda medborgarna bättre produkter och tjänster. Medborgares, företags och organisationers spridda användning av smarta enheter, nätverk och webbapplikationer är inte nödvändigtvis en indikation på belåtenhet med de produkter som erbjuds, utan snarare en bredare insikt om att dessa tjänster har blivit oumbärliga för att kunna leva, kommunicera och arbeta, trots en bristande förståelse för de risker de kan medföra för vårt välbefinnande, vår säkerhet och våra rättigheter.

| M. | Ett åtskiljande mellan datakvantitet och datakvalitet krävs för att kunna utnyttja stordata på ett effektivt sätt (algoritmer och andra analysverktyg). Lågkvalitetsdata och/eller lågkvalitetsförfaranden bakom beslutsprocesser och analytiska verktyg skulle kunna resultera i vinklade algoritmer, skenbara korrelationer, felaktigheter, en underskattning av de rättsliga, sociala och etiska konsekvenserna, risken för att data används för diskriminering eller bedrägeri och marginalisering av människans roll i dessa processer, vilket kan utlösa bristfälliga beslutsprocesser som har skadlig inverkan på medborgarnas liv och möjligheter, särskilt på marginaliserade grupper, och kan inverka menligt på samhällen och företag. |
| --- | --- |

M.

Ett åtskiljande mellan datakvantitet och datakvalitet krävs för att kunna utnyttja stordata på ett effektivt sätt (algoritmer och andra analysverktyg). Lågkvalitetsdata och/eller lågkvalitetsförfaranden bakom beslutsprocesser och analytiska verktyg skulle kunna resultera i vinklade algoritmer, skenbara korrelationer, felaktigheter, en underskattning av de rättsliga, sociala och etiska konsekvenserna, risken för att data används för diskriminering eller bedrägeri och marginalisering av människans roll i dessa processer, vilket kan utlösa bristfälliga beslutsprocesser som har skadlig inverkan på medborgarnas liv och möjligheter, särskilt på marginaliserade grupper, och kan inverka menligt på samhällen och företag.

| N. | Algoritmisk ansvarsskyldighet och transparens bör innebära att det genomförs tekniska och operativa åtgärder som säkerställer transparens, icke-diskriminering av ett automatiserat beslutsfattande och beräkning av sannolikheten för ett enskilt beteende. Transparensen bör ge enskilda individer meningsfull information om den berörda logiken, innebörden och de planerade konsekvenserna. Detta bör inbegripa information om de data som används för utbildning i stordataanalyser och göra det möjligt för enskilda individer att förstå och övervaka de beslut som påverkar dem. |
| --- | --- |

N.

Algoritmisk ansvarsskyldighet och transparens bör innebära att det genomförs tekniska och operativa åtgärder som säkerställer transparens, icke-diskriminering av ett automatiserat beslutsfattande och beräkning av sannolikheten för ett enskilt beteende. Transparensen bör ge enskilda individer meningsfull information om den berörda logiken, innebörden och de planerade konsekvenserna. Detta bör inbegripa information om de data som används för utbildning i stordataanalyser och göra det möjligt för enskilda individer att förstå och övervaka de beslut som påverkar dem.

| O. | Dataanalys och algoritmer påverkar i allt större utsträckning den information som görs tillgänglig för medborgarna. Om en sådan teknik missbrukas skulle det kunna äventyra den grundläggande rätten till information samt mediefriheten och mediepluralismen. Systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna är direkt relaterat till varje samhälles demokratiska, sociala och kulturella behov, samt till behovet av att bevara mediepluralismen, i enlighet med protokollet till Amsterdamfördraget om systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna (11997D/PRO/09). |
| --- | --- |

O.

Dataanalys och algoritmer påverkar i allt större utsträckning den information som görs tillgänglig för medborgarna. Om en sådan teknik missbrukas skulle det kunna äventyra den grundläggande rätten till information samt mediefriheten och mediepluralismen. Systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna är direkt relaterat till varje samhälles demokratiska, sociala och kulturella behov, samt till behovet av att bevara mediepluralismen, i enlighet med protokollet till Amsterdamfördraget om systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna (11997D/PRO/09).

| P. | Spridningen av databehandling och dataanalyser, det stora antalet aktörer som arbetar med att samla in, bevara, behandla, lagra och dela data samt kombinationen av stora dataset som innehåller personuppgifter och andra uppgifter från många olika källor medför visserligen stora möjligheter men har sammantaget bidragit till den stora ovisshet som råder bland både medborgarna, allmänheten och den offentliga och den privata sektorn om vilka specifika krav som gäller i fråga om överensstämmelsen med EU:s aktuella dataskyddslagstiftning. |
| --- | --- |

P.

Spridningen av databehandling och dataanalyser, det stora antalet aktörer som arbetar med att samla in, bevara, behandla, lagra och dela data samt kombinationen av stora dataset som innehåller personuppgifter och andra uppgifter från många olika källor medför visserligen stora möjligheter men har sammantaget bidragit till den stora ovisshet som råder bland både medborgarna, allmänheten och den offentliga och den privata sektorn om vilka specifika krav som gäller i fråga om överensstämmelsen med EU:s aktuella dataskyddslagstiftning.

| Q. | Det finns många ostrukturerade äldre system med enorma datavolymer som företag har samlat in i åratal, med otydliga system för dataförvaltning, som på ett systematiskt sätt bör bringas i överensstämmelse med reglerna. |
| --- | --- |

Q.

Det finns många ostrukturerade äldre system med enorma datavolymer som företag har samlat in i åratal, med otydliga system för dataförvaltning, som på ett systematiskt sätt bör bringas i överensstämmelse med reglerna.

| R. | Ett tätare samarbete och en närmare samordning mellan olika regleringsmyndigheter och myndigheter som utövar tillsyn över konkurrensen, konsumentskyddet och dataskyddet på nationell nivå och EU-nivå bör uppmuntras, i syfte att säkerställa en enhetlig strategi för och förståelse av stordatas effekter på de grundläggande rättigheterna. Inrättandet och vidareutvecklingen av det digitala centrumet (8) som ett frivilligt nätverk av tillsynsorgan kan bidra till att stärka deras arbete och deras respektive tillsynsverksamhet och kan bidra till att fördjupa samverkanseffekterna och skydda enskilda individers rättigheter och intressen. |
| --- | --- |

R.

Ett tätare samarbete och en närmare samordning mellan olika regleringsmyndigheter och myndigheter som utövar tillsyn över konkurrensen, konsumentskyddet och dataskyddet på nationell nivå och EU-nivå bör uppmuntras, i syfte att säkerställa en enhetlig strategi för och förståelse av stordatas effekter på de grundläggande rättigheterna. Inrättandet och vidareutvecklingen av det digitala centrumet (8) som ett frivilligt nätverk av tillsynsorgan kan bidra till att stärka deras arbete och deras respektive tillsynsverksamhet och kan bidra till att fördjupa samverkanseffekterna och skydda enskilda individers rättigheter och intressen.

Allmänna kommentarer

| 1. | Europaparlamentet betonar att de framtidsutsikter och möjligheter som finns i fråga om stordata kan nyttjas fullt ut av medborgare, offentliga och privata sektorer, akademiker och forskare endast om allmänhetens förtroende för denna teknik säkerställs genom kraftfullt verkställande av de grundläggande rättigheterna och efterlevnad av EU:s aktuella dataskyddslagstiftning samt rättssäkerhet för samtliga berörda aktörer. Parlamentet framhåller att behandlingen av personuppgifter kan ske endast i enlighet med någon av de rättsliga grunder som anges i artikel 6 i förordning (EU) 2016/679. Transparens och tillfredsställande information till den berörda allmänheten är avgörande för att skapa förtroende hos allmänheten och skydda individuella rättigheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att överensstämmelse med gällande dataskyddslagstiftning, tillsammans med starka vetenskapliga och etiska standarder, är avgörande för att man ska kunna skapa förtroende för stordatalösningar och betrakta dem som tillförlitliga. Parlamentet betonar även att den information som tas fram genom stordataanalyser inte ger någon opartisk överblick över något ämne och endast är så tillförlitlig som de data som ligger till grund för denna information. En prediktiv analys som baseras på stordata kan enbart ge en statistisk sannolikhet och kan därför inte alltid korrekt förutsäga enskilda beteenden. Starka vetenskapliga och etiska standarder är därför av central betydelse för att reglera insamlingen av data och bedöma resultaten av denna analys. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att känslig information om personer kan utläsas av icke-känsliga uppgifter, vilket suddar ut gränsen mellan känsliga och icke-känsliga uppgifter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet framhåller att de enskilda individernas bristfälliga kunskaper om och förståelse av karaktären hos stordata innebär att personuppgifter kan användas på icke avsedda sätt. Parlamentet noterar att utbildning och medvetenhet om grundläggande rättigheter är av central betydelse i EU. EU-institutionerna och medlemsstaterna uppmanas med kraft att investera i digital kunskap och upplysning för medborgarna, inklusive barn, om digitala rättigheter, integritet och dataskydd. Parlamentet understryker att en sådan utbildning bör inriktas på förståelsen av principerna för/logiken bakom hur algoritmer och automatiserade processer för beslutsfattande fungerar och hur de ska tolkas på ett meningsfullt sätt. Parlamentet framhåller dessutom behovet av att utbilda i syfte att främja en förståelse om var och hur dataströmmar samlas in (dvs. webbinsamling, kombinerande av strömmande data med data från sociala nätverk och uppkopplade enheter och aggregering av denna information i en ny dataström). |
| --- | --- |

4.

Stordata för kommersiella ändamål och inom den offentliga sektorn

Skydd av integritet och personuppgifter

| 5. | Europaparlamentet pekar på att unionslagstiftningen om skydd av integritet och personuppgifter, rätten till likabehandling och icke-diskriminering samt individens rätt att få information om den bakomliggande logik som används i det automatiserade beslutsfattandet och profileringen och rätten att begära rättslig prövning ska tillämpas för databehandling när behandlingen föregås av teknik för pseudonymisering eller i vart fall när användningen av icke-personuppgifter kan komma att påverka enskilda individers privatliv eller andra rättigheter och friheter och leda till stigmatisering av hela befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att den digitala inre marknaden måste byggas på tillförlitliga och trovärdiga nätverk och tjänster med hög hastighet som skyddar den registrerades grundläggande rätt till skydd av personuppgifter och integritet. Samtidigt måste den digitala inre marknaden uppmuntra till innovation och stordataanalyser i syfte att skapa rätt förhållanden och lika spelregler för att främja den europeiska digitala ekonomin. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar även möjligheten att återidentifiera individer genom att korrelera olika typer av anonymiserade data. Unionslagstiftningen för skydd av integritet och personuppgifter är tillämplig på behandling av sådana korrelerade data endast om en individ verkligen är återidentifierbar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att de ovannämnda principerna bör fungera som ram för beslutsförfarandena för den offentliga och den privata sektorn och andra aktörer som använder data. Parlamentet betonar att det behövs en mycket större algoritmisk ansvarsskyldighet och transparens när det gäller databehandling och dataanalyser av den privata och den offentliga sektorn och andra aktörer som använder dataanalyser som ett centralt redskap för att se till att den enskilda individen är lämpligt informerad om behandlingen av sina personuppgifter. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet framhäver den grundläggande roll som kommissionen, Europeiska dataskyddsstyrelsen, nationella dataskyddsmyndigheter och andra oberoende tillsynsmyndigheter bör spela framöver för att generellt främja transparens, korrekta rättsförfaranden och rättssäkerhet och, mer specifikt, konkreta standarder som värnar de grundläggande rättigheter och garantier som är förbundna med den privata och den offentliga sektorns användning av databehandling och dataanalyser. Parlamentet efterlyser ett tätare samarbete mellan de parter som bestämmer spelreglerna i den digitala miljön, i syfte att stärka synergierna mellan regelverk för konsumenter och konkurrens- och dataskyddsmyndigheterna. Parlamentet efterlyser lämplig finansiering och bemanning av sådana myndigheter. Parlamentet erkänner dessutom behovet av att inrätta ett digitalt centrum. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker att det inneboende syftet med stordata bör vara att erhålla jämförbara korrelationer med så få personuppgifter som möjligt. Parlamentet betonar i detta avseende att forskare, näringslivet och offentliga organisationer bör fokusera på forskning och innovation på området anonymisering. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet erkänner att tillämpningen av pseudonymisering, anonymisering eller kryptering av personuppgifter kan minska riskerna för de berörda registrerade personerna när personuppgifter används i stordatatillämpningar. Parlamentet betonar även fördelarna med pseudonymisering som föreskrivs i den allmänna dataskyddsförordningen som ett lämpligt skydd. Parlamentet påminner om att anonymisering är en oåterkallelig process genom vilken personuppgifter inte längre kan användas enbart för att identifiera eller peka ut en fysisk person. De avtalsmässiga förpliktelserna bör säkerställa att anonymiserade data inte kommer att återidentifieras med hjälp av ytterligare korrelationer genom att kombinera olika datakällor. Den privata och den offentliga sektorn och andra aktörer som är involverade i analys av stordata uppmanas att regelbundet se över sådana risker mot bakgrund av ny teknik och att dokumentera lämpligheten av de antagna åtgärderna. Kommissionen, Europeiska dataskyddsstyrelsen och andra oberoende tillsynsmyndigheter uppmanas att utarbeta riktlinjer för hur man korrekt anonymiserar data för att undvika framtida missbruk av dessa åtgärder och övervaka förfarandena. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar med kraft den privata och den offentliga sektorn och andra övriga registeransvariga att använda sig av instrument som föreskrivs i den allmänna dataskyddsförordningen, såsom uppförandekoder och certifieringssystem, för att söka få större visshet om sina specifika skyldigheter enligt unionslagstiftningen och att se till att deras metoder och aktiviteter överensstämmer med EU:s tillämpliga rättsnormer och skydd. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att datadriven teknik inte begränsar eller medför diskriminering vid tillgång till en pluralistisk mediemiljö, utan snarare främjar mediefrihet och mediepluralism. Parlamentet understryker att samarbete mellan regeringar, utbildningsinstitutioner och medieorganisationer kommer att spela en central roll i att säkerställa att mediekunskap i den digitala miljön stöds, i syfte att stärka medborgarna och skydda deras rätt till information och till yttrandefrihet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att offentliga myndigheters offentliggörande av personuppgifter med hänsyn till ett allmänt intresse – såsom förhindrande av korruption, intressekonflikter, skatteundandragande och penningtvätt – kan tillåtas i ett demokratiskt samhälle, förutsatt att uppgifterna lämnas ut i enlighet med lagstadgade villkor, att lämpliga skydd finns och att ett sådant offentliggörande krävs för det syfte som eftersträvas och att det är proportionerligt. |
| --- | --- |

14.

Säkerhet

| 15. | Europaparlamentet erkänner mervärdet hos den tekniska utveckling som kommer att bidra till att öka säkerheten. Parlamentet erkänner att säkerhetsöverträdelser, obehörig tillgång till data och olaglig övervakning är några av de mest akuta riskerna i samband med databehandlingsverksamhet som stordatateknik (särskilt inom ramen för sakernas internet) och att dessa risker oroar enskilda individer. Parlamentet anser att det krävs ett verkligt och samordnat samarbete mellan den privata och den offentliga sektorn, de brottsbekämpande myndigheterna och de oberoende tillsynsmyndigheterna för att möta sådana hot utan att tumma på de grundläggande rättigheterna. Parlamentet betonar i detta sammanhang att särskild uppmärksamhet bör riktas mot säkerheten inom system för e-förvaltning samt mot ytterligare rättsliga åtgärder såsom ansvarsskyldighet för programvara. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet anser att användandet av totalsträckskryptering också bör uppmuntras och, där så krävs, ges behörighet, i enlighet med principen om inbyggt dataskydd. Parlamentet rekommenderar att en eventuell framtida lagstiftningsram för detta ändamål särskilt förbjuder krypteringsleverantörer, leverantörer av kommunikationstjänster och alla övriga organisationer (på alla nivåer i distributionskedjan) att tillåta eller underlätta för bakdörrar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att ökad datagenerering och ökade dataflöden innebär ytterligare sårbarheter och nya informationssäkerhetsutmaningar. I detta sammanhang efterlyser parlamentet användning av inbyggt integritetsskydd och integritetsskydd som standard, anonymiseringsteknik där så är lämpligt, krypteringsteknik och obligatoriska bedömningar av konsekvenserna för den personliga integriteten. Parlamentet betonar att sådana åtgärder bör tillämpas av samtliga aktörer som är involverade i stordataanalys inom den privata och den offentliga sektorn och andra aktörer som hanterar känslig information, såsom jurister, journalister och personer som arbetar inom hälso- och sjukvården, i syfte att säkerställa att utvecklingen av stordata inte ökar exponeringen för informationssäkerhetsrisker. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna i enlighet med artikel 15 i direktiv 2000/31/EG i samband med tillhandahållande av vidarebefordrings-, cachnings- och värdtjänster inte får ålägga tjänsteleverantörerna en allmän skyldighet att övervaka den information de överför eller lagrar och inte heller en allmän skyldighet att aktivt efterforska fakta eller omständigheter som kan tyda på olaglig verksamhet. Parlamentet påminner särskilt om att Europeiska unionens domstol, i mål C-360/10 och C-70/10, avvisade åtgärder för aktiv övervakning av nästan samtliga användare av de berörda tjänsterna (i det ena fallet internetleverantörer och i det andra fallet ett socialt nätverk) och angav att förelägganden som ålägger en leverantör av värdtjänster en skyldighet att övervaka samtliga uppgifter ska vara förbjudna. |
| --- | --- |

18.

Icke-diskriminering

| 19. | Europaparlamentet betonar att på grund av de dataset och algoritmiska system som används för att göra bedömningar och förutsägelser i de olika stadierna av databehandlingen kan stordata resultera inte bara i kränkningar av enskilda personers grundläggande rättigheter, utan också i olika behandling av och indirekt diskriminering av grupper av människor med liknande egenskaper, särskilt när det gäller rättvisa och lika möjligheter avseende tillgång till utbildning och sysselsättning vid rekryteringar och bedömningar av enskilda individer eller vid fastställandet av nya konsumentvanor för användare av sociala medier. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och dataskyddsmyndigheterna att identifiera och vidta alla möjliga åtgärder för att minimera algoritmisk diskriminering och snedvridning, samt att ta fram ett starkt och gemensamt etiskt ramverk för transparent behandling av personuppgifter och automatiserat beslutsfattande som kan fungera som vägledning för dataanvändning och det pågående upprätthållandet av unionsrätten. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och dataskyddsmyndigheterna att särskilt utvärdera behovet av inte bara algoritmisk transparens, utan även för transparens avseende möjlig snedvridning i de utbildningsdata som används för att göra slutledningar som grundas på stordata. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet rekommenderar att företag genomför regelbundna bedömningar av hur representativa dataseten är, överväger huruvida dataseten är snedvridna och utvecklar strategier för att övervinna dessa snedvridningar. Parlamentet betonar behovet av att granska hur precisa och meningsfulla förutsägelser som baseras på dataanalyser är, och att i det sammanhanget ta hänsyn till rimlighet och etiska betänkligheter. |
| --- | --- |

22.

Stordata för vetenskapliga ändamål

| 23. | Europaparlamentet betonar att stordataanalyser kan gynna vetenskaplig utveckling och forskning. Parlamentet anser att utveckling och användande av stordataanalyser för vetenskapliga ändamål bör ske med vederbörlig hänsyn till de grundläggande värden som är inskrivna i stadgan om de grundläggande rättigheterna och efterleva EU:s gällande dataskyddslagstiftning. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet påminner om att enligt den allmänna dataskyddsförordningen skulle ytterligare behandling av personuppgifter för statistiska ändamål kunna resultera enbart i aggregerade data som inte kan återtillämpas på individer. |
| --- | --- |

24.

Stordata för brottsbekämpande ändamål

Skydd av integritet och personuppgifter

| 25. | Europaparlamentet påminner alla brottsbekämpande aktörer som använder databehandling och dataanalyser om att direktiv (EU) 2016/680 reglerar medlemsstaternas behandling av personuppgifter för brottsbekämpande ändamål; föreskriver att insamling och behandling av personuppgifter för brottsbekämpande ändamål alltid måste vara adekvat, relevant och inte för omfattande i förhållande till de syften för vilka uppgifterna behandlas; anger att syftet med och behovet av insamlingen av dessa uppgifter tydligt måste styrkas; föreskriver att beslut som grundas enbart på automatiserad behandling, inbegripet profilering, som har negativa rättsliga följder för den registrerade eller i betydande grad påverkar honom eller henne, ska förbjudas såvida de inte är tillåtna enligt unionsrätten eller medlemsstaternas nationella rätt som den personuppgiftsansvarige lyder under och som föreskriver lämpliga skyddsåtgärder för den registrerades rättigheter och friheter, åtminstone rätten till mänskligt ingripande från de personuppgiftsansvarigas sida; uppmanar kommissionen, Europeiska dataskyddsstyrelsen och andra oberoende tillsynsmyndigheter att utfärda riktlinjer, rekommendationer och bästa praxis för att närmare ange kriterierna och villkoren för beslut baserade på profilering och användning av stordata för brottsbekämpande ändamål. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar vikten av efterlevnad av direktiv (EU) 2016/680 när det gäller att utföra inledande konsekvensbedömningar och granskningar i vilka hänsyn tas till etiska betänkligheter, i syfte att bedöma inkluderingen i, korrektheten med och kvaliteten på uppgifterna, och att se till att de enskilda personer som berörs av de beslut och/eller de deltagande aktörerna i beslutsprocesserna har möjlighet att förstå och bestrida insamlingen eller analysen, mönstren och korrelationerna samt att förhindra eventuella skadliga följder som de kan få för vissa grupper av individer. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet påpekar att medborgarnas förtroende för digitala tjänster allvarligt kan undergrävas på grund av regeringars massövervakningsverksamhet och brottsbekämpande myndigheters otillbörliga tillgång till kommersiella uppgifter och andra personuppgifter. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att lagstiftning som tillåter offentliga myndigheter att ha generell tillgång till innehållet i elektronisk kommunikation måste anses riskera själva kärnan i den grundläggande rätten till respekt för privatlivet som garanteras genom artikel 7 i stadgan. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet understryker behovet av att riktlinjer och system införlivas i offentliga upphandlingar för modeller och verktyg för databehandling och brottsbekämpningsprogram som grundas på stordata, med syftet att säkerställa att den bakomliggande koden är kontrollerbar och kontrolleras av den brottsbekämpande myndigheten innan det slutliga köpet görs och kan kontrolleras avseende lämplighet, korrekthet och säkerhet, med hänsyn till att transparens samt ansvarsskyldighet begränsas genom proprietär programvara. Parlamentet påpekar att vissa modeller för prognostiserat polisarbete är mer integritetsvänliga än andra, t.ex. där probabilistiska förutsägelser görs om platser eller händelser, och inte om enskilda personer. |
| --- | --- |

29.

Säkerhet

| 30. | Europaparlamentet understryker att det är absolut nödvändigt att skydda databaser för brottsbekämpning från säkerhetsöverträdelser och obehörig tillgång, eftersom detta är något som oroar enskilda individer. Parlamentet anser därför att man för att kunna ta itu med sådana risker måste skapa ett samordnat och effektivt samarbete mellan brottsbekämpande myndigheter, den privata sektorn, regeringar och oberoende tillsynsmyndigheter för uppgiftsskydd. Parlamentet insisterar på behovet av att säkerställa lämplig säkerhet för personuppgifter i enlighet med förordning (EU) 2016/679 och direktiv (EU) 2016/680, samt att minimera sårbarheter genom säkrade och decentraliserade databasarkitekturer. |
| --- | --- |

30.

Icke-diskriminering

| 31. | Med tanke på att de beslut och åtgärder som fattas av brottsbekämpande myndigheter kan innebära intrång i medborgarnas liv och rättigheter – även genom databehandling och dataanalyser – anser Europaparlamentet att det krävs största möjliga försiktighet för att undvika olaglig diskriminering och att vissa individer eller grupper av personer drabbas som definieras genom hänvisning till ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller tro, politisk eller annan åskådning, förmögenhet, börd, funktionsnedsättning, ålder, kön, könsuttryck, könsidentitet, sexuell läggning, uppehållsstatus, hälsotillstånd eller tillhörighet till en nationell minoritet, som ofta är föremål för etnisk profilering eller mer kraftfull brottsbekämpning, samt enskilda individer som råkar definieras av olika egenskaper. Parlamentet efterlyser ordentlig utbildning för uppgiftsinsamlarna i fronten och de som använder de ”underrättelser” som utvunnits ur dataanalysen. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar de brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna som använder sig av dataanalyser att upprätthålla högsta möjliga etikstandarder när de analyserar data och att säkerställa mänsklig medverkan och ansvarsskyldighet i beslutsfattandets olika faser – inte bara för att bedöma uppgifternas representativitet, korrekthet och kvalitet, utan även för att bedöma lämpligheten i varje beslut mot bakgrund av denna information. |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(2)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 89.

(3)  http://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/treaty/108

(4)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectID=09000016805cdd00

(5)  https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2015/15-11-19_Big_Data_EN.pdf

(6)  https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2016/16-09-23_BigData_opinion_EN.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/justice/data-protection/article-29/documentation/opinion-recommendation/files/2014/wp221_en.pdf

(8)  Europeiska datatillsynsmannens yttrande 8/2016 av den 23 september 2016, s. 15.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/90 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/90

---

P8_TA(2017)0077

Miniminormer för skydd av kaniner i uppfödning

Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2017 om miniminormer för skydd av kaniner i uppfödning (2016/2077(INI))

(2018/C 263/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 13 och 43 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 13 och 43 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2008/120/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2008/120/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2008/119/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurskyddskrav för kalvar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2008/119/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurskyddskrav för kalvar,

| — | med beaktande av rådets direktiv 1999/74/EG av den 19 juli 1999 om att fastställa miniminormer för skyddet av värphöns, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 1999/74/EG av den 19 juli 1999 om att fastställa miniminormer för skyddet av värphöns,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2007/43/EG av den 28 juni 2007 om fastställande av minimiregler för skydd av slaktkycklingar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2007/43/EG av den 28 juni 2007 om fastställande av minimiregler för skydd av slaktkycklingar,

| — | med beaktande av rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur,

| — | med beaktande av Särskild Eurobarometer 442 om européers attityder till djurs välbefinnande, som offentliggjordes i mars 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Särskild Eurobarometer 442 om européers attityder till djurs välbefinnande, som offentliggjordes i mars 2016,

| — | med beaktande av det vetenskapliga yttrandet av den 12 januari 2011 från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) om djurs välbefinnande under transport. |
| --- | --- |

—

med beaktande av det vetenskapliga yttrandet av den 12 januari 2011 från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) om djurs välbefinnande under transport.

| — | med beaktande av det vetenskapliga yttrandet av den 11 oktober 2005 från Efsa om effekten av de nuvarande systemen för inhysning och hållande på tama produktionsdjurskaniners hälsa och välbefinnande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det vetenskapliga yttrandet av den 11 oktober 2005 från Efsa om effekten av de nuvarande systemen för inhysning och hållande på tama produktionsdjurskaniners hälsa och välbefinnande,

| — | med beaktande av kapitel 7.5 i OIE:s (Världsorganisationen för djurhälsa) Terrestrial Animal Health Code om slakt av djur, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kapitel 7.5 i OIE:s (Världsorganisationen för djurhälsa) Terrestrial Animal Health Code om slakt av djur,

| — | med beaktande av den brittiska regeringens Code of Recommendations for the Welfare of Rabbits (kod med rekommendationer för kaniners välbefinnande), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den brittiska regeringens Code of Recommendations for the Welfare of Rabbits (kod med rekommendationer för kaniners välbefinnande),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0011/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0011/2017), och av följande skäl:

| A. | Kaniner är den fjärde största gruppen produktionsdjur i världen och den näst mest uppfödda arten inom EU mätt i antal. |
| --- | --- |

A.

Kaniner är den fjärde största gruppen produktionsdjur i världen och den näst mest uppfödda arten inom EU mätt i antal.

| B. | De europeiska producenterna måste uppfylla höga krav på hälsa och välbefinnande för djuren och dessa krav är inte alltid obligatoriska i de tredjeländer varifrån EU importerar slaktdjur. |
| --- | --- |

B.

De europeiska producenterna måste uppfylla höga krav på hälsa och välbefinnande för djuren och dessa krav är inte alltid obligatoriska i de tredjeländer varifrån EU importerar slaktdjur.

| C. | Konsumenterna blir ständigt mer uppmärksamma på de förhållanden under vilka djurs föds upp. |
| --- | --- |

C.

Konsumenterna blir ständigt mer uppmärksamma på de förhållanden under vilka djurs föds upp.

| D. | Kaninbranschen känner tydligt av den minskade köttkonsumtionen i EU och den ekonomiska krisen i jordbrukssektorn. Försäljningspriserna har sjunkit med ungefär 20 procent på tre år medan produktionskostnaderna är desamma. |
| --- | --- |

D.

Kaninbranschen känner tydligt av den minskade köttkonsumtionen i EU och den ekonomiska krisen i jordbrukssektorn. Försäljningspriserna har sjunkit med ungefär 20 procent på tre år medan produktionskostnaderna är desamma.

| E. | Kaninkött har ett högt näringsvärde och denna produktion spelar en stor roll för familjeföretagen, med en stor betydelse för sysselsättningen av kvinnor i många landsbygdsområden med få diversifieringsmöjligheter inom boskapsuppfödningen. |
| --- | --- |

E.

Kaninkött har ett högt näringsvärde och denna produktion spelar en stor roll för familjeföretagen, med en stor betydelse för sysselsättningen av kvinnor i många landsbygdsområden med få diversifieringsmöjligheter inom boskapsuppfödningen.

| F. | Man måste ta lika stor hänsyn till uppfödarnas välbefinnande som till djurens välbefinnande. |
| --- | --- |

F.

Man måste ta lika stor hänsyn till uppfödarnas välbefinnande som till djurens välbefinnande.

| G. | Huvuddelen av kaninerna föds upp för köttproduktion, och över 340 miljoner kaniner slaktas för köttet varje år. Kaninuppfödning utgör mindre än 1 % av den slutliga animalieproduktionen inom EU. |
| --- | --- |

G.

Huvuddelen av kaninerna föds upp för köttproduktion, och över 340 miljoner kaniner slaktas för köttet varje år. Kaninuppfödning utgör mindre än 1 % av den slutliga animalieproduktionen inom EU.

| H. | Sektorn för kaniner som hålls som produktionsdjur i EU minskar stadigt och siffrorna för 2016 pekar på en minskning av produktionen med 4,7 procent, vilket beror på att konsumenter blir allt mindre benägna att äta kaninkött. Sektorn för kaniner som hålls som produktionsdjur bedriver sin verksamhet under globala marknadsförhållanden och erhåller inte något direktstöd eller marknadsinterventioner enligt den första pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

H.

Sektorn för kaniner som hålls som produktionsdjur i EU minskar stadigt och siffrorna för 2016 pekar på en minskning av produktionen med 4,7 procent, vilket beror på att konsumenter blir allt mindre benägna att äta kaninkött. Sektorn för kaniner som hålls som produktionsdjur bedriver sin verksamhet under globala marknadsförhållanden och erhåller inte något direktstöd eller marknadsinterventioner enligt den första pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken.

| I. | EU har en negativ handelsbalans med Kina i fråga om kaninkött. 99 procent av det kaninkött som EU importerar kommer från Kina. Kinesiska producenter kommer att konkurrera ut EU-uppfödare, och detta kommer att få negativa följder för djurskyddet om inga åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

I.

EU har en negativ handelsbalans med Kina i fråga om kaninkött. 99 procent av det kaninkött som EU importerar kommer från Kina. Kinesiska producenter kommer att konkurrera ut EU-uppfödare, och detta kommer att få negativa följder för djurskyddet om inga åtgärder vidtas.

| J. | Det är nödvändigt och av intresse att åstadkomma och upprätthålla en lönsam kaninuppfödning, så att man även i fortsättningen bidrar till att bibehålla landsbygdsstrukturen och sysselsättningen, särskilt sysselsättningen för kvinnor, i områden där andra typer av produktion inte är möjliga, samt även i fortsättningen erbjuder konsumenten livsmedel av hög kvalitet och varierande slag. |
| --- | --- |

J.

Det är nödvändigt och av intresse att åstadkomma och upprätthålla en lönsam kaninuppfödning, så att man även i fortsättningen bidrar till att bibehålla landsbygdsstrukturen och sysselsättningen, särskilt sysselsättningen för kvinnor, i områden där andra typer av produktion inte är möjliga, samt även i fortsättningen erbjuder konsumenten livsmedel av hög kvalitet och varierande slag.

| K. | På internationell nivå är EU den främsta kaninproducenten, före Asien och i synnerhet Kina, som med en produktion uppgående till 417 000 ton slaktkroppar är den främsta exportören. |
| --- | --- |

K.

På internationell nivå är EU den främsta kaninproducenten, före Asien och i synnerhet Kina, som med en produktion uppgående till 417 000 ton slaktkroppar är den främsta exportören.

| L. | Kaninuppfödarna, liksom hela sektorn, har ett intresse av att kaninuppfödningen upprätthålls i enlighet med den europeiska produktionsmodellen, som bygger på de högsta standarderna i världen vad gäller livsmedelssäkerhet, djurens hälsa och välbefinnande samt respekt för miljön. |
| --- | --- |

L.

Kaninuppfödarna, liksom hela sektorn, har ett intresse av att kaninuppfödningen upprätthålls i enlighet med den europeiska produktionsmodellen, som bygger på de högsta standarderna i världen vad gäller livsmedelssäkerhet, djurens hälsa och välbefinnande samt respekt för miljön.

| M. | Europeisk kaninuppfödning vilar på samexistens mellan olika produktionssystem. Kaninuppfödning är för många små jordbruksföretag över hela territoriet ett viktigt sätt att diversifiera inkomsterna. |
| --- | --- |

M.

Europeisk kaninuppfödning vilar på samexistens mellan olika produktionssystem. Kaninuppfödning är för många små jordbruksföretag över hela territoriet ett viktigt sätt att diversifiera inkomsterna.

| N. | Med en genomsnittskonsumtion på 1,70 kg per invånare är kaninkött en av de minst konsumerade köttsorterna i EU (mellan 1 och 2 procent av all köttkonsumtion). |
| --- | --- |

N.

Med en genomsnittskonsumtion på 1,70 kg per invånare är kaninkött en av de minst konsumerade köttsorterna i EU (mellan 1 och 2 procent av all köttkonsumtion).

| O. | Det finns stora farhågor om att kaniner som hålls som produktionsdjur i Europa lever under dåliga levnadsförhållanden, lider av höga stressnivåer och drabbas av hög dödlighet och sjuklighet, vilket Efsa konstaterade redan 2005. Inhysning, utfodring, genetik, hälsoaspekter och optimering av det emotionella tillståndet för kaniner som hålls som produktionsdjur är viktiga frågor för aktörerna i kaninbranschen, särskilt när det gäller att värna om djurs hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

O.

Det finns stora farhågor om att kaniner som hålls som produktionsdjur i Europa lever under dåliga levnadsförhållanden, lider av höga stressnivåer och drabbas av hög dödlighet och sjuklighet, vilket Efsa konstaterade redan 2005. Inhysning, utfodring, genetik, hälsoaspekter och optimering av det emotionella tillståndet för kaniner som hålls som produktionsdjur är viktiga frågor för aktörerna i kaninbranschen, särskilt när det gäller att värna om djurs hälsa och välbefinnande.

| P. | Huvuddelen av kaninerna i EU hålls, sedan domesticeringen, vanligen i burar vars specifikationer i de enskilda medlemsstaterna kan skilja sig åt och ofta också gör det. |
| --- | --- |

P.

Huvuddelen av kaninerna i EU hålls, sedan domesticeringen, vanligen i burar vars specifikationer i de enskilda medlemsstaterna kan skilja sig åt och ofta också gör det.

| Q. | Kaninen har, på samma sätt som övriga arter som lever tillsammans med människan, behållit en del av sitt naturliga beteende, och det är sålunda nödvändigt att undersöka detta och tillämpa åtgärder och villkor under uppfödningen för att garantera att kaninerna, i den utsträckning det är möjligt, behåller sitt naturliga beteende, förutsatt att detta är gynnsamt för kaninernas egen hälsa. |
| --- | --- |

Q.

Kaninen har, på samma sätt som övriga arter som lever tillsammans med människan, behållit en del av sitt naturliga beteende, och det är sålunda nödvändigt att undersöka detta och tillämpa åtgärder och villkor under uppfödningen för att garantera att kaninerna, i den utsträckning det är möjligt, behåller sitt naturliga beteende, förutsatt att detta är gynnsamt för kaninernas egen hälsa.

| R. | Till intensiv uppfödning används tidiga och snabbväxande kaninraser, tidigare även kallade köttraser, framför allt kommersiella hybrider som används i industriell uppfödning för produktion av köttdjur. |
| --- | --- |

R.

Till intensiv uppfödning används tidiga och snabbväxande kaninraser, tidigare även kallade köttraser, framför allt kommersiella hybrider som används i industriell uppfödning för produktion av köttdjur.

| S. | Ekologiska produktionssystem, där slaktkaniner hålls i gruppboxar med tillgång till ett litet område med bete och större utrymme, är ett möjligt alternativ till buruppfödning. Man bör emellertid påminna om att dessa inhysningssystem i gruppboxar kan skapa problem när det gäller negativa sociala interaktioner och aggressivitet mellan djuren, vilket orsakar skador som påverkar deras hälsa och välbefinnande och en ökning av sjukdomar som sprids via avföring till mun. |
| --- | --- |

S.

Ekologiska produktionssystem, där slaktkaniner hålls i gruppboxar med tillgång till ett litet område med bete och större utrymme, är ett möjligt alternativ till buruppfödning. Man bör emellertid påminna om att dessa inhysningssystem i gruppboxar kan skapa problem när det gäller negativa sociala interaktioner och aggressivitet mellan djuren, vilket orsakar skador som påverkar deras hälsa och välbefinnande och en ökning av sjukdomar som sprids via avföring till mun.

| T. | I vissa nationella regler om ekologisk produktion förespråkas det att kaninerna ska hållas i gruppboxar med tillgång till ett litet område med bete i boxens botten. |
| --- | --- |

T.

I vissa nationella regler om ekologisk produktion förespråkas det att kaninerna ska hållas i gruppboxar med tillgång till ett litet område med bete i boxens botten.

| U. | På samma sätt som för andra arter, såsom fjäderfä, skulle man kunna forska i alternativa produktionssystem, bl.a. ekologiska produktionssystem, som skulle kunna erbjuda konsumenterna ett större urval av livsmedel och som hittills inte utvecklats i högre grad. |
| --- | --- |

U.

På samma sätt som för andra arter, såsom fjäderfä, skulle man kunna forska i alternativa produktionssystem, bl.a. ekologiska produktionssystem, som skulle kunna erbjuda konsumenterna ett större urval av livsmedel och som hittills inte utvecklats i högre grad.

| V. | När det gäller ovanstående bör man ytterligare forska kring utmaningar och möjligheter avseende system med inhysning i grupper. |
| --- | --- |

V.

När det gäller ovanstående bör man ytterligare forska kring utmaningar och möjligheter avseende system med inhysning i grupper.

| W. | Denna sektors ringa ekonomiska betydelse inom Europeiska unionen inverkar hämmande på forskning och innovation som syftar till att förbättra kaninernas hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

W.

Denna sektors ringa ekonomiska betydelse inom Europeiska unionen inverkar hämmande på forskning och innovation som syftar till att förbättra kaninernas hälsa och välbefinnande.

| X. | Det finns av EU fastställda lägsta djurskyddskrav vid svinhållning (1), för kalvar (2), för skydd av värphöns (3) och slaktkycklingar (4), samt rådets allmänna direktiv om skydd av animalieproduktionens djur (5), men det finns ingen specifik EU-lagstiftning om lägsta djurskyddskrav för kaniner. Allt fler konsumenter och medborgare runtom i EU efterfrågar lagstiftning om och bättre djurskydd för kaniner som hålls som produktionsdjur. |
| --- | --- |

X.

Det finns av EU fastställda lägsta djurskyddskrav vid svinhållning (1), för kalvar (2), för skydd av värphöns (3) och slaktkycklingar (4), samt rådets allmänna direktiv om skydd av animalieproduktionens djur (5), men det finns ingen specifik EU-lagstiftning om lägsta djurskyddskrav för kaniner. Allt fler konsumenter och medborgare runtom i EU efterfrågar lagstiftning om och bättre djurskydd för kaniner som hålls som produktionsdjur.

| Y. | På grundval av direktiv 1999/74/EG råder det förbud mot konventionell burhållning för värphöns och detta förbud har också till största delen framgångsrikt införlivats i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

Y.

På grundval av direktiv 1999/74/EG råder det förbud mot konventionell burhållning för värphöns och detta förbud har också till största delen framgångsrikt införlivats i medlemsstaterna.

| Z. | Vissa medlemsstater har redan infört nationell lagstiftning och rättsliga krav rörande uppfödning av kaniner och i samarbete med sektorn utarbetat riktlinjer för bästa praxis. År 2012 förbjöd Österrike hållande av kaniner i burar för köttproduktion. Belgien har en gällande lagstiftning som syftar till att fasa ut bursystem och ersätta dem med så kallade parksystem senast 2025. |
| --- | --- |

Z.

Vissa medlemsstater har redan infört nationell lagstiftning och rättsliga krav rörande uppfödning av kaniner och i samarbete med sektorn utarbetat riktlinjer för bästa praxis. År 2012 förbjöd Österrike hållande av kaniner i burar för köttproduktion. Belgien har en gällande lagstiftning som syftar till att fasa ut bursystem och ersätta dem med så kallade parksystem senast 2025.

| AA. | I EU:s strategi för djurskydd och djurs välbefinnande framhävs behovet av att genomföra hela det befintliga regelverket innan en mer omfattande lagstiftning införs liksom att skapa incitament för utarbetandet av riktlinjer för bästa praxis. |
| --- | --- |

AA.

I EU:s strategi för djurskydd och djurs välbefinnande framhävs behovet av att genomföra hela det befintliga regelverket innan en mer omfattande lagstiftning införs liksom att skapa incitament för utarbetandet av riktlinjer för bästa praxis.

| AB. | Mot bakgrund av kravet på att övergå till alternativa produktionssystem och kaninuppfödningens blygsamma ekonomiska tyngd inom den europeiska animalieproduktionen bör medlemsstaterna och kommissionen uppmuntras till att närmare undersöka kaniners hälsa, välbefinnande, uppfödning, inhysning, foder, beteende och bedövning. |
| --- | --- |

AB.

Mot bakgrund av kravet på att övergå till alternativa produktionssystem och kaninuppfödningens blygsamma ekonomiska tyngd inom den europeiska animalieproduktionen bör medlemsstaterna och kommissionen uppmuntras till att närmare undersöka kaniners hälsa, välbefinnande, uppfödning, inhysning, foder, beteende och bedövning.

| AC. | Efsas vetenskapliga yttrande från 2005 om system för inhysning och hållande av kaniner som produktionsdjur rekommenderar större burar, lägre högsta tillåtna djurtäthet för växande djur och terapeutiska åtgärder inklusive användning av tillsatser för att minska förekomsten av sjukdom. |
| --- | --- |

AC.

Efsas vetenskapliga yttrande från 2005 om system för inhysning och hållande av kaniner som produktionsdjur rekommenderar större burar, lägre högsta tillåtna djurtäthet för växande djur och terapeutiska åtgärder inklusive användning av tillsatser för att minska förekomsten av sjukdom.

| AD. | OIE:s (Världsorganisationen för djurhälsa) rekommendationer i Terrestrial Animal Health Code om slakt av djur, inklusive bedövningsmetoder och kunskapskrav för aktörer, är tillämpliga på kaniner. |
| --- | --- |

AD.

OIE:s (Världsorganisationen för djurhälsa) rekommendationer i Terrestrial Animal Health Code om slakt av djur, inklusive bedövningsmetoder och kunskapskrav för aktörer, är tillämpliga på kaniner.

| AE. | Enligt artikel 3 i rådets direktiv 98/58/EG om skydd av animalieproduktionens djur ska ”alla rimliga mått och steg” vidtas för att garantera djurs välbefinnande, och i artikel 4 fastställs standarder för hållning av djur på grundval av ”beprövad erfarenhet och vetenskaplig kunskap”, vilket inkluderar standarder fastställda av Efsa och OIE. |
| --- | --- |

AE.

Enligt artikel 3 i rådets direktiv 98/58/EG om skydd av animalieproduktionens djur ska ”alla rimliga mått och steg” vidtas för att garantera djurs välbefinnande, och i artikel 4 fastställs standarder för hållning av djur på grundval av ”beprövad erfarenhet och vetenskaplig kunskap”, vilket inkluderar standarder fastställda av Efsa och OIE.

Allmänna kommentarer

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att kaniner inom EU oftast föds upp i konventionella oberikade burar, som är en ostimulerande omgivning med endast behållare för vatten och foder, och som inte uppfyller kraven på optimal uppfödning enligt de senaste vetenskapliga rönen. Parlamentet noterar också att kaniner ibland uteslutande utfodras med pellets och inte har tillgång till fiberrikt material och att de trånga utrymmena i de oberikade ståltrådsburarna kan leda till onaturligt beteende. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att det krävs ytterligare vetenskaplig forskning kring inhysningssystem som skulle kunna främja hygienkvaliteten och begränsa riskerna för att djuren drabbas av sjukdomar och infektioner. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet är medvetet om att alternativ till uppfödning av kaniner i burar tillämpas med framgång, t.ex. uppfödning i s.k. parksystem eller i stallar där gräs är den huvudsakliga födan, vilket ökar komforten och välbefinnandet för kaniner i uppfödning. Parlamentet anser att dessa alternativa system bör utvecklas, förbättras och främjas samtidigt som det erkänner att efterfrågan på kaninkött från parksystem i viss mån är begränsad på grund av att de högre produktionskostnaderna påverkar konsumentpriset. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmuntrar till användning av s.k. kollektiva parksystem för kaniner på grund av deras större livsutrymme som i högre grad medger socialt beteende och rörelse. Parlamentet framhåller att användning av kollektiva parksystem förbättrar välbefinnandet bland kaniner genom att de ger dem mer naturlika livsförhållanden. Parlamentet understryker att djurens hälsa också är beroende av två viktiga uppfödningsfaktorer, nämligen miljöförhållandena i byggnaderna och utvecklingen av lämplig djurhållning, bioskydd och god förvaltningspraxis. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att bedriva ytterligare forskning för att finna de bästa systemen för inhysning, i syfte att förbättra djurens välbefinnande inom olika typer av djurhållning, vilket gör det möjligt att genomföra förbättringsåtgärder vid anläggningarna samtidigt som man garanterar att anläggningarna är hållbara. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att allt kaninkött på EU-marknaden, även sådant kött som har importerats från tredjeland, måste uppfylla höga standarder för livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet samt djurskyddskriterier. Parlamentet understryker farorna med osund konkurrens från tredjeländer om inte motsvarande standarder och kriterier tillämpas på importer. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsatt garantera att importerat kaninkött håller hög kvalitet och är säkert genom att kontrollera och inspektera köttet vid införsel till EU. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av den europeiska plattformen för djurs välbefinnande och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utbyta och använda bästa praxis för kaninuppfödning. |
| --- | --- |

8.

Kaninuppfödning

| 9. | Europaparlamentet betonar att höggradigt intensiva metoder används för kaninuppfödning inom EU, även om förhållandena vid kaninavel och kaninhållning varierar, vilket beror på skillnaderna i syftet med kaninuppfödningen och variationerna i konsumentkrav mellan marknader och medlemsstater. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att storleken på burarna varierar i förhållande till djurens ålder och vikt och att detta påverkar rörligheten så som att sträcka på sig, sitta och stå med öronen uppåt (en ”spanande” ställning, typisk för arten), stegra sig, vända sig bekvämt och skutta. Parlamentet understryker att denna brist på motion även kan leda till försvagat skelett, stereotypa beteenden och skador på trampdynorna. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet understryker att inhysningssystemen har förbättrats med tiden genom att ny utrustning tagits i bruk, såsom tasstöd, vars syfte är att minska skador på tassarna och förbättra djurens välbefinnande. Parlamentet betonar dock att vissa äldre typer av burar kan med dagens mått mätt ha en otillfredsställande konstruktion. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar med oro att sjukdomsförekomsten och dödligheten hos produktionskaniner är synnerligen hög, vilket bl.a. beror på att förekomsten av parasiter (koccidios, springmask m.fl.) och mottagligheten för sådana infektionssjukdomar som HDV och kaninpest är större än hos andra arter. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att Efsa 2005 fastslog att dödligheten och sjukligheten bland kaniner som hålls som produktionsdjur tycks vara avsevärt högre än bland andra produktionsdjurarter på grund av tarm- och luftvägsinfektioner och reproduktiva problem. Parlamentet påpekar också att man i samma Efsa-rapport varnade för de ökade hälsoriskerna för kaniner till följd av uppfödning på golv, jämfört med burar, särskilt på grund av koccidios- och parasitinfektioner. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som många producenter gjort genom att förbättra utformningen av inhysningssystemen i överensstämmelse med Efsas rekommendationer. Parlamentet uttrycker dock sin oro över bristen på behandling och forskning för att råda bot på sjukdomarna hos kaniner i uppfödning. |
| --- | --- |

14.

Uppfödning av kaniner

| 15. | Europaparlamentet uttrycker oro över att kaniner som föds upp och göds för köttproduktion i EU hålls i burar som är föråldrade och inte motsvarar moderna uppfödningskrav tilldelas ett utrymme per kanin som är mindre än två vanliga pappersark i A4-format. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet framhåller att kaniner är extremt känsliga djur och kan lida av ett stort antal olika problem i anslutning till deras välbefinnande och av sjukdomar som orsakats av olämpliga uppfödningsvillkor, däribland dödliga virussjukdomar, sjukdomar i andningsorganen och såriga hasor, som de får av att sitta på burbottnar av metalltråd. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet framhåller att kaninuppfödare och veterinärer har få terapeutiska verktyg för att hantera de hälsoproblem som uppstår och större ansträngningar är nödvändiga för att tackla bristen på forskning och investering i läkemedel för sekundära ändamål och för behandling av mindre vanligt förekommande arter. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påpekar också att nutrition har stor inverkan på djurs välbefinnande och hälsa, och anser därför att kaniner alltid bör ha tillgång till en balanserad och fiberrik diet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar dock att hälsoriskerna är begränsade tack vare EU:s mycket stränga hälsoregler och understryker att sjuka djur inom ramen för gällande lagstiftning direktiv 98/58/EG omedelbart bör ges medicinsk behandling och sättas i isolering tills de tillfrisknat, alternativt avlivas om så är nödvändigt. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet erkänner vikten av att tillhandahålla utbildning för personer som håller på med alla aspekter av djurhållning inom kaninproduktion, samt vägledning om bästa praxis som bygger på tillförlitliga tekniska och vetenskapliga analyser, i syfte att förbättra deras prestationer och förståelse av de relevanta djurskyddskraven för att på så sätt undvika onödigt lidande för djuren. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påpekar att kaniner för gödning och kaninhonor som hålls i alternativa kollektiva parksystem, vanligtvis på 750 cm2/kanin för växande kaniner och på 800 cm2/kanin för kaninhonor, drar nytta av större utrymme att röra sig på, för sociala interaktioner och lek, och att hyllor i kollektiva parksystem gör det möjligt för kaninerna att undvika och komma undan angripande artfränder, med separata bolådor för kaninhonorna när de diar en kull. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet erkänner att dessa system medför kostnader för kaninuppfödningsanläggningarna, och därför måste uppfödare som väljer detta uppfödningssystem ges ekonomiskt stöd. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja kaninuppfödningssektorn i EU:s framtida budgetar. Parlamentet konstaterar att ekonomiskt stöd finns tillgängligt inom ramen program för landsbygdsutveckling för att stödja de uppfödare som tillämpar djurskyddsåtgärder som ökar kaninernas välbefinnande. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet påminner om att alla obligatoriska åtgärder som införs bör åtföljas av en nödvändig budget som stöder kaninuppfödarna. Parlamentet framhåller dessutom att en särskild budgetpost bör införas för att främja konsumtion av kaninkött. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet understryker att mer forskning om inhysning av grupper av kaninhonor skulle gynna deras välbefinnande, särskilt i fråga om den tid som honor måste hållas i separat inhysning och när de sedan kan återintroduceras i gruppen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att hankaniner som är 12 veckor gamla eller äldre och som hålls för avel alltid bör hållas separat i alla system p.g.a. problem med aggression. |
| --- | --- |

25.

Transport och slakt

| 26. | Europaparlamentet påpekar att transport är en stressande erfarenhet för kaniner. Parlamentet betonar att kaniner bör utfodras och vattnas före långdistanstransporter och få tillgång till tillräckligt med föda och vatten under transporten, och att transporttiden bör vara så begränsad som möjligt med tanke på djurartens känsliga natur. Parlamentet betonar att det finns ett stort antal olika stressfaktorer som påverkar djurs välbefinnande, såsom värme, svält, vätskebrist, smärta och chock, kyla, åksjuka och rädsla. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar att välbefinnandet under transport och slakt för kaniner som hålls som produktionsdjur är beroende av attityder och hanteringsförfaranden bland uppfödare, transportörer och slakteripersonal, samt av transportlogistiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka genomförandet och verkställandet av relevant EU-lagstiftning, särskilt rådets förordning (EU) nr 1/2005 om skydd av djur under transport. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet understryker att kaniner bör vara helt bedövade före slakt, för att säkerställa att de inte utsätts för lidande, smärta eller stress. Parlamentet erinrar om att slakten måste ske utan att det finns risk för att det bedövade djuret återfår medvetandet i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1099/2009 om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning. Parlamentet påminner om att utvecklingen inom den praktiska forskningen om bedövningsteknik som tillämpas på andra arter möjliggör ekonomiskt hållbara och mer humana elektriska metoder eller andra bedövningsmetoder, såsom bedövning med gasblandning, vilka är särskilt anpassade för kaniner. |
| --- | --- |

28.

Antimikrobiell resistens

| 29. | Europaparlamentet erkänner att de europeiska producenterna gör stora ansträngningar för att minska användningen av antibiotika inom kaninuppfödningen. Parlamentet betonar att den utbredda användningen av antibiotika i kaninuppfödning, särskilt inom intensiva typer av uppfödning, kan leda till ökad antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att ett starkt beroende av antibiotika kan leda till ökad antibiotikaresistens, och en mer ansvarsfull användning måste därför aktivt främjas. Parlamentet anser att kaninproduktionen, i likhet med andra animalieproduktionssektorer, också berörs av detta problem och att denna sektor därför måste göra betydande ansträngningar för att främja en ansvarsfull användning av antibiotika för att på så sätt bibehålla dess effektivitet och förebygga antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar att för att uppnå och upprätthålla en god hygienisk standard i alla uppfödningssystem, huvudsakligen genom att utveckla preventiva åtgärder och riktade kontroller, bör medlemsstaterna uppmuntras att gradvis avveckla användningen av konventionella burar i EU och samtidigt främja ekonomiskt livskraftiga och berikade uppfödningssystem. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att antibiotika bör användas endast för behandling och med en lämplig karenstid före slakt i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 470/2009 om gränsvärden för farmakologiskt verksamma ämnen i animaliska livsmedel, i syfte att garantera att kaninkött är säkert. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att en minskad användning av antibiotika, och de positiva effekter detta kommer att få på folkhälsan, endast kan uppnås om mer betoning läggs på skötseln och övervakningen av kaninuppfödningsanläggningar. |
| --- | --- |

33.

Slutsatser

| 34. | Mot bakgrund av det stora antal kaniner som föds upp och slaktas i EU och de allvarliga följder som de nuvarande system som används för uppfödning av kaniner har för djurens välfärd, uppmanar Europaparlamentet kommissionen att utarbeta en färdplan för att uppnå ekonomiskt hållbara miniminormer för skydd av kaniner i uppfödning. Parlamentet betonar att denna färdplan bör omfatta mätbara milstolpar med regelbunden rapportering och att den, i kronologisk ordning, åtminstone bör innehålla






  — | utarbetandet av riktlinjer om bästa praxis och om fastställande av djurskyddsregler för kaniner i samarbete med alla de aktörer som är involverade i produktionen och övriga berörda parter inom kaninuppfödningssektorn, |
| --- | --- | --- |

34.

—

utarbetandet av riktlinjer om bästa praxis och om fastställande av djurskyddsregler för kaniner i samarbete med alla de aktörer som är involverade i produktionen och övriga berörda parter inom kaninuppfödningssektorn,

| — | en rekommendation från kommissionen i vilken man beaktar befintliga nationella åtgärder, och som vid behov omfattar förslag till en gemensam EU-strategi, särskilt när det gäller kaniners hälsa, välbefinnande och inhysning. |
| --- | --- |

—

en rekommendation från kommissionen i vilken man beaktar befintliga nationella åtgärder, och som vid behov omfattar förslag till en gemensam EU-strategi, särskilt när det gäller kaniners hälsa, välbefinnande och inhysning.

| — | inom en lämplig tidsram, ett lagstiftningsförslag om miniminormer för skydd av kaniner i uppfödning. |
| --- | --- |

—

inom en lämplig tidsram, ett lagstiftningsförslag om miniminormer för skydd av kaniner i uppfödning.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja vetenskapliga rön och resultat som grundval när den lägger fram förslag till åtgärder avseende inhysningskrav för kaninhonor för avel och för kaniner som föds upp för köttproduktion, med vederbörlig hänsyn till djurens biologiska behov och deras artspecifika beteende i förhållande till dessa inhysningskrav. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet anser att kraven i artiklarna 3 och 4 i direktiv 98/58/EG på att ”alla rimliga mått och steg” ska vidtas för att garantera djurens välbefinnande, och fastställandet av standarder ”enligt beprövad erfarenhet och vetenskaplig kunskap” bör användas för att genomföra de vetenskapliga rekommendationer om kaniners välbefinnande som Efsa och OIE har utfärdat. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet påpekar att det är nödvändigt att upprätthålla en jämvikt mellan de olika aspekter som ska beaktas när det gäller djurs välbefinnande och hälsa, uppfödarnas ekonomiska situation och arbetsvillkor, hållbarhet inom produktionen, miljöpåverkan samt konsumentskydd. Likaså är det nödvändigt att ta fasta på konsumenternas intresse av att det finns överkomligt och högkvalitativt kaninkött. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet framhåller att målet med den gemensamma jordbrukspolitiken är att ge konsumenter i hela EU tillgång till jordbruks- och livsmedelsprodukter och samtidigt beakta deras behov av och önskemål om hälsosamma jordbruks- och livsmedelsprodukter av hög kvalitet till rimliga priser. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och sektorn att skapa tydliga system för produktmärkning och utnyttja märkningssystem i enlighet med kapitel V i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, i syfte att säkerställa större transparens på marknaden, upprätthålla kvalitetsnormer och skydda konsumenternas hälsa, eftersom detta ger konsumenterna möjlighet att fatta medvetna och transparenta köpbeslut, framhäver produktens ursprung och samtidigt skyddar mot illojal konkurrens. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar att samtliga befintliga regler bör harmoniseras på EU-nivå. Parlamentet understryker att utbyte av information för utarbetandet av riktlinjer för bästa praxis och stödjandet av nationella riktlinjer är synnerligen viktiga för denna process. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmuntrar alla medlemsstater att anpassa det egna landets djurskyddsbestämmelser till de befintliga bestämmelserna om skydd av kaniner som har fastställts av Österrike, Belgien, Tyskland och Förenade kungariket, i syfte att få till stånd lika villkor för alla. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Mot bakgrund av kravet på att övergå till alternativa produktionssystem erkänner Europaparlamentet behovet av ytterligare vetenskapliga undersökningar om kaninuppfödning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen och ge budgetstöd till och bedriva forskning inom följande områden:






  — | Produktionskaniners hälsa. |
| --- | --- | --- |

42.

—

Produktionskaniners hälsa.

| — | Produktionskaniners välbefinnande. |
| --- | --- |

—

Produktionskaniners välbefinnande.

| — | Inhysning av produktionskaniner. |
| --- | --- |

—

Inhysning av produktionskaniner.

| — | Kaninavel, inbegripet kaninavel med gener som ger ett lugnare temperament. |
| --- | --- |

—

Kaninavel, inbegripet kaninavel med gener som ger ett lugnare temperament.

| — | Uppfödning av produktionskaniner. |
| --- | --- |

—

Uppfödning av produktionskaniner.

| — | Produktionskaniners beteende. |
| --- | --- |

—

Produktionskaniners beteende.

| — | Produktionskaniners nutrition. |
| --- | --- |

—

Produktionskaniners nutrition.

| — | Artspecifika sjukdomar, sjuklighet och dödlighet hos produktionskaniner. |
| --- | --- |

—

Artspecifika sjukdomar, sjuklighet och dödlighet hos produktionskaniner.

| — | Lämpliga läkemedel, vacciner och behandlingar av produktionskaniner, med beaktande av det växande problemet med antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

—

Lämpliga läkemedel, vacciner och behandlingar av produktionskaniner, med beaktande av det växande problemet med antimikrobiell resistens.

| — | Lämpliga artspecika och humana bedövningsmetoder för produktionskaniner. |
| --- | --- |

—

Lämpliga artspecika och humana bedövningsmetoder för produktionskaniner.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla data om produktion av och handel med kaninkött och inbegripa kaninkött i det europeiska organet för bevakning av köttmarknaden. |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Rådets direktiv 2008/120/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning. EUT L 47, 18.2.2009, s. 5.

(2)  Rådets direktiv 2008/119/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurskyddskrav för kalvar. EUT L 10, 11.1.2009, s. 7.

(3)  Rådets direktiv 1999/74/EG av den 19 juli 1999 om att fastställa miniminormer för skyddet av värphöns, EGT L 203, 3.8.1999, s. 53.

(4)  Rådets direktiv 2007/43/EG av den 28 juni 2007 om fastställande av minimiregler för skydd av slaktkycklingar. EUT L 182, 12.7.2007, s. 19.

(5)  Rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur. EGT L 221, 8.8.1998, s. 23.

---

Onsdagen den 15 mars 2017

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/98 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/98

---

P8_TA(2017)0083

Hinder för unionsmedborgares fria rörlighet och frihet att arbeta på den inre marknaden

Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2017 om hinder för unionsmedborgares fria rörlighet och frihet att arbeta på den inre marknaden (2016/3042(RSP))

(2018/C 263/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 3.2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3.2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av avdelningarna IV och V och artiklarna 4.2 a, 20, 21, 26, 45–48 och 153 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelningarna IV och V och artiklarna 4.2 a, 20, 21, 26, 45–48 och 153 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 30, 31 och 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 30, 31 och 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 av den 16 september 2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 av den 16 september 2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 492/2011 av den 5 april 2011 om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 492/2011 av den 5 april 2011 om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/589 av den 13 april 2016 om ett europeiskt nätverk för arbetsförmedlingar (Eures), om arbetstagares tillgång till rörlighetstjänster och om ytterligare integration av arbetsmarknaderna samt om ändring av förordningarna (EU) nr 492/2011 och (EU) nr 1296/2013 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/589 av den 13 april 2016 om ett europeiskt nätverk för arbetsförmedlingar (Eures), om arbetstagares tillgång till rörlighetstjänster och om ytterligare integration av arbetsmarknaderna samt om ändring av förordningarna (EU) nr 492/2011 och (EU) nr 1296/2013 (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandhållande av tjänster (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandhållande av tjänster (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven 64/221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven 64/221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/55/EU av den 20 november 2013 om ändring av direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/55/EU av den 20 november 2013 om ändring av direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen) (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/54/EU av den 16 april 2014 om åtgärder som underlättar utövandet av arbetstagares rättigheter i samband med fri rörlighet för arbetstagare (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/54/EU av den 16 april 2014 om åtgärder som underlättar utövandet av arbetstagares rättigheter i samband med fri rörlighet för arbetstagare (10),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/67/EU av den 15 maj 2014 om tillämpning av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen) (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/67/EU av den 15 maj 2014 om tillämpning av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen) (11),

| — | med beaktande av kommissionens uppföljande meddelande av den 2 juli 2009 om vägledning till ett bättre införlivande och en bättre tillämpning av direktiv 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (COM(2009)0313), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens uppföljande meddelande av den 2 juli 2009 om vägledning till ett bättre införlivande och en bättre tillämpning av direktiv 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (COM(2009)0313),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 november 2013Fri rörlighet för EU-medborgare och deras familjer: Fem åtgärder för att skapa förändring (COM(2013)0837), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 november 2013Fri rörlighet för EU-medborgare och deras familjer: Fem åtgärder för att skapa förändring (COM(2013)0837),

| — | med beaktande av rapporten om EU-medborgarskapet 2017 av den 24 januari 2017Stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring (COM(2017)0030), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om EU-medborgarskapet 2017 av den 24 januari 2017Stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring (COM(2017)0030),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2011 om fri rörlighet för arbetstagare i Europeiska unionen (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2011 om fri rörlighet för arbetstagare i Europeiska unionen (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om social trygghet för alla, inklusive egenföretagare (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om social trygghet för alla, inklusive egenföretagare (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2014 om respekt för den grundläggande rätten till fri rörlighet i EU (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2014 om respekt för den grundläggande rätten till fri rörlighet i EU (14),

| — | med beaktande av artikel 216.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 216.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Utskottet för framställningar har tagit emot många framställningar om de olika hinder som unionsmedborgarna möter när de försöker utöva sin rätt till fri rörlighet. |
| --- | --- |

A.

Utskottet för framställningar har tagit emot många framställningar om de olika hinder som unionsmedborgarna möter när de försöker utöva sin rätt till fri rörlighet.

| B. | Vissa medlemsstater erkänner inte äktenskap eller registrerat partnerskap för hbti-personer, vilket kan försvåra dessa personers och deras partners fria rörlighet i unionen och hindra dem från att få tillgång till vissa sociala förmåner eller offentliga tjänster i de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

B.

Vissa medlemsstater erkänner inte äktenskap eller registrerat partnerskap för hbti-personer, vilket kan försvåra dessa personers och deras partners fria rörlighet i unionen och hindra dem från att få tillgång till vissa sociala förmåner eller offentliga tjänster i de berörda medlemsstaterna.

| C. | En utfrågning om hinder för unionsmedborgares fria rörlighet och frihet att arbeta på den inre marknaden, enligt framställarnas redogörelser, anordnades i framställningsutskottet tisdagen den 11 oktober 2016. |
| --- | --- |

C.

En utfrågning om hinder för unionsmedborgares fria rörlighet och frihet att arbeta på den inre marknaden, enligt framställarnas redogörelser, anordnades i framställningsutskottet tisdagen den 11 oktober 2016.

| D. | Den fria rörligheten är en grundläggande rättighet för unionsmedborgare, och den är oundgänglig för den sociala och ekonomiska sammanhållningen i unionen, som syftar till att skapa full sysselsättning och sociala framsteg. |
| --- | --- |

D.

Den fria rörligheten är en grundläggande rättighet för unionsmedborgare, och den är oundgänglig för den sociala och ekonomiska sammanhållningen i unionen, som syftar till att skapa full sysselsättning och sociala framsteg.

| E. | Denna rätt till fri rörlighet för arbetstagare har kränkts av flera medlemsstater, vilket många framställare tagit upp. Ibland undviker unionsmedborgare som utövar sin rätt till fri rörlighet att vända sig till sjukvårdsinrättningar av rädsla att bli utvisade, vilket är en verklig begränsning av deras grundläggande rätt till hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

E.

Denna rätt till fri rörlighet för arbetstagare har kränkts av flera medlemsstater, vilket många framställare tagit upp. Ibland undviker unionsmedborgare som utövar sin rätt till fri rörlighet att vända sig till sjukvårdsinrättningar av rädsla att bli utvisade, vilket är en verklig begränsning av deras grundläggande rätt till hälso- och sjukvård.

| F. | Den ekonomiska krisen och de åtgärder som vidtagits för att motverka den har ökat de socioekonomiska orättvisorna och antalet fall av ekonomisk migration inom EU. Detta måste beaktas, och särskilda samordningsåtgärder måste vidtas såväl av hem- som av värdmedlemsstaterna och de berörda EU-institutionerna. |
| --- | --- |

F.

Den ekonomiska krisen och de åtgärder som vidtagits för att motverka den har ökat de socioekonomiska orättvisorna och antalet fall av ekonomisk migration inom EU. Detta måste beaktas, och särskilda samordningsåtgärder måste vidtas såväl av hem- som av värdmedlemsstaterna och de berörda EU-institutionerna.

| G. | Arbetstagares rörlighet inom EU kan vara en utmaning för nationella arbetsmarknader som kräver riktade lösningar, men den kan även bidra till mer rättvisa arbetsmarknader, förutsatt att arbetstagarnas grundläggande rättigheter skyddas till fullo. |
| --- | --- |

G.

Arbetstagares rörlighet inom EU kan vara en utmaning för nationella arbetsmarknader som kräver riktade lösningar, men den kan även bidra till mer rättvisa arbetsmarknader, förutsatt att arbetstagarnas grundläggande rättigheter skyddas till fullo.

| H. | Medlemsstaterna och EU-institutionerna delar ansvaret för att få principerna om fri rörlighet att fungera till förmån för medborgarna, tillväxten, den ekonomiska och sociala utvecklingen samt sysselsättningen, och för att säkerställa ett mer effektivt införlivande och genomförande av EU:s rättsliga ramverk. |
| --- | --- |

H.

Medlemsstaterna och EU-institutionerna delar ansvaret för att få principerna om fri rörlighet att fungera till förmån för medborgarna, tillväxten, den ekonomiska och sociala utvecklingen samt sysselsättningen, och för att säkerställa ett mer effektivt införlivande och genomförande av EU:s rättsliga ramverk.

| I. | I vissa fall präglas den sociala tryggheten för mobila arbetstagare och deras familjer inom EU av ojämlikhet och oförutsägbarhet. |
| --- | --- |

I.

I vissa fall präglas den sociala tryggheten för mobila arbetstagare och deras familjer inom EU av ojämlikhet och oförutsägbarhet.

| J. | Socialförsäkringsförmåner bör utan diskriminering kunna åtnjutas av arbetstagare med fast anställning, säsongsanställning eller gränsöverskridande anställning och även av dem som bedriver tjänsteverksamhet. |
| --- | --- |

J.

Socialförsäkringsförmåner bör utan diskriminering kunna åtnjutas av arbetstagare med fast anställning, säsongsanställning eller gränsöverskridande anställning och även av dem som bedriver tjänsteverksamhet.

| K. | Användning av skuldebrev i anställningsförhållanden kan leda till en orättvis och diskriminerande situation för arbetstagare, och hindra dem från att utöva sin rätt till fri rörlighet på den inre marknaden. |
| --- | --- |

K.

Användning av skuldebrev i anställningsförhållanden kan leda till en orättvis och diskriminerande situation för arbetstagare, och hindra dem från att utöva sin rätt till fri rörlighet på den inre marknaden.

| L. | Framställarna är oroade över avsaknaden av bredbandsuppkoppling, särskilt i avlägset belägna områden, på landsbygden och i bergsområden, och över att den bredbandshastighet som utlovats inte stämmer med verkligheten, vilket begränsar konsumentskyddsnivån på den inre marknaden och försvårar tillgången till information och tjänster. |
| --- | --- |

L.

Framställarna är oroade över avsaknaden av bredbandsuppkoppling, särskilt i avlägset belägna områden, på landsbygden och i bergsområden, och över att den bredbandshastighet som utlovats inte stämmer med verkligheten, vilket begränsar konsumentskyddsnivån på den inre marknaden och försvårar tillgången till information och tjänster.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen, att ta bort all diskriminering och onödiga hinder från sina bestämmelser avseende unionsmedborgare och deras familjemedlemmar, även sådana som inte är unionsmedborgare, så att de kan utöva sin rätt till inresa och vistelse i medlemsstaterna och åtnjuta sina sociala rättigheter, och att effektivisera sin förvaltning för att främja arbetskraftsrörligheten inom EU. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är mycket oroat över hur vissa medlemsstater agerar i strid med principen om fri rörlighet för arbetstagare genom att utvisa unionsmedborgare som varit anställda där en kort tid efter det att deras anställningskontrakt löpt ut. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra, uppdatera och utöka sina riktlinjer för bättre införlivande och tillämpning av direktiv 2004/38/EG för att i synnerhet inkludera senaste rättspraxis från Europeiska unionens domstol (mål C-456/12 (15) och C-457/12 (16)). Parlamentet rekommenderar att införlivande- och genomförandeplanerna används för att säkerställa en komplett och korrekt tillämpning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar principen om lika lön för lika arbete, och beklagar djupt att vissa medlemsstater nekar arbetstagare från andra länder i EU social trygghet. Medlemsstaterna uppmanas med kraft att efterleva rådande unionslagstiftning och arbetsrättens grundläggande principer i syfte att skydda alla arbetstagare inom EU. Parlamentet önskar att rådande villkor ska definieras tydligare så att unionsmedborgare och familjemedlemmar från tredjeländer ska kunna utnyttja sina sociala rättigheter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av systemet för elektroniskt utbyte av socialförsäkringsuppgifter, vilket hjälper socialförsäkringsorgan i hela EU att på ett snabbare och säkrare sätt utbyta information. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra sin tekniska kapacitet för anpassning till nya slags informationsutbyten. Parlamentet önskar att möjligheterna att främja kollektivavtal över nationsgränserna och skapa europeiska plattformar för främjande av god praxis ska analyseras. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar varje medlemsstat att inrätta en enda nationell webbplats i enlighet med direktiv 2014/67/EU. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att förbättra sin väglednings- och rådgivningsverksamhet för att ytterligare stärka medborgares rätt att fritt röra sig, arbeta och studera i andra medlemsstater, och att öka allmänhetens medvetenhet om detta ämne. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra effektiviteten i de verktyg som skapats för att erbjuda information om jobb och inlärningsmöjligheter runt om i EU, såsom Eures och Ploteus, och att öka allmänhetens kännedom om dem. Parlamentet noterar den nya Eures-förordningen (förordning (EU) 2016/589), vars övergripande syfte är att göra Eures till ett effektivt anställningsverktyg genom rättvis arbetskraftsrörlighet inom EU. Parlamentet betonar att bättre konsulärt stöd och samarbete bidrar till att höja medvetenheten om individers personliga status och skydda mobila arbetstagare eller studerandes grundläggande rättigheter, och underlättar en smidig anpassning för dem i värdmedlemsstaten. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge klara riktlinjer och korrekt utbildning för tjänstemän och administrativ personal som arbetar med genomförandet av sociala rättigheter för unionsmedborgare och tredjelandsmedborgare, arbetstagare och deras familjer, som är lagligen bosatta i EU. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet önskar utökade tjänster inom Solvit, till exempel med inrättande av en telefonhjälptjänst, och en förstärkning av andra behöriga myndigheter som unionsmedborgarna kan vända sig till med sina särskilda frågor avseende den inre marknaden, så att de och deras familjer i tid kan få information och stöd när de stöter på hinder för sin rätt till fri rörlighet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet vill se förbättringar i insamlingen och behandlingen av statistiska uppgifter om antalet medborgare som använder möjligheten att ta med sig sina sociala rättigheter från en medlemsstat till en annan, så att man ytterligare kan förbättra samordningen mellan medlemsstaterna och förstärka unionsmedborgarnas rättigheter med politiska lösningar för att nå högre nivåer av socialt skydd. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet önskar att tolkningen av ”stadigvarande bosättning” e.d. ska harmoniseras bättre. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att man inte lyckats samordna de olika socialförsäkringsrättigheterna, vilket skapar hinder för unionsmedborgarna, och uppmanar medlemsstaterna att fullständigt och effektivt genomföra förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen, för att se till att människor kan ta med sig sina socialförsäkringsförmåner (t.ex. statlig pension, sjukförsäkring, arbetslöshetsunderstöd och familjebidrag) och därigenom minska hindren för arbetskraftens rörlighet inom EU. Parlamentet vill se resoluta och effektiva åtgärder i riktning mot ett samordnat system av sammantagna sociala bidrag och förmåner för varje enskild person inom EU, såsom ett socialförsäkringskort för att underlätta spårbarheten av vilka avgifter som betalats in och vilka rättigheter en person har (17). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snabbt förverkliga EU-intyget om funktionsnedsättning, vilket skulle underlätta funktionsnedsatta personers resor och rörlighet mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet beklagar att unionsmedborgare utestängs från en annan medlemsstats nationella offentliga hälso- och sjukvård, eftersom tillträde är en rättighet som fastställs i direktiv 2011/24/EU om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård, i förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och i relaterad rättspraxis från domstolen (18). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet önskar bättre samordning på unionens skattepolitiska område, till exempel för att undvika dubbelbeskattning och behandla andra viktiga frågor såsom åtgärder mot skattedumpning. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar det ökande antalet gränsöverskridande vårdnadstvister, som har sin grund i den fria rörligheten för personer. Parlamentet vill se ökat konsulärt och rättsligt samarbete mellan medlemsstaterna i vårdnadstvister, och välkomnar den pågående översynen av Bryssel IIa-förordningen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet fördömer metoden att använda skuldebrev in blanco i anställningsförhållanden, vilket gör det lättare för arbetsgivaren att kräva ersättning för eventuella skador och undvika långdragna förhandlingar i arbetsdomstol, samtidigt som bevisbördan blir omvänd vad gäller skuld och ersättningens storlek. Parlamentet betonar att dessa skuldebrev in blanco hindrar medborgare från att utöva sin rätt till fri rörlighet på den inre marknaden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta lagstiftning som förbjuder användning av skuldebrev in blanco i anställningsförhållanden inom hela EU. Kommissionen uppmanas med kraft att utfärda en rekommendation till medlemsstaterna om att användning av skuldebrev in blanco i anställningsförhållanden uttryckligen måste förbjudas. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet är oroat över de svårigheter som framställare möter när det gäller att få sina yrkeskvalifikationer erkända runt om i Europa. Parlamentet vill att medlemsstaterna ska göra ytterligare standardiseringar av akademiska titlar och utbildningsbevis avseende fortbildning, systematisk användning av informationssystemet för den inre marknaden för att säkerställa bättre administrativt samarbete och enklare och snabbare förfaranden för erkännande av yrkeskvalifikationer och av krav avseende kontinuerlig fortbildning för yrkeskvalificerade personer som planerar att arbeta i en annan medlemsstat, med undvikande av alla former av diskriminering, i linje med domstolens fastställda rättspraxis, samtidigt som värdlandets krav respekteras helt i linje med direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet är övertygat om att rörlighet bör samordnas i en bred regleringsprocess syftande till att garantera stabila kvalitetsjobb med verkliga sociala rättigheter, och med effektiva åtgärder mot alla former av diskriminering och otrygghet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet anser att EU och medlemsstaterna måste lyckas motverka brist på anställningsmöjligheter och otillräckligt socialt skydd i arbetstagarnas hemregioner, så att det säkerställs att rörligheten är frivillig. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa adekvat övervakning och genomförande av förordningen om en inre marknad för telekommunikation, som kommer att innehålla bestämmelser om att kunderna ska få information om de minsta, normalt tillgängliga, högsta och utlovade bredbandshastigheterna. Parlamentet stöder i detta avseende medvetenhetshöjande kampanjer som syftar till att få bort vilseledande reklam. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra direktiv 2011/24/EU om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård, och att säkerställa effektiv och punktlig ersättning av kostnader för gränsöverskridande hälso- och sjukvård, däribland ersättning för läkemedel som annars skulle kunna utgöra en möjlighet till godtycklig diskriminering eller ett oberättigat hinder för den fria rörligheten. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  EUT L 166, 30.4.2004, s. 1.

(2)  EUT L 284, 30.10.2009, s. 1.

(3)  EUT L 141, 27.5.2011, s. 1.

(4)  EUT L 107, 22.4.2016, s. 1.

(5)  EUT L 18, 21.1.1997, s. 1.

(6)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 77.

(7)  EUT L 255, 30.9.2005, s. 22.

(8)  EUT L 88, 4.4.2011, s. 45.

(9)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 132.

(10)  EUT L 128, 30.4.2014, s. 8.

(11)  EUT L 159, 28.5.2014, s. 11.

(12)  EUT C 168 E, 14.6.2013, s. 88.

(13)  EUT C 482, 23.12.2016, s. 48.

(14)  EUT C 482, 23.12.2016, s. 114.

(15)  Domstolens dom (stora avdelningen) av den 12 mars 2014, O./ Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel and Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel v B., ECLI:EU:C:2014:135.

(16)  Domstolens dom (stora avdelningen) av den 12 mars 2014, S./ Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel and Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel v G., ECLI:EU:C:2014:136.

(17)  Pilotprojekt: Socialförsäkringskort (2016_04.037717_3) infört 2016 och i början av 2017 med en genomförbarhetsstudie om en europeisk portal för rörlighet i socialförsäkringsfrågor European Mobility Portal on Social Security – Social Security at Your Fingertips.

(18)  Se t.ex. domstolens dom av den 28 april 1998, Kohll/Union des caisses de maladie, C-158/96, ECLI:EU:C:1998:171, domstolens dom av den 28 april 1998, Decker/Union des caisses de maladie, C-120/95, ECLI:EU:C:1998:167 eller domstolens dom (stora avdelningen) av den 12 April 2005, Heirs of Annette Keller/Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) och Instituto Nacional de Gestión Sanitaria (Ingesa), C-145/03, ECLI:EU:C:2005:211.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/103 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/103

---

P8_TA(2017)0084

Kommissionens godkännande av Tysklands reviderade plan för införande av vägavgifter

Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2017 om kommissionens godkännande av Tysklands reviderade plan för införande av vägavgifter (2017/2526(RSP))

(2018/C 263/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens vitbok Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (COM(2011)0144, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (COM(2011)0144,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juli 2016 om en europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juli 2016 om en europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet (COM(2016)0501),

| — | med beaktande av den tyska förbundsdagens antagande den 27 mars 2015 av lagstiftningsförslaget Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer infrastrukturskatten für die von Bundesfernstraßen Benutzung och Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tyska förbundsdagens antagande den 27 mars 2015 av lagstiftningsförslaget Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer infrastrukturskatten für die von Bundesfernstraßen Benutzung och Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes,

| — | med beaktande av det tyska förbundsrådets godkännande den 8 maj 2015 av Gesetz zur Einführung einer infrastrukturskatten für die von Bundesfernstraßen Benutzung och Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tyska förbundsrådets godkännande den 8 maj 2015 av Gesetz zur Einführung einer infrastrukturskatten für die von Bundesfernstraßen Benutzung och Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes,

| — | med beaktande av det överträdelseförfarande avseende Tysklands införande av ett nytt vägavgiftssystem för privata fordon (”Pkw-Maut”), som inleddes av kommissionen den 18 juni 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det överträdelseförfarande avseende Tysklands införande av ett nytt vägavgiftssystem för privata fordon (”Pkw-Maut”), som inleddes av kommissionen den 18 juni 2015,

| — | med beaktande av överenskommelsen av den 1 december 2016 mellan kommissionens ordförande och det tyska ministeriet för transport och digital infrastruktur avseende ett tyskt vägavgiftssystem för personbilar (”Pkw-Maut”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av överenskommelsen av den 1 december 2016 mellan kommissionens ordförande och det tyska ministeriet för transport och digital infrastruktur avseende ett tyskt vägavgiftssystem för personbilar (”Pkw-Maut”),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG av den 17 juni 1999 om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (2), och dess förestående revidering, som är en del av kommissionens väginitiativ 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG av den 17 juni 1999 om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (2), och dess förestående revidering, som är en del av kommissionens väginitiativ 2017,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/52/EG av den 29 april 2004 om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem i gemenskapen (3), och dess förestående revidering, som är en del av kommissionens väginitiativ 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/52/EG av den 29 april 2004 om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem i gemenskapen (3), och dess förestående revidering, som är en del av kommissionens väginitiativ 2017,

| — | med beaktande av principen om icke-diskriminering i artikel 18 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och EU:s lagstiftning som förbjuder diskriminering på grund av nationalitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av principen om icke-diskriminering i artikel 18 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och EU:s lagstiftning som förbjuder diskriminering på grund av nationalitet,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om kommissionens godkännande av Tysklands reviderade plan för införande av vägavgifter (O-000152/2016 – B8–0201/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om kommissionens godkännande av Tysklands reviderade plan för införande av vägavgifter (O-000152/2016 – B8–0201/2017),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för transport och turism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för transport och turism,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | För närvarande pågår en granskning av huruvida det planerade tyska systemet med vägavgifter för lätta fordon (LDV) är förenligt med Europeiska unionens politik. |
| --- | --- |

A.

För närvarande pågår en granskning av huruvida det planerade tyska systemet med vägavgifter för lätta fordon (LDV) är förenligt med Europeiska unionens politik.

| B. | Ett ersättningssystem som direkt eller indirekt bygger på nationalitet är diskriminerande, strider mot Europeiska unionens vägledande principer, hindrar gränsöverskridande rörlighet och försvagar den europeiska inre marknaden. |
| --- | --- |

B.

Ett ersättningssystem som direkt eller indirekt bygger på nationalitet är diskriminerande, strider mot Europeiska unionens vägledande principer, hindrar gränsöverskridande rörlighet och försvagar den europeiska inre marknaden.

| C. | Det planerade tyska systemet med vägavgifter strider eventuellt mot principerna om ”icke-diskriminering”, ”användaren betalar” och ”förorenaren betalar”. |
| --- | --- |

C.

Det planerade tyska systemet med vägavgifter strider eventuellt mot principerna om ”icke-diskriminering”, ”användaren betalar” och ”förorenaren betalar”.

| D. | Nationella vägavgiftssystem som inför avgifter direkt eller indirekt på grund av nationalitet skulle stå i strid med EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

D.

Nationella vägavgiftssystem som inför avgifter direkt eller indirekt på grund av nationalitet skulle stå i strid med EU-lagstiftningen.

| E. | Nationella vägavgiftssystem får framför allt negativa konsekvenser för medborgare i gränsregioner, vilka omfattas av olika vägavgiftssystem och därmed förknippade kostnader, de utgör ett hinder för den fria rörligheten för gränsöverskridande trafik och skapar onödiga hinder för en fortsatt europeisk integration. |
| --- | --- |

E.

Nationella vägavgiftssystem får framför allt negativa konsekvenser för medborgare i gränsregioner, vilka omfattas av olika vägavgiftssystem och därmed förknippade kostnader, de utgör ett hinder för den fria rörligheten för gränsöverskridande trafik och skapar onödiga hinder för en fortsatt europeisk integration.

| F. | De ytterligare administrativa bördor som skapas skulle medföra högre kostnader och eventuellt bristande insyn i förfarandena, vilket skulle minska de ytterligare resurser för investeringar i infrastruktur som eftersträvas. |
| --- | --- |

F.

De ytterligare administrativa bördor som skapas skulle medföra högre kostnader och eventuellt bristande insyn i förfarandena, vilket skulle minska de ytterligare resurser för investeringar i infrastruktur som eftersträvas.

| 1. | Europaparlamentet inser att transportsektorn utgör en viktig sektor för den ekonomiska tillväxten genom att säkerställa en effektiv och prismässigt överkomlig rörlighet för personer och varor inom och utanför Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att kommissionen och medlemsstaterna bör göra adekvata investeringar i transportinfrastruktur. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att tillämpa gällande strategier, enligt vad som anges i bland annat vitboken om den gemensamma transportpolitiken från 2011. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att avgiftsbeläggning av väginfrastruktur kan spela en viktig roll för övergången till andra transportsätt och för finansieringen av underhåll och utveckling av en hållbar, trygg, säker, effektiv och framtidsorienterad väginfrastruktur i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att system med vägavgifter för alla typer av motorfordon bör vara elektroniska och avståndsbaserade och följa principen om att användaren betalar respektive principen om att förorenaren betalar, som fastställs i EU:s politik och lagstiftning, i syfte att garantera en internalisering av de externa kostnaderna för vägtransporter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker behovet av att åstadkomma en högre kvalitet på tjänsterna när det gäller väginfrastruktur, särskilt när det gäller säkerheten, och en avsevärd minskning av trafikstockningarna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, när den föreslår ny lagstiftning, såsom översynen av Eurovinjettdirektivet, inbegripa externa kostnader till följd av klimatförändringarna och olyckor som inte täcks av försäkringar. Parlamentet betonar dessutom att lagstiftning om internalisering av externa kostnader måste tillämpas på alla vägar och inte tillåta illojal konkurrens mellan de olika transportsätten. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att ett pågående överträdelseförfarande mot Tyskland, som behandlar den indirekta diskrimineringen på grund av nationalitet, har ställts in tills vidare, utan vederbörlig rättslig motivering, genom en politisk överenskommelse mellan kommissionens ordförande och det tyska ministeriet för transport och digital infrastruktur. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att nationella vägavgiftssystem inte får utgöra hinder för marknadstillträde, tillväxt, konkurrenskraft och flexibilitet för transportföretag, inklusive gränsöverskridande transportföretag, inom EU, om den europeiska inre marknadens fortsatta utveckling och integritet ska kunna säkerställas. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla och offentliggöra relevant information från generaldirektoratet för transport och rörlighet (GD MOVE) om analysen av de nya åtgärder avseende ”Pkw-Maut” som de tyska myndigheterna lagt fram och deras överensstämmelse med EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet understryker att ett grundläggande krav i samband med icke-diskriminerade vägavgifter är att alla användare betalar samma avgifter för att använda samma väg. Parlamentet betonar att nationella vägavgiftssystem som är direkt diskriminerande på grund av nationalitet eller som kombineras med nationella skatteåtgärder till förmån endast för inhemska medborgare, t.ex. ett avdrag från den nationella fordonsskatten – varvid det eftersträvade målet i första hand är att ta ut avgifter av utländska användare – utgör en överträdelse av principen om icke-diskriminering enligt artikel 18 i EUF-fördraget. Parlamentet påminner om att kommissionen i egenskap av fördragens väktare måste övervaka ett korrekt genomförande och en korrekt tillämpning av lagen efter att den antagits. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet den överenskommelse som ingåtts med den tyska regeringen, och ange de största skillnaderna jämfört med den nationella lagstiftningen som lagts fram för prövning inför domstolen, samt motivera på vilket sätt överenskommelsen är förenlig med fördragets bestämmelser och EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att det tyska vägavgiftssystemet (”Pkw-Maut”) från december 2016 fortfarande innehåller inslag som utgör en överträdelse av unionsrätten och kränker de grundläggande principerna i fördragen, framför allt diskriminering på grundval av nationalitet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar behovet av gemensamma regler för att fastställa en enhetlig, rättvis, icke-diskriminerande och harmoniserad ram för vägavgifter för alla typer av fordon i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att betrakta lagstiftningsöversynen och inrättandet av en harmoniserad ram när det gäller Eurovinjetten och det europeiska systemet för elektroniska vägtullar (EETS) som en möjlighet att skapa en sådan ram och övervaka och stärka ett korrekt genomförande av denna lagstiftning. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att driftskompatibiliteten hos elektroniska vägtullsystem spelar en viktig roll för att underlätta gränsöverskridande transporter, och att medlemsstaterna som agerar själva är skyldiga till fragmentering och skapar hinder för ett gemensamt europeiskt transportområde. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet begär att kommissionen ska redogöra för alla rättsliga och tekniska inslag i överenskommelsen av den 1 december 2016 mellan kommissionens ordförande och det tyska ministeriet för transport och digital infrastruktur, och klargöra alla relevanta rättsliga och politiska aspekter när det gäller varför överenskommelsen av den 1 december 2016 – vilken fortfarande inte innebär någon tilläggsbörda för tyska användare och således fortfarande utgör en indirekt diskriminering på grund av nationalitet – har ansetts vara en tillräcklig grund för att skjuta upp överträdelseförfarandet mot Tyskland, vilket inleddes på grundval av exakt samma diskrimineringsaspekter, och hålla parlamentet vederbörligen informerat om detta. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant följa upp förfarandet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, genom en strukturerad dialog, låta parlamentet delta i varje etapp av förfarandet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  EUT L 348, 20.12.2013, s. 1.

(2)  EUT L 187, 20.7.1999, s. 42.

(3)  EUT L 166, 30.4.2004, s. 124.

---

Torsdagen den 16 mars 2017

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/106 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/106

---

P8_TA(2017)0086

Zimbabwe, fallet med pastor Evan Mawarire

Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 om fallet med pastor Evan Mawarire och andra fall av begränsad yttrandefrihet i Zimbabwe (2017/2608(RSP))

(2018/C 263/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Zimbabwe,

| — | med beaktande av EU:s lokala uttalande av den 30 juni 2016 om lokalt styre, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s lokala uttalande av den 30 juni 2016 om lokalt styre,

| — | med beaktande av EU:s lokala uttalande av den 12 juli 2016 om våld, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s lokala uttalande av den 12 juli 2016 om våld,

| — | med beaktande av EU:s lokala uttalande av den 9 mars 2017 om bortförandet av Itai Dzamara, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s lokala uttalande av den 9 mars 2017 om bortförandet av Itai Dzamara,

| — | med beaktande av Zimbabwes människorättskommissions pressmeddelande om offentliga protester och polisens uppförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Zimbabwes människorättskommissions pressmeddelande om offentliga protester och polisens uppförande,

| — | med beaktande av rådets (Gusp) beslut 2016/220 av den 15 februari 2016 (1) om förlängning av restriktiva åtgärder mot Zimbabwe till den 20 februari 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (Gusp) beslut 2016/220 av den 15 februari 2016 (1) om förlängning av restriktiva åtgärder mot Zimbabwe till den 20 februari 2017,

| — | med beaktande av uttalandet den 19 februari 2014 på Europeiska unionens vägnar av den höga representanten om översynen av förbindelserna mellan EU och Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet den 19 februari 2014 på Europeiska unionens vägnar av den höga representanten om översynen av förbindelserna mellan EU och Zimbabwe,

| — | med beaktande av den övergripande politiska överenskommelse som 2008 undertecknades av de tre största politiska partierna – Zanu-PF, MDC-T och MDC, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den övergripande politiska överenskommelse som 2008 undertecknades av de tre största politiska partierna – Zanu-PF, MDC-T och MDC,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om Zimbabwe av den 23 juli 2012 och rådets genomförandebeslut 2012/124/Gusp av den 27 februari 2012 om genomförande av beslut 2011/101/Gusp om restriktiva åtgärder mot Zimbabwe (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om Zimbabwe av den 23 juli 2012 och rådets genomförandebeslut 2012/124/Gusp av den 27 februari 2012 om genomförande av beslut 2011/101/Gusp om restriktiva åtgärder mot Zimbabwe (2),

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från juni 1981, som Zimbabwe har ratificerat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från juni 1981, som Zimbabwe har ratificerat,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från december 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från december 1948,

| — | med beaktande av Zimbabwes författning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Zimbabwes författning,

| — | med beaktande av Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Zimbabwes befolkning har under många års tid plågats av en auktoritär regim, som under ledning av president Mugabe sitter kvar vid makten med hjälp av korruption, våld, val fulla av oriktigheter och en brutal säkerhetstjänst. Zimbabwes folk har inte upplevt någon verklig frihet på flera årtionden och många under 30 år känner därför bara till ett liv i fattigdom och våldsamt förtryck. |
| --- | --- |

A.

Zimbabwes befolkning har under många års tid plågats av en auktoritär regim, som under ledning av president Mugabe sitter kvar vid makten med hjälp av korruption, våld, val fulla av oriktigheter och en brutal säkerhetstjänst. Zimbabwes folk har inte upplevt någon verklig frihet på flera årtionden och många under 30 år känner därför bara till ett liv i fattigdom och våldsamt förtryck.

| B. | Den oberoende #ThisFlag-rörelsen i sociala medier som skapades av pastor Evan Mawarire och människorättsförsvarare i Harare, var en katalysator för medborgarnas frustration över Mugabes regim under förra årets protester mot regeringens passivitet i fråga om korruption, straffrihet och fattigdom. Pastor Mawarire har uppmanat regeringen att ta itu med den konkursfärdiga ekonomin och respektera mänskliga rättigheter. #ThisFlag-rörelsen har fått stöd från kyrkor och medelklassen, som tidigare har hållit sig borta från gatuprotester. |
| --- | --- |

B.

Den oberoende #ThisFlag-rörelsen i sociala medier som skapades av pastor Evan Mawarire och människorättsförsvarare i Harare, var en katalysator för medborgarnas frustration över Mugabes regim under förra årets protester mot regeringens passivitet i fråga om korruption, straffrihet och fattigdom. Pastor Mawarire har uppmanat regeringen att ta itu med den konkursfärdiga ekonomin och respektera mänskliga rättigheter. #ThisFlag-rörelsen har fått stöd från kyrkor och medelklassen, som tidigare har hållit sig borta från gatuprotester.

| C. | Pastor Evan Mawarire greps anklagad för uppviglande till allmänt våld, släpptes i juli 2016 och lämnade därefter Zimbabwe samma månad av fruktan för sin och familjens säkerhet. |
| --- | --- |

C.

Pastor Evan Mawarire greps anklagad för uppviglande till allmänt våld, släpptes i juli 2016 och lämnade därefter Zimbabwe samma månad av fruktan för sin och familjens säkerhet.

| D. | Den 1 februari 2017 greps pastor Evan Mawarire på Harares flygplats då han återvände till Zimbabwe. Han anklagades först för ”störtande av konstitutionell regering” enligt paragraf 22 i straffprocesslagen, en förbrytelse som kan ge upp till 20 års fängelse. Den 2 februari 2017 tillkom en annan åtalspunkt, den om att ha skändat flaggat enligt paragraf 6 i Zimbabwes flagglag. Pastor Mawarire släpptes mot borgen först efter att ha suttit nio dagar i fängsligt förvar. |
| --- | --- |

D.

Den 1 februari 2017 greps pastor Evan Mawarire på Harares flygplats då han återvände till Zimbabwe. Han anklagades först för ”störtande av konstitutionell regering” enligt paragraf 22 i straffprocesslagen, en förbrytelse som kan ge upp till 20 års fängelse. Den 2 februari 2017 tillkom en annan åtalspunkt, den om att ha skändat flaggat enligt paragraf 6 i Zimbabwes flagglag. Pastor Mawarire släpptes mot borgen först efter att ha suttit nio dagar i fängsligt förvar.

| E. | I ett offentligt uttalande uttryckte Zimbabwes människorättskommission djup oro över polisbrutaliteten och polisvåldet och konstaterade att demonstranternas grundläggande rättigheter hade kränkts, och uppmanade Zimbabwes myndigheter att utreda och ställa förövarna inför rätta. |
| --- | --- |

E.

I ett offentligt uttalande uttryckte Zimbabwes människorättskommission djup oro över polisbrutaliteten och polisvåldet och konstaterade att demonstranternas grundläggande rättigheter hade kränkts, och uppmanade Zimbabwes myndigheter att utreda och ställa förövarna inför rätta.

| F. | Itai Dzamara, journalist och politisk aktivist, fördes bort den 9 mars 2015 av fem oidentifierade män när han befann sig i en frisersalong i Harare. Högsta domstolen beordrade regeringen att söka efter Dzamara och att varannan vecka rapportera om utvecklingen till domstolen tills dess att han hade lokaliserats. Vad som hänt Dzamara är fortfarande oklart. |
| --- | --- |

F.

Itai Dzamara, journalist och politisk aktivist, fördes bort den 9 mars 2015 av fem oidentifierade män när han befann sig i en frisersalong i Harare. Högsta domstolen beordrade regeringen att söka efter Dzamara och att varannan vecka rapportera om utvecklingen till domstolen tills dess att han hade lokaliserats. Vad som hänt Dzamara är fortfarande oklart.

| G. | Promise Mkwananzi, ledare för #Tajamuka, en social rörelse med koppling till ”stanna-hemmadagen” i juli, greps och anklagades för uppvigling till allmänt våld för uppmaningen till generalstrejk den 31 augusti 2016 och släpptes mot borgen. En annan #Tajamuka-aktivist, Linda Masarira, som tidigare gripits i maj 2015 och frigivits mot borgen greps igen under protesterna i juli 2016. |
| --- | --- |

G.

Promise Mkwananzi, ledare för #Tajamuka, en social rörelse med koppling till ”stanna-hemmadagen” i juli, greps och anklagades för uppvigling till allmänt våld för uppmaningen till generalstrejk den 31 augusti 2016 och släpptes mot borgen. En annan #Tajamuka-aktivist, Linda Masarira, som tidigare gripits i maj 2015 och frigivits mot borgen greps igen under protesterna i juli 2016.

| H. | EU:s restriktiva åtgärder mot Zimbabwes regering förnyades i februari 2017 och gäller till den 20 februari 2018. Frysningen av tillgångar och reseförbudet kommer att fortsätta gälla för president Mugabe, Grace Mugabe och Zimbabwes försvarsminister. Ett vapenembargo kommer att förbli i kraft. EU har hävt restriktionerna för 78 personer och åtta enheter. |
| --- | --- |

H.

EU:s restriktiva åtgärder mot Zimbabwes regering förnyades i februari 2017 och gäller till den 20 februari 2018. Frysningen av tillgångar och reseförbudet kommer att fortsätta gälla för president Mugabe, Grace Mugabe och Zimbabwes försvarsminister. Ett vapenembargo kommer att förbli i kraft. EU har hävt restriktionerna för 78 personer och åtta enheter.

| I. | Zimbabwe har undertecknat Cotonouavtalet och i artikel 9 i detta slås fast att respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna utgör ett väsentligt inslag i AVS–EU-samarbetet. |
| --- | --- |

I.

Zimbabwe har undertecknat Cotonouavtalet och i artikel 9 i detta slås fast att respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna utgör ett väsentligt inslag i AVS–EU-samarbetet.

| J. | De 234 miljoner euro som anslagits till nationella vägledande programmet för Zimbabwe för perioden 2014–2020 inom ramen för elfte Europeiska utvecklingsfonden ska fokusera på tre huvudsakliga områden – hälsa, jordbruksbaserad ekonomisk utveckling samt samhällsstyrning och kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

J.

De 234 miljoner euro som anslagits till nationella vägledande programmet för Zimbabwe för perioden 2014–2020 inom ramen för elfte Europeiska utvecklingsfonden ska fokusera på tre huvudsakliga områden – hälsa, jordbruksbaserad ekonomisk utveckling samt samhällsstyrning och kapacitetsuppbyggnad.

| 1. | Europaparlamentet beklagar djupt gripandet av pastor Evan Mawarire. Frisläppandet mot borgen är inte tillräckligt och de politiskt motiverade åtalspunkterna mot honom måste dras tillbaka helt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Zimbabwes myndigheter att säkerställa att det straffrättsliga systemet inte missbrukas till att trakassera eller hota människorättsförsvarare som pastor Evan Mawarire. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet menar att mötes- och föreningsfrihet liksom yttrandefrihet är viktiga beståndsdelar i en demokrati. Parlamentet betonar att det är en konstitutionell rättighet för alla Zimbabwes medborgare att uttrycka en åsikt på ett fredligt sätt och påminner myndigheterna om deras skyldighet att skydda alla medborgares rättigheter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet är djupt oroat över människorättsorganisationernas rapporter om det politiska våldet samt restriktionerna för och hoten mot människorättsförsvarare. Parlamentet beklagar att det sedan det senaste valet och antagandet av den nya författningen 2013 har skett få framsteg vad gäller rättsstaten och särskilt vad gäller en ändring av förutsättningarna för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Zimbabwes myndigheter att fastställa Dzamaras belägenhet och se till att de ansvariga för bortförandet ställs inför rätta. Parlamentet konstaterar att det är en konstitutionell rättighet för alla Zimbabwes medborgare att uttrycka en åsikt på ett fredligt sätt och att det är myndigheternas skyldighet att skydda alla medborgares rättigheter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker också oro över fallet med Linda Masarira, som dömdes för uppvigling till allmänt våld till följd av nationalstrejken den 6 juli 2016. Parlamentet uppmanar Zimbabwes regering att visa återhållsamhet och tillförsäkra alla medborgare deras mänskliga rättigheter, inklusive rätten till yttrandefrihet och föreningsfrihet. Parlamentet påminner regeringen om dess ansvar för att respektera, följa och inte undergräva författningen och att tjäna hela folket opartiskt utan undantag. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation i Harare att fortsätta att erbjuda sitt stöd till Zimbabwe för att förbättra människorättssituationen och undersöka möjligheterna till ett EU-valobservatörsuppdrag. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar på nytt att det är viktigt för EU att inleda en politisk dialog med Zimbabwes myndigheter inom ramen för Cotonouavtalet för att på så sätt bekräfta EU:s åtagande att stödja lokalbefolkningen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet vidhåller att EU måste säkerställa att de medel som anslagits till Zimbabwe för landets nationella vägledande program används för att effektivt hantera de berörda sektorerna, och uppmanar Zimbabwes regering att ge kommissionen obehindrat tillträde till EU-finansierade projekt och att öka öppenheten för tekniskt bistånd för gemensamt överenskomna projekt och program. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, Zimbabwes regering och parlament, SADC-ländernas regeringar och Afrikanska unionen. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUT L 40, 17.2.2016, s. 11.

(2)  EUT L 54, 28.2.2012, s. 20.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/109 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/109

---

P8_TA(2017)0087

Ukrainska politiska fångar i Ryssland och situationen i Krim

Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 om ukrainska politiska fångar i Ryssland och situationen i Krim (2017/2596(RSP))

(2018/C 263/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av associeringsavtalet och det djupgående och omfattande frihandelsområdet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalet och det djupgående och omfattande frihandelsområdet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ukraina och Ryssland, särskilt av den 4 februari 2016 om människorättssituationen på Krim, framför allt för Krimtatarerna (1), och av den 12 maj 2016 om Krimtatarerna (2), samt resolutionerna om specifika fall rörande ukrainare som sitter olagligt frihetsberövade i Ryssland, såsom resolutionerna av den 30 april 2015 om Nadja Savtjenko (3) och av den 10 september 2015 om Ryssland, i synnerhet fallet Eston Kohver (4), Oleh Sentsov och Oleksandr Koltjenko (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ukraina och Ryssland, särskilt av den 4 februari 2016 om människorättssituationen på Krim, framför allt för Krimtatarerna (1), och av den 12 maj 2016 om Krimtatarerna (2), samt resolutionerna om specifika fall rörande ukrainare som sitter olagligt frihetsberövade i Ryssland, såsom resolutionerna av den 30 april 2015 om Nadja Savtjenko (3) och av den 10 september 2015 om Ryssland, i synnerhet fallet Eston Kohver (4), Oleh Sentsov och Oleksandr Koltjenko (5),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner 68/262 av den 27 mars 2014 om Ukrainas territoriella integritet och 71/205 av den 19 december 2016 om människorättssituationen i Autonoma republiken Krim och staden Sevastopol (Ukraina), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner 68/262 av den 27 mars 2014 om Ukrainas territoriella integritet och 71/205 av den 19 december 2016 om människorättssituationen i Autonoma republiken Krim och staden Sevastopol (Ukraina),

| — | med beaktande av Europakonventionen, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter samt FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europakonventionen, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter samt FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter,

| — | med beaktande av Genèvekonventionen angående skydd för civilpersoner under krigstid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèvekonventionen angående skydd för civilpersoner under krigstid,

| — | med beaktande av åtgärdspaketet för genomförandet av Minskavtalen, som antogs och undertecknades i Minsk den 12 februari 2015 och godkändes i sin helhet genom FN:s säkerhetsråds resolution 2202 (2015) av den 17 februari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av åtgärdspaketet för genomförandet av Minskavtalen, som antogs och undertecknades i Minsk den 12 februari 2015 och godkändes i sin helhet genom FN:s säkerhetsråds resolution 2202 (2015) av den 17 februari 2015,

| — | med beaktande av rådets beslut om fortsatta sanktioner mot Ryssland till följd av den olagliga annekteringen av Krimhalvön, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut om fortsatta sanktioner mot Ryssland till följd av den olagliga annekteringen av Krimhalvön,

| — | med beaktande av domen från Krims så kallade högsta domstol av den 26 april 2016, i vilken Krimtatarernas Mejlis befanns vara en extremistorganisation och genom vilken dess verksamhet förbjöds på Krimhalvön, |
| --- | --- |

—

med beaktande av domen från Krims så kallade högsta domstol av den 26 april 2016, i vilken Krimtatarernas Mejlis befanns vara en extremistorganisation och genom vilken dess verksamhet förbjöds på Krimhalvön,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I mars 2017 uppmärksammas den sorgliga treårsdagen av Rysslands olagliga annektering av Krimhalvön. |
| --- | --- |

A.

I mars 2017 uppmärksammas den sorgliga treårsdagen av Rysslands olagliga annektering av Krimhalvön.

| B. | Rysslands annektering av Krim är olaglig och strider mot folkrätten och europeiska avtal som undertecknats av både Ryssland och Ukraina, framför allt FN-stadgan, Helsingforsslutakten och samförståndsavtalet från Budapest samt 1997 års fördrag om vänskap, samarbete och partnerskap mellan Ukraina och Ryssland. |
| --- | --- |

B.

Rysslands annektering av Krim är olaglig och strider mot folkrätten och europeiska avtal som undertecknats av både Ryssland och Ukraina, framför allt FN-stadgan, Helsingforsslutakten och samförståndsavtalet från Budapest samt 1997 års fördrag om vänskap, samarbete och partnerskap mellan Ukraina och Ryssland.

| C. | Så länge annekteringen pågår är det de ryska myndigheterna som ansvarar för skyddet av Krims befolkning och medborgare genom de i regionen befintliga de facto-myndigheterna. |
| --- | --- |

C.

Så länge annekteringen pågår är det de ryska myndigheterna som ansvarar för skyddet av Krims befolkning och medborgare genom de i regionen befintliga de facto-myndigheterna.

| D. | Enligt människorättsorganisationer och offentliga källor har ryska rättsvårdande myndigheter olagligen åtalat minst 62 ukrainska medborgare av politiska skäl. Av dessa är 49 bosatta i Krim. Antalet ukrainska politiska fångar i Ryssland ökade under 2016, trots den välkomna frigivningen av sex ukrainare. För närvarande sitter 17 ukrainska medborgare olagligt frihetsberövade i Ryssland och 15 i det ockuperade Krim. Minst 100 ukrainare hålls som gisslan under usla förhållanden av de ryskunderstödda separatiststyrkorna i Donetsk- och Luhanskregionerna i Ukraina. |
| --- | --- |

D.

Enligt människorättsorganisationer och offentliga källor har ryska rättsvårdande myndigheter olagligen åtalat minst 62 ukrainska medborgare av politiska skäl. Av dessa är 49 bosatta i Krim. Antalet ukrainska politiska fångar i Ryssland ökade under 2016, trots den välkomna frigivningen av sex ukrainare. För närvarande sitter 17 ukrainska medborgare olagligt frihetsberövade i Ryssland och 15 i det ockuperade Krim. Minst 100 ukrainare hålls som gisslan under usla förhållanden av de ryskunderstödda separatiststyrkorna i Donetsk- och Luhanskregionerna i Ukraina.

| E. | Användning av tortyr och grym och förnedrande behandling har rapporterats i olika fall. Beskyllningarna har till dags dato inte utretts ordentligt. Tortyr har använts för att framtvinga erkännanden och underbygga falska bevis. Krimadvokater som bistår dessa personer rättsligt, människorättsförsvarare som anmäler fall av politiskt motiverade påtvingade försvinnanden i Krim samt journalister som rapporterar om situationen för Krimtatarerna har också gjorts till måltavlor. |
| --- | --- |

E.

Användning av tortyr och grym och förnedrande behandling har rapporterats i olika fall. Beskyllningarna har till dags dato inte utretts ordentligt. Tortyr har använts för att framtvinga erkännanden och underbygga falska bevis. Krimadvokater som bistår dessa personer rättsligt, människorättsförsvarare som anmäler fall av politiskt motiverade påtvingade försvinnanden i Krim samt journalister som rapporterar om situationen för Krimtatarerna har också gjorts till måltavlor.

| F. | Många fångar och andra frihetsberövade har utsatts för stränga och omänskliga fängelseförhållanden med fysiska och psykiska hälsorisker. Det finns fångar som är i akut behov av medicinsk behandling och vård. |
| --- | --- |

F.

Många fångar och andra frihetsberövade har utsatts för stränga och omänskliga fängelseförhållanden med fysiska och psykiska hälsorisker. Det finns fångar som är i akut behov av medicinsk behandling och vård.

| G. | Den 16 december 2016 betecknade FN:s generalförsamling Ryssland som en ockupationsmakt och fördömde Rysslands tillfälliga ockupation av ukrainskt territorium – Autonoma republiken Krim och staden Sevastopol – och upprepade på nytt att annekteringen inte erkänns. |
| --- | --- |

G.

Den 16 december 2016 betecknade FN:s generalförsamling Ryssland som en ockupationsmakt och fördömde Rysslands tillfälliga ockupation av ukrainskt territorium – Autonoma republiken Krim och staden Sevastopol – och upprepade på nytt att annekteringen inte erkänns.

| H. | Enligt artikel 70 i Genèvekonventionen angående skydd för civilpersoner under krigstid får ”skyddade personer icke av ockupationsmakten häktas, åtalas eller dömas för handling, som begåtts, eller åsikt, som framförts före ockupationen”. I FN:s generalförsamlings resolution erkänns Ryssland som en stat som är ockupationsmakt, och ockupationsmaktens skyldigheter, bland annat i fråga om skydd av Krims befolkning och medborgare, gäller för landet. |
| --- | --- |

H.

Enligt artikel 70 i Genèvekonventionen angående skydd för civilpersoner under krigstid får ”skyddade personer icke av ockupationsmakten häktas, åtalas eller dömas för handling, som begåtts, eller åsikt, som framförts före ockupationen”. I FN:s generalförsamlings resolution erkänns Ryssland som en stat som är ockupationsmakt, och ockupationsmaktens skyldigheter, bland annat i fråga om skydd av Krims befolkning och medborgare, gäller för landet.

| I. | Den restriktiva ryska lagstiftning som reglerar politiska och medborgerliga rättigheter har utsträckts till Ukraina, vilket har lett till att mötes-, yttrande-, förenings-, informations- och religionsfriheten blivit kraftigt kringskuren. Det finns även trovärdiga rapporter om hotelser, påtvingade försvinnanden och tortyr. |
| --- | --- |

I.

Den restriktiva ryska lagstiftning som reglerar politiska och medborgerliga rättigheter har utsträckts till Ukraina, vilket har lett till att mötes-, yttrande-, förenings-, informations- och religionsfriheten blivit kraftigt kringskuren. Det finns även trovärdiga rapporter om hotelser, påtvingade försvinnanden och tortyr.

| J. | Det finns ungefär 20 000 internflyktingar från Krim i andra ukrainska regioner, Krimtatarernas Mejlis har förbjudits och stämplats som extremistorganisation och ukrainska skolor på halvön har stängts. |
| --- | --- |

J.

Det finns ungefär 20 000 internflyktingar från Krim i andra ukrainska regioner, Krimtatarernas Mejlis har förbjudits och stämplats som extremistorganisation och ukrainska skolor på halvön har stängts.

| K. | Den 16 januari 2017 vände sig Ukraina till Internationella domstolen för att hålla Ryssland ansvarigt för dess stöd till terrorism i östra Ukraina och för dess diskriminering av etniska ukrainare och Krimtatarer i det ockuperade Krim. |
| --- | --- |

K.

Den 16 januari 2017 vände sig Ukraina till Internationella domstolen för att hålla Ryssland ansvarigt för dess stöd till terrorism i östra Ukraina och för dess diskriminering av etniska ukrainare och Krimtatarer i det ockuperade Krim.

| 1. | Europaparlamentet stöder Ukrainas suveränitet, självständighet, enhet och territoriella integritet inom landets internationellt erkända gränser och upprepar sitt skarpa fördömande av Rysslands olagliga annektering av Autonoma republiken Krim och staden Sevastopol. Parlamentet stöder till fullo EU:s och dess medlemsstaters fasta och oavlåtliga beslutsamhet att inte erkänna denna annektering samt de restriktiva åtgärder som vidtagits i detta sammanhang. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om att människorättssituationen på Krimhalvön har förvärrats avsevärt, att kränkningar av yttrandefriheten, medieövergrepp och påtvingat införande av ryskt medborgarskap har systematiserats och att grundläggande mänskliga rättigheter och friheter inte är garanterade i Krim. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer den diskriminerande politik som de så kallade myndigheterna infört mot i synnerhet Krims etniska tatarminoritet, intrånget i deras egendomsrätt, de tilltagande hotelserna mot denna befolkningsgrupp och mot dem som motsätter sig den ryska annekteringen samt bristen på yttrande- och föreningsfrihet på halvön. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Ryssland att utan vidare dröjsmål frige alla olagligt eller godtyckligt frihetsberövade ukrainska medborgare, både i Ryssland och i de tillfälligt ockuperade områdena av Ukraina, och att se till att de kan återvända i säkerhet – däribland Mykola Karpyuk, Stanislav Klykh, Oleksandr Kolchenko, Oleg Sentsov, Oleksiy Chyrniy, Oleksandr Kostenko, Serhiy Lytvynov, Valentyn Vyhivskyi, Viktor Shur, Andriy Kolomiyets, Ruslan Zeytullayev, Nuri Primov, Rustem Vaitov, Ferat Sayfullayev, Akhtem Chiyhoz, Mustafa Dehermendzhi, Ali Asanov, Inver Bekirov, Muslim Aliyev, Vadim Siruk, Arsen Dzhepparov, Refat Alimov, Zevri Abseitov, Remzi Memetov, Rustem Abiltarov, Enver Mamutov, Artur Panov, Evheniy Panov, Roman Suschenko och Emir-Usein Kuku, människorättsförsvarare, med flera – och att låta alla ovannämnda personer resa fritt, däribland Mykola Semena, som står åtalad för sitt journalistiska arbete för Radio Free Europe/Radio Liberty. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet framhåller att Rysslands beslut av den 21 mars 2014 att annektera Krim förblir olagligt, och fördömer skarpt det efterföljande beslutet av de ryska myndigheterna att utfärda ryska pass åt alla invånare i Krim. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet erinrar Ryssland om att landet, i sin egenskap av ockupationsmakt med faktisk kontroll över Krim och med skyldigheter enligt internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning, är skyldigt att säkerställa skyddet av de mänskliga rättigheterna på halvön, och uppmanar de ryska myndigheterna att bevilja obehindrat tillträde till Krim för internationella institutioner och oberoende experter från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), FN och Europarådet samt för alla icke-statliga människorättsorganisationer och nyhetsmedier som önskar besöka Krim och analysera och rapportera om situationen där. Parlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna att förenkla förfarandena för utländska journalister, människorättsförsvarare och jurister i samband med beviljande av tillträde till halvön. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att Krimtatarernas rättigheter har blivit allvarligt åsidosatta genom förbudet mot Mejlis verksamhet, och upprepar med kraft sin vädjan om upphävande av beslutet och dess effekter. Parlamentet beklagar djupt lagföringen och hoten om gripande av Mejlisledare som Mustafa Dzjemilev, ledamot av Ukrainas Verchovna Rada och Sacharovpriskandidat, och talmannen i Mejlis, Refat Çubarov. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker att Krimtatarerna, en ursprungsbefolkning på halvön, och deras kulturarv tycks vara de främsta måltavlorna för förtrycket. Parlamentet kräver obegränsat tillträde till Krim för internationella institutioner och oberoende experter från OSSE, FN och Europarådet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet erinrar de ryska myndigheterna om att Ryssland, trots att annekteringen av Krim är olaglig, i sin de facto-kapacitet är fullt ut ansvarigt för att upprätthålla rättsordningen i Krim och skydda medborgarna från godtyckliga rättsliga eller administrativa åtgärder. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uttrycker stark oro över de många trovärdiga rapporterna om försvinnanden, tortyr och systematiska hotelser som drabbat lokalinvånare som motsatt sig annekteringen av Krim. Parlamentet uppmanar Ryssland att omedelbart upphöra med förföljelser, att verkligen utreda alla fall av människorättskränkningar, däribland påtvingade försvinnanden, godtyckliga fall av frihetsberövanden, tortyr och misshandel av fångar, och att respektera alla invånares grundläggande friheter, däribland yttrande-, religions-, tros- och föreningsfriheten och rätten till fredliga sammankomster. Parlamentet kräver att alla försvinnanden och kidnappningar som ägt rum under ockupationen av Krim ska utredas omedelbart, däribland fallet Ervin Ibragimov. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet erinrar om att det ryska rättsväsendet enligt rysk lagstiftning har jurisdiktion endast över brott som begås på Rysslands territorium. Parlamentet beklagar djupt att ryska rättsvårdande myndigheter har inlett flera brottsmål rörande gärningar som begåtts på Ukrainas och Krims territorium före annekteringen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet gläds åt att den ukrainska ombudsmannen nyligen besökte Krim i syfte att träffa fångarna. Parlamentet beklagar att ombudsmannen inte tilläts träffa dem alla, och uttrycker en förhoppning om att hon under framtida besök ska beviljas obehindrat tillträde till ukrainska fångar i Krim och till dem som förflyttats till Ryssland. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet begär att OSSE och andra internationella människorättsobservatörer och alla humanitära aktörer ska beviljas obegränsat, säkert och obehindrat tillträde till Krimhalvön, att oberoende övervakningsmekanismer ska inrättas och att humanitärt och rättsligt bistånd ska ges när detta krävs. Parlamentet stöder initiativen under ledning av Ukraina om att dessa frågor ska tas upp i människorättsrådet och generalförsamlingen. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och EU:s Rysslandsdelegation att nära följa målen mot ukrainska politiska fångar och att rapportera om hur de behandlas i fängsligt förvar. Parlamentet uttrycker oro över rapporterna om att psykiatrisk behandling används i bestraffningssyfte. Parlamentet förväntar sig att EU:s delegation, utrikestjänsten och medlemsstaternas ambassader nära följer de rättsliga förfarandena mot ukrainska medborgare i Ryssland och försöker få till stånd möten med dessa människor före, under och efter deras rättegångar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet fördömer det rådande bruket att förflytta fångar till avlägsna regioner i Ryssland, eftersom detta hindrar dem från att kommunicera med sina anhöriga och med människorättsorganisationer. Parlamentet understryker att detta bruk strider mot gällande rysk lagstiftning, särskilt artikel 73 i lagen om verkställande av straff, enligt vilken ett straff ska avtjänas i den region där den dömde bor eller i vilken domstolsdomen utfärdades. Parlamentet kritiserar bruket att förvägra frihetsberövade personer konsulära besök och uppmanar myndigheterna att villkorslöst tillåta sådana besök. Parlamentet begär med eftertryck att Internationella rödakorskommittén ska ges tillträde till fängelser i de ockuperade områdena och kräver respekt för fångarnas rätt att regelbundet kommunicera med anhöriga och vänner, både per korrespondens och genom besök. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet framhåller likaledes att Ukraina måste säkerställa skyddet av fördrivna ukrainska medborgares rättigheter och behov, bland annat deras rätt att rösta och åtnjuta fullständigt rättsligt och administrativt skydd i sitt land. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet gläds åt att den ryska högsta domstolens presidium den 22 februari 2017 beslutade att upphäva domen mot Ildar Dadin för att ha deltagit i flera icke godkända protester, bland annat mot Rysslands krig mot Ukraina, och begärde att han skulle släppas ur häktet, detta efter parlamentets resolution av den 24 november 2016 (6) till hans försvar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter att fortlöpande iaktta människorättssituationen på Krimhalvön. Parlamentet understryker det allmänna behovet av att EU intar en synligare, effektivare och mer proaktiv roll i främjandet av en varaktig, fredlig lösning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser EU-stöd till medieprojekt för Krim från ukrainskt håll och från Krimtatarer samt medieprojekt från det europeiska initiativet för demokrati och Radio Free Europe/Radio Liberty, liksom även sådana som försvarar ukrainska skolor och Krimtatarers skolor och andra initiativ till skydd för deras kulturarv. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet vill att ytterligare restriktiva åtgärder ska införas mot personer som är ansvariga för allvarliga människorättskränkningar, bland annat genom frysning av deras tillgångar i EU-banker. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar med kraft alla parter att till fullo tillämpa bestämmelserna i Minskavtalen, bland annat om upphörande av den militära verksamheten i Donbass och utbyte av gisslan, och att utan ytterligare dröjsmål frige och återlämna alla tillfångatagna. Parlamentet erinrar om den ryska regeringens särskilda ansvar i detta avseende. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet vill att möjligheten undersöks att upprätta ett internationellt format för förhandlingarna om en avslutning av ockupationen av Krim, under deltagande av EU och på grundval av internationell humanitär rätt, mänskliga rättigheter och internationella principer. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att hitta sätt att stödja Ukraina i Internationella domstolen i målet om att hålla Ryssland ansvarigt för dess stöd till terrorism i östra Ukraina och för dess diskriminering av etniska ukrainare och Krimtatarer i det ockuperade Krim. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaterna, Ukrainas president, regeringarna och parlamenten i Ukraina och Ryssland samt de parlamentariska församlingarna i Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0043.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2016)0218.

(3)  EUT C 346, 21.9.2016, s. 101.

(4)  Estnisk medborgare.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2015)0314.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2016)0446.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/113 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/113

---

P8_TA(2017)0088

Filippinerna, fallet med senator Leila M. De Lima

Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 om Filippinerna, fallet med senator Leila M. De Lima (2017/2597(RSP))

(2018/C 263/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Filippinerna, särskilt resolutionen av den 15 september 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Filippinerna, särskilt resolutionen av den 15 september 2016 (1),

| — | med beaktande av uttalandet från talespersonen för Federica Mogherini, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från talespersonen för Federica Mogherini, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik,

| — | med beaktande av de diplomatiska förbindelserna mellan Filippinerna och EU (vid den tidpunkten Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG)), vilka upprättades den 12 maj 1964 i och med att den filippinske ambassadören vid EEG utnämndes, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de diplomatiska förbindelserna mellan Filippinerna och EU (vid den tidpunkten Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG)), vilka upprättades den 12 maj 1964 i och med att den filippinske ambassadören vid EEG utnämndes,

| — | med beaktande av att Filippinerna är en grundande medlem av Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Filippinerna är en grundande medlem av Sydostasiatiska nationers förbund (Asean),

| — | med beaktande av uttalandet från Internationella juristkommissionen av den 28 februari 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Internationella juristkommissionen av den 28 februari 2017,

| — | med beaktande av ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Filippinerna, å andra sidan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Filippinerna, å andra sidan,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Filippinerna och EU har långvariga diplomatiska, ekonomiska, kulturella och politiska förbindelser. |
| --- | --- |

A.

Filippinerna och EU har långvariga diplomatiska, ekonomiska, kulturella och politiska förbindelser.

| B. | Den 23 februari 2017 utfärdades ett häktningsbeslut mot den filippinska senatorn Leila M. De Lima, som tillhör det oppositionella liberala partiet. Anklagelserna lydde på påstådda narkotikarelaterade brott. Den 24 februari 2017 greps senatorn Leila M. De Lima och sattes i fängsligt förvar. Om senator Leila M. De Lima fälls inför domstol kan hon få fängelse på mellan 12 år och livstid, och fråntas sin plats i senaten. |
| --- | --- |

B.

Den 23 februari 2017 utfärdades ett häktningsbeslut mot den filippinska senatorn Leila M. De Lima, som tillhör det oppositionella liberala partiet. Anklagelserna lydde på påstådda narkotikarelaterade brott. Den 24 februari 2017 greps senatorn Leila M. De Lima och sattes i fängsligt förvar. Om senator Leila M. De Lima fälls inför domstol kan hon få fängelse på mellan 12 år och livstid, och fråntas sin plats i senaten.

| C. | Det råder allvarliga farhågor om att de brott som senator De Lima anklagas för är nästan helt och hållet uppdiktade. Amnesty International ser senator De Lima som samvetsfånge. |
| --- | --- |

C.

Det råder allvarliga farhågor om att de brott som senator De Lima anklagas för är nästan helt och hållet uppdiktade. Amnesty International ser senator De Lima som samvetsfånge.

| D. | Senator De Lima är en förkämpe för de mänskliga rättigheterna och den mest framträdande kritikern mot den filippinske presidenten Rodrigo Dutertes kampanj mot narkotika. Hon har öppet fördömt kriget mot narkotika i Filippinerna. Senator De Lima var ordförande för Filippinernas kommission för mänskliga rättigheter. Det råder allvarlig oro för senator De Limas säkerhet, och det finns talrika påståenden om att det förekommer tortyr på platser för frihetsberövande, utan att detta föranleder några undersökningar. |
| --- | --- |

D.

Senator De Lima är en förkämpe för de mänskliga rättigheterna och den mest framträdande kritikern mot den filippinske presidenten Rodrigo Dutertes kampanj mot narkotika. Hon har öppet fördömt kriget mot narkotika i Filippinerna. Senator De Lima var ordförande för Filippinernas kommission för mänskliga rättigheter. Det råder allvarlig oro för senator De Limas säkerhet, och det finns talrika påståenden om att det förekommer tortyr på platser för frihetsberövande, utan att detta föranleder några undersökningar.

| E. | Den 19 september 2016 fråntogs senator De Lima sitt ordförandeskap för senatens utskott för rättsliga frågor och mänskliga rättigheter. Under den tid hon var ordförande för kommissionen för mänskliga rättigheter ledde hon undersökningarna av de påstådda utomrättsliga avrättningarna av inemot 1 000 eller ännu flera narkotikamisstänkta i Davao, medan president Duterte var stadens borgmästare. Efter utfrågningarna råkade senator De Lima ut för en syndaflod av trakasserier och skrämseltaktik från myndighetshåll, och dessa angrepp har intensifierats under de senaste åtta månaderna. |
| --- | --- |

E.

Den 19 september 2016 fråntogs senator De Lima sitt ordförandeskap för senatens utskott för rättsliga frågor och mänskliga rättigheter. Under den tid hon var ordförande för kommissionen för mänskliga rättigheter ledde hon undersökningarna av de påstådda utomrättsliga avrättningarna av inemot 1 000 eller ännu flera narkotikamisstänkta i Davao, medan president Duterte var stadens borgmästare. Efter utfrågningarna råkade senator De Lima ut för en syndaflod av trakasserier och skrämseltaktik från myndighetshåll, och dessa angrepp har intensifierats under de senaste åtta månaderna.

| F. | Den 2 mars 2017 släppte Human Rights Watch sin rapport License to Kill: Philippine Police Killings in Duterte’s ”War on Drugs”, med dokumentation om utomrättsliga avrättningar i samband med kampanjen mot narkotika. |
| --- | --- |

F.

Den 2 mars 2017 släppte Human Rights Watch sin rapport License to Kill: Philippine Police Killings in Duterte’s ”War on Drugs”, med dokumentation om utomrättsliga avrättningar i samband med kampanjen mot narkotika.

| G. | Sedan president Duterte tillträdde sitt ämbete den 30 juni 2016 rapporteras poliser och medborgargarden ha dödat över 7 000 personer i samband med narkotika. President Duterte har utlovat att fortsätta sin kampanj mot narkotika allt intill slutet av sin ämbetsperiod 2022. |
| --- | --- |

G.

Sedan president Duterte tillträdde sitt ämbete den 30 juni 2016 rapporteras poliser och medborgargarden ha dödat över 7 000 personer i samband med narkotika. President Duterte har utlovat att fortsätta sin kampanj mot narkotika allt intill slutet av sin ämbetsperiod 2022.

| H. | Den 8 mars 2017 dödades i södra Filippinerna officerare av upprorsmän från den kommunistiska Nya folkarmén (New People’s Army, NPA) och som svar på detta beordrade president Duterte armén att genomföra militära motaktioner, utan hänsyn till skador på utomstående. |
| --- | --- |

H.

Den 8 mars 2017 dödades i södra Filippinerna officerare av upprorsmän från den kommunistiska Nya folkarmén (New People’s Army, NPA) och som svar på detta beordrade president Duterte armén att genomföra militära motaktioner, utan hänsyn till skador på utomstående.

| I. | Den 30 januari 2017 inställde Filippinernas nationella polis tillfälligt polisens narkotikabekämpande insatser, efter att en person brutalt dödats, enligt utsago i samband med sådana insatser. President Duterte beordrade Filippinernas försvarsmakt att inskrida under detta avbrott i kampanjen mot narkotika. |
| --- | --- |

I.

Den 30 januari 2017 inställde Filippinernas nationella polis tillfälligt polisens narkotikabekämpande insatser, efter att en person brutalt dödats, enligt utsago i samband med sådana insatser. President Duterte beordrade Filippinernas försvarsmakt att inskrida under detta avbrott i kampanjen mot narkotika.

| J. | Människorättsförsvarare, aktivister och journalister i Filippinerna, bland dem också senator De Lima, råkar regelbundet ut för hot, trakasserier, skrämseltaktik och mobbning på internet. De som kränker dessa gruppers rättigheter ställs inte till svars för detta, eftersom det inte utförs några ordentliga undersökningar. I november 2016 hotade president Duterte öppet att döda människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

J.

Människorättsförsvarare, aktivister och journalister i Filippinerna, bland dem också senator De Lima, råkar regelbundet ut för hot, trakasserier, skrämseltaktik och mobbning på internet. De som kränker dessa gruppers rättigheter ställs inte till svars för detta, eftersom det inte utförs några ordentliga undersökningar. I november 2016 hotade president Duterte öppet att döda människorättsförsvarare.

| K. | Den 7 mars 2017 godkände representanthuset lagförslag 4727 om återinförande av dödsstraffet för grova narkotikarelaterade brott. Filippinerna var det första landet i regionen som avskaffade dödsstraffet, vilket skedde 2007. Att återinföra dödsstraffet vore ett flagrant brott mot det andra fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, till vilket Filippinerna anslöt sig 2007. För närvarande överväger president Dutertes administration lagstiftning om en sänkning av straffbarhetsåldern från 15 år till 9 år. |
| --- | --- |

K.

Den 7 mars 2017 godkände representanthuset lagförslag 4727 om återinförande av dödsstraffet för grova narkotikarelaterade brott. Filippinerna var det första landet i regionen som avskaffade dödsstraffet, vilket skedde 2007. Att återinföra dödsstraffet vore ett flagrant brott mot det andra fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, till vilket Filippinerna anslöt sig 2007. För närvarande överväger president Dutertes administration lagstiftning om en sänkning av straffbarhetsåldern från 15 år till 9 år.

| L. | I september 2016 tillträdde Filippinerna posten som ordförande för Asean under 2017. |
| --- | --- |

L.

I september 2016 tillträdde Filippinerna posten som ordförande för Asean under 2017.

| 1. | Europaparlamentet yrkar på att senator Leila M. De Lima genast ska försättas på fri fot och beredas lämplig säkerhet medan hon är frihetsberövad. Parlamentet uppmanar Filippinernas myndigheter att se till att hon får en rättvis rättegång, och erinrar om att hon har rätt att betraktas som oskyldig, och yrkar dessutom på att alla politiskt motiverade anklagelser mot henne ska frångås och att det ska bli slut på alla ytterligare trakasserier mot henne. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet förstår att miljoner människor i Filippinerna påverkas negativt av det utbredda narkotikamissbruket och konsekvenserna av detta. Parlamentet fördömer kraftfullt narkotikahandel och missbruk i Filippinerna, och uppmanar regeringen att prioritera kampen mot smugglarnätverk och knarkbaroner, i stället för att rikta in sig på att spåra upp dem som använder små mängder narkotika. Parlamentet betonar att denna kamp måste gå hand i hand med åtgärder för förebyggande och avgiftning. Parlamentet uppmuntrar regeringen i dess arbete med att öppna nya avgiftningscentrum. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer skarpt de många utomrättsliga avrättningar som, i samband med kampanjen mot narkotika, utförts av de väpnade styrkorna och av medborgargarden. Parlamentet framför sina kondoleanser till offrens familjer. Parlamentet uttrycker djup oro över trovärdiga rapporter om att Filippinernas polis förfalskar bevis i syfte att rättfärdiga utomrättsliga avrättningar, och att det till överväldigande delen är de fattiga i städerna som utväljs till offer. Parlamentet uppmanar Filippinernas myndigheter att omedelbart göra opartiska och meningsfulla undersökningar av dessa utomrättsliga avrättningar, och att lagföra alla förövare och ställa dem inför rätta. Parlamentet uppmanar EU att stödja dessa undersökningar. Parlamentet uppmanar Filippinernas myndigheter att göra allt som krävs för att förhindra fortsatta dödanden. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över president Dutertes utfall i anledning av att officerare dödats den 8 mars 2017, och uppmanar med kraft Filippinernas myndigheter och militär att strikt följa internationell humanitär rätt, där det uppställs särskilda begränsningar för alla parter i en väpnad konflikt för att skona civilpersoner och icke-stridande. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar EU att stödja att det vid FN:s råd för mänskliga rättigheter inleds en oberoende internationell undersökning av rättsvidriga dödanden och andra kränkningar som inträffat på Filippinerna i samband med president Dutertes ”krig mot narkotika”. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet är djupt oroat över representanthusets beslut om att återinföra dödsstraffet. Parlamentet uppmanar Filippinernas myndigheter att omedelbart inställa de förfaranden som pågår för att återinföra dödsstraffet. Parlamentet påminner om att EU anser dödsstraffet vara ett grymt och omänskligt straff som inte avskräcker från kriminellt beteende, och uppmanar Filippinernas regering att inte heller sänka straffbarhetsåldern. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU att noga följa händelseutvecklingen i fallet med senator De Lima. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att använda alla tillgängliga medel för att hjälpa Filippinernas regering att respektera internationella skyldigheter på människorättsområdet, särskilt genom ramavtalet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att använda alla tillgängliga medel för att förmå Filippinerna att upphöra med de utomrättsliga avrättningarna i samband med kampanjen mot narkotika och att, ifall inga påtagliga förbättringar sker under de närmast kommande månaderna, vidta åtgärder i ärendet för att eventuellt slopa förmånerna för landet enligt det allmänna preferenssystemet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Filippinernas regering och parlament, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament och regeringar, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och regeringarna i Sydostasiatiska nationers förbund (Asean). |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0349.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/116 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/116

---

P8_TA(2017)0089

EU:s prioriteringar för mötena i FN:s råd för mänskliga rättigheter under 2017

Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 om EU:s prioriteringar för mötena i FN:s råd för mänskliga rättigheter under 2017 (2017/2598(RSP))

(2018/C 263/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Förenta nationernas stadga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas stadga,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s människorättskonventioner med tillhörande fakultativa protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s människorättskonventioner med tillhörande fakultativa protokoll,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 60/251 om inrättande av ett råd för mänskliga rättigheter (nedan kallat människorättsrådet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 60/251 om inrättande av ett råd för mänskliga rättigheter (nedan kallat människorättsrådet),

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, den europeiska sociala stadgan och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, den europeiska sociala stadgan och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om mötena i människorättsrådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om mötena i människorättsrådet,

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 7 juli 2016 om FN:s generalförsamlings 71:a session (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 7 juli 2016 om FN:s generalförsamlings 71:a session (1),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om kränkningar av de mänskliga rättigheterna, inklusive sina brådskande resolutioner 2016 om Etiopien, Nordkorea, Indien, Krim, Hongkong, Kazakstan, Egypten, Demokratiska republiken Kongo, Pakistan, Honduras, Nigeria, Gambia, Djibouti, Kambodja, Tadzjikistan, Vietnam, Malawi, Bahrain, Myanmar/Burma, Filippinerna, Somalia, Zimbabwe, Rwanda, Sudan, Thailand, Kina, Brasilien, Ryssland, Tibet, Irak, Indonesien, Centralafrikanska republiken, Burundi, Nicaragua, Kuwait och Guatemala, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om kränkningar av de mänskliga rättigheterna, inklusive sina brådskande resolutioner 2016 om Etiopien, Nordkorea, Indien, Krim, Hongkong, Kazakstan, Egypten, Demokratiska republiken Kongo, Pakistan, Honduras, Nigeria, Gambia, Djibouti, Kambodja, Tadzjikistan, Vietnam, Malawi, Bahrain, Myanmar/Burma, Filippinerna, Somalia, Zimbabwe, Rwanda, Sudan, Thailand, Kina, Brasilien, Ryssland, Tibet, Irak, Indonesien, Centralafrikanska republiken, Burundi, Nicaragua, Kuwait och Guatemala,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 2016 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området 2015 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 2016 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området 2015 (2),

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3.5, 18, 21, 27 och 47 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3.5, 18, 21, 27 och 47 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av årsrapporten för 2015 från människorättsrådet till FN:s generalförsamling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten för 2015 från människorättsrådet till FN:s generalförsamling,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Att främja och försvara de mänskliga rättigheternas allmängiltighet är en del av EU:s etiska och rättsliga regelverk och en av hörnstenarna i den europeiska enheten och integriteten. Respekten för mänskliga rättigheter bör integreras i alla EU:s politikområden. |
| --- | --- |

A.

Att främja och försvara de mänskliga rättigheternas allmängiltighet är en del av EU:s etiska och rättsliga regelverk och en av hörnstenarna i den europeiska enheten och integriteten. Respekten för mänskliga rättigheter bör integreras i alla EU:s politikområden.

| B. | EU har ett starkt engagemang för multilateralism och för FN:s organ när det gäller att främja och värna de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

B.

EU har ett starkt engagemang för multilateralism och för FN:s organ när det gäller att främja och värna de mänskliga rättigheterna.

| C. | De ordinarie mötena i människorättsrådet, utnämningen av särskilda rapportörer, mekanismen för allmän återkommande utvärdering samt de särskilda förfaranden som avser antingen situationen i specifika länder eller temainriktade frågor bidrar alla till främjandet och respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstaten. |
| --- | --- |

C.

De ordinarie mötena i människorättsrådet, utnämningen av särskilda rapportörer, mekanismen för allmän återkommande utvärdering samt de särskilda förfaranden som avser antingen situationen i specifika länder eller temainriktade frågor bidrar alla till främjandet och respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstaten.

FN:s råd för mänskliga rättigheter

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som uträttas av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad al-Hussein, och dennes kontor (OHCHR). Parlamentet påminner om EU:s åtagande att fortsätta att stödja och försvara dess integritet, oberoende och verksamhet. Parlamentet välkomnar den roll som OHCHR spelar för att främja samarbete mellan internationella och regionala mekanismer för mänskliga rättigheter och för att hitta sätt att stärka rollen för ”regionala arrangemang” i förhållande till universella människorättsnormer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att människorättsrådets genomslagskraft och trovärdighet är beroende av dess medlemmars genuina engagemang för att skydda alla människor i alla länder från varje kränkning av de mänskliga rättigheterna, i enlighet med de internationella människorättskonventioner som främjar allmängiltighet, opartiskhet, objektivitet, icke-selektivitet, konstruktiv dialog och samarbete. Parlamentet påpekar med eftertryck att en polarisering av debatten i människorättsrådet måste undvikas, och uppmuntrar till en konstruktiv dialog. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar staterna att bevilja människorättsrådets oberoende experter, särskilda rapportörer och OHCHR-experter tillträde för att utreda påstådda kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt att engagera sig på ett konstruktivt sätt för att åtgärda situationen, infria sina åtaganden att följa människorättskonventionerna och erbjuda sig att samarbeta fullt ut med människorättsrådets särskilda förfaranden. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmuntrar alla stater att vidta konkreta åtgärder för att följa rekommendationerna från de allmänna återkommande utvärderingarna och komma till rätta med bristerna genom att inrätta en mekanism för genomförande och uppföljning som omfattar nationella handlingsplaner och nationella samordningsmekanismer. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om FN:s generalförsamlings skyldighet att vid valet av medlemmar till människorättsrådet beakta kandidaternas respekt för främjandet och skyddet av mänskliga rättigheter, rättsstaten och demokrati. Parlamentet välkomnar människorättsrådets beslut att begära att dess rådgivande kommitté ska utarbeta en utvärderingsrapport om framstegen med inrättandet av regionala och subregionala arrangemang för främjandet och skyddet av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att låta rättigheternas lika betydelse återspeglas i deras röstningsmönster och att förbättra samordningen av EU:s ståndpunkter i detta avseende. Parlamentet insisterar på att EU ska tala med en röst och komma fram till en gemensam hållning vid omröstningar i människorättsrådet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet upprepar vikten av att EU aktivt och konsekvent engagerar sig i FN-mekanismer för mänskliga rättigheter, framför allt i det tredje utskottet, generalförsamlingen och människorättsrådet, för att öka sin trovärdighet. Parlamentet stöder insatserna från Europeiska utrikestjänsten, EU-delegationerna i New York och Genève samt medlemsstaterna för att göra EU:s hållning i människorättsfrågor vid FN mer konsekvent. |
| --- | --- |

6.

Tematiska prioriteringar

| 7. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll som icke-statliga människorättsorganisationer och människorättsförsvarare spelar för att främja och värna de mänskliga rättigheterna. Parlamentet framhåller att mänskliga rättigheter och grundläggande friheter behöver skyddas i alla sina uttrycksformer, även i samband med ny teknik. Parlamentet delar människorättsrådets oro över rapporter om hot och repressalier mot medlemmar av organisationer i det civila samhället och icke-statliga organisationer som har samarbetat med människorättsrådet inom ramen för den allmänna återkommande utvärderingen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över de många och hela tiden ökande försöken att begränsa utrymmet för det civila samhället och människorättsförsvarare, bland annat genom införande av lagar mot terrorism. Parlamentet fördömer alla former av våld, trakasserier, hot och förföljelse av människorättsförsvarare, visselblåsare, journalister och bloggare, både på och utanför internet. Parlamentet uppmanar alla stater att främja och säkerställa ett säkert och gynnsamt klimat för icke-statliga organisationer, det civila samhället, journalister och människorättsförsvarare, inklusive ett särskilt fokus på utsatta grupper, där de kan arbeta självständigt och utan inblandning. Parlamentet upprepar sin uppmaning till de stater som har antagit restriktiva lagar mot oberoende människorättsorganisationer att upphäva dem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att fria, oberoende och opartiska medier utgör en av de väsentliga grundvalarna för ett demokratiskt samhälle, där öppna debatter spelar en avgörande roll. Parlamentet stöder appellen om utnämning av FN:s generalsekreterares särskilda representant för journalisters säkerhet. Parlamentet vill att frågor om yttrandefrihet på internet, digitala friheter och vikten av ett fritt och öppet internet tas upp i alla internationella forum. Parlamentet efterlyser en minskning av den digitala klyftan och oinskränkt tillgång till information och kommunikation samt ocensurerad tillgång till internet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att förenings- och mötesfriheten fortfarande är en stor utmaning. Parlamentet välkomnar varmt det arbete som utförs av FN:s särskilda rapportör för rätten att delta i fredliga sammankomster och föreningsfriheten, Maina Kiai. Parlamentet uppmanar alla stater att vederbörligen beakta rapporterna. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen alla stater att skyndsamt ratificera de fakultativa protokollen till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, genom vilka klagomåls- och utredningsmekanismer inrättas. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet motsätter sig varje form av diskriminering och förföljelse oavsett på vilken grund eller status, såsom ras, hudfärg, språk, religion och trosuppfattning, könsidentitet och sexuell läggning, socialt ursprung, kast, börd, ålder eller funktionsnedsättning. Parlamentet stöder EU:s engagemang för relevanta särskilda förfaranden, inklusive den nya oberoende experten på skydd mot våld och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta att aktivt främja jämlikhet och icke-diskriminering och att bekämpa våld och diskriminering mot alla människor. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att många människor, enskilt eller kollektivt, ser sin rätt till religions- och trosfrihet kränkt av stater och icke-statliga aktörer, vilket leder till diskriminering, ojämlikhet och stigmatisering. Parlamentet påminner om vikten av att bekämpa intolerans och diskriminering på grund av religion eller trosuppfattning i syfte att säkerställa respekt för andra därmed sammanhängande mänskliga rättigheter, som yttrandefrihet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU att arbeta för ett ökat skydd av religiösa och etniska minoriteter mot förföljelse och våld och för ett upphävande av lagar som kriminaliserar hädelse eller avfällighet och som används som förevändning för förföljelse av religiösa och etniska minoriteter och icke-troende. Parlamentet efterlyser stöd till det arbete som utförs av den särskilda rapportören om religions- och trosfrihet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet kräver att EU ska fortsätta att förespråka nolltolerans för dödsstraffet och vidare försöka stärka det tvärregionala stödet för FN:s generalförsamlings nästa resolution om ett moratorium för dödsstraffet. Parlamentet välkomnar det beslut som fattades 2015 av Republiken Kongo, Fiji och Madagaskar om att avskaffa dödsstraffet för alla brott. Parlamentet beklagar djupt att avrättningar har återupptagits i ett antal länder, däribland Bangladesh, Bahrain, Vitryssland, Tchad, Indien, Indonesien, Kuwait, Oman och Sydsudan. Vidare beklagar parlamentet djupt den rapporterade ökningen av antalet avkunnade dödsdomar, särskilt i Kina, Egypten, Iran, Nigeria, Pakistan och Saudiarabien. Parlamentet påminner myndigheterna i dessa länder om att de är parter i konventionen om barnets rättigheter, som strängt förbjuder dödsstraff för brott som begåtts av någon som inte fyllt 18 år. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU att uttrycka sitt stöd för FN:s arbete mot tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning, massavrättningar och andra avrättningar, inklusive för narkotikarelaterade brott, och begär att Europeiska utrikestjänsten på alla nivåer av dialog och i alla forum ska trappa upp EU:s insatser i kampen mot summariska avrättningar, tortyr och annan misshandel, i enlighet med riktlinjerna för EU:s politik gentemot tredjeländer om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Parlamentet efterlyser en global ratificering och ett faktiskt genomförande av FN:s konvention mot tortyr och dess fakultativa protokoll. Parlamentet betonar den avgörande betydelsen av att stödja förebyggande av tortyr, bland annat genom att stärka de nationella förebyggande mekanismer som inrättats i enlighet med det fakultativa protokollet och genom fortsatt stöd till rehabilitering av tortyroffer. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet är allvarligt bekymrat över de fortgående grova kränkningarna av och brotten mot de mänskliga rättigheterna runt om i världen. Parlamentet stöder helhjärtat Internationella brottmålsdomstolen (ICC) som en nyckelinstitution för att ställa förövare till svars och skipa rättvisa för offren utifrån principen om komplementaritet vid folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Parlamentet uppmanar alla parter att erbjuda politiskt, diplomatiskt, ekonomiskt och logistiskt stöd till den dagliga verksamheten vid ICC. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta stödja ICC:s arbete. Parlamentet uppmuntrar till en stark dialog och ett starkt samarbete mellan ICC, FN och dess organ och FN:s säkerhetsråd. Parlamentet uppmanar alla FN:s medlemsstater att ansluta sig till ICC genom att ratificera Romstadgan och uppmuntra till en ratificering av Kampalaändringarna. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag de ihållande allvarliga människorättskränkningarna, i synnerhet av IS/Daish respektive Boko Haram, som inriktar sig på barn, liksom alla andra angrepp av terroristorganisationer eller paramilitära organisationer på civilbefolkningen, särskilt kvinnor och barn. Parlamentet fördömer att kulturarv förstörs så ofta och i så stor omfattning, och efterlyser stöd till de relevanta insatserna i olika FN-forum. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet fördömer bristen på respekt för internationell humanitär rätt och uttrycker sin stora oro över att civila skador ökar allt snabbare i väpnade konflikter runt om i världen, liksom dödliga angrepp mot sjukhus, skolor, humanitära konvojer och andra civila mål. Parlamentet insisterar på att sådana överträdelser vederbörligen måste beaktas i människorättsrådets landspecifika arbete och relevanta utvärderingar inom mekanismen för allmänna återkommande utvärderingar. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar EU att arbeta aktivt för ett initiativ om ett erkännande från FN:s sida av det folkmord mot etniska och religiösa minoriteter som begåtts av det så kallade IS/Daish, och för ett hänskjutande till ICC av fall som misstänks utgöra brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser och folkmord. Parlamentet uppmuntrar till en stark dialog och ett starkt samarbete mellan ICC, FN och dess organ och FN:s säkerhetsråd. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar EU att uppmuntra alla stater att sätta de mänskliga rättigheterna i centrum för sin utvecklingspolitik och att genomföra FN-förklaringen från 1986 om rätten till utveckling. Parlamentet välkomnar människorättsrådets utnämning nyligen av en särskild rapportör för rätten till utveckling, vars mandat omfattar insatser för att främja, skydda och förverkliga rätten till utveckling i samband med Agenda 2030 för hållbar utveckling och andra internationella avtal om utvecklingssamarbete. Parlamentet framhåller att mänskliga rättigheter för alla måste vara ett genomgående inslag i uppnåendet av alla mål och målsättningar i Agenda 2030. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta att främja jämställdhet mellan kvinnor och män och att aktivt stödja det arbete som uträttas av UN Women, liksom initiativ till jämställdhetsintegrering i sin verksamhet och sina program. Parlamentet begär ett fortsatt stöd till åtgärder för att stärka kvinnors och flickors egenmakt och utrota alla former av våld mot och diskriminering av kvinnor och flickor, inbegripet könsrelaterat våld. Parlamentet begär eftertryckligen att EU ska arbeta för tvärregionala initiativ för främjande, skydd och förverkligande av kvinnors rättigheter och ett fullständigt och effektivt genomförande av såväl handlingsplanen från Peking som ICPD-handlingsprogrammet, samt att EU ska fortsätta sitt engagemang för sexuella och reproduktiva rättigheter i detta sammanhang. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet påminner om EU:s åtagande att integrera mänskliga rättigheter och könsrelaterade aspekter i enlighet med FN:s säkerhetsråds banbrytande resolutioner nr 1325 (2000) och nr 1820 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet. EU uppmanas att internationellt stödja erkännandet av mervärdet av kvinnors deltagande i konfliktförebyggande, konfliktlösning, fredsbevarande insatser, humanitärt bistånd och återuppbyggnad efter konflikter samt varaktig försoning. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta att främja barns rättigheter, framför allt genom att bidra till att trygga barns tillgång till vatten, sanitet, hälso- och sjukvård och utbildning, även i konfliktområden och flyktingläger, och genom att utrota barnarbete, rekrytering av barnsoldater, frihetsberövande, tortyr, människohandel, barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, sexuell exploatering samt skadliga sedvänjor såsom kvinnlig könsstympning. Parlamentet efterlyser åtgärder för att stödja och stärka internationella FN-insatser för att få slut på utnyttjandet av barn i väpnade konflikter, och för att bättre hantera konsekvenserna av konflikter och situationer efter konflikter för kvinnor och flickor. Parlamentet uppmanar alla FN:s medlemsstater att stå fast vid sina fördragsenliga skyldigheter och åtaganden enligt konventionen om barnets rättigheter, som antogs 1989, för att trygga rättigheterna för alla barn inom ländernas jurisdiktion, oavsett barnens rättsliga ställning och utan någon form av diskriminering. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar staterna att främja rättigheterna för personer med funktionsnedsättning, däribland deras likvärdiga deltagande och sociala delaktighet. Parlamentet uppmanar alla stater att ratificera och genomföra FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar EU att samarbeta med sina partner om genomförandet av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och att uppmuntra fler stater att anta nationella handlingsplaner och engagera sig i arbetsflödena i FN:s arbetsgrupper samt i kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR). Parlamentet upprepar sin uppmaning till alla stater, inbegripet EU, att aktivt och konstruktivt delta i utarbetandet, så snart som möjligt, av ett rättsligt bindande instrument som i internationell människorättslagstiftning reglerar den verksamhet som bedrivs av transnationella företag och andra företag i syfte att förebygga, utreda och åtgärda kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt att se till att det finns tillgång till rättsmedel när kränkningar förekommer. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar FN:s New York-deklaration om flyktingar och migranter, som tog upp frågan om stora flöden av flyktingar och migranter och ledde till antagandet av en global pakt om en heltäckande ram med åtgärder för flyktingar (Comprehensive Refugee Response), liksom det åtagande som gäller migranter och flyktingar med syftet att rädda liv, tillgodose särskilda behov, motverka rasism och främlingsfientlighet, bekämpa människohandel, säkerställa likhet och lika skydd inför lagen samt säkerställa inkludering i de nationella utvecklingsplanerna. Parlamentet uppmanar alla berörda parter att säkerställa politiskt engagemang, finansiering och konkreta solidariska handlingar till stöd för New York-deklarationen om flyktingar och migranter, och påminner om att frågan om migration bör fortsätta att diskuteras på global nivå och inte bara på europeisk nivå. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att ta ledningen i dessa internationella insatser, samt att, i enlighet med sina skyldigheter enligt internationell rätt, stå fast vid sina åtaganden om att skydda de mänskliga rättigheterna för asylsökande, flyktingar, migranter och alla fördrivna personer, särskilt kvinnor, barn och utsatta grupper, inbegripet personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att migranter får återsändas endast om deras rättigheter respekteras till fullo, och endast om skyddet av deras rättigheter garanteras i deras hemländer. Parlamentet uppmanar regeringarna att upphöra med godtyckliga gripanden och frihetsberövanden av migranter, inklusive minderåriga. Parlamentet uppmanar alla stater att vidta konkreta åtgärder som tar till vara flykting- och migrantbarns intressen, på grundval av konventionen om barnets rättigheter, och att införa åtgärder för att stärka systemen för skydd av barn, bland annat utbildning av socialarbetare och andra yrkesgrupper, liksom samarbete med icke-statliga organisationer. Parlamentet uppmanar alla stater att ratificera och genomföra den internationella konventionen om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att främja de mänskliga rättigheternas universalitet och odelbarhet, inklusive medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, i enlighet med artikel 21 i Lissabonfördraget och de allmänna bestämmelserna om unionens yttre åtgärder. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att anta ett rättighetsbaserat synsätt och att integrera respekten för mänskliga rättigheter i all EU-politik, inklusive i handels- och investeringspolitiken, politiken för offentliga tjänster, utvecklingssamarbete och migration samt i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet påminner om att intern och extern samstämmighet på människorättsområdet är avgörande för trovärdigheten i EU:s politik för de mänskliga rättigheterna i unionens förbindelser med tredjeländer, och uppmanar EU att fullgöra sina åtaganden i detta avseende. |
| --- | --- |

32.

Vitryssland

| 33. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de fortsatta inskränkningarna av yttrandefriheten, föreningsfriheten och rätten till fredliga sammankomster. Parlamentet fördömer trakasserierna mot och frihetsberövandet av oberoende och oppositionella journalister och människorättsaktivister, liksom den fortsatta tillämpningen av dödsstraffet. Parlamentet efterlyser en förnyelse av mandatet för FN:s särskilda rapportör för människorättssituationen i Vitryssland vid människorättsrådets 35:e möte, och uppmanar regeringen att fullt ut samarbeta med den särskilda rapportören och att förbinda sig att inleda de reformer som uteblivit alldeles för länge för att skydda de mänskliga rättigheterna, bland annat genom att genomföra rekommendationerna från den särskilda rapportören och från andra mekanismer för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

33.

Burundi

| 34. | Europaparlamentet uttrycker sin djupaste oro över den förvärrade politiska situationen och säkerhetssituationen i Burundi och det växande antalet människor som flyr från landet. Parlamentet fördömer det våld som förekommer i Burundi sedan 2015 och som har lett till dödsfall, tortyr och riktat våld mot kvinnor, inbegripet kollektiva våldtäkter och trakasserier. Parlamentet fördömer fängslandet av tusentals människor, tvångsförflyttningen av hundratusentals burundier och kränkningarna av press- och yttrandefriheten, och det faktum att straffrihet är regel för dessa handlingar. Parlamentet stöder rådets beslut att, efter att diskussionerna i enlighet med artikel 96 i Cotonouavtalet bröt samman, avbryta det direkta ekonomiska stödet till den burundiska förvaltningen, inklusive budgetstödet, men att behålla allt ekonomiskt stöd till befolkningen och det humanitära biståndet genom direkta kanaler. Parlamentet stöder helhjärtat inrättandet av en undersökningskommission för Burundi som ska identifiera misstänkta förövare av människorättskränkningar och människorättsbrott i landet i syfte att utkräva fullt ansvar. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att använda sitt inflytande för att säkerställa att Burundi börjar samarbeta fullt ut med undersökningskommissionen och med människorättsrådet och dess mekanismer, samarbeta konstruktivt med undersökningskommissionen och åtgärda de allvarliga människorättsproblemen. Parlamentet uppmanar de burundiska myndigheterna att ompröva sitt beslut att dra sig ur ICC. |
| --- | --- |

34.

Demokratiska folkrepubliken Korea (Nordkorea)

| 35. | Europaparlamentet är djupt oroat över den ihållande försämringen av människorättssituationen i Nordkorea. Parlamentet uppmanar Nordkoreas regering att fullgöra sina skyldigheter enligt de människorättsinstrument som den anslutit sig till och att se till att humanitära organisationer, oberoende människorättsinspektörer och FN:s särskilda rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Nordkorea ges tillträde till landet och garanteras nödvändigt samarbete. Parlamentet uppmanar Nordkorea att tillåta yttrandefrihet och pressfrihet för både nationella och internationella medier och låta alla invånare få tillgång till internet utan censur. Parlamentet fördömer kraftfullt den systematiska och omfattande användningen av dödsstraff i Nordkorea. Parlamentet uppmanar den nordkoreanska regeringen att utlysa ett moratorium för alla avrättningar för att i en nära framtid avskaffa dödsstraffet helt. Parlamentet kräver att de ansvariga för de brott mot mänskligheten som begås i Nordkorea ställs till svars inför ICC och blir föremål för riktade sanktioner. Parlamentet fördömer kraftfullt kärnvapenproven som en onödig och farlig provokation, en kränkning av FN:s säkerhetsråds resolutioner och ett allvarligt hot mot freden och stabiliteten på Koreahalvön och i Nordostasien. Parlamentet begär att mandatet för den särskilda rapportören ska förnyas och att expertgruppens rapport ska läggas fram för generalförsamlingen och säkerhetsrådet. Parlamentet rekommenderar att man i resolutionen införlivar nyckelrekommendationerna om ansvarsutkrävande från expertgruppens rapport, inbegripet förstärkningen av Seoulkontorets kapacitet med utrednings- och lagföringsexpertis, och utnämningen av en straffrättsexpert för att göra framsteg med ansvarsutkrävandet. |
| --- | --- |

35.

Demokratiska republiken Kongo

| 36. | Europaparlamentet fördömer de allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begås med fullständig straffrihet av säkerhetsstyrkorna, och begär att de ansvariga ska ställas till svars. Parlamentet begär särskilt en grundlig utredning av det brutala våldet mot civila i östra Kongo, däribland våldtäkter av kvinnor och barnslaveri. Parlamentet efterfrågar en eventuell förlängning av mandatet för FN:s fredsbevarande styrka i östra Kongo. Parlamentet uppmanar rådet att överväga att förlänga de gällande restriktiva åtgärderna, såsom EU:s riktade sanktioner, inklusive reseförbud och frysning av tillgångarna för dem som ligger bakom de våldsamma tillslagen och som undergräver den demokratiska processen i Demokratiska republiken Kongo, i händelse av fortsatt våld, så som fastställs i Cotonouavtalet. De kongolesiska myndigheterna uppmanas eftertryckligen att verkställa den överenskommelse som nåddes i december 2016 och att anordna val senast i december 2017 med stöd av internationella aktörer. Parlamentet uppmanar människorättsrådet att fortsätta granskningen av Demokratiska republiken Kongo fram till dess att val hållits och en demokratisk övergång sker, och uppmuntrar OHCHR att informera rådet om situationen i Demokratiska republiken Kongo när så är lämpligt, och att vidta kraftfullare åtgärder om så behövs. |
| --- | --- |

36.

De georgiska regionerna Abchazien och Sydossetien (Tschinvaliregionen)

| 37. | Europaparlamentet är fortsatt oroat över yttrande- och mediefriheten och det bristande tillträdet till regionerna Abchazien och Tschinvaliregionen/Sydossetien, som är olagligt ockuperade av Ryssland och där människorättskränkningar fortfarande är utbredda. Parlamentet efterlyser stärkta direkta personkontakter mellan det Tbilisikontrollerade territoriet och de två ockuperade regionerna. Parlamentet efterlyser fullständig respekt för Georgiens suveränitet och territoriella integritet, liksom för okränkbarheten av landets internationellt erkända gränser. Parlamentet betonar att flyktingar, externt och internt, måste få återvända till sina hem under trygga och värdiga former. Parlamentet uppmanar den georgiska regeringen att vidta lämpliga åtgärder för att följa upp och genomföra rekommendationerna från de allmänna återkommande utvärderingarna. |
| --- | --- |

37.

Myanmar/Burma

| 38. | Europaparlamentet är extremt oroat över rapporterna om våldsamma sammandrabbningar i norra delen av delstaten Rakhine och beklagar djupt förlusten av människoliv, försörjningsmöjligheter och bostäder samt rapporterna om den oproportionella användningen av våld från Myanmars/Burmas väpnade styrkor. Parlamentet uppmanar kraftfullt militären och säkerhetsstyrkorna att omedelbart upphöra med det dödande, de trakasserier och de våldtäkter som de utsätter rohingyafolket för och att sluta bränna ner deras hem. Parlamentet insisterar på att regeringen och de civila myndigheterna i Myanmar/Burma omedelbart ska upphöra med diskrimineringen och segregeringen av rohingyaminoriteten. Parlamentet begär att rohingyafolkets rättigheter ska värnas och att säkerhet, trygghet och jämlikhet ska garanteras för alla medborgare i Myanmar/Burma. Parlamentet välkomnar regeringens beslut att göra fred och nationell försoning till en huvudprioritering. Parlamentet välkomnar tillkännagivandet från regeringen i Myanmar/Burma om inrättandet av en undersökningskommission som ska utreda de senaste våldsamheterna i delstaten Rakhine. Parlamentet understryker att de ansvariga måste lagföras på lämpligt sätt och att offer för kränkningar måste få lämpliga möjligheter till upprättelse. Parlamentet uppmanar regeringen i Myanmar/Burma att fortsätta demokratiseringsprocessen och respektera rättsstatsprincipen, yttrandefriheten och de grundläggande mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja ett förnyat mandat för den särskilda rapportören för Myanmar/Burma. |
| --- | --- |

38.

De ockuperade palestinska områdena

| 39. | Europaparlamentet är djupt oroat över det fortsatta dödläget i fredsprocessen i Mellanöstern och efterlyser ett återupptagande av trovärdiga fredsansträngningar utan dröjsmål. Parlamentet är oroat över den humanitära situationen och kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i de ockuperade palestinska områdena, enligt parlamentets resolution av den 10 september 2015 om EU:s roll i fredsprocessen i Mellanöstern (3). Parlamentet betonar att det behövs ett fortsatt engagemang från EU och dess medlemsstater för övervakningen av genomförandet av människorättsrådets resolutioner om kränkningar och brott, såsom resolutionen av den 3 juli 2015 om att säkerställa ansvar och rättvisa för alla brott mot internationell rätt i de ockuperade palestinska områdena, inklusive östra Jerusalem. Parlamentet noterar ICC:s pågående inledande utredning. Parlamentet upprepar sitt fulla stöd till ICC och det internationella straffrättssystemet. Parlamentet påminner i detta sammanhang om FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter (4), och uppmanar utrikestjänsten att rapportera till parlamentet om förstörelsen av och skadorna på EU-finansierade strukturer och projekt. Parlamentet betonar att alla sidor måste fortsätta att respektera vapenvilan i Gaza, och begär att blockaden ska lyftas. Parlamentet uppmanar både israeler och palestinier att undvika åtgärder som riskerar att leda till ytterligare upptrappning, däribland hets och uppvigling i det offentliga rummet, och ensidiga åtgärder som skulle kunna föregripa utfallet av förhandlingarna och hota tvåstatslösningens genomförbarhet. Parlamentet understryker att en varaktig lösning på konflikten kan åstadkommas endast i ett regionalt sammanhang under medverkan av alla berörda regionala parter och med stöd från det internationella samfundet. |
| --- | --- |

39.

Sydsudan

| 40. | Europaparlamentet uppmanar samtliga parter att avhålla sig från kränkningar av de mänskliga rättigheterna och av internationell humanitär rätt, inbegripet internationella brott, såsom utomrättsliga avrättningar, etniskt motiverat våld, konfliktrelaterat sexuellt våld, däribland våldtäkt, liksom könsrelaterat våld, rekrytering och utnyttjande av barn, påtvingade försvinnanden och godtyckliga gripanden och frihetsberövanden. Parlamentet konstaterar att Sydsudans regering undertecknade överenskommelsen om en färdplan den 16 mars 2016 och att den därefter har klargjort sina åtaganden om att inbegripa andra relevanta parter i den nationella dialogen och om att fortsatt stå fast vid alla beslut som nås mellan oppositionssignatärerna och 7+7-mekanismen, den nationella dialogens styrkommitté. Parlamentet insisterar på att alla parter måste respektera sitt åtagande, och efterlyser en fortsatt dialog i riktning mot ett definitivt eldupphör. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stärka sitt åtagande att stödja Afrikanska unionens ansträngningar att skapa fred i Sydsudan och för det sudanesiska folket i dess övergång till en internt reformerad demokrati. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att förnya mandatet för kommissionen för de mänskliga rättigheterna i Sydsudan och att stärka dess roll i syfte att utreda brott mot de mänskliga rättigheterna och kartlägga sexuellt våld. Parlamentet stöder införandet av dess rekommendationer i en rapport som ska översändas till FN:s generalförsamling och säkerhetsråd. |
| --- | --- |

40.

Syrien

| 41. | Europaparlamentet fördömer i skarpast möjliga ordalag de illdåd och utbredda kränkningar av mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt som begås av Assadregimens styrkor med stöd av Ryssland och Iran, liksom de brott mot mänskliga rättigheter och kränkningar av internationell humanitär rätt som begås av statliga och icke-statliga aktörer, inklusive väpnade terroristgrupper, i synnerhet IS/Daish, vars brott utgör folkmord, Jabhat Fateh al-Sham/al-Nusra-fronten och andra jihadistgrupper. Parlamentet insisterar på att man måste fortsätta att utreda alla parters användning och förstörelse av kemiska vapen i Syrien, och beklagar Rysslands och Kinas beslut att blockera en ny resolution i FN:s säkerhetsråd om användningen av kemiska vapen. Parlamentet upprepar sitt krav på att humanitära aktörer ska ges fullständigt och obehindrat tillträde och att de som gjort sig skyldiga till krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten ska ställas till svars och dömas till påföljder. Parlamentet stöder EU:sinitiativ för att hänskjuta situationen i Syrien till ICC och uppmanar FN:s säkerhetsråd att vidta åtgärder i detta avseende. Parlamentet stöder undersökningskommissionens mandat att göra en särskild utredning om Aleppo, som bör rapporteras senast vid människorättsrådets 34:e möte i mars, och begär att rapporten ska läggas fram för generalförsamlingen och säkerhetsrådet. |
| --- | --- |

41.

Ukraina

| 42. | Europaparlamentet beklagar djupt att Rysslands pågående aggression har lett till en svår humanitär situation i Donbassregionen och att ukrainska och internationella humanitära organisationer nekas tillträde till de ockuperade områdena. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över de svåra humanitära förhållanden som mer än 1,5 miljoner internflyktingar lever under. Parlamentet uttrycker sin djupaste oro över det fortsatta konfliktrelaterade sexuella våldet. Parlamentet är djupt oroat över människorättskränkningarna i Krim, särskilt när det gäller krimtatarer. Parlamentet betonar behovet av ytterligare ekonomiskt stöd från EU till Ukraina. Parlamentet bekräftar på nytt sitt fulla stöd för Ukrainas suveränitet, oberoende, enhet och territoriella integritet inom landets internationellt erkända gränser och för dess fria och suveräna val att närma sig Europa. Parlamentet uppmanar samtliga parter att omedelbart verka för en fredlig återintegrering av den ockuperade Krimhalvön i Ukrainas rättsordning genom politisk dialog och i fullständig överensstämmelse med folkrätten. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och rådet att öka trycket på Ryssland att bevilja internationella organisationer tillträde till Krim i syfte att övervaka människorättssituationen, mot bakgrund av de pågående grova kränkningarna av grundläggande friheter och mänskliga rättigheter på halvön, och upprätta permanent internationell övervakning och konventionsbaserade mekanismer. Parlamentet begär dessutom att Minskavtalet ska genomföras till fullo, och stöder i detta avseende en förlängning av sanktionerna mot Ryssland fram till dess att Krim har återlämnats. Parlamentet påminner om att alla parter i konflikten är skyldiga att vidta alla åtgärder som är möjliga för att skydda civilbefolkningen under deras kontroll från följderna av striderna. Parlamentet stöder och uppmuntrar den interaktiva dialog som ska äga rum under människorättsrådets 34:e möte. |
| --- | --- |

42.

Jemen

| 43. | Europaparlamentet är mycket oroat över den katastrofala humanitära situationen i Jemen. Parlamentet bekräftar sitt åtagande att fortsätta stödja Jemen och det jemenitiska folket. Parlamentet fördömer det faktum att civila görs till måltavlor och hamnar i en ohållbar situation mellan krigförande parter som kränker internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning. Parlamentet betonar att rekrytering och användning av barn i väpnade konflikter är strängt förbjudet enligt internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt och kan utgöra en krigsförbrytelse om det handlar om rekrytering av barn under femton år. Parlamentet uppmanar samtliga parter att omedelbart frisläppa sådana barn och att avstå från att rekrytera dem. Samtliga parter uppmanas kraftfullt att minska spänningarna och införa en omedelbar och stabil vapenvila som leder till en politisk, inkluderande och framförhandlad lösning på konflikten. I detta avseende stöder parlamentet fullt ut insatserna från FN:s särskilda sändebud för Jemen, Ismaïl Ould Cheikh Ahmed, liksom genomförandet av människorättsrådets resolution 33/16 från oktober 2016, som uppmanar FN att samarbeta med den nationella oberoende undersökningskommissionen. Parlamentet stöder alla ansträngningar för en oberoende internationell utredning för att bryta det klimat av straffrihet som råder i Jemen. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att stödja de pågående ansträngningarna för att uttrycka oro över kränkningar och övergrepp i Jemen och kräver att dessa ska utredas grundligt och opartiskt. Parlamentet uppmuntrar högkommissarien att anordna informationstillfällen mellan människorättsrådets möten, i syfte att informera människorättsrådet regelbundet om resultatet av sina undersökningar. |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s 71:a generalförsamling, ordföranden för FN:s råd för mänskliga rättigheter, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter samt generalsekreteraren för Europarådets parlamentariska församling. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0317.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2016)0502.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2015)0318.

(4)  http://www.ohchr.org/documents/issues/business/A.HRC.17.31.pdf

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/125 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/125

---

P8_TA(2017)0092

Konstitutionella, rättsliga och institutionella följder av en gemensam säkerhets- och försvarspolitik: de möjligheter som Lissabonfördraget erbjuder

Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 om konstitutionella, rättsliga och institutionella följder av en gemensam säkerhets- och försvarspolitik: de möjligheter som Lissabonfördraget erbjuder (2015/2343(INI))

(2018/C 263/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Lissabonfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Lissabonfördraget,

| — | med beaktande av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 36 i EU-fördraget om Europaparlamentets roll i den gemensamma utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 36 i EU-fördraget om Europaparlamentets roll i den gemensamma utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken,

| — | med beaktande av artiklarna 42.2, 42.3, 42.6, 42.7, 45 och 46 i EU-fördraget om gradvis utformning av en gemensam försvarspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 42.2, 42.3, 42.6, 42.7, 45 och 46 i EU-fördraget om gradvis utformning av en gemensam försvarspolitik,

| — | med beaktande av protokoll nr 1 till fördragen om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 1 till fördragen om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av protokoll nr 2 till fördragen om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 2 till fördragen om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 20 december 2013, den 26 juni 2015 och den 15 december 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 20 december 2013, den 26 juni 2015 och den 15 december 2016,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 25 november 2013, den 18 november 2014, den 18 maj 2015, den 27 juni 2016 och den 14 november 2016 om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 25 november 2013, den 18 november 2014, den 18 maj 2015, den 27 juni 2016 och den 14 november 2016 om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 april 2016 om EU i en föränderlig global miljö – en mer sammankopplad, omtvistad och komplex värld (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 april 2016 om EU i en föränderlig global miljö – en mer sammankopplad, omtvistad och komplex värld (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 november 2012 om EU:s klausuler om ömsesidigt försvar och solidaritet: politiska och operativa dimensioner (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 november 2012 om EU:s klausuler om ömsesidigt försvar och solidaritet: politiska och operativa dimensioner (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 november 2016 om en europeisk försvarsunion (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 november 2016 om en europeisk försvarsunion (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2016 om klausulen om ömsesidigt försvar (artikel 42.7 i EU-fördraget) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2016 om klausulen om ömsesidigt försvar (artikel 42.7 i EU-fördraget) (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 november 2016 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 november 2016 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 (6) om att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 (6) om att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (7) (budgetförordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (7) (budgetförordningen),

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2015/1835 av den 12 oktober 2015 om Europeiska försvarsbyråns stadga, säte och verksamhetsregler (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2015/1835 av den 12 oktober 2015 om Europeiska försvarsbyråns stadga, säte och verksamhetsregler (8),

| — | med beaktande av rådets beslut 2001/78/Gusp av den 22 januari 2001 om inrättande av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2001/78/Gusp av den 22 januari 2001 om inrättande av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (9),

| — | med beaktande av slutsatserna från de interparlamentariska konferenserna om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) i Haag den 8 april 2016, i Luxemburg den 6 september 2015, i Riga den 6 mars 2015, i Rom den 7 november 2014, i Aten den 4 april 2014, i Vilnius den 6 september 2013, i Dublin den 25 mars 2013 och i Pafos den 10 september 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från de interparlamentariska konferenserna om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) i Haag den 8 april 2016, i Luxemburg den 6 september 2015, i Riga den 6 mars 2015, i Rom den 7 november 2014, i Aten den 4 april 2014, i Vilnius den 6 september 2013, i Dublin den 25 mars 2013 och i Pafos den 10 september 2012,

| — | med beaktande av dokumentet Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa. En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik som lagts fram av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik den 28 juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa. En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik som lagts fram av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik den 28 juni 2016,

| — | med beaktande av Nordatlantiska fördraget, som undertecknades i Washington D.C. den 4 april 1949, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nordatlantiska fördraget, som undertecknades i Washington D.C. den 4 april 1949,

| — | med beaktande av dokumentet Implementation Plan on Security and Defence som lades fram av vice ordföranden/den höga representanten den 14 november 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet Implementation Plan on Security and Defence som lades fram av vice ordföranden/den höga representanten den 14 november 2016,

| — | med beaktande av lägesrapporten av den 7 juli 2014 från vice ordföranden/den höga representanten och chefen för Europeiska försvarsbyrån om genomförandet av Europeiska rådets slutsatser från december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av lägesrapporten av den 7 juli 2014 från vice ordföranden/den höga representanten och chefen för Europeiska försvarsbyrån om genomförandet av Europeiska rådets slutsatser från december 2013,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 8 juli 2016 från ordförandena för Europeiska rådet och kommissionen och Natos generalsekreterare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 8 juli 2016 från ordförandena för Europeiska rådet och kommissionen och Natos generalsekreterare,

| — | med beaktande av resultatet från den brittiska folkomröstningen den 23 juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet från den brittiska folkomröstningen den 23 juni 2016,

| — | med beaktande av resultaten från Europaparlamentets särskilda Eurobarometerundersökning som genomfördes i Europeiska unionens 28 medlemsstater mellan den 9 och den 18 april 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från Europaparlamentets särskilda Eurobarometerundersökning som genomfördes i Europeiska unionens 28 medlemsstater mellan den 9 och den 18 april 2016,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 30 november 2016 till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en europeisk försvarshandlingsplan (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 30 november 2016 till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en europeisk försvarshandlingsplan (COM(2016)0950),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för utrikesfrågor och utskottet för konstitutionella frågor, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för utrikesfrågor och utskottet för konstitutionella frågor, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för konstitutionella frågor och yttrandet från budgetutskottet (A8-0042/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för konstitutionella frågor och yttrandet från budgetutskottet (A8-0042/2017), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har för avsikt att utarbeta en gemensam försvarspolitik som ska leda till ett gemensamt försvar för att stärka dess enhet, strategiska oberoende och integration i syfte att främja fred, säkerhet och stabilitet i Europas grannskap och i världen. För att upprätta ett gemensamt försvar krävs ett enhälligt beslut av Europeiska rådet och medlemsstaternas antagande av ett sådant beslut i enlighet med sina konstitutionella bestämmelser. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har för avsikt att utarbeta en gemensam försvarspolitik som ska leda till ett gemensamt försvar för att stärka dess enhet, strategiska oberoende och integration i syfte att främja fred, säkerhet och stabilitet i Europas grannskap och i världen. För att upprätta ett gemensamt försvar krävs ett enhälligt beslut av Europeiska rådet och medlemsstaternas antagande av ett sådant beslut i enlighet med sina konstitutionella bestämmelser.

| B. | Uppkomsten av nya geopolitiska och geostrategiska sammanhang, med den asiatiska regionens dominans över den euro-atlantiska, och av nya aktörer, liksom uppkomsten av nya verkliga hot och verksamhetsområden, visar att staterna inte kan möta de nya riskerna ensamma och att gemensamma insatser behövs. |
| --- | --- |

B.

Uppkomsten av nya geopolitiska och geostrategiska sammanhang, med den asiatiska regionens dominans över den euro-atlantiska, och av nya aktörer, liksom uppkomsten av nya verkliga hot och verksamhetsområden, visar att staterna inte kan möta de nya riskerna ensamma och att gemensamma insatser behövs.

| C. | Kostnaden för uteblivna åtgärder på EU-nivå på säkerhets- och försvarsområdet uppskattas till mer än 100 miljarder euro om året, och EU:s effektivitetsnivå motsvarar 10–15 procent av Förenta staternas. |
| --- | --- |

C.

Kostnaden för uteblivna åtgärder på EU-nivå på säkerhets- och försvarsområdet uppskattas till mer än 100 miljarder euro om året, och EU:s effektivitetsnivå motsvarar 10–15 procent av Förenta staternas.

| D. | En globalt försämrad situation belyser vikten av att förbättra samarbetet samt utbytet av information och bästa praxis mellan medlemsstaterna, liksom behovet av att kraftigt öka EU:s militära utgifter genom att en källa för egna medel avsätts för detta ändamål. |
| --- | --- |

D.

En globalt försämrad situation belyser vikten av att förbättra samarbetet samt utbytet av information och bästa praxis mellan medlemsstaterna, liksom behovet av att kraftigt öka EU:s militära utgifter genom att en källa för egna medel avsätts för detta ändamål.

| E. | Målet om en militär och försvarsrelaterad integration går tillbaka till EU:s grundare, vars främsta mål var att inrätta en mekanism för legitimt kollektivt försvar och upprätthålla freden på den europeiska kontinenten. |
| --- | --- |

E.

Målet om en militär och försvarsrelaterad integration går tillbaka till EU:s grundare, vars främsta mål var att inrätta en mekanism för legitimt kollektivt försvar och upprätthålla freden på den europeiska kontinenten.

| F. | Principerna och målen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) samt mekanismerna och ramverket för hur dessa mål ska uppnås finns tydligt beskrivna i artiklarna 21.1, 21.2 och 42 i fördraget om Europeiska unionen. Dock har väldigt lite ännu gjorts för att dessa mål ska uppnås, trots att det har framförts många uppmaningar och förslag från parlamentet och kommissionen om att de ska genomföras. |
| --- | --- |

F.

Principerna och målen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) samt mekanismerna och ramverket för hur dessa mål ska uppnås finns tydligt beskrivna i artiklarna 21.1, 21.2 och 42 i fördraget om Europeiska unionen. Dock har väldigt lite ännu gjorts för att dessa mål ska uppnås, trots att det har framförts många uppmaningar och förslag från parlamentet och kommissionen om att de ska genomföras.

| G. | För att en gemensam säkerhets- och försvarspolitik ska kunna utvecklas måste det framför allt finnas en politisk vilja från medlemsstaternas sida, som bygger på delade värderingar och principer samt gemensamma intressen och prioriteringar, samtidigt som strukturer för institutionellt samarbete måste upprättas. Den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken bör vara en effektiv, strukturerad gemensam politik som medför ett mervärde och inte bara utgör summan av medlemsstaternas nationella politik eller deras minsta gemensamma nämnare. |
| --- | --- |

G.

För att en gemensam säkerhets- och försvarspolitik ska kunna utvecklas måste det framför allt finnas en politisk vilja från medlemsstaternas sida, som bygger på delade värderingar och principer samt gemensamma intressen och prioriteringar, samtidigt som strukturer för institutionellt samarbete måste upprättas. Den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken bör vara en effektiv, strukturerad gemensam politik som medför ett mervärde och inte bara utgör summan av medlemsstaternas nationella politik eller deras minsta gemensamma nämnare.

| H. | Frankrikes aktivering av artikel 42.7 i EU-fördraget i november 2015 visade på potentialen i alla fördragsbestämmelser som rör säkerhet och försvar. |
| --- | --- |

H.

Frankrikes aktivering av artikel 42.7 i EU-fördraget i november 2015 visade på potentialen i alla fördragsbestämmelser som rör säkerhet och försvar.

| I. | EU har enligt artikel 42.2 i EU-fördraget och artikel 2.4 i fördraget om europeiska unionens funktionssätt befogenhet att utarbeta och genomföra en gemensam säkerhets- och försvarspolitik som omfattar en gradvis utformning av en gemensam försvarspolitik för unionen. EU bör använda denna befogenhet till att förbättra samordningen och effektiviteten samt komplettera medlemsstaternas åtgärder utan att man för den skull inkräktar på eller berövar medlemsstaternas befogenheter på försvarsområdet. |
| --- | --- |

I.

EU har enligt artikel 42.2 i EU-fördraget och artikel 2.4 i fördraget om europeiska unionens funktionssätt befogenhet att utarbeta och genomföra en gemensam säkerhets- och försvarspolitik som omfattar en gradvis utformning av en gemensam försvarspolitik för unionen. EU bör använda denna befogenhet till att förbättra samordningen och effektiviteten samt komplettera medlemsstaternas åtgärder utan att man för den skull inkräktar på eller berövar medlemsstaternas befogenheter på försvarsområdet.

| J. | Det finns europeiska multinationella strukturer som utgör exempel på god praxis och flerårigt samarbete mellan medlemsstater, t.ex. Europakåren. Dessa strukturer skulle kunna fungera som utgångspunkt för steg i riktning mot en gemensam försvarspolitik för unionen. |
| --- | --- |

J.

Det finns europeiska multinationella strukturer som utgör exempel på god praxis och flerårigt samarbete mellan medlemsstater, t.ex. Europakåren. Dessa strukturer skulle kunna fungera som utgångspunkt för steg i riktning mot en gemensam försvarspolitik för unionen.

| K. | EU:s medborgare förväntar sig fler EU-åtgärder på försvars- och säkerhetsområdet. Enligt Eurobarometerundersökning 85.1 från juni 2016 vill två tredjedelar av de tillfrågade unionsmedborgarna se ett ökat EU-engagemang genom åtaganden från medlemsstaternas sida i säkerhets- och försvarspolitiska frågor. |
| --- | --- |

K.

EU:s medborgare förväntar sig fler EU-åtgärder på försvars- och säkerhetsområdet. Enligt Eurobarometerundersökning 85.1 från juni 2016 vill två tredjedelar av de tillfrågade unionsmedborgarna se ett ökat EU-engagemang genom åtaganden från medlemsstaternas sida i säkerhets- och försvarspolitiska frågor.

| L. | Det är nödvändigt att skapa en försvarskultur som bidrar till att unionsmedborgarna får en tydlig bild av den roll som försvaret spelar i vårt samhälle, och hur det bidrar till stabilitet, upprätthållande av fred och ökad internationell säkerhet. |
| --- | --- |

L.

Det är nödvändigt att skapa en försvarskultur som bidrar till att unionsmedborgarna får en tydlig bild av den roll som försvaret spelar i vårt samhälle, och hur det bidrar till stabilitet, upprätthållande av fred och ökad internationell säkerhet.

| M. | Åtgärder bör vidtas för att öka den europeiska säkerhetspolitikens funktionsduglighet och effektivitet, så att den bidrar till en verklig ökning av Europas säkerhet. |
| --- | --- |

M.

Åtgärder bör vidtas för att öka den europeiska säkerhetspolitikens funktionsduglighet och effektivitet, så att den bidrar till en verklig ökning av Europas säkerhet.

| N. | Europeiska rådet bör utan dröjsmål upprätta en europeisk försvarsunion, vilket förespråkats av parlamentet, och EU:s gemensamma försvar. Medlemsstaterna bör dessutom anta beslutet om ett gemensamt försvar i enlighet med sina respektive konstitutionella bestämmelser. |
| --- | --- |

N.

Europeiska rådet bör utan dröjsmål upprätta en europeisk försvarsunion, vilket förespråkats av parlamentet, och EU:s gemensamma försvar. Medlemsstaterna bör dessutom anta beslutet om ett gemensamt försvar i enlighet med sina respektive konstitutionella bestämmelser.

| O. | EU:s försvarspolitik bör öka Europas förmåga att förbättra säkerhetssituationen både inom och utanför unionen, och bör befästa partnerskapet med Nato och stärka förbindelserna över Atlanten, i syfte att även få ett starkare Nato. |
| --- | --- |

O.

EU:s försvarspolitik bör öka Europas förmåga att förbättra säkerhetssituationen både inom och utanför unionen, och bör befästa partnerskapet med Nato och stärka förbindelserna över Atlanten, i syfte att även få ett starkare Nato.

| P. | Parlamentet stöder aktivt en europeisk försvarsunion och kommer att fortsätta att lägga fram lämpliga förslag för detta ändamål. Den interparlamentariska konferensen om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken bör bli forum för ett effektivt och regelbundet interparlamentariskt samarbete om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och den gradvisa utformningen av unionens gemensamma försvarspolitik. |
| --- | --- |

P.

Parlamentet stöder aktivt en europeisk försvarsunion och kommer att fortsätta att lägga fram lämpliga förslag för detta ändamål. Den interparlamentariska konferensen om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken bör bli forum för ett effektivt och regelbundet interparlamentariskt samarbete om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och den gradvisa utformningen av unionens gemensamma försvarspolitik.

| Q. | Vice ordföranden/den höga representanten hör regelbundet parlamentet om den gradvisa utformningen av unionens gemensamma försvarspolitik, säkerställer att vederbörlig hänsyn tas till parlamentets åsikter i detta utformningsarbete och informerar parlamentet om hur arbetet mot en europeisk försvarsunion fortskrider. |
| --- | --- |

Q.

Vice ordföranden/den höga representanten hör regelbundet parlamentet om den gradvisa utformningen av unionens gemensamma försvarspolitik, säkerställer att vederbörlig hänsyn tas till parlamentets åsikter i detta utformningsarbete och informerar parlamentet om hur arbetet mot en europeisk försvarsunion fortskrider.

| R. | Vice ordföranden/den höga representanten nämnde i sitt uttalande vid det informella Gymnichmötet mellan EU:s utrikesministrar den 2 september 2016 att det nu finns möjligheter till konkreta framsteg mellan medlemsstaterna på försvarsområdet. |
| --- | --- |

R.

Vice ordföranden/den höga representanten nämnde i sitt uttalande vid det informella Gymnichmötet mellan EU:s utrikesministrar den 2 september 2016 att det nu finns möjligheter till konkreta framsteg mellan medlemsstaterna på försvarsområdet.

| S. | Kommissionen ska se till att fördragen tillämpas och att institutionerna vidtar åtgärder i enlighet med dem, även på GSFP-området. |
| --- | --- |

S.

Kommissionen ska se till att fördragen tillämpas och att institutionerna vidtar åtgärder i enlighet med dem, även på GSFP-området.

| T. | Försvarspolitiken bör ingå i unionens framtida årliga och fleråriga programplanering. Kommissionen bör inleda utarbetandet av lämpliga interinstitutionella avtal, bland annat en vitbok om EU:s försvar, som kan börja tillämpas under EU:s nästa fleråriga budgetram och fleråriga politiska ramverk. |
| --- | --- |

T.

Försvarspolitiken bör ingå i unionens framtida årliga och fleråriga programplanering. Kommissionen bör inleda utarbetandet av lämpliga interinstitutionella avtal, bland annat en vitbok om EU:s försvar, som kan börja tillämpas under EU:s nästa fleråriga budgetram och fleråriga politiska ramverk.

| U. | Parlamentet företräder EU:s medborgare och stiftar lagar, fastställer budgeten, utövar politisk kontroll och har en rådgivande funktion. Detta gör att parlamentet har en central roll i utformningen av en europeisk försvarsunion. |
| --- | --- |

U.

Parlamentet företräder EU:s medborgare och stiftar lagar, fastställer budgeten, utövar politisk kontroll och har en rådgivande funktion. Detta gör att parlamentet har en central roll i utformningen av en europeisk försvarsunion.

| V. | En aktiv roll för parlamentet och dess politiska och demokratiska granskning när det gäller att utforma unionens gemensamma försvarspolitik och upprätta ett gemensamt försvar skulle bekräfta och stärka unionens representativa och demokratiska grundvalar. |
| --- | --- |

V.

En aktiv roll för parlamentet och dess politiska och demokratiska granskning när det gäller att utforma unionens gemensamma försvarspolitik och upprätta ett gemensamt försvar skulle bekräfta och stärka unionens representativa och demokratiska grundvalar.

| W. | EU:s globala strategi bör fungera som ett ytterst tydligt och väsentligt strategiskt ramverk för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens framtida utveckling. |
| --- | --- |

W.

EU:s globala strategi bör fungera som ett ytterst tydligt och väsentligt strategiskt ramverk för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens framtida utveckling.

| X. | Det finns begränsningar avseende militär utbildning utomlands, både vad gäller handlingsplaner och nödvändigt militärt logistiskt stöd. |
| --- | --- |

X.

Det finns begränsningar avseende militär utbildning utomlands, både vad gäller handlingsplaner och nödvändigt militärt logistiskt stöd.

| Y. | Utbildningsuppdrag kan därför inte genomföras utomlands, liknande de militära utbildningsuppdragen i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) eller i Mali (EUTM Mali), utan att de berörda ländernas regeringar tillhandahåller de vapen och den utrustning som krävs till de militära enheterna. Utan någon utbildning med vapen och utrustning är det omöjligt att skapa enheter som kan klara krigets utmaningar och genomföra olika insatser. |
| --- | --- |

Y.

Utbildningsuppdrag kan därför inte genomföras utomlands, liknande de militära utbildningsuppdragen i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) eller i Mali (EUTM Mali), utan att de berörda ländernas regeringar tillhandahåller de vapen och den utrustning som krävs till de militära enheterna. Utan någon utbildning med vapen och utrustning är det omöjligt att skapa enheter som kan klara krigets utmaningar och genomföra olika insatser.

| Z. | För närvarande tillåts inte europeiska soldater delta som observatörer i samband med militära insatser, vilket innebär att de inte kan identifiera vilka brister som de utbildade enheterna upplever och de kan därför inte åtgärda svagheterna i insatserna i efterhand. |
| --- | --- |

Z.

För närvarande tillåts inte europeiska soldater delta som observatörer i samband med militära insatser, vilket innebär att de inte kan identifiera vilka brister som de utbildade enheterna upplever och de kan därför inte åtgärda svagheterna i insatserna i efterhand.

| AA. | Dessa enheter, såväl i Mali som i Centralafrikanska republiken, upprättas för stridsinsatser, men om utrustningen och utbildningen efter tre års tid inte är den rätta, som i fallet EUTM Mali, blir insatskapaciteten helt undermålig. |
| --- | --- |

AA.

Dessa enheter, såväl i Mali som i Centralafrikanska republiken, upprättas för stridsinsatser, men om utrustningen och utbildningen efter tre års tid inte är den rätta, som i fallet EUTM Mali, blir insatskapaciteten helt undermålig.

| AB. | Utan nödvändigt försvarsmateriel kommer utbildningsuppdrag utomlands endast att genomföras om det berörda landets regering tillhandahåller försvarsmateriel och vapen, som sedan fortsätter att användas av enheterna efter slutförd utbildning. |
| --- | --- |

AB.

Utan nödvändigt försvarsmateriel kommer utbildningsuppdrag utomlands endast att genomföras om det berörda landets regering tillhandahåller försvarsmateriel och vapen, som sedan fortsätter att användas av enheterna efter slutförd utbildning.

Det konstitutionella och rättsliga ramverket

| 1. | Europaparlamentet påminner om att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, enligt fördraget om Europeiska unionen, ska omfatta den gradvisa utformningen av unionens gemensamma försvarspolitik, som kommer att leda till ett gemensamt försvar när Europeiska rådet med enhällighet har beslutat detta och när medlemsstaterna antagit ett sådant beslut i enlighet med sina respektive konstitutionella bestämmelser. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbinda sig att prioritera bestämmelserna om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken i fördraget och öka sina ansträngningar för att säkerställa påtagliga framsteg mot att uppnå målen som beskrivs i dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att den reform och innovation som Lissabonfördraget kan tillföra den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken utgör ett tillräckligt och sammanhängande ramverk och bör vara utgångspunkt för en verkligt gemensam politik med gemensamma resurser och gemensam kapacitet, liksom samordnad planering på unionsnivå. Parlamentet betonar att utvecklingen av en gemensam säkerhets- och försvarspolitik inom det nuvarande institutionella och rättsliga ramverket är mer avhängig av medlemsstaternas politiska vilja än av rättsliga faktorer. Parlamentet understryker att artikel 43 i EU-fördraget omfattar hela det spektrum av krishanteringsuppdrag som, om de utnyttjas snabbt och med beslutsamhet, motsvarar EU:s ambitionsnivå. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar därför vice ordföranden/den höga representanten, rådet och medlemsstaterna att i enlighet med EU-fördraget sörja för samstämmighet mellan de yttre åtgärdernas olika områden, att hantera dessa områden med hjälp av ett heltäckande och övergripande tillvägagångssätt samt att utnyttja alla möjligheter i fördraget, särskilt de mekanismer som nämns i artiklarna 42.6 och 46 i EU-fördraget i protokoll (nr 10) om det permanenta strukturerade samarbetet som inrättas genom artikel 42 i fördraget om Europeiska unionen och, under en operativ fas, artikel 44 i EU-fördraget om en grupp medlemsstaters genomförande av ett GSFP-uppdrag, så att uppdrag och insatser kan inledas snabbare och på ett effektivare och flexiblare sätt. Parlamentet betonar att bestämmelser som rör samarbetet inom det permanenta strukturerade samarbetet bör definieras tydligt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att i de fall då rådet, i enlighet med EU-fördraget, genom kvalificerad majoritet fattar beslut angående den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, särskilt enligt artiklarna 45.2 och 46.2, ska alla utgifter för genomförandet av dessa beslut finansieras genom nya extraresurser till EU-budgeten och belasta denna budget. Parlamentet anser att det behövs ytterligare ekonomiska resurser eller samfinansiering från medlemsstaternas sida för detta ändamål. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser därför att Europeiska försvarsbyrån och det permanenta strukturerade samarbetet bör behandlas som EU-institutioner, på samma sätt som Europeiska utrikestjänsten (utrikestjänsten). Parlamentet anser att budgetförordningen därför bör ändras så att Europeiska försvarsbyrån och det permanenta strukturerade samarbetet skrivs in i artikel 2b och får ett eget avsnitt i unionens budget. Parlamentet erinrar om att parlamentet, tillsammans med rådet, bör stifta lagar och fastställa budgeten samt utöva politisk kontroll och ha en rådgivande funktion i enlighet med vad som fastställs i fördragen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet är övertygat om att artikel 41.1 i EU-fördraget är tillämplig för de administrativa utgifterna för Europeiska försvarsbyrån och det permanenta strukturerade samarbetet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att artikel 41.2 i EU-fördraget är tillämplig för Europeiska försvarsbyråns och det permanenta strukturerade samarbetets driftsutgifter. Parlamentet påminner om att driftsutgifter för de militära uppdrag som avses i artikel 42.1 i EU-fördraget, liksom driftsutgifter för försvarsinsatser som en medlemsstat utför när medlemsstaten utsätts för ett väpnat angrepp på sitt territorium samt driftsutgifter för försvarsinsatser som utförs av medlemsstater för att uppfylla sina skyldigheter att ge stöd och bistånd enligt artikel 42.7 i EU-fördraget, bör finansieras kollektivt, men inte belasta unionens budget. Parlamentet välkomnar att artikel 42.7 om klausulen om ömsesidigt försvar har aktiverats. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser därför att det enda alternativet enligt fördragen i samband med Europeiska försvarsbyråns och det permanenta strukturerade samarbetets förvaltnings- och driftsutgifter är att avsätta medel från unionens budget, trots att båda institutionerna kan förvalta anslag direkt från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla de ytterligare finansiella resurser som krävs för att finansiera förvaltnings- och driftskostnaderna för Europeiska försvarsbyrån och det permanenta strukturerade samarbetet från unionens budget. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar rådet att för dessa ändamål se över beslut (Gusp) 2015/1835 om Europeiska försvarsbyråns stadga, säte och verksamhetsregler. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att ett fördjupat försvarssamarbete mellan medlemsstater på EU-nivå bör gå hand i hand med en stärkt parlamentarisk tillsyn och kontroll för både Europaparlamentet och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang parlamentets roll som budgetmyndighet. Parlamentet avser att utöva effektiv parlamentarisk kontroll och budgetkontroll över Europeiska försvarsbyrån och det permanenta strukturerade samarbetet i enlighet med fördragen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att agera i enlighet med artikel 41.3 i EU-fördraget och att utan dröjsmål anta ett beslut som inrättar startfonden för brådskande finansiering av de inledande faserna av militära insatser för de uppdrag som avses i artiklarna 42.1 och 43 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att i enlighet med artikel 42.2 i EU-fördraget vidta konkreta åtgärder för harmonisering och standardisering av de europeiska väpnade styrkorna för att underlätta samarbetet mellan de väpnade styrkornas personal inom ramen för en ny europeisk försvarsunion som ett steg mot en gradvis utformning av en gemensam försvarspolitik för unionen. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens europeiska mervärde

| 15. | Europaparlamentet betonar att det i en säkerhetsmiljö som snabbt försämras är nödvändigare än någonsin tidigare att nå den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens mål att stärka unionens operativa förmåga att handla externt för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten, i överensstämmelse med vad som anges i EU-fördraget. Parlamentet är fast övertygat om att de säkerhets- och försvarshot som EU står inför och som riktas mot dess medborgare och territorium är gemensamma och att de inte kan hanteras av en ensam medlemsstat. Parlamentet är övertygat om att unionens säkerhet och försvar kommer att vara starkare om unionen och medlemsstaterna beslutar att stå enade och samarbeta. Parlamentet anser att EU måste skapa ett effektivt system för europeisk ansvarsfördelning för sin egen säkerhet och sitt eget försvar, vilket ännu inte är fallet i dag. Medlemsstaterna uppmanas att visa politiskt engagemang fullt ut och att samarbeta för detta ändamål. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att säkerhet och försvar är ett område med ett uppenbart europeiskt mervärde i form av effektivitet, som blir resultatet av att medlemsstaterna får ökad och mer kostnadseffektiv kapacitet genom större samstämmighet, bättre samordning och samverkansförmåga inom säkerhet och försvar, och i form av befästning av såväl solidariteten, sammanhållningen och det strategiska oberoendet inom unionen som själva unionens motståndskraft. Parlamentet uppmärksammar att varje euro som investerats på försvarsområdet enligt beräkningar ger en avkastning på 1,6 gånger pengarna, framför allt till följd av kompetent arbetskraft, forskning och teknik samt export. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att om alla de möjligheter som fördragen erbjuder utnyttjas skulle det öka försvarsindustrins konkurrenskraft och förbättra dess funktionssätt på den inre marknaden, ytterligare uppmuntra till försvarssamarbete genom positiva incitament samt medföra en inriktning på projekt som medlemsstaterna inte kan genomföra på egen hand, varigenom onödigt dubbelarbete skulle begränsas och en effektivare användning av offentliga medel främjas. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att förstärkningen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken i linje med fördragen inte kommer att inkräkta på den nationella suveräniteten eftersom det är medlemsstaterna som utformar politiken. Parlamentet är övertygat om att det inte finns någon större respekt för suveränitet än att försvara EU:s territoriella integritet genom en gemensam försvarspolitik. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att genomförandet av GSFP-uppdrag, på grundval av artikel 44 i EU-fördraget, bidrar till att skapa en europeisk försvarsunion. EU uppmanas att utnyttja hela potentialen i artikel 44 för att fullfölja och stärka insatser av detta slag i syfte att bana väg för en operativ säkerhets- och försvarspolitik. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att öka de nationella försvarsutgifterna till två procent av EU:s bruttonationalprodukt. Parlamentet betonar att detta skulle innebära nästan 100 miljarder euro mer i försvarsanslag i slutet av nästa årtionde. Parlamentet anser att denna ökning bör användas till att inleda mer strategiska samarbetsprogram inom och över hela unionen genom att på ett bättre sätt knyta samman efterfråge- och tillgångssidan och genom att göra båda dessa sidor effektivare och mer ändamålsenliga. Parlamentet anser att denna ökning kommer att bidra till att på europeisk nivå stödja den europeiska försvarsindustrin och skapandet av arbetstillfällen, särskilt i små och medelstora företag. Parlamentet anser att en betydlig andel av dessa utgifter bör gå till forskning och utveckling samt strategiska samarbetsprogram som ägnas åt ny teknik med dubbla användningsområden och ny försvarsteknik, som inte bara är av avgörande betydelse för att dessa mål ska kunna uppnås, utan även medför ytterligare mervärde för Europeiska unionen. Parlamentet konstaterar att stärkt ansvarsskyldighet, öppenhet och granskning vad gäller användningen av allmänna EU-medel bör säkerställas i samband med dessa ytterligare utgifter. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet är övertygat om att EU:s försvarsinvesteringar bör säkerställa att medlemsstaterna kan delta i en balanserad, samstämmig och synkroniserad förbättring av sin militära kapacitet. Parlamentet anser att detta utgör en strategisk möjlighet för EU att förbättra sin säkerhet och sitt försvar. |
| --- | --- |

21.

Den institutionella ramen

Ett försvarsministerråd

| 22. | Europaparlamentet betonar det fortsatta behovet av att inrätta en rådsformation bestående av försvarsministrarna, och med unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik som ordförande, med uppdrag att samordna genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och göra den mer effektiv. |
| --- | --- |

22.

En försvarsstyrelse

| 23. | Europaparlamentet anser att Europeiska försvarsbyråns styrelse, som består av företrädare för medlemsstaternas försvarsministerier, är ett organ som är lämpat att inneha den rådgivnings- och tillsynsfunktion som behövs för genomförandet av artiklarna 42, 45 och 46 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet anser att artikel 4.4 i beslut (Gusp) 2015/1835 om Europeiska försvarsbyråns stadga, säte och verksamhetsregler ger den nödvändiga och stadiga grund som behövs för att Europeiska försvarsbyråns styrelse ska kunna agera som EU:s tredje kommitté med ständiga representanter, försvarsstyrelsen. Parlamentet anser att denna kommitté även bör inneha de rådgivnings- och tillsynsfunktioner som behövs för att genomföra det permanenta strukturerade samarbetet när det har inletts. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet är övertygat om att det mandat som kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) tilldelas enligt artikel 38 i EU-fördraget måste tolkas restriktivt. Parlamentet anser att dess mandat i enlighet med fördragen endast omfattar situationer och uppdrag utanför EU, liksom vissa delar som rör genomförandet av solidaritetsklausulen. Parlamentet anser i synnerhet att dess framtagna arbetsformer inte är anpassade för det ytterligare genomförande av den delen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken som avses i artikel 42.2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar rådet att för dessa ändamål se över beslut 2001/78/Gusp om inrättande av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik, liksom beslut (Gusp) 2015/1835 om Europeiska försvarsbyråns stadga, säte och verksamhetsregler. |
| --- | --- |

26.

Europeiska försvarsbyrån

| 27. | Europaparlamentet påminner om att Europeiska försvarsbyrån har som mål att hjälpa medlemsstaterna utveckla sin försvarskapacitet och att förstärka deras försvarstekniska och försvarsindustriella bas. Parlamentet betonar Europeiska försvarsbyråns underutnyttjade potential när det gäller att utarbeta en gemensam säkerhets- och försvarspolitik och att uppnå dessa mål, något som kräver att byråns fulla kapacitet tillvaratas. Parlamentet efterlyser en diskussion om byråns framtida roll och uppgifter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att formulera och förbinda sig till en gemensam ambitionsnivå för en omorganiserad europeisk försvarsbyrå. Parlamentet vill att Europeiska försvarsbyrån ska få ökat politiskt stöd, ökad finansiering och ökade resurser, liksom att dess samordning med kommissionens, medlemsstaternas och andra aktörers verksamhet ska öka, särskilt när det gäller kapacitetsuppbyggnad, upphandling på försvarsområdet, forskning och främjande av samverkansförmåga mellan medlemsstaternas väpnade styrkor. Parlamentet anser att byrån kan medfinansiera förkommersiella upphandlingar och offentliga upphandlingar för innovativa lösningar tillsammans med medlemsstaternas myndigheter och privata marknadsaktörer. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet noterar Europeiska försvarsbyråns beslut att se över kapacitetsutvecklingsplanen i linje med EU:s globala strategi och ser fram emot en framtida kapacitetsutvecklingsplan som på ett mer relevant sätt speglar EU:s och medlemsstaternas prioriteringar och behov. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utforma en gemensam europeisk politik för kapacitet och försvarsmateriel inom Europeiska försvarsbyrån i enlighet med artikel 42.3 i EU-fördraget, och uppmanar kommissionen och Europeiska försvarsbyrån att lägga fram förslag om detta. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att informera parlamentet om vilka resultat som uppnåtts genom det befintliga samarbetet mellan Europeiska försvarsbyrån och kommissionen och båda dessas samarbete med Europeiska rymdorganisationen (ESA) och organisationen för gemensamt försvarsmaterielsamarbete (Occar). Medlemsstaterna uppmanas att på korrekt sätt genomföra gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp om vapenexport, och att införa en gemensam strategi för vapenexport som säkerställer att vapenexport bygger på gemensamma, EU-övergripande kriterier för hur vapen, ammunition, försvarsmateriel och försvarsteknik exporteras till tredjeländer. |
| --- | --- |

29.

Det permanenta strukturerade samarbetet

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inom unionens ramar snarast möjligt upprätta och gå med i ett permanent strukturerat samarbete i syfte att upprätthålla och förbättra sin militära kapacitet genom doktrinutformning, lednings- och personalutbildning, försvarsmateriel- och försvarsinfrastrukturutveckling, samverkansförmåga och certifiering. Parlamentet betonar hur viktigt och nödvändigt det är att alla medlemsstater som vill uppnå högsta möjliga ambitionsnivå med avseende på respektive medlemsstats försvarsintegration deltar i ett permanent och effektivt strukturerat samarbete. Parlamentet anser att en permanent ”europeisk integrerad styrka” bör inrättas som en sådan multinationell styrka som avses i artikel 1 i protokoll nr 10 om det permanenta strukturerade samarbetet, och ställas till unionens förfogande för genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken i enlighet med artikel 42.3 i EU-fördraget. Vice ordföranden/den höga representanten uppmanas att lägga fram förslag för operationaliseringen av det permanenta strukturerade samarbetet under första halvan av 2017. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser att EU med de berörda medlemsstaternas samtycke bör delta i kapacitetsprogram som genomförs av medlemsstaterna. Parlamentet anser att EU:s finansiella bidrag till sådana program inte bör överskrida bidragen från de deltagande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet anser att EU:s stridsgruppssystem bör inlemmas i det permanenta strukturerade samarbetet, liksom inrättandet av ett permanent civil-militärt högkvarter, med en lika viktig militär planerings- och ledningskapacitet och civil planerings- och ledningskapacitet, vilket skulle stärka den strategiska och operativa planeringen under hela planeringscykeln, utöka det civil-militära samarbetet och förbättra EU:s förmåga att snabbt reagera på kriser. Parlamentet anser att även andra multinationella strukturer inom EU bör inlemmas i det permanenta strukturerade samarbetet, såsom det europeiska kommandot för flygtransporter, Europakåren och organisationen för gemensamt försvarsmaterielsamarbete (Occar) samt alla bilaterala och multilaterala former av militärt samarbete mellan länder som deltar i det permanenta strukturerade samarbetet. Parlamentet anser att EU:s privilegier och immunitet bör gälla för dessa multinationella strukturer när de är en del av det permanenta strukturerade samarbetet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet anser att EU bör stå för alla kostnader för EU:s stridsgrupper under aktivering, beredskap och tillbakadragande. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och rådet att genomföra FN:s säkerhetsråds resolution 1325 fullt ut och utse en särskild representant för kvinnor och konflikter. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet

| 35. | Europaparlamentet betonar att parlamentet bör spela en framträdande roll i kontrollen och tillsynen av genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och i utvärderingen av den, i enlighet med artikel 14.1 i EU-fördraget. Parlamentet anser att den interparlamentariska Gusp- och GSFP-konferensen även bör vara en plattform för interparlamentariskt samråd om och interparlamentarisk granskning av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Parlamentet måste höras på ett effektivt sätt inför alla större beslut på GSFP-området, i synnerhet vad gäller militära och civila uppdrag utanför EU och strategiska försvarsinsatser. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar i detta avseende vice ordföranden/den höga representanten att till fullo tillämpa artikel 36 i EU-fördraget genom att se till att hänsyn tas till parlamentets synpunkter och att parlamentet hörs om de viktigaste aspekterna och de grundläggande valmöjligheterna när det gäller den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken som en del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Parlamentet vill att parlamentet mer regelbundet ska få mer information så att de tillgängliga mekanismerna för parlamentarisk och politisk kontroll stärks. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen parlamentet att omvandla sitt underutskott för säkerhet och försvar till ett fullvärdigt parlamentsutskott, så att det kan få en framträdande roll i genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, och i synnerhet en roll vid granskningen av rättsakter som rör försvarsmarknaden samt i förfaranden som den samordnade årliga försvarsöversynen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet efterlyser ett stärkt samarbete mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten, eftersom det är avgörande för att skapa konkreta resultat på GSFP-området och för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens legitimitet. Parlamentet noterar att sådant samarbete inte bör undergräva genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och uppfyllandet av målen i den som en del av EU:s politik. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet anser att parlamentet, utöver sin roll i budgetförfarandena, bör fortsätta att driva på specifika initiativ och lägga fram rekommendationer till rådet, vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen om frågor som rör den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

39.

Förbindelserna mellan EU och Nato

| 40. | Europaparlamentet efterlyser närmare förbindelser mellan den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och Nato som innebär en politisk möjlighet till samarbete och komplementaritet på alla nivåer, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 42.7 andra stycket i EU-fördraget. Parlamentet påminner om behovet att ombalansera och utvidga det strategiska partnerskapet mellan EU och Nato för att säkerställa kompatibilitet, bygga upp en gemensam kapacitet och undvika överlappande verksamhet och strukturer för att på så sätt minska och effektivisera utgifterna. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att omedelbart inleda en dialog med transatlantiska partner för att få klarhet i deras inställning till de olika frågor som tas upp i den globala strategin. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och Natos generalsekreterare att genomföra en noggrann analys av vilka rättsliga och politiska konsekvenser det skulle få för utvecklingen av partnerskapet mellan EU och Nato om Förenade kungariket anmäler sitt utträde ur unionen enligt artikel 50 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet understryker att ”Berlin plus”-arrangemangen bör omformuleras i grunden för att anpassas till den nuvarande strategiska kontexten och motverka framkomna bristfälligheter, exempelvis genom en förbättring av de taktiska och operativa mekanismerna i scenarier där både EU och Nato är närvarande, och för att göra det möjligt för Nato att utnyttja EU:s instrument. |
| --- | --- |

42.

Politiska rekommendationer

| 43. | Europaparlamentet stöder förslaget om en samordnad årlig försvarsöversyn, inom vars ram medlemsstaterna skulle samordna sina försvarsutgifter och kapacitetsplaner i ett öppet förfarande där både Europaparlamentet och de nationella parlamenten deltar. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar rådet och vice ordföranden/den höga representanten att utarbeta en vitbok om EU:s säkerhet och försvar som innehåller en lämplig definition av de hot mot och risker för den europeiska säkerheten som EU och dess medlemsstater står inför, som ett första steg på vägen mot att inrätta den kapacitet som ett europeiskt försvar behöver, och en färdplan med tydliga faser samt en tidsplan för de steg som gradvis ska tas mot inrättandet av en europeisk försvarsunion och en mer effektiv gemensam försvarspolitik. Parlamentet anser att en sådan vitbok bör vara resultatet av bidrag från de olika EU-institutionerna och vara så omfattande som möjligt samt inbegripa de olika åtgärder som unionen planerat. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar den europeiska försvarshandlingsplan som lades fram av kommissionen i november 2016. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen och medlemsstaterna att noga klarlägga hur en eventuell europeisk försvarsfond, särskilt ”kapacitets- och forskningsfönstren”, ska förvaltas och finansieras och vilka mål den ska ha. Parlamentet anser att det behövs starkt stöd och politiskt engagemang från medlemsstaterna och EU:s institutioner för att denna plan effektivt ska kunna genomföras. Parlamentet beklagar i detta avseende att kommissionen, Europeiska försvarsbyrån och medlemsstaterna ännu inte vidtagit alla de åtgärder som man beslutat om på Europeiska rådets möten om försvaret 2013 och 2015. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet påminner om att kommissionens olika initiativ bör ta hänsyn till de särskilda förhållanden som präglar försvarssektorn (regler för deltagande, immateriella rättigheter, förvaltning och koppling till operativa krav). Parlamentet kommer att vara vaksam på detta under förhandlingarna för nästa period 2021–2027, särskilt i samband med genomförandet av det framtida europeiska försvarsforskningsprogrammet. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet anser att antagandet av en vitbok om EU:s säkerhet och försvar bör bygga på den globala strategins genomförandeplan för säkerhet och försvar för att få den gradvisa utformningen av unionens gemensamma försvarspolitik att gå framåt. Parlamentet betonar att denna vitbok inte bara bör innehålla en beskrivning av de enskilda medlemsstaternas nuvarande militära kapacitet utan även innehålla en analys av vilken typ av samarbete som behövs och av hur sådant samarbete ska uppnås, av vilka typer av insatser EU får genomföra och av vilken kapacitet och vilka medel som behövs, samtidigt som vitboken bör bidra till samordning och samarbete mellan Nato och EU. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet efterlyser en omedelbar reform av Athenamekanismen med sikte på att öka dess potential till kostnadsdelning och gemensam finansiering, liksom att säkerställa en rättvis fördelning av de kostnader som är relaterade till insatserna, så att medlemsstaterna uppmuntras att bidra med styrkor, utan att vara begränsade av sin finansiella kapacitet. Parlamentet anser att en sådan reform bör säkerställa att alla de gemensamma kostnader som avses i bilagorna I till IV till rådets beslut (Gusp) 2015/528 av den 27 mars 2015 alltid ska bäras av Athena. Parlamentet anser att den reformerade Athenamekanismen också bör användas för att finansiera utgifter för uppdrag som är kopplade till den ”integrerade europeiska styrkan” (när denna väl inrättats inom det permanenta strukturerade samarbetet), inbegripet EU:s stridsgrupper. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet kräver att europeiska militära utbildningsuppdrag utomlands ska fylla sitt syfte, nämligen att utbilda lokala nationella militära enheter så att de kan hantera krigsförhållanden och säkerhetshot (uppror och terrorism). Parlamentet anser att de därför bör ha de vapen och den utrustning som krävs för att de ska kunna genomföra sin utbildning och vara operativa på plats, och att de europeiska militärer som är ansvariga för deras utbildning bör kunna medföljda som observatörer utan att ingripa i insatserna, så att de kan utvärdera utbildningens ändamålsenlighet och följaktligen kunna göra nödvändiga anpassningar och ansvara för den fortbildning som krävs. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet understryker behovet av fördjupade diskussioner om hur förbindelserna mellan EU och Förenade kungariket ska se ut på GSFP-området i framtiden, särskilt vad gäller militär kapacitet, om Förenade kungariket väljer att anmäla sitt utträde enligt artikel 50 i EU-fördraget. Parlamentet anser att nya ledningsstrukturer måste upprättas med tanke på att det operativa högkvarteret för Atalantainsatsen är förlagt till Northwood. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar rådet och vice ordföranden/den höga representanten att säkerställa samordning på alla samverkansnivåer: civilt och militärt, mellan utrikestjänsten och kommissionen samt mellan EU och medlemsstaterna. Parlamentet välkomnar sammankopplingen av intern och extern säkerhet som fastställs i den globala strategin och uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen att säkerställa samstämmighet och se till att de interna och externa säkerhetsaspekterna samordnas på lämpligt sätt, även på administrativ nivå. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet understryker att EU måste öka sina ansträngningar för att stärka styrningen på global nivå, vilket i sin tur kommer att leda till en bättre strategisk och säkerhetsmässig situation. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja reformen av FN i syfte att stärka dess legitimitet, öppenhet, ansvarsprocesser och effektivitet. Parlamentet anser att FN:s säkerhetsråd måste reformeras, särskilt när det gäller dess sammansättning och omröstningsförfaranden, i syfte att öka dess förmåga att agera beslutsamt för att ta itu med utmaningar som rör global säkerhet, utöver dess rent militära inriktning. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet betonar att den mänskliga faktorn är en av våra värdefullaste tillgångar i arbetet för ett gemensamt försvar. Parlamentet anser att större investeringar behövs i GSFP-övningar och -utbildning, inklusive ansträngningarna för att uppnå ett integrerat system som bygger på nationella militära centrum, eftersom både övningar och utbildning är ett kraftfullt redskap för att gå vidare på detta område. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet anser att de synpunkter som parlamentet lägger fram genom denna resolution utgör rekommendationer till rådet och vice ordföranden/den höga representanten i enlighet med artikel 36 i EU-fördraget. Parlamentet anser att enligt god sed för ömsesidigt lojalt samarbete mellan EU:s institutioner bör vederbörlig hänsyn tas till dessa rekommendationer när vice ordföranden/den höga representanten utarbetar förslag till utveckling av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och när dessa förslag antas av rådet. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet understryker att artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen uttryckligen anger att ”unionens åtgärder i internationella sammanhang ska utgå från de principer som har legat till grund för dess egen tillblivelse, utveckling och utvidgning och som den strävar efter att föra fram i resten av världen: demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten”. |
| --- | --- |

55.

Möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen

| 56. | Europaparlamentet uppmanar parterna till en framtida konvention






  — | att överväga rekommendationerna och inriktningen i denna resolution och parlamentets resolutioner om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och om en europeisk försvarsunion, |
| --- | --- | --- |

56.

—

att överväga rekommendationerna och inriktningen i denna resolution och parlamentets resolutioner om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och om en europeisk försvarsunion,

| — | att inkludera, baserat på rekommendationerna och inriktningen i dessa resolutioner, bestämmelser i ett framtida unionsfördrag som






  — | inrättar de europeiska väpnade styrkorna med kapacitet att placera ut stridande förband för högintensiva konflikter, stabiliseringsstyrkor som verkar för att uppnå vapenvila eller fredsavtal och evakueringsuppdrag, sjukvård, inbegripet mobila fältsjukhus samt styrkor för militär logistik och militärt fältarbete, |
| --- | --- | --- |

—

att inkludera, baserat på rekommendationerna och inriktningen i dessa resolutioner, bestämmelser i ett framtida unionsfördrag som

—

inrättar de europeiska väpnade styrkorna med kapacitet att placera ut stridande förband för högintensiva konflikter, stabiliseringsstyrkor som verkar för att uppnå vapenvila eller fredsavtal och evakueringsuppdrag, sjukvård, inbegripet mobila fältsjukhus samt styrkor för militär logistik och militärt fältarbete,

| — | upprättar, inom unionens gemensamma försvarspolitik, tydliga och bindande riktlinjer för att aktivera och genomföra klausulen om ömsesidigt bistånd och stöd, |
| --- | --- |

—

upprättar, inom unionens gemensamma försvarspolitik, tydliga och bindande riktlinjer för att aktivera och genomföra klausulen om ömsesidigt bistånd och stöd,

| — | säkerställer obligatoriskt informationsutbyte på europeisk nivå mellan nationella underrättelsemyndigheter inom lämpliga samarbetsstrukturer, |
| --- | --- |

—

säkerställer obligatoriskt informationsutbyte på europeisk nivå mellan nationella underrättelsemyndigheter inom lämpliga samarbetsstrukturer,

| — | inrättar en permanent arbetsgrupp för ”försvarsfrågor” bestående av kommissionsledamöter under ledning av vice ordföranden/den höga representanten, involverar parlamentet med de ständiga företrädarna i denna grupp, ökar engagemanget ytterligare från kommissionens sida i försvarsfrågor genom forskning, planering och genomförande med tydlig målinriktning, tillåter vice ordföranden/den höga representanten att integrera klimatförändringsfrågor i EU:s alla utrikespolitiska åtgärder och i synnerhet inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, |
| --- | --- |

—

inrättar en permanent arbetsgrupp för ”försvarsfrågor” bestående av kommissionsledamöter under ledning av vice ordföranden/den höga representanten, involverar parlamentet med de ständiga företrädarna i denna grupp, ökar engagemanget ytterligare från kommissionens sida i försvarsfrågor genom forskning, planering och genomförande med tydlig målinriktning, tillåter vice ordföranden/den höga representanten att integrera klimatförändringsfrågor i EU:s alla utrikespolitiska åtgärder och i synnerhet inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken,

| — | att överväga bedömningen av finans- och budgetpolitiken vad gäller medlemsstaternas försvarsutgifter i samband med en framtida europeisk planeringstermin för försvaret, dvs. att ta hänsyn till storleken på försvarsanslagen i varje medlemsstat, med tanke på hur viktiga de enskilda utgifterna är för hela Europas säkerhet. Parlamentet anser att EU på lång sikt bör undersöka möjligheterna, och sträva efter, att upprätta en gemensam budget. |
| --- | --- |

—

att överväga bedömningen av finans- och budgetpolitiken vad gäller medlemsstaternas försvarsutgifter i samband med en framtida europeisk planeringstermin för försvaret, dvs. att ta hänsyn till storleken på försvarsanslagen i varje medlemsstat, med tanke på hur viktiga de enskilda utgifterna är för hela Europas säkerhet. Parlamentet anser att EU på lång sikt bör undersöka möjligheterna, och sträva efter, att upprätta en gemensam budget.

o

o o

| 57. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s generalsekreterare, Natos generalsekreterare, EU:s byråer på rymd-, säkerhets- och försvarsområdena samt de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0120.

(2)  EUT C 419, 16.12.2015, s. 138.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2016)0435.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2016)0019.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2016)0440.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2017)0049.

(7)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(8)  EUT L 266, 13.10.2015, s. 55.

(9)  EGT L 27, 30.1.2001, s. 1.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/136 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/136

---

P8_TA(2017)0093

En integrerad EU-politik för Arktis

Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 över en integrerad EU-politik för Arktis (2016/2228(INI))

(2018/C 263/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Förenta nationernas havsrättskonvention (Unclos), som ingicks den 10 december 1982 och trädde i kraft den 16 november 1994 och Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas havsrättskonvention (Unclos), som ingicks den 10 december 1982 och trädde i kraft den 16 november 1994 och Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC),

| — | med beaktande av det avtal som antogs vid UNFCCC:s 21:a partskonferens i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet) samt det faktum att Europaparlamentet den 4 oktober 2016 röstade för att ratificera avtalet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal som antogs vid UNFCCC:s 21:a partskonferens i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet) samt det faktum att Europaparlamentet den 4 oktober 2016 röstade för att ratificera avtalet (1),

| — | med beaktande av Minamatakonventionen, konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar, Göteborgsprotokollet, Stockholmskonventionen, Århuskonventionen och konventionen om biologisk mångfald, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Minamatakonventionen, konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar, Göteborgsprotokollet, Stockholmskonventionen, Århuskonventionen och konventionen om biologisk mångfald,

| — | med beaktande av Förenta nationernas toppmöte om hållbar utveckling och det slutdokument som antogs av generalförsamlingen den 25 september 2015, med titeln Förändra vår värld: 2030-agendan för hållbar utveckling (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas toppmöte om hållbar utveckling och det slutdokument som antogs av generalförsamlingen den 25 september 2015, med titeln Förändra vår värld: 2030-agendan för hållbar utveckling (2),

| — | med beaktande av Unescos konvention av den 16 november 1972 om skydd av världens kultur- och naturarv, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos konvention av den 16 november 1972 om skydd av världens kultur- och naturarv,

| — | med beaktande av ILO-konvention nr 169, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO-konvention nr 169,

| — | med beaktande av Ilulissatdeklarationen, som antogs den 28 maj 2008 av de fem stater som gränsar till Norra ishavet vid Norra ishavskonferensen i Ilulissat på Grönland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Ilulissatdeklarationen, som antogs den 28 maj 2008 av de fem stater som gränsar till Norra ishavet vid Norra ishavskonferensen i Ilulissat på Grönland,

| — | med beaktande av Circumpolar Inuit Declaration on Resource Development Principles in Inuit Nunaat (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Circumpolar Inuit Declaration on Resource Development Principles in Inuit Nunaat (3),

| — | med beaktande av generalförsamlingens antagande av FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter 61/295 den 13 september 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av generalförsamlingens antagande av FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter 61/295 den 13 september 2007,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om arktiska frågor, i synnerhet de av den 20 juni 2016, den 12 maj 2014, den 8 december 2009 och den 8 december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om arktiska frågor, i synnerhet de av den 20 juni 2016, den 12 maj 2014, den 8 december 2009 och den 8 december 2008,

| — | med beaktande av EU:s globala strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik från juni 2016 Delade visioner, gemensamma åtgärder: ett starkare Europa samt Rapport om Gusp – våra prioriteringar under 2016, som godkändes av rådet den 17 oktober 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s globala strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik från juni 2016 Delade visioner, gemensamma åtgärder: ett starkare Europa samt Rapport om Gusp – våra prioriteringar under 2016, som godkändes av rådet den 17 oktober 2016,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 27 april 2016 om en integrerad EU-politik för Arktis JOIN(2016)0021, det gemensamma meddelandet från kommissionen och den höga representanten av den 26 juni 2012 om Europeiska unionens politik för den arktiska regionen JOIN(2012)0019 och kommissionens meddelande av den 20 november 2008 om Europeiska unionen och Arktis (COM(2008)0763), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 27 april 2016 om en integrerad EU-politik för Arktis JOIN(2016)0021, det gemensamma meddelandet från kommissionen och den höga representanten av den 26 juni 2012 om Europeiska unionens politik för den arktiska regionen JOIN(2012)0019 och kommissionens meddelande av den 20 november 2008 om Europeiska unionen och Arktis (COM(2008)0763),

| — | med beaktande av de arktiska staternas nationella strategier för Arktis, i synnerhet Konungariket Danmarks (2011), Sveriges (2011) och Finlands (2013), liksom övriga EU- och EES-medlemsstaters, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de arktiska staternas nationella strategier för Arktis, i synnerhet Konungariket Danmarks (2011), Sveriges (2011) och Finlands (2013), liksom övriga EU- och EES-medlemsstaters,

| — | med beaktande av rådets beslut 2014/137/EU av den 14 mars 2014 om förbindelserna mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Grönland och Konungariket Danmark, å andra sidan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2014/137/EU av den 14 mars 2014 om förbindelserna mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Grönland och Konungariket Danmark, å andra sidan,

| — | med beaktande av förklaringen om inrättandet av Arktiska rådet samt det nuvarande programmet för perioden 2015–2017 under Förenta staternas ordförandeskap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om inrättandet av Arktiska rådet samt det nuvarande programmet för perioden 2015–2017 under Förenta staternas ordförandeskap,

| — | med beaktande av deklarationen på tjugoårsdagen av det euroarktiska Barentssamarbetet, som utfärdades i Kirkenes, Norge, den 3–4 juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av deklarationen på tjugoårsdagen av det euroarktiska Barentssamarbetet, som utfärdades i Kirkenes, Norge, den 3–4 juni 2013,

| — | med beaktande av förklaringarna från Arktiska parlamentariska konferensen och den parlamentariska Barentskonferensen, i synnerhet den slutförklaring som antogs vid 12:e Arktiska parlamentariska konferensen i Ulan-Ude, Ryssland, den 14–16 juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringarna från Arktiska parlamentariska konferensen och den parlamentariska Barentskonferensen, i synnerhet den slutförklaring som antogs vid 12:e Arktiska parlamentariska konferensen i Ulan-Ude, Ryssland, den 14–16 juni 2016,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från det tredje ministermötet inom ramen för den förnyade nordliga dimensionen, som hölls i Bryssel den 18 februari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från det tredje ministermötet inom ramen för den förnyade nordliga dimensionen, som hölls i Bryssel den 18 februari 2013,

| — | med beaktande av de uttalanden som antogs vid det parlamentariska forumet om den nordliga dimensionen i Reykjavík, Island, i maj 2015, i Archangelsk, Ryssland, i november 2013, i Tromsø, Norge, i februari 2011 och i Bryssel i september 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de uttalanden som antogs vid det parlamentariska forumet om den nordliga dimensionen i Reykjavík, Island, i maj 2015, i Archangelsk, Ryssland, i november 2013, i Tromsø, Norge, i februari 2011 och i Bryssel i september 2009,

| — | med beaktande av den internationella koden för fartyg som trafikerar polarvatten, som antogs av Internationella sjöfartsorganisationen (IMO), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella koden för fartyg som trafikerar polarvatten, som antogs av Internationella sjöfartsorganisationen (IMO),

| — | med beaktande av den internationella konventionen till förhindrande av förorening från fartyg (Marpol), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen till förhindrande av förorening från fartyg (Marpol),

| — | med beaktande av konventionen om oljeutsläpp, fonden för oljeutsläpp och den kompletterande fonden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om oljeutsläpp, fonden för oljeutsläpp och den kompletterande fonden,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 21 november 2013 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (baserat på årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken) (4), av den 12 september 2013 om den maritima dimensionen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (5), av den 22 november 2012 om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens roll vid klimatstyrda kriser eller naturkatastrofer (6) och av den 12 september 2012 om årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 21 november 2013 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (baserat på årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken) (4), av den 12 september 2013 om den maritima dimensionen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (5), av den 22 november 2012 om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens roll vid klimatstyrda kriser eller naturkatastrofer (6) och av den 12 september 2012 om årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (7),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Arktis, i synnerhet resolutionerna av den 12 mars 2014 om EU:s strategi för Arktis (8), av den 20 januari 2011 om en hållbar EU-politik för de nordligaste regionerna (9) och av den 9 oktober 2008 om arktiskt styre (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Arktis, i synnerhet resolutionerna av den 12 mars 2014 om EU:s strategi för Arktis (8), av den 20 januari 2011 om en hållbar EU-politik för de nordligaste regionerna (9) och av den 9 oktober 2008 om arktiskt styre (10),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 2 februari 2016 om halvtidsöversynen av strategin för biologisk mångfald i EU (11) och av den 12 maj 2016 om uppföljningen till och översynen av Agenda 2030 (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 2 februari 2016 om halvtidsöversynen av strategin för biologisk mångfald i EU (11) och av den 12 maj 2016 om uppföljningen till och översynen av Agenda 2030 (12),

| — | med beaktande av de relevanta rekommendationerna från delegationen för förbindelserna med Schweiz och Norge, till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Island och till EES gemensamma parlamentarikerkommitté (SINEEA-delegationen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de relevanta rekommendationerna från delegationen för förbindelserna med Schweiz och Norge, till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Island och till EES gemensamma parlamentarikerkommitté (SINEEA-delegationen),

| — | med beaktande av En rymdstrategi för Europa (COM(2016)0705), som offentliggjordes av kommissionen den 26 oktober 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av En rymdstrategi för Europa (COM(2016)0705), som offentliggjordes av kommissionen den 26 oktober 2016,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1775 av den 6 oktober 2015 om handel med sälprodukter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1775 av den 6 oktober 2015 om handel med sälprodukter,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för utrikesfrågor och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för utrikesfrågor och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för regional utveckling och fiskeriutskottet (A8-0032/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för regional utveckling och fiskeriutskottet (A8-0032/2017), och av följande skäl:

| A. | EU är en global aktör och är sedan långt tillbaka engagerat i Arktis av historiska, geografiska, ekonomiska och forskningsrelaterade skäl. Tre av dess medlemsstater – Danmark, Finland och Sverige – är arktiska länder. Arktis omges av internationella vatten, och medborgare och regeringar i hela världen, inbegripet EU, har ett ansvar att hjälpa till att skydda Arktis. |
| --- | --- |

A.

EU är en global aktör och är sedan långt tillbaka engagerat i Arktis av historiska, geografiska, ekonomiska och forskningsrelaterade skäl. Tre av dess medlemsstater – Danmark, Finland och Sverige – är arktiska länder. Arktis omges av internationella vatten, och medborgare och regeringar i hela världen, inbegripet EU, har ett ansvar att hjälpa till att skydda Arktis.

| B. | EU:s engagemang i den nordliga regionen och i Arktis inleddes redan på det tidiga 1990-talet, genom dess deltagande i inrättandet av Östersjöstaternas råd (CBSS) och Barentsrådet (BEAC) samt genom kommissionens fullvärdiga medlemskap i dessa organ. |
| --- | --- |

B.

EU:s engagemang i den nordliga regionen och i Arktis inleddes redan på det tidiga 1990-talet, genom dess deltagande i inrättandet av Östersjöstaternas råd (CBSS) och Barentsrådet (BEAC) samt genom kommissionens fullvärdiga medlemskap i dessa organ.

| C. | Politiken för den nordliga dimensionen, som påverkar både EU:s inre angelägenheter och yttre förbindelser, har utvecklats till ett jämlikt partnerskap mellan EU, Ryssland, Norge och Island. Förutom partnerna i den nordliga dimensionen deltar flera andra multilaterala organisationer i denna gemensamma politik, till exempel Arktiska rådet, CBSS och BEAC, medan Kanada och Förenta staterna är observatörer. Politiken omfattar ett brett geografiskt område och spelar en viktig roll genom praktiskt regionalt samarbete inom hållbar utveckling, folkhälsa och socialt välbefinnande, kultur, miljöskydd samt logistik och transporter. |
| --- | --- |

C.

Politiken för den nordliga dimensionen, som påverkar både EU:s inre angelägenheter och yttre förbindelser, har utvecklats till ett jämlikt partnerskap mellan EU, Ryssland, Norge och Island. Förutom partnerna i den nordliga dimensionen deltar flera andra multilaterala organisationer i denna gemensamma politik, till exempel Arktiska rådet, CBSS och BEAC, medan Kanada och Förenta staterna är observatörer. Politiken omfattar ett brett geografiskt område och spelar en viktig roll genom praktiskt regionalt samarbete inom hållbar utveckling, folkhälsa och socialt välbefinnande, kultur, miljöskydd samt logistik och transporter.

| D. | EU har gradvis byggt upp och förstärkt sin politik för Arktis. Utvecklingen av engagemanget och EU:s gemensamma intressen tillgodoses bäst genom väl samordnade, gemensamma insatser. Utmaningarna med anknytning till Arktis kräver ett gemensamt svar på regional och internationell nivå. |
| --- | --- |

D.

EU har gradvis byggt upp och förstärkt sin politik för Arktis. Utvecklingen av engagemanget och EU:s gemensamma intressen tillgodoses bäst genom väl samordnade, gemensamma insatser. Utmaningarna med anknytning till Arktis kräver ett gemensamt svar på regional och internationell nivå.

| E. | Arktis står inför unika sociala, miljömässiga och ekonomiska utmaningar. |
| --- | --- |

E.

Arktis står inför unika sociala, miljömässiga och ekonomiska utmaningar.

| F. | Den europeiska delen av Arktis har en liten befolkning utspridd över ett stort område som kännetecknas av brist på transportförbindelser, såsom väg-, järnvägs- och öst–västliga flygförbindelser. I den europeiska delen av Arktis råder en brist på investeringar. |
| --- | --- |

F.

Den europeiska delen av Arktis har en liten befolkning utspridd över ett stort område som kännetecknas av brist på transportförbindelser, såsom väg-, järnvägs- och öst–västliga flygförbindelser. I den europeiska delen av Arktis råder en brist på investeringar.

| G. | Det finns en bred internationell rättslig ram för Arktis. |
| --- | --- |

G.

Det finns en bred internationell rättslig ram för Arktis.

| H. | Arktiska rådet är det viktigaste forumet för arktiskt samarbete. Under de 20 år som det funnits har Arktiska rådet visat sin förmåga att upprätthålla samarbete i en konstruktiv och positiv anda, anpassa sig till nya utmaningar och ta sig an nya ansvarsområden. |
| --- | --- |

H.

Arktiska rådet är det viktigaste forumet för arktiskt samarbete. Under de 20 år som det funnits har Arktiska rådet visat sin förmåga att upprätthålla samarbete i en konstruktiv och positiv anda, anpassa sig till nya utmaningar och ta sig an nya ansvarsområden.

| I. | De arktiska staterna har suveränitet och jurisdiktion över sina länder och vatten. De arktiska befolkningarnas rätt att utnyttja sina naturresurser på ett hållbart sätt måste respekteras. |
| --- | --- |

I.

De arktiska staterna har suveränitet och jurisdiktion över sina länder och vatten. De arktiska befolkningarnas rätt att utnyttja sina naturresurser på ett hållbart sätt måste respekteras.

| J. | Intresset för Arktis och dess resurser ökar på grund av den föränderliga miljön i området och resursbristen. Regionens geopolitiska betydelse ökar. Klimatförändringarnas effekter och den allt hårdare konkurrensen om tillgång till Arktis och dess naturresurser har, tillsammans med den ökande ekonomiska verksamheten, medfört risker för regionen, bland annat hot mot miljön och människors säkerhet, men också nya möjligheter, exempelvis till en välutvecklad, hållbar bioekonomi. Som ett resultat av klimatförändringarna kommer nya farleder att öppnas, och nya fiskeområden och naturresurser kan leda till ökad mänsklig aktivitet och miljömässiga utmaningar i regionen. |
| --- | --- |

J.

Intresset för Arktis och dess resurser ökar på grund av den föränderliga miljön i området och resursbristen. Regionens geopolitiska betydelse ökar. Klimatförändringarnas effekter och den allt hårdare konkurrensen om tillgång till Arktis och dess naturresurser har, tillsammans med den ökande ekonomiska verksamheten, medfört risker för regionen, bland annat hot mot miljön och människors säkerhet, men också nya möjligheter, exempelvis till en välutvecklad, hållbar bioekonomi. Som ett resultat av klimatförändringarna kommer nya farleder att öppnas, och nya fiskeområden och naturresurser kan leda till ökad mänsklig aktivitet och miljömässiga utmaningar i regionen.

| K. | Arktis har länge varit ett område som präglats av konstruktivt internationellt samarbete, och det finns ett behov av att se till att Arktis förblir ett spänningsfritt område. |
| --- | --- |

K.

Arktis har länge varit ett område som präglats av konstruktivt internationellt samarbete, och det finns ett behov av att se till att Arktis förblir ett spänningsfritt område.

| L. | God tillgänglighet, för att bättre koppla samman landsbygdsområdena i den nordliga regionen med resten av EU, är en grundförutsättning för en hållbar och konkurrenskraftig ekonomisk utveckling i de nordliga tillväxtcentrumen, med tanke på investerares och intressenters ökade intresse för deras outnyttjade resurser och deras roll som fokus för ekologiska utmaningar. |
| --- | --- |

L.

God tillgänglighet, för att bättre koppla samman landsbygdsområdena i den nordliga regionen med resten av EU, är en grundförutsättning för en hållbar och konkurrenskraftig ekonomisk utveckling i de nordliga tillväxtcentrumen, med tanke på investerares och intressenters ökade intresse för deras outnyttjade resurser och deras roll som fokus för ekologiska utmaningar.

| M. | Sedan 2015 har Ryska federationen upprättat minst sex nya baser norr om polcirkeln, inbegripet sex djupvattenhamnar och tretton flygfält, och har ökat närvaron av marktrupper i Arktis. |
| --- | --- |

M.

Sedan 2015 har Ryska federationen upprättat minst sex nya baser norr om polcirkeln, inbegripet sex djupvattenhamnar och tretton flygfält, och har ökat närvaron av marktrupper i Arktis.

| N. | Robusta, välmående och hållbara arktiska ekosystem med levande samhällen är av strategisk betydelse för den politiska och ekonomiska stabiliteten i Europa och världen. Arktis rymmer mer än hälften av världens våtmarker och spelar en avgörande roll i vattnets rening. Arktis bidrar till uppnåendet av målen om en god status för vattnet i EU i enlighet med ramdirektivet om vatten. Kostnaden för uteblivna insatser för att bevara Arktis socioekologiska system ökar exponentiellt. |
| --- | --- |

N.

Robusta, välmående och hållbara arktiska ekosystem med levande samhällen är av strategisk betydelse för den politiska och ekonomiska stabiliteten i Europa och världen. Arktis rymmer mer än hälften av världens våtmarker och spelar en avgörande roll i vattnets rening. Arktis bidrar till uppnåendet av målen om en god status för vattnet i EU i enlighet med ramdirektivet om vatten. Kostnaden för uteblivna insatser för att bevara Arktis socioekologiska system ökar exponentiellt.

| O. | Den arktiska havsisen har minskat påtagligt sedan 1981, de områden som täcks av permafrost blir färre (med risk för att enorma mängder koldioxid (13) och metan plötsligt släpps ut i atmosfären), snötäcket fortsätter att minska och smältande glaciärer leder till stigande havsnivåer över hela världen. Det har noterats att havsisen försvinner ännu snabbare än vad man förutspått i modellerna och att havsisens volym under sommaren har minskat med mer än 40 procent på 35 år. Klimatförändringarna sker dubbelt så fort – och i ökande takt – i polarregionerna, vilket orsakar okända och oförutsebara förändringar i världens ekosystem. |
| --- | --- |

O.

Den arktiska havsisen har minskat påtagligt sedan 1981, de områden som täcks av permafrost blir färre (med risk för att enorma mängder koldioxid (13) och metan plötsligt släpps ut i atmosfären), snötäcket fortsätter att minska och smältande glaciärer leder till stigande havsnivåer över hela världen. Det har noterats att havsisen försvinner ännu snabbare än vad man förutspått i modellerna och att havsisens volym under sommaren har minskat med mer än 40 procent på 35 år. Klimatförändringarna sker dubbelt så fort – och i ökande takt – i polarregionerna, vilket orsakar okända och oförutsebara förändringar i världens ekosystem.

| P. | Tre av EU:s medlemsstater (Danmark, Finland och Sverige) samt ett utomeuropeiskt land och territorium (Grönland) är medlemmar i det åtta medlemmar starka Arktiska rådet, och sju andra medlemsstater (Frankrike, Tyskland, Italien, Nederländerna, Polen, Spanien och Förenade kungariket) är observatörer. EU ser fram emot det slutliga genomförandet av sin formella status som observatör i Arktiska rådet. |
| --- | --- |

P.

Tre av EU:s medlemsstater (Danmark, Finland och Sverige) samt ett utomeuropeiskt land och territorium (Grönland) är medlemmar i det åtta medlemmar starka Arktiska rådet, och sju andra medlemsstater (Frankrike, Tyskland, Italien, Nederländerna, Polen, Spanien och Förenade kungariket) är observatörer. EU ser fram emot det slutliga genomförandet av sin formella status som observatör i Arktiska rådet.

| Q. | Miljöskydd och hållbar utveckling är de två hörnstenarna i Ottawadeklarationen, som lade grunden till Arktiska rådet 1996. |
| --- | --- |

Q.

Miljöskydd och hållbar utveckling är de två hörnstenarna i Ottawadeklarationen, som lade grunden till Arktiska rådet 1996.

| R. | Omkring fyra miljoner människor bor i den arktiska regionen, varav ungefär tio procent är urbefolkningar. Den sårbara arktiska miljön och urbefolkningarnas grundläggande rättigheter måste respekteras och skyddas med striktare skyddsåtgärder. Ur- och lokalbefolkningarna måste garanteras rätten att godkänna, och vara med och fatta beslut om, utvinningen av naturresurser. Ökningen av mängden föroreningar och tungmetaller i Arktis har negativa efterverkningar för livsmedelskedjan eftersom de förekommer i flora och fauna, särskilt i fisk, och är en viktig hälsofråga för såväl lokalbefolkningen som för konsumenter av fiskeprodukter på andra ställen. |
| --- | --- |

R.

Omkring fyra miljoner människor bor i den arktiska regionen, varav ungefär tio procent är urbefolkningar. Den sårbara arktiska miljön och urbefolkningarnas grundläggande rättigheter måste respekteras och skyddas med striktare skyddsåtgärder. Ur- och lokalbefolkningarna måste garanteras rätten att godkänna, och vara med och fatta beslut om, utvinningen av naturresurser. Ökningen av mängden föroreningar och tungmetaller i Arktis har negativa efterverkningar för livsmedelskedjan eftersom de förekommer i flora och fauna, särskilt i fisk, och är en viktig hälsofråga för såväl lokalbefolkningen som för konsumenter av fiskeprodukter på andra ställen.

| S. | Ekosystemen i Arktis, inklusive dess flora och fauna, är särskilt känsliga för störningar, och har en relativt lång återhämtningsperiod. Den negativa miljöpåverkan har ofta samlade och irreversibla effekter och får ofta externa geografiska och ekologiska följder (till exempel skador på havens ekosystem). |
| --- | --- |

S.

Ekosystemen i Arktis, inklusive dess flora och fauna, är särskilt känsliga för störningar, och har en relativt lång återhämtningsperiod. Den negativa miljöpåverkan har ofta samlade och irreversibla effekter och får ofta externa geografiska och ekologiska följder (till exempel skador på havens ekosystem).

| T. | Temperaturen i Arktis har under de senaste årtiondena stigit omkring dubbelt så fort som det globala genomsnittet. |
| --- | --- |

T.

Temperaturen i Arktis har under de senaste årtiondena stigit omkring dubbelt så fort som det globala genomsnittet.

| U. | Den ökade mängden växthusgaser och luftföroreningar i atmosfären bidrar till att förändra klimatet i Arktis. Eftersom föroreningarna i Arktis främst kommer från asiatiska, nordamerikanska och europeiska utsläppskällor spelar åtgärderna för att minska utsläppen i EU en viktig roll i kampen mot klimatförändringarna i Arktis. |
| --- | --- |

U.

Den ökade mängden växthusgaser och luftföroreningar i atmosfären bidrar till att förändra klimatet i Arktis. Eftersom föroreningarna i Arktis främst kommer från asiatiska, nordamerikanska och europeiska utsläppskällor spelar åtgärderna för att minska utsläppen i EU en viktig roll i kampen mot klimatförändringarna i Arktis.

| V. | Det finns ett flertal risker med användningen av tung eldningsolja för sjötransporter i Arktis. Vid utsläpp emulgeras det mycket tjocka bränslet, sjunker och kan förflyttas över extremt långa avstånd om det fångas i is. Utsläpp av tung eldningsolja innebär enorma risker för livsmedelstryggheten för urbefolkningarna i Arktis, vars försörjning är avhängig av fiske och jakt. Förbränning av tung eldningsolja ger upphov till svaveloxider och tungmetaller samt stora mängder sot som, när det hamnar på den arktiska isen, stimulerar upptagningen av värme i ismassan, vilket påskyndar issmältningen och effekterna av klimatförändringarna. IMO har förbjudit frakt och användning av tung eldningsolja i vattnen runt Antarktis. |
| --- | --- |

V.

Det finns ett flertal risker med användningen av tung eldningsolja för sjötransporter i Arktis. Vid utsläpp emulgeras det mycket tjocka bränslet, sjunker och kan förflyttas över extremt långa avstånd om det fångas i is. Utsläpp av tung eldningsolja innebär enorma risker för livsmedelstryggheten för urbefolkningarna i Arktis, vars försörjning är avhängig av fiske och jakt. Förbränning av tung eldningsolja ger upphov till svaveloxider och tungmetaller samt stora mängder sot som, när det hamnar på den arktiska isen, stimulerar upptagningen av värme i ismassan, vilket påskyndar issmältningen och effekterna av klimatförändringarna. IMO har förbjudit frakt och användning av tung eldningsolja i vattnen runt Antarktis.

| W. | EU bör vara pådrivande i diskussionerna och förhandlingarna inom internationella forum för att alla aktörer ska ta sitt ansvar i fråga om att minska sina utsläpp av växthusgaser och föroreningar, och för att ta itu med de allt större utmaningar som en hållbar resursförvaltning innebär. |
| --- | --- |

W.

EU bör vara pådrivande i diskussionerna och förhandlingarna inom internationella forum för att alla aktörer ska ta sitt ansvar i fråga om att minska sina utsläpp av växthusgaser och föroreningar, och för att ta itu med de allt större utmaningar som en hållbar resursförvaltning innebär.

| X. | Riskerna med användning av kärnkraft i isbrytare och kustanläggningar bör beaktas och minimeras i alla verksamheter med koppling till förebyggande och beredskap. |
| --- | --- |

X.

Riskerna med användning av kärnkraft i isbrytare och kustanläggningar bör beaktas och minimeras i alla verksamheter med koppling till förebyggande och beredskap.

| Y. | Det är inte under några omständigheter en hållbar avfallshanteringslösning att dumpa någon sorts avfall i den arktiska permafrosten, vilket den senaste tidens resultat från Camp Century på Grönland har visat. |
| --- | --- |

Y.

Det är inte under några omständigheter en hållbar avfallshanteringslösning att dumpa någon sorts avfall i den arktiska permafrosten, vilket den senaste tidens resultat från Camp Century på Grönland har visat.

| Z. | EU:s politik i den arktiska regionen bör i högre grad spegla de mål för hållbar utveckling som EU har åtagit sig att uppnå senast 2030. |
| --- | --- |

Z.

EU:s politik i den arktiska regionen bör i högre grad spegla de mål för hållbar utveckling som EU har åtagit sig att uppnå senast 2030.

| AA. | Ett beslutsfattande som baseras på vetenskaplig forskning, inklusive lokal- och urbefolkningarnas kunskap, är avgörande för att skydda Arktis sårbara ekosystem, minska riskerna, göra det möjligt för lokalsamhällena att anpassa sig samt främja hållbar utveckling. EU är den största finansiären i världen av arktisk forskning och förespråkar ett kostnadsfritt utbyte av dess resultat. |
| --- | --- |

AA.

Ett beslutsfattande som baseras på vetenskaplig forskning, inklusive lokal- och urbefolkningarnas kunskap, är avgörande för att skydda Arktis sårbara ekosystem, minska riskerna, göra det möjligt för lokalsamhällena att anpassa sig samt främja hållbar utveckling. EU är den största finansiären i världen av arktisk forskning och förespråkar ett kostnadsfritt utbyte av dess resultat.

| AB. | En välavvägd kombination av industrins expertis och specialisering om Arktis, å ena sidan, och ett engagemang för målen om miljövänlig och hållbar utveckling, å andra sidan, har potentialen att främja ekologisk innovation, symbioser inom industrin och en effektiv avfallshantering i det arktiska området, så att den orörda miljön kan bevaras och potentialen till nya och framväxande affärsmöjligheter och arbetsskapande kan tas tillvara, vilket också skulle bidra till ungdomssysselsättning och till att lösa utmaningen med befolkningens åldrande. |
| --- | --- |

AB.

En välavvägd kombination av industrins expertis och specialisering om Arktis, å ena sidan, och ett engagemang för målen om miljövänlig och hållbar utveckling, å andra sidan, har potentialen att främja ekologisk innovation, symbioser inom industrin och en effektiv avfallshantering i det arktiska området, så att den orörda miljön kan bevaras och potentialen till nya och framväxande affärsmöjligheter och arbetsskapande kan tas tillvara, vilket också skulle bidra till ungdomssysselsättning och till att lösa utmaningen med befolkningens åldrande.

| AC. | Den befintliga tekniska kapaciteten inom EU vad gäller satellitkommunikation skulle, i linje med de tjänster och den infrastruktur som erbjuds genom Copernicus och Galileo, kunna tillgodose behoven hos användare i den arktiska regionen. |
| --- | --- |

AC.

Den befintliga tekniska kapaciteten inom EU vad gäller satellitkommunikation skulle, i linje med de tjänster och den infrastruktur som erbjuds genom Copernicus och Galileo, kunna tillgodose behoven hos användare i den arktiska regionen.

| AD. | Lokalsamhällenas deltagande är oerhört viktigt om förvaltningen av naturresurser ska lyckas och om motståndskraft ska kunna skapas i känsliga ekosystem. |
| --- | --- |

AD.

Lokalsamhällenas deltagande är oerhört viktigt om förvaltningen av naturresurser ska lyckas och om motståndskraft ska kunna skapas i känsliga ekosystem.

| AE. | Det är viktigt att ta hänsyn till traditionell och lokal kunskap vid beslutsfattande i Arktis. |
| --- | --- |

AE.

Det är viktigt att ta hänsyn till traditionell och lokal kunskap vid beslutsfattande i Arktis.

| AF. | Samernas, nentsernas, chanternas, evenkernas, tjuktjernas, aleuternas, yupiks och inuiternas kulturer behöver skyddas i enlighet med FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter. Arktis urbefolkningar har rätt att använda naturresurserna i sina närområden och bör därför delta i eventuella framtida planer för kommersiellt fiske. |
| --- | --- |

AF.

Samernas, nentsernas, chanternas, evenkernas, tjuktjernas, aleuternas, yupiks och inuiternas kulturer behöver skyddas i enlighet med FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter. Arktis urbefolkningar har rätt att använda naturresurserna i sina närområden och bör därför delta i eventuella framtida planer för kommersiellt fiske.

| AG. | All fiskeriverksamhet i den arktiska regionen måste bedrivas i enlighet med befintliga internationella avtal som reglerar området, inklusive Spetsbergtraktaten från 1920 och framför allt de rättigheter som de stater som är parter i denna traktat har, och också med alla historiska fiskerättigheter. |
| --- | --- |

AG.

All fiskeriverksamhet i den arktiska regionen måste bedrivas i enlighet med befintliga internationella avtal som reglerar området, inklusive Spetsbergtraktaten från 1920 och framför allt de rättigheter som de stater som är parter i denna traktat har, och också med alla historiska fiskerättigheter.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det gemensamma meddelandet som ett positivt steg mot en integrerad EU-politik för frågor som rör Arktis – med fastställandet av specifika åtgärdsområden – och en mer enhetlig ram för EU:s åtgärder med fokus på den europeiska delen av Arktis. Parlamentet betonar vikten av mer enhetlighet mellan unionens interna och externa politik för frågor som rör Arktis. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa konkreta åtgärder för genomförande och uppföljning av dess meddelande. Vidare upprepar parlamentet sitt krav på en heltäckande strategi och en konkretiserad handlingsplan för EU:s engagemang i Arktis, vars utgångspunkt bör vara målet att skydda Arktis sårbara ekosystem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar det gemensamma meddelandets tre prioriteringar, nämligen klimatförändringar, hållbar utveckling och internationellt samarbete. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker Unclos betydelse som en viktig multilateral rättslig ram för all havsrelaterad verksamhet, inbegripet i Arktis, för att fastställa gränserna för den arktiska kontinentalsockeln och lösa suveränitetsfrågor inom Arktis när det gäller territorialvatten. Parlamentet noterar att bara ett fåtal frågor om jurisdiktion i Arktis är olösta och anser att det är av yttersta vikt att internationell rätt följs i Arktis. Parlamentet påpekar att vattnen runt Nordpolen till största delen är internationella vatten. Parlamentet förespråkar en central roll för EU när det gäller att främja effektiva multilaterala arrangemang och en global regelbaserad ordning genom en förstärkning och ett konsekvent genomförande av relevanta internationella, regionala och bilaterala avtal och ramar. Parlamentet understryker att EU bör ha en positiv roll i att främja och stödja överenskommelser som stärker förvaltningen av den biologiska mångfalden och miljön i områden i Norra ishavet som inte omfattas av någon nationell jurisdiktion. Parlamentet noterar att detta inte rör sjöfart och traditionella försörjningsmöjligheter. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU att samarbeta nära med sina medlemsstater för att stödja bevarandet och skyddet av miljön i regionen. Parlamentet understryker Arktiska rådets viktiga roll när det gäller att upprätthålla ett konstruktivt samarbete, låg spänning, fred och stabilitet i den arktiska regionen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar EU:s ratificering av Parisavtalet och dess ikraftträdande den 4 november 2016, och efterlyser ett snabbt och effektivt genomförande av alla parter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ratificera Parisavtalet för att kunna fortsätta arbetet med de ambitiösa målen och åtgärderna för minskning av växthusgasutsläppen i både utsläppshandelssektorn och ansvarsfördelningssektorn, med hänsyn tagen till målet om att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC senast 2100. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att axla ett större ansvar för det faktiska genomförandet av internationella konventioner såsom Parisavtalet, Minamatakonventionen, konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar, Göteborgsprotokollet, Stockholmskonventionen, den internationella koden för fartyg som trafikerar polarvatten (Polarkoden) och konventionen om biologisk mångfald. Parlamentet ber kommissionen att särskilt uppmärksamma det pågående internationella arbetet i granskningskommittén för långlivade organiska föroreningar för att ytterligare fasa ut användningen av långlivade organiska föroreningar och sot. Parlamentet förväntar sig att EU:s partnerländer ska göra detsamma. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet stöder utvecklingen av ett nätverk av arktiska naturskyddsområden och skyddet av det internationella havsområde runt Nordpolen som ligger utanför kuststaternas ekonomiska zoner. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet begär att all utveckling av kommersiellt fiske i den arktiska regionen ska göras på ett sätt som är fullt förenligt med regionens känsliga och specifika karaktär. Parlamentet insisterar på att man, innan något nytt kommersiellt fiske inleds i den arktiska regionen, genomför pålitliga och försiktighetsbaserade vetenskapliga beståndsbedömningar för att fastställa hur mycket fiske som kan bedrivas så att de berörda fiskbestånden bevaras över de nivåer som kan producera maximal hållbar avkastning och så att andra arter inte utarmas eller den marina miljön allvarligt skadas. Parlamentet betonar att allt fiske på öppet hav måste regleras av en regional fiskeriförvaltningsorganisation som respekterar vetenskapliga rekommendationer och har ett robust kontroll- och övervakningsprogram för att säkerställa att förvaltningsåtgärderna efterlevs. Fisket inom exklusiva ekonomiska zoner måste uppfylla samma krav. Parlamentet begär ett moratorium för industriellt fiske, inbegripet fiske med bottentrål, i de arktiska vatten där inget fiske hittills har ägt rum. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar de pågående förhandlingarna om ett internationellt avtal mellan de arktiska kuststaterna och internationella parter som syftar till att förhindra oreglerat fiske i internationella vatten i Arktis, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skriva under denna förklaring och förespråka att den görs bindande för signatärerna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja och uppmuntra länderna i Arktis att fortsätta arbetet med att samla in mer information om och göra fler analyser av alla bestånd i regionen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sina ansträngningar inom EU:s regelverk genom att enas om ambitiösa mål för minskade utsläpp vid förhandlingarna om direktivet om nationella utsläppstak, genom att sänka de lokala utsläppsnivåerna i enlighet med paketet om ren luft i syfte att minska långväga luftföroreningar, särskilt sot, och genom att förhandla om ambitiösa mål och åtgärder för minskning av växthusgasutsläppen i både utsläppshandelssektorn och ansvarsfördelningssektorn, med hänsyn tagen till målet om att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC senast 2100. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att FN:s avtal om skydd av den biologiska mångfalden i havsområden utanför nationell jurisdiktion, som för närvarande är under förhandling, är starkt och verkningsfullt och att det kan säkerställa en stabil process för att kartlägga, utse, förvalta och upprätthålla marina skyddsområden, inklusive marina reservat med fiskeförbud. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bekräfta sin roll i det effektiva genomförandet av konventionen om biologisk mångfald och relaterade internationella överenskommelser. Det är viktigt att den strategiska planen när det gäller identifiering och prioritering av skadliga främmande arter som hotar ekosystem och deras utbredningsvägar, som man enades om i artikel 10 i Nagoyaprotokollet, genomförs så att de mest skadliga invasiva arterna kontrolleras eller utrotas och så att man inriktar sig på deras utbredningsvägar för att undvika överföring och invasion av sådana arter, inbegripet i de arktiska områdena. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbjuda subventioner för fossila bränslen som minskar kostnaderna för energiproduktion från fossila bränslen, med målsättningen att motverka utvinning och användning av fossila bränslen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU att främja stränga lagstiftningskrav för försiktighet på området miljöskydd och säkerhet för internationell oljeborrning, oljeprospektering och oljeproduktion. Parlamentet efterlyser ett förbud mot oljeborrning i de isiga arktiska vattnen i EU och EES och vill att EU ska främja jämförbara försiktighetskrav i Arktiska rådet och för arktiska kuststater. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar vikten av att EU verkar för en snabb ratificering av Minamatakonventionen för att förebygga och minska kvicksilverutsläpp. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens föresats att använda medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) för att integrera klimatåtgärder i all politik som rör Arktis, med hänsyn till de arktiska regionernas lokala förhållanden och särskilda karaktär. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att den ökade användningen av naturresurser i Arktis bör göras med respekt för lokalbefolkningarna och på ett sätt som gagnar dessa och som innebär ett fullständigt miljömässigt ansvar för den sårbara arktiska miljön. Parlamentet anser att detta strategiska val är avgörande för att säkerställa legitimitet och lokalt stöd för EU:s engagemang i Arktis. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de medlemsstater som är medlemmar eller observatörer i Arktiska rådet att stödja Arktiska rådets pågående arbete med miljökonsekvensbedömningar för att bevara Arktis sårbara ekosystem i linje med Esbokonventionen. Parlamentet betonar den stora vikten av dessa miljökonsekvensbedömningar för att säkerställa en hållbar utveckling av ekonomisk verksamhet samt skyddet av Arktis särskilt sårbara ekosystem och samhällen. Parlamentet riktar uppmärksamhet på följande icke-uttömmande kriterier som lagts fram av Inuit Circumpolar Council (ICC) för utvärdering av projekt som äger rum i Arktis:






  — | Alla potentiella miljömässiga, socioekonomiska och kulturella konsekvenser både under och efter projektet, inklusive de samlade effekterna av pågående och framtida projekt, måste beaktas. |
| --- | --- | --- |

18.

—

Alla potentiella miljömässiga, socioekonomiska och kulturella konsekvenser både under och efter projektet, inklusive de samlade effekterna av pågående och framtida projekt, måste beaktas.

| — | Försiktighetsprincipen och principen om att förorenaren betalar måste tillämpas under alla stadier av planeringen, bedömningen, genomförandet och återställandet av projektet. |
| --- | --- |

—

Försiktighetsprincipen och principen om att förorenaren betalar måste tillämpas under alla stadier av planeringen, bedömningen, genomförandet och återställandet av projektet.

| — | Regenerering och återställande av livsmiljöer och påverkade markområden måste noga planeras och till fullo finansieras i förväg. |
| --- | --- |

—

Regenerering och återställande av livsmiljöer och påverkade markområden måste noga planeras och till fullo finansieras i förväg.

| — | Projektförslag för beredskap vid oljeutsläpp måste innehålla bevis för industrins förmåga att sanera efter oljeutsläpp under förhållanden med is, trasig is och återfrysande is. |
| --- | --- |

—

Projektförslag för beredskap vid oljeutsläpp måste innehålla bevis för industrins förmåga att sanera efter oljeutsläpp under förhållanden med is, trasig is och återfrysande is.

| — | En internationell ordning för ansvarsskyldighet och kompensation vid förorening av mark, vatten och havsområden på grund av oljeborrning och oljeutvinning till havs måste fastställas. |
| --- | --- |

—

En internationell ordning för ansvarsskyldighet och kompensation vid förorening av mark, vatten och havsområden på grund av oljeborrning och oljeutvinning till havs måste fastställas.

| 19. | Europaparlamentet understryker vikten av att hitta mekanismer för att införliva företagens sociala ansvar (CSR) i verksamheten hos de företag som är verksamma i Arktis, framför allt genom samarbete med företrädare för näringslivet, till exempel Arktiska ekonomiska rådet. Parlamentet rekommenderar att man undersöker potentialen hos frivilliga mekanismer för att uppmuntra till höga branschstandarder när det gäller sociala och miljömässiga resultat, till exempel att belysa ”bästa resultat” i ett arktiskt index för företagsansvar baserat på exempelvis protokollet för investeringar i Arktis (Arctic Business Investment Protocol) och FN:s Global Compact-initiativ. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja allt arbete som utförs i IMO för att nå en global överenskommelse om minskade utsläpp från fartyg. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att det är viktigt att tillräckliga medel kontinuerligt anslås för de glesbefolkade områdena i norr så att dessa områden kan tackla bestående problem såsom gles befolkning, tuffa klimatförhållanden och långa avstånd. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmuntrar ett nära samarbete mellan EU:s institutioner och de berörda medlemsstaterna i frågor som rör Arktis. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som är medlemmar i Arktiska rådet att hålla övriga medlemsstater och den höga representanten informerade om alla ärenden av gemensamt intresse i Arktiska rådet, i enlighet med artikel 34.2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet framhåller behovet av att EU samtalar med alla arktiska partner i den politiska dialogen och efterfrågar ökat samarbete mellan EU, Arktiska rådet inom ramen för den nordliga dimensionen, Barentsrådet och övriga organ som är involverade i samarbetet i de nordligaste regionerna. Parlamentet understryker den viktiga roll som spelas av Arktiska rådets observatörer med stor erfarenhet av och ett långvarigt engagemang i vetenskapligt och politiskt samarbete i Arktis. Parlamentet välkomnar i detta avseende den pågående dialogen mellan observatörerna och ordförandeskapet i Arktiska rådet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet stöder kraftfullt att EU ges observatörsstatus i Arktiska rådet. Parlamentet är övertygat om att ett fullständigt genomförande av EU:s status som formell observatör skulle vara ett positivt bidrag till och stärka Arktiska rådets politiska och institutionella roll i hanteringen av frågor som rör Arktis. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar den förbättrade samordningen mellan kommissionen och Europeiska utrikestjänsten i frågor som rör Arktis, och föreslår att en enhet för den nordliga dimensionen skapas vid utrikestjänsten och att samarbetet mellan utrikestjänstens och kommissionens avdelningar stärks för att säkerställa en enhetlig, samordnad och integrerad politisk strategi inom alla viktiga politikområden som berörs. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar EU:s kapacitet att bidra till att lösa potentiella säkerhetsutmaningar. Parlamentet uppmanar EU att, i partnerskap med medlemsstaterna och i samarbete med de arktiska länderna, bidra till ansträngningarna för att bygga mekanismer för civil säkerhet, och förbättra kapaciteterna att hantera både naturkatastrofer och katastrofer och kriser orsakade av människan samt infrastrukturen för sökning och räddning. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmärksammar det faktum att energitrygghet är nära förbundet med klimatförändringar. Energitryggheten måste förbättras genom en minskning av EU:s beroende av fossila bränslen. Parlamentet framhåller att omvandlingen av Arktis är en av de största effekter som klimatförändringarna kommer att ha på EU:s säkerhet. Parlamentet betonar att denna riskökande faktor måste hanteras med en stärkt EU-strategi för Arktis och genom en bättre politik för EU-producerad förnybar energi och energieffektivitet som avsevärt minskar unionens beroende av externa källor och därigenom förbättrar dess säkerhetssituation. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet manar till utveckling av beredskapsplaner för oljeskadat naturliv, i enlighet med definierad god praxis, i alla arktiska stater, inklusive en effektiv värdering av sårbara hotade arter, samt genomförbara strategier för förebyggande och beredskap för att säkerställa att de skyddas. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet belyser det pågående konstruktiva och pragmatiska gränsöverskridande samarbetet inom den nordliga dimensionen, dess partnerskap och Barentssamarbetet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar betydelsen av fortsatt kontakt och dialog med Ryssland inom ramen för det arktiska regionala samarbetet, särskilt det gränsöverskridande samarbetet mellan EU och Ryssland, trots den ökade stationeringen av ryska militärstyrkor i regionen, uppbyggnaden och återöppnandet av ryska militärbaser och skapandet av ett ryskt militärdistrikt i Arktis. Parlamentet betonar att EU måste framhålla sina strategiska intressen gentemot Ryssland ännu mer, genom ett selektivt engagemang och försöka göra framsteg i frågor av gemensamt intresse där det finns en grund för globala lösningar på gemensamma utmaningar och hot. Parlamentet kräver att denna fråga ska inkluderas i EU:s strategi för Arktis. Parlamentet understryker att den arktiska regionen är en väsentlig del av de miljömässiga, ekonomiska och politiska sfärerna inom internationella förbindelser. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser att politiken för den nordliga dimensionen är en framgångsrik modell för stabilitet, gemensamt ägande och engagemang i det arktiska samarbetet. Parlamentet understryker vikten av den nordliga dimensionens sektorspartnerskap, särskilt inom miljö, infrastruktur och logistik. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet noterar att det har skapats arktiska migrationsvägar till EU. Parlamentet understryker att migrationsvägarna och den ökade transporten bör beaktas i samband med utarbetandet av en EU-strategi för Arktis. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EU och dess medlemsstater att aktivt upprätthålla principerna om fri sjöfart och oskadlig genomfart. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar planerna på att skapa ett forum för intressenter i den europeiska delen av Arktis. Parlamentet betonar att man behöver förbättra synergierna mellan befintliga finansieringsinstrument för att förhindra möjliga dubbleringar och för att maximera interaktionen mellan interna och externa EU-program. Parlamentet noterar att Finland har erbjudit sig att stå värd för det första forumet, som ska hållas 2017. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet understryker vikten av att inkludera traditionell och lokal kunskap i beslutsfattandet i Arktis. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet bekräftar på nytt EU:s stöd för FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter och erinrar särskilt om artikel 19 i vilken det bekräftas att staterna ska samråda och samarbeta i ärligt uppsåt med de berörda urbefolkningarna genom deras egna företrädande institutioner för att på förhand inhämta deras fria och välinformerade samtycke innan staterna antar och genomför lagstiftnings- och förvaltningsåtgärder som kan påverka urbefolkningarna. Parlamentet efterfrågar ett bättre och tidigare deltagande av urbefolkningarna i utformningen av en medborgarcentrerad politik för Arktis och i Arktiska rådets arbete. Parlamentet betonar att deras inkluderande i beslutsfattandet skulle underlätta en hållbar förvaltning av naturresurserna i Arktis. Parlamentet betonar att deras rättigheter, kulturer och språk måste skyddas och främjas. Parlamentet betonar vikten av att utveckla förnybara energiresurser i den arktiska regionen på ett hållbart sätt som också respekterar den bräckliga miljön, och med fullt deltagande av urbefolkningarna. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmärksammar särskilt mål 4.5 i målen för hållbar utveckling, som inbegriper ett säkerställande av lika tillgång till utbildning och yrkesutbildning på alla nivåer för urbefolkningar, även på deras egna språk. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar att tillgänglig, sammanlänkad, säker och hållbar turism på lands- och glesbygden i den europeiska delen av Arktis kan bidra till att öka den ekonomiska verksamheten, vilket i sin tur kan öka antalet arbetstillfällen i de små och medelstora företagen och bidra till en övergripande positiv utveckling i regionen. Parlamentet betonar därför att turismen i området bör främjas på grund av dess tillhörande sociala och miljömässiga påverkan på infrastruktur, forskning och utbildning. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet understryker urbefolkningarnas och lokalsamhällenas betydelse för att hålla den arktiska regionen levande och hållbar. Parlamentet uppmanar kommissionen att fokusera på att ge dessa grupper tillgång till all relevant information om kraven, bästa praxis och finansieringsinstrument på EU:s inre marknad. Parlamentet framhåller vikten av effektiva transport-, kommunikations- och elnät, liksom spatial geolokalisering och telekommunikationsteknik, i samband med skapandet av ekonomisk verksamhet i regionen. Parlamentet påminner kommissionen om dess skyldigheter enligt förordning (EU) 2015/1775 när det gäller att rapportera och informera allmänheten och behöriga myndigheter om bestämmelserna i förordningen. Parlamentet betonar behovet att införliva ur- och lokalbefolkningarnas kunskaper, samt säkerställa att dessa involveras närmare, accepteras och engageras, i beslutsfattandet. Parlamentet understryker behovet av nödvändigt stöd och finansiering. Parlamentet föreslår i detta sammanhang en arktisk representation av urbefolkningar i Bryssel för att göra deras deltagande mer synligt. Parlamentet anser att EU bör stödja användningen av innovativ teknik i Arktis, för utvecklingen av förnybara energikällor i Arktis. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar att det är av yttersta vikt att bevara hållbart utvecklade samhällen som har tillgång till den senaste informationstekniken i Arktis med en hög livskvalitet, och att EU kan fylla en viktig funktion i detta avseende. Parlamentet erinrar om att folken i Arktis själva har rätt att bestämma sina försörjningsmöjligheter och erkänner deras önskan om en hållbar utveckling av regionen. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att intensifiera dialogen med dem samt undersöka möjligheten att bistå ekonomiskt till dessa grupper och sörja för att deras åsikter beaktas i EU:s diskussioner om Arktis. Parlamentet välkomnar det arbete som utförs av FN:s särskilda rapportör om situationen för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för urbefolkningar och av FN:s expertmekanism om urbefolkningars rättigheter. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet betonar att vetenskapen bör ligga till grund för beslutsfattandet i Arktis när gäller miljöskydd och kampen mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som ESI-fonderna har när det gäller att utveckla den europeiska delen av Arktis och skapa hållbar tillväxt och arbetstillfällen av hög kvalitet med inriktning på framtidsorienterade sektorer, samt behovet av att utveckla Arktis naturresurser på ett ansvarsfullt och respektfullt sätt. Parlamentet uppmärksammar de permanenta nackdelar som bör utjämnas (artikel 174 i EUF-fördraget). Parlamentet framhåller strategins långsiktiga betydelse på olika områden såsom den digitala agendan, klimatförändringarna, den blå tillväxten osv. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet understryker vikten av att den arktiska regionen har god tillgänglighet till det transeuropeiska transportnätet, dess planerade förlängning av stomnätskorridorerna Nordsjön–Östersjön och Skandinavien–Medelhavet samt åtkomstvägar på andra nivån som nyckeltransportstruktur, för att möjliggöra en hållbar rörlighet för personer och varor. Parlamentet påminner om potentialen hos EU-fonder såsom Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) och Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) för att finansiera infrastrukturprojekt i den europeiska delen av Arktis. Parlamentet noterar Europeiska investeringsbankens (EIB) framträdande roll i detta hänseende. Parlamentet föreslår att kommissionen undersöker möjligheten till ett bredare internationellt ekonomiskt samarbete inom utvecklingen av ny infrastruktur och konnektivitet, inklusive IKT-system. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande om att åtminstone bibehålla finansieringsnivån för den arktiska forskningen inom Horisont 2020, och särskilt dess avsikt att stödja användningen av innovativ teknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka EU-finansieringen för arktisk forskning i den fleråriga budgetramen efter 2020. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att använda, och att utöka användningen av, Horisont 2020 och andra finansieringsprogram i syfte att studera Arktis. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet noterar att arktiska marina ekosystem är avgörande för bevarandet av en global biologisk mångfald. Minskningen av den arktiska havsisen och andra miljöförändringar i Arktis, i kombination med den begränsade vetenskapliga kunskapen om havsresurserna i detta område, gör det nödvändigt att följa en försiktighetsstrategi som syftar till att fastställa lämpliga internationella åtgärder för att säkerställa ett långsiktigt bevarande och en hållbar användning av resurser på öppet hav i Arktis. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmuntrar alla intressenter som är verksamma inom arktisk forskning och upprättandet av forskningsinfrastrukturer att främja och underlätta internationellt vetenskapligt samarbete och forskningssamarbete, och på så vis lyfta fram att mer kunskap om Arktis är avgörande för att kunna bemöta alla utmaningar på ett lämpligt sätt. Parlamentet stöder samarbetet mellan ledande arktiska forskningsinstitutioner för att utveckla ett integrerat europeiskt polarforskningsprogram inom ramen för initiativet EU-PolarNet som införlivar traditionella och lokala kunskaper. Parlamentet noterar att kommissionen har bjudits in till en internationell arktisk forskningskonferens som ska hållas i Europa 2018. Parlamentet understryker vikten av ett framgångsrikt samarbete med Kanada och Förenta staterna genom den transatlantiska havsforskningsalliansen (Transatlantic Ocean Research Alliance). |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att inrätta ett EU-informationscentrum för Arktis, som ska ligga i Arktis och ha tillräcklig finansiering för att säkerställa en effektiv tillgång till information och kunskap om Arktis och för att generera turism. Parlamentet påpekar att ett sådant EU-informationscentrum för Arktis skulle kunna knytas till befintliga arktiska centrum eller någon annan arktisk institution som ett sätt att kraftigt sänka kostnaderna. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet efterfrågar en mer systematisk och långsiktig insamling av data från arktiska forskningsprojekt. Parlamentet beklagar att resultaten från individuella projekt ofta försvinner när man går från en finansieringsperiod till nästa, och uppmanar kommissionen att sträva efter kontinuitet när man planerar ramen för arktisk forskning efter 2020. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens stöd för upprättandet av marina skyddsområden i Arktis. Parlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om målet att skydda minst 10 procent av kust- och havsområdena som en del av målen för hållbar utveckling. Parlamentet noterar dock att alla nya förslag om dessa frågor bör vara samstämda med slutsatserna från de arktiska staternas diskussion i Arktiska rådet. Parlamentet understryker att de marina skyddsområdena är av kritisk betydelse för att bevara de arktiska ekosystemen. Parlamentet påminner om att lokalbefolkningen till fullo måste involveras i planeringen, förverkligandet och förvaltningen av dessa skyddade områden. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet betonar vikten av rymdrelaterad verksamhet, som är nödvändig för säker sjöfartsverksamhet samt för miljöövervakning och observation av klimatförändringar i Arktis. Parlamentet uppmuntrar kommissionen, mot bakgrund av de förändringar i den arktiska regionen som erkänns i dess meddelande En rymdstrategi för Europa (COM(2016)0705), att undersöka möjligheterna att i större utsträckning använda sig av EU:s framtida och befintliga satellitprogram i regionen, i samarbete med Arktiska rådets medlemmar, och att ta hänsyn till användarnas behov inom ramen för initiativet för statlig satellitkommunikation (Govsatcom). Parlamentet uppmanar alla intressenter att i detta avseende till fullo utnyttja potentialen hos satellitnavigeringsprogrammet Galileo och jordobservationsprogrammet Copernicus. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja och stödja upprättandet av ett marint skyddsområde i det öppna havet i Arktis inom ramen för Osparkommissionens uppdrag, så att all utvinning, inklusive fiskeverksamhet, förbjuds i de internationella vatten runt Nordpolen som omfattas av konventionen för skydd av den marina miljön i Nordostatlanten (Ospar). |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja initiativ till förbud mot användning av bottentrålar i ekologiskt eller biologiskt betydelsefulla marina områden och på det öppna havet i Arktis. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet begär att bevarandemålen i den nya gemensamma fiskeripolitiken och det kvantitativa målet att återupprätta och bevara bestånd över de nivåer som kan producera maximal hållbar avkastning ska ligga till grund för all kommersiell fiskeverksamhet i regionen. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar EU att inta en ledande roll i arbetet med att förebygga oreglerat fiske i Arktis. Parlamentet anser att EU har all rätt att göra det, med tanke på att medlemsstater deltar på alla förvaltningsnivåer i den arktiska regionen. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet betonar att EU:s fiskeflottor inte får hota den biologiska mångfalden i regionen. Parlamentet välkomnar kartläggningen av miljömässigt och biologiskt betydelsefulla områden i den arktiska regionen enligt konventionen om biologisk mångfald, som en viktig process för att säkerställa ett effektivt bevarande av arktisk biologisk mångfald, och betonar betydelsen av en strategi för en ekosystembaserad förvaltning i Arktis kust-, havs- och landmiljöer, vilket framhållits av Arktiska rådets expertgrupp för ekosystembaserad förvaltning. Parlamentet uppmanar staterna att fullgöra sina skyldigheter enligt mångfaldskonventionen och Unclos genom att upprätta ett nätverk av marina skyddsområden och marina reserver i Norra ishavet. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet förespråkar kraftfullt att all ytterligare utveckling av kommersiellt fiske i den arktiska regionen måste genomföras i enlighet med internationella avtal om området, inklusive Spetsbergtraktaten från 1920, och med de rättigheter som de stater som är parter till sådana avtal har, samt med befintliga historiska fiskerättigheter. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att studera och lägga fram förslag om att stärka den arktiska infrastrukturen för telekommunikation, inklusive satelliter, för att bidra till den vetenskapliga forskningen och klimatövervakningen, och för att skapa lokal utveckling, navigering och säkerhet till havs. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning från 2014 till kommissionen och medlemsstaterna att, genom Marpolkonventionen och/eller genom hamnstatskontroll, vidta alla nödvändiga åtgärder för att aktivt underlätta förbudet mot användning och frakt av tung eldningsolja som bränsle i fartyg som trafikerar de arktiska vattnen, såsom regleras i vattnen runt Antarktis. Parlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa de miljö- och klimatmässiga riskerna med användningen av tung eldningsolja i sin undersökning av de risker som ökad trafik i Nordostpassagen skulle kunna medföra. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i avsaknad av adekvata internationella åtgärder, lägga fram förslag om regler för fartyg som anlöper EU:s hamnar efter det att de har färdats, eller innan de färdas, i de arktiska vattnen i syfte att förbjuda användning och frakt av tung eldningsolja. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet ser fram emot att IMO:s polarkod träder i kraft 2017 och 2018, eftersom den kommer att göra navigeringen i Arktis säkrare. Parlamentet framhåller att det är viktigt att utveckla ett enda system för utrymning, evakuering och räddning av personal som arbetar till havs, som kan tillämpas på arktiska plattformar och fartyg. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet påminner om att Island och Norge enligt avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) har åtagit sig att bevara miljön och använda sig av naturresurser på ett hållbart sätt, i överensstämmelse med relevant EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet betonar Kinas växande intresse för den arktiska regionen, i synnerhet när det gäller tillträde till farleder och tillgången till energiresurser. Parlamentet noterar att Island och Kina har ingått ett frihandelsavtal, och uppmanar kommissionen att noga övervaka vilka konsekvenser det kan få inte bara för en hållbar ekonomisk utveckling av den isländska delen av Arktis, utan också för EU:s ekonomi och inre marknad. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet påminner om att EU – inom ramen för partnerskapsavtalet om fiske mellan EU och Grönland från 2007 – beviljar Grönland ekonomiskt stöd för att garantera ett ansvarsfullt fiske och ett hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Grönlands exklusiva ekonomiska zon. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna snabbt ratificerar och ansluter sig till 2010 års protokoll till den internationella konventionen om ansvar och ersättning för skada i samband med sjötransport av skadliga och farliga ämnen (HNS-konventionen). |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet anser att parlamentariskt engagemang och ett nära samarbete mellan parlament i frågor som rör Arktis, i synnerhet med de nationella parlamenten i berörda EU-medlemsstater, är avgörande för genomförandet av strategierna för Arktis. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar den höga representanten och kommissionen att noga övervaka den klimatmässiga, miljöskyddsrelaterade, havsrelaterade, socioekonomiska och säkerhetsrelaterade utvecklingen i Arktis, och att regelbundet rapportera till parlamentet och rådet, även om genomförandet av EU:s politik för Arktis. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt regeringarna och parlamenten i den arktiska regionens stater. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0363.

(2)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/70/1.

(3)  http://www.inuitcircumpolar.com/uploads/3/0/5/4/30542564/ declaration_on_resource_development_a3_final.pdf

(4)  EUT C 436, 24.11.2016, s. 17.

(5)  EUT C 93, 9.3.2016, s. 131.

(6)  EUT C 419, 16.12.2015, s. 153.

(7)  EUT C 353 E, 3.12.2013, s. 77.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2014)0236.

(9)  EUT C 136 E, 11.5.2012, s. 71.

(10)  EUT C 9 E, 15.1.2010, s. 41.

(11)  Antagna texter, P8_TA(2016)0034.

(12)  Antagna texter, P8_TA(2016)0224.

(13)  Det uppskattas att en och en halv miljard ton koldioxid har lagrats i Arktis.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/148 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/148

---

P8_TA(2017)0094

Rapport för 2016 om Montenegro

Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 om kommissionens rapport för 2016 om Montenegro (2016/2309(INI))

(2018/C 263/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 19 och 20 juni 2003 och den tillhörande bilagan Thessaloniki-agendan för västra Balkan: I riktning mot europeisk integration, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 19 och 20 juni 2003 och den tillhörande bilagan Thessaloniki-agendan för västra Balkan: I riktning mot europeisk integration,

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet av den 29 mars 2010 mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Montenegro, å andra sidan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet av den 29 mars 2010 mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Montenegro, å andra sidan (1),

| — | med beaktande av resultatet från mötena i anslutningskonferensen mellan EU och Montenegro på ställföreträdarnivå den 30 juni 2016 och på ministernivå den 13 december 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet från mötena i anslutningskonferensen mellan EU och Montenegro på ställföreträdarnivå den 30 juni 2016 och på ministernivå den 13 december 2016,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 26 juni 2012, där det beslutades att anslutningsförhandlingar med Montenegro skulle inledas den 29 juni 2012, och slutsatserna av den 13 december 2016, som fick stöd av en överväldigande majoritet av delegationerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 26 juni 2012, där det beslutades att anslutningsförhandlingar med Montenegro skulle inledas den 29 juni 2012, och slutsatserna av den 13 december 2016, som fick stöd av en överväldigande majoritet av delegationerna,

| — | med beaktande av det sjunde mötet i stabiliserings- och associeringsrådet mellan Montenegro och EU den 20 juni 2016 i Bryssel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det sjunde mötet i stabiliserings- och associeringsrådet mellan Montenegro och EU den 20 juni 2016 i Bryssel,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 november 20162016 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2016)0715), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Montenegro 2016 Report (SWD(2016)0360), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 november 20162016 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2016)0715), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Montenegro 2016 Report (SWD(2016)0360),

| — | med beaktande av slutförklaringen från ordförandeskapet för det toppmöte om västra Balkan som hölls i Paris den 4 juli 2016 samt av rekommendationerna från det civila samhällets organisationer till toppmötet i Paris 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutförklaringen från ordförandeskapet för det toppmöte om västra Balkan som hölls i Paris den 4 juli 2016 samt av rekommendationerna från det civila samhällets organisationer till toppmötet i Paris 2016,

| — | med beaktande av beslutet av Natoländernas utrikesministrar av den 2 december 2015 och undertecknandet av Montenegros anslutningsprotokoll till Nato den 19 maj 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet av Natoländernas utrikesministrar av den 2 december 2015 och undertecknandet av Montenegros anslutningsprotokoll till Nato den 19 maj 2016,

| — | med beaktande av den slutliga rapporten från OSSE/ODIHR:s valobservatörsuppdrag om parlamentsvalet den 16 oktober 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den slutliga rapporten från OSSE/ODIHR:s valobservatörsuppdrag om parlamentsvalet den 16 oktober 2016,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från det åttonde mötet i den gemensamma rådgivande kommittén EU–Montenegro, som hölls i Budva den 8 november 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från det åttonde mötet i den gemensamma rådgivande kommittén EU–Montenegro, som hölls i Budva den 8 november 2016,

| — | med beaktande av förklaringen och rekommendationerna från det tolfte mötet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Montenegro, vilket hölls i Podgorica den 19–20 maj 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen och rekommendationerna från det tolfte mötet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Montenegro, vilket hölls i Podgorica den 19–20 maj 2016,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Montenegro, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Montenegro,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0050/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0050/2017), och av följande skäl:

| A. | Euroatlantisk integration är en prioriterad fråga i Montenegros utrikespolitik. |
| --- | --- |

A.

Euroatlantisk integration är en prioriterad fråga i Montenegros utrikespolitik.

| B. | Ytterligare framsteg har gjorts i anslutningsförhandlingarna. För närvarande anses Montenegro vara det land som kommit längst i sin anslutningsprocess. Den rättsliga ramen när det gäller rättsstatsprincipen är i stort sett klar och den institutionella strukturen är på plats. |
| --- | --- |

B.

Ytterligare framsteg har gjorts i anslutningsförhandlingarna. För närvarande anses Montenegro vara det land som kommit längst i sin anslutningsprocess. Den rättsliga ramen när det gäller rättsstatsprincipen är i stort sett klar och den institutionella strukturen är på plats.

| C. | Det finns fortfarande farhågor om det polariserade klimatet i landet och oppositionens bojkott i parlamentet. En hållbar dialog och ett konstruktivt samarbete mellan den regerande koalitionen och oppositionen är av avgörande betydelse för fortsatta framsteg i anslutningsprocessen. |
| --- | --- |

C.

Det finns fortfarande farhågor om det polariserade klimatet i landet och oppositionens bojkott i parlamentet. En hållbar dialog och ett konstruktivt samarbete mellan den regerande koalitionen och oppositionen är av avgörande betydelse för fortsatta framsteg i anslutningsprocessen.

| D. | Korruption och organiserad brottslighet är fortfarande allvarliga problem. |
| --- | --- |

D.

Korruption och organiserad brottslighet är fortfarande allvarliga problem.

| E. | Det civila samhällets organisationer har möjlighet att delta i arbetsgrupper, bland annat i samband med anslutningsförhandlingar, men har uttryckt missnöje med nivån på sin medverkan i beslutsfattandet och tillgång till information. Det är extremt oroande att vissa aktivister från det civila samhället personligen har angripits av media genom smutskastningskampanjer. |
| --- | --- |

E.

Det civila samhällets organisationer har möjlighet att delta i arbetsgrupper, bland annat i samband med anslutningsförhandlingar, men har uttryckt missnöje med nivån på sin medverkan i beslutsfattandet och tillgång till information. Det är extremt oroande att vissa aktivister från det civila samhället personligen har angripits av media genom smutskastningskampanjer.

| F. | Montenegros framsteg inom kapitlen 23 och 24 om rättsstatsprincipen förblir av största vikt för den övergripande takten i förhandlingsprocessen. |
| --- | --- |

F.

Montenegros framsteg inom kapitlen 23 och 24 om rättsstatsprincipen förblir av största vikt för den övergripande takten i förhandlingsprocessen.

| G. | Yttrande- och mediefrihet hör till EU:s centrala värden och utgör hörnstenarna i alla demokratier. Det montenegrinska medielandskapet utmärks av höggradig politisering, censur och självcensur kvarstår, och det förekommer ekonomiska och politiska påtryckningar mot journalister. |
| --- | --- |

G.

Yttrande- och mediefrihet hör till EU:s centrala värden och utgör hörnstenarna i alla demokratier. Det montenegrinska medielandskapet utmärks av höggradig politisering, censur och självcensur kvarstår, och det förekommer ekonomiska och politiska påtryckningar mot journalister.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de fortsatta framstegen i Montenegros EU-integration. Parlamentet välkomnar att Montenegro har gjort stadiga framsteg i anslutningsförhandlingarna, och noterar att 26 förhandlingskapitel har öppnats hittills och att två kapitel har avslutats preliminärt. Parlamentet uppmanar rådet att påskynda förhandlingarna med Montenegro. Parlamentet uppmuntrar till att ytterligare kapitel i anslutningsförhandlingarna öppnas och stängs under 2017. Parlamentet lovordar den montenegrinska regeringens antagande av programmet för Montenegros anslutning till EU för perioden 2017–2018. Parlamentet uppmanar Montenegro att påskynda reformtakten, öka sina ansträngningar för att uppfylla alla riktmärken och att fortsätta koncentrera sig på de grundläggande delarna av anslutningsprocessen. Parlamentet erinrar om att det är av största vikt att uppvisa konkreta samt gedigna och hållbara resultat när det gäller genomförandet, särskilt när det gäller rättsstatsprincipen, rättsväsendet och kampen mot korruption och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet lovordar de behöriga myndigheterna för att ha hållit parlamentsvalet den 16 oktober 2016 under ordnade former och på ett sådant sätt att de grundläggande friheterna i stort respekterades. Parlamentet uppmuntrar till ytterligare anpassning till internationella normer. Parlamentet välkomnar det faktum att valdeltagandet var det högsta sedan 2002. Parlamentet välkomnar det reviderade regelverk enligt vilket valet hölls, men noterar att det fortfarande finns vissa administrativa brister, bland annat från den statliga valkommitténs sida, samt betänkligheter i fråga om röstlängdens riktighet och politiseringen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att internetkommunikationsplattformar tillfälligt behövde stängas ned på valdagen och att webbplatsen tillhörande Centrumet för demokratisk övergång (CDT) hackades några dagar före valet, vilket också försvårade det valövervakningsarbete som utfördes av organisationer från det civila samhället. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att åtgärda brister och att på ett snabbt och insynsvänligt sätt utreda de påstådda förfarandemässiga oegentligheterna, inbegripet påstått missbruk av statliga medel och myndighetsmissbruk, samt övriga rapporterade brister, i linje med rekommendationerna från OSSE/ODIHR. Parlamentet förväntar sig att den statliga valkommitténs oberoende upprätthålls. Parlamentet anser att valprocessen måste förbättras för att skapa fullt förtroende för valprocessen. Parlamentet beklagar att valresultatet inte har erkänts av oppositionen. Parlamentet erkänner att externa aktörer har försökt misskreditera valförfarandet och att detta har orsakat svårigheter. Parlamentet förväntar sig att den nya regeringen upprätthåller sitt politiska engagemang för reformprocessen och uppmanar alla politiska partier att återuppta en konstruktiv dialog. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att det inför valet bildades en regering som skulle skapa förtroende för valprocessen. Parlamentet gläder sig över att detta var en montenegrinskledd process och att den genomfördes över partigränserna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar med oro Rysslands påstådda försök att påverka utvecklingen i Montenegro, eftersom detta beteende i regionen skulle kunna innebära ytterligare destabilisering av västra Balkan. Parlamentet är oroat över de allvarliga incidenter, inbegripet en påstådd statskupp, som inträffade den 16 oktober 2016 och uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt kommissionen att noga följa de behöriga myndigheternas pågående utredningar. Parlamentet lovordar Serbiens vilja att samarbeta i dessa utredningar. Parlamentet anser att det är viktigt att medlemsstaternas berörda myndigheter utbyter information om dessa incidenter sinsemellan och med vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet är fortsatt djupt oroat över det polariserade klimatet i landet och av oppositionsmedlemmars bojkott av parlamentets verksamhet. Parlamentet uppmanar oppositionen att ta emot den montenegrinska premiärministerns erbjudande att delta i regeringen i utbyte mot att bojkotten avslutas. Parlamentet upprepar att alla politiska krafter måste återuppta den konstruktiva dialogen och samarbetet inom det montenegrinska parlamentet. Parlamentets granskning av anslutningsprocessen och dess budgetkontrollerande kapacitet bör stärkas ytterligare. Parlamentet lovordar parlamentet för att det fortsätter uppvisa en hög grad av öppenhet. Parlamentet uttrycker oro över den oproportionerliga användningen av våld i samband med demonstrationer mot regeringen. Parlamentet vidhåller än en gång att den så kallade affären med ljudupptagningar måste få en vederbörlig uppföljning. Parlamentet uppmanar till förbättringar av den parlamentariska kontrollen för genomförandet av åtgärder mot organiserad brottslighet och korruption. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att förbättra tillgången till offentlig information, särskilt i samband med stora infrastrukturprojekt, såsom byggandet av motorvägar, privatisering, offentlig upphandling och rättsväsendets verksamhet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar den nya strategin för reform av den offentliga förvaltningen för perioden 2016–2020, reformprogrammet för offentlig ekonomisk förvaltning, ikraftträdandet av den nya lagen om löner och förenklingen av administrativa förfaranden. Parlamentet efterlyser åtgärder för att anslå lämpliga budgetresurser till genomförandet av reformen av den offentliga förvaltningen samt en konsekvent politisk vilja att rationalisera den offentliga förvaltningen, även med tanke på anslutningsförberedelserna. Parlamentet noterar att begränsade framsteg har gjorts för att stärka den administrativa kapaciteten. Parlamentet uppmuntrar till en fullständig avpolitisering av den offentliga förvaltningen. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att man iakttar principer som bygger på meriter, professionalism, ansvarsskyldighet, insyn och lämpliga konsekvensutredningar, och att man säkerställer medborgarnas rätt till god och korruptionsfri förvaltning och rätt till information. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar framsteg inom reformen av rättsväsendet, bland annat en förbättrad institutionell kapacitet. Det är oroande att det fortfarande förekommer otillbörlig påverkan på rättsväsendets oberoende, särskilt i samband med att domare utnämns. Parlamentet betonar behovet att stärka rättsväsendets ansvarsskyldighet genom att uppvisa resultat när det gäller genomförandet av etiska regler och det nya disciplinära systemet för domare och åklagare. Parlamentet betonar att det rättsliga nätverket måste rationaliseras och att kapaciteten för att övervaka eftersläpningar vid domstolar måste bli ännu bättre samt att antalet pågående mål måste minskas. Parlamentet efterlyser mer effektiv institutionell och individuell ansvarsskyldighet i samband med anklagelser om korruption, penningtvätt och organiserad brottslighet. Parlamentet betonar behovet att effektivt verkställa domstolsbeslut om tillgång till information och att motverka rådande praxis att förklara dokument som konfidentiella för att begränsa tillgången till dem. Parlamentet betonar vikten av att öka allmänhetens medvetenhet om befintliga klagomålsmekanismer. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar vissa framsteg i uppföljningen av krigsförbrytelser, men uppmanar de behöriga myndigheterna att effektivt utreda, lagföra, pröva och bestraffa krigsförbrytelser samt bekämpa straffrihet i enlighet med internationella normer, framför allt när det gäller ansvariga tjänstemän högst upp i ledningen. Parlamentet välkomnar antagandet av en åtalsstrategi i syfte att öppna nya fall och uppnå konkreta resultat. Parlamentet betonar behovet att säkerställa lika tillgång till rättvisa och rimlig ersättning för offer för krigsförbrytelser och att skydda vittnen fullt ut i samband med ärenden som rör krigsförbrytelser. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar med oro att korruptionen fortfarande är utbredd på många områden, men välkomnar att man ytterligare förbättrat regelverket mot korruption, bland annat genom att göra byrån för bekämpning av korruption fullt operativ och genom att utse särskilda åklagare mot korruption samt tillgodose behovet av specialiserad långsiktig utbildning. Parlamentet anser att det är av yttersta vikt att säkerställa deras oberoende i utredningar. Parlamentet betonar vikten av att den verksamhet som byrån för bekämpning av korruption genomför är politiskt opartisk, professionell och insynsvänlig, i synnerhet i mål som rör korruption på hög nivå och finansiering av politiska partier. Parlamentet betonar ånyo behovet att uppvisa resultat i fråga om framgångsrika utredningar och fällande domar, i synnerhet i mål som rör korruption på hög nivå, och åtgärder för att förebygga korruption, inklusive en mer effektiv tillämpning av rättsliga påföljder. Parlamentet uppmanar den nya regeringen att göra kampen mot korruptionen till en av sina prioriteringar genom att avsätta tillräckligt med personal- och budgetresurser för uppgiften. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet efterlyser ett effektivt genomförande av sektorsövergripande handlingsplaner för områden som är särskilt utsatta för korruption, såsom offentlig upphandling, privatisering, stadsplanering, utbildning, hälso- och sjukvård, lokala myndigheter och polisen. Parlamentet efterlyser en effektiv utredning av potentiella fall som rör visselblåsare och ett lämpligt skydd av visselblåsare. Parlamentet begär att brottet olagligt berikande införs i den montenegrinska strafflagen. Parlamentet efterlyser ett effektivt genomförande av samarbetsavtalet mellan Eurojust och Montenegro i syfte att förbättra det rättsliga samarbetet i kampen mot grov brottslighet. Parlamentet efterlyser åtgärder för att förbättra skyddet för visselblåsare. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet noterar att en handlingsplan för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism har antagits och att tilläggsprotokollet till Europarådets konvention om förebyggande av terrorism har undertecknats. Parlamentet betonar behovet att fortsätta uppvisa resultat i mål som rör organiserad brottslighet, särskilt i fråga om människohandel, narkotikahandel och penningtvätt, för att säkerställa ett starkare samarbete mellan olika organ och för att ytterligare intensifiera det regionala och internationella samarbetet i kampen mot organiserad brottslighet. Parlamentet understryker behovet av specialiserade rådgivare i rättsekonomi som kan bistå i samband med regelbundna utredningar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar det förbättrade regelverket för att bekämpa människohandel. Parlamentet betonar emellertid behovet att förbättra identifieringen av offer för människohandel och att förbättra deras tillgång till stöd, skadestånd och skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar den nya strategin för att bekämpa våldsbejakande extremism för perioden 2016–2018, vilken kompletterar den nationella strategin för att förebygga och bekämpa terrorism, penningtvätt och finansiering av terrorism. Parlamentet noterar att en ny underrättelseenhet inrättats med uppgiften att identifiera och övervaka potentiella medlemmar i våldsbejakande extremistgrupper. Parlamentet anser att det är avgörande att identifiera personer under tidiga skeden av radikaliseringen för att förhindra att de rekryteras av våldsbejakande extremistgrupper och att framgångsrikt återintegrera dem i samhället. Parlamentet anser att det är viktigt att åtgärder som vidtas för detta ändamål bör se till att de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna respekteras i enlighet med internationella skyldigheter. Parlamentet understryker vikten av att öka medvetenheten för att övervaka eventuella terroristhot. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet tar fasta på att det civila samhällets organisationer deltar i anslutningsförberedelserna, men uppmanar de behöriga myndigheterna att ytterligare förbättra tillgången till EU-relaterad information för det civila samhällets organisationer och att säkerställa samråd med dem på ett meningsfullt sätt där så är möjligt. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att utveckla ett mer stödjande och inkluderande tillvägagångssätt för att underlätta gräsrotsaktiviteter av det civila samhällets organisationer och att uppmuntra dem att aktivt delta i översynen av hela valprocessen. Parlamentet uppmanar med kraft de behöriga myndigheterna att tillhandahålla offentliga medel för det civila samhällets organisationer – på både nationell och lokal nivå – på ett mer hållbart, insynsvänligt och ändamålsenligt sätt. Parlamentet uppmanar de berörda myndigheterna att skapa förhållanden som främjar frivilligt arbete och en högre grad av samhällsengagemang. Parlamentet är djupt oroat över att smutskastningskampanjer och skrämselförsök fortfarande pågår mot vissa aktivister från organisationer inom det civila samhället. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att utreda och klargöra orsaken till dessa försök och att stärka insatserna för att skydda aktivister inom det civila samhällets organisationer. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar en del framsteg i fråga om att förbättra situationen för minoriteter, inbegripet slutförandet av flera lagstiftningsreformer för att säkerställa större anpassning till europeiska och internationella människorättsnormer. Parlamentet välkomnar antagandet av strategin och handlingsplanen för social integrering av romer och egyptier för perioden 2016–2020. Parlamentet vill att man anslår en lämplig budget så att handlingsplanen kan genomföras på korrekt sätt. Parlamentet uttrycker oro över den dubbla diskriminering som romska kvinnor och flickor utsätts för samt romernas, den egyptiska minoritetens och den ashkaliska befolkningens tillgång till hälso- och sjukvård, utbildning, bostäder och sysselsättning. De behöriga myndigheterna uppmuntras att fortsätta stärka insatserna för att skydda hbti-personers rättigheter. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att arbeta mer för att öka allmänhetens medvetenhet om kampen mot diskriminering. Parlamentet är fortsatt bekymrat över att de flesta offentliga byggnaderna, däribland sjukhus och universitet, fortfarande inte är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning och att antalet sysselsatta personer med funktionsnedsättning fortfarande är mycket begränsat. Parlamentet begär ytterligare åtgärder för att skydda den multietniska identiteten i regionen Boka Kotorska. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser en ytterligare förstärkning av människorättsinstitutioner, inbegripet ombudsmannen och ministeriet för mänskliga rättigheter och minoriteter, och anser att deras kunskaper om internationell och europeisk lagstiftning om mänskliga rättigheter och normer bör ökas. Parlamentet uttrycker oro över avsaknaden av en enhetlig strategi och över de låga påföljdsnivåerna för kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet är fortfarande oroat över att det könsrelaterade våldet i nära relationer och det sexuella våldet fortsätter, att många fall inte leder till åtal eller lämpliga straff för förövare i enlighet med internationella normer, och att stödet till och skyddet av offren är otillräckligt. Parlamentet efterlyser åtgärder för att upprätta lämpliga skyddstjänster, förbättra relevant interinstitutionell samordning, effektivt utnyttja den nya enhetliga databasen om mål som rör våld i hemmet och genomföra strategin för att bekämpa våld i hemmet för perioden 2016–2020. Parlamentet understryker vikten av att utbilda och fortbilda personalen vid statliga institutioner för att arbeta med offer. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att säkerställa adekvat skydd, långsiktigt boende, ekonomiskt stöd och utbildningsprogram för offer för tvångsäktenskap samt effektiva åtal mot och straff för förövarna. Parlamentet betonar vikten av att främja kvinnors representation i politiken, även på viktiga beslutsfattande poster, och deras tillgång till och en bättre representation på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar till att en offentlig politik tas fram som hjälper till att förena arbete och privatliv. Parlamentet noterar det fortsatta genomförandet av handlingsplanen för jämställdhet för perioden 2013–2017. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att i budgeten anslå tillräckliga resurser för dess genomförande. Parlamentet noterar att det finns utmaningar i samordningen av politikområden som rör barn och att våld mot barn fortfarande är en källa till oro. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar de montenegrinska myndigheterna att vidta nödvändiga åtgärder för att förhindra våld mot barn, människohandel och tvångsäktenskap med barn, något som icke-statliga organisationer fortfarande rapporterar om. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar behovet att ständigt och seriöst arbeta för att harmonisera Montenegros rättssystem med internationella människorättsnormer och friheter för personer med funktionsnedsättning, i syfte att säkerställa att principerna om rättsstaten, grundlagsenligheten och lagenligheten respekteras. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet är fortfarande oroat över situationen för yttrande- och mediefriheten i Montenegro och avsaknaden av effektiva undersökningar från regeringens sida av angrepp mot journalister. Parlamentet uppmanar återigen de behöriga myndigheterna att lösa de utdragna målen om våld, skrämseltaktik och hot mot journalister, att vidta åtgärder för att skydda mediearbetare och att skapa en säker miljö för fri och undersökande journalistik. Parlamentet uttrycker oro över attacker utförda av polisen och över de senaste fallen av påtryckningar och hot mot journalister, inklusive smutskastningskampanjer, fysiska angrepp och hot, liksom fall av ingripanden mot media under demonstrationer mot regeringen, inklusive godtyckliga gripanden och beslag av utrustning. Parlamentet uttrycker oro över den fortsatta avsaknaden av ordentliga utredningar av dessa angrepp och över att dessa fall inte klaras upp. Parlamentet konstaterar att antalet förtalsmål är fortsatt högt. Parlamentet insisterar på en öppen statlig reklam i privata medier, en ändring av Montenegros strafflag och ett införande av nya straffrättsliga påföljder med syfte att förebygga och bestraffa angrepp mot journalister som utför sin yrkesplikt. Parlamentet tar fasta på de rättsliga åtgärder som vidtagits för att göra företaget RTCG, som tillhandahåller radio och tv i allmänhetens tjänst, mer ekonomiskt oberoende och hållbart, och efterlyser ytterligare åtgärder för att säkerställa dess oberoende, även dess redaktionella oberoende. Parlamentet betonar behovet att stödja och stärka befintliga självreglerande mekanismer. Parlamentet betonar att de reviderade etiska reglerna för journalister måste tillämpas effektivt och enhetligt över hela medievärlden. Parlamentet vill se att observatörer från EU:s delegation och medlemsstaternas ambassader närvarar mer regelbundet vid rättegångar mot journalister och mediearbetare, när det är relevant. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att den statliga valkommittén begränsade medietillgången under valet 2016. Parlamentet efterlyser ett genomförande av de rekommendationer avseende medier som lagts fram i den slutliga rapporten från OSSE/ODIHR:s valobservatörsuppdrag om parlamentsvalet 2016. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet noterar en positiv ekonomisk utveckling, men uppmanar den nya regeringen att vidta åtgärder för att säkerställa finanspolitisk hållbarhet och samtidigt stärka sociala rättigheter och konsumentskydd, att införa ytterligare strukturreformer för att förbättra företags- och investeringsklimatet, vilket kommer att skapa sysselsättning och tillväxt och skapa en mer diversifierad ekonomi, bland annat genom åtgärder som syftar till att minska den informella sektorn, och att insistera på att skatteundandragandet måste bekämpas på ett effektivt sätt. Parlamentet välkomnar öppnandet av kapitel 19 och är fast övertygat om att det är det bästa incitamentet för regeringen att påskynda sitt arbete i fråga om social integration och fattigdomsbekämpning samt minskning av den informella sektorn. Parlamentet vill se en rationalisering av de offentliga utgifterna samt intensifierade insatser för att stärka rättsstatsprincipen och avtalsefterlevnaden. Parlamentet efterlyser behovet att ta itu med stora externa obalanser och att omvärdera offentliga infrastrukturprojekt som utmanar de offentliga finansernas hållbarhet. Parlamentet begär att ytterligare åtgärder av finansiell eller icke-finansiell natur görs tillgängliga för att stödja små och medelstora företag och så att ytterligare investeringar kan göras i innovation och hållbara projekt för att stimulera ekonomin. Parlamentet efterlyser förbättringar av den sociala dialogen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet noterar att även om vissa framsteg har gjorts för att utveckla transportinfrastrukturen, bland annat genom transportobservationsorganet för sydöstra Europa, utgör bristen på gränsöverskridande vägar hinder för handel och turism. Parlamentet ser positivt på de insatser som hittills gjorts i syfte att liberalisera järnvägssektorn i Montenegro. Parlamentet betonar behovet att samordna konnektivitetsfrågor med grannländerna och att låta de bli en del av planeringsprocessen i samband med infrastrukturprojekt. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar vikten av att stärka sektorn för små och medelstora företag och att stödja den genom att förbättra lagstiftningen, finansieringen och genomförandet av industripolitiken samt minska den informella ekonomin och påskynda den elektroniska registreringen av företag i hela landet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att Montenegros svarta ekonomi fortfarande står för en stor andel av landets totala BNP. Parlamentet påminner om att den stora informella sektorn utgör en allvarlig flaskhals för företagande och ekonomisk tillväxt och uppmanar Montenegro att vidta åtgärder för att minska den svarta ekonomins storlek. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar med oro att vissa resultat av den kapacitetsuppbyggnad som finansierades av föranslutningsinstrument inte användes fullt ut eller följdes upp av myndigheterna. Parlamentet betonar att myndigheter, för att uppnå positiva resultat, måste säkerställa en tillräcklig personalstyrka, anta nödvändig lagstiftning för att möjliggöra att resultaten används och ge nybildade institutioner det oberoende som krävs. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet noterar den blygsamt sjunkande arbetslösheten. Parlamentet välkomnar den nya nationella strategin för sysselsättning och utveckling av mänskliga resurser för perioden 2016–2020 och den medföljande handlingsplanen för 2016. Parlamentet uttrycker oro över den höga ungdomsarbetslösheten och den dåliga rörligheten för arbetstagare. Parlamentet efterlyser proaktiva arbetsmarknadsåtgärder för att öka den kvalitativa sysselsättningen och för att stödja kvinnor, utsatta människor, personer med funktionsnedsättning och ungdomar genom utbildning, yrkesvägledning, fortbildning, sysselsättning och arbetstagarnas rättigheter. Parlamentet upprepar vikten av aktivt deltagande i regionala ungdomsinitiativ, såsom det regionala samarbetskontoret för ungdom på västra Balkan, bland annat genom att dra nytta av befintliga program som är avsedda att stärka konnektiviteten i regionen och bekämpa ungdomsarbetslösheten. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet noterar att de offentliga utgifterna för utbildning fortfarande ligger betydligt under EU-genomsnittet. Parlamentet betonar behovet att införa nödvändiga åtgärder, i synnerhet när det gäller tidig barnomsorg och förskola, eftersom antalet inskrivningar tyvärr fortfarande är lågt och ligger långt under EU:s mål på 95 % fram till 2020. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt bristande tillgång till flera offentliga universitet för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar både den nya miljölagen och den nationella strategin för införlivande och genomförande av EU:s regelverk avseende miljöfrågor och klimatförändringar samt dess handlingsplan för perioden 2016–2020. Parlamentet betonar behovet att förstärka både genomförandearbetet, särskilt på vattenkvalitets-, naturskydds- och avfallshanteringsområdet, och den berörda administrativa kapaciteten på alla nivåer. Parlamentet är oroat över att inrättandet av ett skydd för det potentiella Natura 2000-området vid salinerna i Ulcinj har försenats kraftigt. Parlamentet efterlyser ytterligare åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden i salinerna och kuststräckans hållbara utveckling. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att vidta nödvändiga skydds- och bevarandeåtgärder avseende Skadarsjön i syfte att bevara sjöns ekologiska särdrag, inbegripet dess ekologiska integritet. Parlamentet uppmanar regeringen att se till att omvandlingen av nationalparker till ett statligt ägt aktiebolag inte kommer att ha någon negativ inverkan på skyddet av dem. Parlamentet är i detta sammanhang medvetet om de farhågor som uttryckts inom ramen för Ramsar- och Bernkonventionerna i fråga om den fysiska planeringen för särskilda ändamål för nationalparken Skadarsjön, inbegripet projektet Porto Skadar Lake. Parlamentet uttrycker oro över betydande förseningar i samband med upprättandet av skydd för områden som identifierats som potentiella Natura 2000-områden, t.ex. nationalparken Skadarsjön. Parlamentet erinrar om att det behövs gedigna och strategiska miljökonsekvensbedömningar som överensstämmer med EU:s regelverk och internationella normer. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar behovet att genomföra internationella åtaganden i fråga om begränsning av klimatförändringar. Parlamentet är djupt oroat över regeringens plan att utveckla det koleldade kraftverket Pljevlja II, vilket är oförenligt med de åtaganden som gjorts inom ramen för Parisavtalet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet noterar de goda framsteg som gjorts på energiområdet, bland annat när det gäller sammankopplingar med partnerländer. Montenegro uppmanas att införa lagstiftning för att genomföra det tredje energipaketet, särskilt direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. Parlamentet uttrycker oro över den ohållbara utvecklingen av vattenkraft och det faktum att många av dessa anläggningar planeras utan gedigna miljökonsekvensbedömningar, särskilt avseende det skydd av den biologiska mångfalden och deras inverkan på skyddade områden som krävs enligt EU-lagstiftningen. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att fortsatt noggrant övervaka utforskningen av olja och gas till havs och att genomföra alla skyddsåtgärder i enlighet med antagen lagstiftning, förordningar och EU:s regelverk. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar de montenegrinska myndigheterna, mot bakgrund av förberedelserna inför västra Balkan-toppmötet i Italien 2017, att öka ansträngningar för att genomföra lagstiftnings- och regleringsåtgärder inom transport- och energisektorerna (mjuka åtgärder), för att uppfylla Europeiska unionens agenda för konnektivitet. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar Montenegros proaktiva deltagande och fortsatta konstruktiva roll inom det regionala och internationella samarbetet och i god grannsämja. Parlamentet uppmuntrar vidare samarbete i detta avseende. Parlamentet lovordar Montenegro högt för att landet fortsatt till fullo anpassar sin utrikespolitik till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, inklusive rådets beslut (Gusp) 2016/1671 som bekräftade EU:s restriktiva åtgärder gentemot Ryssland. Parlamentet ser positivt på Montenegros deltagande i EU:s GSFP-uppdrag. Parlamentet uppmuntrar Montenegro att på ett konstruktivt sätt och i god grannsämja fortsätta att ta itu med olösta bilaterala konflikter med sina grannländer, däribland de olösta gränsdragningskonflikterna med Serbien och Kroatien, så tidigt som möjligt i anslutningsprocessen. Parlamentet uppmanar än en gång myndigheterna att hjälpa till med att lösa frågor om kvarlåtenskapen från f.d. Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien. Parlamentet välkomnar gränsdragningsavtalet med Bosnien och Hercegovina och ratificeringen av gränsdragningsavtalet med Kosovo. Parlamentet understryker behovet av fortsatta förhandlingarna om justeringen av avtalen om gränsövergångar och gränstrafik. Parlamentet lovordar samarbetet med grannländerna inom ramen för Sarajevoförklaringen. Parlamentet uppmanar Montenegro att efterleva EU:s gemensamma ståndpunkter i fråga om Romstadgans integritet och tillhörande vägledande EU-principer om bilaterala immunitetsavtal. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet noterar att Montenegro, även om landet inte ligger på den så kallade västra Balkanrutten, fortfarande är ett transitland för flyktingar och migranter, varav de flesta kommer från Syrien. Parlamentet uppmanar de montenegrinska myndigheterna att se till att migranter och flyktingar som söker asyl i Montenegro eller som reser genom Montenegros territorium, behandlas i enlighet med internationell rätt och EU:s lagstiftning, inklusive flyktingkonventionerna från 1951 och EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet välkomnar antagandet av Schengenhandlingsplanen och strategin för en integrerad migrationshantering för perioden 2017–2020. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta arbeta med migrationsrelaterade frågor med samtliga länder på västra Balkan för att se till att europeiska och internationella normer och standarder följs. Parlamentet välkomnar det arbete som hittills gjorts i detta avseende. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar Montenegros aktiva deltagande i 2016 års toppmöte i Paris om västra Balkan, särskilt när det gäller agendan för konnektivitet. Parlamentet uppmanar myndigheterna att genomföra det nyligen undertecknade gränsövergångsavtalet med Albanien och att genomföra förordningen om det transeuropeiska nätet avseende tillhandahållande av licenser och fritt tillträde till järnvägsmarknaden. Parlamentet noterar att även om järnvägsmarknaden i Montenegro varit öppen för konkurrens sedan 2014, har inga privata aktörer hittills visat något intresse för att komma in på marknaden. Parlamentet uppmanar den nya regeringen att tillhandahålla en öppen järnvägsmarknad, med transparenta banavgifter och kapacitetstilldelning som är helt i linje med EU:s regelverk. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet gläder sig åt att Montenegros anslutningsprotokoll till Nato undertecknades i maj 2016, som ett erkännande av Montenegros ansträngningar för att genomföra reformer, och att protokollet för närvarande ratificeras av Natoländerna, eftersom Nato är en viktig faktor för att säkerställa stabilitet och fred på västra Balkan. Parlamentet uppmuntrar Natoländerna inom EU att prioritera ratificeringsprocessen och erkänna att Montenegros Natomedlemskap är ett viktigt symboliskt och strategiskt led i landets euroatlantiska integrationsprocess. Parlamentet erinrar om att anslutningsförhandlingarna med EU är frikopplade från processen för anslutning till Nato. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Montenegros regering och parlament. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  EUT L 108, 29.4.2010, s. 1.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/156 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/156

---

P8_TA(2017)0095

E-demokrati i EU: möjligheter och utmaningar

Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2017 om e-demokrati i Europeiska unionen: möjligheter och utmaningar (2016/2008(INI))

(2018/C 263/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europarådets rekommendation CM/Rec(2009)1 om elektronisk demokrati (e-demokrati), som antogs av ministerkommittén den 18 februari 2009 som det första internationella rättsliga instrumentet för fastställande av standarder på området e-demokrati, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets rekommendation CM/Rec(2009)1 om elektronisk demokrati (e-demokrati), som antogs av ministerkommittén den 18 februari 2009 som det första internationella rättsliga instrumentet för fastställande av standarder på området e-demokrati,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 2, 3, 6, 9, 10 och 11, och av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 8–20 och 24, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 2, 3, 6, 9, 10 och 11, och av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 8–20 och 24,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt av den europeiska sociala stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt av den europeiska sociala stadgan,

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 oktober 2015 om det europeiska medborgarinitiativet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 oktober 2015 om det europeiska medborgarinitiativet (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén EU:s handlingsplan för e-förvaltning för 2016–2020 – Snabbare digital omvandling av förvaltningar (COM(2016)0179), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén EU:s handlingsplan för e-förvaltning för 2016–2020 – Snabbare digital omvandling av förvaltningar (COM(2016)0179),

| — | med beaktande av FN:s utvecklingsindex över e-förvaltning för 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s utvecklingsindex över e-förvaltning för 2014,

| — | med beaktande av de tre studierna Potential and challenges of e-participation in the European Union (Möjligheter och utmaningar i samband med e-deltagande i Europeiska unionen), Potential and challenges of e-voting in the European Union (Möjligheter och utmaningar i samband med e-röstning i Europeiska unionen) och The legal and political context for setting up a European identity document (Den rättsliga och politiska kontexten för införande av en europeisk identitetshandling), som parlamentets utredningsavdelning C offentliggjorde 2016. |
| --- | --- |

—

med beaktande av de tre studierna Potential and challenges of e-participation in the European Union (Möjligheter och utmaningar i samband med e-deltagande i Europeiska unionen), Potential and challenges of e-voting in the European Union (Möjligheter och utmaningar i samband med e-röstning i Europeiska unionen) och The legal and political context for setting up a European identity document (Den rättsliga och politiska kontexten för införande av en europeisk identitetshandling), som parlamentets utredningsavdelning C offentliggjorde 2016.

| — | med beaktande av de två Stoa-studierna E-public, e-participation and e-voting in Europe – prospects and challenges: final report (Europeisk allmänhet samt elektroniskt deltagande och elektronisk röstning i Europa – möjligheter och utmaningar: slutlig rapport), november 2011 och Technology options and systems to strengthen participatory and direct democracy (Teknikalternativ och tekniksystem för stärkande av deltagande- och direktdemokrati), som ska offentliggöras under 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de två Stoa-studierna E-public, e-participation and e-voting in Europe – prospects and challenges: final report (Europeisk allmänhet samt elektroniskt deltagande och elektronisk röstning i Europa – möjligheter och utmaningar: slutlig rapport), november 2011 och Technology options and systems to strengthen participatory and direct democracy (Teknikalternativ och tekniksystem för stärkande av deltagande- och direktdemokrati), som ska offentliggöras under 2017,

| — | med beaktande av det arbete avseende e-demokrati som utförts av nätverket för regionala lagstiftande församlingar (CALRE) inom ramen för FN:s samarbetssystem IT4all, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete avseende e-demokrati som utförts av nätverket för regionala lagstiftande församlingar (CALRE) inom ramen för FN:s samarbetssystem IT4all,

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om mänskliga rättigheter och teknik: effekterna för de mänskliga rättigheterna i tredjeländer av system för intrång och övervakning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om mänskliga rättigheter och teknik: effekterna för de mänskliga rättigheterna i tredjeländer av system för intrång och övervakning (2),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A8-0041/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A8-0041/2017), och av följande skäl:

| A. | Den senaste tidens kriser och dödlägen på det finansiella, ekonomiska, politiska och sociala området drabbar enskilda medlemsstater och hela unionen hårt och vid en tidpunkt då de alla står inför globala utmaningar som till exempel klimatförändringar, migration och säkerhetsfrågan. Allmänhetens förhållande till politiken har blivit allt mer ansträngt, eftersom många människor vänder sig bort från det politiska beslutsfattandet, och det finns en växande risk för ett allmänt missnöje med politiken. Allmänhetens och det civila samhällets engagemang och deltagande i det demokratiska livet, tillsammans med insyn och information, är grundläggande för en väl fungerande demokrati och för legitimitet och ansvarsskyldighet på varje nivå av EU:s flernivåstyrning. Det föreligger ett tydligt behov att stärka den demokratiska kopplingen mellan allmänheten och de politiska institutionerna. |
| --- | --- |

A.

Den senaste tidens kriser och dödlägen på det finansiella, ekonomiska, politiska och sociala området drabbar enskilda medlemsstater och hela unionen hårt och vid en tidpunkt då de alla står inför globala utmaningar som till exempel klimatförändringar, migration och säkerhetsfrågan. Allmänhetens förhållande till politiken har blivit allt mer ansträngt, eftersom många människor vänder sig bort från det politiska beslutsfattandet, och det finns en växande risk för ett allmänt missnöje med politiken. Allmänhetens och det civila samhällets engagemang och deltagande i det demokratiska livet, tillsammans med insyn och information, är grundläggande för en väl fungerande demokrati och för legitimitet och ansvarsskyldighet på varje nivå av EU:s flernivåstyrning. Det föreligger ett tydligt behov att stärka den demokratiska kopplingen mellan allmänheten och de politiska institutionerna.

| B. | Vårt samhälle har under de senaste årtiondena förändrats i rasande fart, och medborgarna har behov av att oftare och mer direkt få uttala sig om de problem som kommer att avgöra vårt samhälles framtid. Det vore därför bra för politiska institutioner och myndigheter att investera i demokratisk innovation. |
| --- | --- |

B.

Vårt samhälle har under de senaste årtiondena förändrats i rasande fart, och medborgarna har behov av att oftare och mer direkt få uttala sig om de problem som kommer att avgöra vårt samhälles framtid. Det vore därför bra för politiska institutioner och myndigheter att investera i demokratisk innovation.

| C. | Valdeltagandet i EU-valet har minskat stadigt sedan 1979 och sjönk i valet 2014 till 42,54 procent. |
| --- | --- |

C.

Valdeltagandet i EU-valet har minskat stadigt sedan 1979 och sjönk i valet 2014 till 42,54 procent.

| D. | Det är viktigt att allmänhetens förtroende för det europeiska projektet återupprättas. E-demokrativerktyg kan bidra till att främja ett mer aktivt medborgarskap genom att öka deltagandet, öppenheten och ansvarsskyldigheten i beslutsfattandet, stärka mekanismerna för demokratisk kontroll och förbättra kunskaperna om EU i syfte att ge medborgarna mer inflytande i det politiska livet. |
| --- | --- |

D.

Det är viktigt att allmänhetens förtroende för det europeiska projektet återupprättas. E-demokrativerktyg kan bidra till att främja ett mer aktivt medborgarskap genom att öka deltagandet, öppenheten och ansvarsskyldigheten i beslutsfattandet, stärka mekanismerna för demokratisk kontroll och förbättra kunskaperna om EU i syfte att ge medborgarna mer inflytande i det politiska livet.

| E. | Demokratin bör utvecklas och anpassas efter de förändringar och möjligheter som hör samman med den nya tekniken och IKT-verktygen, som måste ses som en gemensam nyttighet som, där den tillämpas på rätt sätt och åtföljs av en adekvat nivå av information, kan bidra till att skapa en mer insynsvänlig demokrati med ett stort deltagande från allmänheten. I detta syfte bör varje medborgare få möjlighet till utbildning i hur ny teknik används. |
| --- | --- |

E.

Demokratin bör utvecklas och anpassas efter de förändringar och möjligheter som hör samman med den nya tekniken och IKT-verktygen, som måste ses som en gemensam nyttighet som, där den tillämpas på rätt sätt och åtföljs av en adekvat nivå av information, kan bidra till att skapa en mer insynsvänlig demokrati med ett stort deltagande från allmänheten. I detta syfte bör varje medborgare få möjlighet till utbildning i hur ny teknik används.

| F. | Framsteg inom it-säkerhet och uppgiftsskydd är avgörande för att stärka användningen av ny teknik inom institutioner och det politiska livet och därmed främja medborgarnas deltagande i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

F.

Framsteg inom it-säkerhet och uppgiftsskydd är avgörande för att stärka användningen av ny teknik inom institutioner och det politiska livet och därmed främja medborgarnas deltagande i beslutsfattandet.

| G. | Uppsvinget för nya digitala kommunikationsverktyg och öppna och deltagarbaserade plattformar kan inspirera till och tillhandahålla nya lösningar för att främja medborgares politiska deltagande och engagemang, och samtidigt minska missnöjet med de politiska institutionerna och bidra till att förbättra förtroendet, öppenheten och ansvarsskyldigheten avseende det demokratiska systemet. |
| --- | --- |

G.

Uppsvinget för nya digitala kommunikationsverktyg och öppna och deltagarbaserade plattformar kan inspirera till och tillhandahålla nya lösningar för att främja medborgares politiska deltagande och engagemang, och samtidigt minska missnöjet med de politiska institutionerna och bidra till att förbättra förtroendet, öppenheten och ansvarsskyldigheten avseende det demokratiska systemet.

| H. | Ett åtgärdspaket till stöd för e-kommunikation, inbegripet WiFi4EU och utbyggnad av 5G i Europa, presenterades av kommissionsordförande Juncker vid den senaste debatten om tillståndet i unionen. |
| --- | --- |

H.

Ett åtgärdspaket till stöd för e-kommunikation, inbegripet WiFi4EU och utbyggnad av 5G i Europa, presenterades av kommissionsordförande Juncker vid den senaste debatten om tillståndet i unionen.

| I. | Öppna myndighetsuppgifter innebär en möjlighet att främja ekonomisk tillväxt, göra den offentliga sektorn mer effektiv samt förbättra öppenheten och ansvarsskyldigheten hos europeiska och nationella institutioner. |
| --- | --- |

I.

Öppna myndighetsuppgifter innebär en möjlighet att främja ekonomisk tillväxt, göra den offentliga sektorn mer effektiv samt förbättra öppenheten och ansvarsskyldigheten hos europeiska och nationella institutioner.

| J. | Tillgången till ett neutralt nät på lika villkor utgör ett obestridligt villkor för att garantera individens grundläggande mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

J.

Tillgången till ett neutralt nät på lika villkor utgör ett obestridligt villkor för att garantera individens grundläggande mänskliga rättigheter.

| K. | E-demokrati kan underlätta utvecklingen av kompletterande former av deltagande som kan bidra till att minska allmänhetens tilltagande missnöje den med traditionella politiken. Dessutom kan e-demokrati bidra till att främja kommunikation, dialog och kunskap om och intresse för vår union och dess politik, och därför främja stödet på gräsrotsnivå för det europeiska projektet samt minska det s.k. europeiska demokratiska underskottet. |
| --- | --- |

K.

E-demokrati kan underlätta utvecklingen av kompletterande former av deltagande som kan bidra till att minska allmänhetens tilltagande missnöje den med traditionella politiken. Dessutom kan e-demokrati bidra till att främja kommunikation, dialog och kunskap om och intresse för vår union och dess politik, och därför främja stödet på gräsrotsnivå för det europeiska projektet samt minska det s.k. europeiska demokratiska underskottet.

| L. | De nya formerna för deltagande i ett virtuellt offentligt rum är oskiljaktiga från respekten för de rättigheter och skyldigheter som är kopplade till deltagande i det offentliga rummet, vilka inbegriper exempelvis processuella rättigheter vid ärekränkning. |
| --- | --- |

L.

De nya formerna för deltagande i ett virtuellt offentligt rum är oskiljaktiga från respekten för de rättigheter och skyldigheter som är kopplade till deltagande i det offentliga rummet, vilka inbegriper exempelvis processuella rättigheter vid ärekränkning.

| M. | För att garantera internets roll som ett giltigt och effektivt demokratiskt verktyg är det absolut nödvändigt att utjämna den digitala klyftan och ge allmänheten adekvata kunskaper inom media och digital teknik. |
| --- | --- |

M.

För att garantera internets roll som ett giltigt och effektivt demokratiskt verktyg är det absolut nödvändigt att utjämna den digitala klyftan och ge allmänheten adekvata kunskaper inom media och digital teknik.

| N. | System för informations- och kommunikationsteknik (IKT) utgör hjärtat av modern offentlig förvaltning, men åtgärder behövs fortfarande för att förbättra tillhandahållandet av e-förvaltningstjänster. |
| --- | --- |

N.

System för informations- och kommunikationsteknik (IKT) utgör hjärtat av modern offentlig förvaltning, men åtgärder behövs fortfarande för att förbättra tillhandahållandet av e-förvaltningstjänster.

| O. | E-röstning skulle kunna hjälpa människor som är bosatta eller arbetar i en medlemsstat där de inte är medborgare eller i ett tredjeland att utöva sin rösträtt. Säkerhet och sekretess vid avgivande och registrering av röster måste garanteras vid röstning via internet, särskilt med tanke på risken för it-angrepp. |
| --- | --- |

O.

E-röstning skulle kunna hjälpa människor som är bosatta eller arbetar i en medlemsstat där de inte är medborgare eller i ett tredjeland att utöva sin rösträtt. Säkerhet och sekretess vid avgivande och registrering av röster måste garanteras vid röstning via internet, särskilt med tanke på risken för it-angrepp.

Möjligheter och utmaningar

| 1. | Europaparlamentet understryker de potentiella fördelarna med e-demokratin, som definieras som ett sätt att stödja och förbättra den traditionella demokratin med hjälp av IKT, och som kan komplettera och förstärka demokratiska processer genom att allmänheten ges inflytande genom online-verksamhet av olika slag, såsom e-förvaltning, e-demokrati, e-överläggning, e-deltagande och e-röstning. Parlamentet välkomnar att allt fler medborgare kan involveras i den demokratiska processen tack vare de nya informations- och kommunikationsverktygen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att Europarådets rekommendation CM/Rec(2009)1 uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att e-demokrati främjar, garanterar och förbättrar insynen, ansvarigheten, lyhördheten, delaktigheten, överläggningarna, inkluderandet, tillgängligheten, deltagandet, subsidiariteten och den sociala sammanhållningen. Parlamentet påminner om att rekommendationen är en uppmaning till medlemsstaterna att se till att det utarbetas åtgärder som kan stärka mänskliga rättigheter, demokratin och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att syftet med e-demokrati är att främja en demokratisk kultur som berikar och stärker demokratin genom att ytterligare medel anslås för att öka öppenheten och allmänhetens deltagande, samtidigt som syftet inte är att skapa ett alternativt demokratiskt system som påverkar den representativa demokratin negativt. Parlamentet påpekar att e-demokrati i sig inte säkerställer politiskt deltagande och att en icke-digital miljö för utövande av politiskt deltagande för allmänheten också måste behandlas parallellt med e-demokrati. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet framhåller vikten av e-röstning och röstning på distans via internet som system som kan öka allmänhetens delaktighet och underlätta det demokratiska deltagandet, särskilt i geografiskt och socialt mer marginaliserade områden, och som erbjuder många potentiella fördelar, framför allt för ungdomar, personer med nedsatt rörlighet, äldre människor samt personer som är bosatta eller arbetar tillfälligt eller permanent i en medlemsstat där de inte är medborgare eller i ett tredjeland, under förutsättning att högsta möjliga nivå på uppgiftsskyddet kan garanteras. Parlamentet påminner om att medlemsstater vid införande av röstning på distans via internet måste säkerställa insyn och tillförlitlighet vid rösträkningen och respektera principerna om jämlikhet, valhemlighet, röstmöjlighet och fria val. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att alla digitala samverkansprocesser utgår från principen om institutionell öppenhet, så att en kombination av insyn i realtid och informerat deltagande gäller. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet framhåller och uppmuntrar till användningen av e-deltagande som en viktig aspekt av e-demokrati i form av tre sorters samverkan mellan å ena sidan EU-institutioner och förvaltningar, å andra sidan allmänheten, nämligen inom e-information, e-samråd och e-beslutsfattande. Parlamentet konstaterar att många nationella, regionala och lokala exempel på e-deltagande kan föras fram som bra exempel på hur IKT kan användas i en deltagandedemokrati. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att ytterligare utveckla denna praxis på nationell och lokal nivå. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker att IKT bidrar till att skapa rum för deltagande och överläggningar, vilket i sin tur ger våra demokratiska system högre kvalitet och legitimitet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar behovet av att engagera ungdomar i den politiska debatten och konstaterar att användningen av IKT i demokratiska förfaranden kan vara ett effektivt verktyg i detta syfte. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om det första europeiska exemplet på röstning via internet i Estland i dess rättsligt bindande val 2005, men vidhåller att om ett eventuellt införande av e-röstning i andra medlemsstater ska bli framgångsrikt, måste man bedöma hur säkert det är att hela befolkningen faktiskt kan delta, och även utvärdera fördelarna och utmaningarna med liksom följderna av olika eller divergerande tekniska tillvägagångssätt. Parlamentet betonar att förekomsten av säkra höghastighetsanslutningar till internet och infrastruktur för säker elektronisk identitet utgör viktiga förutsättningar för framgångsrik e-röstning. Parlamentet understryker behovet av att dra nytta av ny teknik i nuvarande förfaranden för röstning i vallokal, och anser att betydande framsteg skulle kunna göras genom utbyte av bästa praxis och forskning på alla politiska nivåer. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att det är en utmaning att hantera allmänhetens oro i fråga om användningen av verktyg för demokrati via internet. Parlamentet anser att hanteringen av säkerhetsfrågor och säkerställandet av personlig integritet är av avgörande betydelse för att allmänhetens förtroende ska kunna byggas upp för den framväxande digitala politiken. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att demokratiska processer kräver omfattande debatt på alla samhällsnivåer i EU samt granskning och reflektion, som bidrar till en rättvis, fullständig och rationell diskussion. Parlamentet varnar för att det föreligger en risk för snedvridning och manipulation av resultatet från överläggningar genom diskussionsverktyg på internet. Parlamentet anser att den bästa garantin mot denna risk är öppenhet hos alla aktörer som samverkar och informerar om kampanjer som kan främjas direkt eller indirekt inom digitala deltagandeplattformar. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att allmänhetens förtroende för institutioner och demokratiska processer utgör en grundläggande dimension för en fungerande demokrati. Parlamentet betonar därför att införandet av e-demokrativerktyg måste åtföljas av lämpliga kommunikations- och utbildningsstrategier. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar vikten av att integrera e-deltagande i det politiska systemet för att införliva allmänhetens bidrag i beslutsprocessen och garantera en uppföljning. Parlamentet konstaterar att en brist på lyhördhet från beslutsfattare leder till besvikelse och misstro. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att användningen av IKT-verktyg bör vara ett komplement till andra kommunikationskanaler med offentliga institutioner, med målsättningen att undvika all form av diskriminering på grund av digitala kunskaper eller brist på resurser och infrastruktur. |
| --- | --- |

14.

Förslag för att förbättra demokratin med hjälp av IKT

| 15. | Europaparlamentet anser att deltagande i demokratiska processer först och främst är baserat på faktisk och icke-diskriminerande tillgång till information och kunskap. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar vidare EU och medlemsstaterna att avstå från att vidta onödiga åtgärder som syftar till att på ett godtyckligt sätt begränsa tillgången till internet och utövandet av grundläggande mänskliga rättigheter, såsom oproportionerlig censur eller kriminalisering av legitimt uttryckande av kritik och avvikande mening. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU att tillhandahålla utbildningsmässiga och tekniska medel för att ge kraft åt den demokratiska och medborgerliga egenmakten och ge alla EU:s invånare större digitala färdigheter, digital kompetens och jämlik och säker digital tillgång i syfte att överbrygga den digitala klyftan (e-integration), vilket ytterst kommer att gagna demokratin. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa tillägnandet av digitala färdigheter i skolornas läroplaner och i livslångt lärande, och att prioritera program för digital utbildning för äldre människor. Parlamentet stöder utvecklingen av nätverk av universitet och utbildningsinstitutioner för att främja forskning om och införande av nya verktyg för deltagande. Parlamentet uppmanar också EU och medlemsstaterna att främja program och politik som syftar till att utveckla en kritisk och informerad förståelse för användningen av IKT. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att man måste göra framsteg i utvärderingen av användningen av ny teknik för att förbättra demokratin inom EU:s förvaltningar genom att i form av indikatorer införa mål för mätningen av kvaliteten på onlinetjänster. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet föreslår att Europaparlamentet, som är EU:s enda folkvalda institution, ska gå i täten för stärkandet av e-demokrati. Parlamentet anser att det finns skäl att i detta syfte utveckla innovativa tekniska lösningar som gör det möjligt för medborgarna att kommunicera på ett meningsfullt sätt med och förmedla sin oro till sina valda företrädare. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar till förenkling av språkbruk och institutionella förfaranden samt till utformning av multimedieinnehåll för att förklara de centrala inslagen i de viktigaste beslutsprocesserna, i syfte att främja förståelse och deltagande. Parlamentet betonar behovet av att sprida denna ingång till digitalt deltagande genom segmenterade proaktiva verktyg med hjälp av vilka man kan få tillgång till samtliga handlingar som ingår i parlamentets akter. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och EU att tillhandahålla infrastruktur för höghastighetsbredband till en rimlig kostnad, särskilt i perifera områden, landsbygdsområden och områden som släpar efter i den ekonomiska utvecklingen, och att säkerställa att jämlikhet mellan medborgarna garanteras, varvid särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de mest utsatta medborgarna så att de kan tillägna sig färdigheter som garanterar trygg och säker användning av tekniken. Parlamentet rekommenderar att bibliotek, skolor och byggnader där offentliga tjänster tillhandahålls ska tilldelas tillräckliga resurser för modern it-infrastruktur med hög hastighet och att alla invånare ska ha samma tillgång till sådan infrastruktur, särskilt de mest utsatta grupperna, såsom personer med funktionsnedsättning. Parlamentet påpekar behovet av att anslå tillräckliga finansiella resurser och utbildningsresurser för dessa mål. Parlamentet rekommenderar kommissionen att tillhandahålla resurser för projekt som syftar till att förbättra den digitala infrastrukturen inom ramen för den sociala och solidariska ekonomin. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet framhäver att kvinnor är underrepresenterade i politiskt beslutsfattande på alla nivåer, liksom inom IKT-sektorerna. Parlamentet noterar att kvinnor och flickor ofta konfronteras med könsstereotyper i samband med digital teknik. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att investera i riktade program som främjar utbildning inom informations- och kommunikationsteknik och e-deltagande för kvinnor och flickor, i synnerhet för dem med en utsatt och marginaliserad bakgrund, och att då använda sig av formellt, informellt och icke-formellt lärande. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar vikten av översättning till flera språk för att säkerställa lika tillgång till verktyg för e-demokrati för alla medborgare när information ska spridas och läsas av samtliga medborgare i länder som har fler än ett officiellt språk och av invånare med annan etnisk bakgrund. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och EU att främja, stödja och genomföra mekanismer och instrument som möjliggör medborgares deltagande och interaktion med förvaltningar och EU-institutioner, såsom plattformar för s.k. crowdsourcing. Parlamentet framhäver att IKT bör underlätta tillgången till information och möjligheterna till insyn, ansvarsutkrävande och deltagande i beslutsfattandet. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang en större anpassning av kommissionens alla instrument för kommunikation och kontakt med allmänheten, särskilt portalen Europa direkt, till e-demokratins utmaningar. Parlamentet åtar sig att göra alla befintliga verktyg för lagstiftningsmässig uppföljning mer tillgängliga, begripliga, didaktiska och interaktiva, och uppmanar kommissionen att göra samma sak på sin egen webbplats. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU att reflektera över innehållet på sina institutionella webbplatser vad gäller demokratins funktionssätt i syfte att dels erbjuda pedagogiska verktyg för att innehållet ska kunna konsulteras och vara lättare att förstå för unga människor, dels göra det tillgängligt för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmuntrar myndigheterna att låta sitt engagemang för principen om institutionell öppenhet komma till uttryck i förändringar avseende strategisk utformning och företagskultur, budgetar och förfaranden för förändrad organisation som hämtar kraft från målet att förbättra demokratin genom tillämpning av ny teknik. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet vill att en internetplattform ska inrättas så att allmänheten systematiskt kan rådfrågas innan den europeiska lagstiftaren fattar beslut, vilket skulle göra allmänheten mer direkt involverad i det offentliga livet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet anser vara det nödvändigt att utbyggnaden av dessa nya verktyg åtföljs av kampanjer för att sprida de möjligheter som de erbjuder samt främja de medborgerliga värdena gemensamt ansvar och delaktighet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påminner om hur viktigt det europeiska medborgarinitiativet är som instrument för medborgarnas engagemang och direkta deltagande i EU:s politiska liv och uppmanar därför kommissionen att se över initiativets funktion för att tillvarata dess fulla potential, i enlighet med de rekommendationer som Europaparlamentet framförde i sin resolution av den 28 oktober 2015. Parlamentet påminner därför om vikten av att förenkla och påskynda de berörda byråkratiska förfarandena och att i högre grad använda IKT, t.ex. digitala plattformar och andra applikationer som är kompatibla med mobila enheter, i syfte att göra detta viktiga verktyg mer användarvänligt och allmänt känt. Parlamentet anser att användningen av ny teknik framför allt skulle kunna förbättra systemet för insamling via internet av underskrifter med hjälp av identifierings- och autentiseringstjänster (e-IDAS) och att det skulle göra det möjligt för allmänheten att enklare få och utbyta information om befintliga eller potentiella europeiska medborgarinitiativ så att de aktivt kan delta i diskussionerna och/eller stödja själva initiativen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar att flera av kommissionens processer, såsom offentliga samråd via internet, e-deltagandeåtgärder och konsekvensbedömningar, skulle kunna gynnas av en mer omfattande användning av ny teknik för att stimulera allmänhetens deltagande och öka ansvarsskyldigheten för sådana processer och öppenheten i EU:s institutioner samt förbättra styrelseformerna i EU. Parlamentet påminner om nödvändigheten av att i detta syfte göra det offentliga samrådet effektivt och tillgängligt för en så stor del av allmänheten som möjligt genom att minimera de tekniska hindren. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet understryker behovet av mer omfattande information för medborgare om de befintliga plattformarna för e-deltagande på EU-nivå samt på nationell och lokal nivå. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utöka och utveckla e-deltagandet i halvtidsöversynen av strategin för den digitala inre marknaden, som ska inledas 2017, samt främja utveckling och finansiering av nya instrument med koppling till e-medborgarskap i Europeiska unionen. Vidare rekommenderar parlamentet kommissionen att fokusera på lösningar med öppen källkod som lätt kan införas på hela den digitala inre marknaden. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen att integrera användningen av tidigare projekt, t.ex. plattformen D-CENT, som är ett EU-finansierat projekt som tillhandahåller tekniska verktyg för deltagandedemokrati. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att utvecklingen av e-förvaltning bör prioriteras i medlemsstaterna och EU-institutionerna, och välkomnar kommissionens ambitiösa och omfattande handlingsplan för e-förvaltning, som i hög grad är beroende av ett korrekt nationellt genomförande och samordning av tillgängliga EU-medel, i samverkan med nationella organ och myndigheter på det digitala området. Parlamentet anser att mer bör göras för att uppmuntra öppna data och användningen av IKT-verktyg som bygger på öppen källkod och kostnadsfri programvara, såväl inom EU:s institutioner som i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet efterlyser mer samarbete på EU-nivå och rekommenderar utbyte av bästa praxis för e-demokratiprojekt som ett led i uppnåendet av en mer deltagande- och samtalsbaserad demokrati som tillgodoser medborgares önskemål och intressen och syftar till att engagera dem i beslutsprocesser. Parlamentet påpekar att man måste veta vilken inställning medborgarna har till genomförandet av röstning på distans via internet. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en oberoende bedömning eller ett oberoende samråd i fråga om allmänhetens inställning till röstning via internet, med en analys av starka och svaga punkter, som ett ytterligare röstningsalternativ för medborgarna, som medlemsstaterna ska ta ställning till senast i slutet av 2018. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet framhåller att privatliv och personuppgifter, som en prioriterad fråga, måste skyddas vid användningen av e-demokrativerktyg och att en säkrare internetanvändning måste främjas, särskilt i fråga om informations- och uppgiftsskydd, inbegripet ”rätten att bli bortglömd”, samt att det måste finnas garantier mot programvara för övervakning och att kontrollerbarheten hos källor måste kunna garanteras. Dessutom anser parlamentet att man bör öka användningen av digitala tjänster som är baserade på grundläggande funktioner såsom en säker och krypterad digital identitet, i enlighet med eIDA-förordningen. Parlamentet förordar säkra offentliga digitala register och validering av digitala underskrifter för att förhindra upprepade interaktioner från en och samma källa i bedrägligt syfte, vilket är i linje med europeiska och internationella standarder för mänskliga rättigheter och rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och EU-domstolen. Parlamentet understryker slutligen att säkerhetsfrågor inte får avskräcka från inkludering av enskilda personer och grupper i demokratiska processer. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar behovet av att stärka demokratin genom teknik som bör användas i en säker miljö som är skyddad från missbruk av tekniska verktyg (t.ex. skräppostrobotar, anonym profilering och identitetsstöld), och erinrar om att högsta möjliga rättsliga normer måste respekteras. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet påminner om den väsentliga roll som visselblåsare spelar – allmänt via internet – för avslöjande av korruption, bedrägeri, misskötsel och andra missgärningar som hotar folkhälsan och säkerheten, finansiell integritet, mänskliga rättigheter, miljön och rättsstatsprincipen, medan de på samma gång säkerställer allmänhetens rätt till information. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmuntrar offentliga företrädare att aktivt, tillsammans med medborgarna, delta i de helt oberoende forum som finns och använda nya medie- och it-plattformar i syfte att stimulera diskussion och utbyta åsikter och förslag med medborgarna (e-parlament) samt upprätta en direkt koppling till dem. Parlamentet uppmanar de politiska grupperna i Europaparlamentet och de europeiska politiska partierna att öka möjligheterna till offentlig debatt och e-deltagande. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar sina ledamöter att fortsätta att öka öppenheten i sitt arbete, särskilt i dagens svåra politiska klimat, och uppmanar de offentliga myndigheterna att undersöka möjligheten att inrätta digitala plattformar, med de senaste it-verktygen. Parlamentet uppmanar de folkvalda företrädarna att använda dessa verktyg för att på ett effektivt sätt kommunicera och föra en verklig dialog med väljarna och berörda aktörer, i syfte att informera dem om EU:s och parlamentets verksamhet och därmed göra överläggningarna och beslutsfattandet öppnare och öka medvetenheten om den europeiska demokratin. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar sitt initiativ på området e-deltagande. Parlamentet stöder fortsatta insatser för att stärka parlamentets representativa natur, dess legitimitet och effektivitet, och uppmuntrar ledamöterna att i högre grad använda den nya tekniken för att utveckla den till dess fulla potential, samtidigt som de nödvändiga begränsningar som följer av rätten till integritet och skydd av personuppgifter beaktas. Parlamentet påpekar att det behövs en period av omfattande eftertanke om hur dess ledamöters användning av IKT kan förbättras, inte endast för att samarbeta med allmänheten utan även i samband med lagstiftning, framställningar, samråd och andra aspekter av relevans för deras dagliga arbete. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmuntrar politiska partier på EU-nivå och nationell nivå att på bästa sätt utnyttja digitala verktyg för att hitta nya sätt att främja intern demokrati, inbegripet öppenhet i sina förfaranden för förvaltning, finansiering och beslutsfattande samt för att kunna kommunicera bättre med sina medlemmar och andra som stöder dem och det civila samhället, och för bättre deltagande av desamma. Parlamentet uppmuntrar dem också att vara mycket öppna och ansvariga gentemot allmänheten. Parlamentet föreslår därför att man bör se om de europeiska partiernas stadgar eventuellt behöver ändras och att dessa bör omfatta och främja e-deltagande. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess institutioner att vara mer öppna för att experimentera med nya metoder för e-deltagande, såsom massbaserad problemlösning (s.k. crowdsourcing) på EU-nivå och på nationell, regional och lokal nivå, med beaktande av den bästa praxis som redan utvecklats inom medlemsstaterna och att i detta syfte inleda särskilda pilotprojekt. Parlamentet upprepar samtidigt att dessa åtgärder måste kompletteras med informationskampanjer så att möjligheterna med dessa verktyg kan förklaras. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar de europeiska institutionerna att inleda en delaktighetsprocess i syfte att utarbeta en europeisk stadga om rättigheter på internet, och att utgå bland annat från förklaringen om rättigheter på internet, som offentliggjordes av den italienska deputeradekammaren den 28 juli 2015, i syfte att främja och garantera alla rättigheter som hänför sig till det digitala området, bland annat verklig tillgång till internet samt nätneutralitet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet noterar den mängd av heterogen information som man kan hitta på nätet i dag och betonar att medborgarnas förmåga till kritiskt tänkande bör stärkas så att de har bättre möjlighet att skilja mellan tillförlitliga och otillförlitliga informationskällor. Parlamentet uppmuntrar därför medlemsstaterna att anpassa och uppdatera sin lagstiftning för att ta itu med den pågående utvecklingen, och att fullt ut genomföra och verkställa befintlig lagstiftning som rör hatpropaganda, både utanför och på internet, samtidigt som grundläggande och konstitutionella rättigheter garanteras. Parlamentet betonar att unionen och medlemsstaterna bör utveckla åtgärder och politik för att öka förmågan till överförbart, kreativt och kritiskt tänkande samt digital kunskap och mediekompetens liksom inkludering och nyfikenhet bland sina medborgare, särskilt ungdomar, så att de kan fatta välgrundade beslut och bidra på ett positivt sätt i demokratiska processer. |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2015)0382.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2015)0288.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Torsdagen den 2 mars 2017

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/163 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/163

---

P8_TA(2017)0056

Begäran om upphävande av Marine Le Pens immunitet

Europaparlamentets beslut av den 2 mars 2017 om begäran om upphävande av Marine Le Pens immunitet (2016/2295(IMM))

(2018/C 263/22)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran av upphävande av Marine Le Pens immunitet som den 5 oktober 2016 översändes av Frankrikes justitieminister Jean-Jaques Urvoas inom ramen för en förundersökning mot Marine Le Pen vid domstolen i Nanterre som inletts eftersom hon anklagas för att på sitt Twitterkonto ha spritt våldsamma islamistiska bilder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran av upphävande av Marine Le Pens immunitet som den 5 oktober 2016 översändes av Frankrikes justitieminister Jean-Jaques Urvoas inom ramen för en förundersökning mot Marine Le Pen vid domstolen i Nanterre som inletts eftersom hon anklagas för att på sitt Twitterkonto ha spritt våldsamma islamistiska bilder,

| — | efter att ha hört Jean-François Jalkh, som företräder Marine Le Pen, i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Jean-François Jalkh, som företräder Marine Le Pen, i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1),

| — | med beaktande av artikel 26 i Republiken Frankrikes konstitution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 26 i Republiken Frankrikes konstitution,

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0047/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0047/2017), och av följande skäl:

| A. | De franska rättsliga myndigheterna har begärt att den parlamentariska immuniteten för Marine Le Pen, ledamot av Europaparlamentet och ordförande för Front national, ska upphävas eftersom hon anklagas för att den 16 december 2015 på sitt Twitterkonto ha spridit våldsamma bilder på avrättningarna av tre personer som tagits som gisslan av terrorgruppen Daish. Bilderna åtföljdes av texten ”Detta är Daishs sanna natur”. Publiceringen skedde med anledning av ett radioprogram som sänts samma dag i radiokanalen RMC, där det sades att det fanns beröringspunkter mellan Front nationals uppsving och Daishs verksamhet. |
| --- | --- |

A.

De franska rättsliga myndigheterna har begärt att den parlamentariska immuniteten för Marine Le Pen, ledamot av Europaparlamentet och ordförande för Front national, ska upphävas eftersom hon anklagas för att den 16 december 2015 på sitt Twitterkonto ha spridit våldsamma bilder på avrättningarna av tre personer som tagits som gisslan av terrorgruppen Daish. Bilderna åtföljdes av texten ”Detta är Daishs sanna natur”. Publiceringen skedde med anledning av ett radioprogram som sänts samma dag i radiokanalen RMC, där det sades att det fanns beröringspunkter mellan Front nationals uppsving och Daishs verksamhet.

| B. | Enligt Europaparlamentets praxis kan immuniteten för en ledamot upphävas under förutsättning att de yttranden som gjorts och/eller de omstridda bilderna inte har något direkt eller uppenbart samband med utövandet av den berörda parlamentsledamotens uppdrag som ledamot av Europaparlamentet, och under förutsättning att det inte är fråga om yttranden som ledamoten gjort eller röster han eller hon avlagt under utövandet av sitt ämbete i enlighet med artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och i enlighet med artikel 26 i Republiken Frankrikes konstitution. |
| --- | --- |

B.

Enligt Europaparlamentets praxis kan immuniteten för en ledamot upphävas under förutsättning att de yttranden som gjorts och/eller de omstridda bilderna inte har något direkt eller uppenbart samband med utövandet av den berörda parlamentsledamotens uppdrag som ledamot av Europaparlamentet, och under förutsättning att det inte är fråga om yttranden som ledamoten gjort eller röster han eller hon avlagt under utövandet av sitt ämbete i enlighet med artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och i enlighet med artikel 26 i Republiken Frankrikes konstitution.

| C. | Vidare anges i artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier att Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium ska åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land. |
| --- | --- |

C.

Vidare anges i artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier att Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium ska åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land.

| D. | Att sprida våldsamma bilder som kränker människans värdighet är straffbart i enlighet med artikel 227-24, 227-29 och 227-31 i Republiken Frankrikes strafflag. |
| --- | --- |

D.

Att sprida våldsamma bilder som kränker människans värdighet är straffbart i enlighet med artikel 227-24, 227-29 och 227-31 i Republiken Frankrikes strafflag.

| E. | Artikel 6-1 i fransk lag nr 2004-575 av den 21 juni 2004, Pour la Confiance dans l'Économie Numérique – som införlivar Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”e-handelsdirektivet”) – avser verksamhet som utövas av tjänsteleverantörer inom informationssamhället, inte verksamhet som utövas av privatpersoner. |
| --- | --- |

E.

Artikel 6-1 i fransk lag nr 2004-575 av den 21 juni 2004, Pour la Confiance dans l'Économie Numérique – som införlivar Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”e-handelsdirektivet”) – avser verksamhet som utövas av tjänsteleverantörer inom informationssamhället, inte verksamhet som utövas av privatpersoner.

| F. | Trots att de bilder som Marine Le Pen publicerat är tillgängliga för alla via sökmotorn Google och att de har fått stor spridning på nätet efter den första publiceringen, måste det konstateras att de är våldsamma och att de kränker människans värdighet. |
| --- | --- |

F.

Trots att de bilder som Marine Le Pen publicerat är tillgängliga för alla via sökmotorn Google och att de har fått stor spridning på nätet efter den första publiceringen, måste det konstateras att de är våldsamma och att de kränker människans värdighet.

| G. | Den 17 december 2015, dvs. efter de rättsliga myndigheternas ingripande, krävde de anhöriga till gisslan James Foley att de tre bilderna skulle tas bort. Som en följd av denna begäran tog Marine Le Pen dock bara bort bilden på James Foley. |
| --- | --- |

G.

Den 17 december 2015, dvs. efter de rättsliga myndigheternas ingripande, krävde de anhöriga till gisslan James Foley att de tre bilderna skulle tas bort. Som en följd av denna begäran tog Marine Le Pen dock bara bort bilden på James Foley.

| H. | Det tidsmässiga förloppet i samband med det rättsliga förfarandet mot Marine Le Pen är normalt vid förfaranden mot pressen och andra medier. Således finns det inte fog för misstanke om fumus persecutionis, dvs. att förfarandet skulle syfta till att skada ledamotens politiska verksamhet. |
| --- | --- |

H.

Det tidsmässiga förloppet i samband med det rättsliga förfarandet mot Marine Le Pen är normalt vid förfaranden mot pressen och andra medier. Således finns det inte fog för misstanke om fumus persecutionis, dvs. att förfarandet skulle syfta till att skada ledamotens politiska verksamhet.

| I. | Enligt artikel 26 i Republiken Frankrikes konstitution får ingen parlamentsledamot i samband med anklagelser om brottmål häktas eller utsättas för någon annan form av frihetsberövande eller frihetsinskränkande åtgärder, såvida inte parlamentet har gett sitt samtycke till detta. |
| --- | --- |

I.

Enligt artikel 26 i Republiken Frankrikes konstitution får ingen parlamentsledamot i samband med anklagelser om brottmål häktas eller utsättas för någon annan form av frihetsberövande eller frihetsinskränkande åtgärder, såvida inte parlamentet har gett sitt samtycke till detta.

| J. | Det ankommer inte på Europaparlamentet att uttala sig i skuldfrågan, eller på annat sätt yttra sig över det riktiga i att väcka åtal mot ledamoten. |
| --- | --- |

J.

Det ankommer inte på Europaparlamentet att uttala sig i skuldfrågan, eller på annat sätt yttra sig över det riktiga i att väcka åtal mot ledamoten.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Marine Le Pens immunitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den behöriga myndigheten i Republiken Frankrike och till Marine Le Pen |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens dom av den 12 maj 1964, Wagner mot Fohrmann och Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, domstolens dom av den 10 juli 1986, Wybot mot Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, tribunalens dom av den 15 oktober 2008, Mote mot parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, domstolens dom av den 21 oktober 2008, Marra mot De Gregorio och Clemente, C-200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom av den 19 mars 2010, Gollnisch mot parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543, tribunalens dom av den 17 januari 2013, Gollnisch mot parlamentet, T-346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Torsdagen den 2 mars 2017

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/165 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/165

---

P8_TA(2017)0057

Europa–Medelhavsavtalet mellan EU och Libanon (Kroatiens anslutning) ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 mars 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar, av ett protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Libanon, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (05748/2016– C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE))

(Godkännande)

(2018/C 263/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (05748/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (05748/2016),

| — | med beaktande av utkastet till protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Libanon, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (05750/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Libanon, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (05750/2016),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 217 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0171/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 217 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0171/2016),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0027/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0027/2017).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Libanon. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/166 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/166

---

P8_TA(2017)0058

Avtal mellan EU och Liechtenstein om kompletterande bestämmelser om instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 mars 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Furstendömet Liechtenstein om kompletterande bestämmelser om instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering som är en del av fonden för inre säkerhet för perioden 2014–2020 (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE))

(Godkännande)

(2018/C 263/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12852/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12852/2016),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Furstendömet Liechtenstein om kompletterande bestämmelser om instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering som är en del av fonden för inre säkerhet för perioden 2014–2020 (12881/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Furstendömet Liechtenstein om kompletterande bestämmelser om instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering som är en del av fonden för inre säkerhet för perioden 2014–2020 (12881/2016),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0515/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0515/2016),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0025/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0025/2017).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Furstendömet Liechtenstein. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/167 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/167

---

P8_TA(2017)0059

Mekanism för informationsutbyte om mellanstatliga avtal och icke-bindande instrument på energiområdet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 mars 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av en mekanism för informationsutbyte om mellanstatliga avtal och icke-bindande instrument mellan medlemsstaterna och tredjeländer på energiområdet och om upphävande av beslut nr 994/2012/EU (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 263/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0053), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0053),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 194.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0034/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 194.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0034/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttranden från den franska senaten, det maltesiska parlamentet, det österrikiska förbundsrådet och det portugiska parlamentet som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden från den franska senaten, det maltesiska parlamentet, det österrikiska förbundsrådet och det portugiska parlamentet som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 21 september 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 21 september 2016 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 december 2016 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 december 2016 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för internationell handel (A8-0305/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för internationell handel (A8-0305/2016), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 487, 28.12.2016, s. 81.

---

P8_TC1-COD(2016)0031

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 2 mars 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/... om inrättandet av en mekanism för informationsutbyte om mellanstatliga avtal och icke-bindande instrument mellan medlemsstaterna och tredjeländer på energiområdet och om upphävande av beslut nr 994/2012/EU

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2017/684.)

---

Tisdagen den 14 mars 2017

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/168 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/168

---

P8_TA(2017)0066

Kvicksilver ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 mars 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om kvicksilver och om upphävande av förordning (EG) nr 1102/2008 (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 263/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0039), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0039),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 192.1 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0021/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 192.1 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0021/2016),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artiklarna 294.3 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.3 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 maj 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 maj 2016 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den provisoriska överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 december 2016 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den provisoriska överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 december 2016 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0313/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0313/2016).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 303, 19.8.2016, s. 122.

---

P8_TC1-COD(2016)0023

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 mars 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om kvicksilver och om upphävande av förordning (EG) nr 1102/2008

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2017/852.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

UTTALANDE FRÅN EUROPAPARLAMENTET OM FÖRSLAGET TILL FÖRORDNING OM KVICKSILVER OCH OM UPPHÄVANDE AV FÖRORDNING (EG) NR 1102/2008 (2016/0023(COD))

Europaparlamentets godtagande av genomförandeakter för tillstånd för nya produkter eller processer inom ramen för de interinstitutionella förhandlingarna om förslaget till förordning om kvicksilver (2016/0023(COD)) får inte uppfattas som prejudicerande för liknande ärenden och innebär inte att man föregriper resultatet av de kommande interinstitutionella förhandlingarna om avgränsningskriterier vid användning av delegerade akter och genomförandeakter.

UTTALANDE FRÅN EUROPEISKA KOMMISSIONEN OM INTERNATIONELLT SAMARBETE OM KVICKSILVER

Minamatakonventionen och den nya förordningen om kvicksilver utgör viktiga bidrag när det gäller att skydda medborgarna mot kvicksilverförorening globalt och inom EU.

Det internationella samarbetet bör upprätthållas för att säkerställa ett framgångsrikt genomförande av konventionen från alla parters sida och ytterligare stärka dess bestämmelser.

Europeiska kommissionen har därför åtagit sig att stödja fortsatt samarbete, i enlighet med konventionen och EU:s tillämpliga strategier, regler och förfaranden, inbegripet arbete på följande områden:

| — | Åtgärder för att minska klyftan mellan EU:s lagstiftning och bestämmelserna i konventionen genom översynsklausulen vad gäller förteckningen över förbjudna produkter med kvicksilver tillsatt. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att minska klyftan mellan EU:s lagstiftning och bestämmelserna i konventionen genom översynsklausulen vad gäller förteckningen över förbjudna produkter med kvicksilver tillsatt.

| — | Med avseende på konventionens bestämmelser om finansiering, kapacitetsuppbyggnad och tekniköverföring: t.ex. verksamheter för att förbättra spårbarheten för handel med och användning av kvicksilver, främja certifiering av kvicksilverfri icke-industriell och småskalig guldutvinning och användning av motsvarande etiketter för kvicksilverfritt guld, samt öka kapaciteten för utvecklingsländer, också vad gäller hantering av kvicksilverhaltigt avfall. |
| --- | --- |

—

Med avseende på konventionens bestämmelser om finansiering, kapacitetsuppbyggnad och tekniköverföring: t.ex. verksamheter för att förbättra spårbarheten för handel med och användning av kvicksilver, främja certifiering av kvicksilverfri icke-industriell och småskalig guldutvinning och användning av motsvarande etiketter för kvicksilverfritt guld, samt öka kapaciteten för utvecklingsländer, också vad gäller hantering av kvicksilverhaltigt avfall.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/170 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/170

---

P8_TA(2017)0067

Aktieägares långsiktiga engagemang och årsberättelsen om företagsstyrning ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 mars 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2007/36/EG vad gäller uppmuntrande av aktieägares långsiktiga engagemang och direktiv 2013/34/EU vad gäller vissa inslag i årsberättelsen om företagsstyrning (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 263/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0213), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0213),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 50 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0147/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 50 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0147/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 9 juli 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 9 juli 2014 (1),

| — | med beaktande av den provisoriska överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 december 2016 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den provisoriska överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 december 2016 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0158/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0158/2015).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 451, 16.12.2014, s. 87.

(2)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringar som antogs den 8 juli 2015 (Antagna texter, P8_TA(2015)0257).

---

P8_TC1-COD(2014)0121

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 mars 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/... om ändring av direktiv 2007/36/EG vad gäller uppmuntrande av aktieägares långsiktiga engagemang ▌

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2017/828.)

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/171 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/171

---

P8_TA(2017)0068

Kontroll av förvärv och innehav av vapen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 mars 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 91/477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 263/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0750), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0750),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0358/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0358/2015),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttranden från den polska senaten och Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden från den polska senaten och Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2016 (1),

| — | med beaktande av den provisoriska överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f(4) i arbetsordningen och med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2016 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den provisoriska överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f(4) i arbetsordningen och med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2016 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0251/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0251/2016), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 264, 20.7.2016, s. 77.

---

P8_TC1-COD(2015)0269

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 mars 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/... om ändring av rådets direktiv 91/477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2017/853.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

KOMMISSIONENS UTTALANDE

Kommissionen erkänner vikten av en välfungerande deaktiveringsstandard som bidrar till ökad säkerhet och ger myndigheterna ytterligare en försäkran om att deaktiverade skjutvapen deaktiverats på korrekt och ändamålsenligt sätt.

Kommissionen kommer därför att påskynda det arbete med översynen av deaktiveringskriterierna som de nationella experterna utför inom ramen för den kommitté som inrättats enligt direktiv 91/477/EEG i syfte att göra det möjligt för kommissionen att senast i slutet av maj 2017, i enlighet med kommittéförfarandet enligt direktiv 91/477/EEC och på grundval av ett positivt yttrande från de nationella experterna, anta en genomförandeförordning om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2403 av den 15 december 2015 om fastställande av gemensamma riktlinjer om standarder och metoder för deaktivering i syfte att se till att deaktiverade skjutvapen görs irreversibelt funktionsodugliga. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att utan inskränkningar bidra till att detta arbete påskyndas.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/174 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/174

---

P8_TA(2017)0069

Uttjänta fordon, förbrukade batterier och ackumulatorer samt avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 14 mars 2017 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 2000/53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 263/29)

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Avfallshanteringen i unionen bör förbättras, i syfte att skydda, bevara och förbättra kvaliteten på miljön, skydda människors hälsa, säkerställa att naturresurser
  utnyttjas
  varsamt och
  rationellt
  samt främja
  en mer cirkulär ekonomi
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Avfallshanteringen i unionen bör förbättras, i syfte att skydda, bevara och förbättra kvaliteten på miljön, skydda människors hälsa, säkerställa att naturresurser
  utnyttjas
  varsamt och
  rationellt
  samt främja
  en mer cirkulär ekonomi
  .

| (1) | Avfallshanteringen i unionen bör förbättras, i syfte att skydda, bevara och förbättra kvaliteten på miljön, skydda människors hälsa, säkerställa att naturresurser
  används
  varsamt och
  ändamålsenligt
  samt främja
  principerna för den cirkulära ekonomin
  . |
| --- | --- |

(1)

Avfallshanteringen i unionen bör förbättras, i syfte att skydda, bevara och förbättra kvaliteten på miljön, skydda människors hälsa, säkerställa att naturresurser
  används
  varsamt och
  ändamålsenligt
  samt främja
  principerna för den cirkulära ekonomin
  .

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | En ren, effektiv och hållbar cirkulär ekonomi kräver att farliga ämnen tas bort från produkter redan på projekteringsstadiet och här bör man inom den cirkulära ekonomin erkänna att det sjunde miljöhandlingsprogrammet uttryckligen påbjudit utveckling av giftfria materialkretslopp, så att återvunnet avfall kan användas som en viktig och tillförlitlig råvarukälla för unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

En ren, effektiv och hållbar cirkulär ekonomi kräver att farliga ämnen tas bort från produkter redan på projekteringsstadiet och här bör man inom den cirkulära ekonomin erkänna att det sjunde miljöhandlingsprogrammet uttryckligen påbjudit utveckling av giftfria materialkretslopp, så att återvunnet avfall kan användas som en viktig och tillförlitlig råvarukälla för unionen.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1b) | En effektiv och energisnål förvaltning av sekundära råvaror måste säkerställas, och man bör prioritera FoU-insatser för att uppnå detta mål. Kommissionen bör också överväga att lägga fram ett förslag om klassificering av avfall för att stödja en unionsmarknad för sekundära råvaror. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1b)

En effektiv och energisnål förvaltning av sekundära råvaror måste säkerställas, och man bör prioritera FoU-insatser för att uppnå detta mål. Kommissionen bör också överväga att lägga fram ett förslag om klassificering av avfall för att stödja en unionsmarknad för sekundära råvaror.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 1c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1c) | När återvunnet material kommer in i ekonomin på nytt eftersom det upphört att vara avfall, antingen genom att uppfylla särskilda kriterier för att så ska ske eller genom att tas med i en ny produkt, då måste unionens kemikalielagstiftning fullständigt efterlevas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1c)

När återvunnet material kommer in i ekonomin på nytt eftersom det upphört att vara avfall, antingen genom att uppfylla särskilda kriterier för att så ska ske eller genom att tas med i en ny produkt, då måste unionens kemikalielagstiftning fullständigt efterlevas.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | Det industriella landskapet har förändrats kraftigt under de senaste åren som ett resultat av teknikens framsteg och av ökade globala varuflöden. Dessa faktorer innebär nya utmaningar för en miljöansvarsfull avfallshantering och avfallsbehandling, som man bör gripa sig an genom en kombination av ökade forskningsinsatser och riktade regleringsverktyg. Planerat åldrande är ett växande problem, som i sig strider mot målen för en cirkulär ekonomi, och åtgärder för att avskaffa det bör därför vidtas, genom att alla huvudaktörer, näringslivet, kunder och tillsynsmyndigheter gör en gemensam insats. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

Det industriella landskapet har förändrats kraftigt under de senaste åren som ett resultat av teknikens framsteg och av ökade globala varuflöden. Dessa faktorer innebär nya utmaningar för en miljöansvarsfull avfallshantering och avfallsbehandling, som man bör gripa sig an genom en kombination av ökade forskningsinsatser och riktade regleringsverktyg. Planerat åldrande är ett växande problem, som i sig strider mot målen för en cirkulär ekonomi, och åtgärder för att avskaffa det bör därför vidtas, genom att alla huvudaktörer, näringslivet, kunder och tillsynsmyndigheter gör en gemensam insats.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Medlemsstaternas rapportering av
  statistiska
  uppgifter är av avgörande betydelse för att kommissionen ska kunna bedöma hur avfallslagstiftningen efterlevs i medlemsstaterna.
  Statistikens
  kvalitet, tillförlitlighet och jämförbarhet bör förbättras genom att man inrättar en gemensam kontaktpunkt för samtliga avfallsuppgifter, tar bort obsoleta rapporteringskrav, riktmärker de nationella rapporteringsmetoderna och inför en kvalitetskontrollrapport. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Medlemsstaternas rapportering av
  statistiska
  uppgifter är av avgörande betydelse för att kommissionen ska kunna bedöma hur avfallslagstiftningen efterlevs i medlemsstaterna.
  Statistikens
  kvalitet, tillförlitlighet och jämförbarhet bör förbättras genom att man inrättar en gemensam kontaktpunkt för samtliga avfallsuppgifter, tar bort obsoleta rapporteringskrav, riktmärker de nationella rapporteringsmetoderna och inför en kvalitetskontrollrapport.

| (3) | Medlemsstaternas rapportering av uppgifter
  och information
  är av avgörande betydelse för att kommissionen ska kunna bedöma hur avfallslagstiftningen efterlevs i medlemsstaterna.
  De rapporterade uppgifternas
  kvalitet, tillförlitlighet och jämförbarhet bör förbättras genom att man
  fastställer gemensamma metoder för insamling och behandling av uppgifter från vederhäftiga källor, och
  inrättar en gemensam kontaktpunkt för samtliga avfallsuppgifter, tar bort obsoleta rapporteringskrav, riktmärker de nationella rapporteringsmetoderna och inför en kvalitetskontrollrapport.
  Tillförlitlig rapportering av uppgifter om avfallshantering är av största vikt för ett effektivt genomförande av lagstiftningen och för att säkerställa jämförbarhet för uppgifter mellan medlemsstater. När medlemsstaterna rapporterar om hur målen i dessa direktiv har uppnåtts bör de därför använda de gemensamma metoder som kommissionen tagit fram, i samarbete med medlemsstaternas nationella statistikbyråer och de nationella myndigheterna med ansvar för avfallshantering. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaternas rapportering av uppgifter
  och information
  är av avgörande betydelse för att kommissionen ska kunna bedöma hur avfallslagstiftningen efterlevs i medlemsstaterna.
  De rapporterade uppgifternas
  kvalitet, tillförlitlighet och jämförbarhet bör förbättras genom att man
  fastställer gemensamma metoder för insamling och behandling av uppgifter från vederhäftiga källor, och
  inrättar en gemensam kontaktpunkt för samtliga avfallsuppgifter, tar bort obsoleta rapporteringskrav, riktmärker de nationella rapporteringsmetoderna och inför en kvalitetskontrollrapport.
  Tillförlitlig rapportering av uppgifter om avfallshantering är av största vikt för ett effektivt genomförande av lagstiftningen och för att säkerställa jämförbarhet för uppgifter mellan medlemsstater. När medlemsstaterna rapporterar om hur målen i dessa direktiv har uppnåtts bör de därför använda de gemensamma metoder som kommissionen tagit fram, i samarbete med medlemsstaternas nationella statistikbyråer och de nationella myndigheterna med ansvar för avfallshantering.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | Medlemsstaterna bör säkerställa att den separata insamlingen av avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE) följs av en lämplig behandling. För att säkerställa lika villkor och efterlevnad av avfallslagstiftningen och begreppet cirkulär ekonomi bör kommissionen ta fram gemensamma standarder för behandlingen av WEEE, såsom det uppdrogs åt kommissionen i direktiv 2012/19/EU. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3a)

Medlemsstaterna bör säkerställa att den separata insamlingen av avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE) följs av en lämplig behandling. För att säkerställa lika villkor och efterlevnad av avfallslagstiftningen och begreppet cirkulär ekonomi bör kommissionen ta fram gemensamma standarder för behandlingen av WEEE, såsom det uppdrogs åt kommissionen i direktiv 2012/19/EU.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Tillförlitlig rapportering av statistiska uppgifter om avfallshantering är av största vikt för ett effektivt genomförande av lagstiftningen och för att säkerställa jämförbarhet för uppgifter och lika villkor mellan medlemsstater. När medlemsstaterna utarbetar rapporterna om uppfyllelsen av målen i dessa direktiv bör de därför åläggas att använda de
  senaste metoderna
  som har tagits fram av kommissionen
  och
  medlemsstaternas nationella
  statistikkontor
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Tillförlitlig rapportering av statistiska uppgifter om avfallshantering är av största vikt för ett effektivt genomförande av lagstiftningen och för att säkerställa jämförbarhet för uppgifter och lika villkor mellan medlemsstater. När medlemsstaterna utarbetar rapporterna om uppfyllelsen av målen i dessa direktiv bör de därför åläggas att använda de
  senaste metoderna
  som har tagits fram av kommissionen
  och
  medlemsstaternas nationella
  statistikkontor
  .

| (4) | Tillförlitlig rapportering av statistiska uppgifter om avfallshantering är av största vikt för ett effektivt genomförande av lagstiftningen och för att säkerställa jämförbarhet för uppgifter och lika villkor mellan medlemsstater. När medlemsstaterna utarbetar rapporterna om uppfyllelsen av målen i dessa direktiv bör de därför åläggas att använda de
  gemensamma metoder för insamling och behandling av uppgifter
  som har tagits fram av kommissionen
  i samarbete med
  medlemsstaternas nationella
  statistikbyråer
  . |
| --- | --- |

(4)

Tillförlitlig rapportering av statistiska uppgifter om avfallshantering är av största vikt för ett effektivt genomförande av lagstiftningen och för att säkerställa jämförbarhet för uppgifter och lika villkor mellan medlemsstater. När medlemsstaterna utarbetar rapporterna om uppfyllelsen av målen i dessa direktiv bör de därför åläggas att använda de
  gemensamma metoder för insamling och behandling av uppgifter
  som har tagits fram av kommissionen
  i samarbete med
  medlemsstaternas nationella
  statistikbyråer
  .

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | För att bidra till uppnåendet av målen i detta direktiv och till att stimulera övergången till en cirkulär ekonomi bör kommissionen främja samarbetet och utbytet av information och bästa praxis, dels mellan medlemsstaterna, dels mellan olika sektorer av ekonomin. Detta utbyte skulle kunna underlättas med hjälp av kommunikationsplattformar som skulle kunna hjälpa till att öka medvetenheten om nya industriella lösningar och ge en bättre överblick över tillgänglig kapacitet, och det skulle bidra, dels till att skapa kopplingar mellan avfallsindustrin och andra sektorer, dels till att stödja industriell symbios. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

För att bidra till uppnåendet av målen i detta direktiv och till att stimulera övergången till en cirkulär ekonomi bör kommissionen främja samarbetet och utbytet av information och bästa praxis, dels mellan medlemsstaterna, dels mellan olika sektorer av ekonomin. Detta utbyte skulle kunna underlättas med hjälp av kommunikationsplattformar som skulle kunna hjälpa till att öka medvetenheten om nya industriella lösningar och ge en bättre överblick över tillgänglig kapacitet, och det skulle bidra, dels till att skapa kopplingar mellan avfallsindustrin och andra sektorer, dels till att stödja industriell symbios.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 4b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4b) | Den avfallshierarki som fastställs i direktiv 2008/98/EG gäller som prioritetsordning för unionens lagstiftning om förebyggande och hantering av avfall. Hierarkin gäller därför för uttjänta fordon, batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer samt för avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter När medlemsstaterna uppfyller målet i detta direktiv bör de vidta nödvändiga åtgärder för att beakta de avfallshierarkiska prioriteringarna och säkerställa att de genomförs i praktiken. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4b)

Den avfallshierarki som fastställs i direktiv 2008/98/EG gäller som prioritetsordning för unionens lagstiftning om förebyggande och hantering av avfall. Hierarkin gäller därför för uttjänta fordon, batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer samt för avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter När medlemsstaterna uppfyller målet i detta direktiv bör de vidta nödvändiga åtgärder för att beakta de avfallshierarkiska prioriteringarna och säkerställa att de genomförs i praktiken.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Eftersom det finns ett växande behov av att hantera och materialåtervinna avfall inom unionen, i överensstämmelse med den cirkulära ekonomin, bör tonvikt läggas på att säkerställa att avfallstransporterna sker i enlighet med principerna och kraven i miljörätten, framför allt närhetsprincipen, principen om att återvinning ska ha företräde och principen om självförsörjning. Kommissionen bör undersöka om det är önskvärt att införa en enda kontaktpunkt för det administrativa förfarandet för avfallstransporter, i syfte att minska den administrativa bördan. Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder för att förhindra olagliga avfallstransporter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

Eftersom det finns ett växande behov av att hantera och materialåtervinna avfall inom unionen, i överensstämmelse med den cirkulära ekonomin, bör tonvikt läggas på att säkerställa att avfallstransporterna sker i enlighet med principerna och kraven i miljörätten, framför allt närhetsprincipen, principen om att återvinning ska ha företräde och principen om självförsörjning. Kommissionen bör undersöka om det är önskvärt att införa en enda kontaktpunkt för det administrativa förfarandet för avfallstransporter, i syfte att minska den administrativa bördan. Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder för att förhindra olagliga avfallstransporter.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | I syfte att komplettera vissa icke-väsentliga delar av direktiv 2000/53/EG och direktiv 2012/19/EU bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på de gemensamma metoderna för insamling och behandling av uppgifter och formatet för rapportering av uppgifter om genomförandet av målen för återanvändning och återvinning av uttjänta fordon under direktiv 2000/53/EG, samt metoderna för insamling och behandling av uppgifter och formatet för rapportering av uppgifter om genomförandet av de mål som fastställs för insamling och återvinning av elektrisk och elektronisk utrustning enligt direktiv 2012/19/EU..
  Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  , och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

I syfte att komplettera vissa icke-väsentliga delar av direktiv 2000/53/EG och direktiv 2012/19/EU bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på de gemensamma metoderna för insamling och behandling av uppgifter och formatet för rapportering av uppgifter om genomförandet av målen för återanvändning och återvinning av uttjänta fordon under direktiv 2000/53/EG, samt metoderna för insamling och behandling av uppgifter och formatet för rapportering av uppgifter om genomförandet av de mål som fastställs för insamling och återvinning av elektrisk och elektronisk utrustning enligt direktiv 2012/19/EU..
  Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  , och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter
  .

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 7b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7b) | I syfte att fastställa metoderna för insamling och behandling av uppgifter och formatet för rapportering av uppgifter om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7b)

I syfte att fastställa metoderna för insamling och behandling av uppgifter och formatet för rapportering av uppgifter om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led - 1 (nytt)

Direktiv 2000/53/EG

Artikel 6 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 6.1 ska ersättas med följande: |
| ”1.   Medlemsstaterna
  skall
  genom erforderliga åtgärder se till att alla uttjänta fordon lagras (även tillfälligt) och behandlas i enlighet med de allmänna krav som fastställs i artikel 4 i direktiv 75/442/EEG, och i överensstämmelse med de tekniska minimikrav som fastställs i bilaga I till det här direktivet, utan att det påverkar tillämpningen av nationella bestämmelser om hälsoskydd och miljö.” | ”1.   Medlemsstaterna
  ska
  genom erforderliga åtgärder se till att alla uttjänta fordon lagras (även tillfälligt) och behandlas i enlighet med de
  avfallshierarkiska prioriteringar och
  allmänna krav som fastställs i artikel 4 i direktiv 75/442/EEG, och i överensstämmelse med de tekniska minimikrav som fastställs i bilaga I till det här direktivet, utan att det påverkar tillämpningen av nationella bestämmelser om hälsoskydd och miljö.” |

Nuvarande lydelse

Ändring

Artikel 6.1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna
  skall
  genom erforderliga åtgärder se till att alla uttjänta fordon lagras (även tillfälligt) och behandlas i enlighet med de allmänna krav som fastställs i artikel 4 i direktiv 75/442/EEG, och i överensstämmelse med de tekniska minimikrav som fastställs i bilaga I till det här direktivet, utan att det påverkar tillämpningen av nationella bestämmelser om hälsoskydd och miljö.”

”1.   Medlemsstaterna
  ska
  genom erforderliga åtgärder se till att alla uttjänta fordon lagras (även tillfälligt) och behandlas i enlighet med de
  avfallshierarkiska prioriteringar och
  allmänna krav som fastställs i artikel 4 i direktiv 75/442/EEG, och i överensstämmelse med de tekniska minimikrav som fastställs i bilaga I till det här direktivet, utan att det påverkar tillämpningen av nationella bestämmelser om hälsoskydd och miljö.”

Ändring 15

Ändring 15

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2000/53/EG

Artikel 9 – punkt 1a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1a.   Medlemsstaterna ska för varje kalenderår rapportera uppgifter om tillämpningen av artikel 7.2 till kommissionen. De ska
  rapportera
  dessa uppgifter elektroniskt inom
  18
  månader efter utgången av det rapporteringsår för vilket uppgifterna samlas in. Uppgifterna ska rapporteras i det format som fastställts av kommissionen i enlighet med punkt 1d.
  Den första rapporten ska omfatta perioden 1 januari [år för införlivande av detta direktiv + 1 år]–31 december [år för införlivande av detta direktiv + 1 år]. | 1a.   Medlemsstaterna ska för varje kalenderår rapportera uppgifter om tillämpningen av artikel 7.2 till kommissionen. De ska
  samla in och behandla
  dessa uppgifter
  i enlighet med de gemensamma metoder som avses i punkt 1d i denna artikel, och rapportera dem
  elektroniskt inom
  12
  månader efter utgången av det rapporteringsår för vilket uppgifterna samlas in. Uppgifterna ska rapporteras i det format som fastställts av kommissionen i enlighet med punkt 1d. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.   Medlemsstaterna ska för varje kalenderår rapportera uppgifter om tillämpningen av artikel 7.2 till kommissionen. De ska
  rapportera
  dessa uppgifter elektroniskt inom
  18
  månader efter utgången av det rapporteringsår för vilket uppgifterna samlas in. Uppgifterna ska rapporteras i det format som fastställts av kommissionen i enlighet med punkt 1d.
  Den första rapporten ska omfatta perioden 1 januari [år för införlivande av detta direktiv + 1 år]–31 december [år för införlivande av detta direktiv + 1 år].

1a.   Medlemsstaterna ska för varje kalenderår rapportera uppgifter om tillämpningen av artikel 7.2 till kommissionen. De ska
  samla in och behandla
  dessa uppgifter
  i enlighet med de gemensamma metoder som avses i punkt 1d i denna artikel, och rapportera dem
  elektroniskt inom
  12
  månader efter utgången av det rapporteringsår för vilket uppgifterna samlas in. Uppgifterna ska rapporteras i det format som fastställts av kommissionen i enlighet med punkt 1d.

Ändring 16

Ändring 16

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2000/53/EG

Artikel 9 – punkt 1c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1c.   Kommissionen ska granska de uppgifter rapporteras i enlighet med denna artikel och offentliggöra en rapport om resultaten av granskningen. Rapporten
  ska
  omfatta en bedömning av hur insamlingen av uppgifter är organiserad, av de uppgiftskällor och metoder som används i medlemsstaterna
  samt av
  uppgifternas fullständighet, tillförlitlighet, aktualitet och konsekvens. Bedömningen kan innefatta särskilda rekommendationer om förbättringar. Rapporten ska sammanställas vart tredje år. | 1c.   Kommissionen ska granska de uppgifter
  som
  rapporteras i enlighet med denna artikel och offentliggöra en rapport om resultaten av granskningen.
  Tills de gemensamma metoderna för insamling och behandling av uppgifter, som avses i punkt 1d, har fastställts ska
  rapporten omfatta en bedömning av hur insamlingen av uppgifter är organiserad
  och
  av de uppgiftskällor och metoder som används i medlemsstaterna
  . Kommissionen ska också bedöma
  uppgifternas fullständighet, tillförlitlighet, aktualitet och konsekvens. Bedömningen kan innefatta särskilda rekommendationer om förbättringar. Rapporten ska sammanställas vart tredje år. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1c.   Kommissionen ska granska de uppgifter rapporteras i enlighet med denna artikel och offentliggöra en rapport om resultaten av granskningen. Rapporten
  ska
  omfatta en bedömning av hur insamlingen av uppgifter är organiserad, av de uppgiftskällor och metoder som används i medlemsstaterna
  samt av
  uppgifternas fullständighet, tillförlitlighet, aktualitet och konsekvens. Bedömningen kan innefatta särskilda rekommendationer om förbättringar. Rapporten ska sammanställas vart tredje år.

1c.   Kommissionen ska granska de uppgifter
  som
  rapporteras i enlighet med denna artikel och offentliggöra en rapport om resultaten av granskningen.
  Tills de gemensamma metoderna för insamling och behandling av uppgifter, som avses i punkt 1d, har fastställts ska
  rapporten omfatta en bedömning av hur insamlingen av uppgifter är organiserad
  och
  av de uppgiftskällor och metoder som används i medlemsstaterna
  . Kommissionen ska också bedöma
  uppgifternas fullständighet, tillförlitlighet, aktualitet och konsekvens. Bedömningen kan innefatta särskilda rekommendationer om förbättringar. Rapporten ska sammanställas vart tredje år.

Ändring 17

Ändring 17

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2000/53/EG

Artikel 9 – punkt 1ca (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1ca. | I rapporten får kommissionen inkludera information om genomförandet av detta direktiv som helhet och dess konsekvenser för miljön och människors hälsa. I förekommande fall ska rapporten åtföljas av ett lagstiftningsförslag om ändring av detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1ca.

1ca.

I rapporten får kommissionen inkludera information om genomförandet av detta direktiv som helhet och dess konsekvenser för miljön och människors hälsa. I förekommande fall ska rapporten åtföljas av ett lagstiftningsförslag om ändring av detta direktiv.

Ändring 18

Ändring 18

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2000/53/EG

Artikel 9 – punkt 1d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1d. | Kommissionen ska anta
  genomförandeakter
  för att fastställa formatet för rapportering av uppgifter i enlighet med punkt 1a.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 11.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1d.

Kommissionen ska anta
  genomförandeakter
  för att fastställa formatet för rapportering av uppgifter i enlighet med punkt 1a.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 11.2.

genomförandeakter

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 11.2.

| 1d. | Kommissionen ska anta
  delegerade akter för att komplettera detta direktiv genom
  att fastställa
  de gemensamma metoderna för insamling och behandling av uppgifter och
  formatet för rapportering av uppgifter i enlighet med punkt 1a. |
| --- | --- |

1d.

Kommissionen ska anta
  delegerade akter för att komplettera detta direktiv genom
  att fastställa
  de gemensamma metoderna för insamling och behandling av uppgifter och
  formatet för rapportering av uppgifter i enlighet med punkt 1a.

delegerade akter för att komplettera detta direktiv genom

de gemensamma metoderna för insamling och behandling av uppgifter och

Ändring 19

Ändring 19

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2000/53/EG

Artikel 9 – punkt 1da (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1da. | Senast den 31 december 2018, i samband med handlingsplanen för den cirkulära ekonomin och med beaktande av unionens åtagande om att övergå till en cirkulär ekonomi, ska kommissionen se över detta direktiv som helhet, och särskilt dess räckvidd och mål, på grundval av en konsekvensbedömning, och beakta målen och initiativen för unionens politik för en cirkulär ekonomi. Särskild uppmärksamhet ska ägnas transporter av begagnade fordon som misstänks vara uttjänta fordon. För detta ändamål ska riktlinjerna n:r 9 för kontaktorganen för transporter av uttjänta fordon användas. Kommissionen ska även undersöka om det går att fastställa resursspecifika mål, framför allt för råvaror av avgörande betydelse. I förekommande fall ska översynen åtföljas av ett lagstiftningsförslag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1da.

1da.

Senast den 31 december 2018, i samband med handlingsplanen för den cirkulära ekonomin och med beaktande av unionens åtagande om att övergå till en cirkulär ekonomi, ska kommissionen se över detta direktiv som helhet, och särskilt dess räckvidd och mål, på grundval av en konsekvensbedömning, och beakta målen och initiativen för unionens politik för en cirkulär ekonomi. Särskild uppmärksamhet ska ägnas transporter av begagnade fordon som misstänks vara uttjänta fordon. För detta ändamål ska riktlinjerna n:r 9 för kontaktorganen för transporter av uttjänta fordon användas. Kommissionen ska även undersöka om det går att fastställa resursspecifika mål, framför allt för råvaror av avgörande betydelse. I förekommande fall ska översynen åtföljas av ett lagstiftningsförslag.

Ändring 20

Ändring 20

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1a (nytt)

Artikel 1 – led 1a (nytt)

Direktiv 2000/53/EG

Artikel 9a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Följande artikel ska införas:






  ”Artikel 9a




  Instrument för att främja en övergång till en mer cirkulär ekonomi




  För att bidra till målen i detta direktiv ska medlemsstaterna använda lämpliga ekonomiska instrument och vidta andra åtgärder för att ge incitament till tillämpning av avfallshierarkin. Dessa instrument och åtgärder får också innefatta de instrument och åtgärder som anges i bilaga IVa till direktiv 2008/98/EG.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Följande artikel ska införas:

Följande artikel ska införas:

”Artikel 9a

Instrument för att främja en övergång till en mer cirkulär ekonomi

För att bidra till målen i detta direktiv ska medlemsstaterna använda lämpliga ekonomiska instrument och vidta andra åtgärder för att ge incitament till tillämpning av avfallshierarkin. Dessa instrument och åtgärder får också innefatta de instrument och åtgärder som anges i bilaga IVa till direktiv 2008/98/EG.”

Ändring 21

Ändring 21

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 1a (nytt)

Artikel 2 – led 1a (nytt)

Direktiv 2006/66/EG

Artikel 22a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 22a




  Uppgifter



  1.   
  De uppgifter som medlemsstaterna rapporterar i enlighet med artiklarna 10 och 12 ska åtföljas av en kvalitetskontrollrapport.




  2.   
  Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 23a för att komplettera detta direktiv genom att fastställa metoder för insamling och behandling av uppgifter och formatet för rapportering av dem.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1a)

(1a)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 22a

Uppgifter

1.   
  De uppgifter som medlemsstaterna rapporterar i enlighet med artiklarna 10 och 12 ska åtföljas av en kvalitetskontrollrapport.

2.   
  Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 23a för att komplettera detta direktiv genom att fastställa metoder för insamling och behandling av uppgifter och formatet för rapportering av dem.”

Ändring 22

Ändring 22

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led -a (nytt)

Artikel 2 – led 2 – led -a (nytt)

Direktiv 2006/66/EG

Artikel 23 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (-a) | I artikel 23 ska rubriken ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(-a)

(-a)

I artikel 23 ska rubriken ersättas med följande:

”Översyn”

”
  Rapportering och
  översyn”

Rapportering och

Ändring 23

Ändring 23

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led a

Artikel 2 – led 2 – led a

Direktiv 2006/66/EG

Artikel 23 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   ”Kommissionen ska före utgången av 2016 utarbeta en rapport om genomförandet av detta direktiv och dess konsekvenser för miljön och för den inre marknadens funktion.” | 1.   ”Kommissionen ska före utgången av 2016
  och vart tredje år därefter
  utarbeta en rapport om genomförandet av detta direktiv och dess konsekvenser för miljön och för den inre marknadens funktion.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   ”Kommissionen ska före utgången av 2016 utarbeta en rapport om genomförandet av detta direktiv och dess konsekvenser för miljön och för den inre marknadens funktion.”

1.   ”Kommissionen ska före utgången av 2016
  och vart tredje år därefter
  utarbeta en rapport om genomförandet av detta direktiv och dess konsekvenser för miljön och för den inre marknadens funktion.”

Ändring 24

Ändring 24

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led ba (nytt)

Artikel 2 – led 2 – led ba (nytt)

Direktiv 2006/66/EG

Artikel 23 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Följande punkt ska läggas till:





  ”3a.
     
  Senast den 31 december 2018, i samband med handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, och med beaktande av unionens åtagande om att övergå till en cirkulär ekonomi, ska kommissionen se över detta direktiv som helhet, och särskilt dess räckvidd och mål, på grundval av en konsekvensbedömning. Vid översynen ska det tas hänsyn till målen och initiativen för unionens politik för en cirkulär ekonomi, och till den tekniska utvecklingen av nya batterityper där det inte används farliga ämnen, framför allt inte några tungmetaller eller andra metaller eller metalljoner. Kommissionen ska även undersöka om det går att fastställa resursspecifika mål, framför allt för råvaror av avgörande betydelse. I förekommande fall ska översynen åtföljas av ett lagstiftningsförslag.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

Följande punkt ska läggas till:

Följande punkt ska läggas till:

”3a.
     
  Senast den 31 december 2018, i samband med handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, och med beaktande av unionens åtagande om att övergå till en cirkulär ekonomi, ska kommissionen se över detta direktiv som helhet, och särskilt dess räckvidd och mål, på grundval av en konsekvensbedömning. Vid översynen ska det tas hänsyn till målen och initiativen för unionens politik för en cirkulär ekonomi, och till den tekniska utvecklingen av nya batterityper där det inte används farliga ämnen, framför allt inte några tungmetaller eller andra metaller eller metalljoner. Kommissionen ska även undersöka om det går att fastställa resursspecifika mål, framför allt för råvaror av avgörande betydelse. I förekommande fall ska översynen åtföljas av ett lagstiftningsförslag.”

Ändring 25

Ändring 25

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2a (nytt)

Artikel 2 – led 2a (nytt)

Direktiv 2006/66/EG

Artikel 23aa (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 23aa




  Instrument för att främja en övergång till en mer cirkulär ekonomi




  För att bidra till målen i detta direktiv ska medlemsstaterna använda lämpliga ekonomiska instrument och vidta andra åtgärder för att ge incitament till tillämpning av avfallshierarkin. Dessa instrument och åtgärder får också innefatta de instrument och åtgärder som anges i bilaga IVa till direktiv 2008/98/EG.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2a)

(2a)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 23aa

Instrument för att främja en övergång till en mer cirkulär ekonomi

För att bidra till målen i detta direktiv ska medlemsstaterna använda lämpliga ekonomiska instrument och vidta andra åtgärder för att ge incitament till tillämpning av avfallshierarkin. Dessa instrument och åtgärder får också innefatta de instrument och åtgärder som anges i bilaga IVa till direktiv 2008/98/EG.”

Ändring 27

Ändring 27

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led - 1 (nytt)

Artikel 3 – led - 1 (nytt)

Direktiv 2012/19/EU

Artikel 8 – punkt 5 – stycke 4

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1) | I artikel 8.5 ska fjärde stycket ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(-1)

(-1)

I artikel 8.5 ska fjärde stycket ersättas med följande:

”För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna artikel,
  får
  kommissionen anta genomförandeakter som fastställer minimikvalitetsnormer
  som särskilt ska bygga på de standarder som tagits fram av de europeiska standardiseringsorganen
  . Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 21.2.”

får

som särskilt ska bygga på de standarder som tagits fram av de europeiska standardiseringsorganen

”För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna artikel
  och i enlighet med det uppdrag som ges i direktiv 2012/19/EU
  ,
  ska
  kommissionen anta genomförandeakter som fastställer minimikvalitetsnormer. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 21.2.”

Ändring 28

Ändring 28

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 1 – led b

Artikel 3 – led 1 – led b

Direktiv 2012/19/EU

Artikel 16 – punkt 5a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5a.   Medlemsstaterna ska för varje kalenderår rapportera uppgifter om tillämpningen av artikel 16.4 till kommissionen. De ska
  rapportera
  dessa uppgifter elektroniskt inom
  18
  månader efter utgången av det rapporteringsår för vilket uppgifterna samlas in. Uppgifterna ska rapporteras i det format som fastställts av kommissionen i enlighet med punkt 5d.
  Den första rapporten ska omfatta perioden 1 januari [år för införlivande av detta direktiv + 1 år]–31 december [år för införlivande av detta direktiv + 1 år]. | 5a.   Medlemsstaterna ska för varje kalenderår rapportera uppgifter om tillämpningen av artikel 16.4 till kommissionen. De ska
  samla in och behandla
  dessa uppgifter
  i enlighet med de gemensamma metoder som avses i punkt 5d i denna artikel, och rapportera dem
  elektroniskt inom
  12
  månader efter utgången av det rapporteringsår för vilket uppgifterna samlas in.
  De ska säkerställa att det rapporteras uppgifter om alla aktörer som arbetar med insamling och/eller hantering av WEEE.
  Uppgifterna ska rapporteras i det format som fastställts av kommissionen i enlighet med punkt 5d. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.   Medlemsstaterna ska för varje kalenderår rapportera uppgifter om tillämpningen av artikel 16.4 till kommissionen. De ska
  rapportera
  dessa uppgifter elektroniskt inom
  18
  månader efter utgången av det rapporteringsår för vilket uppgifterna samlas in. Uppgifterna ska rapporteras i det format som fastställts av kommissionen i enlighet med punkt 5d.
  Den första rapporten ska omfatta perioden 1 januari [år för införlivande av detta direktiv + 1 år]–31 december [år för införlivande av detta direktiv + 1 år].

5a.   Medlemsstaterna ska för varje kalenderår rapportera uppgifter om tillämpningen av artikel 16.4 till kommissionen. De ska
  samla in och behandla
  dessa uppgifter
  i enlighet med de gemensamma metoder som avses i punkt 5d i denna artikel, och rapportera dem
  elektroniskt inom
  12
  månader efter utgången av det rapporteringsår för vilket uppgifterna samlas in.
  De ska säkerställa att det rapporteras uppgifter om alla aktörer som arbetar med insamling och/eller hantering av WEEE.
  Uppgifterna ska rapporteras i det format som fastställts av kommissionen i enlighet med punkt 5d.

Ändring 29

Ändring 29

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 1 – led b

Artikel 3 – led 1 – led b

Direktiv 2012/19/EU

Artikel 16 – punkt 5c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5c.   Kommissionen ska granska de uppgifter rapporteras i enlighet med denna artikel och offentliggöra en rapport om resultaten av granskningen. Rapporten
  ska
  omfatta en bedömning av hur insamlingen av uppgifter är organiserad, av de uppgiftskällor och metoder som används i medlemsstaterna
  samt av
  uppgifternas fullständighet, tillförlitlighet, aktualitet och konsekvens. Bedömningen kan innefatta särskilda rekommendationer om förbättringar. Rapporten ska sammanställas vart tredje år. | 5c.   Kommissionen ska granska de uppgifter rapporteras i enlighet med denna artikel och offentliggöra en rapport om resultaten av granskningen.
  Tills de gemensamma metoderna för insamling och behandling av uppgifter, som avses i punkt 5d, har fastställts ska
  rapporten omfatta en bedömning av hur insamlingen av uppgifter är organiserad
  och
  av de uppgiftskällor och metoder som används i medlemsstaterna
  . Kommissionen ska också bedöma
  uppgifternas fullständighet, tillförlitlighet, aktualitet och konsekvens. Bedömningen kan innefatta särskilda rekommendationer om förbättringar. Rapporten ska sammanställas vart tredje år. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5c.   Kommissionen ska granska de uppgifter rapporteras i enlighet med denna artikel och offentliggöra en rapport om resultaten av granskningen. Rapporten
  ska
  omfatta en bedömning av hur insamlingen av uppgifter är organiserad, av de uppgiftskällor och metoder som används i medlemsstaterna
  samt av
  uppgifternas fullständighet, tillförlitlighet, aktualitet och konsekvens. Bedömningen kan innefatta särskilda rekommendationer om förbättringar. Rapporten ska sammanställas vart tredje år.

5c.   Kommissionen ska granska de uppgifter rapporteras i enlighet med denna artikel och offentliggöra en rapport om resultaten av granskningen.
  Tills de gemensamma metoderna för insamling och behandling av uppgifter, som avses i punkt 5d, har fastställts ska
  rapporten omfatta en bedömning av hur insamlingen av uppgifter är organiserad
  och
  av de uppgiftskällor och metoder som används i medlemsstaterna
  . Kommissionen ska också bedöma
  uppgifternas fullständighet, tillförlitlighet, aktualitet och konsekvens. Bedömningen kan innefatta särskilda rekommendationer om förbättringar. Rapporten ska sammanställas vart tredje år.

Ändring 30

Ändring 30

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 1 – led b

Artikel 3 – led 1 – led b

Direktiv 2012/19/EU

Artikel 16 – punkt 5ca (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5ca.
     
  Kommissionen ska i rapporten inkludera information om genomförandet av direktivet som helhet och dess konsekvenser för miljön och människors hälsa. I förekommande fall ska rapporten åtföljas av ett lagstiftningsförslag om ändring av detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5ca.
     
  Kommissionen ska i rapporten inkludera information om genomförandet av direktivet som helhet och dess konsekvenser för miljön och människors hälsa. I förekommande fall ska rapporten åtföljas av ett lagstiftningsförslag om ändring av detta direktiv.

Ändring 31

Ändring 31

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 1 – led b

Artikel 3 – led 1 – led b

Direktiv 2012/19/EU

Artikel 16 – punkt 5d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5d.   Kommissionen ska anta
  genomförandeakter
  för att fastställa formatet för rapportering av uppgifter i enlighet med punkt 5a. Dessa
  genomförandeakter
  ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel
  21.2. | 5d.   Kommissionen ska anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 20 för att komplettera detta direktiv genom
  att fastställa
  de gemensamma metoderna för insamling och behandling av uppgifter och
  formatet för rapportering av uppgifter i enlighet med punkt 5a. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5d.   Kommissionen ska anta
  genomförandeakter
  för att fastställa formatet för rapportering av uppgifter i enlighet med punkt 5a. Dessa
  genomförandeakter
  ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel
  21.2.

5d.   Kommissionen ska anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 20 för att komplettera detta direktiv genom
  att fastställa
  de gemensamma metoderna för insamling och behandling av uppgifter och
  formatet för rapportering av uppgifter i enlighet med punkt 5a.

Ändring 32

Ändring 32

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 1 – led b

Artikel 3 – led 1 – led b

Direktiv 2012/19/EU

Artikel 16 – punkt 5da (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5da.
     
  Vid den översyn som avses i punkt 5c ska kommissionen, inom ramen för handlingsplanen för den cirkulära ekonomin och med beaktande av unionens åtagande om att övergå till en cirkulär ekonomi, se över detta direktiv som helhet, och särskilt dess räckvidd och mål, på grundval av en konsekvensbedömning, och beakta målen och initiativen för unionens politik för en cirkulär ekonomi. Kommissionen ska undersöka om det går att fastställa resursspecifika mål, framför allt för råvaror av avgörande betydelse. I förekommande fall ska översynen åtföljas av ett lagstiftningsförslag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5da.
     
  Vid den översyn som avses i punkt 5c ska kommissionen, inom ramen för handlingsplanen för den cirkulära ekonomin och med beaktande av unionens åtagande om att övergå till en cirkulär ekonomi, se över detta direktiv som helhet, och särskilt dess räckvidd och mål, på grundval av en konsekvensbedömning, och beakta målen och initiativen för unionens politik för en cirkulär ekonomi. Kommissionen ska undersöka om det går att fastställa resursspecifika mål, framför allt för råvaror av avgörande betydelse. I förekommande fall ska översynen åtföljas av ett lagstiftningsförslag.

Ändring 33

Ändring 33

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 1a (nytt)

Artikel 3 – led 1a (nytt)

Direktiv 2012/19/EU

Artikel 16a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 16a




  Instrument för att främja en övergång till en mer cirkulär ekonomi




  För att bidra till målen i detta direktiv ska medlemsstaterna använda lämpliga ekonomiska instrument och vidta andra åtgärder för att ge incitament till tillämpning av avfallshierarkin. Dessa instrument och åtgärder får också innefatta de instrument och åtgärder som anges i bilaga IVa till direktiv 2008/98/EG.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1a)

(1a)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 16a

Instrument för att främja en övergång till en mer cirkulär ekonomi

För att bidra till målen i detta direktiv ska medlemsstaterna använda lämpliga ekonomiska instrument och vidta andra åtgärder för att ge incitament till tillämpning av avfallshierarkin. Dessa instrument och åtgärder får också innefatta de instrument och åtgärder som anges i bilaga IVa till direktiv 2008/98/EG.”

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0013/2017).

1

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/189 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/189

---

P8_TA(2017)0070

Avfall ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 14 mars 2017 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2008/98/EG om avfall (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 263/30)

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl - 1 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1) | Målet med detta direktiv är att fastställa åtgärder som syftar till att skydda miljön och människors hälsa genom att förebygga eller minska de negativa följderna av avfallsgenerering och avfallshantering samt minska resursanvändningens allmänna påverkan och effektivisera denna användning, och säkerställa att avfall värdesätts som en resurs i syfte att bidra till en cirkulär ekonomi i unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1)

Målet med detta direktiv är att fastställa åtgärder som syftar till att skydda miljön och människors hälsa genom att förebygga eller minska de negativa följderna av avfallsgenerering och avfallshantering samt minska resursanvändningens allmänna påverkan och effektivisera denna användning, och säkerställa att avfall värdesätts som en resurs i syfte att bidra till en cirkulär ekonomi i unionen.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl - 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1a) | Mot bakgrund av unionens beroende av råvaruimport och det snabba utarmandet av en betydande mängd naturresurser på kort sikt är det en viktig utmaning att återvinna så många resurser som möjligt inom unionen och stärka övergången till en cirkulär ekonomi. |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1a)

Mot bakgrund av unionens beroende av råvaruimport och det snabba utarmandet av en betydande mängd naturresurser på kort sikt är det en viktig utmaning att återvinna så många resurser som möjligt inom unionen och stärka övergången till en cirkulär ekonomi.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl - 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1b) | Den cirkulära ekonomin ger viktiga möjligheter till lokala ekonomier och erbjuder möjligheten att skapa en situation som alla berörda parter kan tjäna på. |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1b)

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl - 1c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1c) | Avfallshantering bör omvandlas till hållbar materialhantering. Översynen av direktiv 2008/98/EG ger en möjlighet till detta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1c)

Avfallshantering bör omvandlas till hållbar materialhantering. Översynen av direktiv 2008/98/EG ger en möjlighet till detta.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl - 1d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1d) | För en framgångsrik övergång till en cirkulär ekonomi räcker det inte med att avfallsdirektiven ses över och genomförs fullständigt, utan det behövs också ett fullständigt genomförande av den handlingsplan som heter ”Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin”. Handlingsplanen bör också öka sammanhanget, konsekvensen och synergierna mellan den cirkulära ekonomin och energi-, klimat-, jordbruks-, industri- och forskningspolitiken. |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1d)

För en framgångsrik övergång till en cirkulär ekonomi räcker det inte med att avfallsdirektiven ses över och genomförs fullständigt, utan det behövs också ett fullständigt genomförande av den handlingsplan som heter ”Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin”. Handlingsplanen bör också öka sammanhanget, konsekvensen och synergierna mellan den cirkulära ekonomin och energi-, klimat-, jordbruks-, industri- och forskningspolitiken.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl - 1e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1e) | Den 9 juli 2015 antog Europaparlamentet en resolution Resurseffektivitet: på väg mot ett kretsloppssamhälle

   (1a)

  , i vilken det särskilt framhölls att det måste fastställas bindande avfallsminskningsmål, utformas åtgärder för förebyggande av avfall och införas klara och otvetydiga definitioner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1e)

Den 9 juli 2015 antog Europaparlamentet en resolution Resurseffektivitet: på väg mot ett kretsloppssamhälle

   (1a)

  , i vilken det särskilt framhölls att det måste fastställas bindande avfallsminskningsmål, utformas åtgärder för förebyggande av avfall och införas klara och otvetydiga definitioner.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Avfallshanteringen i unionen bör förbättras, i syfte att skydda, bevara och förbättra miljön, skydda människors hälsa, säkerställa att naturresurser utnyttjas varsamt och
  rationellt samt
  främja
  en mer cirkulär ekonomi
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Avfallshanteringen i unionen bör förbättras, i syfte att skydda, bevara och förbättra miljön, skydda människors hälsa, säkerställa att naturresurser utnyttjas varsamt och
  rationellt samt
  främja
  en mer cirkulär ekonomi
  .

| (1) | Avfallshanteringen i unionen bör förbättras, i syfte att skydda, bevara och förbättra kvaliteten på miljön, skydda människors hälsa, säkerställa att naturresurser utnyttjas varsamt och
  ändamålsenligt,
  främja
  principerna för den cirkulära ekonomin, förbättra spridningen av förnybar energi och energieffektiviteten, minska unionens beroende av importerade resurser samt åstadkomma nya ekonomiska möjligheter och konkurrenskraft på lång sikt
  .
  För att göra ekonomin verkligt cirkulär är det nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder för hållbar produktion och konsumtion, med fokusering på produkters hela livscykel på ett sätt som bevarar resurser och sluter kretsloppet. En ändamålsenligare resursanvändning skulle också ge betydande nettobesparingar för unionens företag, myndigheter och konsumenter och samtidigt minska de årliga växthusgasutsläppen. |
| --- | --- |

(1)

Avfallshanteringen i unionen bör förbättras, i syfte att skydda, bevara och förbättra kvaliteten på miljön, skydda människors hälsa, säkerställa att naturresurser utnyttjas varsamt och
  ändamålsenligt,
  främja
  principerna för den cirkulära ekonomin, förbättra spridningen av förnybar energi och energieffektiviteten, minska unionens beroende av importerade resurser samt åstadkomma nya ekonomiska möjligheter och konkurrenskraft på lång sikt
  .
  För att göra ekonomin verkligt cirkulär är det nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder för hållbar produktion och konsumtion, med fokusering på produkters hela livscykel på ett sätt som bevarar resurser och sluter kretsloppet. En ändamålsenligare resursanvändning skulle också ge betydande nettobesparingar för unionens företag, myndigheter och konsumenter och samtidigt minska de årliga växthusgasutsläppen.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Ökade insatser för att förverkliga en cirkulär ekonomi skulle kunna minska växthusgasutsläppen med 2–4 % per år, och ge ett tydligt incitament att investera i en cirkulär ekonomi. Ökad resursproduktivitet med hjälp av ökad effektivitet och minskat slöseri med resurser kan kraftigt minska både resursförbrukningen och växthusgasutsläppen. Därför bör den cirkulära ekonomin bli en integrerad del av klimatpolitiken, eftersom den ger upphov till synergier, såsom det framhållits i rapporterna från den internationella resurspanelen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Ökade insatser för att förverkliga en cirkulär ekonomi skulle kunna minska växthusgasutsläppen med 2–4 % per år, och ge ett tydligt incitament att investera i en cirkulär ekonomi. Ökad resursproduktivitet med hjälp av ökad effektivitet och minskat slöseri med resurser kan kraftigt minska både resursförbrukningen och växthusgasutsläppen. Därför bör den cirkulära ekonomin bli en integrerad del av klimatpolitiken, eftersom den ger upphov till synergier, såsom det framhållits i rapporterna från den internationella resurspanelen.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1b) | Den cirkulära ekonomin bör beakta vad som uttryckligen föreskrivs i det sjunde miljöhandlingsprogrammet, med dess upprop om att det ska utvecklas giftfria materialkretslopp så att materialåtervunnet avfall kan användas som en viktig och tillförlitlig råvarukälla för unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1b)

Den cirkulära ekonomin bör beakta vad som uttryckligen föreskrivs i det sjunde miljöhandlingsprogrammet, med dess upprop om att det ska utvecklas giftfria materialkretslopp så att materialåtervunnet avfall kan användas som en viktig och tillförlitlig råvarukälla för unionen.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | De i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (14) fastställda målen för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av avfall bör
  ändras
  så att de bättre återspeglar unionens ambition att övergå till en cirkulär ekonomi. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

De i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (14) fastställda målen för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av avfall bör
  ändras
  så att de bättre återspeglar unionens ambition att övergå till en cirkulär ekonomi.

| (2) | De i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (14) fastställda målen för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av avfall bör
  utökas
  så att de bättre återspeglar unionens ambition att övergå till en
  resurseffektiv
  cirkulär ekonomi
  , genom att de nödvändiga åtgärderna vidtas för att säkerställa att avfall anses som en användbar resurs
  . |
| --- | --- |

(2)

De i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (14) fastställda målen för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av avfall bör
  utökas
  så att de bättre återspeglar unionens ambition att övergå till en
  resurseffektiv
  cirkulär ekonomi
  , genom att de nödvändiga åtgärderna vidtas för att säkerställa att avfall anses som en användbar resurs
  .

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Många medlemsstater har ännu inte utvecklat den nödvändiga infrastrukturen för avfallshantering. Det är därför nödvändigt att fastställa långsiktiga policymål för att styra åtgärder och investeringar, framför allt genom att förhindra att strukturell överkapacitet för behandling av restavfall uppstår och att återvinningsbart material fastnar
  längst ned
  i avfallshierarkin. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Många medlemsstater har ännu inte utvecklat den nödvändiga infrastrukturen för avfallshantering. Det är därför nödvändigt att fastställa långsiktiga policymål för att styra åtgärder och investeringar, framför allt genom att förhindra att strukturell överkapacitet för behandling av restavfall uppstår och att återvinningsbart material fastnar
  längst ned
  i avfallshierarkin.

| (3) | Många medlemsstater har ännu inte utvecklat den nödvändiga infrastrukturen för avfallshantering. Det är därför nödvändigt att fastställa långsiktiga policymål
  och bevilja ekonomiskt och politiskt stöd
  för att styra åtgärder och investeringar, framför allt genom att förhindra att strukturell överkapacitet för behandling av restavfall eller deponering uppstår och att återvinningsbart material fastnar
  på lägre nivåer
  i avfallshierarkin.
  I detta sammanhang är det, för att uppnå de relevanta målen, viktigt att använda de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att finansiera utvecklingen av den infrastruktur för avfallshantering som krävs för förebyggande, återanvändning och materialåtervinning. Medlemsstaterna måste också ändra sina befintliga avfallsförebyggande program i enlighet med detta direktiv och anpassa sina investeringar därefter. |
| --- | --- |

(3)

Många medlemsstater har ännu inte utvecklat den nödvändiga infrastrukturen för avfallshantering. Det är därför nödvändigt att fastställa långsiktiga policymål
  och bevilja ekonomiskt och politiskt stöd
  för att styra åtgärder och investeringar, framför allt genom att förhindra att strukturell överkapacitet för behandling av restavfall eller deponering uppstår och att återvinningsbart material fastnar
  på lägre nivåer
  i avfallshierarkin.
  I detta sammanhang är det, för att uppnå de relevanta målen, viktigt att använda de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att finansiera utvecklingen av den infrastruktur för avfallshantering som krävs för förebyggande, återanvändning och materialåtervinning. Medlemsstaterna måste också ändra sina befintliga avfallsförebyggande program i enlighet med detta direktiv och anpassa sina investeringar därefter.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Kommunalt avfall utgör ungefär 7–10 % av den totala avfallsmängden i unionen. Detta avfallsflöde är emellertid ett av de svåraste att ta hand om, och hanteringen av kommunalt avfall ger i allmänhet en god indikation på kvaliteten på den övergripande avfallshanteringen i ett land. Utmaningarna för hanteringen av kommunalt avfall består i den mycket komplexa och blandade sammansättningen, den direkta närheten av det genererade avfallet till medborgarna
  och
  ett mycket stort offentligt intresse. Därför krävs ett mycket komplext avfallshanteringssystem, inklusive ett effektivt insamlingssystem, aktiv medverkan från medborgare och företag, infrastruktur som är anpassad till den specifika avfallssammansättningen och ett väl genomtänkt finansieringssystem. Länder som har tagit fram effektiva system för hantering av kommunalt avfall uppvisar i allmänhet bättre resultat vad gäller avfallshanteringen som helhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Kommunalt avfall utgör ungefär 7–10 % av den totala avfallsmängden i unionen. Detta avfallsflöde är emellertid ett av de svåraste att ta hand om, och hanteringen av kommunalt avfall ger i allmänhet en god indikation på kvaliteten på den övergripande avfallshanteringen i ett land. Utmaningarna för hanteringen av kommunalt avfall består i den mycket komplexa och blandade sammansättningen, den direkta närheten av det genererade avfallet till medborgarna
  och
  ett mycket stort offentligt intresse. Därför krävs ett mycket komplext avfallshanteringssystem, inklusive ett effektivt insamlingssystem, aktiv medverkan från medborgare och företag, infrastruktur som är anpassad till den specifika avfallssammansättningen och ett väl genomtänkt finansieringssystem. Länder som har tagit fram effektiva system för hantering av kommunalt avfall uppvisar i allmänhet bättre resultat vad gäller avfallshanteringen som helhet.

| (4) | Kommunalt avfall utgör ungefär 7–10 % av den totala avfallsmängden i unionen. Detta avfallsflöde är emellertid ett av de svåraste att ta hand om, och hanteringen av kommunalt avfall ger i allmänhet en god indikation på kvaliteten på den övergripande avfallshanteringen i ett land. Utmaningarna för hanteringen av kommunalt avfall består i den mycket komplexa och blandade sammansättningen, den direkta närheten av det genererade avfallet till medborgarna, ett mycket stort offentligt intresse
  , samt dess påverkan på miljön och människors hälsa
  . Därför krävs ett mycket komplext avfallshanteringssystem, inklusive ett effektivt insamlingssystem,
  ett ändamålsenligt sorteringssystem, grundlig spårning av avfallsflöden,
  aktiv medverkan från medborgare och företag, infrastruktur som är anpassad till den specifika avfallssammansättningen och ett väl genomtänkt finansieringssystem. Länder som har tagit fram effektiva system för hantering av kommunalt avfall uppvisar i allmänhet bättre resultat vad gäller avfallshanteringen som helhet
  , också när det gäller uppnåendet av målen för materialåtervinning
  .
  Det räcker dock inte bara med god hantering av kommunalt avfall för att påskynda övergången till en cirkulär ekonomi, där avfall betraktas som en resurs. Ett livscykelperspektiv på produkter och avfall är nödvändigt såsom tändande gnista till denna övergång. |
| --- | --- |

(4)

Kommunalt avfall utgör ungefär 7–10 % av den totala avfallsmängden i unionen. Detta avfallsflöde är emellertid ett av de svåraste att ta hand om, och hanteringen av kommunalt avfall ger i allmänhet en god indikation på kvaliteten på den övergripande avfallshanteringen i ett land. Utmaningarna för hanteringen av kommunalt avfall består i den mycket komplexa och blandade sammansättningen, den direkta närheten av det genererade avfallet till medborgarna, ett mycket stort offentligt intresse
  , samt dess påverkan på miljön och människors hälsa
  . Därför krävs ett mycket komplext avfallshanteringssystem, inklusive ett effektivt insamlingssystem,
  ett ändamålsenligt sorteringssystem, grundlig spårning av avfallsflöden,
  aktiv medverkan från medborgare och företag, infrastruktur som är anpassad till den specifika avfallssammansättningen och ett väl genomtänkt finansieringssystem. Länder som har tagit fram effektiva system för hantering av kommunalt avfall uppvisar i allmänhet bättre resultat vad gäller avfallshanteringen som helhet
  , också när det gäller uppnåendet av målen för materialåtervinning
  .
  Det räcker dock inte bara med god hantering av kommunalt avfall för att påskynda övergången till en cirkulär ekonomi, där avfall betraktas som en resurs. Ett livscykelperspektiv på produkter och avfall är nödvändigt såsom tändande gnista till denna övergång.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | Erfarenheten har visat att både offentliga och privata system kan bidra till att vi får en cirkulär ekonomi, och ofta är geografiska och strukturella omständigheter utslagsgivande för om ett visst system ska användas eller inte. Bestämmelserna i detta direktiv möjliggör både ett system där kommunen har det allmänna ansvaret för att samla in kommunalt avfall och ett system där sådana tjänster läggs ut på privata operatörer. Valet att växla mellan dessa system bör ligga inom medlemsstaternas ansvarsområde. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

Erfarenheten har visat att både offentliga och privata system kan bidra till att vi får en cirkulär ekonomi, och ofta är geografiska och strukturella omständigheter utslagsgivande för om ett visst system ska användas eller inte. Bestämmelserna i detta direktiv möjliggör både ett system där kommunen har det allmänna ansvaret för att samla in kommunalt avfall och ett system där sådana tjänster läggs ut på privata operatörer. Valet att växla mellan dessa system bör ligga inom medlemsstaternas ansvarsområde.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Definitioner av kommunalt avfall, bygg- och rivningsavfall, den slutliga materialåtervinningsprocessen,
  och
  återfyllning bör införas i direktiv 2008/98/EG så att dessa begrepps omfattning klargörs. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Definitioner av kommunalt avfall, bygg- och rivningsavfall, den slutliga materialåtervinningsprocessen,
  och
  återfyllning bör införas i direktiv 2008/98/EG så att dessa begrepps omfattning klargörs.

| (5) | Definitioner av kommunalt avfall,
  affärs- och industriavfall,
  bygg- och rivningsavfall,
  aktörer inom förberedelse för återanvändning, organisk materialåtervinning,
  den slutliga materialåtervinningsprocessen, återfyllning,
  sortering, nedskräpning och livsmedelsavfall
  bör införas i direktiv 2008/98/EG så att dessa begrepps omfattning klargörs. |
| --- | --- |

(5)

Definitioner av kommunalt avfall,
  affärs- och industriavfall,
  bygg- och rivningsavfall,
  aktörer inom förberedelse för återanvändning, organisk materialåtervinning,
  den slutliga materialåtervinningsprocessen, återfyllning,
  sortering, nedskräpning och livsmedelsavfall
  bör införas i direktiv 2008/98/EG så att dessa begrepps omfattning klargörs.

Ändring 15

Förslag till direktiv

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | På grundval av medlemsstaternas anmälningar och utvecklingen av Europeiska unionens domstols rättspraxis bör kommissionen regelbundet se över riktlinjerna för tolkningen av nyckelbestämmelser i direktiv 2008/98/EG, för att förbättra, sammanjämka och harmonisera begreppen avfall och biprodukter i alla medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

På grundval av medlemsstaternas anmälningar och utvecklingen av Europeiska unionens domstols rättspraxis bör kommissionen regelbundet se över riktlinjerna för tolkningen av nyckelbestämmelser i direktiv 2008/98/EG, för att förbättra, sammanjämka och harmonisera begreppen avfall och biprodukter i alla medlemsstater.

Ändring 16

Förslag till direktiv

Skäl 5b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5b) | Samstämmigheten mellan direktiv 2008/98/EG och närstående unionslagstiftning, såsom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG

   (1a)

  och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006

   (1b)

  , bör säkerställas. Med dessa lagstiftningsakter bör det framför allt säkerställas att definitionerna av ”avfall”, ”avfallshierarki” och ”biprodukt” tolkas och tillämpas konsekvent. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5b)

Samstämmigheten mellan direktiv 2008/98/EG och närstående unionslagstiftning, såsom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG

   (1a)

  och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006

   (1b)

  , bör säkerställas. Med dessa lagstiftningsakter bör det framför allt säkerställas att definitionerna av ”avfall”, ”avfallshierarki” och ”biprodukt” tolkas och tillämpas konsekvent.

Ändring 17

Förslag till direktiv

Skäl 5c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5c) | Farligt och icke-farligt avfall bör identifieras i enlighet med kommissionens beslut 2014/955/EU

   (1a)

  och kommissionens förordning (EU) nr 1357/2014

   (1b)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(5c)

Farligt och icke-farligt avfall bör identifieras i enlighet med kommissionens beslut 2014/955/EU

   (1a)

  och kommissionens förordning (EU) nr 1357/2014

   (1b)

  .

Ändring 18

Förslag till direktiv

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | För att säkerställa att målen för materialåtervinning grundas på tillförlitliga och jämförbara data, och möjliggöra effektivare övervakning av framstegen mot dessa mål, bör definitionen av kommunalt avfall i direktiv 2008/98/EG
  vara i linje med
  den som används för statistiska ändamål av det europeiska statistikkontoret (Eurostat) och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), på grundval av vilken medlemsstater har rapporterat uppgifter under flera år. Definitionen av kommunalt avfall i detta direktiv är neutral vad gäller privat eller offentlig status för aktörer som hanterar avfall. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

För att säkerställa att målen för materialåtervinning grundas på tillförlitliga och jämförbara data, och möjliggöra effektivare övervakning av framstegen mot dessa mål, bör definitionen av kommunalt avfall i direktiv 2008/98/EG
  vara i linje med
  den som används för statistiska ändamål av det europeiska statistikkontoret (Eurostat) och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), på grundval av vilken medlemsstater har rapporterat uppgifter under flera år. Definitionen av kommunalt avfall i detta direktiv är neutral vad gäller privat eller offentlig status för aktörer som hanterar avfall.

| (6) | För att säkerställa att målen för materialåtervinning grundas på tillförlitliga och jämförbara data, och möjliggöra effektivare övervakning av framstegen mot dessa mål, bör definitionen av kommunalt avfall i direktiv 2008/98/EG
  anpassas efter
  den som används för statistiska ändamål av det europeiska statistikkontoret (Eurostat) och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), på grundval av vilken medlemsstater har rapporterat uppgifter under flera år. Definitionen av kommunalt avfall i detta direktiv är neutral vad gäller privat eller offentlig status för aktörer som hanterar avfall. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa att målen för materialåtervinning grundas på tillförlitliga och jämförbara data, och möjliggöra effektivare övervakning av framstegen mot dessa mål, bör definitionen av kommunalt avfall i direktiv 2008/98/EG
  anpassas efter
  den som används för statistiska ändamål av det europeiska statistikkontoret (Eurostat) och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), på grundval av vilken medlemsstater har rapporterat uppgifter under flera år. Definitionen av kommunalt avfall i detta direktiv är neutral vad gäller privat eller offentlig status för aktörer som hanterar avfall.

Ändring 19

Förslag till direktiv

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Medlemsstaterna bör införa lämpliga incitament för tillämpning av avfallshierarkin, särskilt ekonomiska incitament som syftar till att uppnå målen för förebyggande av avfall och materialåtervinning i detta direktiv, t.ex. deponerings- och förbränningsavgifter, volym- eller viktbaserade avfallstaxor, system för utökat producentansvar och incitament för lokala myndigheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Medlemsstaterna bör införa lämpliga incitament för tillämpning av avfallshierarkin, särskilt ekonomiska incitament som syftar till att uppnå målen för förebyggande av avfall och materialåtervinning i detta direktiv, t.ex. deponerings- och förbränningsavgifter, volym- eller viktbaserade avfallstaxor, system för utökat producentansvar och incitament för lokala myndigheter.

| (7) | Medlemsstaterna bör införa lämpliga incitament för tillämpning av avfallshierarkin, särskilt ekonomiska
  , ekonomiska och regleringsmässiga
  incitament som syftar till att uppnå målen för förebyggande av avfall och materialåtervinning i detta direktiv, t.ex. deponerings- och förbränningsavgifter, volym- eller viktbaserade avfallstaxor, system för utökat producentansvar
  , underlättande av livsmedelsdonationer
  och incitament för lokala myndigheter.
  För att bidra till målen i detta direktiv kan medlemsstaterna använda ekonomiska instrument eller andra åtgärder, exempelvis de som anges i den vägledande förteckningen i bilagan till detta direktiv. Medlemsstaterna bör också vidta åtgärder som bidrar till en hög kvalitet på sorterat material. |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterna bör införa lämpliga incitament för tillämpning av avfallshierarkin, särskilt ekonomiska
  , ekonomiska och regleringsmässiga
  incitament som syftar till att uppnå målen för förebyggande av avfall och materialåtervinning i detta direktiv, t.ex. deponerings- och förbränningsavgifter, volym- eller viktbaserade avfallstaxor, system för utökat producentansvar
  , underlättande av livsmedelsdonationer
  och incitament för lokala myndigheter.
  För att bidra till målen i detta direktiv kan medlemsstaterna använda ekonomiska instrument eller andra åtgärder, exempelvis de som anges i den vägledande förteckningen i bilagan till detta direktiv. Medlemsstaterna bör också vidta åtgärder som bidrar till en hög kvalitet på sorterat material.

Ändring 20

Förslag till direktiv

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | Medlemsstaterna bör införa åtgärder som stimulerar utveckling, produktion och marknadsföring av produkter som lämpar sig för flerfaldig användning, som är tekniskt hållbara och lätta att reparera, och som, efter att de blivit avfall och förberetts för återanvändning eller materialåtervunnits, lämpar sig för att åter släppas ut på marknaden, för att underlätta att avfallshierarkin genomförs på lämpligt sätt. Åtgärderna bör beakta produkters påverkan under hela deras livscykel, liksom avfallshierarkin. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

Medlemsstaterna bör införa åtgärder som stimulerar utveckling, produktion och marknadsföring av produkter som lämpar sig för flerfaldig användning, som är tekniskt hållbara och lätta att reparera, och som, efter att de blivit avfall och förberetts för återanvändning eller materialåtervunnits, lämpar sig för att åter släppas ut på marknaden, för att underlätta att avfallshierarkin genomförs på lämpligt sätt. Åtgärderna bör beakta produkters påverkan under hela deras livscykel, liksom avfallshierarkin.

Ändring 21

Förslag till direktiv

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | För att ge aktörer på marknader för sekundära råvaror större säkerhet när det gäller ämnens eller föremåls status som avfall eller icke-avfall, och främja lika villkor, är det viktigt att
  på unionsnivå
  fastställa
  harmoniserade villkor
  för att ämnen eller föremål ska betraktas som biprodukter och för att avfall som har genomgått ett återvinningsförfarande ska anses ha upphört att vara avfall.
  När så är nödvändigt för att säkerställa en väl fungerande inre marknad eller en hög miljöskyddsnivå i hela unionen bör kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter för att fastställa närmare kriterier för tillämpningen av sådana harmoniserade villkor för visst avfall, inklusive för en specifik användning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

För att ge aktörer på marknader för sekundära råvaror större säkerhet när det gäller ämnens eller föremåls status som avfall eller icke-avfall, och främja lika villkor, är det viktigt att
  på unionsnivå
  fastställa
  harmoniserade villkor
  för att ämnen eller föremål ska betraktas som biprodukter och för att avfall som har genomgått ett återvinningsförfarande ska anses ha upphört att vara avfall.
  När så är nödvändigt för att säkerställa en väl fungerande inre marknad eller en hög miljöskyddsnivå i hela unionen bör kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter för att fastställa närmare kriterier för tillämpningen av sådana harmoniserade villkor för visst avfall, inklusive för en specifik användning.

| (8) | För att ge aktörer på marknader för sekundära råvaror större säkerhet när det gäller ämnens eller föremåls status som avfall eller icke-avfall, och främja lika villkor, är det viktigt att fastställa
  tydliga regler
  för att ämnen eller föremål ska betraktas som biprodukter och för att avfall som har genomgått ett återvinningsförfarande ska anses ha upphört att vara avfall. |
| --- | --- |

(8)

För att ge aktörer på marknader för sekundära råvaror större säkerhet när det gäller ämnens eller föremåls status som avfall eller icke-avfall, och främja lika villkor, är det viktigt att fastställa
  tydliga regler
  för att ämnen eller föremål ska betraktas som biprodukter och för att avfall som har genomgått ett återvinningsförfarande ska anses ha upphört att vara avfall.

Ändring 22

Förslag till direktiv

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | För att säkerställa en väl fungerande inre marknad bör ett ämne eller ett föremål som uppkommit genom en produktionsprocess som inte primärt syftar till produktion av detta ämne eller föremål i regel betraktas som en biprodukt, förutsatt att vissa harmoniserade villkor uppfylls och en hög miljö- och hälsoskyddsnivå i hela unionen säkerställs. Kommissionen bör ges befogenhet att anta delegerade akter för att fastställa närmare kriterier för tillämpningen av status som biprodukt genom att prioritera befintliga och reproducerbara metoder från industriell symbios och symbios inom jordbruket. I brist på sådana kriterier bör medlemsstaterna endast från fall till fall få fastställa närmare kriterier för tillämpningen av status som biprodukt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

För att säkerställa en väl fungerande inre marknad bör ett ämne eller ett föremål som uppkommit genom en produktionsprocess som inte primärt syftar till produktion av detta ämne eller föremål i regel betraktas som en biprodukt, förutsatt att vissa harmoniserade villkor uppfylls och en hög miljö- och hälsoskyddsnivå i hela unionen säkerställs. Kommissionen bör ges befogenhet att anta delegerade akter för att fastställa närmare kriterier för tillämpningen av status som biprodukt genom att prioritera befintliga och reproducerbara metoder från industriell symbios och symbios inom jordbruket. I brist på sådana kriterier bör medlemsstaterna endast från fall till fall få fastställa närmare kriterier för tillämpningen av status som biprodukt.

Ändring 23

Förslag till direktiv

Skäl 8b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8b) | För att säkerställa en väl fungerande inre marknad och en hög miljöskyddsnivå i hela unionen bör kommissionen i regel ges befogenhet att anta delegerade akter som fastställer harmoniserade bestämmelser i samband med kriterierna för när vissa avfallstyper upphör att vara avfall. Specifika kriterier för när avfall upphör att vara avfall bör övervägas åtminstone för ballastmaterial, papper, glas, metall, däck och textilier. Om inga kriterier har fastställts på unionsnivå bör medlemsstaterna få fastställa närmare kriterier på nationell nivå för när ett visst avfall upphör att vara avfall, i enlighet med villkor fastställda på unionsnivå. Om sådana kriterier inte heller har fastställts på nationell nivå bör medlemsstaterna säkerställa att avfall som har genomgått ett återvinningsförfarande anses ha upphört att vara avfall om det uppfyller villkor på unionsnivå, vilka bör verifieras från fall till fall av den behöriga myndigheten i medlemsstaten. Kommissionen bör ges befogenhet att anta delegerade akter för att komplettera detta direktiv med allmänna krav som medlemsstaterna har att rätta sig efter när de antar tekniska bestämmelser i enlighet med artikel 6. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8b)

För att säkerställa en väl fungerande inre marknad och en hög miljöskyddsnivå i hela unionen bör kommissionen i regel ges befogenhet att anta delegerade akter som fastställer harmoniserade bestämmelser i samband med kriterierna för när vissa avfallstyper upphör att vara avfall. Specifika kriterier för när avfall upphör att vara avfall bör övervägas åtminstone för ballastmaterial, papper, glas, metall, däck och textilier. Om inga kriterier har fastställts på unionsnivå bör medlemsstaterna få fastställa närmare kriterier på nationell nivå för när ett visst avfall upphör att vara avfall, i enlighet med villkor fastställda på unionsnivå. Om sådana kriterier inte heller har fastställts på nationell nivå bör medlemsstaterna säkerställa att avfall som har genomgått ett återvinningsförfarande anses ha upphört att vara avfall om det uppfyller villkor på unionsnivå, vilka bör verifieras från fall till fall av den behöriga myndigheten i medlemsstaten. Kommissionen bör ges befogenhet att anta delegerade akter för att komplettera detta direktiv med allmänna krav som medlemsstaterna har att rätta sig efter när de antar tekniska bestämmelser i enlighet med artikel 6.

Ändring 24

Förslag till direktiv

Skäl 8c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8c) | När återvinningsmaterial kommer in i ekonomin på nytt eftersom det upphört att vara avfall, antingen genom att uppfylla särskilda kriterier för att så ska ske eller genom att tas med i en ny produkt, då måste unionens kemikalielagstiftning fullständigt efterlevas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8c)

När återvinningsmaterial kommer in i ekonomin på nytt eftersom det upphört att vara avfall, antingen genom att uppfylla särskilda kriterier för att så ska ske eller genom att tas med i en ny produkt, då måste unionens kemikalielagstiftning fullständigt efterlevas.

Ändring 25

Förslag till direktiv

Skäl 8d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8d) | Övergången till en cirkulär ekonomi bör dra full nytta av digital innovation. För detta ändamål bör elektroniska verktyg, såsom en webbplattform för handel med avfall som nya resurser, utvecklas i syfte att göra handelsverksamheten lättare och minska den administrativa bördan för aktörerna och därmed stärka industriell symbios. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8d)

Övergången till en cirkulär ekonomi bör dra full nytta av digital innovation. För detta ändamål bör elektroniska verktyg, såsom en webbplattform för handel med avfall som nya resurser, utvecklas i syfte att göra handelsverksamheten lättare och minska den administrativa bördan för aktörerna och därmed stärka industriell symbios.

Ändring 26

Förslag till direktiv

Skäl 8e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8e) | Avsikten med att det införs bestämmelser om utökat producentansvar i detta direktiv är att stödja sådan utformning och tillverkning av varor där man fullständigt beaktar och underlättar en ändamålsenlig resursanvändning under hela deras livscykel, inbegripet reparation, återanvändning, demontering och materialåtervinning av dem, utan att därmed inkräkta på den fria rörligheten för varor på den inre marknaden. Utökat producentansvar är en individuell skyldighet för tillverkare som bör vara ansvariga för hanteringen av uttjänta produkter som de placerar på marknaden. Tillverkarna bör dock få påta sig sitt ansvar antingen enskilt eller kollektivt. Medlemsstaterna bör säkerställa att det införs system för utökat producentansvar, åtminstone för förpackningar, elektrisk och elektronisk utrustning, batterier och ackumulatorer och uttjänta fordon. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8e)

Avsikten med att det införs bestämmelser om utökat producentansvar i detta direktiv är att stödja sådan utformning och tillverkning av varor där man fullständigt beaktar och underlättar en ändamålsenlig resursanvändning under hela deras livscykel, inbegripet reparation, återanvändning, demontering och materialåtervinning av dem, utan att därmed inkräkta på den fria rörligheten för varor på den inre marknaden. Utökat producentansvar är en individuell skyldighet för tillverkare som bör vara ansvariga för hanteringen av uttjänta produkter som de placerar på marknaden. Tillverkarna bör dock få påta sig sitt ansvar antingen enskilt eller kollektivt. Medlemsstaterna bör säkerställa att det införs system för utökat producentansvar, åtminstone för förpackningar, elektrisk och elektronisk utrustning, batterier och ackumulatorer och uttjänta fordon.

Ändring 27

Förslag till direktiv

Skäl 8f (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8f) | System för utökat producentansvar bör förstås som en uppsättning regler som medlemsstaterna fastställt för att säkerställa att tillverkarna av produkter bär det ekonomiska ansvaret och/eller driftsansvaret för förvaltningen av ledet efter konsumentledet under en produkts livscykel. Dessa regler bör inte hindra tillverkarna att uppfylla sina skyldigheter på detta område antingen individuellt eller kollektivt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8f)

System för utökat producentansvar bör förstås som en uppsättning regler som medlemsstaterna fastställt för att säkerställa att tillverkarna av produkter bär det ekonomiska ansvaret och/eller driftsansvaret för förvaltningen av ledet efter konsumentledet under en produkts livscykel. Dessa regler bör inte hindra tillverkarna att uppfylla sina skyldigheter på detta område antingen individuellt eller kollektivt.

Ändring 28

Förslag till direktiv

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | System för utökat producentansvar utgör en väsentlig del av en effektiv avfallshantering, men systemens effektivitet och resultat skiljer sig avsevärt mellan medlemsstaterna. Det är därför nödvändigt att fastställa minimikrav för utökat producentansvar. Dessa krav bör minska kostnaderna och förbättra resultaten samt garantera lika villkor, även för små och medelstora företag, och undanröja hinder för en väl fungerande inre marknad.
  De
  bör även bidra till att kostnader för uttjänta produkter inkluderas i produktpriserna och ge incitament för tillverkarna att
  i högre grad
  beakta möjligheter till materialåtervinning
  och
  återanvändning
  när de utformar sina produkter
  . Kraven bör gälla för både nya och befintliga system för utökat producentansvar. För att producenterna ska kunna anpassa sina strukturer och förfaranden till de nya kraven är det dock nödvändigt med en övergångsperiod för befintliga system för utökat producentansvar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

System för utökat producentansvar utgör en väsentlig del av en effektiv avfallshantering, men systemens effektivitet och resultat skiljer sig avsevärt mellan medlemsstaterna. Det är därför nödvändigt att fastställa minimikrav för utökat producentansvar. Dessa krav bör minska kostnaderna och förbättra resultaten samt garantera lika villkor, även för små och medelstora företag, och undanröja hinder för en väl fungerande inre marknad.
  De
  bör även bidra till att kostnader för uttjänta produkter inkluderas i produktpriserna och ge incitament för tillverkarna att
  i högre grad
  beakta möjligheter till materialåtervinning
  och
  återanvändning
  när de utformar sina produkter
  . Kraven bör gälla för både nya och befintliga system för utökat producentansvar. För att producenterna ska kunna anpassa sina strukturer och förfaranden till de nya kraven är det dock nödvändigt med en övergångsperiod för befintliga system för utökat producentansvar.

| (9) | System för utökat producentansvar utgör en väsentlig del av en effektiv avfallshantering, men systemens effektivitet och resultat skiljer sig avsevärt mellan medlemsstaterna. Det är därför nödvändigt att fastställa minimikrav för system för utökat producentansvar
  , antingen de är individuella eller kollektiva
  .
  Man måste skilja mellan de minimikrav som gäller för alla system och de som gäller bara för kollektiva system. Alla
  dessa krav bör
  dock
  minska kostnaderna och förbättra resultaten
  , genom sådana åtgärder som att underlätta ett bättre genomförande av separat insamling och sortering, säkerställa materialåtervinning av bättre kvalitet, bidra till att säkra försörjningen med sekundära råvaror på ett kostnadseffektivt sätt,
  samt garantera lika villkor, även för små och medelstora företag
  och företag inom e-handeln, och undanröja hinder för en väl fungerande inre marknad
  .
  Dessa krav
  bör även bidra till att kostnader för uttjänta produkter inkluderas i produktpriserna och ge incitament för tillverkarna att
  utveckla smarta företagsmodeller och att, när de utformar sina produkter,
  beakta
  avfallshierarkin genom stimulans till hållbarhet,
  möjligheter till materialåtervinning, återanvändning
  och reparation
  .
  De bör uppmuntra till att ämnen som enligt definitionen i artikel 57 i förordning (EG) nr 1907/2006 inger mycket stora betänkligheter successivt ersätts, om det finns lämpliga alternativa ämnen eller tekniker som är ekonomiskt och tekniskt användbara. Genomförandet av minimikraven för utökat producentansvar bör övervakas av oberoende myndigheter och inte lägga någon oproportionerlig ekonomisk eller administrativ börda på offentliga organ, ekonomiska aktörer eller konsumenter.
  Kraven bör gälla för både nya och befintliga system för utökat producentansvar. För att producenterna ska kunna anpassa sina strukturer och förfaranden till de nya kraven är det dock nödvändigt med en övergångsperiod för befintliga system för utökat producentansvar. |
| --- | --- |

(9)

System för utökat producentansvar utgör en väsentlig del av en effektiv avfallshantering, men systemens effektivitet och resultat skiljer sig avsevärt mellan medlemsstaterna. Det är därför nödvändigt att fastställa minimikrav för system för utökat producentansvar
  , antingen de är individuella eller kollektiva
  .
  Man måste skilja mellan de minimikrav som gäller för alla system och de som gäller bara för kollektiva system. Alla
  dessa krav bör
  dock
  minska kostnaderna och förbättra resultaten
  , genom sådana åtgärder som att underlätta ett bättre genomförande av separat insamling och sortering, säkerställa materialåtervinning av bättre kvalitet, bidra till att säkra försörjningen med sekundära råvaror på ett kostnadseffektivt sätt,
  samt garantera lika villkor, även för små och medelstora företag
  och företag inom e-handeln, och undanröja hinder för en väl fungerande inre marknad
  .
  Dessa krav
  bör även bidra till att kostnader för uttjänta produkter inkluderas i produktpriserna och ge incitament för tillverkarna att
  utveckla smarta företagsmodeller och att, när de utformar sina produkter,
  beakta
  avfallshierarkin genom stimulans till hållbarhet,
  möjligheter till materialåtervinning, återanvändning
  och reparation
  .
  De bör uppmuntra till att ämnen som enligt definitionen i artikel 57 i förordning (EG) nr 1907/2006 inger mycket stora betänkligheter successivt ersätts, om det finns lämpliga alternativa ämnen eller tekniker som är ekonomiskt och tekniskt användbara. Genomförandet av minimikraven för utökat producentansvar bör övervakas av oberoende myndigheter och inte lägga någon oproportionerlig ekonomisk eller administrativ börda på offentliga organ, ekonomiska aktörer eller konsumenter.
  Kraven bör gälla för både nya och befintliga system för utökat producentansvar. För att producenterna ska kunna anpassa sina strukturer och förfaranden till de nya kraven är det dock nödvändigt med en övergångsperiod för befintliga system för utökat producentansvar.

Ändring 29

Förslag till direktiv

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | Bestämmelserna om utökat producentansvar i detta direktiv bör gälla, utan att det påverkar bestämmelserna om utökat producentansvar i annan unionslagstiftning, framför allt om särskilda avfallsströmmar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

Bestämmelserna om utökat producentansvar i detta direktiv bör gälla, utan att det påverkar bestämmelserna om utökat producentansvar i annan unionslagstiftning, framför allt om särskilda avfallsströmmar.

Ändring 30

Förslag till direktiv

Skäl 9b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9b) | Kommissionen bör utan dröjsmål anta riktlinjer om anpassningen av tillverkarnas bidrag i system för utökat producentansvar, för att medlemsstaterna ska få hjälp med att genomföra detta direktiv till nytta för den inre marknaden. För att säkerställa en sammanhängande inre marknad bör kommissionen också, med hjälp av delegerade akter, kunna anta harmoniserade kriterier för detta ändamål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9b)

Kommissionen bör utan dröjsmål anta riktlinjer om anpassningen av tillverkarnas bidrag i system för utökat producentansvar, för att medlemsstaterna ska få hjälp med att genomföra detta direktiv till nytta för den inre marknaden. För att säkerställa en sammanhängande inre marknad bör kommissionen också, med hjälp av delegerade akter, kunna anta harmoniserade kriterier för detta ändamål.

Ändring 31

Förslag till direktiv

Skäl 9c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9c) | När det införs system för kollektivt genomförande av utökat producentansvar bör medlemsstaterna ta med skyddsåtgärder mot intressekonflikter mellan uppdragstagare och organisationer för utökat producentansvar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9c)

När det införs system för kollektivt genomförande av utökat producentansvar bör medlemsstaterna ta med skyddsåtgärder mot intressekonflikter mellan uppdragstagare och organisationer för utökat producentansvar.

Ändring 32

Förslag till direktiv

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Förebyggande av avfall är det effektivaste sättet att förbättra resurseffektiviteten
  och
  minska miljöpåverkan från avfall. Det är därför viktigt att medlemsstaterna vidtar lämpliga åtgärder för att förebygga avfallsgenerering
  och
  övervaka och utvärdera framstegen
  i
  genomförandet av sådana åtgärder. Gemensamma indikatorer bör fastställas för att få ett enhetligt mått på
  de
  övergripande
  framstegen i
  genomförandet av avfallsförebyggande åtgärder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Förebyggande av avfall är det effektivaste sättet att förbättra resurseffektiviteten
  och
  minska miljöpåverkan från avfall. Det är därför viktigt att medlemsstaterna vidtar lämpliga åtgärder för att förebygga avfallsgenerering
  och
  övervaka och utvärdera framstegen
  i
  genomförandet av sådana åtgärder. Gemensamma indikatorer bör fastställas för att få ett enhetligt mått på
  de
  övergripande
  framstegen i
  genomförandet av avfallsförebyggande åtgärder.

| (10) | Förebyggande av avfall är det effektivaste sättet att förbättra resurseffektiviteten, minska miljöpåverkan från avfall
  , främja slitstarka, återvinningsbara, återanvändbara material av hög kvalitet och minska beroendet av import av alltmer sällsynta råvaror
  .
  Utvecklingen av innovativa företagsmodeller är viktig i detta avseende.
  Det är därför viktigt att medlemsstaterna
  fastställer mål för förebyggandet och
  vidtar lämpliga åtgärder för att förebygga avfallsgenerering
  och nedskräpning, också genom att använda ekonomiska instrument och andra åtgärder som leder till att ämnen som enligt definitionen i artikel 57 i förordning (EG) nr 1907/2006 inger mycket stora betänkligheter successivt ersätts, om det finns lämpliga alternativa ämnen eller tekniker som är ekonomiskt och tekniskt användbara, samt för att motverka planerat åldrande, stödja återanvändning, öka konsumentmakten genom bättre produktinformation och uppmuntra till informationskampanjer om förebyggande av avfall. Medlemsstaterna bör också
  övervaka och utvärdera framstegen
  som görs med
  genomförandet av sådana åtgärder
  samt framstegen med att minska avfallsgenereringen, och ha som mål att frikoppla den från den ekonomiska tillväxten
  . Gemensamma indikatorer
  och metoder
  bör fastställas för att få ett enhetligt mått på
  vilka
  övergripande
  framsteg som har gjorts med
  genomförandet av avfallsförebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

(10)

Förebyggande av avfall är det effektivaste sättet att förbättra resurseffektiviteten, minska miljöpåverkan från avfall
  , främja slitstarka, återvinningsbara, återanvändbara material av hög kvalitet och minska beroendet av import av alltmer sällsynta råvaror
  .
  Utvecklingen av innovativa företagsmodeller är viktig i detta avseende.
  Det är därför viktigt att medlemsstaterna
  fastställer mål för förebyggandet och
  vidtar lämpliga åtgärder för att förebygga avfallsgenerering
  och nedskräpning, också genom att använda ekonomiska instrument och andra åtgärder som leder till att ämnen som enligt definitionen i artikel 57 i förordning (EG) nr 1907/2006 inger mycket stora betänkligheter successivt ersätts, om det finns lämpliga alternativa ämnen eller tekniker som är ekonomiskt och tekniskt användbara, samt för att motverka planerat åldrande, stödja återanvändning, öka konsumentmakten genom bättre produktinformation och uppmuntra till informationskampanjer om förebyggande av avfall. Medlemsstaterna bör också
  övervaka och utvärdera framstegen
  som görs med
  genomförandet av sådana åtgärder
  samt framstegen med att minska avfallsgenereringen, och ha som mål att frikoppla den från den ekonomiska tillväxten
  . Gemensamma indikatorer
  och metoder
  bör fastställas för att få ett enhetligt mått på
  vilka
  övergripande
  framsteg som har gjorts med
  genomförandet av avfallsförebyggande åtgärder.

Ändring 33

Förslag till direktiv

Skäl 10a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10a) | Genom att främja en hållbar produktion och konsumtion kan avfall förebyggas i stor utsträckning. Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att göra konsumenterna medvetna om dessa frågor och uppmuntra dem att mer aktivt bidra till bättre resurseffektivitet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10a)

Genom att främja en hållbar produktion och konsumtion kan avfall förebyggas i stor utsträckning. Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att göra konsumenterna medvetna om dessa frågor och uppmuntra dem att mer aktivt bidra till bättre resurseffektivitet.

Ändring 34

Förslag till direktiv

Skäl 10b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10b) | Den ursprungliga avfallsproducenten har en avgörande roll att spela för förebyggande av avfall och under den första etappen av selektiv sortering. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10b)

Den ursprungliga avfallsproducenten har en avgörande roll att spela för förebyggande av avfall och under den första etappen av selektiv sortering.

Ändring 35

Förslag till direktiv

Skäl 11a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11a) | För att minska matsvinn och förebygga livsmedelsavfall längs hela leveranskedjan bör en hierarki för livsmedelsavfall inrättas, som fastställs i artikel 4a. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11a)

För att minska matsvinn och förebygga livsmedelsavfall längs hela leveranskedjan bör en hierarki för livsmedelsavfall inrättas, som fastställs i artikel 4a.

Ändring 36

Förslag till direktiv

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att främja förebyggande av livsmedelsavfall, i linje med den agenda för hållbar utveckling fram till 2030 som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015, och i synnerhet dess mål att
  halvera
  livsmedelsavfallet fram till 2030. Dessa åtgärder bör syfta till att förebygga livsmedelsavfall
  i
  primärproduktionen,
  inom bearbetning och tillverkning, i detaljhandel och annan livsmedelsdistribution, i restauranger och cateringtjänster samt i hushållen
  . Med tanke på de miljömässiga och ekonomiska fördelarna med att förebygga livsmedelsavfall bör medlemsstaterna fastställa särskilda åtgärder för att åstadkomma detta.
  De
  bör också mäta vilka framsteg som görs
  när det gäller
  att minska livsmedelsavfallet. För att underlätta utbyte av bästa praxis inom EU, både mellan medlemsstaterna och mellan livsmedelsföretagare, bör
  enhetliga
  metoder för sådan mätning fastställas. Rapportering om mängden livsmedelsavfall bör ske
  vartannat
  år. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att främja förebyggande av livsmedelsavfall, i linje med den agenda för hållbar utveckling fram till 2030 som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015, och i synnerhet dess mål att
  halvera
  livsmedelsavfallet fram till 2030. Dessa åtgärder bör syfta till att förebygga livsmedelsavfall
  i
  primärproduktionen,
  inom bearbetning och tillverkning, i detaljhandel och annan livsmedelsdistribution, i restauranger och cateringtjänster samt i hushållen
  . Med tanke på de miljömässiga och ekonomiska fördelarna med att förebygga livsmedelsavfall bör medlemsstaterna fastställa särskilda åtgärder för att åstadkomma detta.
  De
  bör också mäta vilka framsteg som görs
  när det gäller
  att minska livsmedelsavfallet. För att underlätta utbyte av bästa praxis inom EU, både mellan medlemsstaterna och mellan livsmedelsföretagare, bör
  enhetliga
  metoder för sådan mätning fastställas. Rapportering om mängden livsmedelsavfall bör ske
  vartannat
  år.

| (12) | Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att främja förebyggande
  och minskning
  av livsmedelsavfall, i linje med den agenda för hållbar utveckling fram till 2030 som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015, och i synnerhet dess mål att
  minska
  livsmedelsavfallet
  med 50 %
  fram till 2030. Dessa åtgärder bör syfta till att förebygga
  och minska den sammanlagda genereringen av
  livsmedelsavfall
  på bearbetnings-, tillverknings-, detaljhandels- och konsumentnivå, jämte matsvinn längs hela produktions- och leveranskedjan, inklusive vid
  primärproduktionen
  , transporterna och lagringen
  . Med tanke på de miljömässiga
  , sociala
  och ekonomiska fördelarna med att förebygga livsmedelsavfall bör medlemsstaterna fastställa särskilda åtgärder för att åstadkomma detta
  , också i form av att i sina avfallsförebyggande program ta med informationskampanjer för att visa hur livsmedelsavfall kan förebyggas
  .
  Med dessa åtgärder bör medlemsstaterna syfta till att uppnå ett unionsomfattande minskningsmål för livsmedelsavfall om 30 % fram till 2025 och 50 % fram till 2030. Medlemsstaterna
  bör också mäta vilka framsteg som görs
  med
  att minska livsmedelsavfallet
  och matsvinnet
  . För att
  mäta framstegen och
  underlätta utbyte av bästa praxis inom EU, både mellan medlemsstaterna och mellan livsmedelsföretagare, bör
  gemensamma
  metoder för sådan mätning fastställas. Rapportering om mängden livsmedelsavfall bör ske
  varje
  år. |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att främja förebyggande
  och minskning
  av livsmedelsavfall, i linje med den agenda för hållbar utveckling fram till 2030 som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015, och i synnerhet dess mål att
  minska
  livsmedelsavfallet
  med 50 %
  fram till 2030. Dessa åtgärder bör syfta till att förebygga
  och minska den sammanlagda genereringen av
  livsmedelsavfall
  på bearbetnings-, tillverknings-, detaljhandels- och konsumentnivå, jämte matsvinn längs hela produktions- och leveranskedjan, inklusive vid
  primärproduktionen
  , transporterna och lagringen
  . Med tanke på de miljömässiga
  , sociala
  och ekonomiska fördelarna med att förebygga livsmedelsavfall bör medlemsstaterna fastställa särskilda åtgärder för att åstadkomma detta
  , också i form av att i sina avfallsförebyggande program ta med informationskampanjer för att visa hur livsmedelsavfall kan förebyggas
  .
  Med dessa åtgärder bör medlemsstaterna syfta till att uppnå ett unionsomfattande minskningsmål för livsmedelsavfall om 30 % fram till 2025 och 50 % fram till 2030. Medlemsstaterna
  bör också mäta vilka framsteg som görs
  med
  att minska livsmedelsavfallet
  och matsvinnet
  . För att
  mäta framstegen och
  underlätta utbyte av bästa praxis inom EU, både mellan medlemsstaterna och mellan livsmedelsföretagare, bör
  gemensamma
  metoder för sådan mätning fastställas. Rapportering om mängden livsmedelsavfall bör ske
  varje
  år.

Ändring 37

Förslag till direktiv

Skäl 12a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12a) | För att förebygga livsmedelsavfall bör medlemsstaterna införa incitament för att osålda produkter i detaljhandel och inom cateringverksamhet ska samlas in och distribueras till välgörenhetsorganisationer. För att minska livsmedelsavfallet bör även konsumenterna väckas till bättre medvetenhet om innebörden i hållbarhetsdatum. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12a)

Ändring 39

Förslag till direktiv

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Industriavfall, vissa delar av affärsavfall och utvinningsavfall är extremt diversifierade i fråga om sammansättning och volym, och skiljer sig mycket åt beroende på medlemsstatens ekonomiska struktur, den avfallsgenererande industri- eller affärssektorns struktur och industri- eller företagstätheten i ett givet geografiskt område. För industri- och utvinningsavfall
  är
  det
  därför
  i de flesta fall
  lämpligt med
  en industriellt inriktad ansats för att lösa särskilda frågor kring hanteringen av en viss typ av avfall, med användning av referensdokument för bästa tillgängliga teknik och liknande instrument16. Förpackningsavfall från industri- och affärssektorer
  , inklusive förbättringar på dessa områden, bör emellertid även fortsättningsvis
  omfattas av kraven i direktiv 94/62/EG och direktiv 2008/98/EG. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Industriavfall, vissa delar av affärsavfall och utvinningsavfall är extremt diversifierade i fråga om sammansättning och volym, och skiljer sig mycket åt beroende på medlemsstatens ekonomiska struktur, den avfallsgenererande industri- eller affärssektorns struktur och industri- eller företagstätheten i ett givet geografiskt område. För industri- och utvinningsavfall
  är
  det
  därför
  i de flesta fall
  lämpligt med
  en industriellt inriktad ansats för att lösa särskilda frågor kring hanteringen av en viss typ av avfall, med användning av referensdokument för bästa tillgängliga teknik och liknande instrument16. Förpackningsavfall från industri- och affärssektorer
  , inklusive förbättringar på dessa områden, bör emellertid även fortsättningsvis
  omfattas av kraven i direktiv 94/62/EG och direktiv 2008/98/EG.

| (13) | Industriavfall, vissa delar av affärsavfall och utvinningsavfall är extremt diversifierade i fråga om sammansättning och volym, och skiljer sig mycket åt beroende på medlemsstatens ekonomiska struktur, den avfallsgenererande industri- eller affärssektorns struktur och industri- eller företagstätheten i ett givet geografiskt område. För industri- och utvinningsavfall
  fungerar
  det i de flesta fall
  som en tillfällig lösning för uppnåendet av målen för den cirkulära ekonomin att man tillämpar
  en industriellt inriktad ansats för att lösa särskilda frågor kring hanteringen av en viss typ av avfall, med användning av referensdokument för bästa tillgängliga teknik och liknande instrument16.
  Eftersom
  förpackningsavfall från industri- och affärssektorer omfattas av kraven i direktiv 94/62/EG och direktiv 2008/98/EG
  bör kommissionen överväga att senast den 31 december 2018 fastställa mål för förberedelse för återvändning och materialåtervinning av affärsavfall och icke-farligt industriavfall, avsedda att uppnås senast 2025 och 2030
  . |
| --- | --- |

(13)

Industriavfall, vissa delar av affärsavfall och utvinningsavfall är extremt diversifierade i fråga om sammansättning och volym, och skiljer sig mycket åt beroende på medlemsstatens ekonomiska struktur, den avfallsgenererande industri- eller affärssektorns struktur och industri- eller företagstätheten i ett givet geografiskt område. För industri- och utvinningsavfall
  fungerar
  det i de flesta fall
  som en tillfällig lösning för uppnåendet av målen för den cirkulära ekonomin att man tillämpar
  en industriellt inriktad ansats för att lösa särskilda frågor kring hanteringen av en viss typ av avfall, med användning av referensdokument för bästa tillgängliga teknik och liknande instrument16.
  Eftersom
  förpackningsavfall från industri- och affärssektorer omfattas av kraven i direktiv 94/62/EG och direktiv 2008/98/EG
  bör kommissionen överväga att senast den 31 december 2018 fastställa mål för förberedelse för återvändning och materialåtervinning av affärsavfall och icke-farligt industriavfall, avsedda att uppnås senast 2025 och 2030
  .

Ändring 40

Förslag till direktiv

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | Kommissionen bör aktivt främja delningsplattformar som en affärsmodell för cirkulär ekonomi. Kommissionen bör skapa en starkare integration mellan EU:s handlingsplan för den cirkulära ekonomin och riktlinjerna för en delningsekonomi och undersöka alla tänkbara åtgärder för att ge incitament för det. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

Kommissionen bör aktivt främja delningsplattformar som en affärsmodell för cirkulär ekonomi. Kommissionen bör skapa en starkare integration mellan EU:s handlingsplan för den cirkulära ekonomin och riktlinjerna för en delningsekonomi och undersöka alla tänkbara åtgärder för att ge incitament för det.

Ändring 41

Förslag till direktiv

Skäl 13b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13b) | Övergången till en cirkulär ekonomi måste syfta till att nå de mål som fastställs i Europa 2020-strategin om en smart och hållbar tillväxt för alla, särskilt målen för miljöskydd, övergång till rena energikällor, hållbar lokal utveckling och ökning av sysselsättningen i medlemsstaterna. Utvecklingen av en cirkulär ekonomi bör därför även främja deltagandet av sådana aktörer som små och medelstora företag, företag inom social ekonomi, organisationer utan vinstintresse och aktörer verksamma inom avfallshantering på regional och lokal nivå, med målet att förbättra driften av dem överlag, stödja process- och produktinnovationer och utveckla sysselsättningen i de berörda områdena. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13b)

Övergången till en cirkulär ekonomi måste syfta till att nå de mål som fastställs i Europa 2020-strategin om en smart och hållbar tillväxt för alla, särskilt målen för miljöskydd, övergång till rena energikällor, hållbar lokal utveckling och ökning av sysselsättningen i medlemsstaterna. Utvecklingen av en cirkulär ekonomi bör därför även främja deltagandet av sådana aktörer som små och medelstora företag, företag inom social ekonomi, organisationer utan vinstintresse och aktörer verksamma inom avfallshantering på regional och lokal nivå, med målet att förbättra driften av dem överlag, stödja process- och produktinnovationer och utveckla sysselsättningen i de berörda områdena.

Ändring 42

Förslag till direktiv

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | Målen för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall bör höjas i syfte att ge betydande miljömässiga, ekonomiska och samhälleliga fördelar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Målen för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall bör höjas i syfte att ge betydande miljömässiga, ekonomiska och samhälleliga fördelar.

| (14) | Målen för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall bör höjas
  till minst 60 % fram till 2025 och minst 70 % fram till 2030
  i syfte att ge betydande miljömässiga, ekonomiska och samhälleliga fördelar
  och påskynda övergången till en cirkulär ekonomi
  . |
| --- | --- |

(14)

Målen för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall bör höjas
  till minst 60 % fram till 2025 och minst 70 % fram till 2030
  i syfte att ge betydande miljömässiga, ekonomiska och samhälleliga fördelar
  och påskynda övergången till en cirkulär ekonomi
  .

Ändring 43

Förslag till direktiv

Skäl 14a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a) | Medlemsstaterna bör stödja inrättandet av system som gynnar återanvändning och förlängning av produkters livslängd, förutsatt att detta inte blir till förfång för produktkvaliteten och produktsäkerheten. Sådana system bör särskilt inrättas för elektrisk och elektronisk utrustning, textilier, möbler, byggnadsmaterial, däck samt, såsom avses i artikel 5 i direktiv 94/62/EG för förpackningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14a)

Medlemsstaterna bör stödja inrättandet av system som gynnar återanvändning och förlängning av produkters livslängd, förutsatt att detta inte blir till förfång för produktkvaliteten och produktsäkerheten. Sådana system bör särskilt inrättas för elektrisk och elektronisk utrustning, textilier, möbler, byggnadsmaterial, däck samt, såsom avses i artikel 5 i direktiv 94/62/EG för förpackningar.

Ändring 44

Förslag till direktiv

Skäl 14b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14b) | För att gynna återanvändning bör medlemsstaterna kunna fastställa kvantitativa mål och bör vidta de åtgärder som behövs med avseende på tillverkarna för att aktörer inom återanvändning lätt ska kunna komma över de bruksanvisningar och reservdelar och den tekniska information som behövs vid återanvändningen av produkter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14b)

För att gynna återanvändning bör medlemsstaterna kunna fastställa kvantitativa mål och bör vidta de åtgärder som behövs med avseende på tillverkarna för att aktörer inom återanvändning lätt ska kunna komma över de bruksanvisningar och reservdelar och den tekniska information som behövs vid återanvändningen av produkter.

Ändring 45

Förslag till direktiv

Skäl 14c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14c) | Rollen för den sociala ekonomins företag inom sektorn för återanvändning och förberedelse för återanvändning måste bekräftas och befästas. Medlemsstaterna bör vidta de åtgärder som behövs för att främja rollen för den sociala ekonomins företag i denna sektor, när så är lämpligt också med hjälp av ekonomiska instrument, offentlig upphandling, underlättad tillgång till insamlingsställen för avfall och andra lämpliga ekonomiska eller rättsliga incitament. Det nya regelverket i paketet för den cirkulära ekonomin bör skydda dessa intressenters förmåga att fortsätta sitt arbete inom sektorn för återanvändning och förberedelse för återanvändning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14c)

Ändring 46

Förslag till direktiv

Skäl 14d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14d) | Övergången till en cirkulär ekonomi innehåller många positiva aspekter, både ekonomiska (optimerad användning av råvaruresurser), miljömässiga (skydd av miljön och minskade föroreningar från avfall) och sociala (potential att skapa socialt inkluderande sysselsättning och utveckling av sociala förbindelser). Den cirkulära ekonomin ligger i linje med den sociala och solidariska ekonomins grundsyn och genomförandet av den bör i första hand bli till nytta för miljön och samhället. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14d)

Övergången till en cirkulär ekonomi innehåller många positiva aspekter, både ekonomiska (optimerad användning av råvaruresurser), miljömässiga (skydd av miljön och minskade föroreningar från avfall) och sociala (potential att skapa socialt inkluderande sysselsättning och utveckling av sociala förbindelser). Den cirkulära ekonomin ligger i linje med den sociala och solidariska ekonomins grundsyn och genomförandet av den bör i första hand bli till nytta för miljön och samhället.

Ändring 47

Förslag till direktiv

Skäl 14e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14e) | Den sociala och solidariska ekonomins aktörer bör, genom sin verksamhet, också i form av förberedelse för återanvändning och återanvändningen själv, bidra till att främja en social och solidaritetsbaserad ekonomi. Åtgärder bör vidtas för att säkerställa att denna verksamhet blir ett bestående inslag inom unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14e)

Den sociala och solidariska ekonomins aktörer bör, genom sin verksamhet, också i form av förberedelse för återanvändning och återanvändningen själv, bidra till att främja en social och solidaritetsbaserad ekonomi. Åtgärder bör vidtas för att säkerställa att denna verksamhet blir ett bestående inslag inom unionen.

Ändring 48

Förslag till direktiv

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Genom en successiv höjning av de befintliga målen för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall bör det säkerställas att ekonomiskt värdefulla avfallsmaterial
  återanvänds
  och
  effektivt
  materialåtervinns, och att värdefulla råvaror som ingår i avfallet återförs till den europeiska ekonomin, och därigenom
  nå
  framsteg med råvaruinitiativet (17) och skapandet av en cirkulär ekonomi. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Genom en successiv höjning av de befintliga målen för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall bör det säkerställas att ekonomiskt värdefulla avfallsmaterial
  återanvänds
  och
  effektivt
  materialåtervinns, och att värdefulla råvaror som ingår i avfallet återförs till den europeiska ekonomin, och därigenom
  nå
  framsteg med råvaruinitiativet (17) och skapandet av en cirkulär ekonomi.

| (15) | Genom en successiv höjning av de befintliga målen för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall bör det säkerställas att ekonomiskt värdefulla avfallsmaterial
  effektivt förbereds för återanvändning
  och materialåtervinns,
  med garantier för en hög nivå av skydd för människors hälsa och miljön,
  och att värdefulla råvaror som ingår i avfallet återförs till den europeiska ekonomin, och därigenom
  göras
  framsteg med råvaruinitiativet (17) och skapandet av en cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

(15)

Genom en successiv höjning av de befintliga målen för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall bör det säkerställas att ekonomiskt värdefulla avfallsmaterial
  effektivt förbereds för återanvändning
  och materialåtervinns,
  med garantier för en hög nivå av skydd för människors hälsa och miljön,
  och att värdefulla råvaror som ingår i avfallet återförs till den europeiska ekonomin, och därigenom
  göras
  framsteg med råvaruinitiativet (17) och skapandet av en cirkulär ekonomi.

Ändring 49

Förslag till direktiv

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Det finns stora skillnader mellan medlemsstaternas avfallshantering, särskilt när det gäller materialåtervinning av kommunalt avfall. För att ta hänsyn till dessa skillnader bör de medlemsstater som under 2013 materialåtervann mindre än 20 % av sitt kommunala avfall enligt Eurostats uppgifter ges extra tid för att uppfylla de mål för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning som fastställts för 2025
  och 2030
  . Mot bakgrund av den genomsnittliga årliga ökning av andelen återanvänt och materialåtervunnet avfall som noterats i medlemsstaterna under de senaste femton åren skulle dessa medlemsstater behöva öka sin kapacitet för materialåtervinning i en takt som ligger klart över det historiska genomsnittet för att kunna uppfylla målen. För att säkerställa att det görs kontinuerliga framsteg mot målen och att brister i genomförandet åtgärdas i tid bör medlemsstater som beviljas extra tid uppfylla olika delmål och ta fram
  en genomförandeplan
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Det finns stora skillnader mellan medlemsstaternas avfallshantering, särskilt när det gäller materialåtervinning av kommunalt avfall. För att ta hänsyn till dessa skillnader bör de medlemsstater som under 2013 materialåtervann mindre än 20 % av sitt kommunala avfall enligt Eurostats uppgifter ges extra tid för att uppfylla de mål för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning som fastställts för 2025
  och 2030
  . Mot bakgrund av den genomsnittliga årliga ökning av andelen återanvänt och materialåtervunnet avfall som noterats i medlemsstaterna under de senaste femton åren skulle dessa medlemsstater behöva öka sin kapacitet för materialåtervinning i en takt som ligger klart över det historiska genomsnittet för att kunna uppfylla målen. För att säkerställa att det görs kontinuerliga framsteg mot målen och att brister i genomförandet åtgärdas i tid bör medlemsstater som beviljas extra tid uppfylla olika delmål och ta fram
  en genomförandeplan
  .

| (16) | Det finns stora skillnader mellan medlemsstaternas avfallshantering, särskilt när det gäller materialåtervinning av kommunalt avfall. För att ta hänsyn till dessa skillnader bör de medlemsstater som under 2013 materialåtervann mindre än 20 % av sitt kommunala avfall enligt Eurostats uppgifter
  , och som inte ansågs löpa risk för att fram till 2025 inte hinna uppnå sitt mål om att minst 50 % av deras kommunala avfall ska förberedas för återanvändning eller materialåtervinnas,
  ges extra tid för att uppfylla de mål för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning som fastställts för 2025.
  Samma medlemsstater skulle också kunna ges extra tid för att uppfylla de mål för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning som fastställts för 2030, om de inte anses löpa risk för att inte hinna uppnå sitt mål om att minst 60 % av deras kommunala avfall ska förberedas för återanvändning eller materialåtervinnas senast 2030.
  Mot bakgrund av den genomsnittliga årliga ökning av andelen återanvänt och materialåtervunnet avfall som noterats i medlemsstaterna under de senaste femton åren skulle dessa medlemsstater behöva öka sin kapacitet för materialåtervinning i en takt som ligger klart över det historiska genomsnittet för att kunna uppfylla målen. För att säkerställa att det görs kontinuerliga framsteg mot målen och att brister i genomförandet åtgärdas i tid bör medlemsstater som beviljas extra tid uppfylla olika delmål och ta fram
  genomförandeplaner, vars effektivitet bör bedömas av kommissionen på grundval av definierade kriterier
  . |
| --- | --- |

(16)

Det finns stora skillnader mellan medlemsstaternas avfallshantering, särskilt när det gäller materialåtervinning av kommunalt avfall. För att ta hänsyn till dessa skillnader bör de medlemsstater som under 2013 materialåtervann mindre än 20 % av sitt kommunala avfall enligt Eurostats uppgifter
  , och som inte ansågs löpa risk för att fram till 2025 inte hinna uppnå sitt mål om att minst 50 % av deras kommunala avfall ska förberedas för återanvändning eller materialåtervinnas,
  ges extra tid för att uppfylla de mål för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning som fastställts för 2025.
  Samma medlemsstater skulle också kunna ges extra tid för att uppfylla de mål för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning som fastställts för 2030, om de inte anses löpa risk för att inte hinna uppnå sitt mål om att minst 60 % av deras kommunala avfall ska förberedas för återanvändning eller materialåtervinnas senast 2030.
  Mot bakgrund av den genomsnittliga årliga ökning av andelen återanvänt och materialåtervunnet avfall som noterats i medlemsstaterna under de senaste femton åren skulle dessa medlemsstater behöva öka sin kapacitet för materialåtervinning i en takt som ligger klart över det historiska genomsnittet för att kunna uppfylla målen. För att säkerställa att det görs kontinuerliga framsteg mot målen och att brister i genomförandet åtgärdas i tid bör medlemsstater som beviljas extra tid uppfylla olika delmål och ta fram
  genomförandeplaner, vars effektivitet bör bedömas av kommissionen på grundval av definierade kriterier
  .

Ändring 50

Förslag till direktiv

Skäl 16a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16a) | För att säkerställa att sekundära råvaror av hög kvalitet tas i bruk bör kvalitetsstandarder följas vid den slutliga materialåtervinningsprocessen. Kommissionen bör därför begära att de europeiska standardiseringsorganisationerna utvecklar standarder för både avfall som förs in i den slutliga materialåtervinningsprocessen och för sekundära råvaror, i synnerhet för plast, utgående från bästa produktionspraxis på marknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16a)

För att säkerställa att sekundära råvaror av hög kvalitet tas i bruk bör kvalitetsstandarder följas vid den slutliga materialåtervinningsprocessen. Kommissionen bör därför begära att de europeiska standardiseringsorganisationerna utvecklar standarder för både avfall som förs in i den slutliga materialåtervinningsprocessen och för sekundära råvaror, i synnerhet för plast, utgående från bästa produktionspraxis på marknaden.

Ändring 51

Förslag till direktiv

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | För att garantera tillförlitligheten hos de uppgifter som samlas in om förberedelse för återanvändning är det viktigt att fastställa gemensamma regler för rapportering. Det är också viktigt att fastställa mer exakta bestämmelser om hur medlemsstaterna ska rapportera vad som verkligen materialåtervinns och kan tillgodoräknas när det gäller uppnåendet av målen för materialåtervinning.
  I detta syfte måste
  rapporteringen om uppnåendet av målen för materialåtervinning
  i regel
  grundas på tillförseln till den slutliga materialåtervinningsprocessen.
  För att begränsa det administrativa arbetet bör medlemsstaterna, på strikta villkor, tillåtas att rapportera materialåtervinningsgrader på grundval av produktionen vid sorteringsanläggningar.
  Viktförluster av material eller ämnen på grund av fysiska och/eller kemiska omvandlingsprocesser som ingår i den slutliga materialåtervinningsprocessen bör inte dras av från vikten av det avfall som rapporteras som återvunnet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

För att garantera tillförlitligheten hos de uppgifter som samlas in om förberedelse för återanvändning är det viktigt att fastställa gemensamma regler för rapportering. Det är också viktigt att fastställa mer exakta bestämmelser om hur medlemsstaterna ska rapportera vad som verkligen materialåtervinns och kan tillgodoräknas när det gäller uppnåendet av målen för materialåtervinning.
  I detta syfte måste
  rapporteringen om uppnåendet av målen för materialåtervinning
  i regel
  grundas på tillförseln till den slutliga materialåtervinningsprocessen.
  För att begränsa det administrativa arbetet bör medlemsstaterna, på strikta villkor, tillåtas att rapportera materialåtervinningsgrader på grundval av produktionen vid sorteringsanläggningar.
  Viktförluster av material eller ämnen på grund av fysiska och/eller kemiska omvandlingsprocesser som ingår i den slutliga materialåtervinningsprocessen bör inte dras av från vikten av det avfall som rapporteras som återvunnet.

| (17) | För att garantera tillförlitligheten hos de uppgifter som samlas in om förberedelse för återanvändning är det viktigt att fastställa gemensamma regler för rapportering
  , där hänsyn tas till att man bör undvika att betunga små och medelstora aktörer med överdriven administration
  . Det är också viktigt att fastställa mer exakta bestämmelser om hur medlemsstaterna ska rapportera vad som verkligen materialåtervinns och kan tillgodoräknas när det gäller uppnåendet av målen för materialåtervinning.
  Beräkningen av materialåtervunnet kommunalt avfall bör baseras på en harmoniserad metod, så att inte medlemsstaterna kan rapportera kasserat avfall som materialåtervunnet avfall.
  Rapporteringen om uppnåendet av målen för materialåtervinning
  måste därför
  grundas på tillförseln till den slutliga materialåtervinningsprocessen. Viktförluster av material eller ämnen på grund av fysiska och/eller kemiska omvandlingsprocesser som ingår i den slutliga materialåtervinningsprocessen bör inte dras av från vikten av det avfall som rapporteras som återvunnet. |
| --- | --- |

(17)

För att garantera tillförlitligheten hos de uppgifter som samlas in om förberedelse för återanvändning är det viktigt att fastställa gemensamma regler för rapportering
  , där hänsyn tas till att man bör undvika att betunga små och medelstora aktörer med överdriven administration
  . Det är också viktigt att fastställa mer exakta bestämmelser om hur medlemsstaterna ska rapportera vad som verkligen materialåtervinns och kan tillgodoräknas när det gäller uppnåendet av målen för materialåtervinning.
  Beräkningen av materialåtervunnet kommunalt avfall bör baseras på en harmoniserad metod, så att inte medlemsstaterna kan rapportera kasserat avfall som materialåtervunnet avfall.
  Rapporteringen om uppnåendet av målen för materialåtervinning
  måste därför
  grundas på tillförseln till den slutliga materialåtervinningsprocessen. Viktförluster av material eller ämnen på grund av fysiska och/eller kemiska omvandlingsprocesser som ingår i den slutliga materialåtervinningsprocessen bör inte dras av från vikten av det avfall som rapporteras som återvunnet.

Ändring 52

Förslag till direktiv

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | Vid beräkningen av om målen för
  förberedelse för återanvändning och materialåtervinning
  uppnås,
  bör
  medlemsstaterna kunna räkna in produkter och komponenter som förbereds för återanvändning
  av erkända aktörer inom återanvändning
  eller genom
  erkända pantsystem och materialåtervinning
  av metaller i samband med förbränning. För att säkerställa en enhetlig beräkning av dessa uppgifter kommer kommissionen att anta närmare bestämmelser om fastställandet av erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning och erkända pantsystem
  , om kvalitetskriterier för materialåtervunna metaller
  samt om insamling, kontroll och rapportering av uppgifter
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

Vid beräkningen av om målen för
  förberedelse för återanvändning och materialåtervinning
  uppnås,
  bör
  medlemsstaterna kunna räkna in produkter och komponenter som förbereds för återanvändning
  av erkända aktörer inom återanvändning
  eller genom
  erkända pantsystem och materialåtervinning
  av metaller i samband med förbränning. För att säkerställa en enhetlig beräkning av dessa uppgifter kommer kommissionen att anta närmare bestämmelser om fastställandet av erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning och erkända pantsystem
  , om kvalitetskriterier för materialåtervunna metaller
  samt om insamling, kontroll och rapportering av uppgifter
  .

| (18) | För att säkerställa en enhetlig beräkning av uppgifter om
  förberedelse för återanvändning och materialåtervinning bör
  kommissionen anta närmare bestämmelser om fastställandet
  av erkända aktörer inom
  förberedelse för
  återanvändning, erkända pantsystem och
  aktörer inom slutlig
  materialåtervinning
  , om närmare bestämmelser för insamling, spårbarhet, kontroll och rapportering av uppgifter, samt
  om kvalitetskriterier för materialåtervunna metaller
  , som materialåtervunnits i samband med förbränning eller samförbränning
  .
  Vid beräkningen av huruvida målen för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning har uppnåtts och efter antagandet av den harmoniserade beräkningsmetoden bör medlemsstaterna kunna ta hänsyn till den materialåtervinning av metaller som äger rum i samband med förbränning. |
| --- | --- |

(18)

För att säkerställa en enhetlig beräkning av uppgifter om
  förberedelse för återanvändning och materialåtervinning bör
  kommissionen anta närmare bestämmelser om fastställandet
  av erkända aktörer inom
  förberedelse för
  återanvändning, erkända pantsystem och
  aktörer inom slutlig
  materialåtervinning
  , om närmare bestämmelser för insamling, spårbarhet, kontroll och rapportering av uppgifter, samt
  om kvalitetskriterier för materialåtervunna metaller
  , som materialåtervunnits i samband med förbränning eller samförbränning
  .
  Vid beräkningen av huruvida målen för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning har uppnåtts och efter antagandet av den harmoniserade beräkningsmetoden bör medlemsstaterna kunna ta hänsyn till den materialåtervinning av metaller som äger rum i samband med förbränning.

Ändring 53

Förslag till direktiv

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | För att öka andelen avfall som förbereds för återanvändning eller materialåtervinns i medlemsstaterna är det av största vikt att skyldigheten att inrätta system för separat insamling av papper, metall, plast
  och
  glas efterlevs. Dessutom bör biologiskt avfall samlas in separat för att bidra till en ökad nivå av förberedelse för återanvändning och materialåtervinning och förebyggande av förorening av torra återvinningsbara material. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

För att öka andelen avfall som förbereds för återanvändning eller materialåtervinns i medlemsstaterna är det av största vikt att skyldigheten att inrätta system för separat insamling av papper, metall, plast
  och
  glas efterlevs. Dessutom bör biologiskt avfall samlas in separat för att bidra till en ökad nivå av förberedelse för återanvändning och materialåtervinning och förebyggande av förorening av torra återvinningsbara material.

| (20) | För att öka andelen avfall som förbereds för återanvändning eller materialåtervinns i medlemsstaterna är det av största vikt att skyldigheten att inrätta system för separat insamling av papper, metall, plast, glas
  , textilier och biologiskt avfall
  efterlevs. Dessutom bör biologiskt avfall samlas in separat
  och materialåtervinnas
  för att bidra till en ökad nivå av förberedelse för återanvändning och materialåtervinning och förebyggande av förorening av torra återvinningsbara material
  , samt för att undvika att sådant avfall förbränns och deponeras
  .
  Dessutom bör forskning om tänkbara insamlings- och materialåtervinningssystem även för andra flöden och nya material uppmuntras och intensifieras. |
| --- | --- |

(20)

För att öka andelen avfall som förbereds för återanvändning eller materialåtervinns i medlemsstaterna är det av största vikt att skyldigheten att inrätta system för separat insamling av papper, metall, plast, glas
  , textilier och biologiskt avfall
  efterlevs. Dessutom bör biologiskt avfall samlas in separat
  och materialåtervinnas
  för att bidra till en ökad nivå av förberedelse för återanvändning och materialåtervinning och förebyggande av förorening av torra återvinningsbara material
  , samt för att undvika att sådant avfall förbränns och deponeras
  .
  Dessutom bör forskning om tänkbara insamlings- och materialåtervinningssystem även för andra flöden och nya material uppmuntras och intensifieras.

Ändring 54

Förslag till direktiv

Skäl 20a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (20a) | Bioekonomin spelar en avgörande roll för en tryggad råvaruförsörjning i hela unionen. En ändamålsenligare användning av kommunalt avfall skulle kunna skapa ett viktigt incitament för den bioekonomiska leveranskedjan. En hållbar hantering av biologiskt avfall ger framför allt en möjlighet att ersätta råvaror baserade på fossila bränslen med förnybara källor vid produktion av material och råvaror. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20a)

Bioekonomin spelar en avgörande roll för en tryggad råvaruförsörjning i hela unionen. En ändamålsenligare användning av kommunalt avfall skulle kunna skapa ett viktigt incitament för den bioekonomiska leveranskedjan. En hållbar hantering av biologiskt avfall ger framför allt en möjlighet att ersätta råvaror baserade på fossila bränslen med förnybara källor vid produktion av material och råvaror.

Ändring 55

Förslag till direktiv

Skäl 20b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (20b) | För att inte avfallshanteringen ska leda till en inlåsning av resurser lägre ner i avfallshierarkin, för att möjliggöra materialåtervinning av hög kvalitet och för att stimulera användningen av sekundära råvaror av hög kvalitet bör medlemsstaterna säkerställa att biologiskt avfall insamlas separat och genomgår organisk materialåtervinning där högt ställda miljöskyddskrav uppfylls och där produktionen uppfyller relevanta normer för hög kvalitet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20b)

För att inte avfallshanteringen ska leda till en inlåsning av resurser lägre ner i avfallshierarkin, för att möjliggöra materialåtervinning av hög kvalitet och för att stimulera användningen av sekundära råvaror av hög kvalitet bör medlemsstaterna säkerställa att biologiskt avfall insamlas separat och genomgår organisk materialåtervinning där högt ställda miljöskyddskrav uppfylls och där produktionen uppfyller relevanta normer för hög kvalitet.

Ändring 56

Förslag till direktiv

Skäl 20c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (20c) | Trots separat insamling hamnar en mängd produkter som kan materialåtervinnas fortfarande i blandat avfall. Med sortering av hög kvalitet, särskilt optisk sortering, kan en betydande mängd material sorteras ut från restavfallet och senare materialåtervinnas och upparbetas till sekundära råvaror. Medlemsstaterna bör därför vidta åtgärder för att säkerställa att även avfall som inte samlas in separat ändå sorteras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20c)

Trots separat insamling hamnar en mängd produkter som kan materialåtervinnas fortfarande i blandat avfall. Med sortering av hög kvalitet, särskilt optisk sortering, kan en betydande mängd material sorteras ut från restavfallet och senare materialåtervinnas och upparbetas till sekundära råvaror. Medlemsstaterna bör därför vidta åtgärder för att säkerställa att även avfall som inte samlas in separat ändå sorteras.

Ändring 57

Förslag till direktiv

Skäl 20d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (20d) | För att kommunalt avfall inte ska förorenas med farliga ämnen som kan sänka materialåtervinningskvaliteten och därmed hämma upptaget av sekundära råvaror bör medlemsstaterna skapa separata insamlingssystem för farligt hushållsavfall. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20d)

För att kommunalt avfall inte ska förorenas med farliga ämnen som kan sänka materialåtervinningskvaliteten och därmed hämma upptaget av sekundära råvaror bör medlemsstaterna skapa separata insamlingssystem för farligt hushållsavfall.

Ändring 58

Förslag till direktiv

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | Det är fortfarande problematiskt att säkerställa en korrekt hantering av farligt avfall i unionen, och uppgifter om hanteringen av sådant avfall saknas delvis. Det är därför nödvändigt att stärka systemen för registrering och spårbarhet genom att inrätta elektroniska register för farligt avfall i medlemsstaterna. Elektronisk insamling av uppgifter bör utvidgas till andra avfallstyper
  , när det är lämpligt,
  för att underlätta registreringsarbetet för företag och förvaltningar och för att förbättra övervakningen av avfallsflöden i unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

Det är fortfarande problematiskt att säkerställa en korrekt hantering av farligt avfall i unionen, och uppgifter om hanteringen av sådant avfall saknas delvis. Det är därför nödvändigt att stärka systemen för registrering och spårbarhet genom att inrätta elektroniska register för farligt avfall i medlemsstaterna. Elektronisk insamling av uppgifter bör utvidgas till andra avfallstyper
  , när det är lämpligt,
  för att underlätta registreringsarbetet för företag och förvaltningar och för att förbättra övervakningen av avfallsflöden i unionen.

| (21) | Det är fortfarande problematiskt att säkerställa en korrekt hantering av farligt avfall i unionen, och uppgifter om hanteringen av sådant avfall saknas delvis. Det är därför nödvändigt att stärka systemen för registrering och spårbarhet genom att inrätta elektroniska register för farligt avfall i medlemsstaterna. Elektronisk insamling av uppgifter bör utvidgas till andra avfallstyper för att underlätta registreringsarbetet för företag och förvaltningar och för att förbättra övervakningen av avfallsflöden i unionen. |
| --- | --- |

(21)

Det är fortfarande problematiskt att säkerställa en korrekt hantering av farligt avfall i unionen, och uppgifter om hanteringen av sådant avfall saknas delvis. Det är därför nödvändigt att stärka systemen för registrering och spårbarhet genom att inrätta elektroniska register för farligt avfall i medlemsstaterna. Elektronisk insamling av uppgifter bör utvidgas till andra avfallstyper för att underlätta registreringsarbetet för företag och förvaltningar och för att förbättra övervakningen av avfallsflöden i unionen.

Ändring 59

Förslag till direktiv

Skäl 21a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (21a) | Separat insamling av spilloljor, följd av regenerering, är till stor nytta för ekonomin och miljön, och även för försörjningstryggheten. Separat insamling bör införas, tillsammans med mål för regenerering av spilloljor. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21a)

Separat insamling av spilloljor, följd av regenerering, är till stor nytta för ekonomin och miljön, och även för försörjningstryggheten. Separat insamling bör införas, tillsammans med mål för regenerering av spilloljor.

Ändring 60

Förslag till direktiv

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | Detta direktiv fastställer långsiktiga mål för avfallshanteringen i unionen och ger de ekonomiska aktörerna och medlemsstaterna tydlig vägledning för de investeringar som krävs för att uppnå dessa mål. När medlemsstaterna utarbetar sina nationella strategier för avfallshantering och planerar investeringar i infrastrukturen för avfallshantering bör de på ett genomtänkt sätt utnyttja de europeiska struktur- och investeringsfonderna genom att främja förebyggande, återanvändning
  och
  materialåtervinning, i linje med avfallshierarkin. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

Detta direktiv fastställer långsiktiga mål för avfallshanteringen i unionen och ger de ekonomiska aktörerna och medlemsstaterna tydlig vägledning för de investeringar som krävs för att uppnå dessa mål. När medlemsstaterna utarbetar sina nationella strategier för avfallshantering och planerar investeringar i infrastrukturen för avfallshantering bör de på ett genomtänkt sätt utnyttja de europeiska struktur- och investeringsfonderna genom att främja förebyggande, återanvändning
  och
  materialåtervinning, i linje med avfallshierarkin.

| (22) | Detta direktiv fastställer långsiktiga mål för avfallshanteringen i unionen och ger de ekonomiska aktörerna och medlemsstaterna tydlig vägledning för de investeringar som krävs för att uppnå dessa mål. När medlemsstaterna utarbetar sina nationella strategier för avfallshantering och planerar investeringar i infrastrukturen för avfallshantering
  och i den cirkulära ekonomin
  bör de på ett genomtänkt sätt utnyttja de europeiska struktur- och investeringsfonderna genom att
  först
  främja förebyggande
  och
  återanvändning
  , följt
  av materialåtervinning, i linje med avfallshierarkin.
  Kommissionen bör, i enlighet med avfallshierarkin, göra det möjligt att använda Horisont 2020 och de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att utveckla en effektiv ekonomisk ram till hjälp för lokala myndigheter att genomföra kraven i detta direktiv och finansiera införandet av innovativ teknik och avfallshantering. |
| --- | --- |

(22)

Detta direktiv fastställer långsiktiga mål för avfallshanteringen i unionen och ger de ekonomiska aktörerna och medlemsstaterna tydlig vägledning för de investeringar som krävs för att uppnå dessa mål. När medlemsstaterna utarbetar sina nationella strategier för avfallshantering och planerar investeringar i infrastrukturen för avfallshantering
  och i den cirkulära ekonomin
  bör de på ett genomtänkt sätt utnyttja de europeiska struktur- och investeringsfonderna genom att
  först
  främja förebyggande
  och
  återanvändning
  , följt
  av materialåtervinning, i linje med avfallshierarkin.
  Kommissionen bör, i enlighet med avfallshierarkin, göra det möjligt att använda Horisont 2020 och de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att utveckla en effektiv ekonomisk ram till hjälp för lokala myndigheter att genomföra kraven i detta direktiv och finansiera införandet av innovativ teknik och avfallshantering.

Ändring 61

Förslag till direktiv

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | Vissa råvaror har stor betydelse för unionens ekonomi och försörjningen med dessa är förenad med en hög risk. För att säkerställa försörjningstrygghet för dessa råvaror, och i linje med råvaruinitiativet och målen för det europeiska innovationspartnerskapet om råvaror, bör medlemsstaterna vidta åtgärder för
  bästa möjliga hantering
  av avfall som innehåller betydande mängder av
  dessa
  råvaror, med beaktande av ekonomisk och teknisk genomförbarhet samt
  miljömässiga
  fördelar. Kommissionen har upprättat en förteckning över råvaror av avgörande betydelse för EU (18). Denna förteckning
  ska regelbundet ses över av kommissionen
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

Vissa råvaror har stor betydelse för unionens ekonomi och försörjningen med dessa är förenad med en hög risk. För att säkerställa försörjningstrygghet för dessa råvaror, och i linje med råvaruinitiativet och målen för det europeiska innovationspartnerskapet om råvaror, bör medlemsstaterna vidta åtgärder för
  bästa möjliga hantering
  av avfall som innehåller betydande mängder av
  dessa
  råvaror, med beaktande av ekonomisk och teknisk genomförbarhet samt
  miljömässiga
  fördelar. Kommissionen har upprättat en förteckning över råvaror av avgörande betydelse för EU (18). Denna förteckning
  ska regelbundet ses över av kommissionen
  .

| (23) | Vissa råvaror har stor betydelse för unionens ekonomi och försörjningen med dessa är förenad med en hög risk. För att säkerställa försörjningstrygghet för viktiga råvaror, och i linje med råvaruinitiativet och målen för det europeiska innovationspartnerskapet om råvaror, bör medlemsstaterna vidta åtgärder för
  att främja återanvändning av produkter och materialåtervinning
  av avfall som innehåller betydande mängder av råvaror
  av avgörande betydelse, och säkerställa att de hanteras på ett effektivt sätt,
  med beaktande av ekonomisk och teknisk genomförbarhet samt fördelar
  för miljö och hälsa
  . Kommissionen har upprättat en förteckning över råvaror av avgörande betydelse för EU (18). Denna förteckning
  är föremål för kommissionens regelbundna översyn
  . |
| --- | --- |

(23)

Vissa råvaror har stor betydelse för unionens ekonomi och försörjningen med dessa är förenad med en hög risk. För att säkerställa försörjningstrygghet för viktiga råvaror, och i linje med råvaruinitiativet och målen för det europeiska innovationspartnerskapet om råvaror, bör medlemsstaterna vidta åtgärder för
  att främja återanvändning av produkter och materialåtervinning
  av avfall som innehåller betydande mängder av råvaror
  av avgörande betydelse, och säkerställa att de hanteras på ett effektivt sätt,
  med beaktande av ekonomisk och teknisk genomförbarhet samt fördelar
  för miljö och hälsa
  . Kommissionen har upprättat en förteckning över råvaror av avgörande betydelse för EU (18). Denna förteckning
  är föremål för kommissionens regelbundna översyn
  .

Ändring 62

Förslag till direktiv

Skäl 24

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (24) | För att ytterligare stödja ett effektivt genomförande av råvaruinitiativet bör medlemsstaterna också
  främja återanvändning av produkter som utgör de viktigaste källorna till råvaror. De bör också
  i sina planer för avfallshantering införa lämpliga nationella åtgärder för insamling och återvinning av avfall som innehåller stora mängder av dessa råvaror. Åtgärderna bör tas med i avfallshanteringsplanerna när de uppdateras för första gången efter detta direktivs ikraftträdande. Kommissionen kommer att lämna information om relevanta produktgrupper och avfallsflöden på EU-nivå. Denna bestämmelse hindrar inte medlemsstaterna att vidta åtgärder för andra råvaror som anses betydelsefulla för den nationella ekonomin. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24)

För att ytterligare stödja ett effektivt genomförande av råvaruinitiativet bör medlemsstaterna också
  främja återanvändning av produkter som utgör de viktigaste källorna till råvaror. De bör också
  i sina planer för avfallshantering införa lämpliga nationella åtgärder för insamling och återvinning av avfall som innehåller stora mängder av dessa råvaror. Åtgärderna bör tas med i avfallshanteringsplanerna när de uppdateras för första gången efter detta direktivs ikraftträdande. Kommissionen kommer att lämna information om relevanta produktgrupper och avfallsflöden på EU-nivå. Denna bestämmelse hindrar inte medlemsstaterna att vidta åtgärder för andra råvaror som anses betydelsefulla för den nationella ekonomin.

| (24) | För att ytterligare stödja ett effektivt genomförande av råvaruinitiativet bör medlemsstaterna också i sina planer för avfallshantering införa lämpliga nationella åtgärder för insamling
  , sortering
  och återvinning av avfall som innehåller stora mängder av dessa råvaror. Åtgärderna bör tas med i avfallshanteringsplanerna när de uppdateras för första gången efter detta direktivs ikraftträdande. Kommissionen kommer att lämna information om relevanta produktgrupper och avfallsflöden på EU-nivå. Denna bestämmelse hindrar inte medlemsstaterna att vidta åtgärder för andra råvaror som anses betydelsefulla för den nationella ekonomin. |
| --- | --- |

(24)

För att ytterligare stödja ett effektivt genomförande av råvaruinitiativet bör medlemsstaterna också i sina planer för avfallshantering införa lämpliga nationella åtgärder för insamling
  , sortering
  och återvinning av avfall som innehåller stora mängder av dessa råvaror. Åtgärderna bör tas med i avfallshanteringsplanerna när de uppdateras för första gången efter detta direktivs ikraftträdande. Kommissionen kommer att lämna information om relevanta produktgrupper och avfallsflöden på EU-nivå. Denna bestämmelse hindrar inte medlemsstaterna att vidta åtgärder för andra råvaror som anses betydelsefulla för den nationella ekonomin.

Ändring 63

Förslag till direktiv

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | Nedskräpning ger direkta negativa effekter på miljön
  och
  medborgarnas välfärd
  , och
  de höga saneringskostnaderna är en onödig ekonomisk börda för samhället. Detta problem bör angripas genom att särskilda åtgärder införs i avfallshanteringsplanerna och genomförs korrekt av de behöriga myndigheterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

Nedskräpning ger direkta negativa effekter på miljön
  och
  medborgarnas välfärd
  , och
  de höga saneringskostnaderna är en onödig ekonomisk börda för samhället. Detta problem bör angripas genom att särskilda åtgärder införs i avfallshanteringsplanerna och genomförs korrekt av de behöriga myndigheterna.

| (25) | Nedskräpning ger direkta
  och indirekta
  negativa effekter på miljön, medborgarnas välfärd
  och ekonomin.
  De höga saneringskostnaderna är en onödig ekonomisk börda för samhället. Detta problem bör angripas genom att särskilda åtgärder införs i avfallshanteringsplanerna och genomförs korrekt av de behöriga myndigheterna.
  Förebyggande av nedskräpning är att föredra framför sanering. Förebyggande av nedskräpning bör vara ett ansvar som delas av de behöriga myndigheterna, tillverkarna och konsumenterna. Förebyggande av nedskräpning förutsätter ofrånkomligen en ändring av olämpligt konsumentbeteende, Tillverkare vars produkter sannolikt kommer att bli skräp bör främja en hållbar användning av sina produkter för att förebygga nedskräpning. Utbildning och ökad medvetenhet spelar dessutom en avgörande roll för att sporra till beteendeförändringar. |
| --- | --- |

(25)

Nedskräpning ger direkta
  och indirekta
  negativa effekter på miljön, medborgarnas välfärd
  och ekonomin.
  De höga saneringskostnaderna är en onödig ekonomisk börda för samhället. Detta problem bör angripas genom att särskilda åtgärder införs i avfallshanteringsplanerna och genomförs korrekt av de behöriga myndigheterna.
  Förebyggande av nedskräpning är att föredra framför sanering. Förebyggande av nedskräpning bör vara ett ansvar som delas av de behöriga myndigheterna, tillverkarna och konsumenterna. Förebyggande av nedskräpning förutsätter ofrånkomligen en ändring av olämpligt konsumentbeteende, Tillverkare vars produkter sannolikt kommer att bli skräp bör främja en hållbar användning av sina produkter för att förebygga nedskräpning. Utbildning och ökad medvetenhet spelar dessutom en avgörande roll för att sporra till beteendeförändringar.

Ändring 64

Förslag till direktiv

Skäl 25a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (25a) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG

   (1a)

  är det bindande rättsliga instrumentet på unionsnivå för bedömning, övervakning och fastställande av miljömål för att god miljöstatus ska uppnås för marint skräp. Huvudkällorna till marint skräp är dock landbaserad verksamhet, och det orsakas av dåliga metoder för hantering av fast avfall, bristfällig infrastruktur och brist på medvetenhet hos allmänheten. Medlemsstaterna bör därför vidta åtgärder för att minska det landbaserade skräp som sannolikt kommer att hamna i havsmiljön, i linje med 2030-agendan för hållbar utveckling som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015, och i synnerhet sträva efter att uppnå målet om att på unionsnivå minska det marina skräpet med 50 % fram till 2030. Med tanke på hur förebyggandet av marint skräp blir till nytta för miljön och ekonomin bör medlemsstaterna fastställa särskilda åtgärder för detta ändamål i sina avfallsförebyggande program. Med hjälp av dessa åtgärder bör medlemsstaterna söka uppnå de unionsomfattande minskningsmålen för marint skräp om 30 % fram till 2025 och 50 % fram till 2030. För att mäta framstegen på väg mot detta mål och underlätta ett utbyte av god praxis mellan medlemsstaterna i hela unionen bör det införas enhetliga metoder för mätning av landbaserat marint skräp. Mängderna av landbaserat marint skräp bör rapporteras varje år. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25a)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG

   (1a)

  är det bindande rättsliga instrumentet på unionsnivå för bedömning, övervakning och fastställande av miljömål för att god miljöstatus ska uppnås för marint skräp. Huvudkällorna till marint skräp är dock landbaserad verksamhet, och det orsakas av dåliga metoder för hantering av fast avfall, bristfällig infrastruktur och brist på medvetenhet hos allmänheten. Medlemsstaterna bör därför vidta åtgärder för att minska det landbaserade skräp som sannolikt kommer att hamna i havsmiljön, i linje med 2030-agendan för hållbar utveckling som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015, och i synnerhet sträva efter att uppnå målet om att på unionsnivå minska det marina skräpet med 50 % fram till 2030. Med tanke på hur förebyggandet av marint skräp blir till nytta för miljön och ekonomin bör medlemsstaterna fastställa särskilda åtgärder för detta ändamål i sina avfallsförebyggande program. Med hjälp av dessa åtgärder bör medlemsstaterna söka uppnå de unionsomfattande minskningsmålen för marint skräp om 30 % fram till 2025 och 50 % fram till 2030. För att mäta framstegen på väg mot detta mål och underlätta ett utbyte av god praxis mellan medlemsstaterna i hela unionen bör det införas enhetliga metoder för mätning av landbaserat marint skräp. Mängderna av landbaserat marint skräp bör rapporteras varje år.

Ändring 65

Förslag till direktiv

Skäl 25b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (25b) | Felaktigt bortskaffande av avfall genom nedskräpning och utsläpp av avloppsvatten och av fast avfall såsom plast har skadliga effekter på havsmiljön och människors hälsa, och medför betydande ekonomiska och sociala kostnader. Sådant avfall kullkastar också prioritetsordningen i avfallshierarkin, särskilt genom att det inte sker någon förberedelse för återanvändning, materialåtervinning och annan återvinning före bortskaffandet. Eftersom marint skräp är gränsöverskridande och en harmonisering av insatserna mot det måste säkerställas bör medlemsstaterna vidta åtgärder för att uppnå ett minskningsmål, med hjälp av övervakningsprogram som fastställs enligt artikel 11 i direktiv 2008/56/EG. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25b)

Felaktigt bortskaffande av avfall genom nedskräpning och utsläpp av avloppsvatten och av fast avfall såsom plast har skadliga effekter på havsmiljön och människors hälsa, och medför betydande ekonomiska och sociala kostnader. Sådant avfall kullkastar också prioritetsordningen i avfallshierarkin, särskilt genom att det inte sker någon förberedelse för återanvändning, materialåtervinning och annan återvinning före bortskaffandet. Eftersom marint skräp är gränsöverskridande och en harmonisering av insatserna mot det måste säkerställas bör medlemsstaterna vidta åtgärder för att uppnå ett minskningsmål, med hjälp av övervakningsprogram som fastställs enligt artikel 11 i direktiv 2008/56/EG.

Ändring 66

Förslag till direktiv

Skäl 25c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (25c) | Mikroplastpartiklar, som ingår i kosmetiska produkter som sköljs bort och i kroppsvårdsprodukter, och som efter användning kommer ut i avloppen från bostäder, affärslokaler eller industrier, är en av de direkta källor till förorening med mikroplast som det går lättast att förebygga. För att bidra till målen i detta direktiv bör medlemsstaterna vidta åtgärder för att inte ingredienser i mikroplastpartiklar och mikroplaster ska komma in i systemen för rening av avloppsvatten och därifrån ut i havsmiljön. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25c)

Mikroplastpartiklar, som ingår i kosmetiska produkter som sköljs bort och i kroppsvårdsprodukter, och som efter användning kommer ut i avloppen från bostäder, affärslokaler eller industrier, är en av de direkta källor till förorening med mikroplast som det går lättast att förebygga. För att bidra till målen i detta direktiv bör medlemsstaterna vidta åtgärder för att inte ingredienser i mikroplastpartiklar och mikroplaster ska komma in i systemen för rening av avloppsvatten och därifrån ut i havsmiljön.

Ändring 67

Förslag till direktiv

Skäl 27

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (27) | De genomföranderapporter som medlemsstaterna utarbetar vart tredje år har inte visat sig vara ett effektivt sätt att kontrollera att lagstiftningen efterlevs och garantera ett korrekt genomförande, och de ger dessutom upphov till onödigt administrativt arbete. Det är därför lämpligt att upphäva bestämmelser som ålägger medlemsstaterna att utarbeta sådana rapporter. I stället bör efterlevnadskontrollen baseras
  uteslutande
  på de statistiska uppgifter som medlemsstaterna varje år rapporterar till kommissionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27)

De genomföranderapporter som medlemsstaterna utarbetar vart tredje år har inte visat sig vara ett effektivt sätt att kontrollera att lagstiftningen efterlevs och garantera ett korrekt genomförande, och de ger dessutom upphov till onödigt administrativt arbete. Det är därför lämpligt att upphäva bestämmelser som ålägger medlemsstaterna att utarbeta sådana rapporter. I stället bör efterlevnadskontrollen baseras
  uteslutande
  på de statistiska uppgifter som medlemsstaterna varje år rapporterar till kommissionen.

| (27) | De genomföranderapporter som medlemsstaterna utarbetar vart tredje år har inte visat sig vara ett effektivt sätt att kontrollera att lagstiftningen efterlevs och garantera ett korrekt genomförande, och de ger dessutom upphov till onödigt administrativt arbete. Det är därför lämpligt att upphäva bestämmelser som ålägger medlemsstaterna att utarbeta sådana rapporter. I stället bör efterlevnadskontrollen baseras på de statistiska uppgifter som medlemsstaterna varje år rapporterar till kommissionen.
  Medlemsstaterna bör dock på begäran och utan dröjsmål förse kommissionen med all information som är nödvändig för att kommissionen ska kunna utvärdera genomförandet av detta direktiv i dess helhet samt dess påverkan på miljön och människors hälsa. |
| --- | --- |

(27)

De genomföranderapporter som medlemsstaterna utarbetar vart tredje år har inte visat sig vara ett effektivt sätt att kontrollera att lagstiftningen efterlevs och garantera ett korrekt genomförande, och de ger dessutom upphov till onödigt administrativt arbete. Det är därför lämpligt att upphäva bestämmelser som ålägger medlemsstaterna att utarbeta sådana rapporter. I stället bör efterlevnadskontrollen baseras på de statistiska uppgifter som medlemsstaterna varje år rapporterar till kommissionen.
  Medlemsstaterna bör dock på begäran och utan dröjsmål förse kommissionen med all information som är nödvändig för att kommissionen ska kunna utvärdera genomförandet av detta direktiv i dess helhet samt dess påverkan på miljön och människors hälsa.

Ändring 68

Förslag till direktiv

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | Medlemsstaternas rapportering av
  statistiska
  uppgifter är av avgörande betydelse för att kommissionen ska kunna bedöma hur avfallslagstiftningen efterlevs i medlemsstaterna.
  Kvaliteten, tillförlitligheten och jämförbarheten hos statistik
  bör förbättras genom att man inrättar en gemensam kontaktpunkt för samtliga avfallsuppgifter, tar bort obsoleta rapporteringskrav, riktmärker de nationella rapporteringsmetoderna och inför en kvalitetskontrollrapport. När medlemsstaterna rapporterar om hur målen i avfallslagstiftningen har uppnåtts måste de därför använda de
  senaste
  metoder som har tagits fram av kommissionen
  och
  medlemsstaternas nationella statistikkontor. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

Medlemsstaternas rapportering av
  statistiska
  uppgifter är av avgörande betydelse för att kommissionen ska kunna bedöma hur avfallslagstiftningen efterlevs i medlemsstaterna.
  Kvaliteten, tillförlitligheten och jämförbarheten hos statistik
  bör förbättras genom att man inrättar en gemensam kontaktpunkt för samtliga avfallsuppgifter, tar bort obsoleta rapporteringskrav, riktmärker de nationella rapporteringsmetoderna och inför en kvalitetskontrollrapport. När medlemsstaterna rapporterar om hur målen i avfallslagstiftningen har uppnåtts måste de därför använda de
  senaste
  metoder som har tagits fram av kommissionen
  och
  medlemsstaternas nationella statistikkontor.

| (28) | Medlemsstaternas rapportering av uppgifter
  och information
  är av avgörande betydelse för att kommissionen ska kunna bedöma hur avfallslagstiftningen efterlevs i medlemsstaterna.
  De rapporterade uppgifternas kvalitet, tillförlitlighet och jämförbarhet
  bör förbättras genom att man
  fastställer gemensamma metoder för insamling och behandling av uppgifter från vederhäftiga källor, och
  inrättar en gemensam kontaktpunkt för samtliga avfallsuppgifter, tar bort obsoleta rapporteringskrav, riktmärker de nationella rapporteringsmetoderna och inför en kvalitetskontrollrapport. När medlemsstaterna rapporterar om hur målen i avfallslagstiftningen har uppnåtts måste de därför använda de
  gemensamma
  metoder som har tagits fram av kommissionen
  i samarbete med
  medlemsstaternas nationella statistikkontor
  och de nationella, regionala och lokala myndigheterna med ansvar för avfallshantering
  . |
| --- | --- |

(28)

Medlemsstaternas rapportering av uppgifter
  och information
  är av avgörande betydelse för att kommissionen ska kunna bedöma hur avfallslagstiftningen efterlevs i medlemsstaterna.
  De rapporterade uppgifternas kvalitet, tillförlitlighet och jämförbarhet
  bör förbättras genom att man
  fastställer gemensamma metoder för insamling och behandling av uppgifter från vederhäftiga källor, och
  inrättar en gemensam kontaktpunkt för samtliga avfallsuppgifter, tar bort obsoleta rapporteringskrav, riktmärker de nationella rapporteringsmetoderna och inför en kvalitetskontrollrapport. När medlemsstaterna rapporterar om hur målen i avfallslagstiftningen har uppnåtts måste de därför använda de
  gemensamma
  metoder som har tagits fram av kommissionen
  i samarbete med
  medlemsstaternas nationella statistikkontor
  och de nationella, regionala och lokala myndigheterna med ansvar för avfallshantering
  .

Ändring 69

Förslag till direktiv

Skäl 28a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (28a) | Vart tredje år bör kommissionen offentliggöra en rapport baserad på de uppgifter och den information som har rapporterats av medlemsstaterna för att rapportera till Europaparlamentet och rådet om vilka framsteg som har gjorts med att uppnå materialåtervinningsmålen och med genomförandet av nya skyldigheter som föreskrivs i detta direktiv. Dessa med tre års mellanrum återkommande rapporter bör även innehålla en utvärdering av konsekvenserna av direktiv 2008/98/EG som helhet på miljön och människors hälsa och en bedömning av om ändringar behövs för att direktiv 2008/98/EG ska fortsätta att vara ändamålsenligt med hänsyn till målen för den cirkulära ekonomin. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28a)

Vart tredje år bör kommissionen offentliggöra en rapport baserad på de uppgifter och den information som har rapporterats av medlemsstaterna för att rapportera till Europaparlamentet och rådet om vilka framsteg som har gjorts med att uppnå materialåtervinningsmålen och med genomförandet av nya skyldigheter som föreskrivs i detta direktiv. Dessa med tre års mellanrum återkommande rapporter bör även innehålla en utvärdering av konsekvenserna av direktiv 2008/98/EG som helhet på miljön och människors hälsa och en bedömning av om ändringar behövs för att direktiv 2008/98/EG ska fortsätta att vara ändamålsenligt med hänsyn till målen för den cirkulära ekonomin.

Ändring 70

Förslag till direktiv

Skäl 28b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (28b) | För att bidra till lämplig styrning och lämpligt verkställande, gränsöverskridande samarbete och spridning av bästa praxis och innovationer inom området avfall, och för att säkerställa ett effektivt och konsekvent genomförande av de mål som fastställs i direktiv 2008/98/EG bör kommissionen inrätta en plattform för utbyte av information och delande av bästa praxis mellan kommissionen och medlemsstaterna om det praktiska genomförandet av detta direktiv. Resultaten av plattformens arbete bör göras offentligt tillgängliga. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28b)

För att bidra till lämplig styrning och lämpligt verkställande, gränsöverskridande samarbete och spridning av bästa praxis och innovationer inom området avfall, och för att säkerställa ett effektivt och konsekvent genomförande av de mål som fastställs i direktiv 2008/98/EG bör kommissionen inrätta en plattform för utbyte av information och delande av bästa praxis mellan kommissionen och medlemsstaterna om det praktiska genomförandet av detta direktiv. Resultaten av plattformens arbete bör göras offentligt tillgängliga.

Ändring 71

Förslag till direktiv

Skäl 28c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (28c) | Den ekonomiska potentialen hos och miljöfördelarna med framstegen mot en cirkulär ekonomi och ökad resurseffektivitet är väl etablerade. Åtgärder som behövs för att sluta cirkeln läggs fram i olika policydokument och förslag, som sträcker sig från manifestet för plattformen för ett resurseffektivt Europa, som offentliggjordes den 17 december 2012 och därpå följande rekommendationer om politiken, till Europaparlamentets initiativbetänkande om framsteg mot en cirkulär ekonomi, antaget den 25 juni 2015, och slutligen kommissionens handlingsplan för den cirkulära ekonomin, som offentliggjordes den 2 december 2015. Alla dessa dokument innehåller åtgärder som sträcker sig bortom avfall, och omfattar hela cykeln, och de bör inte bara vägleda ambitionsnivån för unionens avfallslagstiftning, utan även säkerställa att ambitiösa åtgärder vidtas för att sluta hela cirkeln. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28c)

Den ekonomiska potentialen hos och miljöfördelarna med framstegen mot en cirkulär ekonomi och ökad resurseffektivitet är väl etablerade. Åtgärder som behövs för att sluta cirkeln läggs fram i olika policydokument och förslag, som sträcker sig från manifestet för plattformen för ett resurseffektivt Europa, som offentliggjordes den 17 december 2012 och därpå följande rekommendationer om politiken, till Europaparlamentets initiativbetänkande om framsteg mot en cirkulär ekonomi, antaget den 25 juni 2015, och slutligen kommissionens handlingsplan för den cirkulära ekonomin, som offentliggjordes den 2 december 2015. Alla dessa dokument innehåller åtgärder som sträcker sig bortom avfall, och omfattar hela cykeln, och de bör inte bara vägleda ambitionsnivån för unionens avfallslagstiftning, utan även säkerställa att ambitiösa åtgärder vidtas för att sluta hela cirkeln.

Ändring 72

Förslag till direktiv

Skäl 28d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (28d) | Forskning och innovation, tillsammans med skapande av smarta företagsmodeller på grundval av resurseffektivitet, är väsentliga för att man ska kunna stödja unionens övergång till en cirkulär ekonomi, där avfall ses som en ny resurs. För att uppnå detta mål måste man inom ramen för Horisont 2020 bidra till forsknings- och innovationsprojekt som kan påvisa och testa den ekonomiska och miljömässiga hållbarheten hos en cirkulär ekonomi på fältet. Med hjälp av en systembaserad strategi kan sådana projekt samtidigt bidra till att utveckla en innovationsfrämjande lagstiftning som är lätt att genomföra genom att man identifierar eventuella rättsliga oklarheter, hinder och luckor som hämmar utvecklingen av resurseffektiva företagsmodeller. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28d)

Forskning och innovation, tillsammans med skapande av smarta företagsmodeller på grundval av resurseffektivitet, är väsentliga för att man ska kunna stödja unionens övergång till en cirkulär ekonomi, där avfall ses som en ny resurs. För att uppnå detta mål måste man inom ramen för Horisont 2020 bidra till forsknings- och innovationsprojekt som kan påvisa och testa den ekonomiska och miljömässiga hållbarheten hos en cirkulär ekonomi på fältet. Med hjälp av en systembaserad strategi kan sådana projekt samtidigt bidra till att utveckla en innovationsfrämjande lagstiftning som är lätt att genomföra genom att man identifierar eventuella rättsliga oklarheter, hinder och luckor som hämmar utvecklingen av resurseffektiva företagsmodeller.

Ändring 73

Förslag till direktiv

Skäl 28e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (28e) | Den 2 december 2015 lade kommissionen fram en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin för att stimulera EU:s övergång till en cirkulär ekonomi. Eftersom kommissionen fastställt ett konkret och ambitiöst åtgärdsprogram, med åtgärder som omfattar hela cykeln, behövs kompletterande åtgärder för att påskynda denna övergång. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28e)

Den 2 december 2015 lade kommissionen fram en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin för att stimulera EU:s övergång till en cirkulär ekonomi. Eftersom kommissionen fastställt ett konkret och ambitiöst åtgärdsprogram, med åtgärder som omfattar hela cykeln, behövs kompletterande åtgärder för att påskynda denna övergång.

Ändring 74

Förslag till direktiv

Skäl 28f (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (28f) | En förbättrad resursanvändning kan också ge betydande nettobesparingar för unionens företag, myndigheter och konsumenter samtidigt som den minskar de sammanlagda årliga växthusgasutsläppen. Därför bör kommissionen senast vid utgången av 2018 föreslå en huvudindikator och en panel med delindikatorer på resurseffektivitet för att övervaka framstegen mot målet om att öka resurseffektiviteten på unionsnivå med 30 % fram till 2030 jämfört med 2014 års nivåer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28f)

En förbättrad resursanvändning kan också ge betydande nettobesparingar för unionens företag, myndigheter och konsumenter samtidigt som den minskar de sammanlagda årliga växthusgasutsläppen. Därför bör kommissionen senast vid utgången av 2018 föreslå en huvudindikator och en panel med delindikatorer på resurseffektivitet för att övervaka framstegen mot målet om att öka resurseffektiviteten på unionsnivå med 30 % fram till 2030 jämfört med 2014 års nivåer.

Ändring 75

Förslag till direktiv

Skäl 29

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (29) | För att komplettera eller ändra direktiv 2008/98/EG bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen med avseende på
  artiklarna 5.2, 6.2, 7.1, 11a.2, 11a.6, 26, 27.1, 27.4, 38.1, 38.2 och 38.3.
  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå.
  När kommissionen utarbetar och upprättar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar överlämnas samtidigt, i god tid och på lämpligt sätt till Europaparlamentet och rådet
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(29)

För att komplettera eller ändra direktiv 2008/98/EG bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen med avseende på
  artiklarna 5.2, 6.2, 7.1, 11a.2, 11a.6, 26, 27.1, 27.4, 38.1, 38.2 och 38.3.
  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå.
  När kommissionen utarbetar och upprättar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar överlämnas samtidigt, i god tid och på lämpligt sätt till Europaparlamentet och rådet
  .

| (29) | För att komplettera eller ändra direktiv 2008/98/EG bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen med avseende på
  följande: |
| --- | --- |

(29)

För att komplettera eller ändra direktiv 2008/98/EG bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen med avseende på
  följande:

| — | Närmare kriterier för tillämpning av villkoren för att ämnen eller föremål ska betraktas som biprodukter eller anses ha upphört att vara avfall. |
| --- | --- |

—

Närmare kriterier för tillämpning av villkoren för att ämnen eller föremål ska betraktas som biprodukter eller anses ha upphört att vara avfall.

| — | Allmänna krav som medlemsstaterna ska följa när de antar tekniska bestämmelser för när något ska anses ha upphört att vara avfall. |
| --- | --- |

—

Allmänna krav som medlemsstaterna ska följa när de antar tekniska bestämmelser för när något ska anses ha upphört att vara avfall.

| — | Upprättandet av avfallsförteckningen. |
| --- | --- |

—

Upprättandet av avfallsförteckningen.

| — | Harmoniserade kriterier som ska följas vid fastställandet av de ekonomiska bidrag som tillverkarna betalar för att fullgöra sitt utökade producentansvar, anpassade på grundval av den verkliga kostnaden för uttjänta produkter. |
| --- | --- |

—

Harmoniserade kriterier som ska följas vid fastställandet av de ekonomiska bidrag som tillverkarna betalar för att fullgöra sitt utökade producentansvar, anpassade på grundval av den verkliga kostnaden för uttjänta produkter.

| — | Indikatorer för att mäta framstegen med att minska avfallsgenereringen och genomföra åtgärder för att förebygga avfall. |
| --- | --- |

—

Indikatorer för att mäta framstegen med att minska avfallsgenereringen och genomföra åtgärder för att förebygga avfall.

| — | Gemensamma metoder, inbegripet minimikvalitetskrav, för en enhetlig mätning av mängderna av livsmedelsavfall. |
| --- | --- |

—

Gemensamma metoder, inbegripet minimikvalitetskrav, för en enhetlig mätning av mängderna av livsmedelsavfall.

| — | Gemensamma metoder, inbegripet minimikvalitetskrav, för en enhetlig mätning av marint skräp från landbaserade källor. |
| --- | --- |

—

Gemensamma metoder, inbegripet minimikvalitetskrav, för en enhetlig mätning av marint skräp från landbaserade källor.

| — | Minimikvalitetskrav och operativa krav för att fastställa erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning, pantsystem och aktörer inom slutlig materialåtervinning, inbegripet särskilda regler om insamling, spårbarhet, kontroll och rapportering av uppgifter. |
| --- | --- |

—

Minimikvalitetskrav och operativa krav för att fastställa erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning, pantsystem och aktörer inom slutlig materialåtervinning, inbegripet särskilda regler om insamling, spårbarhet, kontroll och rapportering av uppgifter.

| — | Gemensamma metoder för beräkning av vikten hos metaller som har materialåtervunnits i samband med förbränning eller samförbränning, inbegripet kvalitetskriterierna för de återvunna metallerna. |
| --- | --- |

—

Gemensamma metoder för beräkning av vikten hos metaller som har materialåtervunnits i samband med förbränning eller samförbränning, inbegripet kvalitetskriterierna för de återvunna metallerna.

| — | Tekniska kriterier och driftsföreskrifter för bortskaffningsförfarandena D2, D3, D4, D6, D7 och D12, som finns förtecknade i bilaga I till direktiv 2008/98/EG, och, om så krävs, ett förbud mot dessa förfaranden, om de inte uppfyller vissa kriterier med anknytning till skyddet av människors hälsa och miljön. |
| --- | --- |

—

Tekniska kriterier och driftsföreskrifter för bortskaffningsförfarandena D2, D3, D4, D6, D7 och D12, som finns förtecknade i bilaga I till direktiv 2008/98/EG, och, om så krävs, ett förbud mot dessa förfaranden, om de inte uppfyller vissa kriterier med anknytning till skyddet av människors hälsa och miljön.

| — | Tekniska minimistandarder för behandlingsverksamhet som kräver ett tillstånd enligt direktiv 2008/98/EG, när det belagts att sådana standarder skulle bli till nytta för skyddet av människors hälsa och miljön. |
| --- | --- |

—

Tekniska minimistandarder för behandlingsverksamhet som kräver ett tillstånd enligt direktiv 2008/98/EG, när det belagts att sådana standarder skulle bli till nytta för skyddet av människors hälsa och miljön.

| — | Minimistandarder för verksamhet som kräver registrering enligt direktiv 2008/98/EG, när det belagts att sådana standarder skulle bli till nytta för skyddet av människors hälsa och miljön eller för att störningar på den inre marknaden kan undvikas. |
| --- | --- |

—

Minimistandarder för verksamhet som kräver registrering enligt direktiv 2008/98/EG, när det belagts att sådana standarder skulle bli till nytta för skyddet av människors hälsa och miljön eller för att störningar på den inre marknaden kan undvikas.

| — | Specificering av tillämpningen av den formel för förbränningsanläggningar som avses i punkt R1 i bilaga II till direktiv 2008/98/EG. |
| --- | --- |

—

Specificering av tillämpningen av den formel för förbränningsanläggningar som avses i punkt R1 i bilaga II till direktiv 2008/98/EG.

| — | Metoderna för insamling och bearbetning av uppgifter, för organisationen av uppgiftsinsamlingen och för uppgiftskällorna, samt formatet för medlemsstaternas rapportering till kommissionen av uppgifter om genomförandet av minskningsmålen för livsmedelsavfall och marint skräp, om förberedelse för återanvändning, materialåtervinning och återfyllning och om spilloljor. |
| --- | --- |

—

Metoderna för insamling och bearbetning av uppgifter, för organisationen av uppgiftsinsamlingen och för uppgiftskällorna, samt formatet för medlemsstaternas rapportering till kommissionen av uppgifter om genomförandet av minskningsmålen för livsmedelsavfall och marint skräp, om förberedelse för återanvändning, materialåtervinning och återfyllning och om spilloljor.

| — | Anpassning av bilagorna I–V till direktiv 2008/98/EG efter vetenskapliga och tekniska framsteg. |
| --- | --- |

—

Anpassning av bilagorna I–V till direktiv 2008/98/EG efter vetenskapliga och tekniska framsteg.

Det är av
  särskilt viktigt
  att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  , och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016
  .
  För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter
  .

Ändring 76

Förslag till direktiv

Skäl 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (30) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av direktiv 2008/98/EG bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på
  artiklarna 9.4, 9.5, 33.2, 35.5 och 37.6
  . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (19). |

Kommissionens förslag

Ändring

(30)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av direktiv 2008/98/EG bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på
  artiklarna 9.4, 9.5, 33.2, 35.5 och 37.6
  . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (19).

| (30) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av direktiv 2008/98/EG bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på
  följande: |
| --- | --- |

(30)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av direktiv 2008/98/EG bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på
  följande:

| — | Formatet för anmälan av information om antagande och väsentliga ändringar av avfallshanteringsplaner och avfallsförebyggande program. |
| --- | --- |

—

Formatet för anmälan av information om antagande och väsentliga ändringar av avfallshanteringsplaner och avfallsförebyggande program.

| — | Minimivillkor för att föra elektroniska register över farligt avfall. |
| --- | --- |

—

Minimivillkor för att föra elektroniska register över farligt avfall.

Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (19).

Ändring 77

Förslag till direktiv

Skäl 33

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (33) | Eftersom målen för detta direktiv, det vill säga att förbättra avfallshanteringen inom unionen, och därigenom bidra till skydd, bevarande och förbättring av miljöns kvalitet, havens hälsa och säkra livsmedel från haven genom minskning av marint skräp, samt varsamt och rationellt utnyttjande av unionens naturresurser, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av de enskilda medlemsstaterna, och därför, på grund av åtgärdernas omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen enligt artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(33)

Eftersom målen för detta direktiv, det vill säga att förbättra avfallshanteringen inom unionen, och därigenom bidra till skydd, bevarande och förbättring av miljöns kvalitet, havens hälsa och säkra livsmedel från haven genom minskning av marint skräp, samt varsamt och rationellt utnyttjande av unionens naturresurser, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av de enskilda medlemsstaterna, och därför, på grund av åtgärdernas omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen enligt artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (33) | Eftersom målen för detta direktiv, det vill säga att förbättra avfallshanteringen inom unionen, och därigenom bidra till skydd, bevarande och förbättring av miljöns kvalitet, havens hälsa och säkra livsmedel från haven genom minskning av marint skräp, samt varsamt
  , minskat
  och rationellt utnyttjande av unionens naturresurser, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av de enskilda medlemsstaterna, och därför, på grund av åtgärdernas omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen enligt artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom målen för detta direktiv, det vill säga att förbättra avfallshanteringen inom unionen, och därigenom bidra till skydd, bevarande och förbättring av miljöns kvalitet, havens hälsa och säkra livsmedel från haven genom minskning av marint skräp, samt varsamt
  , minskat
  och rationellt utnyttjande av unionens naturresurser, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av de enskilda medlemsstaterna, och därför, på grund av åtgärdernas omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen enligt artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

Ändring 78

Förslag till direktiv

Skäl 33a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (33a) | Medlemsstaterna bör säkerställa en hög nivå av hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i sektorerna för tillverkning, materialåtervinning, reparation, förberedelse för återanvändning och avfallshantering, med hänsyn till de specifika risker som arbetstagare inom dessa sektorer utsätts för, och säkerställa att befintlig unionslagstiftning på detta område genomförs och verkställs korrekt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(33a)

Medlemsstaterna bör säkerställa en hög nivå av hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i sektorerna för tillverkning, materialåtervinning, reparation, förberedelse för återanvändning och avfallshantering, med hänsyn till de specifika risker som arbetstagare inom dessa sektorer utsätts för, och säkerställa att befintlig unionslagstiftning på detta område genomförs och verkställs korrekt.

Ändring 79

Förslag till direktiv

Skäl 33b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (33b) | Detta direktiv har antagits med beaktande av de åtaganden som fastslås i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016, och det bör genomföras och tillämpas i enlighet med riktlinjerna i det avtalet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(33b)

Detta direktiv har antagits med beaktande av de åtaganden som fastslås i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016, och det bör genomföras och tillämpas i enlighet med riktlinjerna i det avtalet.

Ändring 80

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led - 1 (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 1 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1) | Artikel 1.1 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Ändring

(-1)

Målet med detta direktiv är att fastställa åtgärder som syftar till att skydda miljön och människors hälsa genom att förebygga eller minska de negativa följderna av generering och hantering av avfall samt minska resursanvändningens allmänna påverkan och få till stånd en effektivisering av denna användning.

| | Målet med detta direktiv är att fastställa åtgärder som syftar till att skydda miljön och människors hälsa genom att förebygga eller minska
  genereringen av avfall,
  de negativa följderna av generering och hantering av avfall samt minska resursanvändningens allmänna påverkan och få till stånd en effektivisering av denna användning,
  , något som är av avgörande betydelse för övergången till en cirkulär ekonomi och för att garantera unionens konkurrenskraft på lång sikt
  . |
| --- | --- |

Målet med detta direktiv är att fastställa åtgärder som syftar till att skydda miljön och människors hälsa genom att förebygga eller minska
  genereringen av avfall,
  de negativa följderna av generering och hantering av avfall samt minska resursanvändningens allmänna påverkan och få till stånd en effektivisering av denna användning,
  , något som är av avgörande betydelse för övergången till en cirkulär ekonomi och för att garantera unionens konkurrenskraft på lång sikt
  .

Ändring 81

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 2 – led a

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 3 – punkt 1a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”1a. | kommunalt avfall: |

Kommissionens förslag

Ändring

”1a.

kommunalt avfall:

| ”1a. | kommunalt avfall: |
| --- | --- |

”1a.

kommunalt avfall:

| (a) | blandat avfall och separat insamlat avfall från hushåll, inklusive |
| --- | --- |

(a)

blandat avfall och separat insamlat avfall från hushåll, inklusive

| a) | blandat avfall och separat insamlat avfall från hushåll, inklusive |
| --- | --- |

a)

blandat avfall och separat insamlat avfall från hushåll, inklusive

| | — | papper och kartong, glas, metall, plast, biologiskt avfall, trä, textilier, avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska apparater, förbrukade batterier och ackumulatorer, |
| --- | --- | --- |

—

papper och kartong, glas, metall, plast, biologiskt avfall, trä, textilier, avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska apparater, förbrukade batterier och ackumulatorer,

| | — | papper och kartong, glas, metall, plast, biologiskt avfall, trä, textilier, avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska apparater, förbrukade batterier och ackumulatorer, |
| --- | --- | --- |

—

papper och kartong, glas, metall, plast, biologiskt avfall, trä, textilier, avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska apparater, förbrukade batterier och ackumulatorer,

| | — | grovavfall, inklusive
  vitvaror,
  madrasser, möbler, |
| --- | --- | --- |

—

grovavfall, inklusive
  vitvaror,
  madrasser, möbler,

| | — | grovavfall, inklusive madrasser
  och
  möbler, |
| --- | --- | --- |

—

grovavfall, inklusive madrasser
  och
  möbler,

| | — | trädgårdsavfall, inklusive löv, gräsklipp, |
| --- | --- | --- |

—

trädgårdsavfall, inklusive löv, gräsklipp,

| | — | trädgårdsavfall, inklusive löv, gräsklipp, |
| --- | --- | --- |

—

trädgårdsavfall, inklusive löv, gräsklipp,

| (b) | blandat avfall och separat insamlat avfall från
  andra källor
  som
  är jämförbart med
  hushållsavfall till karaktär, sammansättning
  och mängd
  , |
| --- | --- |

(b)

blandat avfall och separat insamlat avfall från
  andra källor
  som
  är jämförbart med
  hushållsavfall till karaktär, sammansättning
  och mängd
  ,

| b) | blandat avfall och separat insamlat avfall från
  småföretag, kontorsbyggnader och institutioner, däribland skolor, sjukhus och offentliga byggnader,
  som
  liknar
  hushållsavfall till karaktär
  och
  sammansättning, |
| --- | --- |

b)

blandat avfall och separat insamlat avfall från
  småföretag, kontorsbyggnader och institutioner, däribland skolor, sjukhus och offentliga byggnader,
  som
  liknar
  hushållsavfall till karaktär
  och
  sammansättning,

| (c) | avfall från renhållning på marknader och gaturenhållning, inklusive gatsopning, innehåll i papperskorgar och avfall från skötsel av parker och trädgårdar; |
| --- | --- |

(c)

avfall från renhållning på marknader och gaturenhållning, inklusive gatsopning, innehåll i papperskorgar och avfall från skötsel av parker och trädgårdar;

| c) | avfall från renhållning på marknader och gaturenhållning, inklusive gatsopning, innehåll i papperskorgar och avfall från skötsel av parker och trädgårdar; |
| --- | --- |

c)

avfall från renhållning på marknader och gaturenhållning, inklusive gatsopning, innehåll i papperskorgar och avfall från skötsel av parker och trädgårdar;

kommunalt avfall omfattar inte avfall från avloppsnät och rening av avlopp, inklusive avloppsslam, och bygg- och rivningsavfall,”

kommunalt avfall omfattar inte avfall från avloppsnät och rening av avlopp, inklusive avloppsslam, och bygg- och rivningsavfall,

Definitionen av kommunalt avfall i detta direktiv ska gälla, oavsett om det är offentliga eller privata aktörer som hanterar avfallet
  ”

Ändring 82

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 2 – led aa (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 3 – punkt 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Följande led ska införas:










  ”1b. | affärs- och industriavfall: blandat avfall och separat insamlat avfall från kommersiella och industriella verksamheter och/eller lokaler,



  affärs- och industriavfall omfattar inte kommunalt avfall, bygg- och rivningsavfall och avfall från avloppsnät och -bearbetning, inbegripet avloppsslam,” |

Kommissionens förslag

Ändring

(aa)

Följande led ska införas:

”1b.

affärs- och industriavfall omfattar inte kommunalt avfall, bygg- och rivningsavfall och avfall från avloppsnät och -bearbetning, inbegripet avloppsslam,”

Ändring 83

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1– led 2 – led b

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 3 – punkt 2a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”2a. | icke-farligt avfall: avfall som inte
  har någon av de farliga egenskaper som förtecknas i bilaga III
  ,” |

Kommissionens förslag

Ändring

”2a.

icke-farligt avfall: avfall som inte
  har någon av de farliga egenskaper som förtecknas i bilaga III
  ,”

| ”2a. | icke-farligt avfall: avfall som inte
  omfattas av led 2 i denna artikel
  ,” |
| --- | --- |

”2a.

icke-farligt avfall: avfall som inte
  omfattas av led 2 i denna artikel
  ,”

Ändring 84

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 2 – led c

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 3 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”4. | biologiskt avfall: biologiskt nedbrytbart trädgårds- och parkavfall, livsmedels- och köksavfall från hushåll, restauranger, catering och detaljhandelslokaler, jämförbart avfall från livsmedelsindustrin och annat avfall med liknande egenskaper i fråga om biologisk nedbrytbarhet
  som är jämförbart till karaktär, sammansättning
  och
  mängd
  ,” |

Kommissionens förslag

Ändring

”4.

biologiskt avfall: biologiskt nedbrytbart trädgårds- och parkavfall, livsmedels- och köksavfall från hushåll, restauranger, catering och detaljhandelslokaler, jämförbart avfall från livsmedelsindustrin och annat avfall med liknande egenskaper i fråga om biologisk nedbrytbarhet
  som är jämförbart till karaktär, sammansättning
  och
  mängd
  ,”

| ”4. | biologiskt avfall: biologiskt nedbrytbart trädgårds- och parkavfall, livsmedels- och köksavfall från hushåll, restauranger, catering och detaljhandelslokaler, jämförbart avfall från livsmedelsindustrin och annat avfall med liknande egenskaper i fråga om biologisk nedbrytbarhet och
  komposterbarhet
  ,” |
| --- | --- |

”4.

biologiskt avfall: biologiskt nedbrytbart trädgårds- och parkavfall, livsmedels- och köksavfall från hushåll, restauranger, catering och detaljhandelslokaler, jämförbart avfall från livsmedelsindustrin och annat avfall med liknande egenskaper i fråga om biologisk nedbrytbarhet och
  komposterbarhet
  ,”

Ändring 85

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 –led 2 – led da (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 3 – punkt 9

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | Led 9 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Ändring

(da)

Led 9 ska ersättas med följande:

| ”9. | avfallshantering: insamling, transport, sortering, återvinning och bortskaffande av avfall, inklusive kontroll av sådan verksamhet och efterbehandling av platser för bortskaffande av avfall, inklusive åtgärder som handlaren eller mäklaren vidtar,” |
| --- | --- |

”9.

avfallshantering: insamling, transport, sortering, återvinning och bortskaffande av avfall, inklusive kontroll av sådan verksamhet och efterbehandling av platser för bortskaffande av avfall, inklusive åtgärder som handlaren eller mäklaren vidtar,”

| | ”9. | avfallshantering: insamling, transport,
  sortering,
  återvinning och bortskaffande av avfall, inklusive kontroll av sådan verksamhet och efterbehandling av platser för bortskaffande av avfall, inklusive åtgärder som handlaren eller mäklaren vidtar,” |
| --- | --- | --- |

”9.

avfallshantering: insamling, transport,
  sortering,
  återvinning och bortskaffande av avfall, inklusive kontroll av sådan verksamhet och efterbehandling av platser för bortskaffande av avfall, inklusive åtgärder som handlaren eller mäklaren vidtar,”

Ändring 86

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 –led 2 – led db (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 3 – punkt 11

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (db) | Led 11 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Ändring

(db)

Led 11 ska ersättas med följande:

| ”11. | separat insamling: insamling då ett avfallsflöde hålls åtskilt efter avfallets typ och natur i syfte att underlätta en särskild behandling,” |
| --- | --- |

”11.

separat insamling: insamling då ett avfallsflöde hålls åtskilt efter avfallets typ och natur i syfte att underlätta en särskild behandling,”

| ”11. | separat insamling: insamling då ett avfallsflöde hålls åtskilt efter avfallets typ och natur i syfte att underlätta en särskild behandling
  , särskilt förberedelse för återanvändning och materialåtervinning
  ,” |
| --- | --- |

”11.

separat insamling: insamling då ett avfallsflöde hålls åtskilt efter avfallets typ och natur i syfte att underlätta en särskild behandling
  , särskilt förberedelse för återanvändning och materialåtervinning
  ,”

Ändring 87

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 –led 2 – led e

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 3 – punkt 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”16. | förberedelse för återanvändning: återvinningsförfaranden som går ut på kontroll, rengöring eller reparation, genom vilka
  avfall,
  produkter eller komponenter av produkter som har samlats in av en erkänd aktör inom förberedelse för återanvändning
  eller genom ett erkänt pantsystem
  bereds för att användas igen utan någon annan förbehandling,” |

Kommissionens förslag

Ändring

”16.

förberedelse för återanvändning: återvinningsförfaranden som går ut på kontroll, rengöring eller reparation, genom vilka
  avfall,
  produkter eller komponenter av produkter som har samlats in av en erkänd aktör inom förberedelse för återanvändning
  eller genom ett erkänt pantsystem
  bereds för att användas igen utan någon annan förbehandling,”

| ”16. | förberedelse för återanvändning: återvinningsförfaranden som går ut på kontroll, rengöring eller reparation, genom vilka produkter eller komponenter av produkter som har
  blivit avfall och
  samlats in av en erkänd aktör inom förberedelse för återanvändning bereds för att användas igen utan någon annan förbehandling,” |
| --- | --- |

”16.

förberedelse för återanvändning: återvinningsförfaranden som går ut på kontroll, rengöring eller reparation, genom vilka produkter eller komponenter av produkter som har
  blivit avfall och
  samlats in av en erkänd aktör inom förberedelse för återanvändning bereds för att användas igen utan någon annan förbehandling,”

Ändring 88

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 –led 2 – led ea (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 3 – punkt 16a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ea) | Följande led ska införas:










  ”16a. | aktör inom förberedelse för återanvändning: ett företag som hanterar avfall och arbetar jämsides med processkedjan för förberedelse för återanvändning i enlighet med gällande regler,” |

Kommissionens förslag

Ändring

(ea)

Följande led ska införas:

”16a.

Ändring 89

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 –led 2 – led eb (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 3 – punkt 16b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (eb) | Följande led ska införas:










  ”16b. | återtillverkning: processen att försätta en produkt i ett till synes nytt skick genom återanvändning, upprustning och byte av delar till den,” |

Kommissionens förslag

Ändring

(eb)

Följande led ska införas:

”16b.

Ändring 90

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 –led 1 – led ec (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 3 – punkt 17

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (ec) | Led 17 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Ändring

(ec)

Led 17 ska ersättas med följande:

| ”17. | materialåtervinning: varje form av återvinningsförfarande genom vilket avfallsmaterial upparbetas till produkter, material eller ämnen, antingen för det ursprungliga ändamålet eller för andra ändamål; det omfattar
  upparbetning av organiskt material
  men inte energiåtervinning och upparbetning till material som ska användas som bränsle eller fyllmaterial.” |
| --- | --- |

”17.

materialåtervinning: varje form av återvinningsförfarande genom vilket avfallsmaterial upparbetas till produkter, material eller ämnen, antingen för det ursprungliga ändamålet eller för andra ändamål; det omfattar
  upparbetning av organiskt material
  men inte energiåtervinning och upparbetning till material som ska användas som bränsle eller fyllmaterial.”

| ”17. | materialåtervinning: varje form av återvinningsförfarande genom vilket avfallsmaterial upparbetas till produkter, material eller ämnen, antingen för det ursprungliga ändamålet eller för andra ändamål; det omfattar
  organisk materialåtervinning,
  men inte energiåtervinning och upparbetning till material som ska användas som bränsle eller fyllmaterial,” |
| --- | --- |

”17.

materialåtervinning: varje form av återvinningsförfarande genom vilket avfallsmaterial upparbetas till produkter, material eller ämnen, antingen för det ursprungliga ändamålet eller för andra ändamål; det omfattar
  organisk materialåtervinning,
  men inte energiåtervinning och upparbetning till material som ska användas som bränsle eller fyllmaterial,”

Ändring 91

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 –led 2 – led ed (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 3 – punkt – 17a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ed) | Följande led ska införas:










  ”-17a. | organisk materialåtervinning: materialåtervinning i form av en aerob eller anaerob behandling eller annan behandling av de biologiskt nedbrytbara delarna av avfall, varvid det uppkommer produkter, material eller ämnen; mekanisk biologisk behandling och deponering ska inte betraktas som en form av organisk materialåtervinning,” |

Kommissionens förslag

Ändring

(ed)

Följande led ska införas:

”-17a.

Ändring 92

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 –led 2 – led f

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 3 – punkt 17a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”17a. | slutlig materialåtervinningsprocess: den materialåtervinningsprocess som börjar när ingen ytterligare
  mekanisk
  sortering behövs och avfallsmaterial
  förs in i en produktionsprocess och
  faktiskt upparbetas till produkter, material eller ämnen, |

Kommissionens förslag

Ändring

”17a.

slutlig materialåtervinningsprocess: den materialåtervinningsprocess som börjar när ingen ytterligare
  mekanisk
  sortering behövs och avfallsmaterial
  förs in i en produktionsprocess och
  faktiskt upparbetas till produkter, material eller ämnen,

| ”17a. | slutlig materialåtervinningsprocess: den materialåtervinningsprocess som börjar när ingen ytterligare sortering behövs och avfallsmaterial faktiskt upparbetas till produkter, material eller ämnen, |
| --- | --- |

”17a.

slutlig materialåtervinningsprocess: den materialåtervinningsprocess som börjar när ingen ytterligare sortering behövs och avfallsmaterial faktiskt upparbetas till produkter, material eller ämnen,

Ändring 93

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 –led 2 – led f

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 3 – punkt 17b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 17b. | återfyllning: alla former av återvinning där lämpligt avfall används för återställningsändamål i utgrävda områden eller för tekniska ändamål vid landskaps- eller anläggningsarbeten i stället för andra material som inte utgör avfall och som annars skulle ha använts för detta ändamål,” |

Kommissionens förslag

Ändring

17b.

återfyllning: alla former av återvinning där lämpligt avfall används för återställningsändamål i utgrävda områden eller för tekniska ändamål vid landskaps- eller anläggningsarbeten i stället för andra material som inte utgör avfall och som annars skulle ha använts för detta ändamål,”

| 17b. | återfyllning: alla former av återvinning
  utom materialåtervinning
  , där lämpligt
  icke-farligt inert
  avfall
  eller annat icke-farligt avfall
  används för återställningsändamål i utgrävda områden eller för tekniska ändamål vid landskaps- eller anläggningsarbeten i stället för andra material som inte utgör avfall och som annars skulle ha använts för detta ändamål
  , och där avfallet används i mängder som inte överstiger vad som är oumbärligt för återställningsändamålet eller det tekniska ändamålet
  ,” |
| --- | --- |

17b.

återfyllning: alla former av återvinning
  utom materialåtervinning
  , där lämpligt
  icke-farligt inert
  avfall
  eller annat icke-farligt avfall
  används för återställningsändamål i utgrävda områden eller för tekniska ändamål vid landskaps- eller anläggningsarbeten i stället för andra material som inte utgör avfall och som annars skulle ha använts för detta ändamål
  , och där avfallet används i mängder som inte överstiger vad som är oumbärligt för återställningsändamålet eller det tekniska ändamålet
  ,”

Ändring 94

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 –led 2 – led fa (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 3 – punkt 17c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fa) | Följande led ska införas:










  ”17c. | utspädning: blandning av avfall med ett eller flera andra material eller avfallsmaterial i syfte att, utan kemisk omvandling, minska koncentrationen av en eller flera beståndsdelar i avfallet, så att det utspädda avfallet kan genomgå en behandlings- eller materialåtervinningsprocess som inte är tillåten för det icke utspädda avfallet,” |

Kommissionens förslag

Ändring

(fa)

Följande led ska införas:

”17c.

Ändring 95

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2 – led fb (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 3 – punkt20 a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fb) | Följande led ska läggas till:










  ”20a. | dekontaminering: en process som består i att från avfallet avlägsna eller i avfallet behandla avfallets oönskade farliga beståndsdelar eller förorenande ämnen, för att de ska förstöras,” |

Kommissionens förslag

Ändring

(fb)

Följande led ska läggas till:

”20a.

Ändring 96

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 –led 2 – led fc (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 3 – punkt 20b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fc) | Följande led ska läggas till:










  ”20b. | sortering: all avfallshantering där insamlat avfall separeras i olika fraktioner och delfraktioner,” |

Kommissionens förslag

Ändring

(fc)

Följande led ska läggas till:

”20b.

Ändring 97

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 –led 2 – led fd (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 3 – punkt 20c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fd) | Följande led ska läggas till:










  ”20c. | skräp: avfall av ringa storlek, som befinner sig på platser dit allmänheten har tillträde och som av uppsåt eller oaktsamhet efterlämnats i omgivningen,” |

Kommissionens förslag

Ändring

(fd)

Följande led ska läggas till:

”20c.

Ändring 98

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 –led 2 – led fe (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 3 – led 20d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fe) | Följande led ska läggas till:










  ”20d. | livsmedelsavfall: livsmedel som är avsett som människoföda, som befinner sig antingen i tjänligt eller otjänligt skick, och som tagits ur produktionen eller leveranskedjan för att kasseras, inklusive under primärproduktionen, bearbetningen, tillverkningen, transporten, lagringen, samt i detaljhandels- och konsumtionsledet, med undantag för förluster under primärproduktionen,” |

Kommissionens förslag

Ändring

(fe)

Följande led ska läggas till:

”20d.

Ändring 99

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 –led 2 – led ff (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 3 – punkt 20e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ff) | Följande led ska läggas till: |

Kommissionens förslag

Ändring

(ff)

Följande led ska läggas till:

| ”20e. | restavfall: avfall från en behandling eller ett återvinningsförfarande, inbegripet materialåtervinning, som inte kan återvinnas ytterligare och därför måste bortskaffas,” |
| --- | --- |

”20e.

Ändring 101

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 –led 2a (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 4 – punkt 2 – stycke 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | I artikel 4.2 ska första stycket ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Ändring

(2a)

”2.   När avfallshierarkin enligt punkt 1 tillämpas, ska medlemsstaterna vidta åtgärder för att främja de alternativ som ger bäst resultat för miljön som helhet. Detta kan kräva att vissa avfallsflöden avviker från hierarkin, när det är motiverat med hänsyn till livscykelstänkandet vad avser den allmänna påverkan av generering och hantering av sådant avfall.

| | ”2.   När avfallshierarkin enligt punkt 1 tillämpas, ska medlemsstaterna vidta åtgärder för att främja de alternativ som ger bäst resultat för miljön som helhet. Detta kan kräva att vissa avfallsflöden avviker från hierarkin, när det är motiverat med hänsyn till livscykelstänkandet vad avser den allmänna påverkan av generering och hantering av sådant avfall.
  Detta kan kräva att visst avfall genomgår en dekontamineringsprocess innan det behandlas ytterligare.” |
| --- | --- |

”2.   När avfallshierarkin enligt punkt 1 tillämpas, ska medlemsstaterna vidta åtgärder för att främja de alternativ som ger bäst resultat för miljön som helhet. Detta kan kräva att vissa avfallsflöden avviker från hierarkin, när det är motiverat med hänsyn till livscykelstänkandet vad avser den allmänna påverkan av generering och hantering av sådant avfall.
  Detta kan kräva att visst avfall genomgår en dekontamineringsprocess innan det behandlas ytterligare.”

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 –led 3

Artikel 1 – punkt 1 –led 3

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 4 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna ska använda sig av lämpliga ekonomiska instrument för att ge incitament för tillämpning av avfallshierarkin. | 3.   Medlemsstaterna ska använda sig av lämpliga ekonomiska instrument
  och vidta andra åtgärder
  för att ge incitament för tillämpning av avfallshierarkin.
  I dessa instrument och åtgärder kan ingå de instrument och åtgärder som anges i bilaga IVa för att uppmuntra genomförandet av de avfallsförebyggande program som avses i artikel 29 och för att stödja de verksamheter som bedrivs för att uppnå de mål om förberedande för återanvändning och materialåtervinning som fastställs i artikel 11.2, för att maximera användningen av sekundära råvaror och uppväga kostnadsskillnaderna jämfört med jungfruliga råvaror. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaterna ska använda sig av lämpliga ekonomiska instrument för att ge incitament för tillämpning av avfallshierarkin.

3.   Medlemsstaterna ska använda sig av lämpliga ekonomiska instrument
  och vidta andra åtgärder
  för att ge incitament för tillämpning av avfallshierarkin.
  I dessa instrument och åtgärder kan ingå de instrument och åtgärder som anges i bilaga IVa för att uppmuntra genomförandet av de avfallsförebyggande program som avses i artikel 29 och för att stödja de verksamheter som bedrivs för att uppnå de mål om förberedande för återanvändning och materialåtervinning som fastställs i artikel 11.2, för att maximera användningen av sekundära råvaror och uppväga kostnadsskillnaderna jämfört med jungfruliga råvaror.

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 –led 3

Artikel 1 – punkt 1 –led 3

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 4 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska rapportera till kommissionen om de särskilda instrument som införts i enlighet med denna punkt senast den [arton månader efter detta direktivs ikraftträdande] och vart
  femte
  år efter den dagen.” | Medlemsstaterna ska rapportera till kommissionen om de särskilda instrument som införts i enlighet med denna punkt senast den [inför datum arton månader efter detta direktivs ikraftträdande] och vart
  tredje
  år efter den dagen.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska rapportera till kommissionen om de särskilda instrument som införts i enlighet med denna punkt senast den [arton månader efter detta direktivs ikraftträdande] och vart
  femte
  år efter den dagen.”

arton månader efter detta direktivs ikraftträdande

femte

Medlemsstaterna ska rapportera till kommissionen om de särskilda instrument som införts i enlighet med denna punkt senast den [inför datum arton månader efter detta direktivs ikraftträdande] och vart
  tredje
  år efter den dagen.”

arton månader efter detta direktivs ikraftträdande

tredje

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 3a (ny)

Artikel 1 – punkt 1 – led 3a (ny)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 4 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a. | I artikel 4 ska följande punkt läggas till:




  ”3a
     
  Medlemsstaterna ska införa avgiftssystem för att säkerställa finansieringen av den infrastruktur för avfallshantering av kommunalt avfall som är nödvändig för genomförandet av detta direktiv.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.

3a.

I artikel 4 ska följande punkt läggas till:

”3a
     
  Medlemsstaterna ska införa avgiftssystem för att säkerställa finansieringen av den infrastruktur för avfallshantering av kommunalt avfall som är nödvändig för genomförandet av detta direktiv.”

Ändring 105

Ändring 105

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 –led 3b (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 –led 3b (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 4 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b. | I artikel 4 ska följande punkt läggas till:




  ”3b.
     
  Medlemsstaterna ska tillämpa avfallshierarkin för att uppmuntra övergången till en cirkulär ekonomi. För detta ändamål ska medlemsstaterna, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013

   (1a)

  , tillämpa avfallshierarkin vid all fördelning av ekonomiska medel från unionen och prioritera förebyggande, återanvändning, förberedelse för återanvändning och materialåtervinning när det investeras i infrastrukturen för avfallshantering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.

3b.

I artikel 4 ska följande punkt läggas till:

”3b.
     
  Medlemsstaterna ska tillämpa avfallshierarkin för att uppmuntra övergången till en cirkulär ekonomi. För detta ändamål ska medlemsstaterna, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013

   (1a)

  , tillämpa avfallshierarkin vid all fördelning av ekonomiska medel från unionen och prioritera förebyggande, återanvändning, förberedelse för återanvändning och materialåtervinning när det investeras i infrastrukturen för avfallshantering.

Ändring 107

Ändring 107

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 –led 3c (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 –led 3c (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3c. | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3c.

3c.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 4a

”Artikel 4a

Avfallshierarki

Avfallshierarki

1.   
  Följande livsmedelsavfallshierarki ska gälla som prioriteringsordning för lagstiftning och politik som rör förebyggande och hantering av livsmedelsavfall:

| a) | Förebyggande vid källan. |
| --- | --- |

a)

Förebyggande vid källan.

Förebyggande vid källan.

| b) | Tillvaratagande av tjänliga livsmedel, så att användningen som människoföda prioriteras framför att livsmedlen används som foder eller upparbetas till icke-livsmedelsprodukter. |
| --- | --- |

b)

Tillvaratagande av tjänliga livsmedel, så att användningen som människoföda prioriteras framför att livsmedlen används som foder eller upparbetas till icke-livsmedelsprodukter.

Tillvaratagande av tjänliga livsmedel, så att användningen som människoföda prioriteras framför att livsmedlen används som foder eller upparbetas till icke-livsmedelsprodukter.

| c) | Organisk materialåtervinning. |
| --- | --- |

c)

Organisk materialåtervinning.

Organisk materialåtervinning.

| d) | Energiåtervinning. |
| --- | --- |

d)

Energiåtervinning.

Energiåtervinning.

| e) | Bortskaffande. |
| --- | --- |

e)

Bortskaffande.

Bortskaffande.

2.   
  Medlemsstaterna ska skapa incitament för att förebygga livsmedelsavfall, såsom frivilliga överenskommelser, underlättande av livsmedelsdonationer eller, om så är lämpligt, finansiella eller skattemässiga åtgärder.”

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 –led 4 – led a

Artikel 1 – punkt 1 –led 4 – led a

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 5 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Medlemsstaterna ska se till att
  ett ämne eller föremål som uppkommer genom en produktionsprocess vars huvudsyfte inte är att producera detta ämne eller föremål inte betraktas som avfall utan som en biprodukt om följande villkor är uppfyllda:” | 1.   Ett ämne eller föremål som uppkommer genom en produktionsprocess vars huvudsyfte inte är att producera detta ämne eller föremål
  ska
  inte betraktas som avfall utan som en biprodukt om följande villkor är uppfyllda: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  Medlemsstaterna ska se till att
  ett ämne eller föremål som uppkommer genom en produktionsprocess vars huvudsyfte inte är att producera detta ämne eller föremål inte betraktas som avfall utan som en biprodukt om följande villkor är uppfyllda:”

1.   Ett ämne eller föremål som uppkommer genom en produktionsprocess vars huvudsyfte inte är att producera detta ämne eller föremål
  ska
  inte betraktas som avfall utan som en biprodukt om följande villkor är uppfyllda:

Ändring 109

Ändring 109

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 –led 4 – led b

Artikel 1 – punkt 1 –led 4 – led b

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 5 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 38a för att fastställa närmare kriterier för tillämpningen av de i punkt 1 angivna villkoren för specifika ämnen eller föremål.” | 2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 38a för att
  komplettera detta direktiv genom att
  fastställa närmare kriterier för tillämpningen av de i punkt 1 angivna villkoren för specifika ämnen eller föremål.
  Kommissionen ska prioritera de befintliga och reproducerbara metoderna för industriell symbios vid utarbetandet av de närmare kriterierna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 38a för att fastställa närmare kriterier för tillämpningen av de i punkt 1 angivna villkoren för specifika ämnen eller föremål.”

2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 38a för att
  komplettera detta direktiv genom att
  fastställa närmare kriterier för tillämpningen av de i punkt 1 angivna villkoren för specifika ämnen eller föremål.
  Kommissionen ska prioritera de befintliga och reproducerbara metoderna för industriell symbios vid utarbetandet av de närmare kriterierna.

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 –led 4 – led ba (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 –led 4 – led ba (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 5 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | Följande punkt ska läggas till:





  ”2a
     
  Om inga kriterier fastställts på unionsnivå i enlighet med förfarandet i punkt 2 får medlemsstaterna i varje enskilt fall upprätta närmare kriterier för tillämpningen av de villkor som anges i punkt 1 på vissa ämnen eller föremål, inbegripet, vid behov gränsvärden för förorenande ämnen.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

Följande punkt ska läggas till:

Följande punkt ska läggas till:

”2a
     
  Om inga kriterier fastställts på unionsnivå i enlighet med förfarandet i punkt 2 får medlemsstaterna i varje enskilt fall upprätta närmare kriterier för tillämpningen av de villkor som anges i punkt 1 på vissa ämnen eller föremål, inbegripet, vid behov gränsvärden för förorenande ämnen.”

Ändring 111

Ändring 111

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 4 – led c

Artikel 1 – punkt 1 – led 4 – led c

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 5 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om tekniska föreskrifter som antagits enligt punkt
  1
  i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv
  2015/1535/EG av den 9 september 2015 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster

   (*1)

  , om så krävs enligt det direktivet
  . | 3.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om tekniska föreskrifter för att uppfylla kraven i punkt
  2a
  i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv
  (EU) 2015/1535

   (*2). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om tekniska föreskrifter som antagits enligt punkt
  1
  i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv
  2015/1535/EG av den 9 september 2015 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster

   (*1)

  , om så krävs enligt det direktivet
  .

3.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om tekniska föreskrifter för att uppfylla kraven i punkt
  2a
  i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv
  (EU) 2015/1535

   (*2).

Ändring 112

Ändring 112

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 –led 5 – led a – led i

Artikel 1 – punkt 1 –led 5 – led a – led i

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 6 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska se till att avfall som har genomgått ett återvinningsförfarande ska anses ha upphört att vara avfall om det uppfyller följande villkor: | 1.   1. Medlemsstaterna ska se till att avfall som har genomgått
  materialåtervinning eller
  ett
  annat
  återvinningsförfarande ska anses ha upphört att vara avfall om det uppfyller följande villkor: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska se till att avfall som har genomgått ett återvinningsförfarande ska anses ha upphört att vara avfall om det uppfyller följande villkor:

1.   1. Medlemsstaterna ska se till att avfall som har genomgått
  materialåtervinning eller
  ett
  annat
  återvinningsförfarande ska anses ha upphört att vara avfall om det uppfyller följande villkor:

Ändring 113

Ändring 113

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – lpunkt 1 – led 5 – led b

Artikel 1 – lpunkt 1 – led 5 – led b

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 6 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 38a för att fastställa närmare kriterier för tillämpningen av de i punkt 1 angivna villkoren förvisst avfall. Dessa närmare kriterier ska vid behov inbegripa gränsvärden för förorenande ämnen och ta hänsyn till ämnets eller föremålets eventuella negativa
  miljöeffekter
  . | 2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 38a
  , utgående från övervakningen av situationerna i medlemsstaterna
  för att
  komplettera detta direktiv genom
  att fastställa närmare kriterier för tillämpningen av de i punkt 1 angivna villkoren för visst avfall. Dessa närmare kriterier ska vid behov inbegripa gränsvärden för förorenande ämnen och ta hänsyn till ämnets eller föremålets eventuella negativa
  effekter på människors hälsa och/eller miljön
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 38a för att fastställa närmare kriterier för tillämpningen av de i punkt 1 angivna villkoren förvisst avfall. Dessa närmare kriterier ska vid behov inbegripa gränsvärden för förorenande ämnen och ta hänsyn till ämnets eller föremålets eventuella negativa
  miljöeffekter
  .

2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 38a
  , utgående från övervakningen av situationerna i medlemsstaterna
  för att
  komplettera detta direktiv genom
  att fastställa närmare kriterier för tillämpningen av de i punkt 1 angivna villkoren för visst avfall. Dessa närmare kriterier ska vid behov inbegripa gränsvärden för förorenande ämnen och ta hänsyn till ämnets eller föremålets eventuella negativa
  effekter på människors hälsa och/eller miljön
  .

Ändring 114

Ändring 114

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 5 – led b

Artikel 1 – punkt 1 – led 5 – led b

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 6 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Avfall som
  anses ha
  upphört att vara avfall i enlighet med punkt 1 får
  betraktas som förberett för återanvändning, materialåtervunnet eller återvunnet vid
  beräkningen av uppnåendet av de mål som fastställs i detta direktiv, direktiv 94/62/EG, direktiv 2000/53/EG, direktiv 2006/66/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/19/EU(*) om det har
  genomgått förberedelse
  för återanvändning, materialåtervinning eller återvinning i enlighet med dessa direktiv. | 3.   Avfall som upphört att vara avfall i enlighet med artikel 6.1 får
  tas med
  i beräkningen av uppnåendet av de mål
  rörande förberedelse för återanvändning, materialåtervinning eller återvinning
  som fastställs i detta direktiv, direktiv 94/62/EG, direktiv 2000/53/EG, direktiv 2006/66/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/19/EU(*) om det har
  förberetts
  för återanvändning, materialåtervinning respektive återvinning i enlighet med dessa direktiv.
  Vikten på avfall som upphört att vara avfall får rapporteras som materialåtervunnen, om materialen eller ämnena som har upphört att vara avfall ska upparbetas, med undantag för energiåtervinning och upparbetning till material som ska användas som bränsle eller för återfyllningsändamål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Avfall som
  anses ha
  upphört att vara avfall i enlighet med punkt 1 får
  betraktas som förberett för återanvändning, materialåtervunnet eller återvunnet vid
  beräkningen av uppnåendet av de mål som fastställs i detta direktiv, direktiv 94/62/EG, direktiv 2000/53/EG, direktiv 2006/66/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/19/EU(*) om det har
  genomgått förberedelse
  för återanvändning, materialåtervinning eller återvinning i enlighet med dessa direktiv.

3.   Avfall som upphört att vara avfall i enlighet med artikel 6.1 får
  tas med
  i beräkningen av uppnåendet av de mål
  rörande förberedelse för återanvändning, materialåtervinning eller återvinning
  som fastställs i detta direktiv, direktiv 94/62/EG, direktiv 2000/53/EG, direktiv 2006/66/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/19/EU(*) om det har
  förberetts
  för återanvändning, materialåtervinning respektive återvinning i enlighet med dessa direktiv.
  Vikten på avfall som upphört att vara avfall får rapporteras som materialåtervunnen, om materialen eller ämnena som har upphört att vara avfall ska upparbetas, med undantag för energiåtervinning och upparbetning till material som ska användas som bränsle eller för återfyllningsändamål.

Ändring 115

Ändring 115

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 5 – led b

Artikel 1 – punkt 1 – led 5 – led b

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 6 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Om inga kriterier har fastställts på unionsnivå i enlighet med det förfarande som anges i punkt 2 får medlemsstaterna upprätta närmare kriterier för tillämpningen av de villkor som anges i punkt 1 på visst avfall, inbegripet gränsvärden för förorenande ämnen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Om inga kriterier har fastställts på unionsnivå i enlighet med det förfarande som anges i punkt 2 får medlemsstaterna upprätta närmare kriterier för tillämpningen av de villkor som anges i punkt 1 på visst avfall, inbegripet gränsvärden för förorenande ämnen.

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 5 – led b

Artikel 1 – punkt 1 – led 5 – led b

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 6 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Om sådana kriterier inte heller har fastställts på nationell nivå ska medlemsstaterna säkerställa att avfall som har genomgått ett återvinningsförfarande anses ha upphört att vara avfall om det uppfyller villkoren i punkt 1, vilka ska verifieras från fall till fall av den behöriga nationella myndigheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.
     
  Om sådana kriterier inte heller har fastställts på nationell nivå ska medlemsstaterna säkerställa att avfall som har genomgått ett återvinningsförfarande anses ha upphört att vara avfall om det uppfyller villkoren i punkt 1, vilka ska verifieras från fall till fall av den behöriga nationella myndigheten.

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 5 – led b

Artikel 1 – punkt 1 – led 5 – led b

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 6 – punkt 3c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  För att enhetlighet på den inre marknaden ska säkerställas ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 38a för att komplettera detta direktiv med allmänna krav som medlemsstaterna ska uppfylla när de antar tekniska bestämmelser i enlighet med artikel 6. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3c.
     
  För att enhetlighet på den inre marknaden ska säkerställas ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 38a för att komplettera detta direktiv med allmänna krav som medlemsstaterna ska uppfylla när de antar tekniska bestämmelser i enlighet med artikel 6.

Ändring 118

Ändring 118

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 5 – led b

Artikel 1 – punkt 1 – led 5 – led b

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 6 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om tekniska föreskrifter för att uppfylla kraven i 
  punkt 1
  i enlighet med
  Europaparlamentets och rådets
  direktiv (EU) 2015/1535
  om så krävs enligt det direktivet
  . | 4.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om tekniska föreskrifter för att uppfylla kraven i 
  punkterna 3a och 3b
  i enlighet med direktiv (EU) 2015/1535 . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om tekniska föreskrifter för att uppfylla kraven i 
  punkt 1
  i enlighet med
  Europaparlamentets och rådets
  direktiv (EU) 2015/1535
  om så krävs enligt det direktivet
  .

4.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om tekniska föreskrifter för att uppfylla kraven i 
  punkterna 3a och 3b
  i enlighet med direktiv (EU) 2015/1535 .

Ändring 119

Ändring 119

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 6 – led aa (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 6 – led aa (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 7 – punkt 4

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Punkt 4 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(aa)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

Punkt 4 ska ersättas med följande:

4.   Farligt avfall får inte omklassificeras som icke-farligt avfall till följd av utspädning eller uppblandning av avfallet i syfte att minska de ursprungliga koncentrationerna av farliga ämnen till en nivå som understiger de tröskelnivåer som innebär att ett avfall betecknas som farligt.

| | ”4.   Farligt avfall får inte omklassificeras som icke-farligt avfall
  och dess farliga egenskaper får inte ändras
  till följd av utspädning eller uppblandning av avfallet i syfte att minska de ursprungliga koncentrationerna av farliga ämnen till en nivå som understiger de tröskelnivåer som innebär att ett avfall betecknas som farligt
  eller som används för att fastställa en farlig egenskap.”
  . |
| --- | --- |

”4.   Farligt avfall får inte omklassificeras som icke-farligt avfall
  och dess farliga egenskaper får inte ändras
  till följd av utspädning eller uppblandning av avfallet i syfte att minska de ursprungliga koncentrationerna av farliga ämnen till en nivå som understiger de tröskelnivåer som innebär att ett avfall betecknas som farligt
  eller som används för att fastställa en farlig egenskap.”
  .

Ändring 120

Ändring 120

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 7 – led -a (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 7 – led -a (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 8 – punkt 1 – stycke 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (-a) | I punkt 1 ska första stycket ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(-a)

(-a)

I punkt 1 ska första stycket ersättas med följande:

1.   För att stärka återanvändning samt förebyggande, materialåtervinning och annan återvinning av avfall
  får
  medlemsstaterna vidta lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder för att garantera att varje fysisk eller juridisk person som yrkesmässigt utvecklar, tillverkar, bearbetar, behandlar, säljer eller importerar produkter (produktens producent) har utökat producentansvar.

| | ”1.   För att stärka återanvändning samt förebyggande, materialåtervinning och annan återvinning av avfall
  ska
  medlemsstaterna vidta lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder för att garantera att varje fysisk eller juridisk person som yrkesmässigt utvecklar, tillverkar, bearbetar, behandlar, säljer eller importerar produkter (produktens producent) har utökat producentansvar.” |
| --- | --- |

”1.   För att stärka återanvändning samt förebyggande, materialåtervinning och annan återvinning av avfall
  ska
  medlemsstaterna vidta lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder för att garantera att varje fysisk eller juridisk person som yrkesmässigt utvecklar, tillverkar, bearbetar, behandlar, säljer eller importerar produkter (produktens producent) har utökat producentansvar.”

Ändring 121

Ändring 121

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 7 – led a

Artikel 1 – punkt 1 – led 7 – led a

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 8 – punkt 1 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”Sådana åtgärder får även omfatta införandet av system för utökat producentansvar som fastställer specifika operativa och ekonomiska skyldigheter för tillverkare av produkter.” | ”Sådana åtgärder får även omfatta införandet av system för utökat producentansvar som fastställer specifika operativa och ekonomiska skyldigheter för tillverkare av produkter
  och gäller för enskilt eller kollektivt uppfyllande av utökat producentansvar
  .
  Sådana system ska bestå av en uppsättning regler
  som fastställer specifika operativa och ekonomiska skyldigheter för tillverkare av produkter
  , där producentens ansvar utökas till det led som följer efter konsumenterna i en produkts livscykel
  .
  Medlemsstaterna ska inrätta sådana system för åtminstone förpackningar enligt definition i artikel 3.1 i direktiv 94/62/EG, elektrisk och elektronisk utrustning enligt definitionen i artikel 3.1 a i direktiv 2012/19/EU, batterier och ackumulatorer enligt definitionen i artikel 3.1 i direktiv 2006/66/EG och uttjänta fordon enligt definitionen i artikel 2.2 i direktiv 2000/53/EG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”Sådana åtgärder får även omfatta införandet av system för utökat producentansvar som fastställer specifika operativa och ekonomiska skyldigheter för tillverkare av produkter.”

”Sådana åtgärder får även omfatta införandet av system för utökat producentansvar som fastställer specifika operativa och ekonomiska skyldigheter för tillverkare av produkter
  och gäller för enskilt eller kollektivt uppfyllande av utökat producentansvar
  .
  Sådana system ska bestå av en uppsättning regler
  som fastställer specifika operativa och ekonomiska skyldigheter för tillverkare av produkter
  , där producentens ansvar utökas till det led som följer efter konsumenterna i en produkts livscykel
  .
  Medlemsstaterna ska inrätta sådana system för åtminstone förpackningar enligt definition i artikel 3.1 i direktiv 94/62/EG, elektrisk och elektronisk utrustning enligt definitionen i artikel 3.1 a i direktiv 2012/19/EU, batterier och ackumulatorer enligt definitionen i artikel 3.1 i direktiv 2006/66/EG och uttjänta fordon enligt definitionen i artikel 2.2 i direktiv 2000/53/EG.

och gäller för enskilt eller kollektivt uppfyllande av utökat producentansvar

Sådana system ska bestå av en uppsättning regler

, där producentens ansvar utökas till det led som följer efter konsumenterna i en produkts livscykel

Medlemsstaterna ska inrätta sådana system för åtminstone förpackningar enligt definition i artikel 3.1 i direktiv 94/62/EG, elektrisk och elektronisk utrustning enligt definitionen i artikel 3.1 a i direktiv 2012/19/EU, batterier och ackumulatorer enligt definitionen i artikel 3.1 i direktiv 2006/66/EG och uttjänta fordon enligt definitionen i artikel 2.2 i direktiv 2000/53/EG.

Ändring 122

Ändring 122

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 7 – led aa (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 7 – led aa (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 8 – punkt 2 – stycke 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | I punkt 2 ska första stycket ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(aa)

I punkt 2 ska första stycket ersättas med följande:

I punkt 2 ska första stycket ersättas med följande:

2.   Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder
  för att uppmuntra en produktutformning som minskar
  inverkan på miljön och genereringen av avfall under produktionen och den efterföljande användningen av produkterna och i syfte att säkerställa att återvinning och bortskaffande av produkter som har blivit avfall sker i enlighet med artiklarna 4 och 13.

| | ”2.   Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder
  som uppmuntrar tillverkarna att förbättra utformningen av produkter och komponenter av produkter och därigenom öka resurseffektiviteten och minska
  inverkan på miljön och genereringen av avfall under produktionen och den efterföljande användningen av produkterna och i syfte att säkerställa att återvinning och bortskaffande av produkter som har blivit avfall sker i enlighet med artiklarna 4 och 13.” |
| --- | --- |

”2.   Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder
  som uppmuntrar tillverkarna att förbättra utformningen av produkter och komponenter av produkter och därigenom öka resurseffektiviteten och minska
  inverkan på miljön och genereringen av avfall under produktionen och den efterföljande användningen av produkterna och i syfte att säkerställa att återvinning och bortskaffande av produkter som har blivit avfall sker i enlighet med artiklarna 4 och 13.”

Ändring 123

Ändring 123

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 7 – led b

Artikel 1 – punkt 1 – led 7 – led b

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 8 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Sådana åtgärder
  kan
  bland annat stimulera utveckling, produktion och marknadsföring av produkter som lämpar sig för flerfaldig användning, som är hållbara ur teknisk synvinkel och som, när de blivit avfall,
  lämpar sig för förberedelse
  för återanvändning
  och materialåtervinning
  i syfte att tillämpa principen om avfallshierarkin på lämpligt sätt. Åtgärderna
  bör
  beakta produkters effekter under hela deras livscykel. | Sådana åtgärder
  ska
  bland annat stimulera utveckling, produktion och marknadsföring av produkter
  och material
  som lämpar sig för flerfaldig användning, som är hållbara ur teknisk synvinkel
  och lätta att reparera
  och som, när de blivit avfall
  och förberetts
  för återanvändning
  eller materialåtervunnits lämpar sig för att släppas ut på marknaden,
  i syfte att tillämpa principen om avfallshierarkin på lämpligt sätt. Åtgärderna
  ska
  beakta produkters effekter under hela deras livscykel
  , inklusive, när så är lämpligt, deras potential för flerfaldig materialåtervinning, samt avfallshierarkin
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Sådana åtgärder
  kan
  bland annat stimulera utveckling, produktion och marknadsföring av produkter som lämpar sig för flerfaldig användning, som är hållbara ur teknisk synvinkel och som, när de blivit avfall,
  lämpar sig för förberedelse
  för återanvändning
  och materialåtervinning
  i syfte att tillämpa principen om avfallshierarkin på lämpligt sätt. Åtgärderna
  bör
  beakta produkters effekter under hela deras livscykel.

kan

lämpar sig för förberedelse

och materialåtervinning

bör

Sådana åtgärder
  ska
  bland annat stimulera utveckling, produktion och marknadsföring av produkter
  och material
  som lämpar sig för flerfaldig användning, som är hållbara ur teknisk synvinkel
  och lätta att reparera
  och som, när de blivit avfall
  och förberetts
  för återanvändning
  eller materialåtervunnits lämpar sig för att släppas ut på marknaden,
  i syfte att tillämpa principen om avfallshierarkin på lämpligt sätt. Åtgärderna
  ska
  beakta produkters effekter under hela deras livscykel
  , inklusive, när så är lämpligt, deras potential för flerfaldig materialåtervinning, samt avfallshierarkin
  .

ska

och material

och lätta att reparera

och förberetts

eller materialåtervunnits lämpar sig för att släppas ut på marknaden,

ska

, inklusive, när så är lämpligt, deras potential för flerfaldig materialåtervinning, samt avfallshierarkin

Ändring 124

Ändring 124

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 7 – led ba (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 7 – led ba (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 8 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Följande punkt ska införas:





  ”2a.
     
  Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla de åtgärder som antagits i enlighet med punkterna 1 och 2 senast den [inför datum: trettiosex månader efter detta direktivs ikraftträdande] och vart tredje år efter den dagen. Kommissionen ska offentliggöra de anmälningar den mottagit.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

Följande punkt ska införas:

Följande punkt ska införas:

”2a.
     
  Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla de åtgärder som antagits i enlighet med punkterna 1 och 2 senast den [inför datum: trettiosex månader efter detta direktivs ikraftträdande] och vart tredje år efter den dagen. Kommissionen ska offentliggöra de anmälningar den mottagit.”

Ändring 125

Ändring 125

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 7 – led bb (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 7 – led bb (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 8 – punkt 4

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (bb) | Punkt 4 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(bb)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

Punkt 4 ska ersättas med följande:

4.   Det utökade producentansvaret ska tillämpas utan att det påverkar ansvaret för avfallshantering enligt artikel 15.1
  och utan att det påverkar tillämpningen av gällande lagstiftning om avfallsflöden och specifika produkter
  .

| | ”4.   Det utökade producentansvaret ska tillämpas utan att det påverkar ansvaret för avfallshantering enligt artikel 15.1.
  Bestämmelserna i artiklarna 8 och 8a påverkar inte bestämmelserna om utökat producentansvar i annan unionslagstiftning.” |
| --- | --- |

”4.   Det utökade producentansvaret ska tillämpas utan att det påverkar ansvaret för avfallshantering enligt artikel 15.1.
  Bestämmelserna i artiklarna 8 och 8a påverkar inte bestämmelserna om utökat producentansvar i annan unionslagstiftning.”

Ändring 126

Ändring 126

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 7 – led c

Artikel 1 – punkt 1 – led 7 – led c

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 8 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”5.   Kommissionen
  ska organisera
  ett informationsutbyte mellan medlemsstaterna och de aktörer som deltar i system för producentansvar om det praktiska genomförandet av kraven i artikel 8a och om bästa praxis för att säkerställa lämplig styrning och gränsöverskridande samarbete mellan system för utökat producentansvar. Detta omfattar bland annat informationsutbyte om organisatoriska förhållanden och övervakning av organisationer för producentansvar, urvalet av aktörer för avfallshantering och förebyggande av nedskräpning. Kommissionen ska offentliggöra resultaten av detta informationsutbyte.” | ”5.   
  Senast den ... [inför datum: sex månader efter detta direktivs ikraftträdande] ska
  kommissionen
  inrätta en plattform för
  ett informationsutbyte mellan medlemsstaterna
  , det civila samhällets organisationer, regionala och lokala myndigheter
  och de aktörer som deltar i system för producentansvar om det praktiska genomförandet av kraven i artikel 8a och om bästa praxis för att säkerställa lämplig styrning och gränsöverskridande samarbete mellan system för utökat producentansvar
  , samt en smidigt fungerande inre marknad
  . Detta omfattar bland annat informationsutbyte om organisatoriska förhållanden och övervakning av organisationer för producentansvar,
  utveckling av harmoniserade kriterier för de ekonomiska bidrag som avses i artikel 8a.4 b,
  urvalet av aktörer för avfallshantering och förebyggande av
  avfallsgenerering och
  nedskräpning. Kommissionen ska offentliggöra resultaten av detta informationsutbyte
  och får tillhandahålla riktlinjer om relevanta aspekter
  . |
| | Senast den ...
  [
  inför datum: 12 månader efter detta direktivs ikraftträdande] ska kommissionen, utgående från en undersökning och med beaktande av information från plattformen, anta riktlinjer för fastställandet av de ekonomiska bidrag som avses i artikel 8a.4 b. För att enhetlighet på den inre marknaden ska säkerställas får kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 38a för att komplettera detta direktiv genom att fastställa harmoniserade kriterier som medlemsstaterna ska uppfylla vid fastställandet av de ekonomiska bidrag som avses i artikel 8a.4 b. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”5.   Kommissionen
  ska organisera
  ett informationsutbyte mellan medlemsstaterna och de aktörer som deltar i system för producentansvar om det praktiska genomförandet av kraven i artikel 8a och om bästa praxis för att säkerställa lämplig styrning och gränsöverskridande samarbete mellan system för utökat producentansvar. Detta omfattar bland annat informationsutbyte om organisatoriska förhållanden och övervakning av organisationer för producentansvar, urvalet av aktörer för avfallshantering och förebyggande av nedskräpning. Kommissionen ska offentliggöra resultaten av detta informationsutbyte.”

”5.   
  Senast den ... [inför datum: sex månader efter detta direktivs ikraftträdande] ska
  kommissionen
  inrätta en plattform för
  ett informationsutbyte mellan medlemsstaterna
  , det civila samhällets organisationer, regionala och lokala myndigheter
  och de aktörer som deltar i system för producentansvar om det praktiska genomförandet av kraven i artikel 8a och om bästa praxis för att säkerställa lämplig styrning och gränsöverskridande samarbete mellan system för utökat producentansvar
  , samt en smidigt fungerande inre marknad
  . Detta omfattar bland annat informationsutbyte om organisatoriska förhållanden och övervakning av organisationer för producentansvar,
  utveckling av harmoniserade kriterier för de ekonomiska bidrag som avses i artikel 8a.4 b,
  urvalet av aktörer för avfallshantering och förebyggande av
  avfallsgenerering och
  nedskräpning. Kommissionen ska offentliggöra resultaten av detta informationsutbyte
  och får tillhandahålla riktlinjer om relevanta aspekter
  .

Senast den ...
  [
  inför datum: 12 månader efter detta direktivs ikraftträdande] ska kommissionen, utgående från en undersökning och med beaktande av information från plattformen, anta riktlinjer för fastställandet av de ekonomiska bidrag som avses i artikel 8a.4 b. För att enhetlighet på den inre marknaden ska säkerställas får kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 38a för att komplettera detta direktiv genom att fastställa harmoniserade kriterier som medlemsstaterna ska uppfylla vid fastställandet av de ekonomiska bidrag som avses i artikel 8a.4 b.

Senast den ...

inför datum: 12 månader efter detta direktivs ikraftträdande] ska kommissionen, utgående från en undersökning och med beaktande av information från plattformen, anta riktlinjer för fastställandet av de ekonomiska bidrag som avses i artikel 8a.4 b. För att enhetlighet på den inre marknaden ska säkerställas får kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 38a för att komplettera detta direktiv genom att fastställa harmoniserade kriterier som medlemsstaterna ska uppfylla vid fastställandet av de ekonomiska bidrag som avses i artikel 8a.4 b.

Ändring 127

Ändring 127

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 8a – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Allmänna
  krav
  för system för utökat producentansvar | Allmänna
  minimikrav
  för system för utökat producentansvar |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Allmänna
  krav
  för system för utökat producentansvar

krav

Allmänna
  minimikrav
  för system för utökat producentansvar

minimikrav

Ändring 128

Ändring 128

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 8a – punkt 1 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | fastställer tydliga roller och ansvarsområden för tillverkare av produkter som släpper ut varor på unionsmarknaden, organisationer som tillämpar utökat producentansvar för deras räkning, privata och offentliga aktörer på avfallsområdet, lokala myndigheter och, i tillämpliga fall, erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

fastställer tydliga roller och ansvarsområden för tillverkare av produkter som släpper ut varor på unionsmarknaden, organisationer som tillämpar utökat producentansvar för deras räkning, privata och offentliga aktörer på avfallsområdet, lokala myndigheter och, i tillämpliga fall, erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning,

| — | fastställer tydliga roller och ansvarsområden för
  alla medverkande aktörer, inklusive
  tillverkare av produkter som släpper ut varor på unionsmarknaden, organisationer som tillämpar utökat producentansvar för deras räkning
  inom ramen för kollektiva system
  , privata och offentliga aktörer på avfallsområdet,
  distributörer, regionala och
  lokala myndigheter och, i tillämpliga fall,
  nätverk för återanvändning och reparation, företag inom den sociala ekonomin samt
  erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning, |
| --- | --- |

—

fastställer tydliga roller och ansvarsområden för
  alla medverkande aktörer, inklusive
  tillverkare av produkter som släpper ut varor på unionsmarknaden, organisationer som tillämpar utökat producentansvar för deras räkning
  inom ramen för kollektiva system
  , privata och offentliga aktörer på avfallsområdet,
  distributörer, regionala och
  lokala myndigheter och, i tillämpliga fall,
  nätverk för återanvändning och reparation, företag inom den sociala ekonomin samt
  erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning,

alla medverkande aktörer, inklusive

inom ramen för kollektiva system

distributörer, regionala och

nätverk för återanvändning och reparation, företag inom den sociala ekonomin samt

Ändring 129

Ändring 129

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 8a – punkt 1 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | fastställer mätbara avfallshanteringsmål, i linje med avfallshierarkin, i syfte att uppnå åtminstone de kvantitativa mål som är relevanta för systemet enligt detta direktiv, direktiv 94/62/EG, direktiv 2000/53/EG, direktiv 2006/66/EG och direktiv 2012/19/EU, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

fastställer mätbara avfallshanteringsmål, i linje med avfallshierarkin, i syfte att uppnå åtminstone de kvantitativa mål som är relevanta för systemet enligt detta direktiv, direktiv 94/62/EG, direktiv 2000/53/EG, direktiv 2006/66/EG och direktiv 2012/19/EU,

| — | fastställer mätbara
  avfallsminskningsmål och
  avfallshanteringsmål, i linje med avfallshierarkin, i syfte att uppnå åtminstone de kvantitativa mål som är relevanta för systemet enligt detta direktiv, direktiv 94/62/EG, direktiv 2000/53/EG, direktiv 2006/66/EG och direktiv 2012/19/EU, |
| --- | --- |

—

fastställer mätbara
  avfallsminskningsmål och
  avfallshanteringsmål, i linje med avfallshierarkin, i syfte att uppnå åtminstone de kvantitativa mål som är relevanta för systemet enligt detta direktiv, direktiv 94/62/EG, direktiv 2000/53/EG, direktiv 2006/66/EG och direktiv 2012/19/EU,

avfallsminskningsmål och

Ändring 130

Ändring 130

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 8a – punkt 1 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | inrättar ett rapporteringssystem för att samla in uppgifter om produkter som släpps ut på unionsmarknaden av tillverkare som omfattas av utökat producentansvar; när dessa produkter blir avfall ska rapporteringssystemet säkerställa att uppgifter samlas in om insamling och behandling av detta avfall, i tillämpliga fall med angivande av materialflödena, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

inrättar ett rapporteringssystem för att samla in uppgifter om produkter som släpps ut på unionsmarknaden av tillverkare som omfattas av utökat producentansvar; när dessa produkter blir avfall ska rapporteringssystemet säkerställa att uppgifter samlas in om insamling och behandling av detta avfall, i tillämpliga fall med angivande av materialflödena,

| — | inrättar ett rapporteringssystem för att samla in
  tillförlitliga och korrekta
  uppgifter om produkter som släpps ut på unionsmarknaden av tillverkare som omfattas av utökat producentansvar; när dessa produkter blir avfall ska rapporteringssystemet säkerställa att
  tillförlitliga och korrekta
  uppgifter samlas in om insamling och behandling av detta avfall, i tillämpliga fall med angivande av materialflödena, |
| --- | --- |

—

inrättar ett rapporteringssystem för att samla in
  tillförlitliga och korrekta
  uppgifter om produkter som släpps ut på unionsmarknaden av tillverkare som omfattas av utökat producentansvar; när dessa produkter blir avfall ska rapporteringssystemet säkerställa att
  tillförlitliga och korrekta
  uppgifter samlas in om insamling och behandling av detta avfall, i tillämpliga fall med angivande av materialflödena,

tillförlitliga och korrekta

tillförlitliga och korrekta

Ändring 131

Ändring 131

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 8a – punkt 1 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | garanterar likabehandling och icke-diskriminering mellan tillverkare av produkter och för små och medelstora företag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

garanterar likabehandling och icke-diskriminering mellan tillverkare av produkter och för små och medelstora företag.

| — | garanterar likabehandling och icke-diskriminering mellan tillverkare av produkter
  , liksom mellan tjänsteleverantörer inom områdena insamling, transport och behandling,
  och för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

garanterar likabehandling och icke-diskriminering mellan tillverkare av produkter
  , liksom mellan tjänsteleverantörer inom områdena insamling, transport och behandling,
  och för små och medelstora företag.

, liksom mellan tjänsteleverantörer inom områdena insamling, transport och behandling,

Ändring 132

Ändring 132

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 8a – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att avfallsinnehavare som omfattas av de system för utökat producentansvar som inrättats i enlighet med artikel 8.1 informeras om tillgängliga avfallsinsamlingssystem och förebyggande av nedskräpning. Medlemsstaterna ska också vidta åtgärder för att skapa incitament för avfallsinnehavare att
  delta i
  separata insamlingssystem, särskilt genom ekonomiska incitament eller föreskrifter, när så är lämpligt. | 2.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att avfallsinnehavare som omfattas av de system för utökat producentansvar som inrättats i enlighet med artikel 8.1 informeras om tillgängliga
  återtagandesystem, nätverk för återanvändning och reparation, erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning,
  avfallsinsamlingssystem och förebyggande av nedskräpning. Medlemsstaterna ska också vidta åtgärder för att skapa incitament för avfallsinnehavare att
  ta på sig ansvaret för att leverera sitt avfall till
  separata insamlingssystem, särskilt genom ekonomiska incitament eller föreskrifter, när så är lämpligt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att avfallsinnehavare som omfattas av de system för utökat producentansvar som inrättats i enlighet med artikel 8.1 informeras om tillgängliga avfallsinsamlingssystem och förebyggande av nedskräpning. Medlemsstaterna ska också vidta åtgärder för att skapa incitament för avfallsinnehavare att
  delta i
  separata insamlingssystem, särskilt genom ekonomiska incitament eller föreskrifter, när så är lämpligt.

2.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att avfallsinnehavare som omfattas av de system för utökat producentansvar som inrättats i enlighet med artikel 8.1 informeras om tillgängliga
  återtagandesystem, nätverk för återanvändning och reparation, erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning,
  avfallsinsamlingssystem och förebyggande av nedskräpning. Medlemsstaterna ska också vidta åtgärder för att skapa incitament för avfallsinnehavare att
  ta på sig ansvaret för att leverera sitt avfall till
  separata insamlingssystem, särskilt genom ekonomiska incitament eller föreskrifter, när så är lämpligt.

Ändring 133

Ändring 133

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 8a – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | har en tydligt avgränsad täckning vad gäller geografiskt område, produkter och material, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

har en tydligt avgränsad täckning vad gäller geografiskt område, produkter och material,

| a) | har en tydligt avgränsad täckning vad gäller geografiskt område, produkter och material
  på grundval av försäljningsområdet och utan att dessa områden begränsas till de territorier inom vilka avfallsinsamling och avfallshantering är lönsam
  , |
| --- | --- |

a)

har en tydligt avgränsad täckning vad gäller geografiskt område, produkter och material
  på grundval av försäljningsområdet och utan att dessa områden begränsas till de territorier inom vilka avfallsinsamling och avfallshantering är lönsam
  ,

på grundval av försäljningsområdet och utan att dessa områden begränsas till de territorier inom vilka avfallsinsamling och avfallshantering är lönsam

Ändring 134

Ändring 134

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 8a – punkt 3 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | har de operativa
  och
  ekonomiska medel som krävs för att fullgöra sina skyldigheter inom utökat producentansvar, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

har de operativa
  och
  ekonomiska medel som krävs för att fullgöra sina skyldigheter inom utökat producentansvar,

och

| b) | har de operativa
  och/eller
  ekonomiska medel som krävs för att fullgöra sina skyldigheter inom utökat producentansvar, |
| --- | --- |

b)

har de operativa
  och/eller
  ekonomiska medel som krävs för att fullgöra sina skyldigheter inom utökat producentansvar,

och/eller

Ändring 135

Ändring 135

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 8a – punkt 3 – led d – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | de
  ekonomiska bidrag som betalas av tillverkarna, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

de
  ekonomiska bidrag som betalas av tillverkarna,

de

| — | det
  ekonomiska bidrag som
  , inom ramen för kollektiva system
  betalas av tillverkarna
  per såld enhet eller per ton av produkten som släpps ut på marknaden
  , |
| --- | --- |

—

det
  ekonomiska bidrag som
  , inom ramen för kollektiva system
  betalas av tillverkarna
  per såld enhet eller per ton av produkten som släpps ut på marknaden
  ,

det

, inom ramen för kollektiva system

per såld enhet eller per ton av produkten som släpps ut på marknaden

Ändring 136

Ändring 136

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 8a – punkt 3 – led d – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | förfarandet för urval av aktörer inom avfallshantering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

förfarandet för urval av aktörer inom avfallshantering.

| — | förfarandet för urval av aktörer inom avfallshantering
  inom ramen för kollektiva system, |
| --- | --- |

—

förfarandet för urval av aktörer inom avfallshantering
  inom ramen för kollektiva system,

inom ramen för kollektiva system,

Ändring 137

Ändring 137

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 30 – punkt 3 – led d – strecksats 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | uppnåendet av de avfallsminskningsmål och avfallshanteringsmål som avses i punkt 1 andra strecksatsen, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

uppnåendet av de avfallsminskningsmål och avfallshanteringsmål som avses i punkt 1 andra strecksatsen,

uppnåendet av de avfallsminskningsmål och avfallshanteringsmål som avses i punkt 1 andra strecksatsen,

Ändring 139

Ändring 139

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 8a – punkt 4 – led a – inledningen och första strecksatsen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | täcker hela kostnaden för avfallshantering för de produkter som tillverkaren släpper ut på unionsmarknaden
  , inklusive samtliga
  följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

täcker hela kostnaden för avfallshantering för de produkter som tillverkaren släpper ut på unionsmarknaden
  , inklusive samtliga
  följande:

, inklusive samtliga

| a) | täcker kostnaden för avfallshantering för de produkter som tillverkaren släpper ut på unionsmarknaden
  enligt
  följande: |
| --- | --- |

a)

täcker kostnaden för avfallshantering för de produkter som tillverkaren släpper ut på unionsmarknaden
  enligt
  följande:

enligt

| | — | kostnader för separat insamling, sortering och behandling som behövs för att
  uppfylla avfallshanteringsmålen i punkt 1 andra strecksatsen
  , med beaktande av intäkterna från återanvändning eller försäljning av returråvaror från deras produkter, |
| --- | --- | --- |

—

kostnader för separat insamling, sortering och behandling som behövs för att
  uppfylla avfallshanteringsmålen i punkt 1 andra strecksatsen
  , med beaktande av intäkterna från återanvändning eller försäljning av returråvaror från deras produkter,

uppfylla avfallshanteringsmålen i punkt 1 andra strecksatsen

| | — | kostnader för separat insamling, sortering
  , transport
  och behandling som behövs för att
  säkerställa att avfall hanteras som sig bör
  , med beaktande av intäkterna från återanvändning eller försäljning av returråvaror från deras produkter, |
| --- | --- | --- |

—

kostnader för separat insamling, sortering
  , transport
  och behandling som behövs för att
  säkerställa att avfall hanteras som sig bör
  , med beaktande av intäkterna från återanvändning eller försäljning av returråvaror från deras produkter,

, transport

säkerställa att avfall hanteras som sig bör

Ändring 140

Ändring 140

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 8a – punkt 4 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | anpassas på grundval av den verkliga kostnaden för uttjänta enskilda produkter eller grupper av liknande produkter, särskilt med hänsyn till deras
  återanvändning och materialåtervinning
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

anpassas på grundval av den verkliga kostnaden för uttjänta enskilda produkter eller grupper av liknande produkter, särskilt med hänsyn till deras
  återanvändning och materialåtervinning
  ,

återanvändning och materialåtervinning

| b) | inom ramen för kollektiva system
  anpassas på grundval av den verkliga kostnaden för uttjänta enskilda produkter eller grupper av liknande produkter, särskilt med hänsyn till deras
  hållbarhet och möjligheterna att reparera, återanvända och materialåtervinna dem, samt till förekomsten av farliga ämnen i dem, varvid en livscykelstrategi ska tillämpas och en anpassning ska göras utifrån kraven i relevant unionslagstiftning och dessutom, i förekommande fall, harmoniserade kriterier ska tas som utgångspunkt, för att säkerställa en smidigt fungerande inre marknad
  , |
| --- | --- |

b)

inom ramen för kollektiva system
  anpassas på grundval av den verkliga kostnaden för uttjänta enskilda produkter eller grupper av liknande produkter, särskilt med hänsyn till deras
  hållbarhet och möjligheterna att reparera, återanvända och materialåtervinna dem, samt till förekomsten av farliga ämnen i dem, varvid en livscykelstrategi ska tillämpas och en anpassning ska göras utifrån kraven i relevant unionslagstiftning och dessutom, i förekommande fall, harmoniserade kriterier ska tas som utgångspunkt, för att säkerställa en smidigt fungerande inre marknad
  ,

inom ramen för kollektiva system

hållbarhet och möjligheterna att reparera, återanvända och materialåtervinna dem, samt till förekomsten av farliga ämnen i dem, varvid en livscykelstrategi ska tillämpas och en anpassning ska göras utifrån kraven i relevant unionslagstiftning och dessutom, i förekommande fall, harmoniserade kriterier ska tas som utgångspunkt, för att säkerställa en smidigt fungerande inre marknad

Ändring 141

Ändring 141

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 8a – punkt 4 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | baseras på den optimerade kostnaden för de tjänster som tillhandahålls i fall där offentliga aktörer inom avfallshantering ansvarar för genomförandet av operativa uppgifter inom systemet för utökat producentansvar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

baseras på den optimerade kostnaden för de tjänster som tillhandahålls i fall där offentliga aktörer inom avfallshantering ansvarar för genomförandet av operativa uppgifter inom systemet för utökat producentansvar.

| c) | baseras på den optimerade kostnaden för de tjänster som tillhandahålls i fall där offentliga aktörer inom avfallshantering ansvarar för genomförandet av operativa uppgifter inom systemet för utökat producentansvar.
  Den optimerade kostnaden för tjänsten ska medge insyn och låta framgå vilka kostnader offentliga aktörer inom avfallshantering har för genomförandet av operativa uppgifter på uppdrag av system för utökat producentansvar. |
| --- | --- |

c)

baseras på den optimerade kostnaden för de tjänster som tillhandahålls i fall där offentliga aktörer inom avfallshantering ansvarar för genomförandet av operativa uppgifter inom systemet för utökat producentansvar.
  Den optimerade kostnaden för tjänsten ska medge insyn och låta framgå vilka kostnader offentliga aktörer inom avfallshantering har för genomförandet av operativa uppgifter på uppdrag av system för utökat producentansvar.

Den optimerade kostnaden för tjänsten ska medge insyn och låta framgå vilka kostnader offentliga aktörer inom avfallshantering har för genomförandet av operativa uppgifter på uppdrag av system för utökat producentansvar.

Ändring 142

Ändring 142

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 8a – punkt 5 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska införa en lämplig ram för övervakning och verkställighet i syfte att säkerställa att tillverkarna av produkter fullgör sina skyldigheter inom utökat producentansvar, att de ekonomiska medlen används på ett korrekt sätt, och att alla aktörer som deltar i tillämpningen av systemet rapporterar tillförlitliga uppgifter. | Medlemsstaterna ska införa en lämplig ram för övervakning och verkställighet i syfte att säkerställa att tillverkarna av produkter fullgör sina skyldigheter inom utökat producentansvar,
  också vid distansförsäljning, samt
  att de ekonomiska medlen används på ett korrekt sätt, och att alla aktörer som deltar i tillämpningen av systemet rapporterar tillförlitliga uppgifter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska införa en lämplig ram för övervakning och verkställighet i syfte att säkerställa att tillverkarna av produkter fullgör sina skyldigheter inom utökat producentansvar, att de ekonomiska medlen används på ett korrekt sätt, och att alla aktörer som deltar i tillämpningen av systemet rapporterar tillförlitliga uppgifter.

Medlemsstaterna ska införa en lämplig ram för övervakning och verkställighet i syfte att säkerställa att tillverkarna av produkter fullgör sina skyldigheter inom utökat producentansvar,
  också vid distansförsäljning, samt
  att de ekonomiska medlen används på ett korrekt sätt, och att alla aktörer som deltar i tillämpningen av systemet rapporterar tillförlitliga uppgifter.

också vid distansförsäljning, samt

Ändring 143

Ändring 143

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 8a – punkt 5 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om det i en medlemsstat finns flera organisationer som fullgör
  skyldigheter inom utökat producentansvar
  för tillverkarnas räkning, ska medlemsstaten inrätta en oberoende myndighet för att övervaka fullgörandet av skyldigheterna inom
  utökat producentansvar. | Medlemsstaterna ska utse eller inrätta en oberoende myndighet med uppgift att övervaka fullgörandet av
  skyldigheter inom utökat producentansvar
  och i synnerhet att kontrollera efterlevnaden av de krav på organisationer för
  utökat producentansvar
  som anges i detta direktiv
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om det i en medlemsstat finns flera organisationer som fullgör
  skyldigheter inom utökat producentansvar
  för tillverkarnas räkning, ska medlemsstaten inrätta en oberoende myndighet för att övervaka fullgörandet av skyldigheterna inom
  utökat producentansvar.

Om det i en medlemsstat finns flera organisationer som fullgör

för tillverkarnas räkning, ska medlemsstaten inrätta en oberoende myndighet för att övervaka fullgörandet av skyldigheterna inom

Medlemsstaterna ska utse eller inrätta en oberoende myndighet med uppgift att övervaka fullgörandet av
  skyldigheter inom utökat producentansvar
  och i synnerhet att kontrollera efterlevnaden av de krav på organisationer för
  utökat producentansvar
  som anges i detta direktiv
  .

Medlemsstaterna ska utse eller inrätta en oberoende myndighet med uppgift att övervaka fullgörandet av

och i synnerhet att kontrollera efterlevnaden av de krav på organisationer för

som anges i detta direktiv

Ändring 144

Ändring 144

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Artikel 1 – punkt 1 – led 8

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 8a – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Medlemsstaterna ska inrätta en plattform för att säkerställa en löpande dialog mellan
  de
  aktörer som deltar i tillämpningen av utökat producentansvar, inklusive privata och offentliga aktörer på avfallsområdet, lokala myndigheter och, i tillämpliga fall, erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning.” | 6.   Medlemsstaterna ska
  utse eller
  inrätta en plattform för att säkerställa en löpande dialog mellan
  alla
  aktörer som deltar i tillämpningen av utökat producentansvar, inklusive
  tillverkare och distributörer,
  privata och offentliga aktörer på avfallsområdet,
  aktörer inom den sociala ekonomin,
  lokala myndigheter
  , det civila samhällets organisationer
  och, i tillämpliga fall,
  nätverk för reparation och återanvändning och
  erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Medlemsstaterna ska inrätta en plattform för att säkerställa en löpande dialog mellan
  de
  aktörer som deltar i tillämpningen av utökat producentansvar, inklusive privata och offentliga aktörer på avfallsområdet, lokala myndigheter och, i tillämpliga fall, erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning.”

6.   Medlemsstaterna ska
  utse eller
  inrätta en plattform för att säkerställa en löpande dialog mellan
  alla
  aktörer som deltar i tillämpningen av utökat producentansvar, inklusive
  tillverkare och distributörer,
  privata och offentliga aktörer på avfallsområdet,
  aktörer inom den sociala ekonomin,
  lokala myndigheter
  , det civila samhällets organisationer
  och, i tillämpliga fall,
  nätverk för reparation och återanvändning och
  erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning.

Ändring 145

Ändring 145

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 9

Artikel 1 – punkt 1 – led 9

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 9 – punkt - 1 (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ”-1.
     
  För att bidra till avfallsförebyggandet ska medlemsstaterna sträva efter att uppnå åtminstone följande mål: |
| | a) | En betydande minskning av avfallsgenereringen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”-1.
     
  För att bidra till avfallsförebyggandet ska medlemsstaterna sträva efter att uppnå åtminstone följande mål:

a)

En betydande minskning av avfallsgenereringen.

En betydande minskning av avfallsgenereringen.

| b) | En brytning av sambandet mellan avfallsgenerering och ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

b)

En brytning av sambandet mellan avfallsgenerering och ekonomisk tillväxt.

En brytning av sambandet mellan avfallsgenerering och ekonomisk tillväxt.

| c) | Ett successivt ersättande av ämnen som enligt definitionen i artikel 57 i förordning (EG) nr 1907/2006 inger mycket stora betänkligheter, såvida det finns lämpliga alternativa ämnen eller tekniker som är ekonomiskt och tekniskt användbara. |
| --- | --- |

c)

Ett successivt ersättande av ämnen som enligt definitionen i artikel 57 i förordning (EG) nr 1907/2006 inger mycket stora betänkligheter, såvida det finns lämpliga alternativa ämnen eller tekniker som är ekonomiskt och tekniskt användbara.

Ett successivt ersättande av ämnen som enligt definitionen i artikel 57 i förordning (EG) nr 1907/2006 inger mycket stora betänkligheter, såvida det finns lämpliga alternativa ämnen eller tekniker som är ekonomiskt och tekniskt användbara.

| d) | Ett unionsomfattande mål om att livsmedelsavfallet ska minska med 30 % fram till 2025 och med 50 % fram till 2030, jämfört med referensscenariot för 2014. |
| --- | --- |

d)

Ett unionsomfattande mål om att livsmedelsavfallet ska minska med 30 % fram till 2025 och med 50 % fram till 2030, jämfört med referensscenariot för 2014.

Ett unionsomfattande mål om att livsmedelsavfallet ska minska med 30 % fram till 2025 och med 50 % fram till 2030, jämfört med referensscenariot för 2014.

| e) | Ett unionsomfattande mål om att det marina skräpet ska minska med 30 % fram till 2025 och med 50 % fram till 2030, jämfört med referensscenariot för 2014.” |
| --- | --- |

e)

Ett unionsomfattande mål om att det marina skräpet ska minska med 30 % fram till 2025 och med 50 % fram till 2030, jämfört med referensscenariot för 2014.”

Ett unionsomfattande mål om att det marina skräpet ska minska med 30 % fram till 2025 och med 50 % fram till 2030, jämfört med referensscenariot för 2014.”

Ändring 146

Ändring 146

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 9

Artikel 1 – punkt 1 – led 9

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 9 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna
  ska
  vidta åtgärder
  för att förebygga avfallsgenerering. Åtgärderna ska | 1.   
  För att uppnå målen i punkt –1 ska
  medlemsstaterna vidta
  minst följande
  åtgärder: |
| — | uppmuntra
  användning av produkter som är resurseffektiva, varaktiga, reparerbara och återvinningsbara, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna
  ska
  vidta åtgärder
  för att förebygga avfallsgenerering. Åtgärderna ska

1.   
  För att uppnå målen i punkt –1 ska
  medlemsstaterna vidta
  minst följande
  åtgärder:

—

uppmuntra
  användning av produkter som är resurseffektiva, varaktiga, reparerbara och återvinningsbara,

uppmuntra

| — | främja och stödja hållbara mönster för produktion och konsumtion och
  användning av produkter som är resurseffektiva, varaktiga,
  lätta att dela med andra användare, återanvändbara,
  reparerbara och återvinningsbara, |
| --- | --- |

—

främja och stödja hållbara mönster för produktion och konsumtion och
  användning av produkter som är resurseffektiva, varaktiga,
  lätta att dela med andra användare, återanvändbara,
  reparerbara och återvinningsbara,

främja och stödja hållbara mönster för produktion och konsumtion och

lätta att dela med andra användare, återanvändbara,

| — | avskräcka från att släppa ut produkter med planerat åldrande på marknaden, |
| --- | --- |

—

avskräcka från att släppa ut produkter med planerat åldrande på marknaden,

avskräcka från att släppa ut produkter med planerat åldrande på marknaden,

| — | identifiera och rikta in sig på produkter som är de viktigaste källorna till råvaror som har stor betydelse för unionens ekonomi och för vilka försörjningen är förenad med en hög risk, för att förhindra att dessa produkter blir avfall, |
| --- | --- |

—

identifiera och rikta in sig på produkter som är de viktigaste källorna till råvaror som har stor betydelse för unionens ekonomi och för vilka försörjningen är förenad med en hög risk, för att förhindra att dessa produkter blir avfall,

| — | identifiera och rikta in sig på produkter som är de viktigaste källorna till råvaror som har stor betydelse för unionens ekonomi och för vilka försörjningen är förenad med en hög risk, för att förhindra att dessa produkter blir avfall, |
| --- | --- |

—

identifiera och rikta in sig på produkter som är de viktigaste källorna till råvaror som har stor betydelse för unionens ekonomi och för vilka försörjningen är förenad med en hög risk, för att förhindra att dessa produkter blir avfall,

| — | uppmuntra
  inrättandet av system som främjar återanvändning
  , särskilt för elektrisk och elektronisk utrustning, textilier och möbler
  , |
| --- | --- |

—

uppmuntra
  inrättandet av system som främjar återanvändning
  , särskilt för elektrisk och elektronisk utrustning, textilier och möbler
  ,

uppmuntra

, särskilt för elektrisk och elektronisk utrustning, textilier och möbler

| — | ge incitament till att produkters livslängd förlängs om detta blir till nytta för miljön, och stödja
  inrättandet av system som främjar
  reparation,
  återanvändning
  , återtillverkning och upprustning av produkter, såsom avses i artikel 9a
  , |
| --- | --- |

—

ge incitament till att produkters livslängd förlängs om detta blir till nytta för miljön, och stödja
  inrättandet av system som främjar
  reparation,
  återanvändning
  , återtillverkning och upprustning av produkter, såsom avses i artikel 9a
  ,

ge incitament till att produkters livslängd förlängs om detta blir till nytta för miljön, och stödja

reparation,

, återtillverkning och upprustning av produkter, såsom avses i artikel 9a

| — | minska avfallsproduktionen i processer inom industriproduktion, mineralutvinning
  och
  bygg- och rivningsverksamhet, med beaktande av bästa tillgängliga teknik, |
| --- | --- |

—

minska avfallsproduktionen i processer inom industriproduktion, mineralutvinning
  och
  bygg- och rivningsverksamhet, med beaktande av bästa tillgängliga teknik,

och

| — | minska avfallsproduktionen i processer inom industriproduktion,
  tillverkning,
  mineralutvinning
  och
  bygg- och rivningsverksamhet,
  även med sådana medel som granskningar före rivningen, samt inom processer med anknytning till handel och tjänster,
  med beaktande av bästa tillgängliga teknik
  och bästa praxis
  , |
| --- | --- |

—

minska avfallsproduktionen i processer inom industriproduktion,
  tillverkning,
  mineralutvinning
  och
  bygg- och rivningsverksamhet,
  även med sådana medel som granskningar före rivningen, samt inom processer med anknytning till handel och tjänster,
  med beaktande av bästa tillgängliga teknik
  och bästa praxis
  ,

tillverkning,

och

även med sådana medel som granskningar före rivningen, samt inom processer med anknytning till handel och tjänster,

och bästa praxis

| — | minska
  generering
  av livsmedelsavfall
  i primärproduktionen, inom bearbetning och tillverkning, i detaljhandel och annan livsmedelsdistribution, i restauranger och cateringtjänster samt i hushållen. |
| --- | --- |

—

minska
  generering
  av livsmedelsavfall
  i primärproduktionen, inom bearbetning och tillverkning, i detaljhandel och annan livsmedelsdistribution, i restauranger och cateringtjänster samt i hushållen.

generering

i primärproduktionen, inom bearbetning och tillverkning, i detaljhandel och annan livsmedelsdistribution, i restauranger och cateringtjänster samt i hushållen.

| — | minska
  den sammanlagda genereringen
  av livsmedelsavfall, |
| --- | --- |

—

minska
  den sammanlagda genereringen
  av livsmedelsavfall,

den sammanlagda genereringen

| — | minska förlusterna av livsmedel utmed hela leveranskedjan, också i primärproduktionen samt vid transport och lagring, |
| --- | --- |

—

minska förlusterna av livsmedel utmed hela leveranskedjan, också i primärproduktionen samt vid transport och lagring,

minska förlusterna av livsmedel utmed hela leveranskedjan, också i primärproduktionen samt vid transport och lagring,

| — | förebygga nedskräpning genom fastställande av vilka produkter som är huvudkällorna till skräp i naturen, också i havsmiljön, och vidta åtgärder för att nedskräpningen från dessa källor ska minska, |
| --- | --- |

—

förebygga nedskräpning genom fastställande av vilka produkter som är huvudkällorna till skräp i naturen, också i havsmiljön, och vidta åtgärder för att nedskräpningen från dessa källor ska minska,

förebygga nedskräpning genom fastställande av vilka produkter som är huvudkällorna till skräp i naturen, också i havsmiljön, och vidta åtgärder för att nedskräpningen från dessa källor ska minska,

| — | säkerställa att konsumenter och aktörer inom avfallsbehandling får information om ämnen som inger mycket stora betänkligheter, |
| --- | --- |

—

säkerställa att konsumenter och aktörer inom avfallsbehandling får information om ämnen som inger mycket stora betänkligheter,

säkerställa att konsumenter och aktörer inom avfallsbehandling får information om ämnen som inger mycket stora betänkligheter,

| — | utveckla och stödja informationskampanjer för att öka medvetenheten om frågor kring avfallsförebyggande och nedskräpning. |
| --- | --- |

—

utveckla och stödja informationskampanjer för att öka medvetenheten om frågor kring avfallsförebyggande och nedskräpning.

utveckla och stödja informationskampanjer för att öka medvetenheten om frågor kring avfallsförebyggande och nedskräpning.

Ändring 147

Ändring 147

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 9

Artikel 1 – punkt 1 – led 9

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 9 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska övervaka och utvärdera genomförandet av de avfallsförebyggande åtgärderna. De ska för detta ändamål använda lämpliga kvalitativa eller kvantitativa indikatorer och mål, särskilt när det gäller mängden kommunalt avfall per capita som bortskaffas eller blir föremål för energiåtervinning. | 2.   Medlemsstaterna ska övervaka och utvärdera genomförandet av de avfallsförebyggande åtgärderna. De ska för detta ändamål använda lämpliga kvalitativa eller kvantitativa indikatorer och mål, särskilt när det gäller mängden kommunalt avfall
  som genereras
  per capita
  och mängden kommunalt avfall
  som bortskaffas eller blir föremål för energiåtervinning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska övervaka och utvärdera genomförandet av de avfallsförebyggande åtgärderna. De ska för detta ändamål använda lämpliga kvalitativa eller kvantitativa indikatorer och mål, särskilt när det gäller mängden kommunalt avfall per capita som bortskaffas eller blir föremål för energiåtervinning.

2.   Medlemsstaterna ska övervaka och utvärdera genomförandet av de avfallsförebyggande åtgärderna. De ska för detta ändamål använda lämpliga kvalitativa eller kvantitativa indikatorer och mål, särskilt när det gäller mängden kommunalt avfall
  som genereras
  per capita
  och mängden kommunalt avfall
  som bortskaffas eller blir föremål för energiåtervinning.

Ändring 148

Ändring 148

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 9

Artikel 1 – punkt 1 – led 9

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 9 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 38a för att komplettera detta direktiv genom att fastställa indikatorer för mätning av vilka framsteg det görs med att minska avfallsgenereringen och genomföra de avfallsförebyggande åtgärder som förtecknas i punkt 1 i denna artikel. Dessa delegerade akter ska antas inom 18 månader efter detta direktivs ikraftträdande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 38a för att komplettera detta direktiv genom att fastställa indikatorer för mätning av vilka framsteg det görs med att minska avfallsgenereringen och genomföra de avfallsförebyggande åtgärder som förtecknas i punkt 1 i denna artikel. Dessa delegerade akter ska antas inom 18 månader efter detta direktivs ikraftträdande.

Ändring 149

Ändring 149

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 9

Artikel 1 – punkt 1 – led 9

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 9 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna ska övervaka och bedöma genomförandet av sina åtgärder för att förebygga livsmedelsavfall genom att mäta livsmedelsavfall på grundval av
  metoder som fastställts i enlighet med punkt 4
  . | 3.   Medlemsstaterna ska övervaka och bedöma genomförandet av sina åtgärder för att förebygga livsmedelsavfall genom att mäta
  nivåerna på
  livsmedelsavfall på grundval av
  en gemensam metod
  .
  Senast den 31 december 2017 ska kommissionen anta en delegerad akt i enlighet med artikel 38a för att komplettera detta direktiv genom att fastställa den gemensamma metoden, inbegripet minimikvalitetskrav, för enhetlig mätning av nivåerna på livsmedelsavfall. I metoden ska det beaktas vilka avfallsförebyggande åtgärder som genomförts genom att livsmedel skänkts bort eller på annat sätt hindrats att bli avfall. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaterna ska övervaka och bedöma genomförandet av sina åtgärder för att förebygga livsmedelsavfall genom att mäta livsmedelsavfall på grundval av
  metoder som fastställts i enlighet med punkt 4
  .

3.   Medlemsstaterna ska övervaka och bedöma genomförandet av sina åtgärder för att förebygga livsmedelsavfall genom att mäta
  nivåerna på
  livsmedelsavfall på grundval av
  en gemensam metod
  .
  Senast den 31 december 2017 ska kommissionen anta en delegerad akt i enlighet med artikel 38a för att komplettera detta direktiv genom att fastställa den gemensamma metoden, inbegripet minimikvalitetskrav, för enhetlig mätning av nivåerna på livsmedelsavfall. I metoden ska det beaktas vilka avfallsförebyggande åtgärder som genomförts genom att livsmedel skänkts bort eller på annat sätt hindrats att bli avfall.

Ändring 236

Ändring 236

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 9

Artikel 1 – led 9

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 9 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Senast den 31 december 2020 ska kommissionen utreda möjligheten att fastställa bindande unionsomfattande mål för minskning av livsmedelsavfall som ska ha uppnåtts fram till 2025 och 2030 på grundval av nivåer som beräknas enligt den gemensamma metod som fastställs i punkt 3. För detta ändamål ska kommissionen utarbeta en rapport, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag, som ska översändas till Europaparlamentet och rådet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Senast den 31 december 2020 ska kommissionen utreda möjligheten att fastställa bindande unionsomfattande mål för minskning av livsmedelsavfall som ska ha uppnåtts fram till 2025 och 2030 på grundval av nivåer som beräknas enligt den gemensamma metod som fastställs i punkt 3. För detta ändamål ska kommissionen utarbeta en rapport, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag, som ska översändas till Europaparlamentet och rådet.

Ändring 150

Ändring 150

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 9

Artikel 1 – punkt 1 – led 9

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 9 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Medlemsstaterna ska övervaka och bedöma genomförandet av sina åtgärder för att förebygga marint skräp från nedskräpning på land genom att mäta nivåerna av marint skräp från landbaserade källor på grundval av en gemensam metod. Senast den 31 december 2017 ska kommissionen anta en delegerad akt i enlighet med artikel 38a i syfte att upprätta den metoden, inbegripet minimikvalitetskrav, för enhetlig mätning av nivåer av marint skräp från landbaserade källor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.
     
  Medlemsstaterna ska övervaka och bedöma genomförandet av sina åtgärder för att förebygga marint skräp från nedskräpning på land genom att mäta nivåerna av marint skräp från landbaserade källor på grundval av en gemensam metod. Senast den 31 december 2017 ska kommissionen anta en delegerad akt i enlighet med artikel 38a i syfte att upprätta den metoden, inbegripet minimikvalitetskrav, för enhetlig mätning av nivåer av marint skräp från landbaserade källor.

Ändring 151

Ändring 151

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 9

Artikel 1 – punkt 1 – led 9

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 9 – punkt 3c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Senast den 31 december 2018 ska kommissionen utreda möjligheten att fastställa unionsomfattande mål för avfallsförebyggande som ska ha uppnåtts fram till 2025 och 2030 på grundval av en gemensam indikator som beräknas genom hänvisning till den samlade mängd kommunalt avfall som genereras per capita. För detta ändamål ska kommissionen utarbeta en rapport, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag, som ska översändas till Europaparlamentet och rådet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3c.
     
  Senast den 31 december 2018 ska kommissionen utreda möjligheten att fastställa unionsomfattande mål för avfallsförebyggande som ska ha uppnåtts fram till 2025 och 2030 på grundval av en gemensam indikator som beräknas genom hänvisning till den samlade mängd kommunalt avfall som genereras per capita. För detta ändamål ska kommissionen utarbeta en rapport, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag, som ska översändas till Europaparlamentet och rådet.

Ändring 152

Ändring 152

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 9

Artikel 1 – punkt 1 – led 9

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 9 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   
  Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa indikatorer för att mäta de övergripande framstegen med genomförandet av avfallsförebyggande åtgärder. För att säkerställa enhetliga mätningar av mängden livsmedelsavfall ska kommissionen anta en genomförandeakt för att fastställa en gemensam metod, inbegripet minimikvalitetskrav. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 39.2. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   
  Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa indikatorer för att mäta de övergripande framstegen med genomförandet av avfallsförebyggande åtgärder. För att säkerställa enhetliga mätningar av mängden livsmedelsavfall ska kommissionen anta en genomförandeakt för att fastställa en gemensam metod, inbegripet minimikvalitetskrav. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 39.2.

utgår

utgår

Ändring 153

Ändring 153

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 9

Artikel 1 – punkt 1 – led 9

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 9 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   
  Europeiska miljöbyrån ska varje år offentliggöra en rapport som visar utvecklingen när det gäller förebyggande av avfall i varje medlemsstat och i unionen som helhet, även i fråga om att bryta sambandet mellan avfallsgenerering och ekonomisk tillväxt och om övergången till en cirkulär ekonomi.” | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   
  Europeiska miljöbyrån ska varje år offentliggöra en rapport som visar utvecklingen när det gäller förebyggande av avfall i varje medlemsstat och i unionen som helhet, även i fråga om att bryta sambandet mellan avfallsgenerering och ekonomisk tillväxt och om övergången till en cirkulär ekonomi.”

utgår

utgår

Ändring 154

Ändring 154

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 9a (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 9a (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 9a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 9a. | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9a.

9a.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 9a

”Artikel 9a

Återanvändning

Återanvändning

1.   
  Medlemsstaterna ska stödja inrättandet av system som gynnar återanvändning och förlängning av produkters livslängd, förutsatt att detta inte blir till förfång för produktkvaliteten och produktsäkerheten.

2.   
  Medlemsstaterna ska vidta åtgärder som gynnar återanvändning av produkter, framför allt av sådana som innehåller betydande mängder av råvaror av avgörande betydelse. Dessa åtgärder kan omfatta uppmuntran till inrättande av och stöd till erkända nätverk för återanvändning, pantsystem och system för återlämnande och återfyllning, samt incitament till återtillverkning och renovering av produkter och användning av dem för nya ändamål.

Medlemsstaterna ska använda ekonomiska instrument och åtgärder och får fastställa kvantitativa mål.

Medlemsstaterna ska använda ekonomiska instrument och åtgärder och får fastställa kvantitativa mål.

3.   
  Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att aktörer inom återanvändning har tillgång till bruksanvisningar, reservdelar, teknisk information eller alla andra instrument och all annan utrustning eller programvara som behövs för återanvändning av produkter, utan hinder av immateriella äganderättigheter.”

Ändring 155

Ändring 155

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 9b (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 9b (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 9b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 9b. | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9b.

9b.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 9b

”Artikel 9b

Delningsplattformar

Delningsplattformar

1.   
  Kommissionen ska aktivt främja delningsplattformar som en företagsmodell. Kommissionen ska starkt anknyta dessa plattformar till de nya riktlinjerna för en delningsekonomi och undersöka alla potentiella åtgärder för att skapa incitament för dem, bland annat utökat producentansvar, offentlig upphandling och ekodesign.

2.   
  Medlemsstaterna ska stödja inrättandet av system som främjar delningsplattformar i alla sektorer.”

Ändring 156

Ändring 156

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 9c (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 9c (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 10 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (9c) | Artikel 10.2 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(9c)

(9c)

Artikel 10.2 ska ersättas med följande:

2.   
  När det är nödvändigt
  för tillämpningen av punkt 1 och för att underlätta eller förbättra återvinningen, ska avfall samlas in separat
  , om detta är tekniskt, miljömässigt och ekonomiskt genomförbart,
  och får inte blandas med annat avfall eller annat material med andra egenskaper.

”2.   För tillämpningen av punkt 1 och för att underlätta eller förbättra återvinningen, ska avfall samlas in separat och får inte blandas med annat avfall eller annat material med andra egenskaper.”

Genom undantag från första stycket kan medlemsstaterna utesluta glest befolkade områden där det påvisats att separat insamling inte leder till det sammantaget bästa resultatet för miljön med beaktande av livscykeltänkande.

Genom undantag från första stycket kan medlemsstaterna utesluta glest befolkade områden där det påvisats att separat insamling inte leder till det sammantaget bästa resultatet för miljön med beaktande av livscykeltänkande.

Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla sin avsikt att göra bruk av detta undantag. Kommissionen ska se över anmälan och bedöma huruvida undantaget är berättigat, med beaktande av målen i detta direktiv. Om kommissionen inte framför några invändningar inom nio månader efter anmälan ska undantaget anses ha beviljats. Om kommissionen invänder ska den anta ett beslut och informera medlemsstaten om detta.”

Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla sin avsikt att göra bruk av detta undantag. Kommissionen ska se över anmälan och bedöma huruvida undantaget är berättigat, med beaktande av målen i detta direktiv. Om kommissionen inte framför några invändningar inom nio månader efter anmälan ska undantaget anses ha beviljats. Om kommissionen invänder ska den anta ett beslut och informera medlemsstaten om detta.”

Ändring 157

Ändring 157

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 9d (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 9d (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 10 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9d) | I artikel 10 ska följande punkt läggas till:




  ”2a.
     
  Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att säkerställa att avfall som insamlats separat i enlighet med artiklarna 11.1 och 22 inte tas emot vid en förbränningsanläggning, med undantag för rester efter sorteringen av detta avfall.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(9d)

(9d)

I artikel 10 ska följande punkt läggas till:

”2a.
     
  Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att säkerställa att avfall som insamlats separat i enlighet med artiklarna 11.1 och 22 inte tas emot vid en förbränningsanläggning, med undantag för rester efter sorteringen av detta avfall.”

Ändring 158

Ändring 158

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 9e (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 9e (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 10 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9e) | I artikel 10 ska följande punkt läggas till:




  ”2b.
     
  Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att dekontaminera farligt avfall före återvinning, när detta är lämpligt.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(9e)

(9e)

I artikel 10 ska följande punkt läggas till:

”2b.
     
  Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att dekontaminera farligt avfall före återvinning, när detta är lämpligt.”

Ändring 159

Ändring 159

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led -a (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led -a (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | -a) | Titeln ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

-a)

-a)

Titeln ska ersättas med följande:

Återanvändning och materialåtervinning

”
  Förberedelse för
  återanvändning och materialåtervinning”

Ändring 160

Ändring 160

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led a

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led a

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska
  , när så är lämpligt,
  vidta åtgärder för att främja förberedelse för återanvändning,
  framför allt
  genom att
  främja
  inrättande av och
  stöd till
  nätverk för återanvändning
  och reparation och
  genom att underlätta sådana nätverks tillgång till insamlingsplatser för avfall, och genom att främja användningen av ekonomiska styrmedel, upphandlingskriterier, kvantitativa mål eller andra åtgärder. | 1.   Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att främja förberedelse för återanvändning,
  bland annat
  genom att
  underlätta
  inrättande av och
  erkännnande av aktörer och
  nätverk
  inom förberedelse
  för återanvändning
  , särskilt de som drivs som sociala företag,
  genom att underlätta sådana
  erkända aktörers och
  nätverks tillgång till insamlingsplatser för avfall, och genom att främja användningen av ekonomiska styrmedel, upphandlingskriterier, kvantitativa mål eller andra åtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska
  , när så är lämpligt,
  vidta åtgärder för att främja förberedelse för återanvändning,
  framför allt
  genom att
  främja
  inrättande av och
  stöd till
  nätverk för återanvändning
  och reparation och
  genom att underlätta sådana nätverks tillgång till insamlingsplatser för avfall, och genom att främja användningen av ekonomiska styrmedel, upphandlingskriterier, kvantitativa mål eller andra åtgärder.

1.   Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att främja förberedelse för återanvändning,
  bland annat
  genom att
  underlätta
  inrättande av och
  erkännnande av aktörer och
  nätverk
  inom förberedelse
  för återanvändning
  , särskilt de som drivs som sociala företag,
  genom att underlätta sådana
  erkända aktörers och
  nätverks tillgång till insamlingsplatser för avfall, och genom att främja användningen av ekonomiska styrmedel, upphandlingskriterier, kvantitativa mål eller andra åtgärder.

Ändring 161

Ändring 161

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led a

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led a

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att främja materialåtervinning av hög kvalitet och ska i detta syfte införa separat insamling av avfall
  om det är tekniskt, miljömässigt och ekonomiskt genomförbart och lämpligt
  för att uppfylla kvalitetskraven för de relevanta materialåtervinningssektorerna
  och för att uppnå de mål som anges i punkt 2
  . | Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att främja materialåtervinning av hög kvalitet och ska i detta syfte införa separat insamling av avfall
  , enligt vad som avses i artikel 10.2,
  för att uppfylla kvalitetskraven för de relevanta materialåtervinningssektorerna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att främja materialåtervinning av hög kvalitet och ska i detta syfte införa separat insamling av avfall
  om det är tekniskt, miljömässigt och ekonomiskt genomförbart och lämpligt
  för att uppfylla kvalitetskraven för de relevanta materialåtervinningssektorerna
  och för att uppnå de mål som anges i punkt 2
  .

om det är tekniskt, miljömässigt och ekonomiskt genomförbart och lämpligt

och för att uppnå de mål som anges i punkt 2

Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att främja materialåtervinning av hög kvalitet och ska i detta syfte införa separat insamling av avfall
  , enligt vad som avses i artikel 10.2,
  för att uppfylla kvalitetskraven för de relevanta materialåtervinningssektorerna.

, enligt vad som avses i artikel 10.2,

Ändring 162

Ändring 162

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led-aa (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led-aa (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | I punkt 1 ska följande stycke införas:




  ”Medlemsstaterna ska med hjälp av lagstiftning och ekonomiska instrument ge incitament till spridning av sekundära råvaror.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

I punkt 1 ska följande stycke införas:

I punkt 1 ska följande stycke införas:

”Medlemsstaterna ska med hjälp av lagstiftning och ekonomiska instrument ge incitament till spridning av sekundära råvaror.”

”Medlemsstaterna ska med hjälp av lagstiftning och ekonomiska instrument ge incitament till spridning av sekundära råvaror.”

Ändring 164

Ändring 164

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led ab (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led ab (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (ab) | I punkt 1 ska tredje stycket ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(ab)

I punkt 1 ska tredje stycket ersättas med följande:

I punkt 1 ska tredje stycket ersättas med följande:

”Om inte annat följer av artikel 10.2 ska senast 2015 separat insamling anordnas för åtminstone följande: papper, metall, plast och glas.”

| | ”Om inte annat följer av artikel 10.2 ska senast 2015 separat insamling anordnas för åtminstone följande: papper, metall, plast och glas.
  Dessutom ska medlemsstaterna senast 2020 anordna separat insamling av textilier.
  ”. |
| --- | --- |

”Om inte annat följer av artikel 10.2 ska senast 2015 separat insamling anordnas för åtminstone följande: papper, metall, plast och glas.
  Dessutom ska medlemsstaterna senast 2020 anordna separat insamling av textilier.
  ”.

Dessutom ska medlemsstaterna senast 2020 anordna separat insamling av textilier.

Ändring 165

Ändring 165

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led b

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led b

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att
  främja sorteringssystem för
  bygg- och rivningsavfall
  och för
  åtminstone följande: trä,
  ballastmaterial
  , metall, glas och
  gips
  .” | ”Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att
  säkerställa sortering av
  bygg- och rivningsavfall
  av
  åtminstone följande
  slag
  : trä,
  mineralfraktioner (betong, tegel, klinker och keramik)
  , metall,
  gips,
  glas och
  puts
  .
  Medlemsstaterna får använda åtgärder av de slag som förtecknas i bilaga IVa. |
| | Medlemsstaterna ska ge incitament till granskningar före rivning för att minimera innehållet av förorenande ämnen eller andra oönskade ämnen i bygg- och rivningsavfall och på det sättet bidra till materialåtervinning av hög kvalitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att
  främja sorteringssystem för
  bygg- och rivningsavfall
  och för
  åtminstone följande: trä,
  ballastmaterial
  , metall, glas och
  gips
  .”

främja sorteringssystem för

och för

ballastmaterial

gips

”Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att
  säkerställa sortering av
  bygg- och rivningsavfall
  av
  åtminstone följande
  slag
  : trä,
  mineralfraktioner (betong, tegel, klinker och keramik)
  , metall,
  gips,
  glas och
  puts
  .
  Medlemsstaterna får använda åtgärder av de slag som förtecknas i bilaga IVa.

säkerställa sortering av

av

slag

mineralfraktioner (betong, tegel, klinker och keramik)

gips,

puts

Medlemsstaterna får använda åtgärder av de slag som förtecknas i bilaga IVa.

Medlemsstaterna ska ge incitament till granskningar före rivning för att minimera innehållet av förorenande ämnen eller andra oönskade ämnen i bygg- och rivningsavfall och på det sättet bidra till materialåtervinning av hög kvalitet.

Medlemsstaterna ska ge incitament till granskningar före rivning för att minimera innehållet av förorenande ämnen eller andra oönskade ämnen i bygg- och rivningsavfall och på det sättet bidra till materialåtervinning av hög kvalitet.

Ändring 166

Ändring 166

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led ba (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led ba (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | I punkt 1 ska följande stycke införas:




  ”Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att främja sorteringssystem för affärs- och industriavfall av åtminstone följande slag: metall, plast, papper och kartong, biologiskt avfall, glas och trä.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

I punkt 1 ska följande stycke införas:

I punkt 1 ska följande stycke införas:

”Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att främja sorteringssystem för affärs- och industriavfall av åtminstone följande slag: metall, plast, papper och kartong, biologiskt avfall, glas och trä.”

”Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att främja sorteringssystem för affärs- och industriavfall av åtminstone följande slag: metall, plast, papper och kartong, biologiskt avfall, glas och trä.”

Ändring 167

Ändring 167

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led bb (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led bb (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11 – punkt 2 – inledningen

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (bb) | Inledningen i punkt 2 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(bb)

Inledningen i punkt 2 ska ersättas med följande:

Inledningen i punkt 2 ska ersättas med följande:

”I syfte att uppnå målen i detta direktiv och närma sig
  ett europeiskt återvinningssamhälle
  med en hög nivå av resurseffektivitet ska medlemsstaterna vidta alla nödvändiga åtgärder som är avsedda att uppnå följande mål:”

ett europeiskt återvinningssamhälle

| | ”I syfte att uppnå målen i detta direktiv och närma sig
  en europeisk cirkulär ekonomi
  med en hög nivå av resurseffektivitet ska medlemsstaterna vidta alla nödvändiga åtgärder som är avsedda att uppnå följande mål” |
| --- | --- |

”I syfte att uppnå målen i detta direktiv och närma sig
  en europeisk cirkulär ekonomi
  med en hög nivå av resurseffektivitet ska medlemsstaterna vidta alla nödvändiga åtgärder som är avsedda att uppnå följande mål”

Ändring 168

Ändring 168

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led d

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led d

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”c) | Senast 2025: Förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall ska öka till minst 60 viktprocent. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”c)

Senast 2025: Förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall ska öka till minst 60 viktprocent.

| ”c) | Senast 2025: Förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall ska öka till minst 60 viktprocent
  av det kommunala avfall som genereras, varav minst 3 % ska förberedas för återanvändning
  . |
| --- | --- |

”c)

Senast 2025: Förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall ska öka till minst 60 viktprocent
  av det kommunala avfall som genereras, varav minst 3 % ska förberedas för återanvändning
  .

av det kommunala avfall som genereras, varav minst 3 % ska förberedas för återanvändning

Ändring 169

Ändring 169

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – lpunkt 1 – led 10 – led d

Artikel 1 – lpunkt 1 – led 10 – led d

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | Senast 2030: Förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall ska öka till minst
  65
  viktprocent.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

Senast 2030: Förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall ska öka till minst
  65
  viktprocent.”

65

| d) | Senast 2030: Förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall ska öka till minst
  70
  viktprocent
  av det kommunala avfall som genereras, varav minst 5 % ska förberedas för återanvändning
  .” |
| --- | --- |

d)

Senast 2030: Förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall ska öka till minst
  70
  viktprocent
  av det kommunala avfall som genereras, varav minst 5 % ska förberedas för återanvändning
  .”

70

av det kommunala avfall som genereras, varav minst 5 % ska förberedas för återanvändning

Ändring 170

Ändring 170

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led e

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led e

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   
  Estland, Grekland, Kroatien, Lettland, Malta, Rumänien och Slovakien kan erhålla ytterligare
  fem år för att förverkliga målen i punkt 2 c
  och d.
  Medlemsstaten ska
  underrätta
  kommissionen
  om sin avsikt att tillämpa denna bestämmelse
  senast 24 månader före utgången av
  de tidsfrister
  som anges i 
  punkterna
  2 c
  respektive d
  .
  Vid en förlängning ska medlemsstaten vidta de åtgärder som krävs för att öka förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall till minst 50 viktprocent senast 2025 och minst 60 viktprocent senast 2030. | 3.   
  En medlemsstat får begära en förlängning på
  fem år för att förverkliga målen i punkt 2 c
  , såvida den uppfyller följande villkor: |
| | a) | Mindre än 20 % av dess kommunala avfall har förberetts för återanvändning och materialåtervunnits under 2013. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   
  Estland, Grekland, Kroatien, Lettland, Malta, Rumänien och Slovakien kan erhålla ytterligare
  fem år för att förverkliga målen i punkt 2 c
  och d.
  Medlemsstaten ska
  underrätta
  kommissionen
  om sin avsikt att tillämpa denna bestämmelse
  senast 24 månader före utgången av
  de tidsfrister
  som anges i 
  punkterna
  2 c
  respektive d
  .
  Vid en förlängning ska medlemsstaten vidta de åtgärder som krävs för att öka förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall till minst 50 viktprocent senast 2025 och minst 60 viktprocent senast 2030.

3.   
  En medlemsstat får begära en förlängning på
  fem år för att förverkliga målen i punkt 2 c
  , såvida den uppfyller följande villkor:

a)

Mindre än 20 % av dess kommunala avfall har förberetts för återanvändning och materialåtervunnits under 2013.

Mindre än 20 % av dess kommunala avfall har förberetts för återanvändning och materialåtervunnits under 2013.

| b) | Den finns inte med på förteckningen över medlemsstater som löper risk att inte uppnå målet om att minst 50 % av deras kommunala avfall ska förberedas för återanvändning och materialåtervinning senast 2025, i enlighet med artikel 11b.2 b. |
| --- | --- |

b)

Den finns inte med på förteckningen över medlemsstater som löper risk att inte uppnå målet om att minst 50 % av deras kommunala avfall ska förberedas för återanvändning och materialåtervinning senast 2025, i enlighet med artikel 11b.2 b.

Den finns inte med på förteckningen över medlemsstater som löper risk att inte uppnå målet om att minst 50 % av deras kommunala avfall ska förberedas för återanvändning och materialåtervinning senast 2025, i enlighet med artikel 11b.2 b.

Medlemsstaten ska
  ingå till
  kommissionen
  med begäran om sådan förlängning
  senast 24 månader före utgången av
  den tidsfrist
  som anges i 
  punkt
  2 c
  , dock inte före offentliggörandet av den rapport som avses i artikel 11b om uppnåendet av det mål som fastställts i denna punkt
  .

ingå till

med begäran om sådan förlängning

den tidsfrist

punkt

, dock inte före offentliggörandet av den rapport som avses i artikel 11b om uppnåendet av det mål som fastställts i denna punkt

Ändring 171

Ändring 171

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led e

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led e

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Anmälan
  ska åtföljas av en genomförandeplan med de åtgärder som krävs för att säkerställa att målen nås inom den nya tidsfristen. Planen ska också innehålla en detaljerad tidsplan för genomförandet av de föreslagna åtgärderna och en bedömning av de effekter de väntas ha. | Begäran om förlängning
  ska åtföljas av en genomförandeplan med de åtgärder som krävs för att säkerställa att målen nås inom den nya tidsfristen. Planen ska
  utarbetas utifrån en utvärdering av de befintliga avfallshanteringsplanerna och
  ska också innehålla en detaljerad tidsplan för genomförandet av de föreslagna åtgärderna och en bedömning av de effekter de väntas ha. |
| | Den plan som avses i tredje stycket ska uppfylla åtminstone följande krav: |
| | a) | Den använder lämpliga ekonomiska instrument för att ge incitament till tillämpningen av avfallshierarkin, enligt vad som avses i artikel 4.1 i detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Anmälan
  ska åtföljas av en genomförandeplan med de åtgärder som krävs för att säkerställa att målen nås inom den nya tidsfristen. Planen ska också innehålla en detaljerad tidsplan för genomförandet av de föreslagna åtgärderna och en bedömning av de effekter de väntas ha.

Anmälan

Begäran om förlängning
  ska åtföljas av en genomförandeplan med de åtgärder som krävs för att säkerställa att målen nås inom den nya tidsfristen. Planen ska
  utarbetas utifrån en utvärdering av de befintliga avfallshanteringsplanerna och
  ska också innehålla en detaljerad tidsplan för genomförandet av de föreslagna åtgärderna och en bedömning av de effekter de väntas ha.

Begäran om förlängning

utarbetas utifrån en utvärdering av de befintliga avfallshanteringsplanerna och

Den plan som avses i tredje stycket ska uppfylla åtminstone följande krav:

Den plan som avses i tredje stycket ska uppfylla åtminstone följande krav:

a)

Den använder lämpliga ekonomiska instrument för att ge incitament till tillämpningen av avfallshierarkin, enligt vad som avses i artikel 4.1 i detta direktiv.

Den använder lämpliga ekonomiska instrument för att ge incitament till tillämpningen av avfallshierarkin, enligt vad som avses i artikel 4.1 i detta direktiv.

| b) | Den visar att strukturfonderna och Sammanhållningsfonden och andra åtgärder använts effektivt och ändamålsenligt för påvisbara långsiktiga investeringar i finansiering och utveckling av de infrastrukturer för avfallshantering som behövs för att de relevanta målen ska uppnås. |
| --- | --- |

b)

Den visar att strukturfonderna och Sammanhållningsfonden och andra åtgärder använts effektivt och ändamålsenligt för påvisbara långsiktiga investeringar i finansiering och utveckling av de infrastrukturer för avfallshantering som behövs för att de relevanta målen ska uppnås.

Den visar att strukturfonderna och Sammanhållningsfonden och andra åtgärder använts effektivt och ändamålsenligt för påvisbara långsiktiga investeringar i finansiering och utveckling av de infrastrukturer för avfallshantering som behövs för att de relevanta målen ska uppnås.

| c) | Den tillhandahåller statistik av god kvalitet och tydliga prognoser för avfallshanteringskapacitet och för avståndet till de mål som anges i artikel 11.2 i det här direktivet, artikel 6.1 i direktiv 94/62/EG och artikel 5.2a, 5.2b och 5.2c i direktiv 1999/31/EG. |
| --- | --- |

c)

Den tillhandahåller statistik av god kvalitet och tydliga prognoser för avfallshanteringskapacitet och för avståndet till de mål som anges i artikel 11.2 i det här direktivet, artikel 6.1 i direktiv 94/62/EG och artikel 5.2a, 5.2b och 5.2c i direktiv 1999/31/EG.

Den tillhandahåller statistik av god kvalitet och tydliga prognoser för avfallshanteringskapacitet och för avståndet till de mål som anges i artikel 11.2 i det här direktivet, artikel 6.1 i direktiv 94/62/EG och artikel 5.2a, 5.2b och 5.2c i direktiv 1999/31/EG.

| d) | Den fastställer program för förebyggande av avfall i enlighet med artikel 29 i detta direktiv. |
| --- | --- |

d)

Den fastställer program för förebyggande av avfall i enlighet med artikel 29 i detta direktiv.

Den fastställer program för förebyggande av avfall i enlighet med artikel 29 i detta direktiv.

Kommissionen ska bedöma om kraven i fjärde stycket a–d uppfyllts. Om inte kommissionen gör invändningar mot den framlagda planen inom fem månader efter det datum då den mottogs ska begäran om förlängning anses vara godkänd.

Kommissionen ska bedöma om kraven i fjärde stycket a–d uppfyllts. Om inte kommissionen gör invändningar mot den framlagda planen inom fem månader efter det datum då den mottogs ska begäran om förlängning anses vara godkänd.

Om kommissionen gör invändningar mot den framlagda planen ska kommissionen uppmana den berörda medlemsstaten att lämna in en reviderad plan inom två månader från mottagandet av dessa invändningar.

Om kommissionen gör invändningar mot den framlagda planen ska kommissionen uppmana den berörda medlemsstaten att lämna in en reviderad plan inom två månader från mottagandet av dessa invändningar.

Kommissionen ska utvärdera den reviderade planen inom två månader efter mottagandet och skriftligen godta eller avslå begäran om förlängning. Om kommissionen inte har svarat inom denna tidsfrist, ska begäran om förlängning anses vara godkänd.

Kommissionen ska utvärdera den reviderade planen inom två månader efter mottagandet och skriftligen godta eller avslå begäran om förlängning. Om kommissionen inte har svarat inom denna tidsfrist, ska begäran om förlängning anses vara godkänd.

Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet och rådet om utfallet av sina beslut inom två månader från att ha fattat dem.

Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet och rådet om utfallet av sina beslut inom två månader från att ha fattat dem.

Om den förlängning som avses i första stycket beviljas men medlemsstaten varken förbereder för återanvändning eller materialåtervinner minst 50 % av sitt kommunala avfall senast 2025 ska förlängningen automatiskt anses ha förfallit.

Om den förlängning som avses i första stycket beviljas men medlemsstaten varken förbereder för återanvändning eller materialåtervinner minst 50 % av sitt kommunala avfall senast 2025 ska förlängningen automatiskt anses ha förfallit.

Ändring 172

Ändring 172

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led e

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led e

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  En medlemsstat får begära en förlängning på fem år för att förverkliga målen i punkt 2 d, såvida den uppfyller följande villkor: |
| | a) | Den uppfyller villkoren i punkt 3 första stycket a och b. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  En medlemsstat får begära en förlängning på fem år för att förverkliga målen i punkt 2 d, såvida den uppfyller följande villkor:

a)

Den uppfyller villkoren i punkt 3 första stycket a och b.

Den uppfyller villkoren i punkt 3 första stycket a och b.

| b) | Den finns inte med på förteckningen över medlemsstater som löper risk att inte uppnå målet om att minst 60 % av deras kommunala avfall ska förberedas för återanvändning och materialåtervinning senast 2030, i enlighet med artikel 11b.2 b. |
| --- | --- |

b)

Den finns inte med på förteckningen över medlemsstater som löper risk att inte uppnå målet om att minst 60 % av deras kommunala avfall ska förberedas för återanvändning och materialåtervinning senast 2030, i enlighet med artikel 11b.2 b.

Den finns inte med på förteckningen över medlemsstater som löper risk att inte uppnå målet om att minst 60 % av deras kommunala avfall ska förberedas för återanvändning och materialåtervinning senast 2030, i enlighet med artikel 11b.2 b.

För att utverka den förlängning som avses i första stycket av denna artikel ska en medlemsstat ingå med begäran till kommissionen i enlighet med punkt 3 i denna artikel senast 24 månader före utgången av den tidsfrist som fastställs i punkt 2 d i denna artikel, dock inte före offentliggörandet av den rapport som avses i artikel 11b om uppnåendet av det mål som fastställs i denna punkt.

För att utverka den förlängning som avses i första stycket av denna artikel ska en medlemsstat ingå med begäran till kommissionen i enlighet med punkt 3 i denna artikel senast 24 månader före utgången av den tidsfrist som fastställs i punkt 2 d i denna artikel, dock inte före offentliggörandet av den rapport som avses i artikel 11b om uppnåendet av det mål som fastställs i denna punkt.

Om sådan förlängning beviljas men medlemsstaten varken förbereder för återanvändning eller materialåtervinner minst 60 % av sitt kommunala avfall senast 2030 ska förlängningen automatiskt anses ha förfallit.

Om sådan förlängning beviljas men medlemsstaten varken förbereder för återanvändning eller materialåtervinner minst 60 % av sitt kommunala avfall senast 2030 ska förlängningen automatiskt anses ha förfallit.

Ändring 173

Ändring 173

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led e

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led e

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Senast den 31 december 2024 ska kommissionen undersöka målet i punkt 2 d i syfte att höja det,
  samt överväga målens nivå för andra avfallsflöden
  . För detta ändamål ska en rapport från kommissionen, vid behov åtföljd av ett förslag, sändas till Europaparlamentet och rådet.” | 4.   Senast den 31 december 2024 ska kommissionen undersöka målet i punkt 2 d och framstegen mot att nå det i syfte att höja det,
  med hänsyn tagen till vilken bästa praxis och vilka åtgärder medlemsstaterna tillämpar för att nå detta mål
  . För detta ändamål ska en rapport från kommissionen, vid behov åtföljd av ett förslag, sändas till Europaparlamentet och rådet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Senast den 31 december 2024 ska kommissionen undersöka målet i punkt 2 d i syfte att höja det,
  samt överväga målens nivå för andra avfallsflöden
  . För detta ändamål ska en rapport från kommissionen, vid behov åtföljd av ett förslag, sändas till Europaparlamentet och rådet.”

4.   Senast den 31 december 2024 ska kommissionen undersöka målet i punkt 2 d och framstegen mot att nå det i syfte att höja det,
  med hänsyn tagen till vilken bästa praxis och vilka åtgärder medlemsstaterna tillämpar för att nå detta mål
  . För detta ändamål ska en rapport från kommissionen, vid behov åtföljd av ett förslag, sändas till Europaparlamentet och rådet.

Ändring 174

Ändring 174

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led e

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led e

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen ska undersöka om det går att fastställa mål för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av affärsavfall, icke-farligt industriavfall och andra avfallsflöden, avsedda att uppnås senast 2025 och 2030. Kommissionen ska för detta ändamål senast den 31 december 2018 utarbeta en rapport, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag, som ska översändas till Europaparlamentet och rådet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Kommissionen ska undersöka om det går att fastställa mål för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av affärsavfall, icke-farligt industriavfall och andra avfallsflöden, avsedda att uppnås senast 2025 och 2030. Kommissionen ska för detta ändamål senast den 31 december 2018 utarbeta en rapport, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag, som ska översändas till Europaparlamentet och rådet.

Ändring 175

Ändring 175

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led e

Artikel 1 – punkt 1 – led 10 – led e

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11 – punkt 4b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Kommissionen ska överväga om det går att fastställa mål för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av bygg- och rivningsavfall, avsedda att uppnås senast 2025 och 2030. Kommissionen ska för detta ändamål senast den 31 december 2018 utarbeta en rapport, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag, som ska översändas till Europaparlamentet och rådet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4b.
     
  Kommissionen ska överväga om det går att fastställa mål för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av bygg- och rivningsavfall, avsedda att uppnås senast 2025 och 2030. Kommissionen ska för detta ändamål senast den 31 december 2018 utarbeta en rapport, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag, som ska översändas till Europaparlamentet och rådet.

Ändring 176

Ändring 176

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 11

Artikel 1 – punkt 1 – led 11

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11a – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Vid beräkningen av om målen i artikel 11.2 c och d och 11.3 har uppnåtts gäller följande: | 1.   Vid beräkningen av om målen i artikel 11.2 c och d och 11.3 har uppnåtts gäller följande: |
| a) | Vikten av återvunnet kommunalt avfall ska
  förstås
  som vikten av det avfall som förts in i 
  den slutliga materialåtervinningsprocessen
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Vid beräkningen av om målen i artikel 11.2 c och d och 11.3 har uppnåtts gäller följande:

1.   Vid beräkningen av om målen i artikel 11.2 c och d och 11.3 har uppnåtts gäller följande:

a)

Vikten av återvunnet kommunalt avfall ska
  förstås
  som vikten av det avfall som förts in i 
  den slutliga materialåtervinningsprocessen
  .

förstås

den slutliga materialåtervinningsprocessen

| a) | Vikten av återvunnet kommunalt avfall ska
  beräknas
  som vikten av det avfall som förts in i 
  en slutlig materialåtervinningsprocess under ett visst år
  . |
| --- | --- |

a)

Vikten av återvunnet kommunalt avfall ska
  beräknas
  som vikten av det avfall som förts in i 
  en slutlig materialåtervinningsprocess under ett visst år
  .

beräknas

en slutlig materialåtervinningsprocess under ett visst år

| b) | Vikten av kommunalt avfall som förberetts för återanvändning ska
  förstås
  som vikten av kommunalt avfall som har återvunnits eller samlats in av en erkänd aktör för förberedelse för återanvändning och som har genomgått all nödvändig kontroll, rengöring och reparation för att möjliggöra återanvändning utan ytterligare sortering eller förbehandling. |
| --- | --- |

b)

Vikten av kommunalt avfall som förberetts för återanvändning ska
  förstås
  som vikten av kommunalt avfall som har återvunnits eller samlats in av en erkänd aktör för förberedelse för återanvändning och som har genomgått all nödvändig kontroll, rengöring och reparation för att möjliggöra återanvändning utan ytterligare sortering eller förbehandling.

förstås

| b) | Vikten av kommunalt avfall som förberetts för återanvändning ska
  beräknas
  som vikten av kommunalt avfall som
  under ett visst år
  har återvunnits eller samlats in av en erkänd aktör för förberedelse för återanvändning och som har genomgått all nödvändig kontroll, rengöring och reparation för att möjliggöra återanvändning utan ytterligare sortering eller förbehandling. |
| --- | --- |

b)

Vikten av kommunalt avfall som förberetts för återanvändning ska
  beräknas
  som vikten av kommunalt avfall som
  under ett visst år
  har återvunnits eller samlats in av en erkänd aktör för förberedelse för återanvändning och som har genomgått all nödvändig kontroll, rengöring och reparation för att möjliggöra återanvändning utan ytterligare sortering eller förbehandling.

beräknas

under ett visst år

| c) | Medlemsstaterna får inbegripa produkter och komponenter som förberetts för återanvändning av erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning eller genom erkända pantsystem. För beräkningen av den justerade andelen kommunalt avfall som förberetts för återanvändning eller materialåtervunnits, med beaktande av vikten av de produkter och komponenter som förberetts för återanvändning, ska medlemsstaterna använda kontrollerade uppgifter från aktörerna och tillämpa den formel som anges i bilaga VI. |
| --- | --- |

c)

Medlemsstaterna får inbegripa produkter och komponenter som förberetts för återanvändning av erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning eller genom erkända pantsystem. För beräkningen av den justerade andelen kommunalt avfall som förberetts för återanvändning eller materialåtervunnits, med beaktande av vikten av de produkter och komponenter som förberetts för återanvändning, ska medlemsstaterna använda kontrollerade uppgifter från aktörerna och tillämpa den formel som anges i bilaga VI.

Medlemsstaterna får inbegripa produkter och komponenter som förberetts för återanvändning av erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning eller genom erkända pantsystem. För beräkningen av den justerade andelen kommunalt avfall som förberetts för återanvändning eller materialåtervunnits, med beaktande av vikten av de produkter och komponenter som förberetts för återanvändning, ska medlemsstaterna använda kontrollerade uppgifter från aktörerna och tillämpa den formel som anges i bilaga VI.

Ändring 177

Ändring 177

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 11

Artikel 1 – punkt 1 – led 11

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11a – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen ska senast den 31 december 2018 anmoda de europeiska standardiseringsorganisationerna att utveckla europeiska kvalitetsstandarder för både avfall som förs in i den slutliga materialåtervinningsprocessen och för sekundära råvaror, i synnerhet för plast, utgående från bästa tillgängliga praxis. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Kommissionen ska senast den 31 december 2018 anmoda de europeiska standardiseringsorganisationerna att utveckla europeiska kvalitetsstandarder för både avfall som förs in i den slutliga materialåtervinningsprocessen och för sekundära råvaror, i synnerhet för plast, utgående från bästa tillgängliga praxis.

Ändring 178

Ändring 178

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 11

Artikel 1 – punkt 1 – led 11

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11a – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   För att säkerställa harmoniserade villkor för tillämpningen av punkt 1
  b
  och
  c och bilaga VI
  ska kommissionen i enlighet med artikel 38a anta delegerade akter som fastställer miniminivå för kvalitetskrav och operativa krav för fastställande av erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning
  och
  av erkända pantsystem, inklusive särskilda regler för insamling, kontroll och rapportering av uppgifter. | 2.   För att säkerställa harmoniserade villkor för tillämpningen av punkt 1
  a
  och
  b
  ska kommissionen i enlighet med artikel 38a anta delegerade akter som fastställer miniminivå för kvalitetskrav och operativa krav för fastställande av erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning, av erkända pantsystem,
  och av aktörer inom slutlig materialåtervinning,
  inklusive särskilda regler för insamling, kontroll och rapportering av uppgifter
  samt för uppgifternas spårbarhet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   För att säkerställa harmoniserade villkor för tillämpningen av punkt 1
  b
  och
  c och bilaga VI
  ska kommissionen i enlighet med artikel 38a anta delegerade akter som fastställer miniminivå för kvalitetskrav och operativa krav för fastställande av erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning
  och
  av erkända pantsystem, inklusive särskilda regler för insamling, kontroll och rapportering av uppgifter.

2.   För att säkerställa harmoniserade villkor för tillämpningen av punkt 1
  a
  och
  b
  ska kommissionen i enlighet med artikel 38a anta delegerade akter som fastställer miniminivå för kvalitetskrav och operativa krav för fastställande av erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning, av erkända pantsystem,
  och av aktörer inom slutlig materialåtervinning,
  inklusive särskilda regler för insamling, kontroll och rapportering av uppgifter
  samt för uppgifternas spårbarhet
  .

Ändring 179

Ändring 179

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 11

Artikel 1 – punkt 1 – led 11

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11a – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   
  Genom undantag från punkt 1 får vikten av utgående avfall efter sortering rapporteras som vikten av det materialåtervunna kommunala avfallet under förutsättning att | 3.   
  Medlemsstaterna säkerställer att det förs register över vikten av produkter och material som kommer ut (utgående avfall) ur anläggningen för återvinning eller materialåtervinning/förberedelse för återanvändning. |
| a) | sådant utgående avfall skickas till en slutlig materialåtervinningsprocess, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   
  Genom undantag från punkt 1 får vikten av utgående avfall efter sortering rapporteras som vikten av det materialåtervunna kommunala avfallet under förutsättning att

3.   
  Medlemsstaterna säkerställer att det förs register över vikten av produkter och material som kommer ut (utgående avfall) ur anläggningen för återvinning eller materialåtervinning/förberedelse för återanvändning.

a)

sådant utgående avfall skickas till en slutlig materialåtervinningsprocess,

sådant utgående avfall skickas till en slutlig materialåtervinningsprocess,

| b) | vikten av de material eller ämnen som inte genomgår en slutlig materialåtervinningsprocess och som bortskaffas eller utnyttjas för energiåtervinning förblir under 10 % av den totala vikt som redovisas som materialåtervunnen. |
| --- | --- |

b)

vikten av de material eller ämnen som inte genomgår en slutlig materialåtervinningsprocess och som bortskaffas eller utnyttjas för energiåtervinning förblir under 10 % av den totala vikt som redovisas som materialåtervunnen.

vikten av de material eller ämnen som inte genomgår en slutlig materialåtervinningsprocess och som bortskaffas eller utnyttjas för energiåtervinning förblir under 10 % av den totala vikt som redovisas som materialåtervunnen.

Ändring 180

Ändring 180

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 11

Artikel 1 – punkt 1 – led 11

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11a – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterna
  ska
  inrätta ett effektivt system för kvalitetskontroll och spårbarhet av kommunalt avfall för att säkerställa att
  villkoren
  i punkt
  3 a och b uppfylls
  . Detta system kan bestå av antingen elektroniska register inrättade i enlighet med artikel 35.4 eller tekniska specifikationer av kvalitetskraven för sorterat avfall eller någon motsvarande åtgärd för att säkerställa tillförlitligheten och exaktheten hos insamlade uppgifter om återvunnet avfall. | 4.   
  I enlighet med punkt 2 ska
  medlemsstaterna inrätta ett effektivt system för kvalitetskontroll och spårbarhet av kommunalt avfall för att säkerställa att
  bestämmelserna
  i punkt
  1 följs
  . Detta system kan bestå av antingen elektroniska register inrättade i enlighet med artikel 35.4 eller tekniska specifikationer av kvalitetskraven för sorterat avfall eller någon motsvarande åtgärd för att säkerställa tillförlitligheten och exaktheten hos insamlade uppgifter om återvunnet avfall.
  Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om vilken metod som valts för kvalitetskontroll och spårbarhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Medlemsstaterna
  ska
  inrätta ett effektivt system för kvalitetskontroll och spårbarhet av kommunalt avfall för att säkerställa att
  villkoren
  i punkt
  3 a och b uppfylls
  . Detta system kan bestå av antingen elektroniska register inrättade i enlighet med artikel 35.4 eller tekniska specifikationer av kvalitetskraven för sorterat avfall eller någon motsvarande åtgärd för att säkerställa tillförlitligheten och exaktheten hos insamlade uppgifter om återvunnet avfall.

4.   
  I enlighet med punkt 2 ska
  medlemsstaterna inrätta ett effektivt system för kvalitetskontroll och spårbarhet av kommunalt avfall för att säkerställa att
  bestämmelserna
  i punkt
  1 följs
  . Detta system kan bestå av antingen elektroniska register inrättade i enlighet med artikel 35.4 eller tekniska specifikationer av kvalitetskraven för sorterat avfall eller någon motsvarande åtgärd för att säkerställa tillförlitligheten och exaktheten hos insamlade uppgifter om återvunnet avfall.
  Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om vilken metod som valts för kvalitetskontroll och spårbarhet.

Ändring 181

Ändring 181

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 11

Artikel 1 – punkt 1 – led 11

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11a – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Vid beräkningen av om de mål som anges i artikel 11.2 c och d och 11.3 har uppnåtts får medlemsstaterna räkna in den materialåtervinning av metaller som sker i samband med förbränning i proportion till den andel av det kommunala avfallet som förbränns, under förutsättning att de återvunna metallerna uppfyller vissa kvalitetskrav. | 5.   Vid beräkningen av om de mål som anges i artikel 11.2 c och d och 11.3 har uppnåtts får medlemsstaterna
  , efter att kommissionen har antagit den delegerade akt som avses i punkt 6 i denna artikel,
  räkna in den materialåtervinning av metaller som sker i samband med förbränning
  eller samförbränning
  i proportion till den andel av det kommunala avfallet som förbränns
  eller samförbränns
  , under förutsättning att de återvunna metallerna uppfyller vissa kvalitetskrav
  och att avfallet sorterats före förbränningen, eller att skyldigheten att separat insamla papper, metall, plast, glas och biologiskt avfall fullgjorts
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Vid beräkningen av om de mål som anges i artikel 11.2 c och d och 11.3 har uppnåtts får medlemsstaterna räkna in den materialåtervinning av metaller som sker i samband med förbränning i proportion till den andel av det kommunala avfallet som förbränns, under förutsättning att de återvunna metallerna uppfyller vissa kvalitetskrav.

5.   Vid beräkningen av om de mål som anges i artikel 11.2 c och d och 11.3 har uppnåtts får medlemsstaterna
  , efter att kommissionen har antagit den delegerade akt som avses i punkt 6 i denna artikel,
  räkna in den materialåtervinning av metaller som sker i samband med förbränning
  eller samförbränning
  i proportion till den andel av det kommunala avfallet som förbränns
  eller samförbränns
  , under förutsättning att de återvunna metallerna uppfyller vissa kvalitetskrav
  och att avfallet sorterats före förbränningen, eller att skyldigheten att separat insamla papper, metall, plast, glas och biologiskt avfall fullgjorts
  .

Ändring 182

Ändring 182

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 11

Artikel 1 – punkt 1 – led 11

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11a – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   För att säkerställa harmoniserade villkor för tillämpningen av punkt 5 ska kommissionen i enlighet med artikel 38a anta delegerade akter som fastställer en gemensam metod för beräkning av vikten av metaller som har materialåtervunnits i samband med förbränning, inklusive kvalitetskriterierna för de återvunna metallerna. | 6.   För att säkerställa harmoniserade villkor för tillämpningen av punkt 5 ska kommissionen i enlighet med artikel 38a anta delegerade akter som fastställer en gemensam metod för beräkning av vikten av metaller som har materialåtervunnits i samband med förbränning
  eller samförbränning
  , inklusive kvalitetskriterierna för de återvunna metallerna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   För att säkerställa harmoniserade villkor för tillämpningen av punkt 5 ska kommissionen i enlighet med artikel 38a anta delegerade akter som fastställer en gemensam metod för beräkning av vikten av metaller som har materialåtervunnits i samband med förbränning, inklusive kvalitetskriterierna för de återvunna metallerna.

6.   För att säkerställa harmoniserade villkor för tillämpningen av punkt 5 ska kommissionen i enlighet med artikel 38a anta delegerade akter som fastställer en gemensam metod för beräkning av vikten av metaller som har materialåtervunnits i samband med förbränning
  eller samförbränning
  , inklusive kvalitetskriterierna för de återvunna metallerna.

Ändring 183

Ändring 183

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – l punkt 1 – led 12

Artikel 1 – l punkt 1 – led 12

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 11b – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska, i samarbete med Europeiska miljöbyrån, utarbeta rapporter om framstegen mot uppnåendet av de mål som anges i 
  artikel
  11.2 c och d
  och
  11.3 senast tre år innan de tidsfrister som föreskrivs i dessa bestämmelser löper ut. | 1.   Kommissionen ska, i samarbete med Europeiska miljöbyrån, utarbeta rapporter om framstegen mot uppnåendet av de mål som anges i 
  artiklarna
  11.2 c och d, 11.3
  , 11.3a och 21.1a
  senast tre år innan de tidsfrister som föreskrivs i dessa bestämmelser löper ut. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen ska, i samarbete med Europeiska miljöbyrån, utarbeta rapporter om framstegen mot uppnåendet av de mål som anges i 
  artikel
  11.2 c och d
  och
  11.3 senast tre år innan de tidsfrister som föreskrivs i dessa bestämmelser löper ut.

1.   Kommissionen ska, i samarbete med Europeiska miljöbyrån, utarbeta rapporter om framstegen mot uppnåendet av de mål som anges i 
  artiklarna
  11.2 c och d, 11.3
  , 11.3a och 21.1a
  senast tre år innan de tidsfrister som föreskrivs i dessa bestämmelser löper ut.

Ändring 184

Ändring 184

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 12

Artikel 1 – punkt 1 – led 12

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 1 – punkt 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | exempel på bästa praxis som används över hela unionen och som skulle kunna ge vägledning för arbetet med att uppnå målen, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

exempel på bästa praxis som används över hela unionen och som skulle kunna ge vägledning för arbetet med att uppnå målen,

exempel på bästa praxis som används över hela unionen och som skulle kunna ge vägledning för arbetet med att uppnå målen,

Ändring 185

Ändring 185

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 12

Artikel 1 – punkt 1 – led 12

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 1a – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Vid behov ska de rapporter som avses i punkt 1 behandla uppfyllandet av andra krav i detta direktiv, såsom prognoser om hur det går med uppnåendet av målen i de avfallsförebyggande programmen som avses i artikel 29 och mängden kommunalt avfall, procentuellt sett och per capita, som bortskaffas och blir föremål för energiåtervinning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Vid behov ska de rapporter som avses i punkt 1 behandla uppfyllandet av andra krav i detta direktiv, såsom prognoser om hur det går med uppnåendet av målen i de avfallsförebyggande programmen som avses i artikel 29 och mängden kommunalt avfall, procentuellt sett och per capita, som bortskaffas och blir föremål för energiåtervinning.

Ändring 186

Ändring 186

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 12a (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 12a (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 12 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12a) | I artikel 12 ska följande punkt läggas till:




  ”1a.
     
  Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att senast 2030 säkerställa att den mängd kommunalt avfall som bortskaffas minskas till högst 10 % av den totala mängden genererat kommunalt avfall.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(12a)

(12a)

I artikel 12 ska följande punkt läggas till:

”1a.
     
  Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att senast 2030 säkerställa att den mängd kommunalt avfall som bortskaffas minskas till högst 10 % av den totala mängden genererat kommunalt avfall.”

Ändring 187

Ändring 187

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 12b (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 12b (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 12 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12b) | I artikel 12 ska följande punkt läggas till:




  ”1b.
     
  Kommissionen ska se över de bortskaffningsförfaranden som förtecknas i bilaga I. Mot bakgrund av denna översyn ska kommissionen anta delegerade akter för att komplettera detta direktiv genom att fastställa tekniska kriterier och driftsförfaranden för bortskaffningsförfarandena D2, D3, D4, D6, D7 och D12. Om så är lämpligt ska i dessa delegerade akter införas förbud mot de bortskaffningsförfaranden som inte uppfyller kraven i artikel 13.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(12b)

(12b)

I artikel 12 ska följande punkt läggas till:

”1b.
     
  Kommissionen ska se över de bortskaffningsförfaranden som förtecknas i bilaga I. Mot bakgrund av denna översyn ska kommissionen anta delegerade akter för att komplettera detta direktiv genom att fastställa tekniska kriterier och driftsförfaranden för bortskaffningsförfarandena D2, D3, D4, D6, D7 och D12. Om så är lämpligt ska i dessa delegerade akter införas förbud mot de bortskaffningsförfaranden som inte uppfyller kraven i artikel 13.”

Ändring 188

Ändring 188

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 12c (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 12c (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 12 – punkt 1c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12c) | I artikel 12 ska följande punkt läggas till:




  ”1c.
     
  Medlemsstaterna ska vidta särskilda åtgärder för att förebygga att avfall antingen direkt eller indirekt bortskaffas i den marina miljön. Medlemsstaterna ska rapportera till kommissionen om de åtgärder som införts för att genomföra denna punkt 18 månader efter att detta direktiv trätt i kraft och vartannat år efter den dagen. Utgående från den information som tillhandahållits ska kommissionen inom sex månader offentliggöra en rapport som därefter ska utkomma med två års mellanrum.




  Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa metoder och indikatorer för genomförandet av denna punkt. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 39.2.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(12c)

(12c)

I artikel 12 ska följande punkt läggas till:

”1c.
     
  Medlemsstaterna ska vidta särskilda åtgärder för att förebygga att avfall antingen direkt eller indirekt bortskaffas i den marina miljön. Medlemsstaterna ska rapportera till kommissionen om de åtgärder som införts för att genomföra denna punkt 18 månader efter att detta direktiv trätt i kraft och vartannat år efter den dagen. Utgående från den information som tillhandahållits ska kommissionen inom sex månader offentliggöra en rapport som därefter ska utkomma med två års mellanrum.

Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa metoder och indikatorer för genomförandet av denna punkt. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 39.2.”

Ändring 189

Ändring 189

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 12d (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 12d (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 15 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12d) | I artikel 15 ska följande punkt läggas till:




  ”4a.
     
  Medlemsstaterna får i enlighet med direktiv 2014/24/EU vidta åtgärder för att säkerställa att förfarandena för urvalet av aktörer inom avfallshantering, som utförs av lokala myndigheter och av organisationer som tillämpar utökat producentansvar för en tillverkare av produkter, innefattar sociala klausuler för att stödja de sociala och solidariska företagen och plattformarnas roll.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(12d)

(12d)

I artikel 15 ska följande punkt läggas till:

”4a.
     
  Medlemsstaterna får i enlighet med direktiv 2014/24/EU vidta åtgärder för att säkerställa att förfarandena för urvalet av aktörer inom avfallshantering, som utförs av lokala myndigheter och av organisationer som tillämpar utökat producentansvar för en tillverkare av produkter, innefattar sociala klausuler för att stödja de sociala och solidariska företagen och plattformarnas roll.”

Ändring 190

Ändring 190

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 12e (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 12e (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 18 – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (12e) | Artikel 18.3 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(12e)

(12e)

Artikel 18.3 ska ersättas med följande:

3.   Farligt avfall som har blandats i strid med punkt 1
  ska, om detta är möjligt och nödvändigt,
  separeras
  för att uppfylla kraven i artikel 13, med förbehåll för tekniska och ekonomiska genomförbarhetskriterier
  .

| | ”3.   
  Medlemsstaterna ska, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 36, säkerställa att
  farligt avfall som har blandats i strid med punkt 1 separeras
  , om detta är tekniskt genomförbart
  .


  Om separering inte är tekniskt genomförbar ska det blandade avfallet behandlas vid en anläggning som har tillstånd att behandla en sådan blandning samt de enskilda komponenterna i blandningen.” |
| --- | --- |

”3.   
  Medlemsstaterna ska, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 36, säkerställa att
  farligt avfall som har blandats i strid med punkt 1 separeras
  , om detta är tekniskt genomförbart
  .

Om separering inte är tekniskt genomförbar ska det blandade avfallet behandlas vid en anläggning som har tillstånd att behandla en sådan blandning samt de enskilda komponenterna i blandningen.”

Ändring 191

Ändring 191

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 12f (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 12f (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 20 – punkt 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12f) | I artikel 20 ska följande punkt införas:



  ”Medlemsstaterna ska senast den 1 januari 2020 upprätta system för separat insamling och mottagning för farligt avfall från hushåll för att säkerställa att farligt avfall behandlas på ett korrekt sätt och inte förorenar andra kommunala avfallsflöden.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(12f)

(12f)

I artikel 20 ska följande punkt införas:

”Medlemsstaterna ska senast den 1 januari 2020 upprätta system för separat insamling och mottagning för farligt avfall från hushåll för att säkerställa att farligt avfall behandlas på ett korrekt sätt och inte förorenar andra kommunala avfallsflöden.”

”Medlemsstaterna ska senast den 1 januari 2020 upprätta system för separat insamling och mottagning för farligt avfall från hushåll för att säkerställa att farligt avfall behandlas på ett korrekt sätt och inte förorenar andra kommunala avfallsflöden.”

Ändring 192

Ändring 192

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 12 g (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 12 g (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 20 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12 g) | I artikel 20 ska följande punkt läggas till:



  ”Senast den ... [18 månader efter detta direktivs ikraftträdande] ska kommissionen utarbeta riktlinjer för att hjälpa och underlätta för medlemsstaterna att ordna med insamling och säker hantering av farligt avfall från hushåll.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(12 g)

(12 g)

I artikel 20 ska följande punkt läggas till:

”Senast den ... [18 månader efter detta direktivs ikraftträdande] ska kommissionen utarbeta riktlinjer för att hjälpa och underlätta för medlemsstaterna att ordna med insamling och säker hantering av farligt avfall från hushåll.”

”Senast den ... [18 månader efter detta direktivs ikraftträdande] ska kommissionen utarbeta riktlinjer för att hjälpa och underlätta för medlemsstaterna att ordna med insamling och säker hantering av farligt avfall från hushåll.”

Ändring 193

Ändring 193

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 12h (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 12h (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 21 – punkt 1 – led a

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (12h) | Artikel 2.1 a ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(12h)

(12h)

Artikel 2.1 a ska ersättas med följande:

| (a) | spilloljor samlas in separat
  , om det är tekniskt genomförbart
  , |
| --- | --- |

(a)

spilloljor samlas in separat
  , om det är tekniskt genomförbart
  ,

, om det är tekniskt genomförbart

| | ”a) | spilloljor samlas in separat,”, |
| --- | --- | --- |

”a)

spilloljor samlas in separat,”,

Ändring 194

Ändring 194

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 12i (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 12i (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 21 – punkt 1 – led c

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (12i) | Artikel 21.1 c ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(12i)

(12i)

Artikel 21.1 c ska ersättas med följande:

| c) | spilloljor med olika egenskaper inte blandas och att spilloljor inte blandas med andra typer av avfall eller ämnen, om sådan blandning hindrar
  deras behandling, om det är tekniskt genomförbart och ekonomiskt bärkraftig
  . |
| --- | --- |

c)

spilloljor med olika egenskaper inte blandas och att spilloljor inte blandas med andra typer av avfall eller ämnen, om sådan blandning hindrar
  deras behandling, om det är tekniskt genomförbart och ekonomiskt bärkraftig
  .

deras behandling, om det är tekniskt genomförbart och ekonomiskt bärkraftig

| | ”c) | spilloljor med olika egenskaper inte blandas och att spilloljor inte blandas med andra typer av avfall eller ämnen, om sådan blandning hindrar
  regenereringen av dem
  .” |
| --- | --- | --- |

”c)

spilloljor med olika egenskaper inte blandas och att spilloljor inte blandas med andra typer av avfall eller ämnen, om sådan blandning hindrar
  regenereringen av dem
  .”

regenereringen av dem

Ändring 195

Ändring 195

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 12j (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 12j (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 21 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12j) | I artikel 21 ska följande punkt införas:




  ”1a.
     
  Medlemsstater ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att minst 85 % av alla spilloljor regenereras senast 2025.




  Spilloljor som skickas till en annan medlemsstat för att regenereras där får endast i den medlemsstat där de uppsamlats tillgodoräknas för uppnåendet av målet, och då måste de relevanta kraven för gränsöverskridande transporter av farligt avfall i förordning (EG) nr 1013/2006 uppfyllas.




  Spilloljor som exporteras från unionen för regenerering, förberedelse för återanvändning eller materialåtervinning får endast i den medlemsstat där de uppsamlats tillgodoräknas för uppnåendet av målen, och då måste exportören, i enlighet med förordning (EG) nr 1013/2006, kunna bevisa att avfallstransporten uppfyller kraven i den förordningen och att regenereringen av spilloljor utanför unionen skett under förhållanden som motsvarar kraven i unionens tillämpliga miljölagstiftning.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(12j)

(12j)

I artikel 21 ska följande punkt införas:

”1a.
     
  Medlemsstater ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att minst 85 % av alla spilloljor regenereras senast 2025.

Spilloljor som skickas till en annan medlemsstat för att regenereras där får endast i den medlemsstat där de uppsamlats tillgodoräknas för uppnåendet av målet, och då måste de relevanta kraven för gränsöverskridande transporter av farligt avfall i förordning (EG) nr 1013/2006 uppfyllas.

Spilloljor som exporteras från unionen för regenerering, förberedelse för återanvändning eller materialåtervinning får endast i den medlemsstat där de uppsamlats tillgodoräknas för uppnåendet av målen, och då måste exportören, i enlighet med förordning (EG) nr 1013/2006, kunna bevisa att avfallstransporten uppfyller kraven i den förordningen och att regenereringen av spilloljor utanför unionen skett under förhållanden som motsvarar kraven i unionens tillämpliga miljölagstiftning.”

Ändring 196

Ändring 196

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 12k (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 12k (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 21 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (12k) | Artikel 21.2 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(12k)

(12k)

Artikel 21.2 ska ersättas med följande:

2.   För att
  spilloljor ska samlas in separat och behandlas på rätt sätt
  får medlemsstaterna enligt sina nationella villkor tillämpa sådana ytterligare åtgärder som tekniska krav, producentansvar, ekonomiska styrmedel eller frivilliga överenskommelser.

| | ”2.   För att
  fullgöra skyldigheterna i punkterna 1 och 1a
  får medlemsstaterna enligt sina nationella villkor tillämpa sådana ytterligare åtgärder som tekniska krav, producentansvar, ekonomiska styrmedel eller frivilliga överenskommelser.” |
| --- | --- |

”2.   För att
  fullgöra skyldigheterna i punkterna 1 och 1a
  får medlemsstaterna enligt sina nationella villkor tillämpa sådana ytterligare åtgärder som tekniska krav, producentansvar, ekonomiska styrmedel eller frivilliga överenskommelser.”

Ändring 197

Ändring 197

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 12l (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 12l (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 21 – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (12l) | Artikel 21.3 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(12l)

(12l)

Artikel 21.3 ska ersättas med följande:

3.   
  Om spilloljor enligt nationell lagstiftning omfattas av krav på regenerering, får
  medlemsstaterna
  föreskriva att sådana spilloljor ska regenereras, om det är tekniskt genomförbart, och
  , om artikel 11 eller 12 i förordning (EG) nr 1013/2006 ska tillämpas, begränsa transport över gränserna av spilloljor från sitt territorium till förbrännings- eller samförbränningsanläggningar för att prioritera regenereringen av spilloljor.

| | ”3.   Medlemsstaterna
  får
  , om artikel 11 eller 12 i förordning (EG) nr 1013/2006 ska tillämpas, begränsa transport över gränserna av spilloljor från sitt territorium till förbrännings- eller samförbränningsanläggningar för att prioritera regenereringen av spilloljor.” |
| --- | --- |

”3.   Medlemsstaterna
  får
  , om artikel 11 eller 12 i förordning (EG) nr 1013/2006 ska tillämpas, begränsa transport över gränserna av spilloljor från sitt territorium till förbrännings- eller samförbränningsanläggningar för att prioritera regenereringen av spilloljor.”

Ändring 198

Ändring 198

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 13

Artikel 1 – punkt 1 – led 13

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 22 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”Medlemsstaterna ska säkerställa separat insamling av avfall
  när så är tekniskt, miljömässigt och ekonomiskt genomförbart och lämpligt för att säkerställa de relevanta kvalitetsnormerna för kompost och för att uppnå de mål som anges i
  artikel
  11.2 a, c och d och 11.3
  . | 1. | Medlemsstaterna ska säkerställa separat insamling
  vid källan
  av
  biologiskt
  avfall
  , i enlighet med
  artikel
  10.2
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”Medlemsstaterna ska säkerställa separat insamling av avfall
  när så är tekniskt, miljömässigt och ekonomiskt genomförbart och lämpligt för att säkerställa de relevanta kvalitetsnormerna för kompost och för att uppnå de mål som anges i
  artikel
  11.2 a, c och d och 11.3
  .

när så är tekniskt, miljömässigt och ekonomiskt genomförbart och lämpligt för att säkerställa de relevanta kvalitetsnormerna för kompost och för att uppnå de mål som anges i

11.2 a, c och d och 11.3

1.

Medlemsstaterna ska säkerställa separat insamling
  vid källan
  av
  biologiskt
  avfall
  , i enlighet med
  artikel
  10.2
  .

vid källan

biologiskt

, i enlighet med

10.2

Ändring 199

Ändring 199

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – l punkt 1 – led 13

Artikel 1 – l punkt 1 – led 13

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 22 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Medlemsstaterna ska uppmuntra till hushållskompostering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Medlemsstaterna ska uppmuntra till hushållskompostering.

Ändring 237

Ändring 237

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 13

Artikel 1 – led 13

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 22 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De
  ska
  vid behov och
  i enlighet med artiklarna 4 och 13 vidta åtgärder för att
  främja | 2.   
  Medlemsstaterna
  ska i enlighet med artiklarna 4 och 13 vidta åtgärder
  , också i form av system för spårbarhet och tillförsel- och produktionsrelaterad kvalitetssäkring,
  för att
  säkerställa organisk materialåtervinning av biologiskt avfall på ett sätt som motsvarar en hög miljöskyddsnivå och med produktionsresultat som uppfyller de relevanta normerna för hög kvalitet. |
| (a) | materialåtervinning
  , inklusive kompostering, och rötning av biologiskt avfall, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De
  ska
  vid behov och
  i enlighet med artiklarna 4 och 13 vidta åtgärder för att
  främja

De

vid behov och

främja

2.   
  Medlemsstaterna
  ska i enlighet med artiklarna 4 och 13 vidta åtgärder
  , också i form av system för spårbarhet och tillförsel- och produktionsrelaterad kvalitetssäkring,
  för att
  säkerställa organisk materialåtervinning av biologiskt avfall på ett sätt som motsvarar en hög miljöskyddsnivå och med produktionsresultat som uppfyller de relevanta normerna för hög kvalitet.

(a)

materialåtervinning
  , inklusive kompostering, och rötning av biologiskt avfall,

, inklusive kompostering, och rötning av biologiskt avfall,

| (b) | behandling
  av biologiskt avfall på ett sätt som motsvarar en hög miljöskyddsnivå, |
| --- | --- |

(b)

behandling
  av biologiskt avfall på ett sätt som motsvarar en hög miljöskyddsnivå,

behandling

| (c) | användning av miljömässigt säkra material som framställts av biologiskt avfall
  .” |
| --- | --- |

(c)

användning av miljömässigt säkra material som framställts av biologiskt avfall
  .”

användning av miljömässigt säkra material som framställts av biologiskt avfall

Ändring 242

Ändring 242

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 13

Artikel 1 – led 1 – led 13

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 22 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Vikten av materialåtervunnet biologiskt avfall ska förstås som vikten av det avfall som tillförts en organisk materialåtervinningsprocess ett visst år. |
| | Vikten av de material eller ämnen som inte genomgår en slutlig materialåtervinningsprocess och som bortskaffas eller utnyttjas för energiåtervinning ska inte redovisas som materialåtervunnen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Vikten av materialåtervunnet biologiskt avfall ska förstås som vikten av det avfall som tillförts en organisk materialåtervinningsprocess ett visst år.

Vikten av de material eller ämnen som inte genomgår en slutlig materialåtervinningsprocess och som bortskaffas eller utnyttjas för energiåtervinning ska inte redovisas som materialåtervunnen.

Vikten av de material eller ämnen som inte genomgår en slutlig materialåtervinningsprocess och som bortskaffas eller utnyttjas för energiåtervinning ska inte redovisas som materialåtervunnen.

Ändring 201

Ändring 201

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 13

Artikel 1 – punkt 1 – led 13

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 22 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Kommissionen ska senast den 31 december 2018 föreslå en ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2150/2002

   (1a)

  för att införa avfallskoder för kommunalt bioavfall som har samlats in separat vid källan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2b.
     
  Kommissionen ska senast den 31 december 2018 föreslå en ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2150/2002

   (1a)

  för att införa avfallskoder för kommunalt bioavfall som har samlats in separat vid källan.

Ändring 238

Ändring 238

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 13

Artikel 1 – punkt 1 – led 13

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 22 – punkt 2c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Kommissionen ska senast den 31 december 2018 anmoda de europeiska standardiseringsorganisationerna att utveckla europeiska kvalitetsstandarder för biologiskt avfall som förs in i organiska materialåtervinningsprocesser, för kompost och för rötrester, utgående från bästa tillgängliga praxis. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2c.
     
  Kommissionen ska senast den 31 december 2018 anmoda de europeiska standardiseringsorganisationerna att utveckla europeiska kvalitetsstandarder för biologiskt avfall som förs in i organiska materialåtervinningsprocesser, för kompost och för rötrester, utgående från bästa tillgängliga praxis.

Ändring 202

Ändring 202

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 13a (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 13a (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 24 – led 1 – led b

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | Punkt 24.1 b ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(13a)

(13a)

Punkt 24.1 b ska ersättas med följande:

| b) | återvinning av avfall. |
| --- | --- |

b)

återvinning av avfall.

| | ”b) | återvinning av
  icke-farligt
  avfall.” |
| --- | --- | --- |

”b)

återvinning av
  icke-farligt
  avfall.”

icke-farligt

Ändring 203

Ändring 203

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 14

Artikel 1 – punkt 1 – led 14

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 26 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”Medlemsstaterna får befria de behöriga myndigheterna från skyldigheten att föra ett register över inrättningar eller företag som samlar in eller transporterar icke-farligt avfall i kvantiteter på högst 20 ton per år. | Medlemsstaterna får befria de behöriga myndigheterna från skyldigheten att föra ett register över inrättningar eller företag som samlar in eller transporterar icke-farligt avfall i kvantiteter på högst 20 ton
  och farligt avfall i kvantiteter på högst 2 ton
  per år. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”Medlemsstaterna får befria de behöriga myndigheterna från skyldigheten att föra ett register över inrättningar eller företag som samlar in eller transporterar icke-farligt avfall i kvantiteter på högst 20 ton per år.

Medlemsstaterna får befria de behöriga myndigheterna från skyldigheten att föra ett register över inrättningar eller företag som samlar in eller transporterar icke-farligt avfall i kvantiteter på högst 20 ton
  och farligt avfall i kvantiteter på högst 2 ton
  per år.

och farligt avfall i kvantiteter på högst 2 ton

Ändring 204

Ändring 204

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 14

Artikel 1 – punkt 1 – led 14

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 26 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen får anta delegerade akter i enlighet med artikel 38a för att anpassa tröskelvärdet för kvantiteter av icke-farligt avfall.” | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen får anta delegerade akter i enlighet med artikel 38a för att anpassa tröskelvärdet för kvantiteter av icke-farligt avfall.”

Kommissionen får anta delegerade akter i enlighet med artikel 38a för att anpassa tröskelvärdet för kvantiteter av icke-farligt avfall.”

utgår

utgår

Ändring 205

Ändring 205

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 15 – led a

Artikel 1 – punkt 1 – led 15 – led a

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 27 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 38a för att fastställa tekniska minimikrav för sådan behandling av avfall som kräver tillstånd enligt artikel 23 om det är klarlagt att sådana minimikrav skulle innebära en fördel med avseende på skyddet av människors hälsa och miljön. | 1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 38a för att fastställa tekniska minimikrav för
  all
  sådan behandling
  , i synnerhet för separat insamling, sortering och återvinning,
  av avfall som kräver tillstånd enligt artikel 23 om det är klarlagt att sådana minimikrav skulle innebära en fördel med avseende på skyddet av människors hälsa och miljön. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 38a för att fastställa tekniska minimikrav för sådan behandling av avfall som kräver tillstånd enligt artikel 23 om det är klarlagt att sådana minimikrav skulle innebära en fördel med avseende på skyddet av människors hälsa och miljön.

1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 38a för att fastställa tekniska minimikrav för
  all
  sådan behandling
  , i synnerhet för separat insamling, sortering och återvinning,
  av avfall som kräver tillstånd enligt artikel 23 om det är klarlagt att sådana minimikrav skulle innebära en fördel med avseende på skyddet av människors hälsa och miljön.

Ändring 206

Ändring 206

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 16 – led a – led ii

Artikel 1 – punkt 1 – led 16 – led a – led ii

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 28 – punkt 3 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”f) | Åtgärder för att motverka all slags nedskräpning och för att städa upp alla typer av skräp.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”f)

Åtgärder för att motverka all slags nedskräpning och för att städa upp alla typer av skräp.”

| f) | Åtgärder för att motverka
  och förebygga
  all slags nedskräpning och för att städa upp alla typer av skräp. |
| --- | --- |

f)

Åtgärder för att motverka
  och förebygga
  all slags nedskräpning och för att städa upp alla typer av skräp.

och förebygga

Ändring 207

Ändring 207

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 16 – led a – led iia (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 16 – led a – led iia (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 28 – punkt 3 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (iia) | Följande led ska läggas till:







  ”fa) | Tillräckliga finansieringsmöjligheter så att lokala myndigheter kan främja förebyggande av avfall och utveckla optimala system och infrastruktur för separat insamling för att kunna rätta sig efter de mål som fastställts i detta direktiv.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(iia)

(iia)

Följande led ska läggas till:

”fa)

Tillräckliga finansieringsmöjligheter så att lokala myndigheter kan främja förebyggande av avfall och utveckla optimala system och infrastruktur för separat insamling för att kunna rätta sig efter de mål som fastställts i detta direktiv.”

Tillräckliga finansieringsmöjligheter så att lokala myndigheter kan främja förebyggande av avfall och utveckla optimala system och infrastruktur för separat insamling för att kunna rätta sig efter de mål som fastställts i detta direktiv.”

Ändring 208

Ändring 208

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 16 – led b

Artikel 1 – punkt 1 – led 16 – led b

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 28 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”5.   Avfallsplanerna ska uppfylla kraven för hanteringsplaner i artikel 14 i direktiv 94/62/EG, målen i artikel 11.2
  och 11.3
  i det här direktivet och kraven i artikel 5 i direktiv 1999/31/EG.” | ”5.   Avfallsplanerna ska uppfylla kraven för hanteringsplaner i artikel 14 i direktiv 94/62/EG, målen i artikel 11.2 i det här direktivet och kraven i artikel 5 i direktiv 1999/31/EG.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”5.   Avfallsplanerna ska uppfylla kraven för hanteringsplaner i artikel 14 i direktiv 94/62/EG, målen i artikel 11.2
  och 11.3
  i det här direktivet och kraven i artikel 5 i direktiv 1999/31/EG.”

”5.   Avfallsplanerna ska uppfylla kraven för hanteringsplaner i artikel 14 i direktiv 94/62/EG, målen i artikel 11.2 i det här direktivet och kraven i artikel 5 i direktiv 1999/31/EG.”

Ändring 209

Ändring 209

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 17 – led a

Artikel 1 – punkt 1 – led 17 – led a

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 29 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”1.   Medlemsstaterna
  ska
  upprätta avfallsförebyggande program där avfallsförebyggande åtgärder
  fastställs
  i enlighet med
  artiklarna 1, 4 och 9
  .” | ”1.   
  För att bidra till uppnåendet av åtminstone de mål som förtecknas i artiklarna 1, 4 och 9.–1 ska
  medlemsstaterna upprätta avfallsförebyggande program där
  det åtminstone fastställs
  avfallsförebyggande åtgärder i enlighet med
  artikel 9.1
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”1.   Medlemsstaterna
  ska
  upprätta avfallsförebyggande program där avfallsförebyggande åtgärder
  fastställs
  i enlighet med
  artiklarna 1, 4 och 9
  .”

”1.   
  För att bidra till uppnåendet av åtminstone de mål som förtecknas i artiklarna 1, 4 och 9.–1 ska
  medlemsstaterna upprätta avfallsförebyggande program där
  det åtminstone fastställs
  avfallsförebyggande åtgärder i enlighet med
  artikel 9.1
  .

Ändring 210

Ändring 210

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 17 – led aa (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 17 – led aa (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 29 – punkt 1 – stycke 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | I punkt 1 ska andra stycket ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(aa)

I punkt 1 ska andra stycket ersättas med följande:

I punkt 1 ska andra stycket ersättas med följande:

Programmen ska ingå antingen i avfallsplanerna enligt artikel 28 eller i andra miljöpolitiska program, om det är lämpligt, eller fungera som separata program. Om programmet integreras i avfallsplanen eller i andra program, ska de avfallsförebyggande åtgärderna tydligt anges.

| | Programmen ska ingå antingen i avfallsplanerna enligt artikel 28 eller i andra miljöpolitiska program, om det är lämpligt, eller fungera som separata program. Om programmet integreras i avfallsplanen eller i andra program, ska
  målen för avfallsförebyggande och
  de avfallsförebyggande åtgärderna tydligt anges. |
| --- | --- |

Programmen ska ingå antingen i avfallsplanerna enligt artikel 28 eller i andra miljöpolitiska program, om det är lämpligt, eller fungera som separata program. Om programmet integreras i avfallsplanen eller i andra program, ska
  målen för avfallsförebyggande och
  de avfallsförebyggande åtgärderna tydligt anges.

Ändring 211

Ändring 211

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 17 – led ab (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 17 – led ab (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 29 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (ab) | I punkt 2 ska första stycket ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(ab)

I punkt 2 ska första stycket ersättas med följande:

I punkt 2 ska första stycket ersättas med följande:

2.   I de program som avses i punkt 1 ska
  mål för avfallsförebyggande fastställas.
  Medlemsstaterna
  ska
  beskriva de
  befintliga
  förebyggande åtgärderna och utvärdera om exemplen på åtgärder i bilaga IV eller andra lämpliga åtgärder är användbara.

| | ”2.   I de program som avses i punkt 1 ska medlemsstaterna beskriva
  åtminstone genomförandet av
  de förebyggande åtgärderna
  som avses i artikel 9.1 och deras bidrag till uppnåendet av målen i artikel 9.–1. Medlemsstaterna ska i förekommande fall beskriva bidragen från de instrument och åtgärder som förtecknas i bilaga IVa
  och utvärdera om exemplen på åtgärder i bilaga IV eller andra lämpliga åtgärder är användbara.” |
| --- | --- |

”2.   I de program som avses i punkt 1 ska medlemsstaterna beskriva
  åtminstone genomförandet av
  de förebyggande åtgärderna
  som avses i artikel 9.1 och deras bidrag till uppnåendet av målen i artikel 9.–1. Medlemsstaterna ska i förekommande fall beskriva bidragen från de instrument och åtgärder som förtecknas i bilaga IVa
  och utvärdera om exemplen på åtgärder i bilaga IV eller andra lämpliga åtgärder är användbara.”

Ändring 212

Ändring 212

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 17 – led -ac (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 17 – led -ac (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 29 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ac) | Följande punkt ska införas:





  ”2a.
     
  Medlemsstaterna ska, inom sina avfallsförebyggande program som avses i denna artikel, anta särskilda program för förebyggande av livsmedelsavfall.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ac)

Följande punkt ska införas:

Följande punkt ska införas:

”2a.
     
  Medlemsstaterna ska, inom sina avfallsförebyggande program som avses i denna artikel, anta särskilda program för förebyggande av livsmedelsavfall.”

Ändring 213

Ändring 213

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 17a (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 17a (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 30 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (17a) | Artikel 30.2 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(17a)

(17a)

Artikel 30.2 ska ersättas med följande:

2.   Europeiska miljöbyrån
  uppmanas att i sin årsrapport ta
  med en översyn av framsteg med slutförandet och genomförandet av de avfallsförebyggande programmen.

| | ”2.   Europeiska miljöbyrån
  ska vartannat år offentliggöra en rapport med
  en översyn av
  de
  framsteg
  som gjorts
  med slutförandet och genomförandet av de avfallsförebyggande programmen
  och med uppnåendet målen för dessa program i varje medlemsstat och hela unionen, inklusive brytandet av sambandet mellan avfallsgenerering och ekonomisk tillväxt och övergången till en cirkulär ekonomi
  .” |
| --- | --- |

”2.   Europeiska miljöbyrån
  ska vartannat år offentliggöra en rapport med
  en översyn av
  de
  framsteg
  som gjorts
  med slutförandet och genomförandet av de avfallsförebyggande programmen
  och med uppnåendet målen för dessa program i varje medlemsstat och hela unionen, inklusive brytandet av sambandet mellan avfallsgenerering och ekonomisk tillväxt och övergången till en cirkulär ekonomi
  .”

Ändring 214

Ändring 214

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 19 – led b

Artikel 1 – punkt 1 – led 19 – led b

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 35 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”4.   Medlemsstaterna ska inrätta ett elektroniskt register eller samordnade register för att registrera de uppgifter om farligt avfall som avses i punkt 1 och som omfattar hela det geografiska territoriet i den berörda medlemsstaten. Medlemsstaterna
  får
  inrätta sådana register för
  andra
  avfallsflöden
  , särskilt de avfallsflöden
  för vilka mål fastställs i unionslagstiftning. Medlemsstaterna ska använda de uppgifter om avfall som rapporterats av aktörer inom industrin i det europeiska register över utsläpp och överföringar av föroreningar som upprättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 166/2006(*). | ”4.   Medlemsstaterna ska inrätta ett elektroniskt register eller samordnade register
  , eller använda redan befintliga elektroniska register eller samordnade register,
  för att registrera de uppgifter om farligt avfall som avses i punkt 1 och som omfattar hela det geografiska territoriet i den berörda medlemsstaten. Medlemsstaterna
  ska
  inrätta sådana register för
  åtminstone
  avfallsflöden för vilka mål fastställs i unionslagstiftning. Medlemsstaterna ska använda de uppgifter om avfall som rapporterats av aktörer inom industrin i det europeiska register över utsläpp och överföringar av föroreningar som upprättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 166/2006(*). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”4.   Medlemsstaterna ska inrätta ett elektroniskt register eller samordnade register för att registrera de uppgifter om farligt avfall som avses i punkt 1 och som omfattar hela det geografiska territoriet i den berörda medlemsstaten. Medlemsstaterna
  får
  inrätta sådana register för
  andra
  avfallsflöden
  , särskilt de avfallsflöden
  för vilka mål fastställs i unionslagstiftning. Medlemsstaterna ska använda de uppgifter om avfall som rapporterats av aktörer inom industrin i det europeiska register över utsläpp och överföringar av föroreningar som upprättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 166/2006(*).

”4.   Medlemsstaterna ska inrätta ett elektroniskt register eller samordnade register
  , eller använda redan befintliga elektroniska register eller samordnade register,
  för att registrera de uppgifter om farligt avfall som avses i punkt 1 och som omfattar hela det geografiska territoriet i den berörda medlemsstaten. Medlemsstaterna
  ska
  inrätta sådana register för
  åtminstone
  avfallsflöden för vilka mål fastställs i unionslagstiftning. Medlemsstaterna ska använda de uppgifter om avfall som rapporterats av aktörer inom industrin i det europeiska register över utsläpp och överföringar av föroreningar som upprättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 166/2006(*).

Ändring 215

Ändring 215

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 21

Artikel 1 – punkt 1 – led 21

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 37 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska för varje kalenderår rapportera uppgifter om
  tillämpningen
  av artiklarna 11.2 a–d
  och
  11.3 till kommissionen. De ska
  rapportera
  dessa uppgifter elektroniskt inom 18 månader från utgången av det rapporteringsår för vilket uppgifterna samlats in. Uppgifterna ska rapporteras i det format som fastställts av kommissionen i enlighet med punkt 6. Den första rapporteringen ska omfatta uppgifter för perioden 1 januari 2020–31 december 2020. | 1.   Medlemsstaterna ska för varje kalenderår rapportera uppgifter om
  framstegen med förverkligandet
  av
  målen som fastställts i
  artiklarna
  9.–1,
  11.2 a–d, 11.3 och 11.3a
  och 21
  till kommissionen. De ska
  samla in och behandla
  dessa uppgifter
  i enlighet med den gemensamma metod som avses i punkt 6 i denna artikel, och rapportera dem elektroniskt
  inom 12 månader efter utgången av det rapporteringsår för vilket uppgifterna samlas in. Uppgifterna ska rapporteras i det format som fastställts av kommissionen i enlighet med punkt 6. Den första rapporteringen
  avseende målen i artiklarna 11.2 c–d och 11.3
  ska omfatta uppgifter för perioden 1 januari 2020–31 december 2020. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska för varje kalenderår rapportera uppgifter om
  tillämpningen
  av artiklarna 11.2 a–d
  och
  11.3 till kommissionen. De ska
  rapportera
  dessa uppgifter elektroniskt inom 18 månader från utgången av det rapporteringsår för vilket uppgifterna samlats in. Uppgifterna ska rapporteras i det format som fastställts av kommissionen i enlighet med punkt 6. Den första rapporteringen ska omfatta uppgifter för perioden 1 januari 2020–31 december 2020.

1.   Medlemsstaterna ska för varje kalenderår rapportera uppgifter om
  framstegen med förverkligandet
  av
  målen som fastställts i
  artiklarna
  9.–1,
  11.2 a–d, 11.3 och 11.3a
  och 21
  till kommissionen. De ska
  samla in och behandla
  dessa uppgifter
  i enlighet med den gemensamma metod som avses i punkt 6 i denna artikel, och rapportera dem elektroniskt
  inom 12 månader efter utgången av det rapporteringsår för vilket uppgifterna samlas in. Uppgifterna ska rapporteras i det format som fastställts av kommissionen i enlighet med punkt 6. Den första rapporteringen
  avseende målen i artiklarna 11.2 c–d och 11.3
  ska omfatta uppgifter för perioden 1 januari 2020–31 december 2020.

Ändring 216

Ändring 216

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 21

Artikel 1 – punkt 1 – led 21

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 37 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  Medlemsstaterna ska vartannat år rapportera uppgifter om tillämpningen av artikel 9.4 till kommissionen. De ska rapportera dessa uppgifter elektroniskt inom 18 månader från utgången av den rapporteringsperiod för vilken uppgifterna samlats in. Uppgifterna ska rapporteras i det format som fastställts av kommissionen i enlighet med punkt 6. Den första rapporteringen ska omfatta perioden från och med den 1 januari 2020 till och med den 31 december 2021. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   
  Medlemsstaterna ska vartannat år rapportera uppgifter om tillämpningen av artikel 9.4 till kommissionen. De ska rapportera dessa uppgifter elektroniskt inom 18 månader från utgången av den rapporteringsperiod för vilken uppgifterna samlats in. Uppgifterna ska rapporteras i det format som fastställts av kommissionen i enlighet med punkt 6. Den första rapporteringen ska omfatta perioden från och med den 1 januari 2020 till och med den 31 december 2021.

utgår

utgår

Ändring 217

Ändring 217

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 21

Artikel 1 – punkt 1 – led 21

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 37 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  För att kontrollera att kraven i artikel 11.2 c och d efterlevs ska den kvantitet kommunalt avfall som förbereds för återanvändning rapporteras separat från den kvantitet som materialåtervinns. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  För att kontrollera att kraven i artikel 11.2 c och d efterlevs ska den kvantitet kommunalt avfall som förbereds för återanvändning rapporteras separat från den kvantitet som materialåtervinns.

Ändring 218

Ändring 218

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 21

Artikel 1 – punkt 1 – led 21

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 37 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen ska granska de uppgifter som rapporteras i enlighet med denna artikel och offentliggöra en rapport om resultatet av granskningen. Rapporten
  ska
  omfatta en bedömning av hur insamlingen av uppgifter är organiserad, av de uppgiftskällor och metoder som används i medlemsstaterna
  samt av
  uppgifternas fullständighet, tillförlitlighet, aktualitet och konsekvens. Bedömningen kan innefatta särskilda rekommendationer om förbättringar. Rapporten ska sammanställas vart tredje år. | 5.   Kommissionen ska granska de uppgifter som rapporteras i enlighet med denna artikel och offentliggöra en rapport om resultatet av granskningen.
  Fram till dess att den delegerade akt som avses i punkt 6 har antagits ska
  rapporten omfatta en bedömning av hur insamlingen av uppgifter är organiserad
  och
  av de uppgiftskällor och metoder som används i medlemsstaterna
  . Kommissionen ska i vart fall bedöma
  uppgifternas fullständighet, tillförlitlighet, aktualitet och konsekvens. Bedömningen kan innefatta särskilda rekommendationer om förbättringar. Rapporten ska sammanställas
  nio månader efter den första rapporteringen av uppgifter från medlemsstaterna och därefter
  vart tredje år. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Kommissionen ska granska de uppgifter som rapporteras i enlighet med denna artikel och offentliggöra en rapport om resultatet av granskningen. Rapporten
  ska
  omfatta en bedömning av hur insamlingen av uppgifter är organiserad, av de uppgiftskällor och metoder som används i medlemsstaterna
  samt av
  uppgifternas fullständighet, tillförlitlighet, aktualitet och konsekvens. Bedömningen kan innefatta särskilda rekommendationer om förbättringar. Rapporten ska sammanställas vart tredje år.

5.   Kommissionen ska granska de uppgifter som rapporteras i enlighet med denna artikel och offentliggöra en rapport om resultatet av granskningen.
  Fram till dess att den delegerade akt som avses i punkt 6 har antagits ska
  rapporten omfatta en bedömning av hur insamlingen av uppgifter är organiserad
  och
  av de uppgiftskällor och metoder som används i medlemsstaterna
  . Kommissionen ska i vart fall bedöma
  uppgifternas fullständighet, tillförlitlighet, aktualitet och konsekvens. Bedömningen kan innefatta särskilda rekommendationer om förbättringar. Rapporten ska sammanställas
  nio månader efter den första rapporteringen av uppgifter från medlemsstaterna och därefter
  vart tredje år.

Ändring 219

Ändring 219

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 21

Artikel 1 – punkt 1 – led 21

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 37 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  I rapporten som avses i punkt 5 ska kommissionen inkludera information om genomförandet av detta direktiv i dess helhet och utvärdera dess konsekvenser för miljön och människors hälsa. I förekommande fall ska rapporten åtföljas av ett förslag om översyn av detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  I rapporten som avses i punkt 5 ska kommissionen inkludera information om genomförandet av detta direktiv i dess helhet och utvärdera dess konsekvenser för miljön och människors hälsa. I förekommande fall ska rapporten åtföljas av ett förslag om översyn av detta direktiv.

Ändring 220

Ändring 220

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 21

Artikel 1 – punkt 1 – led 21

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 37 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Kommissionen ska anta
  genomförandeakter
  för att fastställa formatet för rapportering av uppgifter i enlighet med
  punkterna
  1
  och 2
  och för rapportering
  av
  återfyllning.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 39.2. | 6.   Kommissionen ska anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 38a
  för att
  komplettera detta direktiv genom att
  fastställa
  den gemensamma metoden för insamling och behandling av uppgifter, samt hur insamlingen av uppgifter ska vara organiserad och vilka bestämmelser som ska gälla för
  formatet för rapportering av uppgifter i enlighet med
  punkt
  1 och för rapportering
  om förberedelse för återanvändning och om
  återfyllning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Kommissionen ska anta
  genomförandeakter
  för att fastställa formatet för rapportering av uppgifter i enlighet med
  punkterna
  1
  och 2
  och för rapportering
  av
  återfyllning.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 39.2.

6.   Kommissionen ska anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 38a
  för att
  komplettera detta direktiv genom att
  fastställa
  den gemensamma metoden för insamling och behandling av uppgifter, samt hur insamlingen av uppgifter ska vara organiserad och vilka bestämmelser som ska gälla för
  formatet för rapportering av uppgifter i enlighet med
  punkt
  1 och för rapportering
  om förberedelse för återanvändning och om
  återfyllning.

Ändring 221

Ändring 221

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 21a (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 21a (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 37a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (21a) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(21a)

(21a)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 37a

”Artikel 37a

Ram för den cirkulära ekonomin

Ram för den cirkulära ekonomin

Senast den 31 december 2018 i syfte att stödja målen med detta direktiv, som de anges i artikel 1, ska kommissionen

Senast den 31 december 2018 i syfte att stödja målen med detta direktiv, som de anges i artikel 1, ska kommissionen

| a) | sammanställa en rapport med bedömning av behovet av mål på unionsnivå, i synnerhet mål för resurseffektivitet, och av övergripande regleringsåtgärder inom hållbar konsumtion och produktion. Rapporten ska vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

a)

sammanställa en rapport med bedömning av behovet av mål på unionsnivå, i synnerhet mål för resurseffektivitet, och av övergripande regleringsåtgärder inom hållbar konsumtion och produktion. Rapporten ska vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag.

sammanställa en rapport med bedömning av behovet av mål på unionsnivå, i synnerhet mål för resurseffektivitet, och av övergripande regleringsåtgärder inom hållbar konsumtion och produktion. Rapporten ska vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag.

| b) | sammanställa en rapport i vilken överensstämmelsen mellan unionens regelverk för produkter, avfall och kemikalier undersöks i syfte att identifiera hinder som försvårar övergången till en cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

b)

sammanställa en rapport i vilken överensstämmelsen mellan unionens regelverk för produkter, avfall och kemikalier undersöks i syfte att identifiera hinder som försvårar övergången till en cirkulär ekonomi.

sammanställa en rapport i vilken överensstämmelsen mellan unionens regelverk för produkter, avfall och kemikalier undersöks i syfte att identifiera hinder som försvårar övergången till en cirkulär ekonomi.

| c) | sammanställa en rapport en genomslagsrapport för att identifiera lagstiftning som i växelverkan med annan lagstiftning kan hindra utveckling av synergieffekter mellan olika branscher och efterföljande användning av biprodukter, samt förbereda för återanvändning och materialåtervinning av avfall för specifika tillämpningar. Denna rapport ska åtföljas av ett lagstiftningsförslag eller av riktlinjer för hur identifierade hinder ska kunna avlägsnas och för hur marknadspotentialen hos biprodukter och returråvaror ska kunna frigöras. |
| --- | --- |

c)

sammanställa en rapport en genomslagsrapport för att identifiera lagstiftning som i växelverkan med annan lagstiftning kan hindra utveckling av synergieffekter mellan olika branscher och efterföljande användning av biprodukter, samt förbereda för återanvändning och materialåtervinning av avfall för specifika tillämpningar. Denna rapport ska åtföljas av ett lagstiftningsförslag eller av riktlinjer för hur identifierade hinder ska kunna avlägsnas och för hur marknadspotentialen hos biprodukter och returråvaror ska kunna frigöras.

sammanställa en rapport en genomslagsrapport för att identifiera lagstiftning som i växelverkan med annan lagstiftning kan hindra utveckling av synergieffekter mellan olika branscher och efterföljande användning av biprodukter, samt förbereda för återanvändning och materialåtervinning av avfall för specifika tillämpningar. Denna rapport ska åtföljas av ett lagstiftningsförslag eller av riktlinjer för hur identifierade hinder ska kunna avlägsnas och för hur marknadspotentialen hos biprodukter och returråvaror ska kunna frigöras.

| d) | lägga fram en omfattande översyn av unionslagstiftningen om ekodesign för att bredda dess tillämpningsområde så att den omfattar alla viktiga produktsorter, inklusive produktgrupper som inte berör energi, och att gradvis inkludera relevanta egenskaper för resurseffektivitet i de obligatoriska kraven för produktdesign och ta fram bestämmelser för miljömärkning.” |
| --- | --- |

d)

lägga fram en omfattande översyn av unionslagstiftningen om ekodesign för att bredda dess tillämpningsområde så att den omfattar alla viktiga produktsorter, inklusive produktgrupper som inte berör energi, och att gradvis inkludera relevanta egenskaper för resurseffektivitet i de obligatoriska kraven för produktdesign och ta fram bestämmelser för miljömärkning.”

lägga fram en omfattande översyn av unionslagstiftningen om ekodesign för att bredda dess tillämpningsområde så att den omfattar alla viktiga produktsorter, inklusive produktgrupper som inte berör energi, och att gradvis inkludera relevanta egenskaper för resurseffektivitet i de obligatoriska kraven för produktdesign och ta fram bestämmelser för miljömärkning.”

Ändring 222

Ändring 222

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 21a (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 21a (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 38 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (21a) | Rubriken för artikel 38 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(21a)

(21a)

Rubriken för artikel 38 ska ersättas med följande:

”Tolkning och anpassning till den tekniska utvecklingen”

| | ”
  Informationsutbyte och delande av bästa praxis,,
  tolkning och anpassning till den tekniska utvecklingen” |
| --- | --- |

”
  Informationsutbyte och delande av bästa praxis,,
  tolkning och anpassning till den tekniska utvecklingen”

Ändring 223

Ändring 223

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 22

Artikel 1 – punkt 1 – led 22

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 38 – punkt - 1 (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | -
  1.
     
  Kommissionen ska inrätta en plattform för regelbundet och strukturerat informationsutbyte och delande av bästa praxis mellan kommissionen och medlemsstaterna, inklusive med regionala och kommunala myndigheter, om hur kraven i detta direktiv uppfylls i praktiken, för att säkerställa att styrning, verkställande, gränsöverskridande samarbete och spridning av bästa praxis och innovationer inom området avfallshantering fungerar som sig bör. |
| | Denna plattform ska framför allt användas för |
| | — | informationsutbyte och delande av bästa praxis om de instrument och incitament som används i enlighet med punkt 4.3 för att bidra till uppnåendet av målen i artikel 4, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

-
  1.
     
  Kommissionen ska inrätta en plattform för regelbundet och strukturerat informationsutbyte och delande av bästa praxis mellan kommissionen och medlemsstaterna, inklusive med regionala och kommunala myndigheter, om hur kraven i detta direktiv uppfylls i praktiken, för att säkerställa att styrning, verkställande, gränsöverskridande samarbete och spridning av bästa praxis och innovationer inom området avfallshantering fungerar som sig bör.

Denna plattform ska framför allt användas för

Denna plattform ska framför allt användas för

—

informationsutbyte och delande av bästa praxis om de instrument och incitament som används i enlighet med punkt 4.3 för att bidra till uppnåendet av målen i artikel 4,

informationsutbyte och delande av bästa praxis om de instrument och incitament som används i enlighet med punkt 4.3 för att bidra till uppnåendet av målen i artikel 4,

| — | informationsutbyte och delande av bästa praxis om åtgärder som fastställs i artikel 8.1 och 8.2, |
| --- | --- |

—

informationsutbyte och delande av bästa praxis om åtgärder som fastställs i artikel 8.1 och 8.2,

informationsutbyte och delande av bästa praxis om åtgärder som fastställs i artikel 8.1 och 8.2,

| — | informationsutbyte och delande av bästa praxis om förebyggande och om inrättandet av system som gynnar återanvändning och livslängdsförlängning, |
| --- | --- |

—

informationsutbyte och delande av bästa praxis om förebyggande och om inrättandet av system som gynnar återanvändning och livslängdsförlängning,

informationsutbyte och delande av bästa praxis om förebyggande och om inrättandet av system som gynnar återanvändning och livslängdsförlängning,

| — | informationsutbyte och delande av bästa praxis om genomförandet av skyldigheten till separat insamling, |
| --- | --- |

—

informationsutbyte och delande av bästa praxis om genomförandet av skyldigheten till separat insamling,

informationsutbyte och delande av bästa praxis om genomförandet av skyldigheten till separat insamling,

| — | informationsutbyte och delande av bästa praxis om de instrument och incitament som används för uppnåendet av målen i artiklarna 11.2 c och d och 21, |
| --- | --- |

—

informationsutbyte och delande av bästa praxis om de instrument och incitament som används för uppnåendet av målen i artiklarna 11.2 c och d och 21,

informationsutbyte och delande av bästa praxis om de instrument och incitament som används för uppnåendet av målen i artiklarna 11.2 c och d och 21,

| — | delning av bästa praxis för utvecklingen av åtgärder och system för att spåra flöden av kommunalt avfall från sortering till den slutliga materialåtervinningsprocessen, vilket är av stor betydelse för kontroll av avfallets kvalitet och mätning av förlusterna i avfallsflöden och materialåtervinningsprocesser. |
| --- | --- |

—

delning av bästa praxis för utvecklingen av åtgärder och system för att spåra flöden av kommunalt avfall från sortering till den slutliga materialåtervinningsprocessen, vilket är av stor betydelse för kontroll av avfallets kvalitet och mätning av förlusterna i avfallsflöden och materialåtervinningsprocesser.

delning av bästa praxis för utvecklingen av åtgärder och system för att spåra flöden av kommunalt avfall från sortering till den slutliga materialåtervinningsprocessen, vilket är av stor betydelse för kontroll av avfallets kvalitet och mätning av förlusterna i avfallsflöden och materialåtervinningsprocesser.

Kommissionen ska offentliggöra resultaten av detta informationsutbyte och denna delning av bästa praxis.

Kommissionen ska offentliggöra resultaten av detta informationsutbyte och denna delning av bästa praxis.

Ändring 224

Ändring 224

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 22

Artikel 1 – punkt 1 – led 22

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 38 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”1. | Kommissionen
  får
  utarbeta riktlinjer för tolkningen av definitionerna av återvinning och bortskaffande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”1.

Kommissionen
  får
  utarbeta riktlinjer för tolkningen av definitionerna av återvinning och bortskaffande.

får

Kommissionen
  ska
  utarbeta riktlinjer för tolkningen av definitionerna av
  avfall, kommunalt avfall, förebyggande arbete, återanvändning, förberedelse för återanvändning,
  återvinning och bortskaffande.

ska

avfall, kommunalt avfall, förebyggande arbete, återanvändning, förberedelse för återanvändning,

Ändring 225

Ändring 225

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 22

Artikel 1 – punkt 1 – led 22

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 38 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   
  Kommissionen ska ha befogenhet att anta de delegerade akter i enlighet med artikel 38a som krävs för att ändra bilaga VI.” | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   
  Kommissionen ska ha befogenhet att anta de delegerade akter i enlighet med artikel 38a som krävs för att ändra bilaga VI.”

utgår

utgår

Ändring 226

Ändring 226

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 23

Artikel 1 – punkt 1 – led 23

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 38a – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 5.2, 6.2, 7.1, 11a.2, 11a.6,
  26
  , 27.1, 27.4, 38.1, 38.2
  och 38.3
  ska ges till kommissionen på obestämd tid från och med den [datum för detta direktivs ikraftträdande]. | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 5.2, 6.2,
  6.4,
  7.1,
  8.5, 9.2a, 9.3, 9.3a,
  11a.2, 11a.6,
  12.1b
  , 27.1, 27.4,
  37.6,
  38.1
  och
  38.2 ska ges till kommissionen på obestämd tid från och med den [inför datum för detta direktivs ikraftträdande]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 5.2, 6.2, 7.1, 11a.2, 11a.6,
  26
  , 27.1, 27.4, 38.1, 38.2
  och 38.3
  ska ges till kommissionen på obestämd tid från och med den [datum för detta direktivs ikraftträdande].

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 5.2, 6.2,
  6.4,
  7.1,
  8.5, 9.2a, 9.3, 9.3a,
  11a.2, 11a.6,
  12.1b
  , 27.1, 27.4,
  37.6,
  38.1
  och
  38.2 ska ges till kommissionen på obestämd tid från och med den [inför datum för detta direktivs ikraftträdande].

Ändring 227

Ändring 227

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 23

Artikel 1 – punkt 1 – led 23

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 38a – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 5.2, 6.2, 7.1, 11a.2, 11a.6,
  26
  , 27.1, 27.4, 38.1, 38.2
  och 38.3
  får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. | 3.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 5.2, 6.2,
  6.4,
  7.1,
  8.5, 9.2a, 9.3, 9.3a,
  11a.2, 11a.6,
  12.1b
  , 27.1, 27.4,
  37.6,
  38.1
  och
  38.2 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 5.2, 6.2, 7.1, 11a.2, 11a.6,
  26
  , 27.1, 27.4, 38.1, 38.2
  och 38.3
  får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

3.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 5.2, 6.2,
  6.4,
  7.1,
  8.5, 9.2a, 9.3, 9.3a,
  11a.2, 11a.6,
  12.1b
  , 27.1, 27.4,
  37.6,
  38.1
  och
  38.2 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

Ändring 228

Ändring 228

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 23

Artikel 1 – punkt 1 – led 23

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 38a – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016.

Ändring 229

Ändring 229

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 23

Artikel 1 – punkt 1 – led 23

Direktiv 2008/98/EG

Artikel 38a – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 5.2, 6.2, 7.1, 11a.2, 11a.6,
  26
  , 27.1, 27.4, 38.1, 38.2,
  och 38.3
  ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.” | 5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 5.2, 6.2,
  6.4,
  7.1,
  8.5, 9.2a, 9.3, 9.3a,
  11a.2, 11a.6,
  12.1b
  , 27.1, 27.4,
  37.6,
  38.1
  och
  38.2 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 5.2, 6.2, 7.1, 11a.2, 11a.6,
  26
  , 27.1, 27.4, 38.1, 38.2,
  och 38.3
  ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 5.2, 6.2,
  6.4,
  7.1,
  8.5, 9.2a, 9.3, 9.3a,
  11a.2, 11a.6,
  12.1b
  , 27.1, 27.4,
  37.6,
  38.1
  och
  38.2 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

Ändring 230

Ändring 230

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 24a (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 24a (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Bilaga II – led R13 a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (24a) | I bilaga II ska följande punkt införas:









  ”R13 a: | förberedelse för återanvändning.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(24a)

(24a)

I bilaga II ska följande punkt införas:

”R13 a:

”R13 a:

förberedelse för återanvändning.”

Ändring 231

Ändring 231

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 24b (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 24b (nytt)

Direktiv 2008/98/EG

Bilaga IVa (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (24b) | Bilaga IVa ska införas i enlighet med bilagan till detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(24b)

(24b)

Bilaga IVa ska införas i enlighet med bilagan till detta direktiv.

Ändring 232

Ändring 232

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 25

Artikel 1 –

led 25

Direktiv 2008/98/EG

Bilaga VI (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | Bilaga VI ska läggas till i enlighet med bilagan till detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(25)

Bilaga VI ska läggas till i enlighet med bilagan till detta direktiv.

utgår

utgår

Ändring 233

Ändring 233

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga I

Bilaga I

Direktiv 2008/98/EG

Bilaga VI

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Beräkningsmetod för förberedelse för återanvändning av produkter och komponenter, för tillämpning av artikel 11.2 c och d och 11.3 | utgår |
| För att beräkna den justerade andelen avfall som materialåtervunnits eller förberetts för återanvändning i enlighet med artikel 11.2 c och d och 11.3 ska medlemsstaterna använda följande formel: | |
| E = justerad andel avfall som materialåtervunnits eller återanvänts under ett visst år | |
| A = vikten av kommunalt avfall som materialåtervunnits eller förberetts för återanvändning under ett visst år | |
| R = vikten av produkter och komponenter som förberetts för återanvändning under ett visst år | |
| P = vikten av kommunalt avfall som genererats under ett visst år | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Beräkningsmetod för förberedelse för återanvändning av produkter och komponenter, för tillämpning av artikel 11.2 c och d och 11.3

Beräkningsmetod för förberedelse för återanvändning av produkter och komponenter, för tillämpning av artikel 11.2 c och d och 11.3

utgår

utgår

För att beräkna den justerade andelen avfall som materialåtervunnits eller förberetts för återanvändning i enlighet med artikel 11.2 c och d och 11.3 ska medlemsstaterna använda följande formel:

För att beräkna den justerade andelen avfall som materialåtervunnits eller förberetts för återanvändning i enlighet med artikel 11.2 c och d och 11.3 ska medlemsstaterna använda följande formel:

Formula

E = justerad andel avfall som materialåtervunnits eller återanvänts under ett visst år

E = justerad andel avfall som materialåtervunnits eller återanvänts under ett visst år

A = vikten av kommunalt avfall som materialåtervunnits eller förberetts för återanvändning under ett visst år

A = vikten av kommunalt avfall som materialåtervunnits eller förberetts för återanvändning under ett visst år

R = vikten av produkter och komponenter som förberetts för återanvändning under ett visst år

R = vikten av produkter och komponenter som förberetts för återanvändning under ett visst år

P = vikten av kommunalt avfall som genererats under ett visst år

P = vikten av kommunalt avfall som genererats under ett visst år

Ändring 234

Ändring 234

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga -I (ny)

Bilaga -I (ny)

Direktiv 2008/98/EG

Bilaga IVa (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Bilaga -I |
| | Följande ska införas som bilaga IVa: |
| | ”Bilaga IVa |
| | Instrument för att främja en övergång till en mer cirkulär ekonomi |
| | 1. | Ekonomiska instrument |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Bilaga -I

Bilaga -I

Följande ska införas som bilaga IVa:

Följande ska införas som bilaga IVa:

”Bilaga IVa

”Bilaga IVa

Instrument för att främja en övergång till en mer cirkulär ekonomi

Instrument för att främja en övergång till en mer cirkulär ekonomi

1.

Ekonomiska instrument

| 1.1 | gradvis ökning av deponiskatterna och/eller avgifterna för alla avfallskategorier (kommunalt, inert, övrigt), |
| --- | --- |

1.1

gradvis ökning av deponiskatterna och/eller avgifterna för alla avfallskategorier (kommunalt, inert, övrigt),

| 1.2 | införande eller höjning av skatter och/eller avgifter på avfallsförbränning, |
| --- | --- |

1.2

införande eller höjning av skatter och/eller avgifter på avfallsförbränning,

| 1.3 | införande av volym- eller viktbaserade avfallstaxor, |
| --- | --- |

1.3

införande av volym- eller viktbaserade avfallstaxor,

| 1.4 | åtgärder för att förbättra kostnadseffektiviteten i befintliga och framtida system för producentansvar, |
| --- | --- |

1.4

åtgärder för att förbättra kostnadseffektiviteten i befintliga och framtida system för producentansvar,

| 1.5 | utvidgning av tillämpningsområdet för systemen för ekonomiskt och/eller driftsmässigt producentansvar till nya avfallsflöden, |
| --- | --- |

1.5

utvidgning av tillämpningsområdet för systemen för ekonomiskt och/eller driftsmässigt producentansvar till nya avfallsflöden,

| 1.6 | ekonomiska incitament till lokala myndigheter för att främja förebyggande åtgärder, utveckling och att utöka system för separat insamling, |
| --- | --- |

1.6

ekonomiska incitament till lokala myndigheter för att främja förebyggande åtgärder, utveckling och att utöka system för separat insamling,

| 1.7 | åtgärder för att främja utvecklingen av återanvändningssektorn, |
| --- | --- |

1.7

åtgärder för att främja utvecklingen av återanvändningssektorn,

| 1.8 | åtgärder för att dra in skadliga subventioner som inte är förenliga med avfallshierarkin. |
| --- | --- |

1.8

åtgärder för att dra in skadliga subventioner som inte är förenliga med avfallshierarkin.

| 2. | Andra åtgärder |
| --- | --- |

2.

Andra åtgärder

| 2.1 | hållbar offentlig upphandling för främjande av hållbar produktion och konsumtion, |
| --- | --- |

2.1

hållbar offentlig upphandling för främjande av hållbar produktion och konsumtion,

| 2.2 | tekniska och skattemässiga åtgärder för att stödja utvecklingen av marknader för återanvända produkter och återvinningsmaterial, inkluderat komposterade, samt för att förbättra kvaliteten på materialåtervunna material, |
| --- | --- |

2.2

tekniska och skattemässiga åtgärder för att stödja utvecklingen av marknader för återanvända produkter och återvinningsmaterial, inkluderat komposterade, samt för att förbättra kvaliteten på materialåtervunna material,

| 2.3 | genomförande av bästa tillgängliga teknik för avfallshantering för att få bort ämnen som inger mycket stora betänkligheter, när detta är tekniskt möjligt och ekonomiskt lönsamt, |
| --- | --- |

2.3

genomförande av bästa tillgängliga teknik för avfallshantering för att få bort ämnen som inger mycket stora betänkligheter, när detta är tekniskt möjligt och ekonomiskt lönsamt,

| 2.4 | åtgärder för att öka allmänhetens medvetenhet om god avfallshantering och minskning av mängden skräp, bl.a. särskilda kampanjer för att minska mängden avfall vid källan och säkerställa ett stort deltagande i systemen för separat insamling, |
| --- | --- |

2.4

åtgärder för att öka allmänhetens medvetenhet om god avfallshantering och minskning av mängden skräp, bl.a. särskilda kampanjer för att minska mängden avfall vid källan och säkerställa ett stort deltagande i systemen för separat insamling,

| 2.5 | åtgärder för att säkra en lämplig samordning, bland annat digitalt, mellan alla behöriga myndigheter som är involverade i avfallshantering, samt deltagande av andra viktiga intressenter, |
| --- | --- |

2.5

åtgärder för att säkra en lämplig samordning, bland annat digitalt, mellan alla behöriga myndigheter som är involverade i avfallshantering, samt deltagande av andra viktiga intressenter,

| 2.6 | användning av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att finansiera utvecklingen av den infrastruktur för avfallshantering som behövs för att nå relevanta mål.” |
| --- | --- |

2.6

användning av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att finansiera utvecklingen av den infrastruktur för avfallshantering som behövs för att nå relevanta mål.”

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0034/2017).

1

(1a)  
  Antagna texter, P8_TA(2015)0266.

1a

Antagna texter, P8_TA(2015)0266.

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

14

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

14

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

(1b)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

1b

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

(1a)  
  Kommissionens beslut 2014/955/EU av den 18 december 2014 om ändring av beslut 2000/532/EG om en förteckning över avfall enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (EUT L 370, 30.12.2014, s. 44).

1a

Kommissionens beslut 2014/955/EU av den 18 december 2014 om ändring av beslut 2000/532/EG om en förteckning över avfall enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (EUT L 370, 30.12.2014, s. 44).

(1b)  
  Kommissionens förordning (EU) nr 1357/2014 av den 18 december 2014 om ersättning av bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 365, 19.12.2014, s. 89).

1b

Kommissionens förordning (EU) nr 1357/2014 av den 18 december 2014 om ersättning av bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 365, 19.12.2014, s. 89).

(17)  KOM(2008)0699 slutlig och COM(2014)0297 final.

17

(17)  KOM(2008)0699 slutlig och COM(2014)0297 final.

17

(18)  COM(2014)0297.

18

(18)  COM(2014)0297.

18

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) (EUT L 164, 25.6.2008, s. 19).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) (EUT L 164, 25.6.2008, s. 19).

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

19

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

19

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).”

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).”

(*1)  

  EUT L 241, 17.9.2015, s. 1.

*1

EUT L 241, 17.9.2015, s. 1.

(*2)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EUT L 241, 17.9.2015, s. 1).

*2

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EUT L 241, 17.9.2015, s. 1).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2150/2002 av den 25 november 2002 om avfallsstatistik (EGT L 332, 9.12.2002, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2150/2002 av den 25 november 2002 om avfallsstatistik (EGT L 332, 9.12.2002, s. 1).

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/300 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/300

---

P8_TA(2017)0071

Deponering av avfall ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 14 mars 2017 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 263/31)

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl - 1 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1) | Mot bakgrund av unionens beroende av import av råvaror och den snabba utarmningen av en stor mängd naturresurser på kort sikt är det viktigt att återvinna så många resurser som möjligt inom unionen och att stärka övergången till en cirkulär ekonomi. |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1)

Mot bakgrund av unionens beroende av import av råvaror och den snabba utarmningen av en stor mängd naturresurser på kort sikt är det viktigt att återvinna så många resurser som möjligt inom unionen och att stärka övergången till en cirkulär ekonomi.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl - 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1a) | Avfallshantering måste omvandlas till hållbar materialhantering. Översynen av direktivet om deponering av avfall ger en sådan möjlighet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1a)

Avfallshantering måste omvandlas till hållbar materialhantering. Översynen av direktivet om deponering av avfall ger en sådan möjlighet.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Avfallshanteringen i unionen bör förbättras, i syfte att skydda, bevara och förbättra miljön, skydda människors hälsa, säkerställa att naturresurser utnyttjas varsamt och rationellt
  samt
  främja en
  verkligt
  cirkulär ekonomi. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Avfallshanteringen i unionen bör förbättras, i syfte att skydda, bevara och förbättra miljön, skydda människors hälsa, säkerställa att naturresurser utnyttjas varsamt och rationellt
  samt
  främja en
  verkligt
  cirkulär ekonomi.

| (1) | Avfallshanteringen i unionen bör förbättras, i syfte att skydda, bevara och förbättra miljön, skydda människors hälsa, säkerställa att naturresurser utnyttjas varsamt och rationellt, främja en
  mer
  cirkulär ekonomi
  , öka energieffektiviteten och minska unionens resursberoende
  . |
| --- | --- |

(1)

Avfallshanteringen i unionen bör förbättras, i syfte att skydda, bevara och förbättra miljön, skydda människors hälsa, säkerställa att naturresurser utnyttjas varsamt och rationellt, främja en
  mer
  cirkulär ekonomi
  , öka energieffektiviteten och minska unionens resursberoende
  .

Ändring 51

Förslag till direktiv

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Den cirkulära ekonomin bör införa uttryckliga bestämmelser från det sjunde miljöhandlingsprogrammet, som efterlyser en utveckling av giftfria materialkretslopp så att materialåtervunnet avfall kan användas som en viktig och tillförlitlig råvarukälla för unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Den cirkulära ekonomin bör införa uttryckliga bestämmelser från det sjunde miljöhandlingsprogrammet, som efterlyser en utveckling av giftfria materialkretslopp så att materialåtervunnet avfall kan användas som en viktig och tillförlitlig råvarukälla för unionen.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | De i rådets direktiv 1999/31/EG (14) fastställda målen om begränsningar för deponering bör
  ändras
  så att de bättre återspeglar unionens ambition att övergå till en cirkulär ekonomi och göra framsteg med genomförandet av råvaruinitiativet (15) genom att minska deponering av avfall avsett för deponier för icke-farligt avfall. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

De i rådets direktiv 1999/31/EG (14) fastställda målen om begränsningar för deponering bör
  ändras
  så att de bättre återspeglar unionens ambition att övergå till en cirkulär ekonomi och göra framsteg med genomförandet av råvaruinitiativet (15) genom att minska deponering av avfall avsett för deponier för icke-farligt avfall.

| (2) | De i rådets direktiv 1999/31/EG (14) fastställda målen om begränsningar för deponering bör
  stärkas
  så att de bättre återspeglar unionens ambition att övergå till en cirkulär ekonomi och göra framsteg med genomförandet av råvaruinitiativet (15) genom att
  gradvis
  minska deponering av avfall avsett för deponier för icke-farligt avfall.
  Kommissionen och medlemsstaterna bör säkerställa att detta passar in i en integrerad politik som säkerställer en sund tillämpning av avfallshierarkin, förbättrar övergången mot förebyggande, återanvändning och materialåtervinning och förhindrar en växling från deponering till förbränning. |
| --- | --- |

(2)

De i rådets direktiv 1999/31/EG (14) fastställda målen om begränsningar för deponering bör
  stärkas
  så att de bättre återspeglar unionens ambition att övergå till en cirkulär ekonomi och göra framsteg med genomförandet av råvaruinitiativet (15) genom att
  gradvis
  minska deponering av avfall avsett för deponier för icke-farligt avfall.
  Kommissionen och medlemsstaterna bör säkerställa att detta passar in i en integrerad politik som säkerställer en sund tillämpning av avfallshierarkin, förbättrar övergången mot förebyggande, återanvändning och materialåtervinning och förhindrar en växling från deponering till förbränning.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | För att göra avfallslagstiftningen mer enhetlig bör definitionerna i direktiv 1999/31/EG anpassas till definitionerna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (16). |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

För att göra avfallslagstiftningen mer enhetlig bör definitionerna i direktiv 1999/31/EG anpassas till definitionerna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (16).

| (4) | För att göra avfallslagstiftningen mer enhetlig bör definitionerna i direktiv 1999/31/EG anpassas
  i förekommande fall
  till definitionerna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (16). |
| --- | --- |

(4)

För att göra avfallslagstiftningen mer enhetlig bör definitionerna i direktiv 1999/31/EG anpassas
  i förekommande fall
  till definitionerna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (16).

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | En ytterligare begränsning av deponering skulle ge tydliga miljömässiga, ekonomiska och sociala fördelar. Därvid skulle man börja med avfallsflöden som genomgår separat insamling (t.ex. plast, metall, glas, papper och biologiskt avfall).
  Den tekniska, miljömässiga
  och
  ekonomiska genomförbarheten av materialåtervinning eller annan återvinning av restavfall som härrör
  från separat insamlat avfall
  bör beaktas vid genomförandet av dessa deponeringsbegränsningar
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

En ytterligare begränsning av deponering skulle ge tydliga miljömässiga, ekonomiska och sociala fördelar. Därvid skulle man börja med avfallsflöden som genomgår separat insamling (t.ex. plast, metall, glas, papper och biologiskt avfall).
  Den tekniska, miljömässiga
  och
  ekonomiska genomförbarheten av materialåtervinning eller annan återvinning av restavfall som härrör
  från separat insamlat avfall
  bör beaktas vid genomförandet av dessa deponeringsbegränsningar
  .

| (5) | En ytterligare begränsning av deponering skulle ge tydliga miljömässiga, ekonomiska och sociala fördelar. Därvid skulle man börja med avfallsflöden som genomgår separat insamling (t.ex. plast, metall, glas, papper och biologiskt avfall)
  med målet att acceptera endast restavfall
  .
  Långsiktiga investeringar i infrastruktur samt i forskning
  och
  innovation kommer att spela en avgörande roll för att minska mängden restavfall
  från separat insamlat avfall
  som i nuläget inte kan materialåtervinnas eller på annat sätt återvinnas rent tekniskt, miljömässigt eller ekonomiskt
  . |
| --- | --- |

(5)

En ytterligare begränsning av deponering skulle ge tydliga miljömässiga, ekonomiska och sociala fördelar. Därvid skulle man börja med avfallsflöden som genomgår separat insamling (t.ex. plast, metall, glas, papper och biologiskt avfall)
  med målet att acceptera endast restavfall
  .
  Långsiktiga investeringar i infrastruktur samt i forskning
  och
  innovation kommer att spela en avgörande roll för att minska mängden restavfall
  från separat insamlat avfall
  som i nuläget inte kan materialåtervinnas eller på annat sätt återvinnas rent tekniskt, miljömässigt eller ekonomiskt
  .

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Ett politiskt och samhälleligt incitament att begränsa ytterligare deponering som ett hållbart sätt att hantera naturresurser i en cirkulär ekonomi bör respektera den hierarki för avfallshantering som föreskrivs i artikel 4 i direktiv 2008/98/EG och strikt tillämpa en strategi där förebyggande prioriteras och försiktighetsprincipen följs. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

Ett politiskt och samhälleligt incitament att begränsa ytterligare deponering som ett hållbart sätt att hantera naturresurser i en cirkulär ekonomi bör respektera den hierarki för avfallshantering som föreskrivs i artikel 4 i direktiv 2008/98/EG och strikt tillämpa en strategi där förebyggande prioriteras och försiktighetsprincipen följs.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Biologiskt nedbrytbart kommunalt avfall står för en stor del av det kommunala avfallet. Deponering av obehandlat biologiskt nedbrytbart avfall medför betydande negativa miljöeffekter som växthusgasutsläpp och förorening av ytvatten, grundvatten, mark och luft. I direktiv 1999/31/EG fastställs redan mål för minskad deponering av biologiskt nedbrytbart avfall, men det bör införas ytterligare begränsningar för deponering av biologiskt nedbrytbart avfall genom att förbjuda deponering av biologiskt nedbrytbart avfall som
  samlats
  in separat i enlighet med artikel 22 i direktiv 2008/98/EG. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Biologiskt nedbrytbart kommunalt avfall står för en stor del av det kommunala avfallet. Deponering av obehandlat biologiskt nedbrytbart avfall medför betydande negativa miljöeffekter som växthusgasutsläpp och förorening av ytvatten, grundvatten, mark och luft. I direktiv 1999/31/EG fastställs redan mål för minskad deponering av biologiskt nedbrytbart avfall, men det bör införas ytterligare begränsningar för deponering av biologiskt nedbrytbart avfall genom att förbjuda deponering av biologiskt nedbrytbart avfall som
  samlats
  in separat i enlighet med artikel 22 i direktiv 2008/98/EG.

| (6) | Biologiskt nedbrytbart kommunalt avfall står för en stor del av det kommunala avfallet. Deponering av obehandlat biologiskt nedbrytbart avfall medför betydande negativa miljöeffekter som växthusgasutsläpp och förorening av ytvatten, grundvatten, mark och luft. I direktiv 1999/31/EG fastställs redan mål för minskad deponering av biologiskt nedbrytbart avfall, men det bör införas ytterligare begränsningar för deponering av biologiskt nedbrytbart avfall genom att förbjuda deponering av biologiskt nedbrytbart avfall som
  ska samlas
  in separat i enlighet med artikel 22 i direktiv 2008/98/EG. |
| --- | --- |

(6)

Biologiskt nedbrytbart kommunalt avfall står för en stor del av det kommunala avfallet. Deponering av obehandlat biologiskt nedbrytbart avfall medför betydande negativa miljöeffekter som växthusgasutsläpp och förorening av ytvatten, grundvatten, mark och luft. I direktiv 1999/31/EG fastställs redan mål för minskad deponering av biologiskt nedbrytbart avfall, men det bör införas ytterligare begränsningar för deponering av biologiskt nedbrytbart avfall genom att förbjuda deponering av biologiskt nedbrytbart avfall som
  ska samlas
  in separat i enlighet med artikel 22 i direktiv 2008/98/EG.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Många medlemsstater har ännu inte helt byggt ut den nödvändiga infrastrukturen för avfallshantering. Genom att fastställa mål för minskning av deponering
  kan
  man ytterligare underlätta separat insamling, sortering och materialåtervinning
  av avfall
  och undvika att potentiellt återvinningsbara material fastnar
  längst ned
  i avfallshierarkin. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Många medlemsstater har ännu inte helt byggt ut den nödvändiga infrastrukturen för avfallshantering. Genom att fastställa mål för minskning av deponering
  kan
  man ytterligare underlätta separat insamling, sortering och materialåtervinning
  av avfall
  och undvika att potentiellt återvinningsbara material fastnar
  längst ned
  i avfallshierarkin.

| (7) | Många medlemsstater har ännu inte helt byggt ut den nödvändiga infrastrukturen för avfallshantering. Genom att fastställa
  tydliga och ambitiösa
  mål för minskning av deponering
  stimulerar
  man
  till
  ytterligare
  investeringar för att
  underlätta separat insamling, sortering och materialåtervinning och undvika att potentiellt återvinningsbara material fastnar
  på lägsta nivån
  i avfallshierarkin. |
| --- | --- |

(7)

Många medlemsstater har ännu inte helt byggt ut den nödvändiga infrastrukturen för avfallshantering. Genom att fastställa
  tydliga och ambitiösa
  mål för minskning av deponering
  stimulerar
  man
  till
  ytterligare
  investeringar för att
  underlätta separat insamling, sortering och materialåtervinning och undvika att potentiellt återvinningsbara material fastnar
  på lägsta nivån
  i avfallshierarkin.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Det är nödvändigt att successivt minska deponeringen för att förhindra negativa effekter på människors hälsa och miljön och för att säkerställa att ekonomiskt värdefulla avfallsmaterial successivt och effektivt återvinns genom god avfallshantering och i linje med
  avfallshierarkin
  . Denna minskning bör undvika att det byggs upp en alltför stor kapacitet
  inom anläggningar
  för behandling av restavfall, till exempel genom energiåtervinning
  eller lågkvalitativ mekanisk-biologisk behandling av obehandlat kommunalt avfall,
  eftersom detta skulle kunna försvåra uppnåendet av unionens långsiktiga mål för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall som föreskrivs i artikel 11 i direktiv 2008/98/EG. Samtidigt som medlemsstaterna bör vidta alla åtgärder som krävs för att se till att endast behandlat avfall deponeras, bör efterlevnaden av
  denna
  skyldighet inte heller skapa överkapacitet för behandling av kommunalt restavfall. Detta även för att förhindra negativ påverkan på människors hälsa och miljön. I syfte att säkerställa samstämmighet mellan målen i artikel 11 i direktiv 2008/98/EG och de mål för minskning av deponering som fastställs i artikel 5 i det här direktivet, och för att säkerställa en samordnad planering av de infrastrukturer och investeringar som krävs för att uppfylla dessa mål, bör de medlemsstater som kan få ytterligare tid för att uppnå målen för materialåtervinning av kommunalt avfall också ges ytterligare tid för att uppnå det mål för 2030 om minskning av deponering som fastställs i det här direktivet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Det är nödvändigt att successivt minska deponeringen för att förhindra negativa effekter på människors hälsa och miljön och för att säkerställa att ekonomiskt värdefulla avfallsmaterial successivt och effektivt återvinns genom god avfallshantering och i linje med
  avfallshierarkin
  . Denna minskning bör undvika att det byggs upp en alltför stor kapacitet
  inom anläggningar
  för behandling av restavfall, till exempel genom energiåtervinning
  eller lågkvalitativ mekanisk-biologisk behandling av obehandlat kommunalt avfall,
  eftersom detta skulle kunna försvåra uppnåendet av unionens långsiktiga mål för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall som föreskrivs i artikel 11 i direktiv 2008/98/EG. Samtidigt som medlemsstaterna bör vidta alla åtgärder som krävs för att se till att endast behandlat avfall deponeras, bör efterlevnaden av
  denna
  skyldighet inte heller skapa överkapacitet för behandling av kommunalt restavfall. Detta även för att förhindra negativ påverkan på människors hälsa och miljön. I syfte att säkerställa samstämmighet mellan målen i artikel 11 i direktiv 2008/98/EG och de mål för minskning av deponering som fastställs i artikel 5 i det här direktivet, och för att säkerställa en samordnad planering av de infrastrukturer och investeringar som krävs för att uppfylla dessa mål, bör de medlemsstater som kan få ytterligare tid för att uppnå målen för materialåtervinning av kommunalt avfall också ges ytterligare tid för att uppnå det mål för 2030 om minskning av deponering som fastställs i det här direktivet.

| (8) | Det är nödvändigt att successivt minska deponeringen för att förhindra negativa effekter på människors hälsa och miljön och för att säkerställa att ekonomiskt värdefulla avfallsmaterial successivt och effektivt återvinns genom god avfallshantering och i linje med
  den avfallshierarki som fastställs i direktiv 2008/98/EG
  . Denna
  successiva
  minskning
  av deponering kommer att kräva stora förändringar i många medlemsstaters avfallshantering. Med förbättrad statistik om insamling och behandling av avfall och förbättrade möjligheter att spåra avfallsflöden
  bör
  det gå att
  undvika att det byggs upp en alltför stor kapacitet för behandling av restavfall, till exempel genom energiåtervinning eftersom detta skulle kunna försvåra uppnåendet av unionens långsiktiga mål för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall som föreskrivs i artikel 11 i direktiv 2008/98/EG. Samtidigt som medlemsstaterna bör vidta alla åtgärder som krävs för att se till att endast behandlat avfall deponeras, bör efterlevnaden av
  en sådan
  skyldighet inte heller skapa överkapacitet för behandling av kommunalt restavfall. Detta även för att förhindra negativ påverkan på människors hälsa och miljön
  . Mot bakgrund av de investeringar som vissa medlemsstater nyligen har gjort, vilka lett till överkapacitet av energiåtervinning eller till att anläggningar för mekanisk-biologisk behandling inrättats, är det mycket viktigt att ge avfallsaktörerna och medlemsstaterna en tydlig signal om att de bör undvika investeringar som inte är förenliga med de långsiktiga mål som fastställts i direktivet om deponering av avfall och ramdirektivet om avfall. Man skulle därför kunna överväga en gräns för förbränning av kommunalt avfall som är i linje med målen för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning i artikel 11 i direktiv 2008/98/EG och i artikel 5 i direktiv 1999/31/EG.
  I syfte att säkerställa samstämmighet mellan målen i artikel 11 i direktiv 2008/98/EG och de mål för minskning av deponering som fastställs i artikel 5 i det här direktivet, och för att säkerställa en samordnad planering av de infrastrukturer och investeringar som krävs för att uppfylla dessa mål, bör de medlemsstater som kan få ytterligare tid för att uppnå målen för materialåtervinning av kommunalt avfall också ges ytterligare tid för att uppnå det mål för 2030 om minskning av deponering som fastställs i det här direktivet. |
| --- | --- |

(8)

Det är nödvändigt att successivt minska deponeringen för att förhindra negativa effekter på människors hälsa och miljön och för att säkerställa att ekonomiskt värdefulla avfallsmaterial successivt och effektivt återvinns genom god avfallshantering och i linje med
  den avfallshierarki som fastställs i direktiv 2008/98/EG
  . Denna
  successiva
  minskning
  av deponering kommer att kräva stora förändringar i många medlemsstaters avfallshantering. Med förbättrad statistik om insamling och behandling av avfall och förbättrade möjligheter att spåra avfallsflöden
  bör
  det gå att
  undvika att det byggs upp en alltför stor kapacitet för behandling av restavfall, till exempel genom energiåtervinning eftersom detta skulle kunna försvåra uppnåendet av unionens långsiktiga mål för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall som föreskrivs i artikel 11 i direktiv 2008/98/EG. Samtidigt som medlemsstaterna bör vidta alla åtgärder som krävs för att se till att endast behandlat avfall deponeras, bör efterlevnaden av
  en sådan
  skyldighet inte heller skapa överkapacitet för behandling av kommunalt restavfall. Detta även för att förhindra negativ påverkan på människors hälsa och miljön
  . Mot bakgrund av de investeringar som vissa medlemsstater nyligen har gjort, vilka lett till överkapacitet av energiåtervinning eller till att anläggningar för mekanisk-biologisk behandling inrättats, är det mycket viktigt att ge avfallsaktörerna och medlemsstaterna en tydlig signal om att de bör undvika investeringar som inte är förenliga med de långsiktiga mål som fastställts i direktivet om deponering av avfall och ramdirektivet om avfall. Man skulle därför kunna överväga en gräns för förbränning av kommunalt avfall som är i linje med målen för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning i artikel 11 i direktiv 2008/98/EG och i artikel 5 i direktiv 1999/31/EG.
  I syfte att säkerställa samstämmighet mellan målen i artikel 11 i direktiv 2008/98/EG och de mål för minskning av deponering som fastställs i artikel 5 i det här direktivet, och för att säkerställa en samordnad planering av de infrastrukturer och investeringar som krävs för att uppfylla dessa mål, bör de medlemsstater som kan få ytterligare tid för att uppnå målen för materialåtervinning av kommunalt avfall också ges ytterligare tid för att uppnå det mål för 2030 om minskning av deponering som fastställs i det här direktivet.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | För att bidra till att uppnå målen i detta direktiv och främja övergången till en cirkulär ekonomi bör kommissionen främja samordning och utbyte av information och bästa praxis bland medlemsstater och olika sektorer i ekonomin. Detta utbyte skulle kunna underlättas med hjälp av kommunikationsplattformar som skulle kunna hjälpa till att öka medvetenheten om nya industriella lösningar och ge en bättre överblick över tillgänglig kapacitet samt bidra till att skapa kopplingar mellan avfallsindustrin och andra sektorer och till att stödja industriell symbios. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

För att bidra till att uppnå målen i detta direktiv och främja övergången till en cirkulär ekonomi bör kommissionen främja samordning och utbyte av information och bästa praxis bland medlemsstater och olika sektorer i ekonomin. Detta utbyte skulle kunna underlättas med hjälp av kommunikationsplattformar som skulle kunna hjälpa till att öka medvetenheten om nya industriella lösningar och ge en bättre överblick över tillgänglig kapacitet samt bidra till att skapa kopplingar mellan avfallsindustrin och andra sektorer och till att stödja industriell symbios.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 8b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8b) | Kommissionen bör främja samordning och utbyte av information och bästa praxis mellan medlemsstater, regionala myndigheter och, i synnerhet, mellan lokala myndigheter, och involvera alla berörda civila samhällsorganisationer, inklusive arbetsmarknadens parter och miljö- och konsumentorganisationer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8b)

Kommissionen bör främja samordning och utbyte av information och bästa praxis mellan medlemsstater, regionala myndigheter och, i synnerhet, mellan lokala myndigheter, och involvera alla berörda civila samhällsorganisationer, inklusive arbetsmarknadens parter och miljö- och konsumentorganisationer.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 8c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8c) | För att genomföra och verkställa målen för detta direktiv på lämpligt sätt är det nödvändigt att säkerställa att de lokala myndigheterna i de områden där deponering sker erkänns som relevanta aktörer, eftersom de direkt drabbas av deponeringens konsekvenser. Det bör därför säkerställas att offentliga och demokratiska samråd genomförs med lokalbefolkningen och i regionala områden innan en deponi anläggs i området, och lämplig kompensation för lokalbefolkningen bör fastställas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8c)

För att genomföra och verkställa målen för detta direktiv på lämpligt sätt är det nödvändigt att säkerställa att de lokala myndigheterna i de områden där deponering sker erkänns som relevanta aktörer, eftersom de direkt drabbas av deponeringens konsekvenser. Det bör därför säkerställas att offentliga och demokratiska samråd genomförs med lokalbefolkningen och i regionala områden innan en deponi anläggs i området, och lämplig kompensation för lokalbefolkningen bör fastställas.

Ändring 15

Förslag till direktiv

Skäl 8d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8d) | Kommissionen bör garantera att alla deponier i unionen granskas för att säkerställa att unionsrätten och den nationella rätten genomförs. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8d)

Kommissionen bör garantera att alla deponier i unionen granskas för att säkerställa att unionsrätten och den nationella rätten genomförs.

Ändring 16

Förslag till direktiv

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | För att se till att detta direktiv genomförs på ett bättre, punktligare och enhetligare sätt och för att föregripa brister i genomförandet, bör ett system för tidig varning inrättas så att brister kan upptäckas och åtgärdas innan tidsfristerna för att uppfylla målen går ut. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

För att se till att detta direktiv genomförs på ett bättre, punktligare och enhetligare sätt och för att föregripa brister i genomförandet, bör ett system för tidig varning inrättas så att brister kan upptäckas och åtgärdas innan tidsfristerna för att uppfylla målen går ut.

| (9) | För att se till att detta direktiv genomförs på ett bättre, punktligare och enhetligare sätt och för att föregripa brister i genomförandet, bör ett system för tidig varning inrättas så att brister kan upptäckas och åtgärdas innan tidsfristerna för att uppfylla målen går ut
  , och utbyte av bästa praxis mellan de olika aktörerna bör stödjas
  . |
| --- | --- |

(9)

För att se till att detta direktiv genomförs på ett bättre, punktligare och enhetligare sätt och för att föregripa brister i genomförandet, bör ett system för tidig varning inrättas så att brister kan upptäckas och åtgärdas innan tidsfristerna för att uppfylla målen går ut
  , och utbyte av bästa praxis mellan de olika aktörerna bör stödjas
  .

Ändring 17

Förslag till direktiv

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Medlemsstaternas rapportering av
  statistiska uppgifter
  är av avgörande betydelse för att kommissionen ska kunna bedöma hur avfallslagstiftningen efterlevs i medlemsstaterna.
  Kvaliteten, tillförlitligheten och jämförbarheten hos statistik
  bör förbättras genom att man inrättar en gemensam kontaktpunkt för samtliga avfallsuppgifter, tar bort obsoleta rapporteringskrav, riktmärker de nationella rapporteringsmetoderna och inför en kvalitetskontrollrapport. Tillförlitlig rapportering av statistiska uppgifter om avfallshantering är av största vikt för ett effektivt genomförande av lagstiftningen och för att se till att uppgifterna från olika medlemsstater är jämförbara. När medlemsstaterna utarbetar rapporter om hur målen i direktiv 1999/31/EG har uppnåtts bör de
  åläggas att
  använda de
  senaste
  metoder som tagits fram av kommissionen
  och
  medlemsstaternas nationella statistikkontor. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Medlemsstaternas rapportering av
  statistiska uppgifter
  är av avgörande betydelse för att kommissionen ska kunna bedöma hur avfallslagstiftningen efterlevs i medlemsstaterna.
  Kvaliteten, tillförlitligheten och jämförbarheten hos statistik
  bör förbättras genom att man inrättar en gemensam kontaktpunkt för samtliga avfallsuppgifter, tar bort obsoleta rapporteringskrav, riktmärker de nationella rapporteringsmetoderna och inför en kvalitetskontrollrapport. Tillförlitlig rapportering av statistiska uppgifter om avfallshantering är av största vikt för ett effektivt genomförande av lagstiftningen och för att se till att uppgifterna från olika medlemsstater är jämförbara. När medlemsstaterna utarbetar rapporter om hur målen i direktiv 1999/31/EG har uppnåtts bör de
  åläggas att
  använda de
  senaste
  metoder som tagits fram av kommissionen
  och
  medlemsstaternas nationella statistikkontor.

| (11) | Medlemsstaternas rapportering av
  uppgifter och information
  är av avgörande betydelse för att kommissionen ska kunna bedöma hur avfallslagstiftningen efterlevs i medlemsstaterna.
  De rapporterade uppgifternas kvalitet, tillförlitlighet och jämförbarhet
  bör förbättras genom att man
  fastställer gemensamma metoder för insamling och behandling av uppgifter från tillförlitliga källor, och
  inrättar en gemensam kontaktpunkt för samtliga avfallsuppgifter, tar bort obsoleta rapporteringskrav, riktmärker de nationella rapporteringsmetoderna och inför en kvalitetskontrollrapport. Tillförlitlig rapportering av statistiska uppgifter om avfallshantering är av största vikt för ett effektivt genomförande av lagstiftningen och för att se till att uppgifterna från olika medlemsstater är jämförbara. När medlemsstaterna utarbetar rapporter om hur målen i direktiv 1999/31/EG har uppnåtts bör de använda de
  gemensamma
  metoder som
  har
  tagits fram av kommissionen
  i samarbete med
  medlemsstaternas nationella statistikkontor
  och de nationella myndigheterna med ansvar för avfallshantering
  . |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstaternas rapportering av
  uppgifter och information
  är av avgörande betydelse för att kommissionen ska kunna bedöma hur avfallslagstiftningen efterlevs i medlemsstaterna.
  De rapporterade uppgifternas kvalitet, tillförlitlighet och jämförbarhet
  bör förbättras genom att man
  fastställer gemensamma metoder för insamling och behandling av uppgifter från tillförlitliga källor, och
  inrättar en gemensam kontaktpunkt för samtliga avfallsuppgifter, tar bort obsoleta rapporteringskrav, riktmärker de nationella rapporteringsmetoderna och inför en kvalitetskontrollrapport. Tillförlitlig rapportering av statistiska uppgifter om avfallshantering är av största vikt för ett effektivt genomförande av lagstiftningen och för att se till att uppgifterna från olika medlemsstater är jämförbara. När medlemsstaterna utarbetar rapporter om hur målen i direktiv 1999/31/EG har uppnåtts bör de använda de
  gemensamma
  metoder som
  har
  tagits fram av kommissionen
  i samarbete med
  medlemsstaternas nationella statistikkontor
  och de nationella myndigheterna med ansvar för avfallshantering
  .

Ändring 18

Förslag till direktiv

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | För att
  komplettera eller
  ändra direktiv 1999/31/EG
  , särskilt i syfte att anpassa bilagorna till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen,
  bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen
  med avseende på artikel 16
  . Det är av särskild
  betydelse
  att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå.
  När kommissionen utarbetar och upprättar
  delegerade akter
  bör den se till att relevanta
  handlingar
  överlämnas samtidigt
  ,
  i rätt tid och på lämpligt sätt
  till
  Europaparlamentet och rådet
  . Ändringar av bilagorna bör endast göras i enlighet med de principer som anges i detta direktiv. När det gäller bilaga II bör kommissionen i detta syfte beakta de i bilaga II angivna allmänna principerna och förfarandena för kriterier för kontroll och mottagande. Dessutom bör särskilda kriterier och testmetoder och därmed förbundna gränsvärden fastställas för varje deponiklass, och vid behov även särskilda typer av deponier inom varje klass, inklusive underjordsförvar.
  Kommissionen bör om så är lämpligt
  överväga att anta förslag till standardisering av kontroll-, provtagnings- och analysmetoder som rör bilagorna inom två år från detta direktivs ikraftträdande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

För att
  komplettera eller
  ändra direktiv 1999/31/EG
  , särskilt i syfte att anpassa bilagorna till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen,
  bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen
  med avseende på artikel 16
  . Det är av särskild
  betydelse
  att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå.
  När kommissionen utarbetar och upprättar
  delegerade akter
  bör den se till att relevanta
  handlingar
  överlämnas samtidigt
  ,
  i rätt tid och på lämpligt sätt
  till
  Europaparlamentet och rådet
  . Ändringar av bilagorna bör endast göras i enlighet med de principer som anges i detta direktiv. När det gäller bilaga II bör kommissionen i detta syfte beakta de i bilaga II angivna allmänna principerna och förfarandena för kriterier för kontroll och mottagande. Dessutom bör särskilda kriterier och testmetoder och därmed förbundna gränsvärden fastställas för varje deponiklass, och vid behov även särskilda typer av deponier inom varje klass, inklusive underjordsförvar.
  Kommissionen bör om så är lämpligt
  överväga att anta förslag till standardisering av kontroll-, provtagnings- och analysmetoder som rör bilagorna inom två år från detta direktivs ikraftträdande.

| (12) | För att ändra direktiv 1999/31/EG bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen
  när det gäller att anpassa bilagorna till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen
  . Det är av särskild
  vikt
  att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  , och att dessa samråd genomförs i enlighet med de principer som fastställs i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning
  .
  För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av
  delegerade akter
  ska Europaparlamentet och rådet framför allt få alla
  handlingar
  samtidigt som medlemsstaternas experter
  ,
  och deras experter bör ges systematiskt tillträde
  till
  möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter
  . Ändringar av bilagorna bör endast göras i enlighet med de principer som anges i detta direktiv. När det gäller bilaga II bör kommissionen i detta syfte beakta de i bilaga II angivna allmänna principerna och förfarandena för kriterier för kontroll och mottagande. Dessutom bör särskilda kriterier och testmetoder och därmed förbundna gränsvärden fastställas för varje deponiklass, och vid behov även särskilda typer av deponier inom varje klass, inklusive underjordsförvar.
  I förekommande fall bör kommissionen
  överväga att anta förslag till standardisering av kontroll-, provtagnings- och analysmetoder som rör bilagorna inom två år från detta direktivs ikraftträdande. |
| --- | --- |

(12)

För att ändra direktiv 1999/31/EG bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen
  när det gäller att anpassa bilagorna till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen
  . Det är av särskild
  vikt
  att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  , och att dessa samråd genomförs i enlighet med de principer som fastställs i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning
  .
  För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av
  delegerade akter
  ska Europaparlamentet och rådet framför allt få alla
  handlingar
  samtidigt som medlemsstaternas experter
  ,
  och deras experter bör ges systematiskt tillträde
  till
  möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter
  . Ändringar av bilagorna bör endast göras i enlighet med de principer som anges i detta direktiv. När det gäller bilaga II bör kommissionen i detta syfte beakta de i bilaga II angivna allmänna principerna och förfarandena för kriterier för kontroll och mottagande. Dessutom bör särskilda kriterier och testmetoder och därmed förbundna gränsvärden fastställas för varje deponiklass, och vid behov även särskilda typer av deponier inom varje klass, inklusive underjordsförvar.
  I förekommande fall bör kommissionen
  överväga att anta förslag till standardisering av kontroll-, provtagnings- och analysmetoder som rör bilagorna inom två år från detta direktivs ikraftträdande.

Ändring 19

Förslag till direktiv

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av direktiv 1999/31/EG, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på
  artikel 3.3, punkt 3.5 i bilaga I och punkt 5 i bilaga II
  . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (17). |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av direktiv 1999/31/EG, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på
  artikel 3.3, punkt 3.5 i bilaga I och punkt 5 i bilaga II
  . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (17).

| (13) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av direktiv 1999/31/EG, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter
  avseende definitionen av deponering av icke-farligt avfall, den metod som ska användas för fastställande av permeabilitetskoefficienten för deponier under vissa omständigheter och utvecklingen av en europeisk standard för provtagning av avfall eftersom provtagningen av avfall kan ge upphov till allvarliga problem
  med avseende på
  representativitet och tekniker på grund av den heterogena beskaffenheten hos olika typer av avfall
  . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (17). |
| --- | --- |

(13)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av direktiv 1999/31/EG, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter
  avseende definitionen av deponering av icke-farligt avfall, den metod som ska användas för fastställande av permeabilitetskoefficienten för deponier under vissa omständigheter och utvecklingen av en europeisk standard för provtagning av avfall eftersom provtagningen av avfall kan ge upphov till allvarliga problem
  med avseende på
  representativitet och tekniker på grund av den heterogena beskaffenheten hos olika typer av avfall
  . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (17).

Ändring 20

Förslag till direktiv

Skäl 16a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16a) | Kommissionen och medlemsstaterna bör se till att planer inrättas för hållbar återvinning och hållbar alternativ användning av deponier och områden som skadats av deponering. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16a)

Kommissionen och medlemsstaterna bör se till att planer inrättas för hållbar återvinning och hållbar alternativ användning av deponier och områden som skadats av deponering.

Ändring 21

Förslag till direktiv

Skäl 16b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16b) | Detta direktiv har antagits med beaktande av de åtaganden som fastslås i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning, och det bör genomföras och tillämpas i enlighet med riktlinjerna i det avtalet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16b)

Detta direktiv har antagits med beaktande av de åtaganden som fastslås i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning, och det bör genomföras och tillämpas i enlighet med riktlinjerna i det avtalet.

Ändring 52/rev

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led - 1 (ny)

Direktiv 1999/31/EG

Artikel 1 – punkt - 1 (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1) | I artikel 1 ska följande punkt införas
  :



  ”-1.
     
  En gradvis utfasning av deponering av materialåtervinningsbart eller återvinningsbart avfall är ett grundläggande villkor för att stödja unionens övergång till en cirkulär ekonomi.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1)

I artikel 1 ska följande punkt införas
  :

”-1.
     
  En gradvis utfasning av deponering av materialåtervinningsbart eller återvinningsbart avfall är ett grundläggande villkor för att stödja unionens övergång till en cirkulär ekonomi.”

Ändring 23

Ändring 23

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led a

Artikel 1 – led 1 – led a

Direktiv 1999/31/EG

Artikel 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | De definitioner av avfall, kommunalt avfall, farligt avfall, avfallsproducent, avfallsinnehavare, avfallshantering, separat insamling, återvinning, materialåtervinning och bortskaffande som anges i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (*1) ska tillämpas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

De definitioner av avfall, kommunalt avfall, farligt avfall, avfallsproducent, avfallsinnehavare, avfallshantering, separat insamling, återvinning, materialåtervinning och bortskaffande som anges i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (*1) ska tillämpas.

avfall, kommunalt avfall, farligt avfall, avfallsproducent, avfallsinnehavare, avfallshantering, separat insamling, återvinning, materialåtervinning

bortskaffande

*1

| a) | De definitioner av avfall, kommunalt avfall, farligt avfall,
  icke-farligt avfall,
  avfallsproducent, avfallsinnehavare, avfallshantering, separat insamling, återvinning, materialåtervinning och bortskaffande som anges i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (*2) ska tillämpas. |
| --- | --- |

a)

De definitioner av avfall, kommunalt avfall, farligt avfall,
  icke-farligt avfall,
  avfallsproducent, avfallsinnehavare, avfallshantering, separat insamling, återvinning, materialåtervinning och bortskaffande som anges i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (*2) ska tillämpas.

icke-farligt avfall,

*2

Ändring 24

Ändring 24

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led aa (nytt)

Artikel 1 – led 1 – led aa (nytt)

Direktiv 1999/31/EG

Artikel 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | aa) | Följande punkt aa ska införas:








  ”aa) | restavfall: avfall från en behandling eller ett återvinningsförfarande, inbegripet materialåtervinning, som inte kan återvinnas ytterligare och därför måste bortskaffas,” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

aa)

Följande punkt aa ska införas:

Följande punkt aa ska införas:

”aa)

restavfall: avfall från en behandling eller ett återvinningsförfarande, inbegripet materialåtervinning, som inte kan återvinnas ytterligare och därför måste bortskaffas,”

restavfall: avfall från en behandling eller ett återvinningsförfarande, inbegripet materialåtervinning, som inte kan återvinnas ytterligare och därför måste bortskaffas,”

Ändring 25

Ändring 25

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led ba (nytt)

Artikel 1 – led 1 – led ba (nytt)

Direktiv 1999/31/EG

Artikel 2 – led m

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | led m ska ändras på följande sätt: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

ba)

led m ska ändras på följande sätt:

led m ska ändras på följande sätt:

| m) | biologiskt nedbrytbart avfall: allt avfall som kan genomgå anaerob eller aerob nedbrytning,
  såsom livsmedels- och trädgårdsavfall, papper och kartong, |
| --- | --- |

m)

biologiskt nedbrytbart avfall: allt avfall som kan genomgå anaerob eller aerob nedbrytning,
  såsom livsmedels- och trädgårdsavfall, papper och kartong,

såsom livsmedels- och trädgårdsavfall, papper och kartong,

| | ”m) | biologiskt nedbrytbart avfall:
  livsmedels- och trädgårdsavfall, papper, kartong, trä och
  allt
  annat
  avfall som kan genomgå anaerob eller aerob nedbrytning,” |
| --- | --- | --- |

”m)

biologiskt nedbrytbart avfall:
  livsmedels- och trädgårdsavfall, papper, kartong, trä och
  allt
  annat
  avfall som kan genomgå anaerob eller aerob nedbrytning,”

livsmedels- och trädgårdsavfall, papper, kartong, trä och

annat

Ändring 26

Ändring 26

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led 1a (nytt)

Artikel 1 – led 1 – led 1a (nytt)

Direktiv 1999/31/EG

Artikel 3 – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Artikel 3.3 ska ändras på följande sätt: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(1a)

(1a)

Artikel 3.3 ska ändras på följande sätt:

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 75/442/EEG får medlemsstaterna, efter eget val, förklara att deponering av annat icke-farligt avfall än inert avfall
  , enligt den definition som uppställs av den kommitté som inrättas enligt artikel 17
  , vilket uppkommer vid prospektering och utvinning, behandling och lagring av mineraltillgångar samt vid drift av stenbrott och deponeras på ett sådant sätt att det hindrar förorening av miljön eller skador på människors hälsa, får undantas från bestämmelserna i punkterna 2 och 3.1-3 i bilaga I.

| | ”3.   Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 75/442/EEG får medlemsstaterna, efter eget val, förklara att deponering av annat icke-farligt avfall än inert avfall, vilket uppkommer vid prospektering och utvinning, behandling och lagring av mineraltillgångar samt vid drift av stenbrott och deponeras på ett sådant sätt att det hindrar förorening av miljön eller skador på människors hälsa, får undantas från bestämmelserna i punkterna 2, 3.1, 3.2 och 3.3 i bilaga I.
  Kommissionen ska anta genomförandeakter som fastställer vad en deponi av icke-farligt avfall är. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 17.2.” |
| --- | --- |

”3.   Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 75/442/EEG får medlemsstaterna, efter eget val, förklara att deponering av annat icke-farligt avfall än inert avfall, vilket uppkommer vid prospektering och utvinning, behandling och lagring av mineraltillgångar samt vid drift av stenbrott och deponeras på ett sådant sätt att det hindrar förorening av miljön eller skador på människors hälsa, får undantas från bestämmelserna i punkterna 2, 3.1, 3.2 och 3.3 i bilaga I.
  Kommissionen ska anta genomförandeakter som fastställer vad en deponi av icke-farligt avfall är. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 17.2.”

Ändring 27

Ändring 27

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2 – led -a (nytt)

Artikel 1 – led 2 – led -a (nytt)

Direktiv 1999/31/EG

Artikel 5 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | -a) | Punkt 1 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

-a)

-a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

1.   Medlemsstaterna ska senast två år efter den tidpunkt som anges i artikel 18.1 ställa upp en nationell strategi för att
  nedbringa mängden
  biologiskt nedbrytbart avfall som går till deponier och anmäla denna strategi för kommissionen. Denna strategi bör omfatta åtgärder för att nå de mål som anges i punkt 2, i synnerhet genom återanvändning, kompostering
  och
  framställning av biogas eller
  material-/
  energiåtervinning. Inom trettio månader från den tidpunkt som anges i artikel 18.1 skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport som innehåller en sammanställning av de nationella strategierna.

| | 1.   Medlemsstaterna ska senast två år efter den tidpunkt som anges i artikel 18.1
  i samarbete med regionala och lokala myndigheter som ansvarar för avfallshantering
  ställa upp en nationell strategi för att
  fasa ut
  biologiskt nedbrytbart avfall som går till deponier och anmäla denna strategi för kommissionen. Denna strategi bör omfatta åtgärder för att nå de mål som anges i punkt 2, i synnerhet genom återanvändning, kompostering, framställning av biogas
  , materialåtervinning
  eller
  , när de redan nämnda inte är möjliga,
  energiåtervinning. Inom trettio månader från den tidpunkt som anges i artikel 18.1 skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport som innehåller en sammanställning av de nationella strategierna. |
| --- | --- |

1.   Medlemsstaterna ska senast två år efter den tidpunkt som anges i artikel 18.1
  i samarbete med regionala och lokala myndigheter som ansvarar för avfallshantering
  ställa upp en nationell strategi för att
  fasa ut
  biologiskt nedbrytbart avfall som går till deponier och anmäla denna strategi för kommissionen. Denna strategi bör omfatta åtgärder för att nå de mål som anges i punkt 2, i synnerhet genom återanvändning, kompostering, framställning av biogas
  , materialåtervinning
  eller
  , när de redan nämnda inte är möjliga,
  energiåtervinning. Inom trettio månader från den tidpunkt som anges i artikel 18.1 skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport som innehåller en sammanställning av de nationella strategierna.

Ändring 28

Ändring 28

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2 – led b

Artikel 1 – led 2 – led b

Direktiv 1999/31/EG

Artikel 5 – punkt 3 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| f) | Avfall som samlats in separat i enlighet med artiklarna 11.1 och 22 i direktiv 2008/98/EG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

f)

Avfall som samlats in separat i enlighet med artiklarna 11.1 och 22 i direktiv 2008/98/EG.

| f) | Avfall som samlats in separat i enlighet med artiklarna 11.1 och
  artikel
  22 i direktiv 2008/98/EG
  och förpackningar och förpackningsavfall enligt definitionen i artikel 3 i direktiv 94/62
  /
  EG
  . |
| --- | --- |

f)

Avfall som samlats in separat i enlighet med artiklarna 11.1 och
  artikel
  22 i direktiv 2008/98/EG
  och förpackningar och förpackningsavfall enligt definitionen i artikel 3 i direktiv 94/62
  /
  EG
  .

artikel

och förpackningar och förpackningsavfall enligt definitionen i artikel 3 i direktiv 94/62

EG

Ändring 29

Ändring 29

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2 – led c

Artikel 1 – led 2 – led c

Direktiv 1999/31/EG

Artikel 5 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att senast 2030 säkerställa att den mängd kommunalt avfall som deponeras minskas till
  10
  % av den totala mängden genererat kommunalt avfall. | 5.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att senast 2030 säkerställa att den
  årliga
  mängd kommunalt avfall som deponeras minskas till
  5
  % av den totala mängden genererat kommunalt avfall. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att senast 2030 säkerställa att den mängd kommunalt avfall som deponeras minskas till
  10
  % av den totala mängden genererat kommunalt avfall.

5.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att senast 2030 säkerställa att den
  årliga
  mängd kommunalt avfall som deponeras minskas till
  5
  % av den totala mängden genererat kommunalt avfall.

Ändring 30

Ändring 30

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2 – led c

Artikel 1 – led 2 – led c

Direktiv 1999/31/EG

Artikel 5 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Senast den 31 december 2030 ska medlemsstaterna endast acceptera kommunalt restavfall i deponier för icke-farligt avfall. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  Senast den 31 december 2030 ska medlemsstaterna endast acceptera kommunalt restavfall i deponier för icke-farligt avfall.

Ändring 31

Ändring 31

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2 – led c

Artikel 1 – led 2 – led c

Direktiv 1999/31/EG

Artikel 5 – punkt 6 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Estland, Grekland, Kroatien, Lettland, Malta, Rumänien och Slovakien kan erhålla
  ytterligare fem
  år för
  att
  förverkliga målen
  i punkt 5
  . Medlemsstaten ska till kommissionen anmäla sin avsikt att tillämpa denna bestämmelse senast 24 månader före utgången av den tidsfrist som anges i punkt 5. Vid en förlängning ska medlemsstaten vidta de åtgärder som krävs för att senast 2030 minska mängden kommunalt avfall som deponeras till 20 % av den totala mängden genererat kommunalt avfall. | En medlemsstat kan begära förlängning med
  ytterligare fem
  år för
  att
  förverkliga målet
  i punkt 5
  om
  medlemsstaten
  har deponerat mer än 65
   % av
  sitt kommunala avfall under 2013
  . |
| | Medlemsstaten ska lämna in en begäran om en sådan förlängning till kommissionen senast den 31 december 2028. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Estland, Grekland, Kroatien, Lettland, Malta, Rumänien och Slovakien kan erhålla
  ytterligare fem
  år för
  att
  förverkliga målen
  i punkt 5
  . Medlemsstaten ska till kommissionen anmäla sin avsikt att tillämpa denna bestämmelse senast 24 månader före utgången av den tidsfrist som anges i punkt 5. Vid en förlängning ska medlemsstaten vidta de åtgärder som krävs för att senast 2030 minska mängden kommunalt avfall som deponeras till 20 % av den totala mängden genererat kommunalt avfall.

Estland, Grekland, Kroatien, Lettland, Malta, Rumänien och Slovakien kan erhålla

år för

förverkliga målen

. Medlemsstaten ska till kommissionen anmäla sin avsikt att tillämpa denna bestämmelse senast 24 månader före utgången av den tidsfrist som anges i punkt 5. Vid en förlängning ska medlemsstaten vidta de åtgärder som krävs för att senast 2030 minska mängden kommunalt avfall som deponeras till 20 % av den totala mängden genererat kommunalt avfall.

En medlemsstat kan begära förlängning med
  ytterligare fem
  år för
  att
  förverkliga målet
  i punkt 5
  om
  medlemsstaten
  har deponerat mer än 65
   % av
  sitt kommunala avfall under 2013
  .

En medlemsstat kan begära förlängning med

år för

förverkliga målet

om

har deponerat mer än 65

sitt kommunala avfall under 2013

Medlemsstaten ska lämna in en begäran om en sådan förlängning till kommissionen senast den 31 december 2028.

Medlemsstaten ska lämna in en begäran om en sådan förlängning till kommissionen senast den 31 december 2028.

Ändring 32

Ändring 32

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2 – led c

Artikel 1 – led 2 – led c

Direktiv 1999/31/EG

Artikel 5 – punkt 6 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Anmälan
  ska åtföljas av en genomförandeplan med de åtgärder som krävs för att säkerställa att
  målen
  nås inom den nya tidsfristen. Planen ska också innehålla en detaljerad tidsplan för genomförandet av de föreslagna åtgärderna och en bedömning av de effekter de väntas ha. | Begäran om förlängning
  ska åtföljas av en genomförandeplan med de åtgärder som krävs för att säkerställa att
  målet
  nås inom den nya tidsfristen. Planen
  ska utarbetas på grundval av en utvärdering av de befintliga avfallsplanerna och
  ska också innehålla en detaljerad tidsplan för genomförandet av de föreslagna åtgärderna och en bedömning av de effekter de väntas ha. |
| | Den plan som avses i tredje stycket ska dessutom uppfylla åtminstone följande krav: |
| | a) | Den ska använda lämpliga ekonomiska instrument för att ge incitament för tillämpning av den avfallshierarkin som avses i artikel 4.1 i direktiv 2008/98/EG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Anmälan
  ska åtföljas av en genomförandeplan med de åtgärder som krävs för att säkerställa att
  målen
  nås inom den nya tidsfristen. Planen ska också innehålla en detaljerad tidsplan för genomförandet av de föreslagna åtgärderna och en bedömning av de effekter de väntas ha.

Anmälan

målen

Begäran om förlängning
  ska åtföljas av en genomförandeplan med de åtgärder som krävs för att säkerställa att
  målet
  nås inom den nya tidsfristen. Planen
  ska utarbetas på grundval av en utvärdering av de befintliga avfallsplanerna och
  ska också innehålla en detaljerad tidsplan för genomförandet av de föreslagna åtgärderna och en bedömning av de effekter de väntas ha.

Begäran om förlängning

målet

ska utarbetas på grundval av en utvärdering av de befintliga avfallsplanerna och

Den plan som avses i tredje stycket ska dessutom uppfylla åtminstone följande krav:

Den plan som avses i tredje stycket ska dessutom uppfylla åtminstone följande krav:

a)

Den ska använda lämpliga ekonomiska instrument för att ge incitament för tillämpning av den avfallshierarkin som avses i artikel 4.1 i direktiv 2008/98/EG.

Den ska använda lämpliga ekonomiska instrument för att ge incitament för tillämpning av den avfallshierarkin som avses i artikel 4.1 i direktiv 2008/98/EG.

| b) | Den ska uppvisa en effektiv och ändamålsenlig användning av strukturfonderna och Sammanhållningsfonden genom påvisbara långsiktiga investeringar som syftar till att finansiera utvecklingen av de infrastrukturer för avfallshantering som behövs för att nå de relevanta målen. |
| --- | --- |

b)

Den ska uppvisa en effektiv och ändamålsenlig användning av strukturfonderna och Sammanhållningsfonden genom påvisbara långsiktiga investeringar som syftar till att finansiera utvecklingen av de infrastrukturer för avfallshantering som behövs för att nå de relevanta målen.

Den ska uppvisa en effektiv och ändamålsenlig användning av strukturfonderna och Sammanhållningsfonden genom påvisbara långsiktiga investeringar som syftar till att finansiera utvecklingen av de infrastrukturer för avfallshantering som behövs för att nå de relevanta målen.

| c) | Den ska tillhandahålla statistik av hög kvalitet och skapa tydliga prognoser för avfallshanteringskapacitet och för avståndet till de mål som anges i punkt 5 i denna artikel, i artiklarna 5 och 6 i direktiv 94/62/EG och i artikel 11.2 i direktiv 2008/98/EG. |
| --- | --- |

c)

Den ska tillhandahålla statistik av hög kvalitet och skapa tydliga prognoser för avfallshanteringskapacitet och för avståndet till de mål som anges i punkt 5 i denna artikel, i artiklarna 5 och 6 i direktiv 94/62/EG och i artikel 11.2 i direktiv 2008/98/EG.

Den ska tillhandahålla statistik av hög kvalitet och skapa tydliga prognoser för avfallshanteringskapacitet och för avståndet till de mål som anges i punkt 5 i denna artikel, i artiklarna 5 och 6 i direktiv 94/62/EG och i artikel 11.2 i direktiv 2008/98/EG.

| d) | Den ska fastställa program för förebyggande av avfall i enlighet med artikel 29 i direktiv 2008/98/EG. |
| --- | --- |

d)

Den ska fastställa program för förebyggande av avfall i enlighet med artikel 29 i direktiv 2008/98/EG.

Den ska fastställa program för förebyggande av avfall i enlighet med artikel 29 i direktiv 2008/98/EG.

Kommissionen ska bedöma om kraven i fjärde stycket a–d uppfyllts.

Kommissionen ska bedöma om kraven i fjärde stycket a–d uppfyllts.

Om inte kommissionen gör invändningar mot den framlagda planen inom fem månader från det datum då den mottogs ska begäran om förlängning anses vara godkänd.

Om inte kommissionen gör invändningar mot den framlagda planen inom fem månader från det datum då den mottogs ska begäran om förlängning anses vara godkänd.

Om kommissionen gör invändningar mot den framlagda planen ska kommissionen uppmana den berörda medlemsstaten att lämna in en reviderad plan inom två månader från mottagandet av dessa invändningar.

Om kommissionen gör invändningar mot den framlagda planen ska kommissionen uppmana den berörda medlemsstaten att lämna in en reviderad plan inom två månader från mottagandet av dessa invändningar.

Kommissionen ska utvärdera den reviderade planen inom två månader från mottagandet och skriftligen godta eller avslå begäran om förlängning. Om kommissionen inte har svarat inom denna tidsfrist, ska begäran om förlängning anses vara godkänd.

Kommissionen ska utvärdera den reviderade planen inom två månader från mottagandet och skriftligen godta eller avslå begäran om förlängning. Om kommissionen inte har svarat inom denna tidsfrist, ska begäran om förlängning anses vara godkänd.

Kommissionen ska inom två månader från datumet för beslutet informera rådet och Europaparlamentet om sina beslut inom två månader från det att de fattat besluten.

Kommissionen ska inom två månader från datumet för beslutet informera rådet och Europaparlamentet om sina beslut inom två månader från det att de fattat besluten.

Ändring 33

Ändring 33

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2 – led c

Artikel 1 – led 2 – led c

Direktiv 1999/31/EG

Artikel 5 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   Senast den 31 december
  2024
  ska kommissionen undersöka
  målet i punkt 5 i syfte
  att
  sänka det
  och
  införa
  begränsningar för deponering av icke-farligt avfall som inte är kommunalt avfall. Kommissionen ska sända en rapport, som vid behov åtföljs av ett
  förslag
  , till Europaparlamentet och rådet. | 7.   Senast den 31 december
  2018
  ska kommissionen undersöka
  möjligheten
  att
  införa ett mål
  och begränsningar för deponering av icke-farligt avfall som inte är kommunalt avfall. Kommissionen ska sända en rapport, som vid behov åtföljs av ett
  lagstiftningsförslag
  , till Europaparlamentet och rådet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   Senast den 31 december
  2024
  ska kommissionen undersöka
  målet i punkt 5 i syfte
  att
  sänka det
  och
  införa
  begränsningar för deponering av icke-farligt avfall som inte är kommunalt avfall. Kommissionen ska sända en rapport, som vid behov åtföljs av ett
  förslag
  , till Europaparlamentet och rådet.

7.   Senast den 31 december
  2018
  ska kommissionen undersöka
  möjligheten
  att
  införa ett mål
  och begränsningar för deponering av icke-farligt avfall som inte är kommunalt avfall. Kommissionen ska sända en rapport, som vid behov åtföljs av ett
  lagstiftningsförslag
  , till Europaparlamentet och rådet.

Ändring 34

Ändring 34

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2 – led ca (new)

Artikel 1 – led 2 – led ca (new)

Direktiv 1999/31/EG

Artikel 5 – punkt 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | I artikel 5 ska följande punkt läggas till:





  7a.
     
  Kommissionen ska vidare undersöka möjligheten att föreslå en rättslig ram för ökad deponiutvinning för att tillåta återvinning av sekundära råvaror som finns i befintliga deponier. Senast den 31 december 2025 ska medlemsstaterna kartlägga befintliga deponier och ange deras potential för ökad deponiutvinning och dela informationen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

I artikel 5 ska följande punkt läggas till:

I artikel 5 ska följande punkt läggas till:

7a.
     
  Kommissionen ska vidare undersöka möjligheten att föreslå en rättslig ram för ökad deponiutvinning för att tillåta återvinning av sekundära råvaror som finns i befintliga deponier. Senast den 31 december 2025 ska medlemsstaterna kartlägga befintliga deponier och ange deras potential för ökad deponiutvinning och dela informationen.

Ändring 35

Ändring 35

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Artikel 1 – led 3

Direktiv 1999/31/EG

Artikel 5a – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   De rapporter som avses i punkt 1 ska innehålla följande: | 2.   De rapporter som avses i punkt 1 ska
  göras tillgängliga för allmänheten och
  innehålla följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   De rapporter som avses i punkt 1 ska innehålla följande:

2.   De rapporter som avses i punkt 1 ska
  göras tillgängliga för allmänheten och
  innehålla följande:

Ändring 36

Ändring 36

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Artikel 1 – led 3

Direktiv 1999/31/EG

Artikel 5a – punkt 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ”ba) | Exempel på bästa praxis från hela unionen som kan ge vägledning för hur man ska uppnå de mål som fastställs i artikel 5.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”ba)

Exempel på bästa praxis från hela unionen som kan ge vägledning för hur man ska uppnå de mål som fastställs i artikel 5.”

Exempel på bästa praxis från hela unionen som kan ge vägledning för hur man ska uppnå de mål som fastställs i artikel 5.”

Ändring 37

Ändring 37

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3a (nytt)

Artikel 1 – led 3a (nytt)

Direktiv 1999/31/EG

Artikel 5b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | Följande artikel ska läggas till som artikel 5b: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3a)

(3a)

Följande artikel ska läggas till som artikel 5b:

Artikel 5b

Artikel 5b

Utbyte av bästa praxis och information

Utbyte av bästa praxis och information

Kommissionen ska upprätta en plattform för ett regelbundet och strukturerat utbyte av bästa praxis och information mellan kommissionen och medlemsstaterna om det praktiska genomförandet av kraven i detta direktiv. Detta utbyte kommer att bidra till att säkerställa lämplig styrning, efterlevnad, gränsöverskridande samarbete, utbyte av bästa praxis såsom innovationsavtal och sakkunnigbedömning. Dessutom ska plattformen skapa incitament för föregångare och möjliggöra stora framsteg. Kommissionen ska göra plattformens resultat tillgängliga för allmänheten.

Kommissionen ska upprätta en plattform för ett regelbundet och strukturerat utbyte av bästa praxis och information mellan kommissionen och medlemsstaterna om det praktiska genomförandet av kraven i detta direktiv. Detta utbyte kommer att bidra till att säkerställa lämplig styrning, efterlevnad, gränsöverskridande samarbete, utbyte av bästa praxis såsom innovationsavtal och sakkunnigbedömning. Dessutom ska plattformen skapa incitament för föregångare och möjliggöra stora framsteg. Kommissionen ska göra plattformens resultat tillgängliga för allmänheten.

Ändring 38

Ändring 38

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3b (nytt)

Artikel 1 – led 3b (nytt)

Direktiv 1999/31/EG

Artikel 6 – led a

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (3b) | I artikel 6 ska led a ändras på följande sätt: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(3b)

(3b)

I artikel 6 ska led a ändras på följande sätt:

| ”a) | endast behandlat avfall deponeras. Denna bestämmelse behöver inte tillämpas på inert avfall för vilket behandling inte är tekniskt genomförbar eller på något annat avfall med avseende på vilket sådan behandling inte bidrar till uppfyllande av de mål som anges i artikel 1 genom minskning av mängden avfall eller riskerna för människors hälsa eller miljön,” |
| --- | --- |

”a)

endast behandlat avfall deponeras. Denna bestämmelse behöver inte tillämpas på inert avfall för vilket behandling inte är tekniskt genomförbar eller på något annat avfall med avseende på vilket sådan behandling inte bidrar till uppfyllande av de mål som anges i artikel 1 genom minskning av mängden avfall eller riskerna för människors hälsa eller miljön,”

| | ”a) | endast behandlat avfall deponeras. Denna bestämmelse behöver inte tillämpas på inert avfall för vilket behandling inte är tekniskt genomförbar eller på något annat avfall med avseende på vilket sådan behandling inte bidrar till uppfyllande av de mål som anges i artikel 1 genom minskning av mängden avfall eller riskerna för människors hälsa eller miljön,
  förutsatt att minskningsmålen i artikel 5.2 i detta direktiv och målen för materialåtervinning i artikel 11 i direktiv 2008/98/EG uppfylls av respektive medlemsstat.
  ” |
| --- | --- | --- |

”a)

endast behandlat avfall deponeras. Denna bestämmelse behöver inte tillämpas på inert avfall för vilket behandling inte är tekniskt genomförbar eller på något annat avfall med avseende på vilket sådan behandling inte bidrar till uppfyllande av de mål som anges i artikel 1 genom minskning av mängden avfall eller riskerna för människors hälsa eller miljön,
  förutsatt att minskningsmålen i artikel 5.2 i detta direktiv och målen för materialåtervinning i artikel 11 i direktiv 2008/98/EG uppfylls av respektive medlemsstat.
  ”

förutsatt att minskningsmålen i artikel 5.2 i detta direktiv och målen för materialåtervinning i artikel 11 i direktiv 2008/98/EG uppfylls av respektive medlemsstat.

Ändring 39

Ändring 39

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Direktiv 1999/31/EG

Artikel 6 – led a – andra stycket

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | I artikel 6a ska följande
  mening
  läggas till: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4)

I artikel 6a ska följande
  mening
  läggas till:

mening

| (4) | I artikel 6 a ska följande
  stycke
  läggas till: |
| --- | --- |

(4)

I artikel 6 a ska följande
  stycke
  läggas till:

stycke

| | ”Medlemsstaterna ska se till att de åtgärder som vidtas i enlighet med denna punkt inte äventyrar uppnåendet av målen i direktiv 2008/98/EG, särskilt om
  ökning
  av förberedelse för återanvändning och materialåtervinning som anges i artikel 11 i det direktivet.” |
| --- | --- |

”Medlemsstaterna ska se till att de åtgärder som vidtas i enlighet med denna punkt inte äventyrar uppnåendet av målen i direktiv 2008/98/EG, särskilt om
  ökning
  av förberedelse för återanvändning och materialåtervinning som anges i artikel 11 i det direktivet.”

| | ”Medlemsstaterna ska se till att de åtgärder som vidtas i enlighet med denna punkt inte äventyrar uppnåendet av målen i direktiv 2008/98/EG, särskilt om
  avfallshierarkin och ökningen
  av förberedelse för återanvändning och materialåtervinning som anges i artikel 11 i det direktive.” |
| --- | --- |

”Medlemsstaterna ska se till att de åtgärder som vidtas i enlighet med denna punkt inte äventyrar uppnåendet av målen i direktiv 2008/98/EG, särskilt om
  avfallshierarkin och ökningen
  av förberedelse för återanvändning och materialåtervinning som anges i artikel 11 i det direktive.”

Ändring 40

Ändring 40

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 6

Artikel 1 – led 6

Direktiv 1999/31/EG

Artikel 15 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska för varje kalenderår rapportera uppgifter om tillämpningen av artikel 5.2 och 5.5 till kommissionen. De ska rapportera dessa uppgifter elektroniskt inom
  18
  månader efter utgången av det rapporteringsår för vilket uppgifterna samlas in. Uppgifterna ska rapporteras i det format som fastställts av kommissionen i enlighet med punkt 5. Den första rapporten ska omfatta perioden 1 januari [år för införlivande av detta direktiv + 1 år]–31 december [år för införlivande av detta direktiv + 1 år]. | 1.   Medlemsstaterna ska för varje kalenderår rapportera uppgifter om tillämpningen av artikel 5.2 och 5.5 till kommissionen. De ska rapportera dessa uppgifter elektroniskt inom
  12
  månader efter utgången av det rapporteringsår för vilket uppgifterna samlas in. Uppgifterna ska rapporteras i det format som fastställts av kommissionen i enlighet med punkt 5. Den första rapporten
  avseende målet i artikel 5.5
  ska omfatta perioden 1 januari [år för införlivande av detta direktiv + 1 år]–31 december [år för införlivande av detta direktiv + 1 år]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska för varje kalenderår rapportera uppgifter om tillämpningen av artikel 5.2 och 5.5 till kommissionen. De ska rapportera dessa uppgifter elektroniskt inom
  18
  månader efter utgången av det rapporteringsår för vilket uppgifterna samlas in. Uppgifterna ska rapporteras i det format som fastställts av kommissionen i enlighet med punkt 5. Den första rapporten ska omfatta perioden 1 januari [år för införlivande av detta direktiv + 1 år]–31 december [år för införlivande av detta direktiv + 1 år].

1.   Medlemsstaterna ska för varje kalenderår rapportera uppgifter om tillämpningen av artikel 5.2 och 5.5 till kommissionen. De ska rapportera dessa uppgifter elektroniskt inom
  12
  månader efter utgången av det rapporteringsår för vilket uppgifterna samlas in. Uppgifterna ska rapporteras i det format som fastställts av kommissionen i enlighet med punkt 5. Den första rapporten
  avseende målet i artikel 5.5
  ska omfatta perioden 1 januari [år för införlivande av detta direktiv + 1 år]–31 december [år för införlivande av detta direktiv + 1 år].

Ändring 41

Ändring 41

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 6a (nytt)

Artikel 1 – led 6a (nytt)

Direktiv 1999/31/EG

Artikel 15a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(6a)

(6a)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 15a

”Artikel 15a

Instrument för att främja en övergång till en mer cirkulär ekonomi

Instrument för att främja en övergång till en mer cirkulär ekonomi

För att bidra till målen i detta direktiv ska medlemsstaterna använda lämpliga ekonomiska instrument och vidta andra åtgärder för att ge incitament till tillämpning av avfallshierarkin. Dessa instrument och åtgärder får också innefatta de instrument och åtgärder som anges i bilaga IVa till direktiv 2008/98/EG.”

För att bidra till målen i detta direktiv ska medlemsstaterna använda lämpliga ekonomiska instrument och vidta andra åtgärder för att ge incitament till tillämpning av avfallshierarkin. Dessa instrument och åtgärder får också innefatta de instrument och åtgärder som anges i bilaga IVa till direktiv 2008/98/EG.”

Ändring 42

Ändring 42

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 6b (nytt)

Artikel 1 – led 6b (nytt)

Direktiv 1999/31/EG

Artikel 15b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6b) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(6b)

(6b)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 15b

”Artikel 15b

Fastställande av permeabilitetskoefficienten för deponier

Fastställande av permeabilitetskoefficienten för deponier

Kommissionen ska genom genomförandeakter utveckla och godkänna den metod som ska användas för fastställande av permeabilitetskoefficienten för deponier, i fält och för platsens hela utsträckning. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 17.2.”

Kommissionen ska genom genomförandeakter utveckla och godkänna den metod som ska användas för fastställande av permeabilitetskoefficienten för deponier, i fält och för platsens hela utsträckning. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 17.2.”

Ändring 43

Ändring 43

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 6c (nytt)

Artikel 1 – led 6c (nytt)

Direktiv 1999/31/EG

Artikel 15c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6c. | Följande artikel ska införas som artikel 15c: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6c.

6c.

Följande artikel ska införas som artikel 15c:

”Artikel 15c

”Artikel 15c

En europeisk standard för provtagning av avfall

En europeisk standard för provtagning av avfall

Kommissionen ska genom genomförandeakter utveckla en europeisk standard för provtagning av avfall. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 17.2. Innan dessa genomförandeakter har antagits får medlemsstaterna tillämpa nationella standarder och förfaranden.”

Kommissionen ska genom genomförandeakter utveckla en europeisk standard för provtagning av avfall. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 17.2. Innan dessa genomförandeakter har antagits får medlemsstaterna tillämpa nationella standarder och förfaranden.”

Ändring 44

Ändring 44

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 9

Artikel 1 – led 9

Direktiv 1999/31/EG

Artikel 17a – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 9a (nytt)

Artikel 1 – led 9a (nytt)

Direktiv 1999/31/EG

Bilaga I – led 3.5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | I bilaga I ska punkt 3.5 utgå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(9a)

(9a)

I bilaga I ska punkt 3.5 utgå.

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 9b (nytt)

Artikel 1 – led 9b (nytt)

Direktiv 1999/31/EG

Bilaga II – led 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9b) | I bilaga II ska punkt 5 utgå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(9b)

(9b)

I bilaga II ska punkt 5 utgå.

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0031/2017).

1

(14)  Rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall (EGT L 182, 16.7.1999, s. 1).

14

(15)  COM(2008)0699 och COM(2014)0297.

15

(14)  Rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall (EGT L 182, 16.7.1999, s. 1).

14

(15)  COM(2008)0699 och COM(2014)0297.

15

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

16

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

17

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

17

(*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).”

*1

(*2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).”

*2

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/322 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/322

---

P8_TA(2017)0072

Förpackningar och förpackningsavfall ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 14 mars 2017 av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 263/32)

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl - 1 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1) | Mot bakgrund av EU:s beroende av import av råvaror och den snabba utarmningen av en stor mängd naturresurser på kort sikt är det viktigt att återvinna så många resurser som möjligt inom unionen och att stärka övergången till en cirkulär ekonomi. |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1)

Mot bakgrund av EU:s beroende av import av råvaror och den snabba utarmningen av en stor mängd naturresurser på kort sikt är det viktigt att återvinna så många resurser som möjligt inom unionen och att stärka övergången till en cirkulär ekonomi.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl - 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1a) | Avfallshantering bör omvandlas till hållbar materialhantering. Översynen av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG

   (1a)

  ger en möjlighet till detta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1a)

Avfallshantering bör omvandlas till hållbar materialhantering. Översynen av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG

   (1a)

  ger en möjlighet till detta.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Avfallshanteringen i unionen bör förbättras, i syfte att skydda, bevara och förbättra miljön, skydda människors hälsa, säkerställa att naturresurser utnyttjas varsamt och
  rationellt samt
  främja
  en mer cirkulär ekonomi
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Avfallshanteringen i unionen bör förbättras, i syfte att skydda, bevara och förbättra miljön, skydda människors hälsa, säkerställa att naturresurser utnyttjas varsamt och
  rationellt samt
  främja
  en mer cirkulär ekonomi
  .

| (1) | Avfallshanteringen i unionen bör förbättras, i syfte att skydda, bevara och förbättra miljön, skydda människors hälsa, säkerställa att naturresurser utnyttjas varsamt och
  ändamålsenligt,
  främja
  principerna för den cirkulära ekonomin, förbättra spridningen av förnybar energi, öka energieffektiviteten, minska unionens beroende av importerade resurser samt åstadkomma nya ekonomiska möjligheter och konkurrenskraft på lång sikt. För att göra ekonomin verkligt cirkulär är det nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder för hållbar produktion och konsumtion, med fokusering på produkters hela livscykel på ett sätt som bevarar resurser och sluter kretsloppet. En ändamålsenligare resursanvändning skulle också ge betydande nettobesparingar för unionens företag, myndigheter och konsumenter och samtidigt minska de sammanlagda årliga växthusgasutsläppen
  . |
| --- | --- |

(1)

Avfallshanteringen i unionen bör förbättras, i syfte att skydda, bevara och förbättra miljön, skydda människors hälsa, säkerställa att naturresurser utnyttjas varsamt och
  ändamålsenligt,
  främja
  principerna för den cirkulära ekonomin, förbättra spridningen av förnybar energi, öka energieffektiviteten, minska unionens beroende av importerade resurser samt åstadkomma nya ekonomiska möjligheter och konkurrenskraft på lång sikt. För att göra ekonomin verkligt cirkulär är det nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder för hållbar produktion och konsumtion, med fokusering på produkters hela livscykel på ett sätt som bevarar resurser och sluter kretsloppet. En ändamålsenligare resursanvändning skulle också ge betydande nettobesparingar för unionens företag, myndigheter och konsumenter och samtidigt minska de sammanlagda årliga växthusgasutsläppen
  .

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Ett politiskt och samhälleligt incitament att främja återvinning och materialåtervinning som ett hållbart sätt att hantera naturresurser inom en cirkulär ekonomi bör iaktta den hierarki för avfallshantering som föreskrivs i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG

   (1a)

  och strikt tillämpa en strategi där förebyggande prioriteras framför återvinning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Ett politiskt och samhälleligt incitament att främja återvinning och materialåtervinning som ett hållbart sätt att hantera naturresurser inom en cirkulär ekonomi bör iaktta den hierarki för avfallshantering som föreskrivs i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG

   (1a)

  och strikt tillämpa en strategi där förebyggande prioriteras framför återvinning.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1b) | Nedskräpning och felaktigt bortskaffande av förpackningar och förpackningsavfall har negativa effekter på både den marina miljön och unionens ekonomi och utgör onödiga risker för folkhälsan. Många av de objekt som oftast hittas på stränder inkluderar förpackningsavfall, med långvariga effekter på miljön, vilket påverkar turismen och allmänhetens glädje av dessa naturområden. Dessutom undergräver förpackningsavfall som hamnar i den marina miljön avfallshierarkins prioritetsordning, särskilt genom att man undviker förberedelse för återanvändning, återvinning och andra återvinningsåtgärder före det felaktiga bortskaffande av avfallet. För att minska den oproportionerliga andelen förpackningsavfall i marint skräp bör ett bindande mål fastställas med stöd av riktade åtgärder som antas av medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1b)

Nedskräpning och felaktigt bortskaffande av förpackningar och förpackningsavfall har negativa effekter på både den marina miljön och unionens ekonomi och utgör onödiga risker för folkhälsan. Många av de objekt som oftast hittas på stränder inkluderar förpackningsavfall, med långvariga effekter på miljön, vilket påverkar turismen och allmänhetens glädje av dessa naturområden. Dessutom undergräver förpackningsavfall som hamnar i den marina miljön avfallshierarkins prioritetsordning, särskilt genom att man undviker förberedelse för återanvändning, återvinning och andra återvinningsåtgärder före det felaktiga bortskaffande av avfallet. För att minska den oproportionerliga andelen förpackningsavfall i marint skräp bör ett bindande mål fastställas med stöd av riktade åtgärder som antas av medlemsstaterna.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | De mål som anges i 
  Europaparlamentets och rådets
  direktiv 94/62/EG (13) för återvinning och materialåtervinning av förpackningar och förpackningsavfall bör ändras genom utökad
  förberedelse för återanvändning och
  materialåtervinning av förpackningsavfall i syfte att bättre återspegla EU:s ambition att göra ekonomin mer cirkulär. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

De mål som anges i 
  Europaparlamentets och rådets
  direktiv 94/62/EG (13) för återvinning och materialåtervinning av förpackningar och förpackningsavfall bör ändras genom utökad
  förberedelse för återanvändning och
  materialåtervinning av förpackningsavfall i syfte att bättre återspegla EU:s ambition att göra ekonomin mer cirkulär.

| (2) | De mål som anges i direktiv 94/62/EG13 för återvinning och materialåtervinning av förpackningar och förpackningsavfall bör ändras genom utökad materialåtervinning av förpackningsavfall i syfte att bättre återspegla EU:s ambition att göra ekonomin mer cirkulär. |
| --- | --- |

(2)

De mål som anges i direktiv 94/62/EG13 för återvinning och materialåtervinning av förpackningar och förpackningsavfall bör ändras genom utökad materialåtervinning av förpackningsavfall i syfte att bättre återspegla EU:s ambition att göra ekonomin mer cirkulär.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | Separata och kvantitativa mål för återanvändning, som medlemsstaterna bör sträva efter att uppnå, bör fastställas för att främja återanvändbara förpackningar och samtidigt bidra till nya arbetstillfällen och resursbesparingar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

Separata och kvantitativa mål för återanvändning, som medlemsstaterna bör sträva efter att uppnå, bör fastställas för att främja återanvändbara förpackningar och samtidigt bidra till nya arbetstillfällen och resursbesparingar.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 2b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2b) | Ökad återanvändning av förpackningar kan minska de övergripande kostnaderna i leverantörskedjan och minska förpackningsavfallets miljöpåverkan. Medlemsstaterna bör stödja ett införande av återanvändningsbara förpackningar på marknaden, som kan återvinnas när de blivit uttjänta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2b)

Ökad återanvändning av förpackningar kan minska de övergripande kostnaderna i leverantörskedjan och minska förpackningsavfallets miljöpåverkan. Medlemsstaterna bör stödja ett införande av återanvändningsbara förpackningar på marknaden, som kan återvinnas när de blivit uttjänta.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 2c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2c) | I vissa situationer, t.ex. i restaurangbranschen, behövs engångsförpackningar för att garantera livsmedelshygienen och konsumenternas hälsa och säkerhet. Medlemsstaterna bör ta hänsyn till detta när de utvecklar förebyggande åtgärder och främja större tillgång till materialåtervinning för sådana förpackningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2c)

I vissa situationer, t.ex. i restaurangbranschen, behövs engångsförpackningar för att garantera livsmedelshygienen och konsumenternas hälsa och säkerhet. Medlemsstaterna bör ta hänsyn till detta när de utvecklar förebyggande åtgärder och främja större tillgång till materialåtervinning för sådana förpackningar.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | För att göra avfallslagstiftningen mer enhetlig bör också definitionerna i direktiv 94/62/EG anpassas till de definitioner i 
  Europaparlamentets och rådets
  direktiv 2008/98/EG (14) som är tillämpliga på avfall i allmänhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

För att göra avfallslagstiftningen mer enhetlig bör också definitionerna i direktiv 94/62/EG anpassas till de definitioner i 
  Europaparlamentets och rådets
  direktiv 2008/98/EG (14) som är tillämpliga på avfall i allmänhet.

| (3) | För att göra avfallslagstiftningen mer enhetlig bör också definitionerna i direktiv 94/62/EG
  , utan att det påverkar förpackningens och förpackningsavfallets specifika karaktär och där så är relevant
  anpassas till de definitioner i direktiv 2008/98/EG som är tillämpliga på avfall i allmänhet. |
| --- | --- |

(3)

För att göra avfallslagstiftningen mer enhetlig bör också definitionerna i direktiv 94/62/EG
  , utan att det påverkar förpackningens och förpackningsavfallets specifika karaktär och där så är relevant
  anpassas till de definitioner i direktiv 2008/98/EG som är tillämpliga på avfall i allmänhet.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | En ytterligare ökning av de mål som anges i direktiv 94/62/EG för
  förberedelse för återanvändning och
  materialåtervinning av förpackningsavfall skulle leda till tydliga miljömässiga, ekonomiska och sociala fördelar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

En ytterligare ökning av de mål som anges i direktiv 94/62/EG för
  förberedelse för återanvändning och
  materialåtervinning av förpackningsavfall skulle leda till tydliga miljömässiga, ekonomiska och sociala fördelar.

| (4) | En ytterligare ökning av de mål som anges i direktiv 94/62/EG för materialåtervinning av förpackningsavfall skulle leda till tydliga miljömässiga, ekonomiska och sociala fördelar. |
| --- | --- |

(4)

En ytterligare ökning av de mål som anges i direktiv 94/62/EG för materialåtervinning av förpackningsavfall skulle leda till tydliga miljömässiga, ekonomiska och sociala fördelar.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | Förebyggande av avfall är det effektivaste sättet att förbättra resurseffektiviteten, minska avfallets miljöpåverkan och främja återvinning av material av hög kvalitet. Därför bör medlemsstaterna anta en livscykelstrategi som syftar till att minska produkters miljöpåverkan. Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att främja användningen av återanvändbara förpackningar och minska förbrukningen av förpackningar som inte är återvinningsbara och onödiga förpackningar. För detta ändamål bör medlemsstaterna använda sig av lämpliga ekonomiska instrument för att ge incitament för tillämpning av avfallshierarkin. Medlemsstaterna bör kunna använda sig av de instrument som anges i bilaga IVa till direktiv 2008/98/EG. Arbetet med att förebygga avfall bör vidare inte äventyra förpackningens roll att upprätthålla hygien och säkerhet för konsumenterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

Förebyggande av avfall är det effektivaste sättet att förbättra resurseffektiviteten, minska avfallets miljöpåverkan och främja återvinning av material av hög kvalitet. Därför bör medlemsstaterna anta en livscykelstrategi som syftar till att minska produkters miljöpåverkan. Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att främja användningen av återanvändbara förpackningar och minska förbrukningen av förpackningar som inte är återvinningsbara och onödiga förpackningar. För detta ändamål bör medlemsstaterna använda sig av lämpliga ekonomiska instrument för att ge incitament för tillämpning av avfallshierarkin. Medlemsstaterna bör kunna använda sig av de instrument som anges i bilaga IVa till direktiv 2008/98/EG. Arbetet med att förebygga avfall bör vidare inte äventyra förpackningens roll att upprätthålla hygien och säkerhet för konsumenterna.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 4b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4b) | Medlemsstaterna bör införa lämpliga incitament för tillämpning av avfallshierarkin, särskilt ekonomiska och skattemässiga incitament som syftar till att uppnå målen för förebyggande av förpackningsavfall och materialåtervinning i detta direktiv, t.ex. deponerings- och förbränningsavgifter, volym- eller viktbaserade avfallstaxor, system för utökat producentansvar och incitament för lokala myndigheter. Dessa åtgärder bör ingå i programmen för förebyggande av förpackningsavfall i alla medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4b)

Medlemsstaterna bör införa lämpliga incitament för tillämpning av avfallshierarkin, särskilt ekonomiska och skattemässiga incitament som syftar till att uppnå målen för förebyggande av förpackningsavfall och materialåtervinning i detta direktiv, t.ex. deponerings- och förbränningsavgifter, volym- eller viktbaserade avfallstaxor, system för utökat producentansvar och incitament för lokala myndigheter. Dessa åtgärder bör ingå i programmen för förebyggande av förpackningsavfall i alla medlemsstater.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 4c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4c) | I de flesta fall hänger inte tillhandahållandet av förpackning på konsumenten och är inte något som denne väljer, utan snarare producenten. System för utökat producentansvar är lämpliga både för att förebygga förpackningsavfall och för att skapa system som garanterar att använt förpackningsmaterial eller förpackningsavfall returneras eller samlas in från konsumenten, andra slutliga användare eller från avfallsflödet, och återanvändning eller återvinning, inbegripet materialåtervinning av förpackningar och/eller förpackningsavfall som samlas in. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4c)

I de flesta fall hänger inte tillhandahållandet av förpackning på konsumenten och är inte något som denne väljer, utan snarare producenten. System för utökat producentansvar är lämpliga både för att förebygga förpackningsavfall och för att skapa system som garanterar att använt förpackningsmaterial eller förpackningsavfall returneras eller samlas in från konsumenten, andra slutliga användare eller från avfallsflödet, och återanvändning eller återvinning, inbegripet materialåtervinning av förpackningar och/eller förpackningsavfall som samlas in.

Ändring 15

Förslag till direktiv

Skäl 4d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4d) | För att främja förebyggandet av förpackningsavfall och minska dess påverkan på miljön och samtidigt främja återvinningsmaterial av hög kvalitet bör de väsentliga kraven i och bilaga II till detta direktiv ses över och vid behov revideras, för att skärpa kraven som förbättrar designen för återanvändning och materialåtervinning av hög kvalitet av förpackningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4d)

För att främja förebyggandet av förpackningsavfall och minska dess påverkan på miljön och samtidigt främja återvinningsmaterial av hög kvalitet bör de väsentliga kraven i och bilaga II till detta direktiv ses över och vid behov revideras, för att skärpa kraven som förbättrar designen för återanvändning och materialåtervinning av hög kvalitet av förpackningar.

Ändring 16

Förslag till direktiv

Skäl 4e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4e) | Medlemsstaternas nationella strategier bör inbegripa åtgärder för att öka allmänhetens medvetenhet, i form av olika incitament och fördelar som härrör från produkter tillverkade av återvunnet avfall, vilket kommer att uppmuntra till investeringar i sektorn för återvinningsprodukter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4e)

Medlemsstaternas nationella strategier bör inbegripa åtgärder för att öka allmänhetens medvetenhet, i form av olika incitament och fördelar som härrör från produkter tillverkade av återvunnet avfall, vilket kommer att uppmuntra till investeringar i sektorn för återvinningsprodukter.

Ändring 17

Förslag till direktiv

Skäl 4f (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4f) | Att främja en hållbar bioekonomi kan bidra till att minska EU:s beroende av importerade råmaterial. Att förbättra marknadsvillkoren för biobaserade återvinningsbara förpackningar och komposterbara och biologiskt nedbrytbara förpackningar och att se över befintlig lagstiftning som hindrar användningen av materialen, ger möjlighet att stimulera ytterligare forskning och innovation och ersätta råvaror baserade på fossila bränslen med förnybara källor vid produktion av förpackningar, när det är gynnsamt ur ett livscykelperspektiv, och stödja ytterligare återvinning av organiskt material. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4f)

Att främja en hållbar bioekonomi kan bidra till att minska EU:s beroende av importerade råmaterial. Att förbättra marknadsvillkoren för biobaserade återvinningsbara förpackningar och komposterbara och biologiskt nedbrytbara förpackningar och att se över befintlig lagstiftning som hindrar användningen av materialen, ger möjlighet att stimulera ytterligare forskning och innovation och ersätta råvaror baserade på fossila bränslen med förnybara källor vid produktion av förpackningar, när det är gynnsamt ur ett livscykelperspektiv, och stödja ytterligare återvinning av organiskt material.

Ändring 18

Förslag till direktiv

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Genom en successiv höjning av de befintliga målen för
  förberedelse för återanvändning och
  materialåtervinning av förpackningsavfall bör man säkerställa att ekonomiskt värdefulla avfallsmaterial successivt och effektivt återvinns genom god avfallshantering och i linje med avfallshierarkin. På detta sätt bör man garantera att värdefullt material som ingår i avfallet återförs till den europeiska ekonomin, vilket är steg på vägen mot att genomföra råvaruinitiativet (15) och skapa en cirkulär ekonomi. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Genom en successiv höjning av de befintliga målen för
  förberedelse för återanvändning och
  materialåtervinning av förpackningsavfall bör man säkerställa att ekonomiskt värdefulla avfallsmaterial successivt och effektivt återvinns genom god avfallshantering och i linje med avfallshierarkin. På detta sätt bör man garantera att värdefullt material som ingår i avfallet återförs till den europeiska ekonomin, vilket är steg på vägen mot att genomföra råvaruinitiativet (15) och skapa en cirkulär ekonomi.

| (5) | Genom en successiv höjning av de befintliga målen för materialåtervinning av förpackningsavfall bör man säkerställa att ekonomiskt värdefulla avfallsmaterial successivt och effektivt återvinns genom god avfallshantering och i linje med avfallshierarkin. På detta sätt bör man garantera att värdefullt material som ingår i avfallet återförs till den europeiska ekonomin, vilket är steg på vägen mot att genomföra råvaruinitiativet (15) och skapa en cirkulär ekonomi
  , utan att det påverkar livsmedelssäkerheten, konsumenthälsan och lagstiftningen om material avsedda att komma i kontakt med livsmedel
  . |
| --- | --- |

(5)

Genom en successiv höjning av de befintliga målen för materialåtervinning av förpackningsavfall bör man säkerställa att ekonomiskt värdefulla avfallsmaterial successivt och effektivt återvinns genom god avfallshantering och i linje med avfallshierarkin. På detta sätt bör man garantera att värdefullt material som ingår i avfallet återförs till den europeiska ekonomin, vilket är steg på vägen mot att genomföra råvaruinitiativet (15) och skapa en cirkulär ekonomi
  , utan att det påverkar livsmedelssäkerheten, konsumenthälsan och lagstiftningen om material avsedda att komma i kontakt med livsmedel
  .

Ändring 89

Förslag till direktiv

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Inom den cirkulära ekonomin bör man genomföra uttryckliga bestämmelser i det sjunde miljöhandlingsprogrammet, som påbjuder utveckling av giftfria materialkretslopp så att återvunnet avfall kan användas som en viktig och tillförlitlig råvarukälla för unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

Inom den cirkulära ekonomin bör man genomföra uttryckliga bestämmelser i det sjunde miljöhandlingsprogrammet, som påbjuder utveckling av giftfria materialkretslopp så att återvunnet avfall kan användas som en viktig och tillförlitlig råvarukälla för unionen.

Ändring 20

Förslag till direktiv

Skäl 5b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5b) | När återvinningsmaterial kommer in i ekonomin på nytt eftersom det upphört att vara avfall, antingen genom att uppfylla särskilda kriterier för att så ska ske eller genom att tas med i en ny produkt, då måste unionens kemikalielagstiftning fullständigt efterlevas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5b)

När återvinningsmaterial kommer in i ekonomin på nytt eftersom det upphört att vara avfall, antingen genom att uppfylla särskilda kriterier för att så ska ske eller genom att tas med i en ny produkt, då måste unionens kemikalielagstiftning fullständigt efterlevas.

Ändring 21

Förslag till direktiv

Skäl 5c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5c) | Det finns stora skillnader mellan hushållens förpackningsavfall och förpackningsavfall från affärer och industrier. För att få en tydlig och exakt inblick i båda avfallsströmmarna bör medlemsstaterna redovisa dem separat. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5c)

Det finns stora skillnader mellan hushållens förpackningsavfall och förpackningsavfall från affärer och industrier. För att få en tydlig och exakt inblick i båda avfallsströmmarna bör medlemsstaterna redovisa dem separat.

Ändring 22

Förslag till direktiv

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Många medlemsstater har ännu inte helt byggt ut den nödvändiga infrastrukturen för avfallshantering. Det är därför viktigt att fastställa tydliga mål för att undvika att återvinningsbara material fastnar längst ned i avfallshierarkin. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Många medlemsstater har ännu inte helt byggt ut den nödvändiga infrastrukturen för avfallshantering. Det är därför viktigt att fastställa tydliga mål för att undvika att återvinningsbara material fastnar längst ned i avfallshierarkin.

| (6) | Många medlemsstater har ännu inte helt byggt ut den nödvändiga infrastrukturen för avfallshantering
  som krävs för återvinning
  . Det är därför viktigt att fastställa tydliga
  politiska
  mål för
  byggandet av avfallsanläggningar och installationer för förebyggande, återanvändning och materialåtervinning i syfte
  att undvika att återvinningsbara material fastnar längst ned i avfallshierarkin
  och för att fastställa incitament för investeringar i en innovativ infrastruktur för avfallshantering
  . |
| --- | --- |

(6)

Många medlemsstater har ännu inte helt byggt ut den nödvändiga infrastrukturen för avfallshantering
  som krävs för återvinning
  . Det är därför viktigt att fastställa tydliga
  politiska
  mål för
  byggandet av avfallsanläggningar och installationer för förebyggande, återanvändning och materialåtervinning i syfte
  att undvika att återvinningsbara material fastnar längst ned i avfallshierarkin
  och för att fastställa incitament för investeringar i en innovativ infrastruktur för avfallshantering
  .

Ändring 23

Förslag till direktiv

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | För att bidra till att uppnå målen i detta direktiv och främja övergången till en cirkulär ekonomi bör kommissionen främja samordning och utbyte av information och bästa praxis bland medlemsstater och olika sektorer i ekonomin. Detta utbyte skulle kunna underlättas med hjälp av kommunikationsplattformar som skulle kunna bidra till att öka medvetenheten om nya industriella lösningar och ge en bättre överblick över tillgänglig kapacitet samt bidra till att skapa kopplingar mellan avfallsindustrin och andra sektorer och till att stödja industriell symbios. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

För att bidra till att uppnå målen i detta direktiv och främja övergången till en cirkulär ekonomi bör kommissionen främja samordning och utbyte av information och bästa praxis bland medlemsstater och olika sektorer i ekonomin. Detta utbyte skulle kunna underlättas med hjälp av kommunikationsplattformar som skulle kunna bidra till att öka medvetenheten om nya industriella lösningar och ge en bättre överblick över tillgänglig kapacitet samt bidra till att skapa kopplingar mellan avfallsindustrin och andra sektorer och till att stödja industriell symbios.

Ändring 24

Förslag till direktiv

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Till följd av den kombination av återvinningsmål och deponeringsbegränsningar som fastställs i 
  direktiven
  2008/98/EG och 1999/31/EG blir unionens mål för energiåtervinning
  och materialåtervinning
  av förpackningsavfall enligt direktiv 94/62/EG överflödiga. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Till följd av den kombination av återvinningsmål och deponeringsbegränsningar som fastställs i 
  direktiven
  2008/98/EG och 1999/31/EG blir unionens mål för energiåtervinning
  och materialåtervinning
  av förpackningsavfall enligt direktiv 94/62/EG överflödiga.

| (7) | Till följd av den kombination av återvinningsmål och deponeringsbegränsningar som fastställs i 
  rådets direktiv
  2008/98/EG och 1999/31/EG blir unionens mål för energiåtervinning av förpackningsavfall enligt direktiv 94/62/EG överflödiga (1a). |
| --- | --- |

(7)

Till följd av den kombination av återvinningsmål och deponeringsbegränsningar som fastställs i 
  rådets direktiv
  2008/98/EG och 1999/31/EG blir unionens mål för energiåtervinning av förpackningsavfall enligt direktiv 94/62/EG överflödiga (1a).

Ändring 25

Förslag till direktiv

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Detta direktiv fastställer långsiktiga mål för unionens avfallshantering och ger de ekonomiska aktörerna och medlemsstaterna tydlig vägledning för de investeringar som krävs för att uppnå målen. När medlemsstaterna utarbetar sina nationella strategier för avfallshantering och planerar investeringar i infrastruktur för avfallshantering bör de på lämpligt sätt använda de europeiska struktur- och investeringsfonderna
  för
  att
  , i linje med avfallshierarkin,
  främja förebyggande av avfall,
  återanvändning och
  materialåtervinning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Detta direktiv fastställer långsiktiga mål för unionens avfallshantering och ger de ekonomiska aktörerna och medlemsstaterna tydlig vägledning för de investeringar som krävs för att uppnå målen. När medlemsstaterna utarbetar sina nationella strategier för avfallshantering och planerar investeringar i infrastruktur för avfallshantering bör de på lämpligt sätt använda de europeiska struktur- och investeringsfonderna
  för
  att
  , i linje med avfallshierarkin,
  främja förebyggande av avfall,
  återanvändning och
  materialåtervinning.

| (8) | Detta direktiv fastställer långsiktiga mål för unionens avfallshantering och ger de ekonomiska aktörerna och medlemsstaterna tydlig vägledning för de investeringar som krävs för att uppnå målen. När medlemsstaterna utarbetar sina nationella strategier för avfallshantering och planerar investeringar i infrastruktur för avfallshantering
  och den cirkulära ekonomin
  bör de på lämpligt sätt använda de europeiska struktur- och investeringsfonderna
  och utforma strategierna och investeringsplanerna så
  att
  de främst är inriktade på att
  främja förebyggande av avfall
  och återanvändning
  ,
  följt av
  materialåtervinning
  , i linje med avfallshierarkin
  . |
| --- | --- |

(8)

Detta direktiv fastställer långsiktiga mål för unionens avfallshantering och ger de ekonomiska aktörerna och medlemsstaterna tydlig vägledning för de investeringar som krävs för att uppnå målen. När medlemsstaterna utarbetar sina nationella strategier för avfallshantering och planerar investeringar i infrastruktur för avfallshantering
  och den cirkulära ekonomin
  bör de på lämpligt sätt använda de europeiska struktur- och investeringsfonderna
  och utforma strategierna och investeringsplanerna så
  att
  de främst är inriktade på att
  främja förebyggande av avfall
  och återanvändning
  ,
  följt av
  materialåtervinning
  , i linje med avfallshierarkin
  .

Ändring 26

Förslag till direktiv

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | Bestämmelserna om att ytterligare höja återvinningsmålen från 2030 bör bedömas utifrån erfarenheterna av tillämpningen av detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

Bestämmelserna om att ytterligare höja återvinningsmålen från 2030 bör bedömas utifrån erfarenheterna av tillämpningen av detta direktiv.

Ändring 28

Förslag till direktiv

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Vid beräkningen av
  om målen för
  förberedelse för återanvändning och
  materialåtervinning
  uppnåtts, bör medlemsstaterna kunna räkna in produkter och komponenter som förberetts för återanvändning av erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning eller genom erkända pantsystem. För att säkerställa harmoniserade villkor för dessa beräkningar kommer kommissionen att anta närmare bestämmelser om fastställande
  av
  erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning och erkända pantsystem samt om insamling, kontroll och rapportering av uppgifter
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Vid beräkningen av
  om målen för
  förberedelse för återanvändning och
  materialåtervinning
  uppnåtts, bör medlemsstaterna kunna räkna in produkter och komponenter som förberetts för återanvändning av erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning eller genom erkända pantsystem. För att säkerställa harmoniserade villkor för dessa beräkningar kommer kommissionen att anta närmare bestämmelser om fastställande
  av
  erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning och erkända pantsystem samt om insamling, kontroll och rapportering av uppgifter
  .

| (11) | För en säkerställa en enhetlig beräkning av uppgifter
  om målen för materialåtervinning
  bör kommissionen anta närmare bestämmelser om fastställande
  av
  aktörer inom materialåtervinning samt om insamling, spårbarhet, kontroll och rapportering av uppgifter. Efter antagandet av denna harmoniserade metod bör medlemsstaterna vid beräkningen av om målen för materialåtervinning uppnåtts kunna räkna in materialåtervinning av metaller i samband med förbränning eller samförbränning
  . |
| --- | --- |

(11)

För en säkerställa en enhetlig beräkning av uppgifter
  om målen för materialåtervinning
  bör kommissionen anta närmare bestämmelser om fastställande
  av
  aktörer inom materialåtervinning samt om insamling, spårbarhet, kontroll och rapportering av uppgifter. Efter antagandet av denna harmoniserade metod bör medlemsstaterna vid beräkningen av om målen för materialåtervinning uppnåtts kunna räkna in materialåtervinning av metaller i samband med förbränning eller samförbränning
  .

Ändring 29

Förslag till direktiv

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | För att garantera tillförlitligheten hos de uppgifter som samlas in om
  förberedelse för återanvändning
  är det viktigt att fastställa gemensamma regler för rapportering. Det är också viktigt att fastställa mer exakta bestämmelser för medlemsstaternas rapportering om vad som verkligen materialåtervinns och som kan tillgodoräknas när det gäller uppnåendet av målen för materialåtervinning.
  I detta syfte måste
  rapporteringen om uppnåendet av målen för materialåtervinning
  i regel
  grundas på tillförseln till den slutliga materialåtervinningsprocessen.
  För att begränsa det administrativa arbetet bör medlemsstaterna, på strikta villkor, tillåtas att rapportera materialåtervinningsandelar
  på
  grundval av produktionen vid sorteringsanläggningar
  . Viktförluster av material eller ämnen på grund av fysiska och/eller kemiska omvandlingsprocesser som ingår i den slutliga materialåtervinningsprocessen bör inte dras av från vikten av det avfall som rapporteras som återvunnet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

För att garantera tillförlitligheten hos de uppgifter som samlas in om
  förberedelse för återanvändning
  är det viktigt att fastställa gemensamma regler för rapportering. Det är också viktigt att fastställa mer exakta bestämmelser för medlemsstaternas rapportering om vad som verkligen materialåtervinns och som kan tillgodoräknas när det gäller uppnåendet av målen för materialåtervinning.
  I detta syfte måste
  rapporteringen om uppnåendet av målen för materialåtervinning
  i regel
  grundas på tillförseln till den slutliga materialåtervinningsprocessen.
  För att begränsa det administrativa arbetet bör medlemsstaterna, på strikta villkor, tillåtas att rapportera materialåtervinningsandelar
  på
  grundval av produktionen vid sorteringsanläggningar
  . Viktförluster av material eller ämnen på grund av fysiska och/eller kemiska omvandlingsprocesser som ingår i den slutliga materialåtervinningsprocessen bör inte dras av från vikten av det avfall som rapporteras som återvunnet.

| (12) | För att garantera tillförlitligheten hos de uppgifter som samlas in om
  materialåtervinning
  är det viktigt att fastställa gemensamma regler för
  insamling, spårbarhet, kontroll och
  rapportering
  av uppgifter.
  Det är också viktigt att fastställa mer exakta bestämmelser för medlemsstaternas rapportering om vad som verkligen materialåtervinns och som kan tillgodoräknas när det gäller uppnåendet av målen för materialåtervinning.
  Beräkningen av uppnåendet av målen bör grundas på en enda harmoniserad metod som förhindrar rapportering av kasserat avfall som avfallsåtervinning.
  Rapporteringen om uppnåendet av målen för materialåtervinning
  måste därför
  grundas på tillförseln till den slutliga materialåtervinningsprocessen. Viktförluster av material eller ämnen på grund av fysiska och/eller kemiska omvandlingsprocesser som ingår i den slutliga materialåtervinningsprocessen bör inte dras av från vikten av det avfall som rapporteras som återvunnet. |
| --- | --- |

(12)

För att garantera tillförlitligheten hos de uppgifter som samlas in om
  materialåtervinning
  är det viktigt att fastställa gemensamma regler för
  insamling, spårbarhet, kontroll och
  rapportering
  av uppgifter.
  Det är också viktigt att fastställa mer exakta bestämmelser för medlemsstaternas rapportering om vad som verkligen materialåtervinns och som kan tillgodoräknas när det gäller uppnåendet av målen för materialåtervinning.
  Beräkningen av uppnåendet av målen bör grundas på en enda harmoniserad metod som förhindrar rapportering av kasserat avfall som avfallsåtervinning.
  Rapporteringen om uppnåendet av målen för materialåtervinning
  måste därför
  grundas på tillförseln till den slutliga materialåtervinningsprocessen. Viktförluster av material eller ämnen på grund av fysiska och/eller kemiska omvandlingsprocesser som ingår i den slutliga materialåtervinningsprocessen bör inte dras av från vikten av det avfall som rapporteras som återvunnet.

Ändring 30

Förslag till direktiv

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | Medlemsstaternas rapportering av
  statistiska uppgifter
  är av avgörande betydelse för att kommissionen ska kunna bedöma hur avfallslagstiftningen efterlevs i medlemsstaterna.
  Kvaliteten
  ,
  tillförlitligheten
  och
  jämförbarheten hos statistik
  bör förbättras genom att man inrättar en gemensam kontaktpunkt för samtliga avfallsuppgifter, tar bort obsoleta rapporteringskrav, riktmärker de nationella rapporteringsmetoderna och inför en kvalitetskontrollrapport. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Medlemsstaternas rapportering av
  statistiska uppgifter
  är av avgörande betydelse för att kommissionen ska kunna bedöma hur avfallslagstiftningen efterlevs i medlemsstaterna.
  Kvaliteten
  ,
  tillförlitligheten
  och
  jämförbarheten hos statistik
  bör förbättras genom att man inrättar en gemensam kontaktpunkt för samtliga avfallsuppgifter, tar bort obsoleta rapporteringskrav, riktmärker de nationella rapporteringsmetoderna och inför en kvalitetskontrollrapport.

| (14) | Medlemsstaternas rapportering av
  uppgifter och information
  är av avgörande betydelse för att kommissionen ska kunna bedöma hur avfallslagstiftningen efterlevs i medlemsstaterna.
  De rapporterade uppgifternas kvalitet
  ,
  tillförlitlighet
  och
  jämförbarhet
  bör förbättras genom att man
  inför gemensamma metoder för insamling och behandling av uppgifter från vederhäftiga källor, och
  inrättar en gemensam kontaktpunkt för samtliga avfallsuppgifter, tar bort obsoleta rapporteringskrav, riktmärker de nationella rapporteringsmetoderna och inför en kvalitetskontrollrapport. |
| --- | --- |

(14)

Medlemsstaternas rapportering av
  uppgifter och information
  är av avgörande betydelse för att kommissionen ska kunna bedöma hur avfallslagstiftningen efterlevs i medlemsstaterna.
  De rapporterade uppgifternas kvalitet
  ,
  tillförlitlighet
  och
  jämförbarhet
  bör förbättras genom att man
  inför gemensamma metoder för insamling och behandling av uppgifter från vederhäftiga källor, och
  inrättar en gemensam kontaktpunkt för samtliga avfallsuppgifter, tar bort obsoleta rapporteringskrav, riktmärker de nationella rapporteringsmetoderna och inför en kvalitetskontrollrapport.

Ändring 31

Förslag till direktiv

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Tillförlitlig rapportering av statistiska uppgifter om avfallshantering är av största vikt för ett effektivt genomförande av lagstiftningen och för att se till att uppgifterna från olika medlemsstater är jämförbara. När medlemsstaterna utarbetar rapporter om hur målen i direktiv 94/62/EG har uppnåtts bör de åläggas att använda
  de senaste metoder
  som tagits fram av kommissionen
  och
  medlemsstaternas nationella statistikkontor. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Tillförlitlig rapportering av statistiska uppgifter om avfallshantering är av största vikt för ett effektivt genomförande av lagstiftningen och för att se till att uppgifterna från olika medlemsstater är jämförbara. När medlemsstaterna utarbetar rapporter om hur målen i direktiv 94/62/EG har uppnåtts bör de åläggas att använda
  de senaste metoder
  som tagits fram av kommissionen
  och
  medlemsstaternas nationella statistikkontor.

| (16) | Tillförlitlig rapportering av statistiska uppgifter om avfallshantering är av största vikt för ett effektivt genomförande av lagstiftningen och för att se till att uppgifterna från olika medlemsstater är jämförbara. När medlemsstaterna utarbetar rapporter om hur målen i direktiv 94/62/EG har uppnåtts bör de åläggas att använda
  en gemensam metod för insamling och behandling av uppgifter
  som tagits fram av kommissionen
  i samarbete med
  medlemsstaternas nationella statistikkontor
  och de nationella, regionala och lokala myndigheterna med ansvar för avfallshantering
  . |
| --- | --- |

(16)

Tillförlitlig rapportering av statistiska uppgifter om avfallshantering är av största vikt för ett effektivt genomförande av lagstiftningen och för att se till att uppgifterna från olika medlemsstater är jämförbara. När medlemsstaterna utarbetar rapporter om hur målen i direktiv 94/62/EG har uppnåtts bör de åläggas att använda
  en gemensam metod för insamling och behandling av uppgifter
  som tagits fram av kommissionen
  i samarbete med
  medlemsstaternas nationella statistikkontor
  och de nationella, regionala och lokala myndigheterna med ansvar för avfallshantering
  .

Ändring 32

Förslag till direktiv

Skäl 16a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16a) | Medlemsstaterna bör på begäran och utan dröjsmål ge kommissionen all information som är nödvändig för att bedöma genomförandet av detta direktiv som helhet och dess påverkan på miljön och människors hälsa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16a)

Medlemsstaterna bör på begäran och utan dröjsmål ge kommissionen all information som är nödvändig för att bedöma genomförandet av detta direktiv som helhet och dess påverkan på miljön och människors hälsa.

Ändring 33

Förslag till direktiv

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | För att komplettera
  eller ändra
  direktiv 94/62/EG bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen med avseende på
  artiklarna 6a.2
  ,
  6a.5
  ,
  11.3
  ,
  19.2
  och
  20
  . Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  . När kommissionen utarbetar och upprättar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar överlämnas samtidigt, i god tid och på lämpligt sätt till Europaparlamentet och rådet
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

För att komplettera
  eller ändra
  direktiv 94/62/EG bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen med avseende på
  artiklarna 6a.2
  ,
  6a.5
  ,
  11.3
  ,
  19.2
  och
  20
  . Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  . När kommissionen utarbetar och upprättar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar överlämnas samtidigt, i god tid och på lämpligt sätt till Europaparlamentet och rådet
  .

| (17) | För att komplettera direktiv 94/62/EG bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen med avseende på
  reglerna för beräkning av om målen för materialåtervinning uppnåtts
  ,
  vissa undantag avseende de högsta koncentrationerna av tungmetaller i vissa återvunna material
  ,
  produktcykler och förpackningstyper
  ,
  om den gemensamma metoden för insamling och behandling av uppgifter
  och
  formatet för rapporteringen av uppgifter om uppfyllandet av målen för materialåtervinning och ändringar i förteckningen över illustrativa exempel på definitionen av förpackningar och eventuella tekniska svårigheter i samband med tillämpningen av detta direktiv
  . Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  , och att dessa samråd genomförs i enlighet med de principer som fastställs i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i utarbetandet av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter
  . |
| --- | --- |

(17)

För att komplettera direktiv 94/62/EG bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen med avseende på
  reglerna för beräkning av om målen för materialåtervinning uppnåtts
  ,
  vissa undantag avseende de högsta koncentrationerna av tungmetaller i vissa återvunna material
  ,
  produktcykler och förpackningstyper
  ,
  om den gemensamma metoden för insamling och behandling av uppgifter
  och
  formatet för rapporteringen av uppgifter om uppfyllandet av målen för materialåtervinning och ändringar i förteckningen över illustrativa exempel på definitionen av förpackningar och eventuella tekniska svårigheter i samband med tillämpningen av detta direktiv
  . Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  , och att dessa samråd genomförs i enlighet med de principer som fastställs i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i utarbetandet av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter
  .

Ändring 34

Förslag till direktiv

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av direktiv 94/62/EG bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på
  artiklarna 12.3d
  och . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/201116
   (16). |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av direktiv 94/62/EG bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på
  artiklarna 12.3d
  och . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/201116
   (16).

| (18) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av direktiv 94/62/EG, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på
  anpassning av identifieringssystemet rörande vilka förpackningsmaterial som använts till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen
  . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (16). |
| --- | --- |

(18)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av direktiv 94/62/EG, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på
  anpassning av identifieringssystemet rörande vilka förpackningsmaterial som använts till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen
  . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (16).

Ändring 35

Förslag till direktiv

Skäl 21a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (21a) | Medlemsstaterna bör säkerställa att högt ställda krav på hälsa och säkerhet på arbetsplatsen införs för samtliga arbetstagare inom unionen i linje med befintlig unionslagstiftning och i överensstämmelse med hänsyn till de risker som arbetstagare inom vissa sektorer för tillverkning, återvinning och avfallshantering utsätts för. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21a)

Medlemsstaterna bör säkerställa att högt ställda krav på hälsa och säkerhet på arbetsplatsen införs för samtliga arbetstagare inom unionen i linje med befintlig unionslagstiftning och i överensstämmelse med hänsyn till de risker som arbetstagare inom vissa sektorer för tillverkning, återvinning och avfallshantering utsätts för.

Ändring 36

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led - 1 (nytt)

Direktiv 94/62/EG

Artikel 1 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | -1) | I artikel 1 skall punkt 2 ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Ändring

-1)

”2.   I detta syfte fastställs i detta direktiv åtgärder som i första hand skall motverka uppkomsten av förpackningsavfall och som i enlighet med andra grundläggande principer avser återanvändning av förpackningar samt materialutnyttjande och andra former av återvinning av förpackningsavfall, för att begränsa det avfall som måste bortskaffas slutligt.”

| | ”2.   I detta syfte fastställs i detta direktiv åtgärder som i första hand skall motverka uppkomsten av förpackningsavfall och som i enlighet med andra grundläggande principer avser återanvändning av förpackningar samt materialutnyttjande och andra former av återvinning av förpackningsavfall, för att begränsa det avfall som måste bortskaffas slutligt
  för att bidra till övergången till en cirkulär ekonomi.
  ” |
| --- | --- |

”2.   I detta syfte fastställs i detta direktiv åtgärder som i första hand skall motverka uppkomsten av förpackningsavfall och som i enlighet med andra grundläggande principer avser återanvändning av förpackningar samt materialutnyttjande och andra former av återvinning av förpackningsavfall, för att begränsa det avfall som måste bortskaffas slutligt
  för att bidra till övergången till en cirkulär ekonomi.
  ”

Ändring 37

Ändring 37

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led ba (nytt)

Artikel 1 – led 1 – led ba (nytt)

Direktiv 94/62/EG

Artikel 3 – led 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | Följande led ska läggas till:





  ”2a.
     
  biobaserad förpackning: varje förpackning som härrör från material av biologiskt ursprung, utom material som är inneslutet i geologiska formationer och/eller fossiliserat.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

Följande led ska läggas till:

Följande led ska läggas till:

”2a.
     
  biobaserad förpackning: varje förpackning som härrör från material av biologiskt ursprung, utom material som är inneslutet i geologiska formationer och/eller fossiliserat.”

Ändring 38

Ändring 38

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led c

Artikel 1 – led 1 – led c

Direktiv 94/62/EG

Artikel 3 – led 3–10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Punkterna 3–10 ska utgå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Punkterna 3–10 ska utgå.

| c) | Punkterna 3
  och 4 och 6
  –10 ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Punkterna 3
  och 4 och 6
  –10 ska utgå.

och 4 och 6

Ändring 39

Ändring 39

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led d

Artikel 1 – led 1 – led d

Direktiv 94/62/EG

Artikel 3 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”Dessutom ska de definitioner av avfall, avfallsproducent, avfallsinnehavare, avfallshantering, insamling, separat insamling, förebyggande,
  återanvändning
  , behandling, återvinning,
  förberedelse för återanvändning
  , materialåtervinning, slutlig materialåtervinningsprocess och bortskaffande som fastställs i artikel 3 i direktiv 2008/98/EG tillämpas.” | ”Dessutom ska de definitioner av avfall, avfallsproducent, avfallsinnehavare, avfallshantering, insamling, separat insamling, förebyggande,
  sortering, kommunalt avfall, industri- och affärsavfall
  , behandling, återvinning, materialåtervinning,
  organisk materialåtervinning
  , slutlig materialåtervinningsprocess
  , skräp
  och bortskaffande som fastställs i artikel 3 i direktiv 2008/98/EG tillämpas.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”Dessutom ska de definitioner av avfall, avfallsproducent, avfallsinnehavare, avfallshantering, insamling, separat insamling, förebyggande,
  återanvändning
  , behandling, återvinning,
  förberedelse för återanvändning
  , materialåtervinning, slutlig materialåtervinningsprocess och bortskaffande som fastställs i artikel 3 i direktiv 2008/98/EG tillämpas.”

återanvändning

förberedelse för återanvändning

”Dessutom ska de definitioner av avfall, avfallsproducent, avfallsinnehavare, avfallshantering, insamling, separat insamling, förebyggande,
  sortering, kommunalt avfall, industri- och affärsavfall
  , behandling, återvinning, materialåtervinning,
  organisk materialåtervinning
  , slutlig materialåtervinningsprocess
  , skräp
  och bortskaffande som fastställs i artikel 3 i direktiv 2008/98/EG tillämpas.”

sortering, kommunalt avfall, industri- och affärsavfall

organisk materialåtervinning

, skräp

Ändring 40

Ändring 40

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2

Artikel 1 – led 2

Direktiv 94/62/EG

Artikel 4 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”Dessa andra
  åtgärder
  kan bestå av nationella program, incitament genom system för
  utökat producentansvar
  i syfte att minimera förpackningarnas miljöpåverkan, eller liknande insatser vilka vid behov kan antas
  i samråd med ekonomiska aktörer och vars syfte är att sammanföra och dra nytta av de många initiativ som tagits i medlemsstaterna för att förebygga avfall. Åtgärderna ska vara förenliga med detta direktivs syften, såsom de fastställs i artikel 1.1.” | ”Medlemsstaterna ska vidta
  åtgärder
  i syfte att minimera förpackningarna miljöpåverkan och bidra till att uppnå de mål för förebyggande av avfall som fastställs i artikel 9.1 i direktiv 2008/98/EG. Sådana åtgärder ska innefatta
  utökat producentansvar
  enligt definitionen i artikel 8.1 tredje stycket och incitament för användning av återanvändbara förpackningar. |
| | Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att uppnå en varaktig minskning av förbrukningen av förpackningar som inte går att återvinna och onödiga förpackningar. Dessa åtgärder ska inte äventyra hygienen eller livsmedelssäkerheten. |
| | Dessutom får medlemsstaterna vidta andra åtgärder
  i samråd med ekonomiska aktörer
  och konsument- och miljöorganisationer
  och vars syfte är att sammanföra och dra nytta av de många initiativ som tagits i medlemsstaterna för att förebygga avfall. |
| | Åtgärderna ska vara förenliga med detta direktivs syften, såsom de fastställs i artikel 1.1. |
| | Medlemsstaterna ska använda sig av lämpliga ekonomiska instrument och andra åtgärder för att ge incitament för tillämpning av avfallshierarkin. Dessa instrument och åtgärder får också innefatta de instrument och åtgärder som anges i bilaga IVa till direktiv 2008/98/EG.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”Dessa andra
  åtgärder
  kan bestå av nationella program, incitament genom system för
  utökat producentansvar
  i syfte att minimera förpackningarnas miljöpåverkan, eller liknande insatser vilka vid behov kan antas
  i samråd med ekonomiska aktörer och vars syfte är att sammanföra och dra nytta av de många initiativ som tagits i medlemsstaterna för att förebygga avfall. Åtgärderna ska vara förenliga med detta direktivs syften, såsom de fastställs i artikel 1.1.”

”Dessa andra

kan bestå av nationella program, incitament genom system för

i syfte att minimera förpackningarnas miljöpåverkan, eller liknande insatser vilka vid behov kan antas

”Medlemsstaterna ska vidta
  åtgärder
  i syfte att minimera förpackningarna miljöpåverkan och bidra till att uppnå de mål för förebyggande av avfall som fastställs i artikel 9.1 i direktiv 2008/98/EG. Sådana åtgärder ska innefatta
  utökat producentansvar
  enligt definitionen i artikel 8.1 tredje stycket och incitament för användning av återanvändbara förpackningar.

”Medlemsstaterna ska vidta

i syfte att minimera förpackningarna miljöpåverkan och bidra till att uppnå de mål för förebyggande av avfall som fastställs i artikel 9.1 i direktiv 2008/98/EG. Sådana åtgärder ska innefatta

enligt definitionen i artikel 8.1 tredje stycket och incitament för användning av återanvändbara förpackningar.

Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att uppnå en varaktig minskning av förbrukningen av förpackningar som inte går att återvinna och onödiga förpackningar. Dessa åtgärder ska inte äventyra hygienen eller livsmedelssäkerheten.

Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att uppnå en varaktig minskning av förbrukningen av förpackningar som inte går att återvinna och onödiga förpackningar. Dessa åtgärder ska inte äventyra hygienen eller livsmedelssäkerheten.

Dessutom får medlemsstaterna vidta andra åtgärder
  i samråd med ekonomiska aktörer
  och konsument- och miljöorganisationer
  och vars syfte är att sammanföra och dra nytta av de många initiativ som tagits i medlemsstaterna för att förebygga avfall.

Dessutom får medlemsstaterna vidta andra åtgärder

och konsument- och miljöorganisationer

Åtgärderna ska vara förenliga med detta direktivs syften, såsom de fastställs i artikel 1.1.

Medlemsstaterna ska använda sig av lämpliga ekonomiska instrument och andra åtgärder för att ge incitament för tillämpning av avfallshierarkin. Dessa instrument och åtgärder får också innefatta de instrument och åtgärder som anges i bilaga IVa till direktiv 2008/98/EG.”

Medlemsstaterna ska använda sig av lämpliga ekonomiska instrument och andra åtgärder för att ge incitament för tillämpning av avfallshierarkin. Dessa instrument och åtgärder får också innefatta de instrument och åtgärder som anges i bilaga IVa till direktiv 2008/98/EG.”

Ändring 41

Ändring 41

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2a (nytt)

Artikel 1 – led 2a (nytt)

Direktiv 94/62/EG

Artikel 4 – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a) | Artikel 4.3 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

2a)

2a)

Artikel 4.3 ska ersättas med följande:

Artikel 4.3 ska ersättas med följande:

3.   
  Kommissionen
  ska
  vid behov
  lägga fram förslag för att skärpa och komplettera tillsynen över att
  de väsentliga kraven
  efterlevs
  samt för att
  se till att inga nya förpackningar släpps ut på marknaden om inte producenten vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att minska deras påverkan på miljön, utan att äventyra deras viktiga funktion.

| | 3.   
  Senast den 31 december 2020
  ska
  kommissionen
  lägga fram förslag för att
  uppdatera de väsentliga kraven, för att
  skärpa och komplettera tillsynen över att
  dessa krav
  efterlevs
  och
  se till att inga nya förpackningar släpps ut på marknaden om inte producenten vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att minska deras påverkan på miljön, utan att äventyra deras viktiga funktion.
  Kommissionen ska efter samråd med samtliga berörda parter lägga fram ett lagstiftningsförslag för uppdatering av kraven, i synnerhet för att förbättra designen för återanvändning och återvinning av hög kvalitet. |
| --- | --- |

3.   
  Senast den 31 december 2020
  ska
  kommissionen
  lägga fram förslag för att
  uppdatera de väsentliga kraven, för att
  skärpa och komplettera tillsynen över att
  dessa krav
  efterlevs
  och
  se till att inga nya förpackningar släpps ut på marknaden om inte producenten vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att minska deras påverkan på miljön, utan att äventyra deras viktiga funktion.
  Kommissionen ska efter samråd med samtliga berörda parter lägga fram ett lagstiftningsförslag för uppdatering av kraven, i synnerhet för att förbättra designen för återanvändning och återvinning av hög kvalitet.

Ändring 42

Ändring 42

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2b (nytt)

Artikel 1 – led 2b (nytt)

Direktiv 94/62/EG

Artikel 4 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2b) | I artikel 4 ska följande punkt läggas till:





  ”3a.
     
  Medlemsstaterna ska när det är fördelaktigt för miljön ur ett livscykelperspektiv uppmuntra användningen av biobaserade återvinningsbara förpackningar och komposterbara och biologiskt nedbrytbara förpackningar, genom att vidta åtgärder såsom att








  a) | främja deras användning genom bland annat användning av ekonomiska instrument, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2b)

2b)

I artikel 4 ska följande punkt läggas till:

I artikel 4 ska följande punkt läggas till:

”3a.
     
  Medlemsstaterna ska när det är fördelaktigt för miljön ur ett livscykelperspektiv uppmuntra användningen av biobaserade återvinningsbara förpackningar och komposterbara och biologiskt nedbrytbara förpackningar, genom att vidta åtgärder såsom att

a)

främja deras användning genom bland annat användning av ekonomiska instrument,

| b) | förbättra marknadsvillkoren för sådana produkter, |
| --- | --- |

b)

förbättra marknadsvillkoren för sådana produkter,

| c) | se över befintlig lagstiftning som lägger hinder i vägen för användningen av produkterna.” |
| --- | --- |

c)

se över befintlig lagstiftning som lägger hinder i vägen för användningen av produkterna.”

Ändring 43

Ändring 43

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2c (nytt)

Artikel 1 – led 2c (nytt)

Direktiv 94/62/EG

Artikel 5 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2c) | I artikel 5 ska följande titel införas:




  ”Återanvändning” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2c)

2c)

I artikel 5 ska följande titel införas:

I artikel 5 ska följande titel införas:

”Återanvändning”

”Återanvändning”

Ändring 44

Ändring 44

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2d (nytt)

Artikel 1 – led 2d (nytt)

Direktiv 94/62/EG

Artikel 5 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 2d) | Artikel 5.1 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

2d)

2d)

Artikel 5.1 ska ersättas med följande:

Artikel 5.1 ska ersättas med följande:

Medlemsstaterna
  får
  i enlighet med fördraget främja återanvändningssystem för förpackningar som kan återvändas på ett miljövänligt sätt.

får

| | ”1.   Medlemsstaterna
  ska i linje med avfallshierarkin och
  i enlighet med fördraget främja återanvändningssystem för förpackningar som kan återvändas på ett miljövänligt sätt
  , utan att det äventyrar livsmedelshygienen eller konsumentsäkerheten
  .” |
| --- | --- |

”1.   Medlemsstaterna
  ska i linje med avfallshierarkin och
  i enlighet med fördraget främja återanvändningssystem för förpackningar som kan återvändas på ett miljövänligt sätt
  , utan att det äventyrar livsmedelshygienen eller konsumentsäkerheten
  .”

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2e (nytt)

Artikel 1 – led 2e (nytt)

Direktiv 94/62/EG

Artikel 5 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2e) | I artikel 5 ska följande punkt läggas till:





  ”1a.
     
  Medlemsstaterna ska sträva efter att uppnå följande mål för återanvändning av förpackningar:








  a) | Senast den 31 december 2025 ska minst 5 viktprocent av allt förpackningsavfall återanvändas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2e)

2e)

I artikel 5 ska följande punkt läggas till:

I artikel 5 ska följande punkt läggas till:

”1a.
     
  Medlemsstaterna ska sträva efter att uppnå följande mål för återanvändning av förpackningar:

a)

Senast den 31 december 2025 ska minst 5 viktprocent av allt förpackningsavfall återanvändas.

| b) | Senast den 31 december 2030 ska minst 10 viktprocent av allt förpackningsavfall återanvändas.” |
| --- | --- |

b)

Senast den 31 december 2030 ska minst 10 viktprocent av allt förpackningsavfall återanvändas.”

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2f (nytt)

Artikel 1 – led 2f (nytt)

Direktiv 94/62/EG

Artikel 5 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2f) | I artikel 5 ska följande punkt läggas till:





  ”1b.
     
  Medlemsstaterna får för att uppmuntra återanvändning vidta bl.a. följande åtgärder:








  — | Använda pantsystem för återanvändbara förpackningsprodukter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2f)

2f)

I artikel 5 ska följande punkt läggas till:

I artikel 5 ska följande punkt läggas till:

”1b.
     
  Medlemsstaterna får för att uppmuntra återanvändning vidta bl.a. följande åtgärder:

—

Använda pantsystem för återanvändbara förpackningsprodukter.

| — | Fastställa en minimiandel återanvändningsbara förpackningar som släpps ut på marknaden varje år per förpackningsflöde. |
| --- | --- |

—

Fastställa en minimiandel återanvändningsbara förpackningar som släpps ut på marknaden varje år per förpackningsflöde.

| — | Införa lämpliga ekonomiska incitament för producenter av återanvändningsbara förpackningar.” |
| --- | --- |

—

Införa lämpliga ekonomiska incitament för producenter av återanvändningsbara förpackningar.”

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2 g (nytt)

Artikel 1 – led 2 g (nytt)

Direktiv 94/62/EG

Artikel 5 – punkt 1c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2 g) | I artikel 5 ska följande punkt läggas till:





  1c.
     
  Förpackningar och återanvända förpackningar och förpackningar som samlas in via ett pantsystem får räknas in i uppnåendet av de mål för förebyggande som fastställs i de nationella förebyggandeprogrammen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2 g)

2 g)

I artikel 5 ska följande punkt läggas till:

I artikel 5 ska följande punkt läggas till:

1c.
     
  Förpackningar och återanvända förpackningar och förpackningar som samlas in via ett pantsystem får räknas in i uppnåendet av de mål för förebyggande som fastställs i de nationella förebyggandeprogrammen.

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3 – led a

Artikel 1 – led 3 – led a

Direktiv 94/62/EG

Artikel 6 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Rubriken ska ersättas med ”Återvinning
  , återanvändning
  och materialåtervinning”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Rubriken ska ersättas med ”Återvinning
  , återanvändning
  och materialåtervinning”.

, återanvändning

| a) | Rubriken ska ersättas med ”Återvinning och materialåtervinning”. |
| --- | --- |

a)

Rubriken ska ersättas med ”Återvinning och materialåtervinning”.

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3 – led aa (nytt)

Artikel 1 – led 3 – led aa (nytt)

Direktiv 94/62/EG

Artikel 6 – punkt - 1 (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | aa) | I artikel 6 ska följande punkt - 1 införas:





  ”-1.
     
  Medlemsstaterna ska införa sorteringssystem för alla förpackningsmaterial.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

aa)

I artikel 6 ska följande punkt - 1 införas:

I artikel 6 ska följande punkt - 1 införas:

”-1.
     
  Medlemsstaterna ska införa sorteringssystem för alla förpackningsmaterial.”

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3 – led b

Artikel 1 – led 3 – led b

Direktiv 94/62/EG

Artikel 6 – punkt 1 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| f) | Senast den 31 december 2025 ska minst
  65
  viktprocent av allt förpackningsavfall
  förberedas för återanvändning eller
  materialåtervinnas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

f)

Senast den 31 december 2025 ska minst
  65
  viktprocent av allt förpackningsavfall
  förberedas för återanvändning eller
  materialåtervinnas.

65

förberedas för återanvändning eller

| f) | Senast den 31 december 2025 ska minst
  70
  viktprocent av allt förpackningsavfall
  som genererats
  materialåtervinnas. |
| --- | --- |

f)

Senast den 31 december 2025 ska minst
  70
  viktprocent av allt förpackningsavfall
  som genererats
  materialåtervinnas.

70

som genererats

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3 – led b

Artikel 1 – led 3 – led b

Direktiv 94/62/EG

Artikel 6 – punkt 1 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| g) | Senast den 31 december 2025 ska följande minimimål (i viktprocent) för
  förberedelse för återanvändning och
  materialåtervinning vara uppfyllda när det gäller följande specifika material som ingår i förpackningsavfall: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

g)

Senast den 31 december 2025 ska följande minimimål (i viktprocent) för
  förberedelse för återanvändning och
  materialåtervinning vara uppfyllda när det gäller följande specifika material som ingår i förpackningsavfall:

förberedelse för återanvändning och

| g) | Senast den 31 december 2025 ska följande minimimål (i viktprocent) för materialåtervinning vara uppfyllda när det gäller följande specifika material som ingår i förpackningsavfall: |
| --- | --- |

g)

Senast den 31 december 2025 ska följande minimimål (i viktprocent) för materialåtervinning vara uppfyllda när det gäller följande specifika material som ingår i förpackningsavfall:

| | i) | 55
  % av plast. |
| --- | --- | --- |

i)

55
  % av plast.

55

| | i) | 60
  % av plast. |
| --- | --- | --- |

i)

60
  % av plast.

60

| | ii) | 60
  % av trä. |
| --- | --- | --- |

ii)

60
  % av trä.

60

| | ii) | 65
  % av trä. |
| --- | --- | --- |

ii)

65
  % av trä.

65

| | iii) | 75
  % av järnmetall. |
| --- | --- | --- |

iii)

75
  % av järnmetall.

75

| | iii) | 80
  % av järnmetall. |
| --- | --- | --- |

iii)

80
  % av järnmetall.

80

| | iv) | 75
  % av aluminium. |
| --- | --- | --- |

iv)

75
  % av aluminium.

75

| | iv) | 80
  % av aluminium. |
| --- | --- | --- |

iv)

80
  % av aluminium.

80

| | v) | 75
  % av glas. |
| --- | --- | --- |

v)

75
  % av glas.

75

| | v) | 80
  % av glas. |
| --- | --- | --- |

v)

80
  % av glas.

80

| | vi) | 75
  % av papper och kartong. |
| --- | --- | --- |

vi)

75
  % av papper och kartong.

75

| | vi) | 90
  % av papper och kartong. |
| --- | --- | --- |

vi)

90
  % av papper och kartong.

90

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3 – led b

Artikel 1 – led 3 – led b

Direktiv 94/62/EG

Artikel 6 – punkt 1 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| h) | Senast den 31 december 2030 ska minst
  75
  viktprocent av allt förpackningsavfall
  förberedas för återanvändning eller
  materialåtervinnas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

h)

Senast den 31 december 2030 ska minst
  75
  viktprocent av allt förpackningsavfall
  förberedas för återanvändning eller
  materialåtervinnas.

75

förberedas för återanvändning eller

| h) | Senast den 31 december 2030 ska minst
  80
  viktprocent av allt förpackningsavfall
  som genererats
  materialåtervinnas. |
| --- | --- |

h)

Senast den 31 december 2030 ska minst
  80
  viktprocent av allt förpackningsavfall
  som genererats
  materialåtervinnas.

80

som genererats

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3 – led b

Artikel 1 – led 3 – led b

Direktiv 94/62/EG

Artikel 6 – punkt 1 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | Senast den 31 december 2030 ska följande minimimål (i viktprocent) för
  förberedelse för återanvändning och
  materialåtervinning vara uppfyllda när det gäller följande specifika material som ingår i förpackningsavfall: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

Senast den 31 december 2030 ska följande minimimål (i viktprocent) för
  förberedelse för återanvändning och
  materialåtervinning vara uppfyllda när det gäller följande specifika material som ingår i förpackningsavfall:

förberedelse för återanvändning och

| i) | Senast den 31 december 2030 ska följande minimimål (i viktprocent) för materialåtervinning vara uppfyllda när det gäller följande specifika material som ingår i förpackningsavfall: |
| --- | --- |

i)

Senast den 31 december 2030 ska följande minimimål (i viktprocent) för materialåtervinning vara uppfyllda när det gäller följande specifika material som ingår i förpackningsavfall:

| | i) | 75
  % av trä. |
| --- | --- | --- |

i)

75
  % av trä.

75

| | i) | 80
  % av trä. |
| --- | --- | --- |

i)

80
  % av trä.

80

| | ii) | 85
  % av järnmetall. |
| --- | --- | --- |

ii)

85
  % av järnmetall.

85

| | ii) | 90
  % av järnmetall. |
| --- | --- | --- |

ii)

90
  % av järnmetall.

90

| | iii) | 85
  % av aluminium. |
| --- | --- | --- |

iii)

85
  % av aluminium.

85

| | iii) | 90
  % av aluminium. |
| --- | --- | --- |

iii)

90
  % av aluminium.

90

| | iv) | 85
  % av glas. |
| --- | --- | --- |

iv)

85
  % av glas.

85

| | iv) | 90
  % av glas. |
| --- | --- | --- |

iv)

90
  % av glas.

90

| | v) | 85 % av papper och kartong. |
| --- | --- | --- |

v)

85 % av papper och kartong.

85 % av papper och kartong.

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3 – led c

Artikel 1 – led 3 – led c

Direktiv 94/62/EG

Artikel 6 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Förpackningsavfall som skickas till en annan medlemsstat för
  förberedelse för återanvändning,
  materialåtervinning
  eller återvinning
  i den andra medlemsstaten får tillgodoräknas för uppnåendet av de mål som anges i punkt 1 f–i endast av den medlemsstat där avfallet samlades in. | 3.   Förpackningsavfall som skickas till en annan medlemsstat för materialåtervinning i den andra medlemsstaten får tillgodoräknas för uppnåendet av de mål som anges i punkt 1 f–i endast av den medlemsstat där avfallet samlades in. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Förpackningsavfall som skickas till en annan medlemsstat för
  förberedelse för återanvändning,
  materialåtervinning
  eller återvinning
  i den andra medlemsstaten får tillgodoräknas för uppnåendet av de mål som anges i punkt 1 f–i endast av den medlemsstat där avfallet samlades in.

3.   Förpackningsavfall som skickas till en annan medlemsstat för materialåtervinning i den andra medlemsstaten får tillgodoräknas för uppnåendet av de mål som anges i punkt 1 f–i endast av den medlemsstat där avfallet samlades in.

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3 – led ca (nytt)

Artikel 1 – led 3 – led ca (nytt)

Direktiv 94/62/EG

Artikel 6 – punkt 4

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | Artikel 6.4 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

ca)

Artikel 6.4 ska ersättas med följande:

Artikel 6.4 ska ersättas med följande:

4.   Medlemsstaterna ska
  i förekommande fall
  främja att material som erhållits från materialutnyttjande av förpackningsavfall används för tillverkning av förpackningar och andra produkter genom

”4.   Medlemsstaterna ska främja att material som erhållits från materialutnyttjande av förpackningsavfall
  , när det är fördelaktigt för miljön ur ett livscykelperspektiv och i linje med avfallshierarkin,
  används för tillverkning av förpackningar och andra produkter genom

| a) | att förbättra marknadsvillkoren för material av detta slag, |
| --- | --- |

a)

att förbättra marknadsvillkoren för material av detta slag,

| a) | att förbättra marknadsvillkoren för material av detta slag, |
| --- | --- |

a)

att förbättra marknadsvillkoren för material av detta slag,

| b) | att se över befintliga bestämmelser som lägger hinder i vägen för bruket av dessa material. |
| --- | --- |

b)

att se över befintliga bestämmelser som lägger hinder i vägen för bruket av dessa material.

| b) | att se över befintliga bestämmelser som lägger hinder i vägen för bruket av dessa material, |
| --- | --- |

b)

att se över befintliga bestämmelser som lägger hinder i vägen för bruket av dessa material,

| ba) | att utnyttja lämpliga ekonomiska instrument för att skapa incitament för användning av returråvaror, som kan omfatta åtgärder som främjar produkternas innehåll av återvunnet material och tillämpning av kriterierna för hållbar upphandling, |
| --- | --- |

ba)

att utnyttja lämpliga ekonomiska instrument för att skapa incitament för användning av returråvaror, som kan omfatta åtgärder som främjar produkternas innehåll av återvunnet material och tillämpning av kriterierna för hållbar upphandling,

att utnyttja lämpliga ekonomiska instrument för att skapa incitament för användning av returråvaror, som kan omfatta åtgärder som främjar produkternas innehåll av återvunnet material och tillämpning av kriterierna för hållbar upphandling,

| bb) | att främja material som, när de återvunnits, inte utgör en fara för människors hälsa när de återvinns till material avsedda att komma i kontakt med livsmedel.” |
| --- | --- |

bb)

att främja material som, när de återvunnits, inte utgör en fara för människors hälsa när de återvinns till material avsedda att komma i kontakt med livsmedel.”

att främja material som, när de återvunnits, inte utgör en fara för människors hälsa när de återvinns till material avsedda att komma i kontakt med livsmedel.”

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3 – led d

Artikel 1 – led 3 – led d

Direktiv 94/62/EG

Artikel 6 – punkterna 5, 8 och 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | Punkterna 5
  , 8
  och 9 ska utgå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

Punkterna 5
  , 8
  och 9 ska utgå.

, 8

| d) | Punkterna 5 och 9 ska utgå. |
| --- | --- |

d)

Punkterna 5 och 9 ska utgå.

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3 – led da (nytt)

Artikel 1 – led 3 – led da (nytt)

Direktiv 94/62/EG

Artikel 6 – punkt 8

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | da) | Punkt 8 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

da)

Punkt 8 ska ersättas med följande:

Punkt 8 ska ersättas med följande:

8.   
  Kommissionen skall så snart som möjligt och senast den 30 juni 2005 till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om genomförandet av detta direktiv och dess konsekvenser för miljön och för den inre marknadens funktion. I rapporten skall hänsyn tas till de enskilda omständigheterna i varje medlemsstat. Den skall ta upp följande:

”8.   
  Senast den 31 december 2024 ska kommissionen undersöka målen i artikel 6 och framstegen mot att nå målen, med hänsyn tagen till vilken bästa praxis och vilka åtgärder medlemsstaterna tillämpar för att nå målen.

Kommissionen ska i sin bedömning överväga att fastställa följande:

Kommissionen ska i sin bedömning överväga att fastställa följande:

| a) | En utvärdering av de väsentliga kravens effektivitet, genomförande och efterlevnad. |
| --- | --- |

a)

En utvärdering av de väsentliga kravens effektivitet, genomförande och efterlevnad.

En utvärdering av de väsentliga kravens effektivitet, genomförande och efterlevnad.

| a) | Mål för andra flöden av förpackningsavfall. |
| --- | --- |

a)

Mål för andra flöden av förpackningsavfall.

Mål för andra flöden av förpackningsavfall.

| b) | Ytterligare förebyggande åtgärder för att minimera förpackningarnas konsekvenser för miljön så mycket som möjligt utan att äventyra deras viktiga funktion. |
| --- | --- |

b)

Ytterligare förebyggande åtgärder för att minimera förpackningarnas konsekvenser för miljön så mycket som möjligt utan att äventyra deras viktiga funktion.

Ytterligare förebyggande åtgärder för att minimera förpackningarnas konsekvenser för miljön så mycket som möjligt utan att äventyra deras viktiga funktion.

| b) | Separata mål för hushållens förpackningsavfall, affärsavfall och industriellt förpackningsavfall. |
| --- | --- |

b)

Separata mål för hushållens förpackningsavfall, affärsavfall och industriellt förpackningsavfall.

Separata mål för hushållens förpackningsavfall, affärsavfall och industriellt förpackningsavfall.

| c) | Eventuellt utarbetande av en miljöindikator för förpackningar för att göra det enklare och effektivare att förebygga förpackningsavfall. |
| --- | --- |

c)

Eventuellt utarbetande av en miljöindikator för förpackningar för att göra det enklare och effektivare att förebygga förpackningsavfall.

Eventuellt utarbetande av en miljöindikator för förpackningar för att göra det enklare och effektivare att förebygga förpackningsavfall.

För detta ändamål ska kommissionen utarbeta en rapport, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag, som ska översändas till Europaparlamentet och rådet.”

För detta ändamål ska kommissionen utarbeta en rapport, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag, som ska översändas till Europaparlamentet och rådet.”

| d) | Eventuella planer för förebyggande av förpackningsavfall. |
| --- | --- |

d)

Eventuella planer för förebyggande av förpackningsavfall.

Eventuella planer för förebyggande av förpackningsavfall.

| e) | Främjande av återanvändning och framför allt en jämförelse av kostnaden för och nyttan av återanvändning respektive materialutnyttjande. |
| --- | --- |

e)

Främjande av återanvändning och framför allt en jämförelse av kostnaden för och nyttan av återanvändning respektive materialutnyttjande.

Främjande av återanvändning och framför allt en jämförelse av kostnaden för och nyttan av återanvändning respektive materialutnyttjande.

| f) | Producentansvar inbegripet dess finansiella aspekter. |
| --- | --- |

f)

Producentansvar inbegripet dess finansiella aspekter.

Producentansvar inbegripet dess finansiella aspekter.

| g) | Satsningar på att ytterligare minska förekomsten av och, om så är lämpligt, slutligen fasa ut tungmetaller och andra farliga ämnen i förpackningar till 2010. |
| --- | --- |

g)

Satsningar på att ytterligare minska förekomsten av och, om så är lämpligt, slutligen fasa ut tungmetaller och andra farliga ämnen i förpackningar till 2010.

Satsningar på att ytterligare minska förekomsten av och, om så är lämpligt, slutligen fasa ut tungmetaller och andra farliga ämnen i förpackningar till 2010.

Rapporten skall när så är lämpligt åtföljas av förslag till översyn av de berörda bestämmelserna i detta direktiv, såvida inte sådana förslag redan har lagts fram.

Rapporten skall när så är lämpligt åtföljas av förslag till översyn av de berörda bestämmelserna i detta direktiv, såvida inte sådana förslag redan har lagts fram.

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Direktiv 94/62/EG

Artikel 6a – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”1.   Vid beräkningen av om målen i artikel 6.1 f–i har uppnåtts
  gäller följande: | ”1.   Vid beräkningen av om målen i artikel 6.1 f–i har uppnåtts
  ska vikten
  av återvunnet förpackningsavfall vara vikten av det avfall som når den slutliga materialåtervinningsprocessen
  under ett visst år
  . |
| a) | Vikten
  av återvunnet förpackningsavfall
  ska
  vara vikten av det avfall som når den slutliga materialåtervinningsprocessen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”1.   Vid beräkningen av om målen i artikel 6.1 f–i har uppnåtts
  gäller följande:

”1.   Vid beräkningen av om målen i artikel 6.1 f–i har uppnåtts
  ska vikten
  av återvunnet förpackningsavfall vara vikten av det avfall som når den slutliga materialåtervinningsprocessen
  under ett visst år
  .

a)

Vikten
  av återvunnet förpackningsavfall
  ska
  vara vikten av det avfall som når den slutliga materialåtervinningsprocessen.

Vikten

ska

| b) | Vikten av förpackningsavfall som förberetts för återanvändning ska förstås som vikten av förpackningsavfall som har återvunnits eller samlats in av en erkänd aktör inom förberedelse för återanvändning och som har genomgått all nödvändig kontroll, rengöring och reparation för att möjliggöra återanvändning utan ytterligare sortering eller förbehandling. |
| --- | --- |

b)

Vikten av förpackningsavfall som förberetts för återanvändning ska förstås som vikten av förpackningsavfall som har återvunnits eller samlats in av en erkänd aktör inom förberedelse för återanvändning och som har genomgått all nödvändig kontroll, rengöring och reparation för att möjliggöra återanvändning utan ytterligare sortering eller förbehandling.

Vikten av förpackningsavfall som förberetts för återanvändning ska förstås som vikten av förpackningsavfall som har återvunnits eller samlats in av en erkänd aktör inom förberedelse för återanvändning och som har genomgått all nödvändig kontroll, rengöring och reparation för att möjliggöra återanvändning utan ytterligare sortering eller förbehandling.

| c) | Medlemsstaterna får inbegripa produkter och komponenter som förberetts för återanvändning av erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning eller genom erkända pantsystem. För beräkningen av den justerade andelen förpackningsavfall som förberetts för återanvändning eller materialåtervunnits, med beaktande av vikten av de produkter och komponenter som förberetts för återanvändning, ska medlemsstaterna använda kontrollerade uppgifter från aktörerna och tillämpa den formel som anges i bilaga IV. |
| --- | --- |

c)

Medlemsstaterna får inbegripa produkter och komponenter som förberetts för återanvändning av erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning eller genom erkända pantsystem. För beräkningen av den justerade andelen förpackningsavfall som förberetts för återanvändning eller materialåtervunnits, med beaktande av vikten av de produkter och komponenter som förberetts för återanvändning, ska medlemsstaterna använda kontrollerade uppgifter från aktörerna och tillämpa den formel som anges i bilaga IV.

Medlemsstaterna får inbegripa produkter och komponenter som förberetts för återanvändning av erkända aktörer inom förberedelse för återanvändning eller genom erkända pantsystem. För beräkningen av den justerade andelen förpackningsavfall som förberetts för återanvändning eller materialåtervunnits, med beaktande av vikten av de produkter och komponenter som förberetts för återanvändning, ska medlemsstaterna använda kontrollerade uppgifter från aktörerna och tillämpa den formel som anges i bilaga IV.

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Direktiv 94/62/EG

Artikel 6a – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen ska senast den 31 december 2018 anmoda de europeiska standardiseringsorganisationerna att utveckla europeiska kvalitetsstandarder för både avfall som förs in i den slutliga materialåtervinningsprocessen och för sekundära råvaror, i synnerhet för plast, utgående från bästa tillgängliga praxis. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Kommissionen ska senast den 31 december 2018 anmoda de europeiska standardiseringsorganisationerna att utveckla europeiska kvalitetsstandarder för både avfall som förs in i den slutliga materialåtervinningsprocessen och för sekundära råvaror, i synnerhet för plast, utgående från bästa tillgängliga praxis.

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Direktiv 94/62/EG

Artikel 6a – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   För att säkerställa harmoniserade villkor för tillämpningen av punkt 1
  b och c och bilaga IV
  ska kommissionen i enlighet med artikel 21a anta delegerade akter
  som fastställer
  lägstanivåer för kvalitetskrav och operativa krav för fastställande av
  erkända
  aktörer inom
  förberedelse för återanvändning och av erkända pantsystem
  , inklusive särskilda regler för insamling, kontroll och rapportering av uppgifter. | 2.   För att säkerställa harmoniserade villkor för tillämpningen av punkt 1 ska kommissionen i enlighet med artikel 21a anta delegerade akter
  för att komplettera detta direktiv och fastställa
  lägstanivåer för kvalitetskrav och operativa krav för fastställande av aktörer inom
  slutlig materialåtervinning
  , inklusive särskilda regler för insamling
  , spårbarhet
  , kontroll och rapportering av uppgifter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   För att säkerställa harmoniserade villkor för tillämpningen av punkt 1
  b och c och bilaga IV
  ska kommissionen i enlighet med artikel 21a anta delegerade akter
  som fastställer
  lägstanivåer för kvalitetskrav och operativa krav för fastställande av
  erkända
  aktörer inom
  förberedelse för återanvändning och av erkända pantsystem
  , inklusive särskilda regler för insamling, kontroll och rapportering av uppgifter.

2.   För att säkerställa harmoniserade villkor för tillämpningen av punkt 1 ska kommissionen i enlighet med artikel 21a anta delegerade akter
  för att komplettera detta direktiv och fastställa
  lägstanivåer för kvalitetskrav och operativa krav för fastställande av aktörer inom
  slutlig materialåtervinning
  , inklusive särskilda regler för insamling
  , spårbarhet
  , kontroll och rapportering av uppgifter.

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Direktiv 94/62/EG

Artikel 6a – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska undersöka möjligheten att göra rapporteringen i fråga om kompositförpackningar förenlig med kraven i detta direktiv, och vid behov föreslå åtgärder för detta. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Kommissionen ska undersöka möjligheten att göra rapporteringen i fråga om kompositförpackningar förenlig med kraven i detta direktiv, och vid behov föreslå åtgärder för detta.

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Direktiv 94/62/EG

Artikel 6a – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   
  Genom undantag från punkt 1 får vikten av utgående avfall efter sortering rapporteras som vikten av det materialåtervunna förpackningsavfallet, under förutsättning att | utgår |
| a) | sådant utgående avfall skickas till en slutlig materialåtervinningsprocess, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   
  Genom undantag från punkt 1 får vikten av utgående avfall efter sortering rapporteras som vikten av det materialåtervunna förpackningsavfallet, under förutsättning att

utgår

utgår

a)

sådant utgående avfall skickas till en slutlig materialåtervinningsprocess,

sådant utgående avfall skickas till en slutlig materialåtervinningsprocess,

| b) | vikten av de material eller ämnen som inte genomgår en slutlig materialåtervinningsprocess och som bortskaffas eller utnyttjas för energiåtervinning understiger 10 % av den totala vikt som redovisas som materialåtervunnen. |
| --- | --- |

b)

vikten av de material eller ämnen som inte genomgår en slutlig materialåtervinningsprocess och som bortskaffas eller utnyttjas för energiåtervinning understiger 10 % av den totala vikt som redovisas som materialåtervunnen.

vikten av de material eller ämnen som inte genomgår en slutlig materialåtervinningsprocess och som bortskaffas eller utnyttjas för energiåtervinning understiger 10 % av den totala vikt som redovisas som materialåtervunnen.

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Direktiv 94/62/EG

Artikel 6a – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   
  Medlemsstaterna ska
  inrätta ett effektivt system för kvalitetskontroll och spårbarhet av förpackningsavfall för att säkerställa att
  villkoren
  i punkt
  3 a och b är uppfyllda
  . Detta system kan bestå av elektroniska register inrättade i enlighet med artikel 35.4 i direktiv 2008/98/EG, tekniska specifikationer av kvalitetskraven för sorterat avfall eller någon motsvarande åtgärd för att säkerställa tillförlitligheten och exaktheten hos insamlade uppgifter om återvunnet avfall. | 4.   
  I enlighet med de delegerade akter som antagits enligt punkt 2 ska medlemsstaterna
  inrätta ett effektivt system för kvalitetskontroll och spårbarhet av kommunalt avfall för att säkerställa att
  bestämmelserna
  i punkt 1
  följs
  . Detta system kan bestå av elektroniska register inrättade i enlighet med artikel 35.4 i direktiv 2008/98/EG, tekniska specifikationer av kvalitetskraven för sorterat avfall eller någon motsvarande åtgärd för att säkerställa tillförlitligheten och exaktheten hos insamlade uppgifter om återvunnet avfall.
  Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om vilket system som valts för kvalitetskontroll och spårbarhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   
  Medlemsstaterna ska
  inrätta ett effektivt system för kvalitetskontroll och spårbarhet av förpackningsavfall för att säkerställa att
  villkoren
  i punkt
  3 a och b är uppfyllda
  . Detta system kan bestå av elektroniska register inrättade i enlighet med artikel 35.4 i direktiv 2008/98/EG, tekniska specifikationer av kvalitetskraven för sorterat avfall eller någon motsvarande åtgärd för att säkerställa tillförlitligheten och exaktheten hos insamlade uppgifter om återvunnet avfall.

4.   
  I enlighet med de delegerade akter som antagits enligt punkt 2 ska medlemsstaterna
  inrätta ett effektivt system för kvalitetskontroll och spårbarhet av kommunalt avfall för att säkerställa att
  bestämmelserna
  i punkt 1
  följs
  . Detta system kan bestå av elektroniska register inrättade i enlighet med artikel 35.4 i direktiv 2008/98/EG, tekniska specifikationer av kvalitetskraven för sorterat avfall eller någon motsvarande åtgärd för att säkerställa tillförlitligheten och exaktheten hos insamlade uppgifter om återvunnet avfall.
  Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om vilket system som valts för kvalitetskontroll och spårbarhet.

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Direktiv 94/62/EG

Artikel 6a – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Vid beräkningen av om de mål som anges i artikel 6.1 f–i har uppnåtts får medlemsstaterna räkna in den materialåtervinning av metaller som sker i samband med förbränning, i förhållande till andelen förpackningsavfall som förbränns, under förutsättning att de återvunna metallerna uppfyller vissa kvalitetskrav. Medlemsstaterna ska använda den gemensamma metod som fastställts i enlighet med artikel 11a.6 i direktiv 2008/98/EG. | 5.   Vid beräkningen av om de mål som anges i artikel 6.1 f–i har uppnåtts får medlemsstaterna räkna in den materialåtervinning av metaller som sker i samband med förbränning
  eller samförbränning endast om avfallet har sorterats innan förbränningen eller om skyldigheten att införa separat insamling av papper, metall, plast, glas och bioavfall har fullgjorts
  , i förhållande till andelen förpackningsavfall som förbränns
  eller samförbränns
  , under förutsättning att de återvunna metallerna uppfyller vissa kvalitetskrav. Medlemsstaterna ska använda den gemensamma metod som fastställts i enlighet med artikel 11a.6 i direktiv 2008/98/EG.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Vid beräkningen av om de mål som anges i artikel 6.1 f–i har uppnåtts får medlemsstaterna räkna in den materialåtervinning av metaller som sker i samband med förbränning, i förhållande till andelen förpackningsavfall som förbränns, under förutsättning att de återvunna metallerna uppfyller vissa kvalitetskrav. Medlemsstaterna ska använda den gemensamma metod som fastställts i enlighet med artikel 11a.6 i direktiv 2008/98/EG.

5.   Vid beräkningen av om de mål som anges i artikel 6.1 f–i har uppnåtts får medlemsstaterna räkna in den materialåtervinning av metaller som sker i samband med förbränning
  eller samförbränning endast om avfallet har sorterats innan förbränningen eller om skyldigheten att införa separat insamling av papper, metall, plast, glas och bioavfall har fullgjorts
  , i förhållande till andelen förpackningsavfall som förbränns
  eller samförbränns
  , under förutsättning att de återvunna metallerna uppfyller vissa kvalitetskrav. Medlemsstaterna ska använda den gemensamma metod som fastställts i enlighet med artikel 11a.6 i direktiv 2008/98/EG.”

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5

Artikel 1 – led 5

Direktiv 94/62/EG

Artikel 6b – punkt 1 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | Exempel på bästa praxis som används i hela unionen och som kan ge vägledning för arbetet med att uppnå målen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

Exempel på bästa praxis som används i hela unionen och som kan ge vägledning för arbetet med att uppnå målen.

Exempel på bästa praxis som används i hela unionen och som kan ge vägledning för arbetet med att uppnå målen.

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5

Artikel 1 – led 5

Direktiv 94/62/EG

Artikel 6b – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Vid behov ska de rapporter som avses i punkt 1 behandla uppfyllandet av andra krav i detta direktiv än de som avses i punkt 1, inbegripet prognoser om hur det går med uppnåendet av målen i de avfallsförebyggande programmen och mängden kommunalt avfall, procentuellt sett och per capita, som bortskaffas eller blir föremål för energiåtervinning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Vid behov ska de rapporter som avses i punkt 1 behandla uppfyllandet av andra krav i detta direktiv än de som avses i punkt 1, inbegripet prognoser om hur det går med uppnåendet av målen i de avfallsförebyggande programmen och mängden kommunalt avfall, procentuellt sett och per capita, som bortskaffas eller blir föremål för energiåtervinning.

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5a (nytt)

Artikel 1 – led 5a (nytt)

Direktiv 94/62/EG

Artikel 7 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a) | Artikel 7.1 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

5a)

5a)

Artikel 7.1 ska ersättas med följande:

Artikel 7.1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska för att uppfylla de mål som fastställs i detta direktiv vidta de åtgärder som är nödvändiga för att införa system som säkerställer att

”1.   Medlemsstaterna ska för att uppfylla de mål som fastställs i detta direktiv vidta de åtgärder som är nödvändiga för att införa system som säkerställer
  och ger incitament för
  att

| a) | använt förpackningsmaterial eller förpackningsavfall returneras eller samlas in från konsumenten, andra slutliga användare eller från avfallsflödet och kanaliseras till det lämpligaste alternativet för avfallshantering, |
| --- | --- |

a)

använt förpackningsmaterial eller förpackningsavfall returneras eller samlas in från konsumenten, andra slutliga användare eller från avfallsflödet och kanaliseras till det lämpligaste alternativet för avfallshantering,

| a) | använt förpackningsmaterial eller förpackningsavfall returneras eller samlas in från konsumenten, andra slutliga användare eller från avfallsflödet och kanaliseras till det lämpligaste alternativet för avfallshantering, |
| --- | --- |

a)

använt förpackningsmaterial eller förpackningsavfall returneras eller samlas in från konsumenten, andra slutliga användare eller från avfallsflödet och kanaliseras till det lämpligaste alternativet för avfallshantering,

| b) | insamlade förpackningar eller förpackningsavfall återanvänds eller återvinns, inbegripet materialutnyttjande, |
| --- | --- |

b)

insamlade förpackningar eller förpackningsavfall återanvänds eller återvinns, inbegripet materialutnyttjande,

| b) | insamlade förpackningar eller förpackningsavfall återanvänds eller återvinns, inbegripet materialutnyttjande. |
| --- | --- |

b)

insamlade förpackningar eller förpackningsavfall återanvänds eller återvinns, inbegripet materialutnyttjande.

Dessa system skall vara öppna för de ekonomiska aktörerna i de berörda sektorerna och för de behöriga myndigheterna. De skall även gälla för importerade produkter på icke-diskriminerande villkor, inklusive de närmare bestämmelserna om tillgång till systemen och eventuella avgifter i samband härmed. Systemen skall vara så utformade att handelshinder eller snedvridning av konkurrensen undviks i enlighet med fördraget.”

Dessa system skall vara öppna för de ekonomiska aktörerna i de berörda sektorerna och för de behöriga myndigheterna. De skall även gälla för importerade produkter på icke-diskriminerande villkor, inklusive de närmare bestämmelserna om tillgång till systemen och eventuella avgifter i samband härmed. Systemen skall vara så utformade att handelshinder eller snedvridning av konkurrensen undviks i enlighet med fördraget.”

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5b (nytt)

Artikel 1 – led 5b (nytt)

Direktiv 94/62/EG

Artikel 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5b) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5b)

5b)

Följande artikel ska införas:

Följande artikel ska införas:

”Artikel 7a

”Artikel 7a

Särskilda åtgärder för retur- och insamlingssystem

Särskilda åtgärder för retur- och insamlingssystem

Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att inrätta

Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att inrätta

| a) | separat insamling av åtminstone förpackningar eller förpackningsavfall som består av papper, metall, plast eller glas, |
| --- | --- |

a)

separat insamling av åtminstone förpackningar eller förpackningsavfall som består av papper, metall, plast eller glas,

separat insamling av åtminstone förpackningar eller förpackningsavfall som består av papper, metall, plast eller glas,

| b) | insamling av kompositförpackningar i den mening som avses i kommissionens beslut 2005/270/EG genom befintliga insamlingssystem som uppfyller kvalitetsstandarderna för slutlig materialåtervinning.” |
| --- | --- |

b)

insamling av kompositförpackningar i den mening som avses i kommissionens beslut 2005/270/EG genom befintliga insamlingssystem som uppfyller kvalitetsstandarderna för slutlig materialåtervinning.”

insamling av kompositförpackningar i den mening som avses i kommissionens beslut 2005/270/EG genom befintliga insamlingssystem som uppfyller kvalitetsstandarderna för slutlig materialåtervinning.”

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5c (nytt)

Artikel 1 – led 5c (nytt)

Direktiv 94/62/EG

Artikel 8 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 5c) | Artikel 8.2 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

5c)

5c)

Artikel 8.2 ska ersättas med följande:

Artikel 8.2 ska ersättas med följande:

”2.   I syfte att underlätta insamling, återanvändning och återvinning, inbegripet materialutnyttjande, ska förpackningar vara försedda med uppgift om vilka förpackningsmaterial som har använts, så att den berörda industrin kan identifiera och klassificera dem på grundval av kommissionens beslut 97/129/EG (1).

”2.   I syfte att underlätta insamling, återanvändning och återvinning, inbegripet materialutnyttjande, ska förpackningar
  innehålla information som är användbar för detta syfte. I synnerhet ska förpackningar
  vara försedda med uppgift om vilka förpackningsmaterial som har använts, så att den berörda industrin kan identifiera och klassificera dem på grundval av kommissionens beslut 97/129/EG (1).

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 7 – led d

Artikel 1 – led 7 – led d

Direktiv 94/62/EG

Artikel 12 – punkt 3a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”3a.   Medlemsstaterna ska för varje kalenderår rapportera uppgifter om uppnåendet av de mål som fastställs i artikel 6.1 a–i till kommissionen. De ska
  rapportera dessa uppgifter
  elektroniskt inom
  18
  månader från utgången av det rapporteringsår för vilket uppgifterna samlats in. | ”3a.   Medlemsstaterna ska för varje kalenderår rapportera uppgifter om uppnåendet av de mål som fastställs i artikel 6.1 a–i till kommissionen. De ska
  samla in och behandla uppgifterna i enlighet med den gemensamma metod som avses i punkt 3d och rapportera dem
  elektroniskt inom
  12
  månader från utgången av det rapporteringsår för vilket uppgifterna samlats in. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”3a.   Medlemsstaterna ska för varje kalenderår rapportera uppgifter om uppnåendet av de mål som fastställs i artikel 6.1 a–i till kommissionen. De ska
  rapportera dessa uppgifter
  elektroniskt inom
  18
  månader från utgången av det rapporteringsår för vilket uppgifterna samlats in.

”3a.   Medlemsstaterna ska för varje kalenderår rapportera uppgifter om uppnåendet av de mål som fastställs i artikel 6.1 a–i till kommissionen. De ska
  samla in och behandla uppgifterna i enlighet med den gemensamma metod som avses i punkt 3d och rapportera dem
  elektroniskt inom
  12
  månader från utgången av det rapporteringsår för vilket uppgifterna samlats in.

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 7 – led d

Artikel 1 – led 7 – led d

Direktiv 94/62/EG

Artikel 12 – punkt 3a – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Uppgifterna ska rapporteras i det format som fastställts av kommissionen i enlighet med punkt 3d. Den första rapporteringen ska omfatta uppgifter för perioden från och med den 1 januari [ange år då detta direktiv träder i kraft + 1 år] till och med den 31 december [ange år då detta direktiv träder i kraft + 1 år]. | Uppgifterna ska
  samlas in och behandlas med hjälp av den gemensamma metoden som avses i punkt 3d och
  rapporteras i det format som fastställts av kommissionen i enlighet med punkt 3d. Den första rapporteringen
  om målen i artikel 6 f–i
  ska omfatta uppgifter för perioden från och med den 1 januari [ange år då detta direktiv träder i kraft + 1 år] till och med den 31 december [ange år då detta direktiv träder i kraft + 1 år]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Uppgifterna ska rapporteras i det format som fastställts av kommissionen i enlighet med punkt 3d. Den första rapporteringen ska omfatta uppgifter för perioden från och med den 1 januari [ange år då detta direktiv träder i kraft + 1 år] till och med den 31 december [ange år då detta direktiv träder i kraft + 1 år].

Uppgifterna ska
  samlas in och behandlas med hjälp av den gemensamma metoden som avses i punkt 3d och
  rapporteras i det format som fastställts av kommissionen i enlighet med punkt 3d. Den första rapporteringen
  om målen i artikel 6 f–i
  ska omfatta uppgifter för perioden från och med den 1 januari [ange år då detta direktiv träder i kraft + 1 år] till och med den 31 december [ange år då detta direktiv träder i kraft + 1 år].

samlas in och behandlas med hjälp av den gemensamma metoden som avses i punkt 3d och

om målen i artikel 6 f–i

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 7 – led d

Artikel 1 – led 7 – led d

Direktiv 94/62/EG

Artikel 12 – punkt 3c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3c.   Kommissionen ska granska de uppgifter rapporteras i enlighet med denna artikel och offentliggöra en rapport om resultaten av granskningen.
  Rapporten
  ska omfatta en bedömning av hur insamlingen av uppgifter är organiserad, av de uppgiftskällor och metoder som används i medlemsstaterna
  samt av
  uppgifternas fullständighet, tillförlitlighet, aktualitet och
  konsekvens
  . Bedömningen kan innefatta särskilda rekommendationer om förbättringar. Rapporten ska sammanställas vart tredje år. | 3c.   Kommissionen ska granska de uppgifter rapporteras i enlighet med denna artikel och offentliggöra en rapport om resultaten av granskningen.
  Tills den gemensamma metoden för insamling och behandling av uppgifter, som avses i punkt 3d, har fastställts
  ska
  rapporten
  omfatta en bedömning av hur insamlingen av uppgifter är organiserad och av de uppgiftskällor och metoder som används i medlemsstaterna
  . Kommissionen ska också bedöma
  uppgifternas fullständighet, tillförlitlighet, aktualitet och
  enhetlighet
  . Bedömningen kan innefatta särskilda rekommendationer om förbättringar. Rapporten ska sammanställas
  nio månader efter den första rapporteringen av uppgifter från medlemsstaterna och därefter
  vart tredje år. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3c.   Kommissionen ska granska de uppgifter rapporteras i enlighet med denna artikel och offentliggöra en rapport om resultaten av granskningen.
  Rapporten
  ska omfatta en bedömning av hur insamlingen av uppgifter är organiserad, av de uppgiftskällor och metoder som används i medlemsstaterna
  samt av
  uppgifternas fullständighet, tillförlitlighet, aktualitet och
  konsekvens
  . Bedömningen kan innefatta särskilda rekommendationer om förbättringar. Rapporten ska sammanställas vart tredje år.

3c.   Kommissionen ska granska de uppgifter rapporteras i enlighet med denna artikel och offentliggöra en rapport om resultaten av granskningen.
  Tills den gemensamma metoden för insamling och behandling av uppgifter, som avses i punkt 3d, har fastställts
  ska
  rapporten
  omfatta en bedömning av hur insamlingen av uppgifter är organiserad och av de uppgiftskällor och metoder som används i medlemsstaterna
  . Kommissionen ska också bedöma
  uppgifternas fullständighet, tillförlitlighet, aktualitet och
  enhetlighet
  . Bedömningen kan innefatta särskilda rekommendationer om förbättringar. Rapporten ska sammanställas
  nio månader efter den första rapporteringen av uppgifter från medlemsstaterna och därefter
  vart tredje år.

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 7 – led d

Artikel 1 – led 7 – led d

Direktiv 94/62/EG

Artikel 12 – punkt 3ca (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3ca.
     
  Kommissionen ska i rapporten inkludera information om genomförandet av direktivet som helhet och bedöma dess påverkan på människors hälsa, miljön och den inre marknaden. I förekommande fall ska rapporten åtföljas av ett förslag om översyn av detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3ca.
     
  Kommissionen ska i rapporten inkludera information om genomförandet av direktivet som helhet och bedöma dess påverkan på människors hälsa, miljön och den inre marknaden. I förekommande fall ska rapporten åtföljas av ett förslag om översyn av detta direktiv.

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 7 – led d

Artikel 1 – led 7 – led d

Direktiv 94/62/EG

Artikel 12 – punkt 3d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3d.   Kommissionen ska anta
  genomförandeakter som fastställer
  formatet för rapportering av uppgifter i enlighet med punkt 3a.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses
  i 
  artikel 21.2
  .” | 3d.   Kommissionen ska anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 38a för att komplettera detta direktiv och fastställa den gemensamma metoden för insamling och behandling av uppgifter och
  formatet för rapportering av uppgifter i enlighet med punkt 3a. ” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3d.   Kommissionen ska anta
  genomförandeakter som fastställer
  formatet för rapportering av uppgifter i enlighet med punkt 3a.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses
  i 
  artikel 21.2
  .”

3d.   Kommissionen ska anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 38a för att komplettera detta direktiv och fastställa den gemensamma metoden för insamling och behandling av uppgifter och
  formatet för rapportering av uppgifter i enlighet med punkt 3a. ”

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 12

Artikel 1 – led 12

Direktiv 94/62/EG

Artikel 21a – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 6a.2, 11.3, 19.2 och 20 ska ges till kommissionen från och med den [ange dag då detta direktiv träder i kraft] och tills vidare. | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 6a.2, 11.3,
  12.3d,
  19.2 och 20 ska ges till kommissionen från och med den [ange dag då detta direktiv träder i kraft] och tills vidare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 6a.2, 11.3, 19.2 och 20 ska ges till kommissionen från och med den [ange dag då detta direktiv träder i kraft] och tills vidare.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 6a.2, 11.3,
  12.3d,
  19.2 och 20 ska ges till kommissionen från och med den [ange dag då detta direktiv träder i kraft] och tills vidare.

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 12 – led 3

Artikel 1 – led 12 – led 3

Direktiv 94/62/EG

Artikel 21a – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 6a.2, 11.3, 19.2 och 20 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. | 3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 6a.2, 11.3,
  12.3d,
  19.2 och 20 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 6a.2, 11.3, 19.2 och 20 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 6a.2, 11.3,
  12.3d,
  19.2 och 20 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 12

Artikel 1 – led 12

Direktiv 94/62/EG

Artikel 21a – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 6a.2, 11.3, 19.2 och 20 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.” | 5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 6a.2, 11.3,
  12.3d,
  19.2 och 20 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 6a.2, 11.3, 19.2 och 20 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 6a.2, 11.3,
  12.3d,
  19.2 och 20 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 12a (nytt)

Artikel 1 – led 12a (nytt)

Direktiv 94/62/EG

Bilaga II

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 12a) | Bilaga II till direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall ska ersättas i enlighet med bilagan till det här direktivet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

12a)

12a)

Bilaga II till direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall ska ersättas i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Bilaga II till direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall ska ersättas i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 14

Artikel 1 – punkt 1 – led 14

Direktiv 94/62/EG

Bilaga IV

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 14) | En bilaga IV ska läggas till i direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall, i enlighet med bilagan till det här direktivet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

14)

En bilaga IV ska läggas till i direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall, i enlighet med bilagan till det här direktivet.

En bilaga IV ska läggas till i direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall, i enlighet med bilagan till det här direktivet.

utgår

utgår

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – led - 1 (ny)

Bilaga – led - 1 (ny)

Direktiv 94/62/EG

Bilaga II – led 1 – strecksats 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | -1) | I punkt 1 i bilaga II ska första strecksatsen ändras enligt följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

-1)

-1)

I punkt 1 i bilaga II ska första strecksatsen ändras enligt följande:

I punkt 1 i bilaga II ska första strecksatsen ändras enligt följande:

| — | Förpackningar skall utformas, framställas och saluföras på ett sådant sätt de kan återanvändas eller återvinnas, även materialutnyttjas, och så att inverkan på miljön minskas så mycket som möjligt i samband med bortskaffandet av förpackningsavfall eller restprodukter från hantering av förpackningsavfall. |
| --- | --- |

—

Förpackningar skall utformas, framställas och saluföras på ett sådant sätt de kan återanvändas eller återvinnas, även materialutnyttjas, och så att inverkan på miljön minskas så mycket som möjligt i samband med bortskaffandet av förpackningsavfall eller restprodukter från hantering av förpackningsavfall.

| | ”— | Förpackningar ska utformas, framställas och saluföras på ett sådant sätt de kan återanvändas eller återvinnas, även materialutnyttjas
  – i linje med avfallshierarkin –
  och så att inverkan på miljön minskas så mycket som möjligt i samband med bortskaffandet av förpackningsavfall eller restprodukter från hantering av förpackningsavfall.” |
| --- | --- | --- |

”—

Förpackningar ska utformas, framställas och saluföras på ett sådant sätt de kan återanvändas eller återvinnas, även materialutnyttjas
  – i linje med avfallshierarkin –
  och så att inverkan på miljön minskas så mycket som möjligt i samband med bortskaffandet av förpackningsavfall eller restprodukter från hantering av förpackningsavfall.”

– i linje med avfallshierarkin –

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – led - 1a (ny)

Bilaga – led - 1a (ny)

Direktiv 94/62/EG

Bilaga II – led 1 – strecksats 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | -1a) | I bilaga II.1 ska följande strecksats 1a införas:








  ”— | Förpackningar ska framställas på ett sådant sätt att deras koldioxidavtryck minimeras, inbegripet genom användning av biologiskt nedbrytbara och hållbara biobaserade material.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

-1a)

-1a)

I bilaga II.1 ska följande strecksats 1a införas:

I bilaga II.1 ska följande strecksats 1a införas:

”—

Förpackningar ska framställas på ett sådant sätt att deras koldioxidavtryck minimeras, inbegripet genom användning av biologiskt nedbrytbara och hållbara biobaserade material.”

Förpackningar ska framställas på ett sådant sätt att deras koldioxidavtryck minimeras, inbegripet genom användning av biologiskt nedbrytbara och hållbara biobaserade material.”

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – led - 1b (ny)

Bilaga – led - 1b (ny)

Direktiv 94/62/EG

Bilaga II – led 3 – led c

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | -1b) | I bilaga II ska punkt 3 c ändras enligt följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

-1b)

-1b)

I bilaga II ska punkt 3 c ändras enligt följande:

I bilaga II ska punkt 3 c ändras enligt följande:

| c) | Förpackningar som kan återvinnas genom kompostering |
| --- | --- |

c)

Förpackningar som kan återvinnas genom kompostering

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Förpackningsavfall som bearbetas för kompostering skall vara biologiskt nedbrytbart i sådan grad att det inte hindrar separat insamling och den komposteringsprocess eller -aktivitet som avfallet underkastas.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – led - 1c (ny)

Bilaga – led - 1c (ny)

Direktiv 94/62/EG

Bilaga II – led 3 – led d

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | -1c) | I bilaga II ska punkt 3 d ändras enligt följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

-1c)

-1c)

I bilaga II ska punkt 3 d ändras enligt följande:

I bilaga II ska punkt 3 d ändras enligt följande:

| d) | Biologiskt nedbrytbara förpackningar |
| --- | --- |

d)

Biologiskt nedbrytbara förpackningar

| ”d) | Biologiskt nedbrytbara förpackningar |
| --- | --- |

”d)

Biologiskt nedbrytbara förpackningar

Biologiskt nedbrytbart förpackningsavfall skall vara av sådan art att det kan underkastas fysisk, kemisk, termisk eller biologisk nedbrytning på ett sådant sätt att det mesta av den färdiga komposten slutligen bryts ned till koldioxid, biomassa och vatten.

Biologiskt nedbrytbart förpackningsavfall skall vara av sådan art att det kan underkastas fysisk, kemisk, termisk eller biologisk nedbrytning på ett sådant sätt att det mesta av den färdiga komposten slutligen bryts ned till koldioxid, biomassa och vatten.
  Plastförpackningar som är nedbrytbara genom oxidation ska inte anses vara biologiskt nedbrytbara.”

Plastförpackningar som är nedbrytbara genom oxidation ska inte anses vara biologiskt nedbrytbara.”

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – led 2

Bilaga – led 2

Direktiv 94/62/EG

Bilaga IV (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Följande bilaga ska läggas till som bilaga IV: | utgår |
| ”BILAGA IV | |
| Beräkningsmetod för förberedelse för återanvändning av produkter och komponenter, för tillämpning av artikel 6.1f–6.1i | |
| För att beräkna den justerade andelen avfall som materialåtervunnits eller förberetts för återanvändning i enlighet med artikel 6.1f–6.1i ska medlemsstaterna använda följande formel: | |
| ’E=’’(A+R)*100’ /’(P+R)’ | |
| E = justerad andel avfall som materialåtervunnits eller återanvänts under ett visst år | |
| A = vikten av förpackningsavfall som materialåtervunnits eller förberetts för återanvändning under ett visst år | |
| R = vikten av produkter och komponenter som förberetts för återanvändning under ett visst år | |
| P = vikten av förpackningsavfall som genererats under ett visst år” | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Följande bilaga ska läggas till som bilaga IV:

Följande bilaga ska läggas till som bilaga IV:

utgår

utgår

”BILAGA IV

”BILAGA IV

Beräkningsmetod för förberedelse för återanvändning av produkter och komponenter, för tillämpning av artikel 6.1f–6.1i

Beräkningsmetod för förberedelse för återanvändning av produkter och komponenter, för tillämpning av artikel 6.1f–6.1i

För att beräkna den justerade andelen avfall som materialåtervunnits eller förberetts för återanvändning i enlighet med artikel 6.1f–6.1i ska medlemsstaterna använda följande formel:

För att beräkna den justerade andelen avfall som materialåtervunnits eller förberetts för återanvändning i enlighet med artikel 6.1f–6.1i ska medlemsstaterna använda följande formel:

’E=’’(A+R)*100’ /’(P+R)’

’E=’’(A+R)*100’ /’(P+R)’

E = justerad andel avfall som materialåtervunnits eller återanvänts under ett visst år

E = justerad andel avfall som materialåtervunnits eller återanvänts under ett visst år

A = vikten av förpackningsavfall som materialåtervunnits eller förberetts för återanvändning under ett visst år

A = vikten av förpackningsavfall som materialåtervunnits eller förberetts för återanvändning under ett visst år

R = vikten av produkter och komponenter som förberetts för återanvändning under ett visst år

R = vikten av produkter och komponenter som förberetts för återanvändning under ett visst år

P = vikten av förpackningsavfall som genererats under ett visst år”

P = vikten av förpackningsavfall som genererats under ett visst år”

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0029/2017).

1

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG av den 20 december 1994 om förpackningar och förpackningsavfall (EGT L 365, 31.12.1994, s. 10).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG av den 20 december 1994 om förpackningar och förpackningsavfall (EGT L 365, 31.12.1994, s. 10).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

(13)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG av den 20 december 1994 om förpackningar och förpackningsavfall (EGT L 365, 31.12.1994, s. 10).

13

Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG av den 20 december 1994 om förpackningar och förpackningsavfall (EGT L 365, 31.12.1994, s. 10).

(14)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

14

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

(15)  COM(2013) 442.

15

(15)  COM(2013) 0442.

15

(1a)  
  Rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall (EGT L 182, 16.7.1999, s. 1).

1a

Rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall (EGT L 182, 16.7.1999, s. 1).

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

16

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

16

(1)  EGT L 50, 20.2.1997, s. 28.”

1

(1)  EGT L 50, 20.2.1997, s. 28.”

1

---

Onsdagen den 15 mars 2017

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/360 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/360

---

P8_TA(2017)0078

Avtal mellan EU och Brasilien: ändring av medgivanden i Kroatiens bindningslista i samband landets anslutning till EU ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 mars 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Kroatiens bindningslista i samband med anslutningen till Europeiska unionen (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE))

(Godkännande)

(2018/C 263/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (13037/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (13037/2016),

| — | med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Kroatiens bindningslista i samband med anslutningen till Europeiska unionen (13038/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Kroatiens bindningslista i samband med anslutningen till Europeiska unionen (13038/2016),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 första stycket samt 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0490/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 första stycket samt 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0490/2016),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A8-0052/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A8-0052/2017),

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Förbundsrepubliken Brasilien. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/361 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/361

---

P8_TA(2017)0079

Inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Danmark *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 mars 2017 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Danmark (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS))

(Samråd)

(2018/C 263/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (12212/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (12212/2016),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0476/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0476/2016),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33,

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2013 om stärkandet av det gränsöverskridande brottsbekämpningssamarbetet i EU: genomförandet av Prümbeslutet och den europeiska modellen för informationsutbyte (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2013 om stärkandet av det gränsöverskridande brottsbekämpningssamarbetet i EU: genomförandet av Prümbeslutet och den europeiska modellen för informationsutbyte (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om den europeiska säkerhetsagendan (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om den europeiska säkerhetsagendan (3),

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0051/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0051/2017), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0419.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2015)0269.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/362 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/362

---

P8_TA(2017)0080

Inledande av automatiskt utbyte av DNA-uppgifter med Grekland *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 mars 2017 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av DNA-uppgifter med Grekland (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS))

(Samråd)

(2018/C 263/35)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (12211/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (12211/2016),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0477/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0477/2016),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33,

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0053/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0053/2017), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/363 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/363

---

P8_TA(2017)0081

Livsmedels- och foderlagstiftning, bestämmelser om djurs hälsa och välbefinnande samt om växthälsa och växtskyddsmedel ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 mars 2017 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2018/C 263/36)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (10755/1/2016 – C8-0015/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (10755/1/2016 – C8-0015/2017),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 oktober 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 oktober 2013 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 29 november 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 29 november 2013 (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen (3) av ärendet, en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0265), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen (3) av ärendet, en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0265),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 67a i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67a i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0022/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0022/2017),

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 67, 6.3.2014, s. 166.

(2)  EUT C 114, 15.4.2014, s. 96.

(3)  Antagna texter: P7_TA(2014)0380.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/364 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/364

---

P8_TA(2017)0082

Användningen av frekvensbandet 470–790 MHz i unionen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 mars 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om användningen av frekvensbandet 470–790 MHz i unionen (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 263/37)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0043), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0043),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0020/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0020/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 26 maj 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 26 maj 2016 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den provisoriska överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f(4) i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 januari 2017 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den provisoriska överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f(4) i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 januari 2017 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A8-0327/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A8-0327/2016).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 303, 19.8.2016, s. 127.

---

P8_TC1-COD(2016)0027

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 mars 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/... om användningen av frekvensbandet 470–790 MHz i unionen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2017/899.)

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/365 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/365

---

P8_TA(2017)0085

Riktlinjer för budgetåret 2018 – avsnitt III

Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2017 om de allmänna riktlinjerna för utarbetandet av budgeten för 2018, avsnitt III – kommissionen (2016/2323(BUD))

(2018/C 263/38)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (2) (nedan kallat det interinstitutionella avtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (2) (nedan kallat det interinstitutionella avtalet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (3),

| — | med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (4),

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2017 (5) och de gemensamma uttalanden, bifogade till budgeten, som parlamentet, rådet och kommissionen enats om (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2017 (5) och de gemensamma uttalanden, bifogade till budgeten, som parlamentet, rådet och kommissionen enats om (6),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 21 februari 2017 om budgetriktlinjerna för 2018 (6522/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 21 februari 2017 om budgetriktlinjerna för 2018 (6522/2017),

| — | med beaktande av artikel 86a i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 86a i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0060/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0060/2017), och av följande skäl:

| A. | 2018 är det fjärde året av den fleråriga budgetramen för 2014–2020. |
| --- | --- |

A.

2018 är det fjärde året av den fleråriga budgetramen för 2014–2020.

| B. | De interna ekonomiska och sociala förhållandena samt de externa utmaningarna och den politiska osäkerheten kommer sannolikt att fortsätta sätta press på EU:s budget för 2018. |
| --- | --- |

B.

De interna ekonomiska och sociala förhållandena samt de externa utmaningarna och den politiska osäkerheten kommer sannolikt att fortsätta sätta press på EU:s budget för 2018.

| C. | Den budgetpolitiska reaktionen på omedelbara utmaningar och kriser måste gå hand i hand med hållbara svar som innebär investeringar i unionens gemensamma framtid. |
| --- | --- |

C.

Den budgetpolitiska reaktionen på omedelbara utmaningar och kriser måste gå hand i hand med hållbara svar som innebär investeringar i unionens gemensamma framtid.

En budget för hållbar tillväxt, sysselsättning och säkerhet

| 1. | Europaparlamentet välkomnar den viktiga roll som EU:s budget spelar för att ge konkreta svar på de utmaningar som EU står inför. Parlamentet betonar att arbetstillfällen som är anständiga, av god kvalitet och stabila, särskilt för unga, ekonomisk tillväxt och socioekonomisk konvergens, migration, säkerhet och bekämpning av populism samt klimatförändringar, är de viktigaste problemen på EU-nivå och att EU-budgeten fortfarande är en del av lösningen på dessa problem. Parlamentet betonar att solidaritet måste förbli en grundläggande princip i EU-budgeten. Parlamentet understryker att endast en stark och målinriktad EU-budget med ett genuint europeiskt mervärde kommer att vara till nytta för såväl alla medlemsstater som EU-medborgarna. Parlamentet förväntar sig att kommissionen kommer att lägga fram ett förslag till 2018 års budget som gör det möjligt för EU att fortsätta att skapa välstånd, tillväxt och arbetstillfällen och garantera medborgarnas säkerhet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att EU-budgeten måste förses med de verktyg som behövs för att den ska kunna hantera flera kriser på samma gång, samtidigt som budgetdisciplinen upprätthålls, vilket därmed kräver en viss grad av flexibilitet. Parlamentet anser att samtidigt som tillväxt och sysselsättning fortfarande är de viktigaste prioriteringarna i EU:s budget, måste hållbara framsteg och en hållbar utveckling på dessa områden uppnås parallellt med hanteringen av EU-medborgarnas oro över säkerhet och skydd. Parlamentet upprepar sin begäran om tematiska tyngdpunkter vid fastställandet av prioriteringarna för 2018 års EU-budget. |
| --- | --- |

2.

Forskning, infrastruktur och små och medelstora företag som grundläggande faktorer för tillväxt och fler arbetstillfällen

| 3. | Europaparlamentet understryker att en stärkning av EU-ekonomins konkurrenskraft, infrastruktur, en välfinansierad forskning, stöd till utveckling av anställdas färdigheter och fortsatta åtaganden från EU att främja investeringar, är nyckeln till att säkerställa ekonomisk tillväxt och nya arbetstillfällen. Parlamentet anser att skapandet av socialt och miljömässigt hållbara arbetstillfällen måste vara en av de viktigaste prioriteringarna i EU:s budget. Parlamentet hävdar att arbetstillfällen främst skapas inom den privata sektorn, och att tillräckliga budgetmedel därför måste anslås för att stödja både den privata och den offentliga sektorns investeringar, med särskilt fokus på små och medelstora företag. Parlamentet betonar följaktligen vikten av rubrik 1a, som ger ett verkligt mervärde för europeiska medborgare och företag, och anser att en lämplig finansieringsnivå måste säkerställas för denna rubrik. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att investeringar i forskning och innovation, inbegripet stöd till nystartade företag, är en förutsättning för att uppnå verklig konkurrenskraft i EU, och för att säkerställa en innovativ och konkurrenskraftig EU-ekonomi på global nivå. Parlamentet beklagar att som ett resultat av otillräckliga EU-medel inom forskning och innovation är andelen framgångsrika ansökningar alarmerande låg och att åtskilliga högkvalitativa projekt inom forskning och innovation inte får några EU-medel alls. Parlamentet noterar att många intresserade parter, även små och medelstora företag, avskräcks från att lämna in projektförslag inom ramen för Horisont 2020. Parlamentet anser därför att en lämplig anslagsnivå måste säkerställas för Horisont 2020, samtidigt som förenklingsarbetet fortskrider. Parlamentet understryker att en utökad budget för Horisont 2020 inte bör påverka andra forskningsprogram negativt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet erkänner att små och medelstora företag fortsätter att vara ryggraden i den europeiska ekonomin och kommer att fortsätta spela en avgörande roll för att skapa arbetstillfällen och tillväxt i hela EU. Parlamentet anser också att små och medelstora företag är den främsta källan till skapandet av arbetstillfällen och att de därför behöver lämplig tillgång till finansiering. I detta avseende vill parlamentet se att Cosme-anslagen ökas, med tanke på hur framgångsrikt detta program har varit. Parlamentet betonar vikten av att stärka Cosme-programmet i den nya fleråriga budgetramen i syfte att ge små och medelstora företag mer omfattande stöd från EU. Parlamentet anser att skapandet av synergieffekter med andra finansieringsinstrument skulle leda till bättre resultat. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet stöder med eftertryck den fortsatta utvecklingen och förbättringen av samverkansförmågan mellan europeiska infrastrukturnät. Parlamentet anser att finansieringen av Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) är mycket viktig för att uppnå dessa mål, och uppmanar kommissionen att säkerställa en lämplig finansieringsnivå för 2018. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll och de möjligheter som Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) erbjuder när det gäller att minska det investeringsgap som fortfarande finns i Europa, och välkomnar de positiva resultat som uppnåtts hittills. Parlamentet välkomnar även kommissionens förslag om att förlänga Efsi fram till 2020, vilket bör syfta till att ytterligare förbättra Efsis funktion, bland annat när det gäller tillämpningen av additionalitetsprincipen och upprätthållandet av en geografisk balans, något som kräver ytterligare insatser. Parlamentet understryker att urvalet av projekt som finansieras genom Efsi bör grundas på kvalitet och styras av efterfrågan. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att stärka rollen för Europeiska centrumet för investeringsrådgivning genom att tillhandahålla mer riktat lokalt tekniskt stöd i hela EU och även att förbättra den geografiska balansen. Parlamentet uppmanar också kommissionen att regelbundet analysera Efsis mervärde genom konsekvensbedömningar av fondens effekter. |
| --- | --- |

7.

Utbildning och sysselsättning för ungdomar – grundläggande förutsättningar för att den yngre generationen ska bli framgångsrik

| 8. | Europaparlamentet anser att utbildning är en grundläggande förutsättning för hållbara, välbetalda och stabila arbetstillfällen. Parlamentet understryker vikten av rörlighet som ett sätt för unga européer att dra fördel av människors olika färdigheter samtidigt som möjligheterna för utbildning, fortbildning och sysselsättning utökas. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang den roll som Erasmus + spelar för att underlätta rörligheten inom Europa för unga studenter, lärlingar och volontärer. Parlamentet anser att särskilt när nationalism och populism ökar är det viktigt att främja naturlig samverkan mellan olika europeiska nationer och kulturer för att stärka den europeiska medvetenheten och identiteten. I detta sammanhang begär parlamentet att finansieringen för Erasmus+-programmet ska öka ytterligare under 2018. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att ungdomsarbetslösheten är en av de största utmaningarna på europeisk nivå som har särskilt stora sociala effekter, i synnerhet i unionens fattigaste regioner, och att den utgör en risk för en hel generation av unga européer och undergräver en långsiktig ekonomisk tillväxt. Parlamentet betonar att som del av förlikningsöverenskommelsen om EU:s budget för 2017 kommer ett anslag på 500 miljoner EUR att beviljas till sysselsättningsinitiativet för unga genom en ändringsbudget under 2017. Parlamentet anser att ungdomssysselsättningsinitiativet är ett grundläggande bidrag till unionens prioriterade mål för arbetstillfällen och tillväxt och förblir fast beslutet att säkra tillräckliga medel för att bekämpa ungdomsarbetslösheten och förlänga ungdomssysselsättningsinitiativet fram till slutet av den nuvarande fleråriga budgetramen, samtidigt som man förbättrar dess funktion och genomförande. Parlamentet betonar i detta sammanhang betydelsen av EU:s ungdomsstrategi. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar förslaget att lansera ett ”Europeiskt interrailkort på 18-årsdagen”. Parlamentet understryker att projektet har potential att främja den europeiska medvetenheten och identiteten. Parlamentet betonar dock att projektet inte bör finansieras på bekostnad av andra framgångsrika EU-program, i synnerhet inom området ungdomar och kultur, och bör vara så socialt inkluderande som möjligt och innehålla bestämmelser om att inkludera invånare som bor på öarna i utkanten av Europa. Parlamentet ber kommissionen att utvärdera potentiella kostnader och finansieringskällor för detta initiativ samt lägga fram relevanta förslag. |
| --- | --- |

10.

Traditionella EU-budgetprioriteringar som investeringspolitik

| 11. | Europaparlamentet stöder med eftertryck regionalpolitiken som ett av de viktigaste investeringsinstrumenten i EU:s budget för att säkerställa den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. Parlamentet understryker att denna politik skapar tillväxt och arbetstillfällen i alla medlemsstater. Parlamentet är emellertid oroat över de oacceptabla förseningarna i genomförandet av operativa program på EU-nivå inom ramen för den nuvarande fleråriga budgetramen, vilket hittills har lett till lägre investeringar som inte i tillräcklig utsträckning har bidragit till att främja tillväxt och skapandet av arbetstillfällen eller till att minska de ekonomiska, sociala och territoriella skillnaderna inom och mellan de europeiska regionerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att identifiera orsakerna till förseningarna och medlemsstaterna att samarbeta för att ta itu med dem, i synnerhet för att se till att utnämningen av förvaltningsmyndigheter, revisionsmyndigheter och attesterande myndigheter avslutas och att genomförandet påskyndas kraftigt. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet inser den europeiska jordbrukssektorns betydelse för en tryggad livsmedelsförsörjning och förvaltning av biologisk mångfald i EU. Parlamentet uttrycker sitt fulla stöd till de jordbrukare som drabbas av det ryska embargot, fågelinfluensan, krisen inom mejerisektorn och köttkrisen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att fortsätta att stödja jordbrukarna i hela Europa så att de klarar av oväntade fluktuationer på marknaden och kan trygga en livsmedelsförsörjning av hög kvalitet. Parlamentet kräver att småskaligt jordbruk och småskaligt fiske uppmärksammas i lämplig utsträckning. |
| --- | --- |

12.

Interna utmaningar

| 13. | Europaparlamentet är övertygat om att under nuvarande omständigheter har EU-budgeten visat sig vara otillräcklig för att hantera följderna av migrations- och flyktingkrisen och de humanitära utmaningarna i samband med denna kris eller utmaningarna inom säkerhetsområdet, såsom en ökande internationell terrorism. Parlamentet understryker att på grundval av detta måste en hållbar lösning hittas på detta problem, eftersom det har visat sig genom det upprepade utnyttjandet av särskilda instrument, såsom flexibilitetsmekanismen, att EU:s budget ursprungligen inte var utformad för att hantera kriser av denna omfattning. Parlamentet påpekar emellertid att en tydlig strategi måste antas för hanteringen av migrations- och flyktingkrisen, inbegripet tydliga, mätbara och begripliga mål. Parlamentet påminner dock om att behovet av att anslå kompletterande medel för att ta itu med dessa utmaningar inte bör ha företräde framför annan viktig unionspolitik, till exempel för arbetstillfällen och tillväxt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar den roll som instrument, såsom fonden för inre säkerhet (ISF) och asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif), spelar för att hantera konsekvenserna av migrations- och flyktingkrisen och de humanitära utmaningarna i samband med denna kris, och efterlyser tillräckliga budgetanslag under de kommande åren för dessa fonder. Parlamentet upprepar betydelsen av principen om ansvarsfördelning mellan medlemsstater när det gäller finansieringen av de åtgärder som behövs för att ta hand om flyktingarna på ett tillfredsställande sätt. Parlamentet välkomnar också den roll som EU:s byråer inom området rättsliga och inrikes frågor spelar, t.ex. Europol, Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, Europeiska stödkontoret för asylfrågor, Eurojust, Europeiska byrån för grundläggande rättigheter och eu-LISA, och kräver i detta sammanhang att de förses med utökade budget- och personalresurser för att utföra sina uppdrag. Parlamentet är övertygat om att EU måste investera mer i stärkandet och förvaltningen av sina gränser, förbättra samarbetet mellan brottsbekämpande organ och nationella myndigheter, bekämpa terrorism, radikalisering och allvarlig och organiserad brottslighet genom att förbättra åtgärder och praxis för integration, säkerställa informationssystemens interoperabilitet och garantera sunda återsändandeinsatser för de som inte är berättigade till internationellt skydd, samtidigt som principen om non-refoulement respekteras till fullo. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker att den nuvarande budgeten för fonden för inre säkerhet (ISF) (ungefär 700 miljoner EUR i åtaganden) inte är tillräcklig för att ta itu med de säkerhetsutmaningar som följer av internationell terrorism. Parlamentet efterlyser därför en förstärkning av de finansiella resurserna för att höja säkerhetsinfrastrukturen till en mer adekvat och modern nivå. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner om den betydelse EU-byråerna spelar för att säkerställa genomförandet av prioriteringar i EU-lagstiftningen, och därigenom uppfylla EU:s politiska mål för till exempel konkurrenskraft, tillväxt, sysselsättning och för hanteringen av den nuvarande migrations- och flyktingkrisen. Parlamentet insisterar därför på att tillräckliga finansiella och mänskliga resurser tillhandahålls, både för administrativa utgifter och driftsutgifter, för att byråerna ska kunna fullgöra de uppgifter som de tilldelats och uppnå bästa möjliga resultat. Med avseende på ökningarna av personal och anslag för byråerna sedan 2014 års budget understryker parlamentet att dessa anses vara en del av ny politisk utveckling och lagstiftning som inte tas med i beräkningarna för målet om en personalnedskärning på 5 %. Parlamentet betonar därför att det i 2018 års budget inte bör planeras för några ytterligare minskningar av EU-byråernas tjänsteförteckningar utöver de 5 % som man kommit överens om för varje EU-institution eller EU-organ, inom ramen för det interinstitutionella avtalet från december 2013 om samarbete i budgetfrågor. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet stöder med eftertryck initiativ på området för försvarsrelaterad forskning som syftar till att främja ett bättre samarbete mellan medlemsstaterna och att uppnå synergieffekter inom försvarsområdet. Parlamentet betonar dock att denna verksamhet bör förses med nya resurser eftersom det är ett nytt politiskt initiativ med en väsentlig inverkan på EU:s budget. Parlamentet vill också att man undersöker alla möjligheter att finansiera ett försvarsforskningsprogram med en särskild budget inom ramen för nästa fleråriga budgetram. Parlamentet påminner om att samtidigt som bestämmelserna i fördragen måste iakttas är ett förstärkt samarbete på försvarsområdet ett nödvändigt alternativ för att möta de säkerhetsutmaningar som EU står inför, och som uppkommer genom en långvarig instabilitet i unionens grannskap och osäkerhet beträffande de åtaganden som vissa av EU:s partner har gjort i förhållande till Natos mål. Vidare understryker parlamentet behovet av att förbättra konkurrenskraften och innovation inom den europeiska försvarsindustrin, vilket kan bidra till att stimulera tillväxten och skapa arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa tillräckliga budgetanslag för att hantera externa utmaningar på ett mer kongruent sätt. Parlamentet noterar inrättandet av en europeisk försvarsfond med en forskningsdel och en kapacitetsdel. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker att EU-budgeten måste stödja uppnåendet av målen i Parisavtalet och EU:s egna långsiktiga klimatmål genom att uppnå klimatutgiftsmålet på 20 % i den fleråriga budgetramen för 2014–2020. Parlamentet noterar med oro att EU:s mål för biologisk mångfald till 2020 inte kommer att uppnås om inte väsentliga ytterligare åtgärder vidtas. Parlamentet betonar därför vikten av integrering av skydd av biologisk mångfald i hela EU-budgeten, med en särskild tonvikt på Life-programmet och Natura 2000. |
| --- | --- |

18.

Externa utmaningar

| 19. | Europaparlamentet betonar att EU:s budget också är ett instrument för extern solidaritet, eftersom den ger akut bistånd vid humanitära och civila kriser genom att erbjuda stöd till behövande länder. Parlamentet påminner om att utmaningarna i samband med fattigdomsutrotning och hållbar utveckling har bekräftats som en central prioritering för EU och dess medlemsstater. Parlamentet påminner i detta sammanhang om EU:s åtaganden om att bidra till förverkligandet av målen för hållbar utveckling och att även uppnå målet att det offentliga utvecklingsbiståndet ska utgöra 0,7 % av BNI inom tidsramen för utvecklingsagendan efter 2015. Parlamentet framhåller att på lång sikt ger utvecklingsbistånd en avkastning på investeringar i form av ökad handel och BNP-tillväxt i Europa. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet upprepar sin övertygelse att för att åtgärda de bakomliggande orsakerna till den nuvarande migrations- och flyktingkrisen och de humanitära utmaningarna i samband med denna kris måste EU intensifiera sin roll genom investeringar i de länder där migrationsflödena har sitt ursprung. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att utforma en färdplan för att ta itu med migrationskrisen på ett effektivt sätt. Parlamentet betonar att en mer strategisk anpassning av alla utvecklingspolitikens instrument krävs för att säkerställa en stabil ekonomisk och social utveckling som inte undergräver den befintliga externa politiken. Parlamentet noterar att investeringar i infrastruktur, bostäder, utbildning, hälso- och sjukvård och stöd till små och medelstora företag, med särskilt fokus på skapandet av arbetstillfällen, socialt skydd och inkludering är en del av lösningen för att hantera de bakomliggande orsakerna till migration. Parlamentet välkomnar därför, som en del av lösningen på dessa utmaningar, den externa investeringsplanen som en enhetlig och samordnad ram för att främja investeringar i Afrika och grannskapsländerna, med beaktande av att den fullt ut måste anpassas till och bidra till uppnåendet av målen för hållbar utveckling. Parlamentet förväntar sig att den externa investeringsplanen kommer att främja hållbar utveckling utan att äventyra de mänskliga rättigheterna, begränsningen av klimatförändringarna eller god förvaltning, och att en öppen förvaltning av Europeiska fonden för hållbar utveckling och dess projekt kommer att säkerställas. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar att kommissionens nuvarande tendens att tillgripa kompletterande mekanismer utanför budgeten, såsom faciliteten för flyktingar i Turkiet, förvaltningsfonder och andra liknande instrument, inte alltid har visat sig vara framgångsrik. Parlamentet är bekymrat över att inrättandet av finansieringsinstrument utanför EU-budgeten undergräver den transparenta förvaltningen av budgeten och begränsar parlamentets rätt att utöva effektiv kontroll av utgifterna. Parlamentet vidhåller därför sin tidigare ståndpunkt att tillfälliga externa finansieringsinstrument som uppkommit under de senaste åren måste införlivas i EU:s budget, och att parlamentet ska ha full kontroll över genomförandet av dessa instrument. Parlamentet betonar dock att dessa instrument inte bör finansieras på bekostnad av andra befintliga externa instrument. Parlamentet noterar skillnaden mellan medlemsstaternas löften och deras faktiska bidrag till dessa fonder och uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att hålla sina löften om att matcha EU:s bidrag. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet understryker att ett av villkoren för att bevara stabiliteten och välståndet i EU är att EU har ett stabilt grannskap. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till att investeringar i EU:s grannskap prioriteras i syfte att stödja insatser för att ta itu med de främsta problemen som detta område står inför, nämligen migrations- och flyktingkrisen och de humanitära utmaningarna i samband med denna kris i det södra grannskapet, och Rysslands aggression i det östra grannskapet. Parlamentet upprepar att stöd till länder som håller på att genomföra associeringsavtal med EU är väsentligt för att underlätta politiska och ekonomiska reformer, men betonar att sådant stöd endast bör ges så länge dessa länder uppfyller behörighetskriterierna, särskilt när det gäller rättsstatsprincipen och upprätthållandet av demokratiska institutioner. |
| --- | --- |

22.

Tillräckliga betalningsbemyndiganden leder till ökad trovärdighet för EU

| 23. | Europaparlamentet upprepar sin tidigare uppmaning om att förse EU:s budget med en lämplig nivå av betalningsbemyndiganden, så att den kan fullgöra sina huvudsakliga syften som en investeringsbudget. Parlamentet är övertygat om att denna roll inte kan uppnås om EU misslyckas med att infria sina åtaganden, och därmed äventyrar sin trovärdighet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Parlamentet betonar att förseningarna i genomförandet av programmen för 2014–2020 som förvaltas genom delad förvaltning lett till en minskning av betalningskraven för 2016 och 2017. Parlamentet är särskilt oroligt för att en eftersläpning av obetalda räkningar eventuellt åter ska uppstå i slutet av den nuvarande fleråriga budgetramen, och påminner om den aldrig tidigare skådade nivån på beloppet i slutet av 2014, dvs. 24,7 miljarder EUR. Parlamentet välkomnar det faktum att kommissionen i samband med halvtidsrevideringen av den fleråriga budgetramen för första gången tillhandahöll en betalningsprognos fram till 2020, men betonar att denna måste uppdateras varje år för att göra det möjligt för budgetmyndigheten att vidta nödvändiga åtgärder i tid. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet understryker att trots att en slutlig överenskommelse om halvtidsrevideringen av den fleråriga budgetramen ännu inte har uppnåtts, kan flera positiva inslag i den revidering som förhandlingar för närvarande pågår om – särskilt i form av ökad flexibilitet – visa sig vara avgörande när det gäller att förebygga och hantera en framtida betalningskris. Parlamentet anser att om genomförandet av sammanhållningspolitiken skulle påskyndas såsom förväntat kan den ökade flexibiliteten komma att behövas redan nästa år för att säkerställa en tillräckligt hög nivå på betalningsbemyndigandena i EU:s budget som ett svar på detta, och för att undvika en ansamling av obetalda räkningar inom ramen för sammanhållningspolitiken i slutet av året. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar och beklagar att företagens skattebedrägerier och skatteflykt har orsakat enorma förluster i skatteinkomster för medlemsstaterna, vilket i sin tur minskar deras bidrag till EU:s budget. Parlamentet anser dessutom att sådan orättvis skattekonkurrens i vissa fall leder till en BNP-överföring från en medlemsstat till en annan, och en BNI-överföring till skatteparadis utanför EU, vilket sålunda minskar medlemsstaternas samlade bidrag till EU:s budget. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt sedan länge att betalningarna för de särskilda instrumenten (flexibilitetsmekanismen, Europeiska unionens solidaritetsfond, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och reserven för katastrofbistånd) måste räknas utanför och över betalningstaket för den fleråriga budgetramen, vilket görs för åtaganden. Inom ramen för den pågående halvtidsrevideringen av den fleråriga budgetramen understryker parlamentet de möjliga framsteg som gjorts i och med revideringen av beslutet om marginalen för oförutsedda utgifter från 2014 när det gäller frågan om budgeteringen av betalningarna för de särskilda instrumenten inom den fleråriga budgetramen, även om denna fråga inte fick en entydig lösning. |
| --- | --- |

27.

Framtidsperspektiv

| 28. | Europaparlamentet betonar att enligt förordningen om den fleråriga budgetramen ska kommissionen senast i slutet av 2017 lägga fram sina förslag till den fleråriga budgetramen efter 2020, som bör ta hänsyn till Förenade kungarikets beslut om att lämna EU, vilket kommer påverka den fleråriga budgetramen efter 2020. Parlamentet betonar att detta beslut gör det omöjligt att fortskrida med verksamheten som vanligt. Parlamentet fäster största vikt vid den process som leder fram till inrättandet av den nya budgetramen och en reformerad och effektivare EU-budget, och förväntar sig att denna kommer att stå i proportion till de utmaningar som unionen står inför och till de åtaganden som den redan har gjort. Parlamentet efterlyser ett snabbt och positivt slutförande av den pågående halvtidsrevideringen av den fleråriga budgetramen, som kan säkerställa både de nödvändiga anpassningarna av den nuvarande budgetramen och den grad av ytterligare flexibilitet för EU-budgeten som är oundgänglig för att uppnå unionens mål. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet understryker att förutsägbarheten och den långsiktiga hållbarheten när det gäller EU:s budget är en förutsättning för en stark och stabil Europeisk union. Parlamentet betonar behovet av att anpassa löptiden för den fleråriga budgetramen till både parlamentets och kommissionens politiska cykler. Parlamentet uppmärksammar det faktum att Förenade kungarikets utträde ur EU kommer att ge tillfälle att ta itu med de långvariga frågor som har hindrat EU-budgeten från att nå sin fulla potential, särskilt när det gäller inkomstsidan i budgeten, med avseende på att fasa ut alla rabatter och korrigeringsmekanismer. Parlamentet bekräftar sin ståndpunkt att man ställer sig positivt till en djupgående reform av EU:s egna medel, och välkomnar i detta avseende att högnivågruppen om egna medel har lagt fram sin slutrapport. Parlamentet uppmanar samtliga berörda parter att dra lämpliga slutsatser av denna rapport och analysera möjligheten att genomföra de rekommendationer från högnivågruppen som skulle kunna bidra till att EU:s budget blir mer stabil, enkel, självständig, rättvis och förutsägbar. Parlamentet förväntar sig att alla nya resurser bör leda till en minskning av medlemsstaternas BNI-bidrag. Parlamentet välkomnar högnivågruppens slutsatser när det gäller att EU:s budget behöver inriktas på områden som ger det högsta europeiska mervärdet och när det gäller metoden för ”rättvist återflöde”, vilken bör upphöra, eftersom alla medlemsstater gynnas av EU:s budget, oberoende av sitt ”nettoflöde”, något som framgår av rapporten. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att fortsätta att utarbeta och genomföra en resultatinriktad EU-budget. I detta avseende understryker parlamentet vikten av att förenkla regler, integrera övervakningsprocessen och ta fram relevanta resultatindikatorer. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Parlamentet betonar att jämställdhetsprincipen i möjligaste mån bör integreras som ett övergripande politiskt mål i alla avdelningar i EU:s budget. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar vikten av att parlamentet involveras fullt ut i alla budgetrelaterade frågor eftersom parlamentet är den enda institutionen som är demokratiskt vald av EU-medborgarna. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar rådet att leva upp till sina politiska uttalanden och att samarbeta för att se till att EU har en tillräcklig budget. |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och revisionsrätten. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(2)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(3)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(4)  EUT L 168, 7.6.2014, s. 105.

(5)  EUT L 51, 28.2.2017.

(6)  Antagna texter från sammanträdet den 1 december 2016, P8_TA(2016)0475.

---

Torsdagen den 16 mars 2017

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/371 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/371

---

P8_TA(2017)0090

Tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan hos importörer av mineraler och metaller med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 mars 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett unionssystem för självcertifiering av tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan hos ansvarstagande importörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 263/39)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0111), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0111),

| — | med beaktande av artikel 294.2 och artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C7-0092/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C7-0092/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den provisoriska överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 8 december 2016 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den provisoriska överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 8 december 2016 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A8-0141/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A8-0141/2015), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tar del av rådets och kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringar som antogs den 20 maj 2015 (Antagna texter, P8_TA(2015)0204.

---

P8_TC1-COD(2014)0059

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 mars 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om fastställande av skyldigheter avseende tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för unionsimportörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2017/821.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Rådets uttalande om Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av krav på tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för unionens importörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden

Rådet går undantagsvis med på att till kommissionen delegera befogenheten att anta delegerade akter för att ändra tröskelvärdena i bilaga I enligt artikel 1.4 och 1.5, i syfte att säkerställa att tröskelvärdena antas i tid och att uppfylla målen i denna förordning. Denna överenskommelse påverkar inte framtida lagstiftningsförslag på handelsområdet eller på området för yttre förbindelser i dess helhet.

Kommissionens uttalande 1 om Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av krav på tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för unionens importörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden

Kommissionen kommer att överväga att lägga fram ytterligare lagstiftningsförslag som riktar sig till EU-företag som i sin leveranskedja har produkter som innehåller tenn, tantal, volfram eller guld, om den kommer fram till att EU-marknadens samlade insatser inom ramen för den ansvarstagande leveranskedjan av mineraler globalt är otillräckliga för att främja ett ansvarstagande utbudsbeteende i producentländerna eller om den bedömer att de aktörer i senare led som tillämpar system för tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan i linje med OECD:s riktlinjer inte är tillräckligt delaktiga.

Kommissionens uttalande 2 om Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av krav på tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för unionens importörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden

Kommissionen kommer att, vid utövandet av sin befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 1.5, ta vederbörlig hänsyn till målen i denna förordning, särskilt skäl 1, 7, 10 och 17.

När detta sker ska kommissionen särskilt beakta de specifika riskerna i samband med driften av leveranskedjor i tidigare led för guld i konfliktdrabbade områden och högriskområden, med beaktande av ställningen för de mikroföretag och små företag i unionen som importerar guld till EU.

Kommissionens uttalande 3 om Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av krav på tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för unionens importörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden

Som reaktion på Europaparlamentets begäran om särskilda riktlinjer är kommissionen villig att ta fram resultatindikatorer för ansvarsfull anskaffning av konfliktmineraler. Dessa riktlinjer skulle uppmuntra relevanta företag som har över 500 arbetstagare och som är skyldiga att redovisa icke-finansiell information enligt direktiv 2014/95/EU att redovisa särskild information avseende produkter som innehåller tenn, tantal, volfram eller guld.

---

| 25.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/373 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/373

---

P8_TA(2017)0091

Unionsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 mars 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en unionsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken (omarbetning) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarandet: omarbetning)

(2018/C 263/40)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0294), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0294),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0160/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0160/2015),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 16 september 2015 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 16 september 2015 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 10 februari 2016 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 10 februari 2016 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (3),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 28 januari 2016 från utskottet för rättsliga frågor till fiskeutskottet i enlighet med artikel 104.3 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 28 januari 2016 från utskottet för rättsliga frågor till fiskeutskottet i enlighet med artikel 104.3 i arbetsordningen.

| — | med beaktande av den provisoriska överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f(4) i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 januari 2017 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den provisoriska överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f(4) i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 januari 2017 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 104 och 59 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 104 och 59 i arbetsordningen.

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A8-0150/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A8-0150/2016),

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 13, 15.1.2016, s. 201.

(2)  EUT C 120, 5.4.2016, s. 40.

(3)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2015)0133

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 mars 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om upprättande av en unionsram för insamling, förvaltning och användning av data inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskaplig rådgivning rörande den gemensamma fiskeripolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 199/2008 (omarbetning)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2017/1004.)

---