# Jurnalul Oficial C 242/10 i

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 242 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6110 iulie 2018 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 242

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6110 iulie 2018

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2016-2017Ședințele dintre 16 și 19 ianuarie 2017
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 395, 22.11.2017 .
  TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2016-2017Ședințele dintre 16 și 19 ianuarie 2017
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 395, 22.11.2017 .
  TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 395, 22.11.2017 .

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 19 ianuarie 2017 |
| 2018/C 242/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la Indonezia, în special cazul lui Hosea Yeimo și Ismael Alua și al guvernatorului din Jakarta (2017/2506(RSP)) | 2 |
| 2018/C 242/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la situația din Republica Centrafricană (2017/2507(RSP)) | 5 |
| 2018/C 242/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la situația din Burundi (2017/2508(RSP)) | 10 |
| 2018/C 242/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la sectorul logisticii în UE și la transportul multimodal pe noile coridoare TEN-T (2015/2348(INI)) | 15 |
| 2018/C 242/05 | Rezoluţia Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la un pilon european al drepturilor sociale (2016/2095(INI)) | 24 |
| 2018/C 242/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la abordarea provocărilor legate de punerea în aplicare a Codului vamal al Uniunii (2016/3024(RSP)) | 41 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Joi, 19 ianuarie 2017

2018/C 242/01

Rezoluţia Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la Indonezia, în special cazul lui Hosea Yeimo și Ismael Alua și al guvernatorului din Jakarta (2017/2506(RSP))

2

2018/C 242/02

Rezoluţia Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la situația din Republica Centrafricană (2017/2507(RSP))

5

2018/C 242/03

Rezoluţia Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la situația din Burundi (2017/2508(RSP))

10

2018/C 242/04

Rezoluţia Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la sectorul logisticii în UE și la transportul multimodal pe noile coridoare TEN-T (2015/2348(INI))

15

2018/C 242/05

Rezoluţia Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la un pilon european al drepturilor sociale (2016/2095(INI))

24

2018/C 242/06

Rezoluţia Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la abordarea provocărilor legate de punerea în aplicare a Codului vamal al Uniunii (2016/3024(RSP))

41

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 18 ianuarie 2017 |
| 2018/C 242/07 | Decizia Parlamentului European din 18 ianuarie 2017 privind componența numerică a comisiilor permanente (2016/3040(RSO)) | 44 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Miercuri, 18 ianuarie 2017

2018/C 242/07

Decizia Parlamentului European din 18 ianuarie 2017 privind componența numerică a comisiilor permanente (2016/3040(RSO))

44

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Joi, 19 ianuarie 2017 |
| 2018/C 242/08 | P8_TA(2017)0005Acordul de stabilizare și de asociere UE-Kosovo: anumite proceduri de aplicare***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Kosovo, pe de altă parte (COM(2016)0460 – C8-0327/2016 – 2016/0218(COD))P8_TC1-COD(2016)0218Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 ianuarie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de aplicarea Acordului de stabilizare și de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Kosovo, pe de altă parte | 46 |
| 2018/C 242/09 | P8_TA(2017)0006Importurile de produse textile din anumite țări terțe, care nu sunt reglementate de regimuri specifice de import ale Uniunii ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2015/936 al Parlamentului European și al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor de produse textile din anumite țări terțe, care nu sunt reglementate de acorduri, protocoale sau alte înțelegeri bilaterale sau de alte regimuri specifice de import ale Uniunii (COM(2016)0044 – C8-0022/2016 – 2016/0029(COD))P8_TC1-COD(2016)0029Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 ianuarie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2015/936 privind regimul comun aplicabil importurilor de produse textile din anumite țări terțe, care nu sunt reglementate de acorduri, protocoale sau alte înțelegeri bilaterale sau de alte regimuri specifice de import ale Uniunii | 48 |
| 2018/C 242/10 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de continuare a activității Centrului Internațional pentru Știință și Tehnologie (08558/2016 – C8-0214/2016 – 2016/0120(NLE)) | 49 |
| 2018/C 242/11 | Rezoluţia Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la Regulamentul delegat al Comisiei din 24 noiembrie 2016 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2016/1675 al Comisiei de completare a Directivei (UE) 2015/849 prin identificarea țărilor terțe cu un grad ridicat de risc care au deficiențe strategice (C(2016)07495 – 2016/3007(DEA)) | 50 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Joi, 19 ianuarie 2017

2018/C 242/08

P8_TA(2017)0005Acordul de stabilizare și de asociere UE-Kosovo: anumite proceduri de aplicare***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Kosovo, pe de altă parte (COM(2016)0460 – C8-0327/2016 – 2016/0218(COD))P8_TC1-COD(2016)0218Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 ianuarie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de aplicarea Acordului de stabilizare și de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Kosovo, pe de altă parte

46

2018/C 242/09

P8_TA(2017)0006Importurile de produse textile din anumite țări terțe, care nu sunt reglementate de regimuri specifice de import ale Uniunii ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2015/936 al Parlamentului European și al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor de produse textile din anumite țări terțe, care nu sunt reglementate de acorduri, protocoale sau alte înțelegeri bilaterale sau de alte regimuri specifice de import ale Uniunii (COM(2016)0044 – C8-0022/2016 – 2016/0029(COD))P8_TC1-COD(2016)0029Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 ianuarie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2015/936 privind regimul comun aplicabil importurilor de produse textile din anumite țări terțe, care nu sunt reglementate de acorduri, protocoale sau alte înțelegeri bilaterale sau de alte regimuri specifice de import ale Uniunii

48

2018/C 242/10

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de continuare a activității Centrului Internațional pentru Știință și Tehnologie (08558/2016 – C8-0214/2016 – 2016/0120(NLE))

49

2018/C 242/11

Rezoluţia Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la Regulamentul delegat al Comisiei din 24 noiembrie 2016 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2016/1675 al Comisiei de completare a Directivei (UE) 2015/849 prin identificarea țărilor terțe cu un grad ridicat de risc care au deficiențe strategice (C(2016)07495 – 2016/3007(DEA))

50

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

10.7.2018

| 10.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 242/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2016-2017

Ședințele dintre 16 și 19 ianuarie 2017

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 395, 22.11.2017.

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Joi, 19 ianuarie 2017

| 10.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 242/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 242/2

---

P8_TA(2017)0002

Indonezia, în special cazul lui Hosea Yeimo, cel al lui Ismael Alua și cel al guvernatorului din Jakarta

Rezoluţia Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la Indonezia, în special cazul lui Hosea Yeimo și Ismael Alua și al guvernatorului din Jakarta (2017/2506(RSP))

(2018/C 242/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Indonezia, în special cea din 26 februarie 2014 referitoare la decizia Consiliului privind încheierea Acordului-cadru de parteneriat și cooperare globală dintre Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Indonezia, pe de altă parte, cu excepția chestiunilor legate de readmisie (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Indonezia, în special cea din 26 februarie 2014 referitoare la decizia Consiliului privind încheierea Acordului-cadru de parteneriat și cooperare globală dintre Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Indonezia, pe de altă parte, cu excepția chestiunilor legate de readmisie (1),

| — | având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare (APC) dintre UE și Indonezia, care a intrat în vigoare la 1 mai 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare (APC) dintre UE și Indonezia, care a intrat în vigoare la 1 mai 2014,

| — | având în vedere declarațiile din 23 mai 2015 ale Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, referitoare la posibilitatea unor noi execuții în Indonezia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile din 23 mai 2015 ale Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, referitoare la posibilitatea unor noi execuții în Indonezia,

| — | având în vedere declarația din 27 iulie 2016 a purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) cu privire la execuțiile planificate în Indonezia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 27 iulie 2016 a purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) cu privire la execuțiile planificate în Indonezia,

| — | având în vedere al 6-lea Dialog Uniunea Europeană – Indonezia pe tema drepturilor omului din 28 iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere al 6-lea Dialog Uniunea Europeană – Indonezia pe tema drepturilor omului din 28 iunie 2016,

| — | având în vedere Declarația de la Bangkok din 14 octombrie 2016 privind promovarea unui parteneriat global între UE și ASEAN pentru Obiectivele strategice comune, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Bangkok din 14 octombrie 2016 privind promovarea unui parteneriat global între UE și ASEAN pentru Obiectivele strategice comune,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, pe care Indonezia l-a ratificat în 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, pe care Indonezia l-a ratificat în 2006,

| — | având în vedere Convenția din 1987 împotriva torturii și a altor pedepse ori tratamente crude, inumane sau degradante, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția din 1987 împotriva torturii și a altor pedepse ori tratamente crude, inumane sau degradante,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Indonezia este a patra țară ca populație din lume, a treia democrație ca mărime, cea mai mare țară majoritar musulmană, cu milioane de adepți ai altor credințe și cu o societate diversă, compusă din 255 de milioane de cetățeni de diferite etnii, limbi și culturi; |
| --- | --- |

A.

întrucât Indonezia este a patra țară ca populație din lume, a treia democrație ca mărime, cea mai mare țară majoritar musulmană, cu milioane de adepți ai altor credințe și cu o societate diversă, compusă din 255 de milioane de cetățeni de diferite etnii, limbi și culturi;

| B. | întrucât Indonezia este o un partener important al UE; întrucât relațiile dintre UE și Indonezia, membră a G20, sunt strânse; întrucât UE și Indonezia împărtășesc aceleași valori în ceea ce privește drepturile omului, guvernarea și democrația; |
| --- | --- |

B.

întrucât Indonezia este o un partener important al UE; întrucât relațiile dintre UE și Indonezia, membră a G20, sunt strânse; întrucât UE și Indonezia împărtășesc aceleași valori în ceea ce privește drepturile omului, guvernarea și democrația;

| C. | întrucât în primul dialog strategic la nivel ministerial (8 aprilie 2016), Ministrul Afacerilor Externe al Indoneziei și VP/ÎR și-au declarat în comun decizia de a „trece la un nou nivel al relațiilor de parteneriat” dintre UE și Indonezia; |
| --- | --- |

C.

întrucât în primul dialog strategic la nivel ministerial (8 aprilie 2016), Ministrul Afacerilor Externe al Indoneziei și VP/ÎR și-au declarat în comun decizia de a „trece la un nou nivel al relațiilor de parteneriat” dintre UE și Indonezia;

| D. | întrucât, la 19 decembrie 2016, Hosea Yeimo și Ismael Alua, doi activiști politici din Papua au fost reținuți și acuzați de „rebeliune”, infracțiune prevăzută în Codul penal indonezian, ca urmare a unor activități politice pașnice; întrucât Hosea Yeimo și Ismael Alua au fost eliberați pe cauțiune la 11 ianuarie 2017; întrucât procedurile judiciare în cauza respectivă continuă; întrucât, dacă sunt condamnați, riscă închisoarea pe viață; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 19 decembrie 2016, Hosea Yeimo și Ismael Alua, doi activiști politici din Papua au fost reținuți și acuzați de „rebeliune”, infracțiune prevăzută în Codul penal indonezian, ca urmare a unor activități politice pașnice; întrucât Hosea Yeimo și Ismael Alua au fost eliberați pe cauțiune la 11 ianuarie 2017; întrucât procedurile judiciare în cauza respectivă continuă; întrucât, dacă sunt condamnați, riscă închisoarea pe viață;

| E. | întrucât președintele Joko Widodo a promis locuitorilor din Papua o schimbare, începând cu „un dialog deschis pentru o Papua mai bună” și s-a angajat să renunțe la utilizarea disproporționată a forței și la abuzurile în materie de drepturile omului; întrucât președintele a vizitat Papua de patru ori de la alegerea sa, în 2014; întrucât, recent, el a dispus eliberarea unui număr mare de deținuți papuași, ca un gest spre pace; |
| --- | --- |

E.

întrucât președintele Joko Widodo a promis locuitorilor din Papua o schimbare, începând cu „un dialog deschis pentru o Papua mai bună” și s-a angajat să renunțe la utilizarea disproporționată a forței și la abuzurile în materie de drepturile omului; întrucât președintele a vizitat Papua de patru ori de la alegerea sa, în 2014; întrucât, recent, el a dispus eliberarea unui număr mare de deținuți papuași, ca un gest spre pace;

| F. | întrucât guvernatorul Jakartei, Basuki Tjahaja Purnama, cunoscut sub numele Ahok, a fost trimis în judecată, acuzat de către unele grupuri religioase de insultare a islamului; întrucât, din octombrie 2016, au fost organizate trei manifestații care cereau trimiterea în închisoare a lui Ahok, de către o coaliție de grupări islamiste numită Mișcarea națională pentru apărarea edictelor Consiliului Ulema (GNPF-MUI), incluzând și membri ai Frontului Pembala Islam (FPI); |
| --- | --- |

F.

întrucât guvernatorul Jakartei, Basuki Tjahaja Purnama, cunoscut sub numele Ahok, a fost trimis în judecată, acuzat de către unele grupuri religioase de insultare a islamului; întrucât, din octombrie 2016, au fost organizate trei manifestații care cereau trimiterea în închisoare a lui Ahok, de către o coaliție de grupări islamiste numită Mișcarea națională pentru apărarea edictelor Consiliului Ulema (GNPF-MUI), incluzând și membri ai Frontului Pembala Islam (FPI);

| G. | întrucât libertatea de gândire, libertatea de întrunire pașnică și de asociere, libertatea religioasă, dreptul de a nu fi arestat sau deținut în mod arbitrar și dreptul de a nu fi torturat sunt libertăți și drepturi fundamentale inalienabile; |
| --- | --- |

G.

întrucât libertatea de gândire, libertatea de întrunire pașnică și de asociere, libertatea religioasă, dreptul de a nu fi arestat sau deținut în mod arbitrar și dreptul de a nu fi torturat sunt libertăți și drepturi fundamentale inalienabile;

| H. | întrucât Indonezia a reinstaurat pedeapsa capitală în 2013 și a executat mai mulți condamnați; |
| --- | --- |

H.

întrucât Indonezia a reinstaurat pedeapsa capitală în 2013 și a executat mai mulți condamnați;

| 1. | salută existența unei legături strânse între UE și Indonezia și reafirmă importanța unor legăturilor politice, economice și culturale puternice și de durată între cele două părți; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă îngrijorarea pentru nivelul tot mai ridicat de intoleranță din Indonezia față de minoritățile etnice, religioase și sexuale; condamnă categoric toate actele de violență, hărțuire și intimidare împotriva minorităților, precum și impunitatea pentru astfel de acte și condamnă, de asemenea, utilizarea abuzivă din ce în ce mai extinsă a reglementărilor existente pentru a discrimina, a urmări penal și a trimite în detenție membri ai minorităților religioase, ai religiilor tradiționale, precum și ai minorităților etnice și sexuale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută ideile Indoneziei privind combaterea extremismului violent și experiența sa în acest sens, bazată pe promovarea unei societăți tolerante și a dialogurilor interconfesionale; ia act de eforturile depuse de Indonezia pentru a susține democrația și respectarea drepturilor omului și reamintește „unitatea sa în diversitate”; subliniază necesitatea de a asigura protecția tuturor drepturilor omului, în special a celor ale minorităților și grupurilor vulnerabile, asigurând nediscriminarea acestora în exercitarea libertății de religie și de convingeri, de opinie, de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută continuarea dialogului pe tema drepturilor omului între Uniunea Europeană și Indonezia, instituit în 2010; salută cooperarea strânsă dintre UE și Indonezia într-o gamă largă de aspecte; subliniază că UE și Indonezia au convenit să continue o serie de proiecte concrete de cooperare într-o gamă largă de domenii, inclusiv accesul la justiție și politica penală, combaterea extremismului violent, drepturile migranților, drepturile întreprinderilor și drepturile omului, precum și drepturile persoanelor cu dizabilități și ale persoanelor care aparțin minorităților și grupurilor vulnerabile; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că îmbunătățirea situației drepturilor omului în Indonezia este o prioritate a APC UE – Indonezia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută situația bună a relațiilor dintre Indonezia și vecinii săi, precum și angajamentul său activ în favoarea ONU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | încurajează guvernul indonezian să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că drepturile activiștilor pașnici sunt protejate și că se creează un mediu favorabil pentru exercitarea libertății de exprimare și a libertății de a demonstra pașnic; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută eliberarea pe cauțiune a lui Hosea Yeimo și Ismael Alua, la 11 ianuarie 2017; remarcă faptul că procedurile judiciare în cauza respectivă continuă; solicită Delegației UE în Indonezia să urmărească aceste proceduri judiciare; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită autoritățile indoneziene să ia în considerare renunțarea la acuzațiile împotriva lui Hosea Yeimo, Ismael Alua și a altor prizonieri de conștiință împotriva cărora au fost aduse acuzații pentru că și-au exercitat în mod pașnic dreptul la libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită insistent Indonezia și autoritățile locale din Papua să ia măsuri efective imediate pentru a garanta siguranța și securitatea activiștilor politici pașnici care își exercită drepturile; invită autoritățile să se asigure că locuitorii din Papua au posibilitatea de a-și exprima în mod liber ideile și opiniile, fără a se teme de pedepse, represalii sau intimidări; |
| --- | --- |

10.

| 11. | condamnă categoric toate actele de violență și teroare și transmite condoleanțe familiilor victimelor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ia act cu îngrijorare de procesul pentru blasfemie împotriva lui Ahok; subliniază că libertatea de exprimare și libertatea de gândire, de conștiință și de religie sunt protejate de dreptul internațional din domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită autorităților indoneziene să se abroge articolele 156 și 156(a) din Codul penal al țării, să elimine dispozițiile privind blasfemia din actualul proiect de lege de revizuire a Codului penal (RUU Revisi KUHP), din legea privind informațiile și tranzacțiile electronice și din legile privind rebeliunea (în special articolele 106 și 110 din cod), și să aducă toate legile la conformitate cu obligațiile care îi revin Indoneziei în temeiul dreptului internațional din domeniul drepturilor omului, în special în ceea ce privește libertatea de exprimare, de gândire, de conștiință și de religie, egalitatea în fața legii, dreptul de a nu fi discriminat și dreptul la exprimare și la întrunire publică; remarcă faptul că persoanele pot fi condamnate la o pedeapsă cu închisoarea chiar de cinci ani pentru „defăimare”; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că guvernul Indoneziei trebuie să protejeze tradiția acestei țări de toleranță religioasă și pluralism prin anchetarea, arestarea și urmărirea penală a persoanelor sau a grupurilor care comit acte de discriminare sau de violență împotriva comunităților religioase; |
| --- | --- |

14.

| 15. | este îngrijorat de intensificarea retoricii anti-LGBTI, care a condus la numeroase amenințări și atacuri violente asupra ONG-urilor, activiștilor și cetățenilor care susțin cauza persoanelor LGBTI; solicită guvernului și puterii legislative să nu restricționeze drepturilor persoanelor LGBTI și să le garanteze dreptul la libertatea de exprimare și de întrunire; |
| --- | --- |

15.

| 16. | regretă reinstaurarea pedepsei capitale; solicită autorităților un moratoriu cu privire la toate execuțiile, în perspectiva abolirii pedepsei capitale; își exprimă îngrijorarea cu privire la cazul cetățeanului UE Serge Atlaoui; |
| --- | --- |

16.

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului Indoneziei, Secretarului General al ASEAN, Comisiei Interguvernamentale ASEAN și Consiliului ONU pentru Drepturile omului. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0141.

---

| 10.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 242/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 242/5

---

P8_TA(2017)0003

Republica Centrafricană

Rezoluţia Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la situația din Republica Centrafricană (2017/2507(RSP))

(2018/C 242/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Republica Centrafricană, în special cele din 7 iunie 2016 referitoare la operațiunile de menținere a păcii – colaborarea UE cu ONU și cu Uniunea Africană (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Republica Centrafricană, în special cele din 7 iunie 2016 referitoare la operațiunile de menținere a păcii – colaborarea UE cu ONU și cu Uniunea Africană (1),

| — | având în vedere Rezoluția 2301 (2016) a Consiliului de Securitate al ONU de reînnoire a mandatului Misiunii multidimensionale integrate a Organizației Națiunilor Unite de stabilizare în Republica Centrafricană (MINUSCA) până la 15 noiembrie 2017, adoptată de Consiliul de Securitate în cadrul celei de a 7747-a reuniuni la 26 iulie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2301 (2016) a Consiliului de Securitate al ONU de reînnoire a mandatului Misiunii multidimensionale integrate a Organizației Națiunilor Unite de stabilizare în Republica Centrafricană (MINUSCA) până la 15 noiembrie 2017, adoptată de Consiliul de Securitate în cadrul celei de a 7747-a reuniuni la 26 iulie 2016,

| — | având în vedere raportul ONU referitor la drepturile omului din 14 decembrie 2016 și declarația purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă din 6 ianuarie 2017 privind atacurile asupra MINUSCA, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul ONU referitor la drepturile omului din 14 decembrie 2016 și declarația purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă din 6 ianuarie 2017 privind atacurile asupra MINUSCA,

| — | având în vedere prezidarea în comun a Conferinței de la Bruxelles privind Republica Centrafricană din 17 noiembrie 2016 de către Vicepreședintele Comisiei / Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, și de către președintele RCA, Faustin-Archange Touadéra, |
| --- | --- |

—

având în vedere prezidarea în comun a Conferinței de la Bruxelles privind Republica Centrafricană din 17 noiembrie 2016 de către Vicepreședintele Comisiei / Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, și de către președintele RCA, Faustin-Archange Touadéra,

| — | având în vedere informarea UE privind RCA din 21 octombrie 2016 susținută de excelența sa Joanne Adamson, șefă adjunctă a Delegației Uniunii Europene la Organizația Națiunilor Unite, la Departamentul ONU pentru operațiuni de menținere a păcii, |
| --- | --- |

—

având în vedere informarea UE privind RCA din 21 octombrie 2016 susținută de excelența sa Joanne Adamson, șefă adjunctă a Delegației Uniunii Europene la Organizația Națiunilor Unite, la Departamentul ONU pentru operațiuni de menținere a păcii,

| — | având în vedere raportul din 22 iulie 2016 al expertului independent al ONU desemnat de Consiliul pentru drepturile omului pentru a monitoriza, raporta și oferi consiliere cu privire la situația drepturilor omului în RCA și declarația sa din 16 noiembrie 2016 dinaintea reuniunii donatorilor de la Bruxelles, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 22 iulie 2016 al expertului independent al ONU desemnat de Consiliul pentru drepturile omului pentru a monitoriza, raporta și oferi consiliere cu privire la situația drepturilor omului în RCA și declarația sa din 16 noiembrie 2016 dinaintea reuniunii donatorilor de la Bruxelles,

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind RCA din 9 februarie 2015, 20 iulie 2015 și 14 martie 2016 și cele din 19 aprilie 2016 privind desfășurarea pașnică a alegerilor în RCA, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind RCA din 9 februarie 2015, 20 iulie 2015 și 14 martie 2016 și cele din 19 aprilie 2016 privind desfășurarea pașnică a alegerilor în RCA,

| — | având în vedere declarația din 8 iulie 2016 a președintelui Configurației RCA din cadrul Comisiei pentru consolidarea păcii cu ocazia informării susținute de Consiliul de Securitate al ONU privind RCA, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 8 iulie 2016 a președintelui Configurației RCA din cadrul Comisiei pentru consolidarea păcii cu ocazia informării susținute de Consiliul de Securitate al ONU privind RCA,

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou revizuit, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou revizuit,

| — | având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI) din 1998, ratificat de RCA în 2001, |
| --- | --- |

—

având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI) din 1998, ratificat de RCA în 2001,

| — | având în vedere Protocolul facultativ la Convenția privind drepturile copilului cu privire la implicarea copiilor în conflicte armate, care a fost semnat de Republica Centrafricană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul facultativ la Convenția privind drepturile copilului cu privire la implicarea copiilor în conflicte armate, care a fost semnat de Republica Centrafricană,

| — | având în vedere raportul Amnesty International din 11 ianuarie 2017 intitulat „The long wait for justice: accountability in Central African Republic” (Lunga așteptare a justiției: responsabilitatea în Republica Centrafricană), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Amnesty International din 11 ianuarie 2017 intitulat „The long wait for justice: accountability in Central African Republic” (Lunga așteptare a justiției: responsabilitatea în Republica Centrafricană),

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, ieșită dintr-un conflict violent între coaliția rebelă Séléka și miliția anti-balaka, Republica Centrafricană a realizat progrese impresionante din 2013 încoace, cu sprijinul comunității internaționale, pentru restabilirea ordinii constituționale, cu o organizare pașnică și reușită a alegerilor și finalizarea tranziției politice; |
| --- | --- |

A.

întrucât, ieșită dintr-un conflict violent între coaliția rebelă Séléka și miliția anti-balaka, Republica Centrafricană a realizat progrese impresionante din 2013 încoace, cu sprijinul comunității internaționale, pentru restabilirea ordinii constituționale, cu o organizare pașnică și reușită a alegerilor și finalizarea tranziției politice;

| B. | întrucât, în ciuda progreselor politice, RCA rămâne victimă a instabilității și a tulburărilor sporadice, intensificate de ciocniri violente în mai multe locuri care au dus la multiple strămutări ale populației în vestul, nordul și estul țării; întrucât lipsa libertăților civile, inegalitatea de gen, restricțiile în privința libertății de religie sau de convingere și tensiunile intercomunale rămân și o importantă sursă de preocupare în materie de drepturile omului în RCA; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în ciuda progreselor politice, RCA rămâne victimă a instabilității și a tulburărilor sporadice, intensificate de ciocniri violente în mai multe locuri care au dus la multiple strămutări ale populației în vestul, nordul și estul țării; întrucât lipsa libertăților civile, inegalitatea de gen, restricțiile în privința libertății de religie sau de convingere și tensiunile intercomunale rămân și o importantă sursă de preocupare în materie de drepturile omului în RCA;

| C. | întrucât misiunea ONU are până la 10 750 de soldați de menținere a păcii la fața locului în RCA, însă unii civili se plâng că aceasta nu face suficient pentru a-i proteja de zecile de grupări armate; întrucât raportul ONU referitor la drepturile omului din 14 decembrie 2016 privind uciderile arbitrare a menționat violența sexuală în RCA; |
| --- | --- |

C.

întrucât misiunea ONU are până la 10 750 de soldați de menținere a păcii la fața locului în RCA, însă unii civili se plâng că aceasta nu face suficient pentru a-i proteja de zecile de grupări armate; întrucât raportul ONU referitor la drepturile omului din 14 decembrie 2016 privind uciderile arbitrare a menționat violența sexuală în RCA;

| D. | întrucât, în decembrie 2016, misiunea MINUSCA a sprijinit un nou dialog între 11 dintre cele 14 grupări armate și guvern, ca parte a unui efort continuu de dezarmare a facțiunilor din RCA; întrucât la 4 ianuarie 2017, potrivit MINUSCA, una dintre patrulele sale de menținere a păcii se întorcea din orașul Koui când a fost atacată de aproximativ 50 de persoane la aproximativ 60 km vest de Obo și doi soldați de menținere a păcii au fost uciși de rebeli necunoscuți, iar la 7 ianuarie 2017 a avut loc un atac similar la nord-vest de Bokayi, în care a fost ucis un soldat de menținere a păcii; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în decembrie 2016, misiunea MINUSCA a sprijinit un nou dialog între 11 dintre cele 14 grupări armate și guvern, ca parte a unui efort continuu de dezarmare a facțiunilor din RCA; întrucât la 4 ianuarie 2017, potrivit MINUSCA, una dintre patrulele sale de menținere a păcii se întorcea din orașul Koui când a fost atacată de aproximativ 50 de persoane la aproximativ 60 km vest de Obo și doi soldați de menținere a păcii au fost uciși de rebeli necunoscuți, iar la 7 ianuarie 2017 a avut loc un atac similar la nord-vest de Bokayi, în care a fost ucis un soldat de menținere a păcii;

| E. | întrucât reconstrucția sectorului justiției este încă în fază incipientă și capacitatea poliției continuă să fie extrem de limitată și acest lucru, combinat cu absența unui sistem judiciar funcțional, înseamnă că doar puține măsuri au fost luate pentru a pune capăt abuzurilor în domeniul drepturilor omului sau pentru a aborda acestea și pentru a aduce autorii acestor fapte în fața justiției; |
| --- | --- |

E.

întrucât reconstrucția sectorului justiției este încă în fază incipientă și capacitatea poliției continuă să fie extrem de limitată și acest lucru, combinat cu absența unui sistem judiciar funcțional, înseamnă că doar puține măsuri au fost luate pentru a pune capăt abuzurilor în domeniul drepturilor omului sau pentru a aborda acestea și pentru a aduce autorii acestor fapte în fața justiției;

| F. | întrucât, potrivit Amnesty International, lipsa justiției în RCA este atât de acută încât unele victime sunt obligate să își trăiască viața alături de agresorii lor, deoarece sute de criminali au fugit din închisoare în timpul unor evadări în masă și multe persoane acuzate de cele mai grave infracțiuni nu au fost niciodată arestate; întrucât doar 8 din 35 de închisori sunt operaționale și în afara capitalei, Bangui, funcționează doar câteva tribunale; |
| --- | --- |

F.

întrucât, potrivit Amnesty International, lipsa justiției în RCA este atât de acută încât unele victime sunt obligate să își trăiască viața alături de agresorii lor, deoarece sute de criminali au fugit din închisoare în timpul unor evadări în masă și multe persoane acuzate de cele mai grave infracțiuni nu au fost niciodată arestate; întrucât doar 8 din 35 de închisori sunt operaționale și în afara capitalei, Bangui, funcționează doar câteva tribunale;

| G. | întrucât, din august 2016 încoace, în RCA a fost înregistrată o creștere alarmantă a numărului de cazuri de abuzuri în domeniul drepturilor omului și de încălcare a dreptului umanitar internațional comise de diferite facțiuni ale ex-Séléka, anti-Balaka și afiliații acestora, consecințele lor fiind cel puțin 100 de ucideri, strămutări forțate ale civililor și distrugerea proprietăților; întrucât organizațiile de apărare a drepturilor au semnalat lupte serioase în RCA la sfârșitul lunii noiembrie 2016 între două grupări Séléka, acestea fiind soldate cu cel puțin 14 morți din rândul civililor și 76 de răniți; |
| --- | --- |

G.

întrucât, din august 2016 încoace, în RCA a fost înregistrată o creștere alarmantă a numărului de cazuri de abuzuri în domeniul drepturilor omului și de încălcare a dreptului umanitar internațional comise de diferite facțiuni ale ex-Séléka, anti-Balaka și afiliații acestora, consecințele lor fiind cel puțin 100 de ucideri, strămutări forțate ale civililor și distrugerea proprietăților; întrucât organizațiile de apărare a drepturilor au semnalat lupte serioase în RCA la sfârșitul lunii noiembrie 2016 între două grupări Séléka, acestea fiind soldate cu cel puțin 14 morți din rândul civililor și 76 de răniți;

| H. | întrucât Vladimir Monteiro, purtătorul de cuvânt al MINUSCA în Bangui, a afirmat că astfel de atacuri nu sunt îndreptate doar împotriva trupelor de menținere a păcii ale ONU, ci și a actorilor din domeniul umanitar și a populației civile; |
| --- | --- |

H.

întrucât Vladimir Monteiro, purtătorul de cuvânt al MINUSCA în Bangui, a afirmat că astfel de atacuri nu sunt îndreptate doar împotriva trupelor de menținere a păcii ale ONU, ci și a actorilor din domeniul umanitar și a populației civile;

| I. | întrucât între 28 și 30 noiembrie 2016 cel puțin 115 persoane au murit în urma confruntărilor izbucnite între două grupări – ambele facțiuni Séléka: Front Populaire pour la Renaissance de la Centrafrique, FPRC (Frontul Popular pentru Renașterea Republicii Centrafricane) și l’Union pour la Paix en Centrafrique, UPC (Uniunea pentru Pace în Republica Centrafricană) – pentru dobândirea controlului asupra drumurilor care duc la minele de diamante din apropiere de Kalaga, un oraș situat la 45 km de Bria, unde ambele facțiuni percep „taxe de drum”, în special în zonele miniere și pe rutele de migrare ale păstorilor Peuhl; |
| --- | --- |

I.

întrucât între 28 și 30 noiembrie 2016 cel puțin 115 persoane au murit în urma confruntărilor izbucnite între două grupări – ambele facțiuni Séléka: Front Populaire pour la Renaissance de la Centrafrique, FPRC (Frontul Popular pentru Renașterea Republicii Centrafricane) și l’Union pour la Paix en Centrafrique, UPC (Uniunea pentru Pace în Republica Centrafricană) – pentru dobândirea controlului asupra drumurilor care duc la minele de diamante din apropiere de Kalaga, un oraș situat la 45 km de Bria, unde ambele facțiuni percep „taxe de drum”, în special în zonele miniere și pe rutele de migrare ale păstorilor Peuhl;

| J. | întrucât, în mai 2016, cea de a 5-a Comisie a ONU a adoptat o rezoluție transversală privind menținerea păcii în care a salutat hotărârea Secretarului General de a pune în aplicare pe deplin politica de zero toleranță, a reafirmat necesitatea unei mai bune coordonări a sprijinului acordat victimelor și a extins politica de transparență a ONU pentru a include acuzațiile de exploatare sexuală și abuzuri sexuale; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în mai 2016, cea de a 5-a Comisie a ONU a adoptat o rezoluție transversală privind menținerea păcii în care a salutat hotărârea Secretarului General de a pune în aplicare pe deplin politica de zero toleranță, a reafirmat necesitatea unei mai bune coordonări a sprijinului acordat victimelor și a extins politica de transparență a ONU pentru a include acuzațiile de exploatare sexuală și abuzuri sexuale;

| K. | întrucât, la 17 noiembrie 2016, VP/ÎR, Federica Mogherini, și președintele Republicii Centrafricane, Faustin-Archange Touadéra, au mobilizat comunitatea internațională pentru a genera sprijin politic și angajamente concrete de sprijinire a agendei ambițioase a autorităților RCA de a obține pace, securitate și reconciliere la nivelul întregii țări, dar și pentru a promova dezvoltarea și redresarea economică; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 17 noiembrie 2016, VP/ÎR, Federica Mogherini, și președintele Republicii Centrafricane, Faustin-Archange Touadéra, au mobilizat comunitatea internațională pentru a genera sprijin politic și angajamente concrete de sprijinire a agendei ambițioase a autorităților RCA de a obține pace, securitate și reconciliere la nivelul întregii țări, dar și pentru a promova dezvoltarea și redresarea economică;

| L. | întrucât, potrivit ONU, aproape jumătate din populația RCA se confruntă cu insecuritatea alimentară și are nevoie de ajutor umanitar; întrucât 40 % dintre copiii cu vârsta sub trei ani suferă de malnutriție cronică și unul din cinci copii nu vor ajunge să împlinească vârsta de cinci ani; |
| --- | --- |

L.

întrucât, potrivit ONU, aproape jumătate din populația RCA se confruntă cu insecuritatea alimentară și are nevoie de ajutor umanitar; întrucât 40 % dintre copiii cu vârsta sub trei ani suferă de malnutriție cronică și unul din cinci copii nu vor ajunge să împlinească vârsta de cinci ani;

| M. | întrucât se estimează că în anul curent 2,2 milioane de persoane vor avea nevoie de ajutor umanitar, printre aceștia numărându-se și 1,1 milioane de copii; întrucât se estimează că, la sfârșitul anului 2016, 420 000 de persoane erau strămutate intern și alte 453 000 de persoane s-au refugiat în țări învecinate; |
| --- | --- |

M.

întrucât se estimează că în anul curent 2,2 milioane de persoane vor avea nevoie de ajutor umanitar, printre aceștia numărându-se și 1,1 milioane de copii; întrucât se estimează că, la sfârșitul anului 2016, 420 000 de persoane erau strămutate intern și alte 453 000 de persoane s-au refugiat în țări învecinate;

| N. | întrucât, în ultimii trei ani, Uniunea Europeană a fost cel mai mare donator de ajutoare în RCA, acordând țării plăți în valoare de peste 500 de milioane de euro; întrucât, în ceea ce privește ajutorul umanitar, numai Comisia a furnizat 124 de milioane de euro (pe lângă cele 30 de milioane de euro pentru refugiații centrafricani din țările învecinate) din decembrie 2013 încoace; întrucât la conferința donatorilor de la Bruxelles din 17 noiembrie 2016 UE a anunțat că va acorda o finanțare suplimentară de 409 milioane de euro pentru reconstrucție, menținerea păcii și nevoi umanitare în Republica Centrafricană; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în ultimii trei ani, Uniunea Europeană a fost cel mai mare donator de ajutoare în RCA, acordând țării plăți în valoare de peste 500 de milioane de euro; întrucât, în ceea ce privește ajutorul umanitar, numai Comisia a furnizat 124 de milioane de euro (pe lângă cele 30 de milioane de euro pentru refugiații centrafricani din țările învecinate) din decembrie 2013 încoace; întrucât la conferința donatorilor de la Bruxelles din 17 noiembrie 2016 UE a anunțat că va acorda o finanțare suplimentară de 409 milioane de euro pentru reconstrucție, menținerea păcii și nevoi umanitare în Republica Centrafricană;

| O. | întrucât Armata de Rezistență a Domnului (LRA) și-a intensificat activitățile în estul RCA, extinzându-se dincolo de zonele miniere, cu atacuri care au implicat jafuri, privări arbitrare de libertate, distrugerea și confiscarea proprietăților civililor și răpiri; întrucât potrivit instrumentului de monitorizare a crizei LRA, din ianuarie 2016 încoace, 344 de persoane, printre care peste 60 de copii, ar fi fost răpite de LRA, iar mii de civili au fost strămutați în zonele unde activează aceasta; |
| --- | --- |

O.

întrucât Armata de Rezistență a Domnului (LRA) și-a intensificat activitățile în estul RCA, extinzându-se dincolo de zonele miniere, cu atacuri care au implicat jafuri, privări arbitrare de libertate, distrugerea și confiscarea proprietăților civililor și răpiri; întrucât potrivit instrumentului de monitorizare a crizei LRA, din ianuarie 2016 încoace, 344 de persoane, printre care peste 60 de copii, ar fi fost răpite de LRA, iar mii de civili au fost strămutați în zonele unde activează aceasta;

| P. | întrucât la 15 iulie 2014 UE a creat un fond fiduciar cu donatori multipli, denumit Bêkou și dedicat RCA, care contribuie la stabilizarea și reconstrucția țării; |
| --- | --- |

P.

întrucât la 15 iulie 2014 UE a creat un fond fiduciar cu donatori multipli, denumit Bêkou și dedicat RCA, care contribuie la stabilizarea și reconstrucția țării;

| Q. | întrucât situația generală în ceea ce privește securitatea s-a îmbunătățit începând cu 2013, în special în Bangui, dar rămâne fragilă, cu izbucniri de violență care sunt din ce în ce mai frecvente în ultimele luni; întrucât continuă, pe întreg teritoriul țării, comiterea infracțiunilor, cum ar fi uciderile, torturile, violențele sexuale, furturile, răpirile, distrugerea de bunuri, precum și comerțul și posesia ilicite de arme; |
| --- | --- |

Q.

întrucât situația generală în ceea ce privește securitatea s-a îmbunătățit începând cu 2013, în special în Bangui, dar rămâne fragilă, cu izbucniri de violență care sunt din ce în ce mai frecvente în ultimele luni; întrucât continuă, pe întreg teritoriul țării, comiterea infracțiunilor, cum ar fi uciderile, torturile, violențele sexuale, furturile, răpirile, distrugerea de bunuri, precum și comerțul și posesia ilicite de arme;

| R. | întrucât, din cauza constrângerilor în materie de finanțare, Programul Alimentar Mondial a anunțat că va trebui să facă reduceri suplimentare în ceea ce privește alimentele pe care le poate oferi și că distribuirea alimentelor ar putea fi suspendată în totalitate până în februarie 2017; |
| --- | --- |

R.

întrucât, din cauza constrângerilor în materie de finanțare, Programul Alimentar Mondial a anunțat că va trebui să facă reduceri suplimentare în ceea ce privește alimentele pe care le poate oferi și că distribuirea alimentelor ar putea fi suspendată în totalitate până în februarie 2017;

| S. | întrucât extracția și traficul ilicit de diamante și lemn alimentează conflictul prin contribuția la finanțarea grupurilor armate; |
| --- | --- |

S.

întrucât extracția și traficul ilicit de diamante și lemn alimentează conflictul prin contribuția la finanțarea grupurilor armate;

| T. | întrucât Organizația Internațională a Francofoniei (OIF) a depus eforturi permanente din 2003 pentru consolidarea democrației, a statului de drept și a păcii în Republica Centrafricană și continuă să depună eforturi în actualul context de reconstrucție de după criză; întrucât activitatea OIF este esențială pentru consolidarea capacităților instituțiilor centrafricane, furnizarea de sprijin tehnic pentru instituirea Curții penale speciale, sprijinirea creării unei comisii naționale pentru drepturile omului, consolidarea cadrului administrativ și juridic pentru alegeri, oferirea de sprijin tehnic pentru punerea în aplicare a programelor de dezarmare, demobilizare și reintegrare și de reformare a sectorului securității (DDR-RSS), precum și pentru asigurarea de sprijin tehnic pentru Curtea penală specială prin mobilizarea magistraților francofoni; |
| --- | --- |

T.

întrucât Organizația Internațională a Francofoniei (OIF) a depus eforturi permanente din 2003 pentru consolidarea democrației, a statului de drept și a păcii în Republica Centrafricană și continuă să depună eforturi în actualul context de reconstrucție de după criză; întrucât activitatea OIF este esențială pentru consolidarea capacităților instituțiilor centrafricane, furnizarea de sprijin tehnic pentru instituirea Curții penale speciale, sprijinirea creării unei comisii naționale pentru drepturile omului, consolidarea cadrului administrativ și juridic pentru alegeri, oferirea de sprijin tehnic pentru punerea în aplicare a programelor de dezarmare, demobilizare și reintegrare și de reformare a sectorului securității (DDR-RSS), precum și pentru asigurarea de sprijin tehnic pentru Curtea penală specială prin mobilizarea magistraților francofoni;

| 1. | salută eforturile întreprinse de președintele Touadéra și de guvernul său în vederea promovării păcii și reconcilierii în Republica Centrafricană, în contextul deceniilor de subdezvoltare și fragilitate și al mai multor ani de conflict armat; solicită guvernului Republicii Centrafricane să intensifice și mai mult aceste eforturi, în special în ceea ce privește dialogul cu grupurile armate, DDR și RSS și restabilirea lanțurilor judiciare și penale în scopul de a lupta împotriva impunității; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă ferm pierderea mijloacelor de trai și a proprietăților și abuzurile și încălcările drepturilor omului și ale dreptului umanitar internațional, care includ ucideri arbitrare, acte de violență sexuală, tratamentul inuman și toate formele de atac, precum și agresiunile și provocările împotriva populației civile și a forțelor de menținere a păcii; reamintește că astfel de atacuri specifice ar putea constitui crime de război în temeiul dreptului internațional umanitar; transmite sincere condoleanțe guvernelor Marocului și Bangladeshului, familiilor victimelor și MINUSCA; subliniază că atacurile asupra forțelor de menținere a păcii sunt inacceptabile și încalcă toate normele internaționale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că desfășurarea pașnică a alegerilor comasate din 14 februarie 2016 în Republica Centrafricană, cu o importantă participare la vot, este un adevărat succes pentru procesul de tranziție politică; felicită autoritățile pentru eforturile lor, care au sporit credibilitatea și transparența alegerilor; salută angajamentul asumat de MINUSCA și sprijinul acordat prin operațiunea Sangaris, care au contribuit în mod semnificativ la derularea pașnică a procesului electoral; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sprijină cu fermitate autoritatea Secretarului General al ONU privind punerea în aplicare a politicii ONU de transparență (toleranță zero) în privința acuzațiilor de agresiune și exploatare sexuală și salută inițiativele pe care le-a întreprins până în prezent în Republica Centrafricană; invită statele membre ale ONU să se asigure că echipele de conduită și disciplină și de supraveghere internă din cadrul MINUSCA primesc resursele necesare pentru a reacționa în mod eficient în cazurile de agresiune și exploatare sexuală și de alte infracțiuni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | evidențiază importanța primordială a securității; în acest sens, subliniază necesitatea reformelor pentru a transforma forțele armate centrafricane într-o armată profesionistă, controlată în mod democratic și reprezentativă din punct de vedere etnic; salută decizia Consiliului European din 19 aprilie 2016 de a institui o misiune de instruire militară în Republica Centrafricană (EUTM RCA), pentru a contribui la reformarea sectorului de apărare al țării; speră că aceasta va contribui la modernizarea și îmbunătățirea eficienței și a caracterului favorabil incluziunii ale forțelor armate centrafricane (FACA) prin consilierea strategică a Ministerului Apărării și a Statului-Major din Republica Centrafricană, precum și prin educație și formare profesională; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită guvernul Republicii Centrafricane să lanseze investigații prompte și imparțiale privind toate acuzațiile de încălcare a drepturilor omului și a dreptului umanitar, trimițându-i în judecată în mod corespunzător pe cei responsabili — criminalii și ucigașii trebuie aduși în fața justiției, indiferent de grupul de care aparțin — și acordând despăgubiri adecvate victimelor acestor infracțiuni; sprijină ferm crearea rapidă a unei curți penale speciale (care se preconizează că va fi finalizată până la jumătatea anului 2017), care trebuie să fie finanțată în mod durabil pentru a asigura asumarea răspunderii și a pune capăt impunității generale actuale; salută lansarea de către ONU, în decembrie 2016, a procesului de recrutare a opt judecători internaționali; |
| --- | --- |

6.

| 7. | regretă faptul că sistemul justiției din Republica Centrafricană, care fusese deja slăbit înainte de declanșarea războiului civil, a fost grav subminat de luptele permanente, care au dus la distrugerea multor registre judiciare și la exilul forțat al personalului din Justiție; solicită guvernului Republicii Centrafricane să investească semnificativ, cu sprijinul comunității internaționale, în sistemul național de Justiție, inclusiv reconstruind tribunalele, forțele de poliție și închisorile sale; reamintește, în același timp, că singura garanție a succesului este aderarea la principiile bunei guvernanțe democratice și economice, utilizând o abordare constructivă privind dialogul, în spiritul Forumului de la Bangui; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază, în special, importanța unei coordonări strânse între partenerii implicați, în special autoritățile Republicii Centrafricane, Uniunea Europeană, Banca Mondială și ONU, pentru a asigura o bună cooperare și complementaritate a eforturilor în curs de desfășurare pentru reinstaurarea stabilității în Republica Centrafricană; solicită să fie luate măsuri urgente de combatere a impunității pentru crimele de război și alte crime și pentru a contribui la reconstruirea sistemului Justiției, întrucât lipsa justiției a contribuit la o recrudescență a ciocnirilor violente în ultimele luni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | regretă faptul că, din cauza lipsei de finanțare, Programul Alimentar Mondial (PAM) se confruntă cu riscul de fi obligat să oprească, în curând, distribuirea ajutoarelor pentru 150 000 de persoane, care au fost strămutate din cauza violențelor într-o Republică Centrafricană răvășită de criză; ia act de faptul că alimentele distribuite de PAM reprezintă un mijloc de salvare a acestor persoane strămutate, care au pierdut totul, iar suspendarea asistenței ar avea un impact dramatic asupra vieții lor; în acest context, îndeamnă donatorii să își respecte angajamentele asumate în cadrul PAM și să prevină deteriorarea în continuare a furnizării de ajutor umanitar; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută intensificarea angajamentului umanitar al statelor membre ale UE față de Republica Centrafricană din perspectiva evoluției nevoilor acesteia; solicită tuturor donatorilor internaționali să sprijine finanțarea UE în domeniul umanitar, inclusiv a PAM, și să-i ajute pe cei afectați de criza din Republica Centrafricană, atât pe cei din interiorul țării, cât și pe refugiații din țările învecinate; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită Republicii Centrafricane să elaboreze politici și cadre legislative la nivel național care să protejeze în mod adecvat drepturile omului pentru persoanele strămutate, inclusiv dreptul la libera circulație; invită, de asemenea, Republica Centrafricană să adopte soluții durabile pentru persoanele strămutate și refugiați, inclusiv întoarcerea voluntară, durabilă, sigură și demnă la domiciliul lor, precum și integrarea locală sau reinstalarea; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că dialogul rămâne singura cale de a asigura o pace durabilă în regiunile afectate de conflict din Republica Centrafricană și îndeamnă guvernul să răspundă în mod concret preocupărilor comunității internaționale, soluționând criza prin adoptarea unei abordări proactive în ceea ce privește asigurarea securității populației locale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită guvernului Republicii Centrafricane, susținut de partenerii săi internaționali, să-și implementeze urgent planul național de redresare și consolidare a păcii, în special prin consolidarea capacității forțelor naționale de securitate, dezarmarea, demobilizarea și reintegrarea grupurilor armate și combaterea impunității; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită autoritățile centrafricane să elaboreze o strategie asumată la nivel național pentru a combate fenomenele de exploatare ilicită și rețelele de trafic care afectează resursele naturale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | propune crearea de către ONU a unei celule în cadrul MINUSCA pentru combaterea traficului cu diamante, lemn, aur și fildeș, precum și a braconajului militarizat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită societățile internaționale din sectorul comerțului cu diamante să înceteze să alimenteze conflictul și încălcarea drepturilor omului prin cumpărarea de diamante din Republica Centrafricană extrase și comercializate ilicit; |
| --- | --- |

16.

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție guvernului și autorităților Republicii Centrafricane, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe si politica de securitate, Consiliului de Securitate al ONU, Secretarului General al ONU, instituțiilor Uniunii Africane, Comunității Economice a Statelor din Africa Centrală, Adunării Parlamentare ACP-UE și statelor membre ale UE. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0249.

---

| 10.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 242/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 242/10

---

P8_TA(2017)0004

Situația în Burundi

Rezoluţia Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la situația din Burundi (2017/2508(RSP))

(2018/C 242/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Burundi, în special ultimele două rezoluții, adoptate la 9 iulie 2015 (1) și la 17 decembrie 2015 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Burundi, în special ultimele două rezoluții, adoptate la 9 iulie 2015 (1) și la 17 decembrie 2015 (2),

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou revizuit, în special articolul 96, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou revizuit, în special articolul 96,

| — | având în vedere Decizia (UE) 2016/394 a Consiliului din 14 martie 2016 privind încheierea procedurii de consultare cu Republica Burundi în conformitate cu articolul 96 din Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2016/394 a Consiliului din 14 martie 2016 privind încheierea procedurii de consultare cu Republica Burundi în conformitate cu articolul 96 din Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 octombrie 2016 referitoare la viitorul relațiilor ACP-UE după 2020 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 octombrie 2016 referitoare la viitorul relațiilor ACP-UE după 2020 (4),

| — | având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 9 decembrie 2015 referitoare la situația din Burundi, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 9 decembrie 2015 referitoare la situația din Burundi,

| — | având în vedere Acordul de pace și reconciliere pentru Burundi de la Arusha, încheiat la 28 august 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de pace și reconciliere pentru Burundi de la Arusha, încheiat la 28 august 2000,

| — | având în vedere Constituția Republicii Burundi, în special articolul 96, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Republicii Burundi, în special articolul 96,

| — | având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța (ACDEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța (ACDEG),

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere declarația din 21 octombrie 2016 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) în numele Uniunii Europene privind Africa de Sud și Burundi și Curtea Penală Internațională (CPI), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 21 octombrie 2016 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) în numele Uniunii Europene privind Africa de Sud și Burundi și Curtea Penală Internațională (CPI),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2015/1755 al Consiliului din 1 octombrie 2015 privind măsurile restrictive având în vedere situația din Burundi (5) și având în vedere reînnoirea acestora la 29 septembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/1755 al Consiliului din 1 octombrie 2015 privind măsurile restrictive având în vedere situația din Burundi (5) și având în vedere reînnoirea acestora la 29 septembrie 2016,

| — | având în vedere rezoluția Comisiei africane pentru drepturile omului și ale popoarelor din 4 noiembrie 2016 referitoare la situația drepturilor omului în Republica Burundi, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Comisiei africane pentru drepturile omului și ale popoarelor din 4 noiembrie 2016 referitoare la situația drepturilor omului în Republica Burundi,

| — | având în vedere raportul din 20 septembrie 2016 privind ancheta independentă a ONU referitoare la Burundi, demarată în urma rezoluției S-24/1 a Consiliului pentru Drepturile Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 20 septembrie 2016 privind ancheta independentă a ONU referitoare la Burundi, demarată în urma rezoluției S-24/1 a Consiliului pentru Drepturile Omului,

| — | având în vedere raportul din 17 iunie 2016 al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului privind situația drepturilor omului în Burundi, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 17 iunie 2016 al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului privind situația drepturilor omului în Burundi,

| — | având în vedere rezoluția adoptată de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU la 30 septembrie 2016 referitoare la situația drepturilor omului în Burundi, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția adoptată de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU la 30 septembrie 2016 referitoare la situația drepturilor omului în Burundi,

| — | având în vedere raportul din 17 mai 2016 al delegației Comisiei africane pentru drepturile omului și ale popoarelor referitor la misiunea sa de informare în Burundi din 7-13 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 17 mai 2016 al delegației Comisiei africane pentru drepturile omului și ale popoarelor referitor la misiunea sa de informare în Burundi din 7-13 decembrie 2015,

| — | având în vedere declarația din 6 ianuarie 2017 a purtătorului de cuvânt al SEAE privind interzicerea Ligii Iteka în Burundi, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 6 ianuarie 2017 a purtătorului de cuvânt al SEAE privind interzicerea Ligii Iteka în Burundi,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Burundi se confruntă cu o criză politică, socială și economică majoră de la decizia președintelui Pierre Nkurunziza din aprilie 2015 de a candida pentru un al treilea mandat prezidențial, ceea ce constituie o încălcare a Acordului de la Arusha și a constituției țării; întrucât președintele Nkurunziza a făcut recent declarații în care nu exclude posibilitatea de a revizui constituția burundeză, cu scopul de a putea candida pentru un eventual al patrulea mandat din 2020; |
| --- | --- |

A.

întrucât Burundi se confruntă cu o criză politică, socială și economică majoră de la decizia președintelui Pierre Nkurunziza din aprilie 2015 de a candida pentru un al treilea mandat prezidențial, ceea ce constituie o încălcare a Acordului de la Arusha și a constituției țării; întrucât președintele Nkurunziza a făcut recent declarații în care nu exclude posibilitatea de a revizui constituția burundeză, cu scopul de a putea candida pentru un eventual al patrulea mandat din 2020;

| B. | întrucât Burundi a notificat CPI cu privire la retragerea sa din Statutul de la Roma și din CPI la 19 octombrie 2016, în urma deciziei CPI de a deschide o anchetă preliminară cu privire la cazurile de violență și încălcările drepturilor omului în această țară; |
| --- | --- |

B.

întrucât Burundi a notificat CPI cu privire la retragerea sa din Statutul de la Roma și din CPI la 19 octombrie 2016, în urma deciziei CPI de a deschide o anchetă preliminară cu privire la cazurile de violență și încălcările drepturilor omului în această țară;

| C. | întrucât, după efectuarea unei anchete timp de doi ani în Burundi, la 15 noiembrie 2016, Liga Iteka a publicat un raport elaborat în colaborare cu Federația Internațională pentru Drepturile Omului (FIDH), intitulat „Dinamica represiunii și genocidului în Burundi”, care oferă informații actualizate privind represiunea guvernului și numeroasele încălcări ale drepturilor omului de către acesta; întrucât, după câteva săptămâni, Liga Iteka a publicat, de asemenea, mai multe rapoarte de anchetă privind cele mai grave crime comise de forțele guvernamentale în Burundi: asasinate, răpiri, dispariții forțate, tortură, violuri și detenții în masă; întrucât aceste crime au continuat într-un climat de impunitate absolută; întrucât, până în octombrie 2016, alte cinci organizații pentru apărarea drepturilor fuseseră deja interzise, printre acestea numărându-se Forum pour le renforcement de la société civile (FORSC), Forum pour la conscience et le développement (FOCODE), Action chrétienne pour l’abolition de la torture (ACAT), Association burundaise pour la protection des droits humains et des personnes détenues (APRODH) și Réseau des citoyens probes (RCP); |
| --- | --- |

C.

întrucât, după efectuarea unei anchete timp de doi ani în Burundi, la 15 noiembrie 2016, Liga Iteka a publicat un raport elaborat în colaborare cu Federația Internațională pentru Drepturile Omului (FIDH), intitulat „Dinamica represiunii și genocidului în Burundi”, care oferă informații actualizate privind represiunea guvernului și numeroasele încălcări ale drepturilor omului de către acesta; întrucât, după câteva săptămâni, Liga Iteka a publicat, de asemenea, mai multe rapoarte de anchetă privind cele mai grave crime comise de forțele guvernamentale în Burundi: asasinate, răpiri, dispariții forțate, tortură, violuri și detenții în masă; întrucât aceste crime au continuat într-un climat de impunitate absolută; întrucât, până în octombrie 2016, alte cinci organizații pentru apărarea drepturilor fuseseră deja interzise, printre acestea numărându-se Forum pour le renforcement de la société civile (FORSC), Forum pour la conscience et le développement (FOCODE), Action chrétienne pour l’abolition de la torture (ACAT), Association burundaise pour la protection des droits humains et des personnes détenues (APRODH) și Réseau des citoyens probes (RCP);

| D. | întrucât, în noiembrie 2016, FIDH a raportat peste 1 000 de decese, 8 000 de persoane deținute pe motive politice, între 300 și 800 de persoane dispărute, sute de cazuri de tortură, sute de femei devenite victime ale agresiunilor sexuale, mii de arestări arbitrare, peste 310 000 de persoane refugiate în țările învecinate și 61 000 de persoane strămutate în interiorul țării; întrucât situația de securitate din Burundi prezintă riscuri pentru stabilitatea regiunii în ansamblu; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în noiembrie 2016, FIDH a raportat peste 1 000 de decese, 8 000 de persoane deținute pe motive politice, între 300 și 800 de persoane dispărute, sute de cazuri de tortură, sute de femei devenite victime ale agresiunilor sexuale, mii de arestări arbitrare, peste 310 000 de persoane refugiate în țările învecinate și 61 000 de persoane strămutate în interiorul țării; întrucât situația de securitate din Burundi prezintă riscuri pentru stabilitatea regiunii în ansamblu;

| E. | întrucât guvernul controlează într-o măsură tot mai mare mass-media și ziarele independente, iar jurnaliștii sunt victime ale disparițiilor forțate, ale amenințărilor și atacurilor fizice sau ale hărțuirii judiciare; întrucât toate posturile independente de radio au fost suspendate; întrucât, potrivit Reporters sans frontières, Burundi se clasează pe locul 156 din 180 în clasamentul mondial al libertății presei pe 2016; |
| --- | --- |

E.

întrucât guvernul controlează într-o măsură tot mai mare mass-media și ziarele independente, iar jurnaliștii sunt victime ale disparițiilor forțate, ale amenințărilor și atacurilor fizice sau ale hărțuirii judiciare; întrucât toate posturile independente de radio au fost suspendate; întrucât, potrivit Reporters sans frontières, Burundi se clasează pe locul 156 din 180 în clasamentul mondial al libertății presei pe 2016;

| F. | întrucât, în martie 2016, UE a încheiat consultările în temeiul articolului 96 din Acordul de la Cotonou și a suspendat sprijinul financiar direct pentru administrația burundeză, deoarece a ajuns la concluzia că angajamentele propuse de guvern în ceea ce privește drepturile omului, principiile democratice și statul de drept nu sunt satisfăcătoare; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în martie 2016, UE a încheiat consultările în temeiul articolului 96 din Acordul de la Cotonou și a suspendat sprijinul financiar direct pentru administrația burundeză, deoarece a ajuns la concluzia că angajamentele propuse de guvern în ceea ce privește drepturile omului, principiile democratice și statul de drept nu sunt satisfăcătoare;

| G. | întrucât sistemul de justiție din Burundi este extrem de corupt și, în pofida faptului că sute de persoane au fost ucise și torturate de la izbucnirea crizei, multe dintre ele de către poliție și serviciile de informații, doar foarte puțini făptași au fost aduși în fața justiției; |
| --- | --- |

G.

întrucât sistemul de justiție din Burundi este extrem de corupt și, în pofida faptului că sute de persoane au fost ucise și torturate de la izbucnirea crizei, multe dintre ele de către poliție și serviciile de informații, doar foarte puțini făptași au fost aduși în fața justiției;

| H. | întrucât există temeri legate de „etnicizarea” crizei de către guvern și de tendința tot mai pronunțată a funcționarilor de stat de a avea un discurs orientat spre divizare, după cum au constatat și funcționarii ONU; |
| --- | --- |

H.

întrucât există temeri legate de „etnicizarea” crizei de către guvern și de tendința tot mai pronunțată a funcționarilor de stat de a avea un discurs orientat spre divizare, după cum au constatat și funcționarii ONU;

| I. | întrucât, potrivit relatărilor, membrii ligii tineretului din partidul aflat la guvernare, Imbonerakure, arestează și lovesc cetățenii, furându-le bunurile și, de asemenea, utilizează violul ca armă; întrucât aceștia își îndreaptă atacurile asupra membrilor opoziției, în special a membrilor Forțelor Naționale de Eliberare (FNL); întrucât numeroși membri ai opoziției și presupuși opozanți au fost uciși, deținuți, bătuți și torturați în ultimele luni; |
| --- | --- |

I.

întrucât, potrivit relatărilor, membrii ligii tineretului din partidul aflat la guvernare, Imbonerakure, arestează și lovesc cetățenii, furându-le bunurile și, de asemenea, utilizează violul ca armă; întrucât aceștia își îndreaptă atacurile asupra membrilor opoziției, în special a membrilor Forțelor Naționale de Eliberare (FNL); întrucât numeroși membri ai opoziției și presupuși opozanți au fost uciși, deținuți, bătuți și torturați în ultimele luni;

| J. | întrucât, la 29 septembrie 2016, Consiliul a reînnoit măsurile restrictive ale UE împotriva Republicii Burundi, prelungindu-le până la 31 octombrie 2017; întrucât aceste măsuri constau în interdicția de a călători și înghețarea activelor anumitor persoane ale căror activități sunt considerate ca subminând democrația sau împiedicând găsirea unei soluții politice la criza din Burundi; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 29 septembrie 2016, Consiliul a reînnoit măsurile restrictive ale UE împotriva Republicii Burundi, prelungindu-le până la 31 octombrie 2017; întrucât aceste măsuri constau în interdicția de a călători și înghețarea activelor anumitor persoane ale căror activități sunt considerate ca subminând democrația sau împiedicând găsirea unei soluții politice la criza din Burundi;

| K. | întrucât eforturile de mediere continuă, cu sprijinul deplin al Uniunii Africane, al Comunității Africii de Est, al UE și al ONU, pentru a promova dialogul între diferitele părți din Burundi în vederea găsirii unei soluții pașnice și bazate pe consens la criza din Burundi; |
| --- | --- |

K.

întrucât eforturile de mediere continuă, cu sprijinul deplin al Uniunii Africane, al Comunității Africii de Est, al UE și al ONU, pentru a promova dialogul între diferitele părți din Burundi în vederea găsirii unei soluții pașnice și bazate pe consens la criza din Burundi;

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la înrăutățirea situației politice și de securitate din Burundi; condamnă actele de violență comise în Burundi începând din 2015, care au condus la decese și au constat în torturi, violențe direcționate împotriva femeilor, inclusiv violuri colective, hărțuirea și privarea de libertate a mii de persoane și strămutarea forțată a sute de mii de cetățeni burundezi, arestări arbitrare și detenții ilegale, încălcări ale libertății presei și ale libertății de exprimare, precum și impunitatea generală de care se bucură autorii acestor acte; solicită anchetarea independentă temeinică a acestor execuții și abuzuri și aducerea în fața justiției a celor vinovați de aceste acte; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește autorităților din Burundi obligația pe care o au de a garanta, proteja și promova drepturile fundamentale, inclusiv drepturile civile și politice ale cetățenilor săi, cum ar fi libertatea de exprimare și libertatea de întrunire, astfel cum sunt prevăzute în Carta africană a drepturilor omului și popoarelor și în alte instrumente internaționale și regionale din domeniul drepturilor omului; reamintește guvernului din Burundi obligațiile internaționale care îi revin în temeiul Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice, în special în ceea ce privește respectarea libertăților fundamentale și a statului de drept și tratarea judiciară a cazurilor, în special dreptul la un proces echitabil și imparțial; |
| --- | --- |

2.

| 3. | este profund îngrijorat cu privire la adoptarea de către Adunarea Națională din Burundi, la 23 și 28 decembrie 2016, a două proiecte de lege care stabilesc controlarea mai strictă a acțiunilor ONG-urilor naționale și internaționale; subliniază că, în temeiul acestor legi, la 3 ianuarie 2017, i s-a interzis Ligii Iteka să își desfășoare activitatea în țară; îndeamnă autoritățile burundeze să reconsidere această decizie; reafirmă rolul esențial al societății civile și al activiștilor pentru drepturile omului într-o societate democratică; solicită autorităților locale să le permită acestora să își desfășoare activitatea în mod liber și în condiții de siguranță; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită eliberarea imediată și necondiționată a tuturor prizonierilor de conștiință; solicită UE și statelor sale membre să își intensifice eforturile pentru a sprijini și proteja apărătorii drepturilor omului expuși riscurilor din țară și organizațiile aflate în aceeași situație; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită autorităților burundeze să reinstituie libertatea mass-mediei fără întârziere și să le permită liderilor opoziției aflați în exil să se întoarcă în țară; |
| --- | --- |

5.

| 6. | îndeamnă guvernul din Burundi să reia cooperarea cu Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR) și cu Consiliului pentru Drepturile Omului (CDO) al ONU și să permită accesul membrilor personalului OHCHR în locurile de detenție; îndeamnă guvernul din Burundi să respecte și să garanteze drepturile omului și libertățile fundamentale ale tuturor, în conformitate cu obligațiile internaționale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sprijină cu tărie principiile și valorile democratice, drepturile omului și statul de drept, ca elemente esențiale ale Acordului de parteneriat ACP-UE, și principiile prevăzute în Acordul de la Arusha; îndeamnă toate părțile să stabilească condițiile necesare pentru a restabili încrederea și pentru a promova unitatea națională prin intermediul unui dialog național transparent și incluziv, cu participarea guvernului, a partidelor de opoziție și a reprezentanților societății civile, în conformitate cu Acordul de la Arusha și cu Constituția burundeză; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ia act cu profundă îngrijorare de faptul că Burundi și-a oficializat retragerea din Statutul de la Roma; reamintește că Curtea Penală Internațională (CPI) este o instituție-cheie în asistența cetățenilor pentru a obține justiție atunci când se confruntă cu cele mai grave dintre crime, în cazul în care acest lucru nu este posibil la nivel național; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită Consiliului de Securitate al ONU (CSONU) și CPI să deschidă rapid o procedură completă de investigare a presupuselor încălcări ale drepturilor omului comise în Burundi în timpul crizei recente din țară, inclusiv a riscului unui genocid pe teritoriul său; |
| --- | --- |

9.

| 10. | condamnă adoptarea unei noi legi privind crearea unui corp de voluntari la nivel național care ar legaliza activitățile violente ale milițiile de tineri Imbonerakure, acuzate pe scară largă de către organizațiile internaționale de apărare a drepturilor omului și de către ONU de încălcări grave ale drepturilor omului și de desfășurarea activității într-un climat de impunitate; solicită dezarmarea imediată a miliției; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sprijină decizia Consiliului, adoptată în urma eșecului negocierilor lansate în temeiul articolul 96 din Acordul de la Cotonou, de a suspenda sprijinul financiar direct acordat administrației din Burundi, inclusiv sprijinul bugetar, menținând însă pe deplin sprijinul financiar pentru populație, precum și asistența umanitară prin canalele directe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută sancțiunile specifice adoptate de UE la 1 octombrie 2015, în concordanță cu decizia luată de Uniunea Africană de a impune sancțiuni specifice, inclusiv restricții de călătorie și înghețarea activelor burundezilor responsabili pentru încălcări ale drepturilor omului și pentru împiedicarea eforturilor de obținere a unei soluții politice a crizei; solicită UE să extindă aceste sancțiuni în cazul tuturor persoanelor care, prin acțiunile lor, reprezintă o amenințare la pacea și stabilitatea din regiune, incitând la ură și încălcând Acordul de la Arusha; |
| --- | --- |

12.

| 13. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că crizele politice ar putea conduce la un conflict etnic; condamnă inventarierea personalului administrativ și militar din Burundi în funcție de etnie; îndeamnă toate părțile să respecte Acordul de la Arusha; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută Comisia de anchetă a ONU privind drepturile omului din Burundi, înființată în noiembrie 2016 pentru a ancheta încălcările drepturilor omului și abuzurile comise în Burundi începând cu aprilie 2015; îndeamnă autoritățile din Burundi să coopereze pe deplin cu membrii Comisiei de anchetă; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sprijină Rezoluția Consiliului de Securitate al ONU din iulie 2016 referitoare la autorizarea desfășurării unei forțe de poliție a ONU în Burundi în vederea reducerii violenței și a încălcărilor drepturilor omului în această țară; îndeamnă Consiliului pentru pace și securitate al Uniunii Africane să trimită urgent o delegație la Bujumbura, pentru a se întâlni cu președintele Nkurunziza și a-l convinge pe acesta să pună capăt abuzurilor săvârșite de forțele de securitate; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită Uniunii Africane, ONU și UE să examineze cu atenție situația regională și să împiedice orice nouă destabilizare a regiunii; îndeamnă VP/ÎR să colaboreze cu autoritățile din Burundi, precum și cu toate celelalte părți interesate relevante și să sprijine, să reînnoiască și să consolideze credibilitatea eforturilor de mediere regională depuse de Comunitatea Africii de Est pentru a găsi o soluție durabilă la criză, care să respecte constituția, Acordul de la Arusha și legislația internațională privind drepturile omului, prin intermediul unui dialog deschis și amplu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la creșterea fluxului de refugiați în țările învecinate și la situația umanitară alarmantă din Burundi; își reiterează sprijinul pentru toate organizațiile umanitare care își desfășoară activitatea la fața locului și pentru țările vecine care le găzduiesc, precum și solidaritatea cu acestea; invită, de asemenea, UE să își intensifice asistența în regiune; |
| --- | --- |

17.

| 18. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la anunțul făcut de președintele Nkurunziza la 30 decembrie 2016, potrivit căruia acesta ar putea candida din nou pentru un al patrulea mandat prezidențial în 2020; |
| --- | --- |

18.

| 19. | este deosebit de preocupat de nivelurile dramatice ale discriminării și incriminării persoanelor LGBTI în Burundi; invită, prin urmare, Adunarea națională și guvernul din Burundi să abroge articolele din Codul penal care discriminează persoanele LGBTI; |
| --- | --- |

19.

| 20. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție guvernului și parlamentului din Burundi, Consiliului ACP-UE, Comisiei, Consiliului, Comunității Africii de Est și guvernelor statelor membre ale acesteia, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și instituțiilor Uniunii Africane și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0275.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0474.

(3)  JO L 73, 18.3.2016, p. 90.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0371.

(5)  JO L 257, 2.10.2015, p. 1.

---

| 10.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 242/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 242/15

---

P8_TA(2017)0009

Sectorul logisticii în UE și transportul multimodal pe noile coridoare TEN-T

Rezoluţia Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la sectorul logisticii în UE și la transportul multimodal pe noile coridoare TEN-T (2015/2348(INI))

(2018/C 242/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la implementarea Cărții albe privind transporturile 2011: evaluarea situației actuale și calea de urmat pentru realizarea unei mobilități sustenabile (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la implementarea Cărții albe privind transporturile 2011: evaluarea situației actuale și calea de urmat pentru realizarea unei mobilități sustenabile (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 2 decembrie 2015 referitoare la mobilitatea urbană durabilă (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 2 decembrie 2015 referitoare la mobilitatea urbană durabilă (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 septembrie 2008 privind transportul de mărfuri în Europa (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 septembrie 2008 privind transportul de mărfuri în Europa (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 5 septembrie 2007 privind logistica transportului de mărfuri în Europa – cheia mobilității durabile (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 5 septembrie 2007 privind logistica transportului de mărfuri în Europa – cheia mobilității durabile (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 (5) și Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 (5) și Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 913/2010 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 913/2010 (7),

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al resurselor” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al resurselor” (COM(2011)0144),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Accelerarea tranziției Europei către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon” (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Accelerarea tranziției Europei către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon” (COM(2016)0500),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie europeană pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon” (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie europeană pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon” (COM(2016)0501),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Consolidarea investițiilor europene pentru locuri de muncă și creștere economică: către a doua etapă a Fondului european pentru investiții strategice și un nou plan european de investiții externe” (COM(2016)0581), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Consolidarea investițiilor europene pentru locuri de muncă și creștere economică: către a doua etapă a Fondului european pentru investiții strategice și un nou plan european de investiții externe” (COM(2016)0581),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 februarie 2016 intitulată „O strategie a UE pentru gazul natural lichefiat și pentru stocarea gazelor” (COM(2016)0049), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 februarie 2016 intitulată „O strategie a UE pentru gazul natural lichefiat și pentru stocarea gazelor” (COM(2016)0049),

| — | având în vedere Declarația ministerială de la Rotterdam din 20 iunie 2016 privind Implementarea Rețelei transeuropene de transport (TEN-T) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ministerială de la Rotterdam din 20 iunie 2016 privind Implementarea Rețelei transeuropene de transport (TEN-T) (8),

| — | având în vedere documentele de prezentare pregătite de coordonatorii europeni privind coridoarele TEN-T pentru Zilele TEN-T de la Rotterdam din 2016 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentele de prezentare pregătite de coordonatorii europeni privind coridoarele TEN-T pentru Zilele TEN-T de la Rotterdam din 2016 (9),

| — | având în vedere planurile de acțiune privind coridoarele, întocmite de coordonatorii europeni ai TEN-T, |
| --- | --- |

—

având în vedere planurile de acțiune privind coridoarele, întocmite de coordonatorii europeni ai TEN-T,

| — | având în vedere Raportul special nr. 08/2016 al Curții de Conturi: Transportul feroviar de marfă nu este încă pe calea cea bună (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 08/2016 al Curții de Conturi: Transportul feroviar de marfă nu este încă pe calea cea bună (10),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0384/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0384/2016),

| A. | întrucât transporturile și logistica moderne și eficiente sunt esențiale pentru funcționarea eficace a pieței interne a UE și sunt importante pentru asigurarea competitivității, crearea de noi oportunități pentru mediul de afaceri și ocuparea forței de muncă, protecția mediului, atenuarea schimbărilor climatice și reducerea emisiilor de dioxid de carbon în sectorul transporturilor; |
| --- | --- |

A.

întrucât transporturile și logistica moderne și eficiente sunt esențiale pentru funcționarea eficace a pieței interne a UE și sunt importante pentru asigurarea competitivității, crearea de noi oportunități pentru mediul de afaceri și ocuparea forței de muncă, protecția mediului, atenuarea schimbărilor climatice și reducerea emisiilor de dioxid de carbon în sectorul transporturilor;

| B. | întrucât cel de al treilea obiectiv din Cartea albă a Comisiei privind transporturile este transferul unui procent de 30 % din transportul rutier de mărfuri pe distanțe de peste 300 km către moduri mai sustenabile, cum ar fi transportul pe calea ferată sau pe căile navigabile, până în 2030, și transferul a peste 50 % până în 2050, ceea ce necesită și dezvoltarea unei infrastructuri adecvate; întrucât politica europeană în materie de transporturi și TEN-T pot avea o contribuție importantă la realizarea obiectivelor privind clima ale Acordului de la Paris COP 21; |
| --- | --- |

B.

întrucât cel de al treilea obiectiv din Cartea albă a Comisiei privind transporturile este transferul unui procent de 30 % din transportul rutier de mărfuri pe distanțe de peste 300 km către moduri mai sustenabile, cum ar fi transportul pe calea ferată sau pe căile navigabile, până în 2030, și transferul a peste 50 % până în 2050, ceea ce necesită și dezvoltarea unei infrastructuri adecvate; întrucât politica europeană în materie de transporturi și TEN-T pot avea o contribuție importantă la realizarea obiectivelor privind clima ale Acordului de la Paris COP 21;

| C. | întrucât o politică a UE privind logistica orientată spre viitor ar trebui să ajute sectorul logisticii să-și mențină competitivitatea globală și contribuția la creșterea economiei UE, ținând cont de tendințele economice, sociale și tehnologice și de legăturile comerciale la nivel mondial; |
| --- | --- |

C.

întrucât o politică a UE privind logistica orientată spre viitor ar trebui să ajute sectorul logisticii să-și mențină competitivitatea globală și contribuția la creșterea economiei UE, ținând cont de tendințele economice, sociale și tehnologice și de legăturile comerciale la nivel mondial;

| D. | întrucât politica TEN-T vizează promovarea transportului eficient, inteligent și sustenabil, iar logistica orientată spre viitor și soluțiile de transport multimodal necesită în special cooperarea intersectorială; |
| --- | --- |

D.

întrucât politica TEN-T vizează promovarea transportului eficient, inteligent și sustenabil, iar logistica orientată spre viitor și soluțiile de transport multimodal necesită în special cooperarea intersectorială;

| E. | întrucât trebuie să se acorde prioritate legăturilor de transport multimodal între porturi, aeroporturi, platformele multimodale, principalele coridoare ale rețelei TEN-T și alte secțiuni, pentru a stimula economia și crearea de locuri de muncă în UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât trebuie să se acorde prioritate legăturilor de transport multimodal între porturi, aeroporturi, platformele multimodale, principalele coridoare ale rețelei TEN-T și alte secțiuni, pentru a stimula economia și crearea de locuri de muncă în UE;

| F. | întrucât principalele coridoare ale TEN-T stimulează sinergii prin consolidarea accentului pus pe terminale și pe nodurile urbane, precum și prin integrarea sistemelor de transport cu combustibili inteligenți și curați și întrucât funcția de acces de complementaritate a rețelei globale este, de asemenea, esențială; |
| --- | --- |

F.

întrucât principalele coridoare ale TEN-T stimulează sinergii prin consolidarea accentului pus pe terminale și pe nodurile urbane, precum și prin integrarea sistemelor de transport cu combustibili inteligenți și curați și întrucât funcția de acces de complementaritate a rețelei globale este, de asemenea, esențială;

| G. | întrucât încă există diferențe considerabile între statele membre în ceea ce privește eficiența și eficacitatea transporturilor, aspecte care reflectă puterea economică, rolul industriei în cadrul țărilor, precum și condițiile geografice, calitatea infrastructurii și densitatea populației; |
| --- | --- |

G.

întrucât încă există diferențe considerabile între statele membre în ceea ce privește eficiența și eficacitatea transporturilor, aspecte care reflectă puterea economică, rolul industriei în cadrul țărilor, precum și condițiile geografice, calitatea infrastructurii și densitatea populației;

| H. | întrucât dronele de transport prezintă noi posibilități de transportare a mărfurilor în lanțul logistic, însă, pentru ca acestea să-și atingă potențialul și pentru garantarea pe viitor a competitivității europene, este nevoie de un temei juridic armonizat și de o coordonare continuă cu modurile de transport tradiționale; |
| --- | --- |

H.

întrucât dronele de transport prezintă noi posibilități de transportare a mărfurilor în lanțul logistic, însă, pentru ca acestea să-și atingă potențialul și pentru garantarea pe viitor a competitivității europene, este nevoie de un temei juridic armonizat și de o coordonare continuă cu modurile de transport tradiționale;

| I. | întrucât nivelul actual de punere în aplicare a coridoarelor prioritare convenite în rețeaua europeană de transport ar putea aduce beneficii semnificative pentru economiile țărilor care au fost grav afectate de criza economică; |
| --- | --- |

I.

întrucât nivelul actual de punere în aplicare a coridoarelor prioritare convenite în rețeaua europeană de transport ar putea aduce beneficii semnificative pentru economiile țărilor care au fost grav afectate de criza economică;

| J. | întrucât, la nivelul transportului de marfă, au fost identificate probleme legate de diferențele de tensiune în conexiunile transfrontaliere; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la nivelul transportului de marfă, au fost identificate probleme legate de diferențele de tensiune în conexiunile transfrontaliere;

| K. | întrucât reglementările privind transportul sunt, în prezent, legate de modul de transport și intră în competența unor organisme internaționale diferite (de exemplu Organizația Maritimă Internațională, OMI, sau Organizația Aviației Civile Internaționale, OACI); |
| --- | --- |

K.

întrucât reglementările privind transportul sunt, în prezent, legate de modul de transport și intră în competența unor organisme internaționale diferite (de exemplu Organizația Maritimă Internațională, OMI, sau Organizația Aviației Civile Internaționale, OACI);

Logistica în UE și necesitatea unor măsuri suplimentare în programul TEN-T

| 1. | subliniază importanța asigurării liberei circulații a persoanelor, bunurilor și serviciilor, inclusiv printr-un sistem de transport de marfă eficient și sustenabil, pentru dezvoltarea pieței interne și pentru prosperitatea și coeziunea economică, socială și teritorială a UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că sectorul logisticii și, astfel, și dezvoltarea și creșterea regională, se vor bucura de beneficiile unui sistem de infrastructuri a UE fără discontinuități numai dacă este implementat în conformitate cu legislația Uniunii și este consecvent cu aceasta și cu politica privind TEN-T deja adoptată; îndeamnă statele membre să transpună corect legislația în legile naționale, fără a îngreuna schimbul liber de bunuri; invită statele membre să depună mai multe eforturi pentru a aplica și respecta legislația europeană și să se abțină de la a introduce noi bariere; îndeamnă Comisia să sesizeze Curtea de Justiție cu privire la statele membre care amână punerea în aplicare a legislației UE sau care îi aduc modificări și să stimuleze acțiunile tuturor celorlalți actori relevanți, pentru a evita astfel de întârzieri sau modificări; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu impactul negativ asupra sectorului logisticii și, în consecință, asupra dezvoltării și a creșterii regionale al închiderii frontierelor interne în legătură cu criza umanitară și a migranților și cu amenințarea teroristă în Uniunea Europeană; invită statele membre și Comisia să prevină în cea mai mare măsură posibil daunele colaterale asupra fluxurilor de transport de marfă când propune astfel de măsuri; solicită Comisiei să ia măsuri disciplinare împotriva statelor membre care împiedică libera circulație, întrerupând în mod intenționat fluxurile de marfă; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că logistica joacă un rol-cheie, insuficient recunoscut, în asigurarea operațiunilor de transport de mărfuri eficient și sustenabil în UE; subliniază necesitatea de a formula o strategie reînnoită a UE pentru logistica transportului de marfă care:






  — | să ia în considerare noua politică privind infrastructura TEN-T, |
| --- | --- | --- |

4.

—

să ia în considerare noua politică privind infrastructura TEN-T,

| — | să vizeze reducerea în continuare a barierelor tehnice, operaționale și de reglementare, |
| --- | --- |

—

să vizeze reducerea în continuare a barierelor tehnice, operaționale și de reglementare,

| — | să fie concepută astfel încât să garanteze utilizarea optimă a resurselor, |
| --- | --- |

—

să fie concepută astfel încât să garanteze utilizarea optimă a resurselor,

| — | să aibă drept scop să introducă și să implementeze noi tehnologii și soluții inovatoare care vor consolida performanța sectorului și vor accelera transferul către un sistem de transport sigur și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, |
| --- | --- |

—

să aibă drept scop să introducă și să implementeze noi tehnologii și soluții inovatoare care vor consolida performanța sectorului și vor accelera transferul către un sistem de transport sigur și cu emisii scăzute de dioxid de carbon,

| — | să vizeze creșterea conectivității și dezvoltarea infrastructurii în zonele în care nu există, |
| --- | --- |

—

să vizeze creșterea conectivității și dezvoltarea infrastructurii în zonele în care nu există,

| — | să promoveze și să sprijine industria europeană de echipament feroviar, precum și să consolideze politica europeană de reindustrializare feroviară, dintr-o perspectivă benefică pentru toate părțile implicate, menită să crească sustenabilitatea logisticii UE și să obțină o poziție competitivă mai bună a produselor feroviare pe piața mondială, |
| --- | --- |

—

să promoveze și să sprijine industria europeană de echipament feroviar, precum și să consolideze politica europeană de reindustrializare feroviară, dintr-o perspectivă benefică pentru toate părțile implicate, menită să crească sustenabilitatea logisticii UE și să obțină o poziție competitivă mai bună a produselor feroviare pe piața mondială,

| — | să ia în considerare de la început dronele ca viitoare moduri de transport, |
| --- | --- |

—

să ia în considerare de la început dronele ca viitoare moduri de transport,

| — | să promoveze dezvoltarea continuă a cercetării academice și a educației în domeniul transporturilor și al logisticii și |
| --- | --- |

—

să promoveze dezvoltarea continuă a cercetării academice și a educației în domeniul transporturilor și al logisticii și

| — | să prezinte un studiu științific independent care să furnizeze informații detaliate privind măsura în care transportul rutier de marfă ar putea fi transferat în sectorul feroviar și pe căile navigabile interioare până în 2030 și până în 2050, care ar fi costurile aferente și în ce măsură pot fi evitate efectele nocive pentru mediul înconjurător, precum zgomotul și poluarea aerului; |
| --- | --- |

—

să prezinte un studiu științific independent care să furnizeze informații detaliate privind măsura în care transportul rutier de marfă ar putea fi transferat în sectorul feroviar și pe căile navigabile interioare până în 2030 și până în 2050, care ar fi costurile aferente și în ce măsură pot fi evitate efectele nocive pentru mediul înconjurător, precum zgomotul și poluarea aerului;

| 5. | subliniază că implementarea rețelei TEN-T, acordându-se o atenție deosebită legăturilor transfrontaliere și în termenele prevăzute, cu finalizare până în 2030, va reduce blocajele, va îmbunătăți interoperabilitatea între diferitele moduri de transport și va contribui la asigurarea transportului de mărfuri integrat multimodal în cadrul UE; reamintește că trebuie pusă în practică planificarea națională a rețelei globale, în acord cu rețeaua centrală, cu scopul de a o integra în infrastructurile naționale, regionale și locale, care ar trebui finalizate până cel târziu în 2050; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută acțiunile tot mai importante întreprinse, în cadrul abordării privind coridorul rețelei centrale, pentru îmbunătățirea calității nodurilor de transport și a legăturilor lor „pe ultimul kilometru”, pentru identificarea și depășirea barierelor de interoperabilitate, pentru îmbunătățirea și inovarea soluțiilor TIC și pentru eliminarea oricărui alt decalaj (fizic, tehnic sau organizatoric) care poate afecta derularea fără discontinuități a serviciilor logistice în transportul de mărfuri; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește, în acest context, importanța nodurilor urbane, locul în care sunt situate o mare parte din modurile de transport (porturi, logistică aeroportuară, huburi, terminale etc.), locul în care au loc transbordările și distribuțiile „pe ultimul kilometru”, acestea fiind esențiale pentru lanțurile integrale de logistică și necesitând o atenție sporită pentru a asigura o logistică neîntreruptă a orașului; subliniază importanța investițiilor în nodurile urbane în cauză, precum și promovarea legăturilor feroviare cu instalațiile industriale, precum și îmbunătățirea interconectării căilor feroviare cu porturile maritime, porturile interioare și nodurile interne; solicită Comisiei să acorde prioritate acestor investiții la revizuirea Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE) în 2017; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ia act de faptul că, dacă statele membre nu asigură armonizarea eficientă și punerea în aplicare în timp util, precum și cooperarea politică echitabilă între statele membre învecinate, proiectele transfrontaliere pot fi periclitate; salută interesul tot mai mare al instituțiilor UE pentru sprijinirea infrastructurilor și unităților transfrontaliere, în special a legăturilor feroviare regionale transfrontaliere de mare importanță și valoare adăugată europeană; subliniază că ar trebui să fie găsite soluții privind legăturile care lipsesc din infrastructura feroviară în regiunile transfrontaliere pentru a face posibil transportul feroviar transfrontalier eficient și de succes; solicită Comisiei, coordonatorilor europeni și celorlalte părți interesate implicate să acorde importanță în egală măsură proiectelor TEN-T la scară redusă și la scară mai mare, precum și beneficiilor pe termen scurt, mediu și lung care pot fi generate de respectivele proiecte; încurajează actorii să promoveze câștigurile pe termen scurt; încurajează Comisia să faciliteze și să asigure includerea lor în finanțarea MIE; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că, deși rețeaua globală este în principal o responsabilitate a statelor membre, pentru a nu priva anumite zone ale UE de conectivitate, ambele niveluri sunt esențiale pentru logistica UE, aducând capilaritate rețelei centrale și realizând distribuția „pe ultimul kilometru”; consideră că rețelele regionale, în special cele legate de accesul la rețeaua feroviară, alocarea sloturilor orare și tarife, nu ar trebui lăsate în afara sferei europene, inclusiv în ceea ce privește finanțarea și măsurile de reglementare; subliniază că ar trebui să fie găsite soluții privind legăturile care lipsesc din infrastructura feroviară în regiunile transfrontraliere, pentru a face posibil transportul feroviar transfrontalier eficient și de succes; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază rolul esențial al multimodalității în logistica transportului de marfă și, prin urmare, solicită o implicare sporită a platformelor multimodale în planificarea statelor membre, precum și în dezvoltarea suplimentară a rutelor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | constată că distribuirea unui număr mare de noduri și a traficului de marfă în rețeaua TEN-T urmează zone foarte populate și rețele aglomerate, inclusiv în zone transfrontaliere care împart capacitatea cu transportul de pasageri; consideră că este necesar să se optimizeze modul în care infrastructura de transport de marfă ar trebui să fie concepută în cadrul TEN-T, în special în zonele foarte congestionate, în încercarea de a include strategii inovatoare privind logistica urbană; invită Comisia să evalueze, în cooperare cu coordonatorii europeni, progresele în punerea în practică a proiectelor și să îndemne statele membre să le ducă la bun sfârșit; invită Comisia, de asemenea, să reevalueze metodologia și criteriile pentru crearea rețelelor de transport de mărfuri și să garanteze în special faptul că se realizează investiții în rute alternative de transport de marfă, cu noduri, terminale și porturi mai puțin aglomerate, ținând seama și de protecția mediului și reducerea zgomotului; |
| --- | --- |

11.

| 12. | regretă că planurile naționale de infrastructură ale statelor membre sunt decise de prea multe ori fără a ține seama de obiectivele TEN-T; îndeamnă Comisia să examineze motivele lipsei cooperării și să mărească gradul de coordonare între cele două niveluri de planificare și sugerează să se adauge la semestrul european un capitol privind supravegherea coerenței acesteia și eficacitatea dovedită, conținând măsurile corective corespunzătoare; invită Comisia să acorde prioritate proiectelor statelor membre care sunt în conformitate cu TEN-T, să concentreze eforturile asupra proiectelor cu o valoare adăugată europeană mai mare și să monitorizeze proiectele de transport transfrontalier; îndeamnă statele membre să decidă asupra propriilor planuri naționale de infrastructură în conformitate cu obiectivele TEN-T; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ia act de faptul că statele membre care se confruntă cu dificultăți economice și bugetare nu sunt în măsură să cofinanțeze proiectele de transport de marfă ca urmare a unei interpretări stricte a Pactului de stabilitate și de creștere (PSC); susține utilizarea optimă a sistemelor publice și private de finanțare, având în vedere, de asemenea, îmbinarea MIE și a Orizont 2020 cu Fondul european pentru investiții strategice și alte instrumente financiare; consideră că proiectele derulate în cadrul MIE nu ar trebui luate în considerare la calcularea datoriei publice; solicită Comisiei să elaboreze un studiu privind măsura în care un astfel de demers ar fi adecvat pentru o creștere vizibilă a investițiilor în infrastructura de transport de marfă; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că un sistem de logistică eficient al UE necesită o mai bună coordonare dincolo de conectivitatea fizică și o rețea operațională TEN-T; invită Comisia să introducă logistica drept parte integrantă a coridoarelor rețelei centrale, să se coordoneze în mai mare măsură cu autoritățile naționale, regionale și locale și, în acest context, să se axeze, de asemenea, pe interconectivitatea între diferitele coridoare și rețelele de transport de marfă regionale și urbane; solicită Comisiei să consolideze sfera de acțiune a coordonatorilor europeni ai TEN-T pentru a privi dincolo de zona geografică acoperită a coridoarelor aflate în responsabilitatea lor respectivă și să includă problemele de politică orizontală, cum ar fi multimodalitatea și logistica eficientă în transportul de mărfuri; solicită Comisiei să evalueze activitatea respectivă privind logistica și a multimodalitatea în coridoare din doi în doi ani; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că întreținerea defectuoasă a rețelei poate afecta sustenabilitatea și performanța infrastructurii TEN-T; subliniază faptul că infrastructura de transport necesită nu doar să fie renovată și modernizată, ci și să fie întreținută în mod regulat; constată cu îngrijorare că lipsa persistentă de atenție acordată întreținerii de către managerii infrastructurii și de către statele membre reduce competitivitatea căilor (restricții de viteză, fiabilitate, siguranță), în special în cazul căilor feroviare, ceea ce duce uneori la închiderea căilor; invită Comisia și statele membre să studieze, împreună cu BEI, noi sisteme de finanțare pentru a facilita investițiile pentru întreținerea rețelei; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită Comisiei să prezinte în mod regulat Parlamentului European informații în ceea ce privește concluziile și măsurile adoptate în Forumul de transport și logistică digitale, pentru a sprijini în continuare digitalizarea transportului de mărfuri și a logisticii; solicită continuarea forumului atâta vreme cât rămâne util; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază necesitatea de a garanta faptul că infrastructura planificată răspunde nevoilor efective pentru o logistică sustenabilă și că nu va fi o povară nesustenabilă pentru mediul înconjurător; în acest context, subliniază că protejarea biodiversității și realizarea obiectivelor UE în materie de conservare ar trebui integrate în mai mare măsură în planificarea și implementarea TEN-T; |
| --- | --- |

17.

O mai mare simplificare și un nou cadru pentru digitalizare

| 18. | subliniază caracterul urgent al unei mai mari simplificări a documentelor și a procedurilor administrative și vamale pentru diferitele moduri și pentru diferitele stadii ale lanțurilor logistice; invită Comisia și statele membre să analizeze, în temeiul acordului privind o mai bună legiferare, legislația inutilă a UE referitoare la transport și mobilitate și să monitorizeze normele naționale, regionale și locale care ar putea fi în contradicție cu legislația UE și, în astfel de cazuri, să armonizeze cât mai curând posibil aceste norme cu legislația UE; solicită Comisiei un raport privind progresele anuale înregistrate în acest sector; |
| --- | --- |

18.

| 19. | îndeamnă Comisia să propună, până la sfârșitul anului 2017, un cadru digital pentru schimbul electronic de informații și pentru gestionarea transportului în transportul multimodal (e-transport de marfă), pentru a facilita un flux de informații între întreprinderi, clienți și autorități simplificat, fără suport de hârtie, fără întreruperi, transparent, securizat și sigur și care să se bazeze pe serviciile existente (cum ar fi SafeSeaNet, RFD, e-Manifest, RIS, TAF, STI); invită Comisia să asigure introducerea armonizată a documentelor de transport electronice și a sistemelor antifraudă și securitatea cibernetică; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită statele membre să accepte documentele de transport electronice în general și să ratifice și să aplice protocolul e-CMR fără întârziere; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază importanța inovării în utilizarea noilor tehnologii, cum ar fi digitalizarea (de exemplu, scrisori digitale pentru transportul de mărfuri), accesul la date și schimbul de date, menținând, în același timp, un nivel ridicat de securitate cibernetică și de protecție a datelor, aspecte care fac posibile soluții logistice și de transport mai eficiente, cu condiția să se asigure interoperabilitatea și accesul egal și nediscriminatoriu; invită Comisia să prezinte propuneri pentru a asigura integrarea, accesibilitatea și protecția datelor legate de logistică și transportul mărfurilor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia și statele membre, pentru a asigura un tratament nediscriminatoriu în schimbul de informații în format digital, să instituie un sistem de investiții care să asigure o formare inițială în domeniul informatic și formarea constantă privind actualizarea platformelor utilizate pentru schimbul de date; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază rolul pe care îl pot juca cercetarea și inovarea în dezvoltarea unei logistici digitalizate și sustenabile din punctul de vedere al mediului și al unei mai mari interoperabilități și interconectivități a sistemelor și serviciilor TI; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază necesitatea de a dezvolta în continuare sistemele informatice și de comunicații, intrarea în funcțiune la capacitate maximă a sistemelor europene de navigare prin satelit Galileo și EGNOS și a sistemelor aferente de gestionare a traficului și de informare în cadrul tuturor modurilor de transport și logistice, asigurând accesul la toate instrumentele financiare disponibile pentru încurajarea investițiilor private; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită statele membre să asigure proceduri administrative rapide care să vizeze accelerarea punerii în aplicare a coridoarelor TEN-T; solicită Comisiei să garanteze că normele privind PSC, ajutoarele de stat și piețele financiare nu împiedică investițiile; |
| --- | --- |

25.

Configurarea sistemului de transport european bazat pe logistică și investițiile în acesta

| 26. | subliniază necesitatea de a asigura suficiente fonduri UE pentru punerea în aplicare a TEN-T după actualul CFM; așteaptă din partea Comisiei să prezinte evaluarea la jumătatea perioadei a MIE în 2017, prin care să propună simplificarea măsurilor și resurselor pentru punerea în aplicare a proiectelor prioritare în timp util; insistă asupra principiului „le folosești sau le pierzi”, conform căruia fondurile MIE necheltuite sunt puse la dispoziția viitoarelor cereri de prezentare de propuneri; îndeamnă Comisia să evalueze o propunere referitoare la o cerere specifică privind logistica în 2017, inclusiv pentru soluții de transport multimodal și de transport de marfă, precum și de transport de marfă în nodurile urbane, inclusiv soluții inovatoare și alternative de transport (de exemplu, drone, vehicule de transport de marfă care funcționează pe bază de combustibili alternativi, biciclete etc.); |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită Comisiei să îndemne statele membre să efectueze investițiile necesare pentru finalizarea conexiunilor între coridoarele centrale ale UE; |
| --- | --- |

27.

| 28. | reamintește importanța nodurilor urbane în întregul lanț logistic în care are loc o parte importantă a transbordărilor și a distribuțiilor „pe ultimul kilometru”; invită statele membre, Comisia și promotorii proiectului să se concentreze, în coridoarele rețelei centrale a TEN-T, asupra dezvoltării coordonate a proiectelor care promovează multimodalitatea în logistica transporturilor de mărfuri, în special nodurile terminale, platformele de logistică și nodurile urbane, pe baza cererii de transport actuale și în viitor, iar acestora să li se acorde prioritate în mod adecvat în ceea ce privește impactul la nivel local, transfrontalier și al coridorului; |
| --- | --- |

28.

| 29. | consideră că fiabilitatea, frecvența, flexibilitatea, orientarea către client, timpul și prețul transportului reprezintă factorii principali care sunt luați în considerare de expeditori atunci când aleg între diferitele metode de transport disponibile; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că un sistem de logistică eficient trebuie să fie orientat spre tehnologii viitoare care furnizează moduri de transport de mărfuri rapide, ecologice și eficiente; subliniază potențialul și rolul din ce în ce mai important al automatizării și al autonomizării în sectorul logisticii, inclusiv al vehiculelor automate, al dronelor și al roboților controlați de la distanță; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Comisia să țină seama pe deplin de automatizare și de impactul său în strategia pentru logistică, asigurând integrarea sa armonioasă și eficientă în TEN-T, și să sprijine cercetarea și investițiile pentru dezvoltarea acestor tehnologii esențiale; |
| --- | --- |

31.

| 32. | evidențiază potențialul transportului automatizat și autonom, precum și al aeronavelor controlate de la distanță (drone) pentru logistică; solicită luarea de măsuri pentru a garanta, la implementarea sistemelor STI în rețea, că vehiculele și sistemele automatizate interacționează fără dificultate cu vehiculele convenționale și utilizatorii vulnerabili; consideră că dezvoltarea și utilizarea la scară largă în viitor a roboților și a sistemelor de aeronave controlate de la distanță (drone) prevăd moduri de transport de mărfuri noi, rapide, ecologice și eficiente; solicită Comisiei să conceapă o nouă strategie, care să garanteze integrarea eficientă a dronelor în programul TEN-T și să elaboreze un manual pentru statele membre privind acest subiect; |
| --- | --- |

32.

| 33. | solicită Comisiei să țină seama de impactul pe care îl are asupra mediului răspândirea practicilor „exact la timp”, din cauza faptului că acestea intensifică traficul vehiculelor; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază necesitatea de a integra operațiunile de logistică de plecare și de întoarcere pentru a reduce volumele globale de deplasare a vehiculelor având în vedere tranziția treptată către o economie circulară. |
| --- | --- |

34.

O integrare urgentă și mai eficientă a modurilor de transport

| 35. | subliniază necesitatea de a orienta principalele eforturi în sensul revitalizării căilor ferate și al consolidării căilor navigabile interioare, ca priorități ale strategiei de transport sustenabil a UE; ia act de faptul că, de la începutul crizei economice, căile ferate în special au înregistrat pierderi constante la nivelul cotei de piață și, în consecință, consideră că statele membre și Comisia ar trebui să propună inițiative noi și nediscriminatorii menite să susțină dezvoltarea acestui sector în Europa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită Comisia să promoveze competitivitatea transportului feroviar de mărfuri, prin rețele feroviare total interoperabile și interconectate și prin garantarea accesului egal al întreprinderilor, și să procedeze similar în cazul căilor navigabile interioare, al transportului fluviomaritim, maritim și aerian, în condiții de paritate pentru fiecare mod și să promoveze transporturile multimodale și intermodale; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră că sistemul european de management al traficului feroviar (ERTMS) este un proiect european de succes pentru promovarea transportului de marfă în sectorul feroviar și salută eforturile de accelerare a implementării sale prin stabilirea de obiective pentru fiecare coridor; este conștient de constrângerile care afectează finanțarea proiectelor (ERTMS) multinaționale pe mai multe niveluri; invită Comisia și Platforma europeană de consiliere în domeniul investițiilor să propună soluții de finanțare specifice pentru înlesnirea accesului la finanțarea din Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) pentru implementarea ERTMS, favorizând atât infrastructura, cât și instalațiile de locomotive; |
| --- | --- |

37.

| 38. | consideră că obstacolele și constrângerile de interoperabilitate vor fi reduse în mod semnificativ prin aplicarea de către toate statele membre a Directivei privind interoperabilitatea; subliniază că, în plus, adoptarea unor măsuri fără caracter obligatoriu, cum ar fi folosirea materialului rulant interoperabil (vagoane joase, locomotive pentru ecartamente multiple etc.) poate contribui de asemenea la atenuarea constrângerilor de interoperabilitate; îndeamnă Shift2Rail să analizeze piața UE, precum și evoluțiile sale viitoare și să stimuleze disponibilitatea soluțiilor fără caracter obligatoriu pentru infrastructura și materialul rulant multioperabile în vederea susținerii transportului multimodal și combinat; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază necesitatea de a consolida transportul combinat și de a moderniza normele actuale ale UE, inclusiv cele de reglementare a cabotajului intracomunitar și a documentelor de transport, astfel încât acestea să fie clare, cuprinzătoare și să poată fi puse în aplicare de către autorități; salută angajamentul Comisiei de a revizui Directiva 92/106/CEE a Consiliului și îndeamnă Comisia să prezinte revizuirea fără întârziere; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită Comisia și statele membre ca, fără a compromite siguranța generală, să introducă măsuri și stimulente mai eficace pentru a încuraja societățile feroviare să reducă zgomotele asociate transportului de marfă feroviar, date fiind efectele negative ale poluării acustice asupra sănătății, în special ținând seama că aproape șapte milioane de persoane din UE sunt expuse unor niveluri de zgomot feroviar care depășesc pragul de expunere excesivă, mai ales în zonele urbane; în acest context, invită Comisia să introducă limite pentru emisiile de zgomot ale transportului feroviar de mărfuri; |
| --- | --- |

40.

| 41. | consideră că trebuie încurajată trecerea la transportul feroviar și naval, deoarece, astfel, traficul rutier ar putea fi decongestionat și mai puțin poluant; |
| --- | --- |

41.

| 42. | remarcă faptul că căile navigabile interioare trebuie să joace un rol tot mai mare în deservirea porturilor maritime ca centre logistice, în special prin transportul de marfă către hinterland și prin conectarea mărilor europene; |
| --- | --- |

42.

| 43. | salută primele măsuri luate de Comisie pentru introducerea standardelor privind combustibilul pentru vehiculele utilitare grele și a limitelor pentru emisiile de CO2, precum și obiectivul privind reducerea GES pentru sectorul transporturilor de mărfuri, pe baza Acordului de la Paris; consideră că măsurile care implică o revizuire a infrastructurii și a standardelor operaționale în rețeaua TEN-T ar trebui avute în vedere doar în cazul în care soluțiile alternative, cum ar fi reducerea călătoriilor fără încărcătură la întoarcere, o mai bună utilizare a combustibililor alternativi și a grupurilor motopropulsoare nu pot realiza o creștere a eficienței mai mare și cu un impact mai redus asupra infrastructurii și a mediului; |
| --- | --- |

43.

| 44. | solicită Comisiei să evalueze fezabilitatea stabilirii unei metode standard unice de măsurare a emisiilor de gaze cu efect de seră de-a lungul întregului lanț de aprovizionare pentru toate soluțiile de transport modal; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită Comisia să încurajeze dezvoltarea modurilor de transport electrice și pe bază de combustibili alternativi și a infrastructurii necesare de-a lungul întregii rețele TEN-T și, în special în centrele orașelor, să încurajeze dezvoltarea de scheme de transport inovatoare, de exemplu, utilizarea vehiculelor electrice și a energiei din surse regenerabile, precum și dezvoltarea de combustibili alternativi și a infrastructurii necesare; insistă asupra faptului că utilizarea vehiculelor comerciale electrice ușoare în ultima parte a lanțului logistic reduce, în general, emisiile de CO2 și, în particular, emisiile locale de poluanți și de zgomot și, prin urmare, contribuie în mod pozitiv la calitatea aerului din orașe; subliniază, așadar, necesitatea infrastructurii de alimentare în nodurile logistice; |
| --- | --- |

45.

| 46. | consideră că sunt necesare măsuri suplimentare pentru a face transportul rutier mai eficient și mai ecologic în lanțul logistic; propune relaxarea restricțiilor de circulație și asigurarea continuității și a logisticii pe deplin eficiente în coridoarele rețelei centrale pentru vehiculele utilitare grele încărcate care funcționează cu combustibili alternativi ecologici, în conformitate cu cele mai înalte standarde sociale, privind emisiile, poluarea sonoră și siguranța; insistă asupra faptului că coridoarele rețelei centrale trebuie să dispună pe scară largă cel puțin de stații de alimentare alternative și de zone de parcare sigure pentru camioane, inclusiv de facilitățile necesare pentru ca șoferii profesioniști să poată să își petreacă perioadele de repaus în condiții decente; |
| --- | --- |

46.

| 47. | consideră că punerea în practică a unor sisteme de propulsie mai curate în transportul de mărfuri ar trebui să fie consolidată printr-o implementare coordonată și urgentă a infrastructurii de combustibili alternativi în coridoarele TEN-T, în conformitate cu legislația UE; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază importanța îmbunătățirii furnizării de informații și a accesului la acestea privind serviciile logistice și multimodale și din UE, în special pentru IMM-uri, care au un acces limitat la aceste informații; invită Comisia, în cooperare cu operatorii de rețea și cu statele membre, să faciliteze schimbul în ceea ce privește acordurile, instrumentele, convențiile, legislația și cele mai bune practici actuale referitoare la transportul multimodal în UE și să furnizeze un manual, care să fie disponibil pe internet, pentru a sprijini operatorii economici; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază că digitalizarea serviciilor este importantă pentru promovarea unor soluții de transport care respectă în mai mare măsură mediul; astfel, invită Comisia să faciliteze, inclusiv printr-o abordare legislativă coerentă la nivelul UE, accesul la date și schimbul de date privind fluxurile de trafic de-a lungul coridoarelor și utilizarea transporturilor multimodale, în special pentru IMM-uri, și să asigure o mai mare implicare a operatorilor locali și a autorităților publice în acest sector, pentru a îmbunătăți gestionarea lanțului de aprovizionare și pentru a utiliza într-un mod mai eficient resursele și infrastructura, inclusiv prin schimbul de bune practici; subliniază că accesul la aceste date privind fluxurile de trafic din partea unor actori precum furnizorii de hărți digitale și de servicii de navigație este fundamental pentru a face posibile transporturile intermodale, o direcționare mai eficientă, condusul automat și sistemele de transport inteligente, precum și „circulația în pluton” (gruparea mai multor vehicule) în transportul de marfă rutier, aceasta din urmă permițând o mai bună utilizare a curenților de aer în deplasare, reducând astfel emisiile și mărind capacitatea drumurilor; |
| --- | --- |

49.

| 50. | recomandă ca utilizarea etilotestelor antidemaraj (cu o toleranță de măsurare redusă, determinată științific) să fie obligatorie pentru toate tipurile noi de vehicule de transport de mărfuri; |
| --- | --- |

50.

O mai bună formare și condiții de muncă mai bune pentru a atrage noi specialiști

| 51. | remarcă faptul că condițiile de lucru și de viață ale forței de muncă în lanțul logisticii s-au deteriorat în mod semnificativ în ultimii ani, având drept consecință un sector mai puțin atractiv pentru noile generații, în special pentru lucrătorii mobili; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ia act cu îngrijorare de faptul că sectorul logisticii se confruntă cu o penurie de forță de muncă, iar dezvoltarea tehnologică va crea provocări suplimentare în anii următori și că adaptarea lentă a forței de muncă la noile tehnologii, inclusiv la tehnologiile digitale, ar putea afecta negativ performanțele sectorului; solicită Comisiei să identifice nevoile de formare și învățare la nivelul UE, precum și condițiile, costurile și obstacolele în domeniul muncii care descurajează intrarea forței de muncă în sectorul transporturilor și să propună de urgență măsuri pentru ca acest sector să fie mai atractiv pentru tineri și pentru generațiile viitoare; consideră că aceasta este o oportunitate de a crește proporția de femei, inclusiv prin măsuri de discriminare pozitivă, și de noi angajați pe piața forței de muncă în domeniul transporturilor, inclusiv cetățeni din țări terțe; de asemenea, consideră că investițiile strategice în formare și în condiții de muncă mai bune ar trebui să includă inițiative pentru dezvoltarea cunoștințelor în cadrul sectorului public, pentru o mai bună includere a problemelor legate de transportul de marfă în planificarea socială și în dezvoltarea de spații demonstrative și de testare, unde cercetarea și inovarea privind transportul de marfă și logistica să poată fi aplicate și testate în condiții reale; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită Comisia să evalueze posibilitatea de a realiza investiții în învățământul dual și vocațional în domeniul transporturilor; |
| --- | --- |

53.

| 54. | îndeamnă Comisia și statele membre să ofere spațiu de parcare suficient și sigur în coridoarele TEN-T, pentru a evita sporirea problemelor de securitate în ceea ce privește lucrătorii mobili în domeniul transportului; |
| --- | --- |

54.

| 55. | invită Comisia și statele membre să ia în considerare recomandările recente ale Parlamentului privind aspectele socioeconomice în sectorul transporturilor și privind combaterea practicilor neloiale pe piața forței de muncă; ia act că legislația referitoare la condițiile sociale și de muncă trebuie să respecte toate libertățile fundamentale ale UE, să nu restricționeze concurența loială și să nu creeze sarcini birocratice suplimentare; |
| --- | --- |

55.

Sunt necesare informații statistice mai bune privind logistica

| 56. | subliniază necesitatea unui mai bun transport intermodal și a unor statistici de performanță în sectorul logisticii, pentru a facilita previzionarea și revizuirea politicii și a măsurilor de investiții, precum și pentru a furniza informații valoroase operatorilor; invită Comisia să colaboreze cu părțile interesate pentru a elabora un cadru la nivelul UE pentru transportul multimodal și date statistice privind logistica, inclusiv pentru a elabora noi indicatori care să reflecte mai bine tendințele reale din domeniul transportului de mărfuri; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0310.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0423.

(3)  JO C 295 E, 4.12.2009, p. 79.

(4)  JO C 187 E, 24.7.2008, p. 154.

(5)  JO L 348, 20.12.2013, p. 1.

(6)  JO L 348, 20.12.2013, p. 129.

(7)  JO L 276, 20.10.2010, p. 22.

(8)  https://english.eu2016.nl/documents/publications/2016/06/20/ministerial-declaration-on-implementing-ten-t

(9)  http://ec.europa.eu/transport/themes/infrastructure/news/doc/2016-06-20-ten-t-days-2016/issues-papers.pdf

(10)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR16_08/ SR_RAIL_FREIGHT_RO.pdf

---

| 10.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 242/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 242/24

---

P8_TA(2017)0010

Un pilon european al drepturilor sociale

Rezoluţia Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la un pilon european al drepturilor sociale (2016/2095(INI))

(2018/C 242/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 9 din TFUE, care impune UE obligația să promoveze un nivel ridicat al ocupării forței de muncă, să garanteze o protecție socială corespunzătoare, să combată excluziunea socială și să asigure un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 din TFUE, care impune UE obligația să promoveze un nivel ridicat al ocupării forței de muncă, să garanteze o protecție socială corespunzătoare, să combată excluziunea socială și să asigure un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane,

| — | având în vedere articolele 151-156 din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 151-156 din TFUE,

| — | având în vedere Declarația din 9 mai 1950, prin care s-a solicitat „egalizarea și îmbunătățirea nivelului de trai al lucrătorilor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația din 9 mai 1950, prin care s-a solicitat „egalizarea și îmbunătățirea nivelului de trai al lucrătorilor”,

| — | având în vedere Carta socială europeană, protocolul adițional la aceasta și versiunea sa revizuită, care a intrat în vigoare la 1 iulie 1999, în special partea I, partea II și articolele 2, 4, 16 și 27 referitoare la dreptul lucrătorilor cu responsabilități familiale la oportunități egale și la un tratament egal, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta socială europeană, protocolul adițional la aceasta și versiunea sa revizuită, care a intrat în vigoare la 1 iulie 1999, în special partea I, partea II și articolele 2, 4, 16 și 27 referitoare la dreptul lucrătorilor cu responsabilități familiale la oportunități egale și la un tratament egal,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului,

| — | având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, ratificată de UE în 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, ratificată de UE în 2010,

| — | având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, care a intrat în vigoare în 1990, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, care a intrat în vigoare în 1990,

| — | având în vedere Carta comunitară a drepturilor sociale fundamentale ale lucrătorilor, adoptată la 9 decembrie 1989, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta comunitară a drepturilor sociale fundamentale ale lucrătorilor, adoptată la 9 decembrie 1989,

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă pentru 2030, care au fost adoptate de Organizația Națiunilor Unite în 2015 și care se aplică în întreaga lume, inclusiv în UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă pentru 2030, care au fost adoptate de Organizația Națiunilor Unite în 2015 și care se aplică în întreaga lume, inclusiv în UE,

| — | având în vedere Directiva 2010/18/UE a Consiliului din 8 martie 2010 de punere în aplicare a Acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES și de abrogare a Directivei 96/34/CE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/18/UE a Consiliului din 8 martie 2010 de punere în aplicare a Acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES și de abrogare a Directivei 96/34/CE (1),

| — | având în vedere convențiile și recomandările Organizației Internaționale a Muncii (OIM), |
| --- | --- |

—

având în vedere convențiile și recomandările Organizației Internaționale a Muncii (OIM),

| — | având în vedere Codul european de securitate socială al Consiliului Europei și protocolul la acesta, un instrument european de bază care asigură o armonizare minimă a sistemelor de securitate socială, care prevede standarde minime și care permite părților contractante să depășească aceste standarde, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul european de securitate socială al Consiliului Europei și protocolul la acesta, un instrument european de bază care asigură o armonizare minimă a sistemelor de securitate socială, care prevede standarde minime și care permite părților contractante să depășească aceste standarde,

| — | având în vedere raportul expertului independent al ONU privind exercitarea tuturor drepturilor omului de către persoanele în vârstă, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul expertului independent al ONU privind exercitarea tuturor drepturilor omului de către persoanele în vârstă,

| — | având în vedere legislația existentă a UE, mecanismele de coordonare a politicilor și instrumentele financiare din domeniul ocupării forței de muncă, politicii sociale, politicii economice și monetare, pieței interne, liberei circulații a bunurilor, persoanelor, serviciilor și capitalului, Fondului social european și coeziunii economice, sociale și teritoriale, |
| --- | --- |

—

având în vedere legislația existentă a UE, mecanismele de coordonare a politicilor și instrumentele financiare din domeniul ocupării forței de muncă, politicii sociale, politicii economice și monetare, pieței interne, liberei circulații a bunurilor, persoanelor, serviciilor și capitalului, Fondului social european și coeziunii economice, sociale și teritoriale,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 25-26 martie 2010 și 17 iunie 2010, precum și Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 25-26 martie 2010 și 17 iunie 2010, precum și Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere recomandările și concluziile Consiliului referitoare la integrarea romilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările și concluziile Consiliului referitoare la integrarea romilor,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei din 3 octombrie 2008 referitoare la incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei din 3 octombrie 2008 referitoare la incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (2),

| — | având în vedere recomandarea Comisiei din 20 februarie 2013, intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei din 20 februarie 2013, intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării” (3),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 7 decembrie 2015 privind „Promovarea economiei sociale ca factor esențial al dezvoltării economice și sociale în Europa”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 7 decembrie 2015 privind „Promovarea economiei sociale ca factor esențial al dezvoltării economice și sociale în Europa”,

| — | având în vedere Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă (4),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei privind concediul de maternitate (COM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei privind concediul de maternitate (COM(2008)0637),

| — | având în vedere Directiva privind declarația scrisă (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva privind declarația scrisă (5),

| — | având în vedere Directiva privind munca pe durată determinată (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva privind munca pe durată determinată (6),

| — | având în vedere Directiva privind munca prin agent de muncă temporară (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva privind munca prin agent de muncă temporară (7),

| — | având în vedere Directiva privind munca pe fracțiune de normă (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva privind munca pe fracțiune de normă (8),

| — | având în vedere Directiva privind egalitatea de tratament fără deosebire de rasă (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva privind egalitatea de tratament fără deosebire de rasă (9),

| — | având în vedere orientările politice pentru Comisia Europeană, intitulate „Un nou început pentru Europa: Agenda mea pentru locuri de muncă, creștere, echitate și schimbări democratice”, prezentate de Jean-Claude Juncker la 15 iulie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările politice pentru Comisia Europeană, intitulate „Un nou început pentru Europa: Agenda mea pentru locuri de muncă, creștere, echitate și schimbări democratice”, prezentate de Jean-Claude Juncker la 15 iulie 2014,

| — | având în vedere raportul din 22 iunie 2015 intitulat „Finalizarea uniunii economice și monetare a Europei” („Raportul celor cinci președinți”), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 22 iunie 2015 intitulat „Finalizarea uniunii economice și monetare a Europei” („Raportul celor cinci președinți”),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 martie 2016 intitulată „Lansarea unei consultări privind un pilon european al drepturilor sociale” (COM(2016)0127) și anexele sale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 martie 2016 intitulată „Lansarea unei consultări privind un pilon european al drepturilor sociale” (COM(2016)0127) și anexele sale,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iunie 2016 intitulată „O agendă europeană pentru economia colaborativă” (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iunie 2016 intitulată „O agendă europeană pentru economia colaborativă” (COM(2016)0356),

| — | având în vedere comunicările Comisiei privind integrarea romilor (COM(2010)0133), (COM(2011)0173), (COM(2012)0226), (COM(2013)0454), (COM(2015)0299), (COM(2016)0424), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicările Comisiei privind integrarea romilor (COM(2010)0133), (COM(2011)0173), (COM(2012)0226), (COM(2013)0454), (COM(2015)0299), (COM(2016)0424),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 4 octombrie 2016 intitulată „Garanția pentru tineret și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, după trei ani” (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 4 octombrie 2016 intitulată „Garanția pentru tineret și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, după trei ani” (COM(2016)0646),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 21 martie 2014 cu privire la aplicarea Directivei 2008/104/CE privind munca prin agent de muncă temporară (COM(2014)0176), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 21 martie 2014 cu privire la aplicarea Directivei 2008/104/CE privind munca prin agent de muncă temporară (COM(2014)0176),

| — | având în vedere avizul CESE din 17 septembrie 2015 pe tema „Principii pentru sisteme de prestații sociale eficiente și fiabile” (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul CESE din 17 septembrie 2015 pe tema „Principii pentru sisteme de prestații sociale eficiente și fiabile” (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2016 referitoare la prioritățile strategice ale programului de lucru al Comisiei pentru 2017 (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2016 referitoare la prioritățile strategice ale programului de lucru al Comisiei pentru 2017 (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind informarea și consultarea lucrătorilor, anticiparea și gestionarea restructurărilor (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind informarea și consultarea lucrătorilor, anticiparea și gestionarea restructurărilor (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2015 referitoare la concediul de maternitate (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2015 referitoare la concediul de maternitate (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2014 referitoare la o strategie a UE privind persoanele fără adăpost (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2014 referitoare la o strategie a UE privind persoanele fără adăpost (14),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015 (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015 (15),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2015 referitoare la aplicarea Directivei 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2015 referitoare la aplicarea Directivei 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (16),

| — | având în vedere „Angajamentul strategic al Comisiei Europene pentru egalitatea de gen 2016-2019”, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Angajamentul strategic al Comisiei Europene pentru egalitatea de gen 2016-2019”,

| — | având în vedere Pactul european pentru egalitatea de gen (2011-2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul european pentru egalitatea de gen (2011-2020),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 noiembrie 2015 referitoare la reducerea inegalităților, în special a sărăciei în rândul copiilor (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 noiembrie 2015 referitoare la reducerea inegalităților, în special a sărăciei în rândul copiilor (17),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la Cadrul strategic al UE privind sănătatea și siguranța la locul de muncă 2014-2020 (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la Cadrul strategic al UE privind sănătatea și siguranța la locul de muncă 2014-2020 (18),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 aprilie 2016 referitoare la îndeplinirea obiectivului de combatere a sărăciei în contextul creșterii cheltuielilor curente ale gospodăriilor (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 aprilie 2016 referitoare la îndeplinirea obiectivului de combatere a sărăciei în contextul creșterii cheltuielilor curente ale gospodăriilor (19),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2016 referitoare la punerea în aplicare a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, îndeosebi a observațiilor finale ale Comitetului UNCRPD (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2016 referitoare la punerea în aplicare a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, îndeosebi a observațiilor finale ale Comitetului UNCRPD (20),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 septembrie 2016 referitoare la dumpingul social în Uniunea Europeană (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 septembrie 2016 referitoare la dumpingul social în Uniunea Europeană (21),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la crearea unor condiții pe piața forței de muncă favorabile echilibrului dintre viața profesională și cea privată (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la crearea unor condiții pe piața forței de muncă favorabile echilibrului dintre viața profesională și cea privată (22),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 octombrie 2016 referitoare la necesitatea unei politici europene de reindustrializare, în contextul recentelor cazuri Caterpillar și Alstom (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 octombrie 2016 referitoare la necesitatea unei politici europene de reindustrializare, în contextul recentelor cazuri Caterpillar și Alstom (23),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 referitoare la crearea unei piețe a muncii competitive în UE pentru secolul XXI: corelarea competențelor și a calificărilor cu cererea și oportunitățile de angajare, ca mijloc de redresare în urma crizei (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 referitoare la crearea unei piețe a muncii competitive în UE pentru secolul XXI: corelarea competențelor și a calificărilor cu cererea și oportunitățile de angajare, ca mijloc de redresare în urma crizei (24),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la politicile de dezvoltare a competențelor pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la politicile de dezvoltare a competențelor pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor (25),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 privind Pactul referitor la investițiile sociale – ca răspuns la criză (26) și Pachetul privind investițiile sociale al Comisiei din 20 februarie 2013, inclusiv recomandarea Comisiei intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 privind Pactul referitor la investițiile sociale – ca răspuns la criză (26) și Pachetul privind investițiile sociale al Comisiei din 20 februarie 2013, inclusiv recomandarea Comisiei intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării”,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la romi (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la romi (27),

| — | având în vedere dicționarul Eurofound privind relațiile industriale europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere dicționarul Eurofound privind relațiile industriale europene,

| — | având în vedere raportul Eurofound din 2014 referitor la remunerația în Europa în secolul al XXI-lea, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound din 2014 referitor la remunerația în Europa în secolul al XXI-lea,

| — | având în vedere raportul Eurofound din 2014 referitor la accesul la asistență medicală în vremuri de criză, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound din 2014 referitor la accesul la asistență medicală în vremuri de criză,

| — | având în vedere raportul Eurofound din 2015 referitor la accesul la prestații sociale: reducerea gradului de neutilizare, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound din 2015 referitor la accesul la prestații sociale: reducerea gradului de neutilizare,

| — | având în vedere raportul Eurofound din 2015 referitor la formele noi de ocupare a forței de muncă, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound din 2015 referitor la formele noi de ocupare a forței de muncă,

| — | având în vedere raportul Eurofound din 2016 referitor la condițiile de locuit necorespunzătoare din Europa: costuri și consecințe, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound din 2016 referitor la condițiile de locuit necorespunzătoare din Europa: costuri și consecințe,

| — | având în vedere viitorul raport general al Eurofound din 2016 referitor la al șaselea sondaj european privind condițiile de muncă, |
| --- | --- |

—

având în vedere viitorul raport general al Eurofound din 2016 referitor la al șaselea sondaj european privind condițiile de muncă,

| — | având în vedere studiul OIM din 2016 privind „Construirea unui pilon social pentru convergența europeană”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul OIM din 2016 privind „Construirea unui pilon social pentru convergența europeană”,

| — | având în vedere activitatea desfășurată de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) și, în special, sondajele sale referitoare la migranți și la minorități și rapoartele privind formele grave de exploatare prin muncă, sistemele de protecție a copilului și dreptul la o viață independentă pentru persoanele cu handicap, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea desfășurată de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) și, în special, sondajele sale referitoare la migranți și la minorități și rapoartele privind formele grave de exploatare prin muncă, sistemele de protecție a copilului și dreptul la o viață independentă pentru persoanele cu handicap,

| — | având în vedere Hotărârea Curții de Justiție în cauza C-266/14 din 10 septembrie 2015 privind organizarea timpului de lucru pentru lucrătorii care nu au un loc de muncă fix sau obișnuit, |
| --- | --- |

—

având în vedere Hotărârea Curții de Justiție în cauza C-266/14 din 10 septembrie 2015 privind organizarea timpului de lucru pentru lucrătorii care nu au un loc de muncă fix sau obișnuit,

| — | având în vedere Hotărârea Curții de Justiție pronunțată în cauzele conexate C-8/15 P – C-10/15 P (Ledra Advertising și alții) la 20 septembrie 2016, care consolidează drepturile fundamentale ale cetățenilor față de Comisie și Banca Centrală Europeană în legătură cu adoptarea memorandumurilor de înțelegere în numele MES, |
| --- | --- |

—

având în vedere Hotărârea Curții de Justiție pronunțată în cauzele conexate C-8/15 P – C-10/15 P (Ledra Advertising și alții) la 20 septembrie 2016, care consolidează drepturile fundamentale ale cetățenilor față de Comisie și Banca Centrală Europeană în legătură cu adoptarea memorandumurilor de înțelegere în numele MES,

| — | având în vedere analiza comună efectuată de partenerii sociali europeni, BusinessEurope, CEIP, CES și UEAPME, din octombrie 2007, intitulată „Principalele provocări pentru piețele europene ale forței de muncă”, precum și analiza din iulie 2015, intitulată „O analiză aprofundată a ocupării forței de muncă efectuată de partenerii sociali europeni”, |
| --- | --- |

—

având în vedere analiza comună efectuată de partenerii sociali europeni, BusinessEurope, CEIP, CES și UEAPME, din octombrie 2007, intitulată „Principalele provocări pentru piețele europene ale forței de muncă”, precum și analiza din iulie 2015, intitulată „O analiză aprofundată a ocupării forței de muncă efectuată de partenerii sociali europeni”,

| — | având în vedere avizul comun al Comitetului pentru ocuparea forței de muncă și al Comitetului pentru protecție socială referitor la pilonul european al drepturilor sociale, aprobat de Consiliu la 13 octombrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul comun al Comitetului pentru ocuparea forței de muncă și al Comitetului pentru protecție socială referitor la pilonul european al drepturilor sociale, aprobat de Consiliu la 13 octombrie 2016,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0391/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0391/2016),

| A. | întrucât Uniunea Europeană trebuie să răspundă rapid și în mod vizibil la frustrarea și îngrijorarea în creștere a multor oameni în legătură cu perspectivele nesigure de trai, șomajul, inegalitățile tot mai accentuate și lipsa de oportunități, în special pentru tineri; întrucât consultarea publică cu privire la pilonul european al drepturilor sociale, realizată de Comisie până în decembrie 2016, s-a transformat într-o reflecție profundă privind acquis-ului social existent și într-o discuție amplă între partenerii sociali, guvernele și parlamentele naționale, societatea civilă și instituțiile UE cu privire la viitorul și structura unui model social european pentru viitor; întrucât această dezbatere poate contribui la a atrage atenția asupra valorilor de bază ale UE și asupra faptului că, în cadrul unei comparații la nivel mondial, Europa are standarde avansate în materie socială și de muncă, precum și sisteme avansate de protecție socială; întrucât dezbaterea privind pilonul european al drepturilor sociale și măsurile necesare care trebuie luate ca urmare a acestei dezbateri pot contribui, de asemenea, la plasarea proiectului european pe baze mai solide și la creșterea gradului de implicare a cetățenilor în procesul de integrare europeană; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană trebuie să răspundă rapid și în mod vizibil la frustrarea și îngrijorarea în creștere a multor oameni în legătură cu perspectivele nesigure de trai, șomajul, inegalitățile tot mai accentuate și lipsa de oportunități, în special pentru tineri; întrucât consultarea publică cu privire la pilonul european al drepturilor sociale, realizată de Comisie până în decembrie 2016, s-a transformat într-o reflecție profundă privind acquis-ului social existent și într-o discuție amplă între partenerii sociali, guvernele și parlamentele naționale, societatea civilă și instituțiile UE cu privire la viitorul și structura unui model social european pentru viitor; întrucât această dezbatere poate contribui la a atrage atenția asupra valorilor de bază ale UE și asupra faptului că, în cadrul unei comparații la nivel mondial, Europa are standarde avansate în materie socială și de muncă, precum și sisteme avansate de protecție socială; întrucât dezbaterea privind pilonul european al drepturilor sociale și măsurile necesare care trebuie luate ca urmare a acestei dezbateri pot contribui, de asemenea, la plasarea proiectului european pe baze mai solide și la creșterea gradului de implicare a cetățenilor în procesul de integrare europeană;

| B. | întrucât Uniunea Europeană trebuie să dezvolte în continuare un model social european, care să fie integrat în cadrul unei economii de piață sociale, care să capaciteze oamenii și să permită o prosperitate durabilă și o productivitate ridicată, un model bazat pe solidaritate, justiție socială și șanse egale, pe repartizarea echitabilă a bogățiilor, pe solidaritate între generații, pe statul de drept, nediscriminare, egalitate între femei și bărbați, sisteme de educație universale și de înaltă calitate, locuri de muncă de calitate și creștere durabilă pe termen lung, favorabilă incluziunii și cu un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă de la nivel mondial, un model care să vizeze cu adevărat ocuparea integrală a forței de muncă, să asigure o protecție socială adecvată și servicii esențiale de calitate pentru toți, să combată inegalitatea economică, să capaciteze persoanele aflate în situații vulnerabile, să combată sărăcia și excluziunea socială, să crească participarea la viața civilă și politică, să îmbunătățească standardele de viață ale tuturor cetățenilor UE, asigurând punerea în aplicare a obiectivelor și drepturilor prevăzute în tratatele UE, în Carta drepturilor fundamentale și în Carta socială europeană; |
| --- | --- |

B.

întrucât Uniunea Europeană trebuie să dezvolte în continuare un model social european, care să fie integrat în cadrul unei economii de piață sociale, care să capaciteze oamenii și să permită o prosperitate durabilă și o productivitate ridicată, un model bazat pe solidaritate, justiție socială și șanse egale, pe repartizarea echitabilă a bogățiilor, pe solidaritate între generații, pe statul de drept, nediscriminare, egalitate între femei și bărbați, sisteme de educație universale și de înaltă calitate, locuri de muncă de calitate și creștere durabilă pe termen lung, favorabilă incluziunii și cu un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă de la nivel mondial, un model care să vizeze cu adevărat ocuparea integrală a forței de muncă, să asigure o protecție socială adecvată și servicii esențiale de calitate pentru toți, să combată inegalitatea economică, să capaciteze persoanele aflate în situații vulnerabile, să combată sărăcia și excluziunea socială, să crească participarea la viața civilă și politică, să îmbunătățească standardele de viață ale tuturor cetățenilor UE, asigurând punerea în aplicare a obiectivelor și drepturilor prevăzute în tratatele UE, în Carta drepturilor fundamentale și în Carta socială europeană;

| C. | întrucât Comisia s-a angajat să realizeze pentru UE un „rating social AAA” și este așteptată să prezinte, în primăvara anului 2017, o propunere privind un pilon european al drepturilor sociale, care va promova piețe ale muncii și sisteme de protecție socială cu o bună funcționare și favorabile incluziunii în statele membre participante și care va servi drept busolă pentru o convergență ascendentă reînnoită prin (i) actualizarea legislației existente a UE, (ii) îmbunătățirea cadrului UE de coordonare a politicilor economice și sociale, printre altele prin analiza socială comparativă a eforturilor naționale de reformare, fără a institui structuri paralele ineficiente și (iii) asigurarea sprijinului financiar relevant la nivel național și european; întrucât Parlamentul, ales în mod direct de către cetățenii europeni, are o responsabilitate și un rol fundamental în definirea și adoptarea pilonului european al drepturilor sociale; |
| --- | --- |

C.

întrucât Comisia s-a angajat să realizeze pentru UE un „rating social AAA” și este așteptată să prezinte, în primăvara anului 2017, o propunere privind un pilon european al drepturilor sociale, care va promova piețe ale muncii și sisteme de protecție socială cu o bună funcționare și favorabile incluziunii în statele membre participante și care va servi drept busolă pentru o convergență ascendentă reînnoită prin (i) actualizarea legislației existente a UE, (ii) îmbunătățirea cadrului UE de coordonare a politicilor economice și sociale, printre altele prin analiza socială comparativă a eforturilor naționale de reformare, fără a institui structuri paralele ineficiente și (iii) asigurarea sprijinului financiar relevant la nivel național și european; întrucât Parlamentul, ales în mod direct de către cetățenii europeni, are o responsabilitate și un rol fundamental în definirea și adoptarea pilonului european al drepturilor sociale;

| D. | întrucât politicile economice și sociale au scopul de a servi oamenilor, inclusiv prin promovarea activităților economice durabile și responsabile din punct de vedere social, în condiții egale de concurență și întrucât oamenii sunt totodată factorul cel mai important pentru competitivitatea unei întreprinderi și pentru buna funcționare a întregii economii; |
| --- | --- |

D.

întrucât politicile economice și sociale au scopul de a servi oamenilor, inclusiv prin promovarea activităților economice durabile și responsabile din punct de vedere social, în condiții egale de concurență și întrucât oamenii sunt totodată factorul cel mai important pentru competitivitatea unei întreprinderi și pentru buna funcționare a întregii economii;

| E. | întrucât dialogul social poate contribui în mod pozitiv la creștere, ocuparea forței de muncă și competitivitate; întrucât Uniunea are obligația de a recunoaște și de a promova rolul partenerilor sociali, de a facilita dialogul între partenerii sociali și de a le respecta autonomia, inclusiv în ceea ce privește nivelurile salariale, dreptul de a negocia, de a încheia și de a aplica acorduri colective și de a întreprinde acțiuni colective, în conformitate cu dreptul și cu practicile naționale; întrucât pilonul european al drepturilor sociale ar trebui să încurajeze partenerii sociali și statele membre să stabilească standarde mai ridicate decât cele convenite la nivel european; întrucât Comisia consultă partenerii sociali cu privire la posibila direcție a acțiunii Uniunii în domeniul politicii sociale; întrucât este nevoie de sprijin continuu pentru dialogul social la toate nivelurile; |
| --- | --- |

E.

întrucât dialogul social poate contribui în mod pozitiv la creștere, ocuparea forței de muncă și competitivitate; întrucât Uniunea are obligația de a recunoaște și de a promova rolul partenerilor sociali, de a facilita dialogul între partenerii sociali și de a le respecta autonomia, inclusiv în ceea ce privește nivelurile salariale, dreptul de a negocia, de a încheia și de a aplica acorduri colective și de a întreprinde acțiuni colective, în conformitate cu dreptul și cu practicile naționale; întrucât pilonul european al drepturilor sociale ar trebui să încurajeze partenerii sociali și statele membre să stabilească standarde mai ridicate decât cele convenite la nivel european; întrucât Comisia consultă partenerii sociali cu privire la posibila direcție a acțiunii Uniunii în domeniul politicii sociale; întrucât este nevoie de sprijin continuu pentru dialogul social la toate nivelurile;

| F. | întrucât este crucial ca întreprinderile să se comporte în mod responsabil din punct de vedere social, acordând cu adevărat atenție durabilității și intereselor societății; întrucât este important ca lucrătorii să fie implicați în procesul decizional; întrucât întreprinderile din economia socială, precum cooperativele, oferă un exemplu bun în ceea ce privește crearea de locuri de muncă de calitate, susținerea incluziunii sociale și promovarea economiei participative; |
| --- | --- |

F.

întrucât este crucial ca întreprinderile să se comporte în mod responsabil din punct de vedere social, acordând cu adevărat atenție durabilității și intereselor societății; întrucât este important ca lucrătorii să fie implicați în procesul decizional; întrucât întreprinderile din economia socială, precum cooperativele, oferă un exemplu bun în ceea ce privește crearea de locuri de muncă de calitate, susținerea incluziunii sociale și promovarea economiei participative;

| G. | întrucât drepturile sociale fundamentale se aplică tuturor persoanelor din Uniunea Europeană, iar actualul corpus legislativ al Uniunii care reglementează piețele forței de muncă, produselor și serviciilor se aplică în toate statele membre; întrucât integrarea economică face ca statele membre să fie interdependente în ceea ce privește capacitatea lor de a asigura condiții de muncă decente și de a menține coeziunea socială; întrucât, pentru a avea o piață unică funcțională, este nevoie de un nucleu solid de drepturi sociale pentru lucrători, pentru a împiedica concurența pe baza condițiilor de muncă; întrucât principiul subsidiarității, astfel cum este definit în tratate, justifică acțiunea la nivel european, date fiind dimensiunile sau efectele acțiunii propuse; întrucât atingerea obiectivelor sociale ale UE depinde, de asemenea, de legislația națională și de gradul de dezvoltare a sistemelor sociale naționale; întrucât diferențele regionale dintre nivelurile salariilor și dintre sistemele de securitate socială sunt într-o anumită măsură inevitabile, însă ar trebui să se aibă grijă ca aceste diferențe să nu creeze presiune în sensul înrăutățirii condițiilor de muncă și de trai; întrucât convergența socială și economică ascendentă este foarte importantă pentru buna funcționare a Uniunii; întrucât Uniunea nu armonizează sistemele naționale de securitate socială, ci le coordonează, promovează dezvoltarea acestora și facilitează protecția socială eficientă a persoanelor care își exercită dreptul la liberă circulație; întrucât evoluțiile în materie de reglementare trebuie să țină pasul cu inovarea tehnologică și cu alte inovații pentru a oferi securitate juridică și pentru a promova dezvoltarea economică prin concurență echitabilă; întrucât implementarea pilonului european al drepturilor sociale va necesita acțiuni pe mai multe niveluri, abordări trans-sectoriale și implicarea deplină a părților interesate; întrucât dispozițiile privind timpul de odihnă al angajaților ar trebui să prevadă, dacă este cazul, o zi obișnuită de repaus săptămânal, recunoscută de tradițiile și obiceiurile din țara sau regiunea respectivă; |
| --- | --- |

G.

întrucât drepturile sociale fundamentale se aplică tuturor persoanelor din Uniunea Europeană, iar actualul corpus legislativ al Uniunii care reglementează piețele forței de muncă, produselor și serviciilor se aplică în toate statele membre; întrucât integrarea economică face ca statele membre să fie interdependente în ceea ce privește capacitatea lor de a asigura condiții de muncă decente și de a menține coeziunea socială; întrucât, pentru a avea o piață unică funcțională, este nevoie de un nucleu solid de drepturi sociale pentru lucrători, pentru a împiedica concurența pe baza condițiilor de muncă; întrucât principiul subsidiarității, astfel cum este definit în tratate, justifică acțiunea la nivel european, date fiind dimensiunile sau efectele acțiunii propuse; întrucât atingerea obiectivelor sociale ale UE depinde, de asemenea, de legislația națională și de gradul de dezvoltare a sistemelor sociale naționale; întrucât diferențele regionale dintre nivelurile salariilor și dintre sistemele de securitate socială sunt într-o anumită măsură inevitabile, însă ar trebui să se aibă grijă ca aceste diferențe să nu creeze presiune în sensul înrăutățirii condițiilor de muncă și de trai; întrucât convergența socială și economică ascendentă este foarte importantă pentru buna funcționare a Uniunii; întrucât Uniunea nu armonizează sistemele naționale de securitate socială, ci le coordonează, promovează dezvoltarea acestora și facilitează protecția socială eficientă a persoanelor care își exercită dreptul la liberă circulație; întrucât evoluțiile în materie de reglementare trebuie să țină pasul cu inovarea tehnologică și cu alte inovații pentru a oferi securitate juridică și pentru a promova dezvoltarea economică prin concurență echitabilă; întrucât implementarea pilonului european al drepturilor sociale va necesita acțiuni pe mai multe niveluri, abordări trans-sectoriale și implicarea deplină a părților interesate; întrucât dispozițiile privind timpul de odihnă al angajaților ar trebui să prevadă, dacă este cazul, o zi obișnuită de repaus săptămânal, recunoscută de tradițiile și obiceiurile din țara sau regiunea respectivă;

| H. | întrucât statele sociale europene trebuie modernizate și consolidate pentru a sprijini tranziții ascendente înspre și în cadrul pieței forței de muncă și pentru a menține securitatea economică pe tot parcursul vieții; întrucât, în condițiile în care piața forței de muncă devine mai complexă, este normal ca statul social să trebuiască, de asemenea, să își adapteze mecanismele și instrumentele, pentru a gestiona în mod corect diversele riscuri sociale care apar; întrucât acest proces de modernizare ar trebui să îmbunătățească, de asemenea, accesul oamenilor și interacțiunea cu statul social și să faciliteze aplicarea normelor relevante, inclusiv pentru IMM-uri; întrucât, cu toate acestea, rolul statelor sociale este mai amplu decât în ceea ce privește piața muncii; acesta include, printre altele, funcționarea sistemelor de securitate socială, lupta împotriva sărăciei și excluziunii sociale și investițiile în educație, îngrijirea copiilor, serviciile sociale și alte servicii esențiale; întrucât „investițiile sociale” care sprijină dezvoltarea persoanelor încă din copilărie până la bătrânețe au un rol esențial pentru a le permite acestora să participe pe deplin la societatea și economia secolului al XXI-lea; întrucât va fi nevoie de un efort deosebit pentru a atinge obiectivul de reducere a sărăciei și de incluziune socială din Strategia Europa 2020; întrucât locuințele constituie o chestiune presantă în multe state membre și multe gospodării cheltuiesc o mare parte din venitul lor disponibil pentru costuri cu locuința și energia; |
| --- | --- |

H.

întrucât statele sociale europene trebuie modernizate și consolidate pentru a sprijini tranziții ascendente înspre și în cadrul pieței forței de muncă și pentru a menține securitatea economică pe tot parcursul vieții; întrucât, în condițiile în care piața forței de muncă devine mai complexă, este normal ca statul social să trebuiască, de asemenea, să își adapteze mecanismele și instrumentele, pentru a gestiona în mod corect diversele riscuri sociale care apar; întrucât acest proces de modernizare ar trebui să îmbunătățească, de asemenea, accesul oamenilor și interacțiunea cu statul social și să faciliteze aplicarea normelor relevante, inclusiv pentru IMM-uri; întrucât, cu toate acestea, rolul statelor sociale este mai amplu decât în ceea ce privește piața muncii; acesta include, printre altele, funcționarea sistemelor de securitate socială, lupta împotriva sărăciei și excluziunii sociale și investițiile în educație, îngrijirea copiilor, serviciile sociale și alte servicii esențiale; întrucât „investițiile sociale” care sprijină dezvoltarea persoanelor încă din copilărie până la bătrânețe au un rol esențial pentru a le permite acestora să participe pe deplin la societatea și economia secolului al XXI-lea; întrucât va fi nevoie de un efort deosebit pentru a atinge obiectivul de reducere a sărăciei și de incluziune socială din Strategia Europa 2020; întrucât locuințele constituie o chestiune presantă în multe state membre și multe gospodării cheltuiesc o mare parte din venitul lor disponibil pentru costuri cu locuința și energia;

| I. | întrucât Recomandarea OIM nr. 202 prevede că nivelurile minime de protecție socială ar trebui să cuprindă cel puțin următoarele garanții de protecție socială de bază: (a) accesul la o serie de bunuri și servicii stabilite la nivel național, în special asistența medicală de bază, inclusiv îngrijirea în timpul maternității, și care să îndeplinească criteriile de disponibilitate, accesibilitate, acceptabilitate și calitate; (b) siguranța unui venit de bază pentru copii, cel puțin la un nivel minim definit la nivel național, prin care să se asigure accesul la alimentație, educație, îngrijire și la alte bunuri și servicii necesare; (c) siguranța unui venit de bază, cel puțin la un nivel minim definit la nivel național, pentru persoanele de vârstă activă care nu sunt în măsură să obțină venituri suficiente, în special în cazuri de boală, de șomaj, de maternitate și de handicap; și (d) siguranța unui venit de bază, cel puțin la un nivel minim definit la nivel național, pentru persoanele în vârstă; întrucât pilonul european al drepturilor sociale ar trebui să țină seama de această definiție și să vizeze a garanta că aceste elemente de bază ale protecției sociale sunt realizate pe deplin și, de preferință, depășite în toate statele membre; întrucât Comitetul Economic și Social European a adus o contribuție utilă în acest sens, prin stabilirea unor principii pentru sistemele de securitate socială eficace și fiabile; |
| --- | --- |

I.

întrucât Recomandarea OIM nr. 202 prevede că nivelurile minime de protecție socială ar trebui să cuprindă cel puțin următoarele garanții de protecție socială de bază: (a) accesul la o serie de bunuri și servicii stabilite la nivel național, în special asistența medicală de bază, inclusiv îngrijirea în timpul maternității, și care să îndeplinească criteriile de disponibilitate, accesibilitate, acceptabilitate și calitate; (b) siguranța unui venit de bază pentru copii, cel puțin la un nivel minim definit la nivel național, prin care să se asigure accesul la alimentație, educație, îngrijire și la alte bunuri și servicii necesare; (c) siguranța unui venit de bază, cel puțin la un nivel minim definit la nivel național, pentru persoanele de vârstă activă care nu sunt în măsură să obțină venituri suficiente, în special în cazuri de boală, de șomaj, de maternitate și de handicap; și (d) siguranța unui venit de bază, cel puțin la un nivel minim definit la nivel național, pentru persoanele în vârstă; întrucât pilonul european al drepturilor sociale ar trebui să țină seama de această definiție și să vizeze a garanta că aceste elemente de bază ale protecției sociale sunt realizate pe deplin și, de preferință, depășite în toate statele membre; întrucât Comitetul Economic și Social European a adus o contribuție utilă în acest sens, prin stabilirea unor principii pentru sistemele de securitate socială eficace și fiabile;

| J. | întrucât toate statele membre ale UE se confruntă cu anumite provocări sociale și în materie de ocupare a forței de muncă; întrucât garantarea respectării drepturilor sociale depinde, de asemenea, de politicile și instrumentele care sprijină coeziunea teritorială, în special în regiunile cu dezavantaje grave și permanente, naturale, demografice sau structurale, inclusiv în regiunile cu densitatea scăzută a populației sau cu populație dispersată sau în regiunile ultraperiferice; întrucât sunt necesare investiții strategice mai numeroase și un sprijin mai consistent pentru coeziune în regiunile defavorizate, cu scopul de a le face mai competitive, îmbunătățind structura socioeconomică a acestora și prevenind accentuarea declinului demografic; întrucât zona euro se confruntă, în actualul său cadru macroeconomic, cu provocări specifice în ceea ce privește realizarea obiectivelor sociale și în materie de ocupare a forței de muncă prevăzute în tratate; întrucât restabilirea unei securități socioeconomice adecvate pentru a compensa această flexibilitate internă crescută poate necesita introducerea unor obiective și standarde sociale și/sau a unor instrumente financiare specifice la nivelul zonei euro, |
| --- | --- |

J.

întrucât toate statele membre ale UE se confruntă cu anumite provocări sociale și în materie de ocupare a forței de muncă; întrucât garantarea respectării drepturilor sociale depinde, de asemenea, de politicile și instrumentele care sprijină coeziunea teritorială, în special în regiunile cu dezavantaje grave și permanente, naturale, demografice sau structurale, inclusiv în regiunile cu densitatea scăzută a populației sau cu populație dispersată sau în regiunile ultraperiferice; întrucât sunt necesare investiții strategice mai numeroase și un sprijin mai consistent pentru coeziune în regiunile defavorizate, cu scopul de a le face mai competitive, îmbunătățind structura socioeconomică a acestora și prevenind accentuarea declinului demografic; întrucât zona euro se confruntă, în actualul său cadru macroeconomic, cu provocări specifice în ceea ce privește realizarea obiectivelor sociale și în materie de ocupare a forței de muncă prevăzute în tratate; întrucât restabilirea unei securități socioeconomice adecvate pentru a compensa această flexibilitate internă crescută poate necesita introducerea unor obiective și standarde sociale și/sau a unor instrumente financiare specifice la nivelul zonei euro,

| K. | întrucât piețele europene ale forței de muncă evoluează tot mai mult către forme „atipice” sau „non-standard” de ocupare a forței de muncă, cum ar fi munca temporară, munca involuntară cu fracțiune de normă, munca ocazională, munca sezonieră, munca la cerere, activități autonome dependente sau munca intermediată de platformele digitale; întrucât, cu toate acestea, locurile de muncă permanente continuă să contribuie cel mai mult la dezvoltarea forței de muncă, crescând mai rapid decât locurile de muncă temporare în ultimii doi ani și jumătate (28); întrucât cererea de forță de muncă devine mai diversificată decât în trecut; întrucât, în unele cazuri, aceasta poate aduce beneficii pentru productivitate, în ceea ce privește echilibrul dintre viața profesională și cea privată și tranzițiile de pe piața forței de muncă și pot aduce alte oportunități profesionale pentru cei care au nevoie de ele; întrucât, cu toate acestea, unele forme atipice de ocupare a forței de muncă implică insecuritate economică prelungită și condiții de muncă precare, în special venituri mai scăzute și mai puțin sigure, lipsa posibilităților de apărare a drepturilor, lipsa asigurărilor sociale și de sănătate, lipsa unei identități profesionale, lipsa perspectivelor de carieră și dificultăți în concilierea muncii la cerere cu viața privată și de familie; întrucât o piață dinamică a forței de muncă ar trebui să garanteze că fiecare cetățean are șansa de a-și folosi competențele și abilitățile în viața profesională, printre altele pe baza unor condiții de muncă sănătoase și sigure, a unor politici active privind piața muncii și prin actualizarea continuă a competențelor prin învățare regulată pe tot parcursul vieții; întrucât jurisprudența relevantă a CJUE clarifică conceptele de „raport de muncă” și „lucrător” în scopul aplicării legislației UE, fără a aduce atingere definițiilor naționale ale noțiunii de „lucrător”, care sunt create în sensul dreptului intern, în conformitate cu principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

K.

întrucât piețele europene ale forței de muncă evoluează tot mai mult către forme „atipice” sau „non-standard” de ocupare a forței de muncă, cum ar fi munca temporară, munca involuntară cu fracțiune de normă, munca ocazională, munca sezonieră, munca la cerere, activități autonome dependente sau munca intermediată de platformele digitale; întrucât, cu toate acestea, locurile de muncă permanente continuă să contribuie cel mai mult la dezvoltarea forței de muncă, crescând mai rapid decât locurile de muncă temporare în ultimii doi ani și jumătate (28); întrucât cererea de forță de muncă devine mai diversificată decât în trecut; întrucât, în unele cazuri, aceasta poate aduce beneficii pentru productivitate, în ceea ce privește echilibrul dintre viața profesională și cea privată și tranzițiile de pe piața forței de muncă și pot aduce alte oportunități profesionale pentru cei care au nevoie de ele; întrucât, cu toate acestea, unele forme atipice de ocupare a forței de muncă implică insecuritate economică prelungită și condiții de muncă precare, în special venituri mai scăzute și mai puțin sigure, lipsa posibilităților de apărare a drepturilor, lipsa asigurărilor sociale și de sănătate, lipsa unei identități profesionale, lipsa perspectivelor de carieră și dificultăți în concilierea muncii la cerere cu viața privată și de familie; întrucât o piață dinamică a forței de muncă ar trebui să garanteze că fiecare cetățean are șansa de a-și folosi competențele și abilitățile în viața profesională, printre altele pe baza unor condiții de muncă sănătoase și sigure, a unor politici active privind piața muncii și prin actualizarea continuă a competențelor prin învățare regulată pe tot parcursul vieții; întrucât jurisprudența relevantă a CJUE clarifică conceptele de „raport de muncă” și „lucrător” în scopul aplicării legislației UE, fără a aduce atingere definițiilor naționale ale noțiunii de „lucrător”, care sunt create în sensul dreptului intern, în conformitate cu principiul subsidiarității;

| L. | întrucât politicile active în domeniul pieței muncii, responsabilitatea individuală și participarea la învățarea pe tot parcursul vieții sunt importante pentru integrarea pe piața muncii, chiar dacă șomajul este cauzat în cele mai multe cazuri de lipsa de posturi vacante sau de alte circumstanțe independente de voința persoanei respective; |
| --- | --- |

L.

întrucât politicile active în domeniul pieței muncii, responsabilitatea individuală și participarea la învățarea pe tot parcursul vieții sunt importante pentru integrarea pe piața muncii, chiar dacă șomajul este cauzat în cele mai multe cazuri de lipsa de posturi vacante sau de alte circumstanțe independente de voința persoanei respective;

| M. | întrucât persoanele care se află în situații vulnerabile sau care suferă mai adesea de pe urma discriminării, precum femeile, minoritățile etnice, șomerii de lungă durată, cetățenii în vârstă și persoanele cu handicap, pot necesita măsuri suplimentare pentru a încuraja participarea lor pe piața forței de muncă și pentru a le asigura un nivel de trai decent pe toată durata vieții; întrucât UE și-a asumat angajamentul de a crea o Europă fără obstacole pentru cele 80 de milioane de persoane cu handicap care există în UE, potrivit estimărilor, și întrucât obiectivele UE de reducere a sărăciei și de ocupare a forței de muncă nu vor fi atinse dacă persoanele cu handicap nu vor fi pe deplin integrate în economie și în societate; întrucât Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD) a fost ratificată de UE, iar principiile sale ar trebui, prin urmare, să fie integrate în pilonul drepturilor sociale; întrucât impactul negativ al crizei asupra accesului la asistență medicală s-a manifestat adesea cu întârziere, multe persoane aflându-se în imposibilitatea de a avea acces la asistență medicală, chiar dacă serviciile sunt acoperite în mod oficial, în special deoarece nu își pot permite să efectueze coplăți sau se confruntă cu liste de așteptare; |
| --- | --- |

M.

întrucât persoanele care se află în situații vulnerabile sau care suferă mai adesea de pe urma discriminării, precum femeile, minoritățile etnice, șomerii de lungă durată, cetățenii în vârstă și persoanele cu handicap, pot necesita măsuri suplimentare pentru a încuraja participarea lor pe piața forței de muncă și pentru a le asigura un nivel de trai decent pe toată durata vieții; întrucât UE și-a asumat angajamentul de a crea o Europă fără obstacole pentru cele 80 de milioane de persoane cu handicap care există în UE, potrivit estimărilor, și întrucât obiectivele UE de reducere a sărăciei și de ocupare a forței de muncă nu vor fi atinse dacă persoanele cu handicap nu vor fi pe deplin integrate în economie și în societate; întrucât Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD) a fost ratificată de UE, iar principiile sale ar trebui, prin urmare, să fie integrate în pilonul drepturilor sociale; întrucât impactul negativ al crizei asupra accesului la asistență medicală s-a manifestat adesea cu întârziere, multe persoane aflându-se în imposibilitatea de a avea acces la asistență medicală, chiar dacă serviciile sunt acoperite în mod oficial, în special deoarece nu își pot permite să efectueze coplăți sau se confruntă cu liste de așteptare;

| N. | întrucât, în UE, femeile continuă să se confrunte cu numeroase forme de discriminare și să fie subreprezentate în toate domeniile de decizie; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în UE, femeile continuă să se confrunte cu numeroase forme de discriminare și să fie subreprezentate în toate domeniile de decizie;

| O. | întrucât egalitatea de gen este consacrată în tratatele Uniunii Europene și în Carta drepturilor fundamentale a UE și constituie o valoare de bază a UE; întrucât, cu toate acestea, femeile rămân subreprezentate pe piața muncii în ansamblu, rata ocupării forței de muncă fiind de 75,6 % în rândul bărbaților și doar de 64,5 % în rândul femeilor, și sunt în continuare suprareprezentate în locurile de muncă cu fracțiune de normă și în sectoarele cele mai prost plătite, pe lângă faptul că primesc salarii pe oră mai mici, ceea ce conduce la o diferență de remunerare între bărbați și femei de 16 % și la un decalaj de pensii de 39 % între bărbați și femei, cu diferențe semnificative între statele membre; întrucât discriminarea de gen continuă să predomine în procedurile de recrutare din statele membre, în pofida faptului că femeile depășesc bărbații ca nivel de educație; |
| --- | --- |

O.

întrucât egalitatea de gen este consacrată în tratatele Uniunii Europene și în Carta drepturilor fundamentale a UE și constituie o valoare de bază a UE; întrucât, cu toate acestea, femeile rămân subreprezentate pe piața muncii în ansamblu, rata ocupării forței de muncă fiind de 75,6 % în rândul bărbaților și doar de 64,5 % în rândul femeilor, și sunt în continuare suprareprezentate în locurile de muncă cu fracțiune de normă și în sectoarele cele mai prost plătite, pe lângă faptul că primesc salarii pe oră mai mici, ceea ce conduce la o diferență de remunerare între bărbați și femei de 16 % și la un decalaj de pensii de 39 % între bărbați și femei, cu diferențe semnificative între statele membre; întrucât discriminarea de gen continuă să predomine în procedurile de recrutare din statele membre, în pofida faptului că femeile depășesc bărbații ca nivel de educație;

| P. | întrucât drepturile sociale, serviciile și veniturile adecvate sunt domenii unde genul contează, dat fiind faptul că mai multe femei sunt angajate pe posturi cu salarii mici, sunt expuse unui risc mai mare de sărăcie, sunt mai dependente de asistența socială publică și privată și asumă rolul tradițional de îngrijire a copiilor și a membrilor mai în vârstă ai familiei, precum și responsabilitatea principală pentru nevoile gospodăriei, toate acestea conducând la pensii mai scăzute pentru femei; |
| --- | --- |

P.

întrucât drepturile sociale, serviciile și veniturile adecvate sunt domenii unde genul contează, dat fiind faptul că mai multe femei sunt angajate pe posturi cu salarii mici, sunt expuse unui risc mai mare de sărăcie, sunt mai dependente de asistența socială publică și privată și asumă rolul tradițional de îngrijire a copiilor și a membrilor mai în vârstă ai familiei, precum și responsabilitatea principală pentru nevoile gospodăriei, toate acestea conducând la pensii mai scăzute pentru femei;

| Q. | întrucât obiectivele de la Barcelona din 2002 sunt departe de a fi îndeplinite, deși, conform Cartei drepturilor fundamentale, copiii au dreptul la protecție și la îngrijiri corespunzătoare și întrucât aceasta are un impact dramatic asupra participării femeilor pe piața muncii, asupra egalității de gen, asupra echilibrului dintre viața privată și cea profesională și asupra sărăciei femeilor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât obiectivele de la Barcelona din 2002 sunt departe de a fi îndeplinite, deși, conform Cartei drepturilor fundamentale, copiii au dreptul la protecție și la îngrijiri corespunzătoare și întrucât aceasta are un impact dramatic asupra participării femeilor pe piața muncii, asupra egalității de gen, asupra echilibrului dintre viața privată și cea profesională și asupra sărăciei femeilor;

| R. | întrucât Europa poate merge mult mai departe în dezvoltarea unui cluster de sectoare care să pună accentul pe susținerea sănătății, a cunoștințelor și a abilității oamenilor de a participa la economie; întrucât serviciile orientate spre oameni, precum educația, asistența medicală, îngrijirea copiilor și alte servicii de îngrijire au un potențial important de creare de locuri de muncă și nu ar trebui considerate ca fiind un cost pentru economie, ci, mai degrabă, ca factori determinanți pentru o prosperitate durabilă; |
| --- | --- |

R.

întrucât Europa poate merge mult mai departe în dezvoltarea unui cluster de sectoare care să pună accentul pe susținerea sănătății, a cunoștințelor și a abilității oamenilor de a participa la economie; întrucât serviciile orientate spre oameni, precum educația, asistența medicală, îngrijirea copiilor și alte servicii de îngrijire au un potențial important de creare de locuri de muncă și nu ar trebui considerate ca fiind un cost pentru economie, ci, mai degrabă, ca factori determinanți pentru o prosperitate durabilă;

| S. | întrucât este necesară o abordare strategică pentru a face față provocărilor cauzate de îmbătrânirea și scăderea populației de vârstă activă a UE, în special în ceea ce privește deficitul viitor de competențe și neconcordanțele de pe piața forței de muncă din UE și evoluția estimată a ratelor de dependență economică, luând în considerare, de asemenea, resortisanții țărilor terțe care locuiesc în mod legal în UE; întrucât este important să se promoveze oportunități pentru mobilitatea profesională, în special în rândul tinerilor, inclusiv al celor care urmează un program de formare profesională prin ucenicii, |
| --- | --- |

S.

întrucât este necesară o abordare strategică pentru a face față provocărilor cauzate de îmbătrânirea și scăderea populației de vârstă activă a UE, în special în ceea ce privește deficitul viitor de competențe și neconcordanțele de pe piața forței de muncă din UE și evoluția estimată a ratelor de dependență economică, luând în considerare, de asemenea, resortisanții țărilor terțe care locuiesc în mod legal în UE; întrucât este important să se promoveze oportunități pentru mobilitatea profesională, în special în rândul tinerilor, inclusiv al celor care urmează un program de formare profesională prin ucenicii,

| 1. | invită Comisia să se bazeze pe revizuirea acquis-ului social și a politicilor sociale și în materie de ocupare a forței de muncă ale UE, precum și pe rezultatele consultării publice din 2016 și să elaboreze propuneri pentru un pilon european solid al drepturilor sociale, care să nu se limiteze la o declarație de principii sau de bune intenții, ci să consolideze drepturile sociale prin măsuri concrete și instrumente specifice (legislație, mecanisme politice și instrumente financiare), care să aibă un impact pozitiv asupra vieții oamenilor pe termen scurt și mediu și care să permită sprijinirea construcției europene în secolul al XXI-lea, susținând în mod eficient atingerea obiectivelor sociale prevăzute în tratate, sprijinind statele sociale naționale, consolidând coeziunea, solidaritatea și convergența ascendentă în rezultatele economice și sociale, garantând o protecție socială adecvată, reducerea inegalităților și realizarea progreselor restante de multă vreme în materie de reducere a sărăciei și a excluziunii sociale, facilitând eforturile naționale de reformă, prin analiză comparativă, și contribuind la îmbunătățirea funcționării uniunii economice și monetare (UEM) și a pieței unice a UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că pilonul european al drepturilor sociale ar trebui să contribuie, de asemenea, la asigurarea punerii în aplicare adecvate a standardelor internaționale în materie de muncă și să contribuie la actualizarea acquis-ului social; consideră că standardele care urmează să fie definite de pilonul european al drepturilor sociale ar trebui să se aplice tuturor țărilor participante la piața unică, pentru a menține condiții egale de concurență, și că legislația, mecanismele de guvernanță și instrumentele financiare relevante pentru realizarea acestora ar trebui să se aplice tuturor statelor membre ale UE; subliniază faptul că pilonul drepturilor sociale ar trebui să fie luat în considerare în elaborarea politicilor economice ale UE; constată că, date fiind restricțiile specifice presupuse de apartenența la zona euro, sunt necesare stabilirea unor obiective și standarde sociale specifice suplimentare și instituirea unui sprijin financiar relevant la nivelul zonei euro, păstrând în același timp deschiderea pentru statele membre din afara zonei euro, pe bază voluntară; subliniază posibilitatea utilizării mecanismului de cooperare consolidată, în temeiul articolului 20 din TUE, dacă este cazul, pentru a construi un pilon european solid al drepturilor sociale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că pilonul european al drepturilor sociale ar trebui să ofere oamenilor care trăiesc în UE mijloace mai puternice de a menține controlul asupra vieții lor, să le permită acestora să trăiască o viață demnă și să își realizeze aspirațiile, atenuând diversele riscuri sociale apărute în cursul vieții și oferind oamenilor posibilitatea de a participa pe deplin în societate și de a se putea adapta la schimbările tehnologice și economice frecvente, inclusiv prin dezvoltarea competențelor și sprijinirea spiritului antreprenorial; subliniază că pilonul european al drepturilor sociale ar trebui să facă piețele să funcționeze pentru prosperitate comună, bunăstare și dezvoltare durabilă, în contextul unei economii sociale de piață cu grad ridicat de competitivitate, care vizează ocuparea integrală a forței de muncă și progresul social și care valorifică, de asemenea, politica industrială la nivelul UE; consideră că pilonul ar trebui să vizeze aceste obiective prin promovarea standardelor sociale relevante și prin autorizarea statelor sociale naționale să mențină coeziunea socială și egalitatea în întreaga UE, prin sisteme de protecție socială adecvate, accesibile și sustenabile din punct de vedere financiar și prin politici de incluziune socială; subliniază că acesta ar trebui, de asemenea, să faciliteze libera circulație a lucrătorilor într-o piață europeană a forței de muncă mai aprofundată și mai echitabilă; subliniază faptul că pilonul european al drepturilor sociale ar trebui să contribuie, de asemenea, la respectarea principiilor egalității de tratament, nediscriminării și egalității de șanse, prin intermediul politicilor sociale și în materie de ocupare a forței de muncă; recomandă ca pilonul european al drepturilor sociale să permită respectarea eficace a drepturilor sociale existente și să instituie noi drepturi, atunci când este cazul, având în vedere noile evoluții tehnologice și socioeconomice; consideră că, în acest mod, pilonul va consolida, de asemenea, legitimitatea UE; |
| --- | --- |

3.

Actualizarea standardelor de muncă și sociale existente

| 4. | solicită partenerilor sociali și Comisiei să colaboreze pentru a prezenta o propunere de directivă-cadru privind condițiile de muncă decente în toate formele de ocupare a forței de muncă, extinzând standardele minime existente la noile tipuri de relații de muncă, pe baza unei evaluări aprofundate a impactului; consideră că această directivă-cadru ar trebui să îmbunătățească punerea în aplicare a legislației UE, să sporească securitatea juridică în cadrul pieței unice și să prevină discriminarea, completând legislația UE existentă și asigurând pentru fiecare lucrător un set de bază de drepturi garantate, indiferent de tipul de contract de muncă sau raport de muncă, inclusiv egalitate de tratament, protecția sănătății și securității, protecția în timpul concediului de maternitate, dispoziții privind timpul de lucru și timpul de odihnă, echilibrul dintre viața profesională și cea privată, acces la formare, sprijin la locul de muncă pentru persoanele cu handicap, informare adecvată, drepturi de consultare și participare, libertate de asociere și reprezentare, negociere colectivă și acțiune colectivă; subliniază faptul că această directivă-cadru ar trebui să se aplice tuturor angajaților și lucrătorilor în forme nestandardizate de încadrare în muncă, fără a modifica în mod necesar directivele existente; reamintește că drepturile existente din domeniul muncii sunt aplicate de către statele membre, în conformitate cu legislația națională și a UE; solicită, de asemenea, punerea în aplicare și controlul mai eficace și mai eficient al standardelor de muncă existente, pentru a îmbunătăți respectarea drepturilor și pentru a combate munca nedeclarată; |
| --- | --- |

4.

Condițiile de muncă

| 5. | recunoaște că o anumită varietate de contracte de muncă este utilă pentru corelarea eficientă a lucrătorilor și a angajatorilor; reamintește, cu toate acestea, riscul dualismului pieței forței de muncă și pericolul cu care se confruntă persoanele captive în contracte de muncă nesigure, fără o perspectivă concretă de a beneficia de tranziții ascendente; subliniază importanța contractelor de muncă pe durată nedeterminată pentru securitatea socioeconomică și subliniază beneficiile pe care aceste contracte le aduc angajatorilor din numeroase sectoare de activitate; sprijină, de asemenea, promovarea modelelor de afaceri ale economiei sociale; solicită Comisiei să extindă Directiva privind declarația scrisă (91/533/CEE), pentru a cuprinde toate formele de ocupare a forței de muncă și de relații de muncă; solicită ca directiva-cadru privind condițiile de muncă decente să includă, de asemenea, standardele minime existente relevante care să fie asigurate în cadrul anumitor raporturi de muncă specifice, în special:






  (a) | un conținut educativ și de formare adecvat și condiții de muncă decente pentru stagii, stagii de formare și ucenicii, pentru a garanta că acestea servesc drept puncte de trecere reale în tranziția de la educație la viața profesională, astfel cum se prevede în Recomandarea Consiliului privind un cadru de calitate pentru stagii, și că sunt limitate în timp și nu înlocuiesc locurile de muncă pentru tineri; remunerația ar trebui să fie proporțională cu volumul de muncă prestat, cu competențele și experiența persoanei în cauză și să permită stagiarilor și ucenicilor care participă pe piața forței de muncă în afara programelor de învățământ să își asigure traiul; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

un conținut educativ și de formare adecvat și condiții de muncă decente pentru stagii, stagii de formare și ucenicii, pentru a garanta că acestea servesc drept puncte de trecere reale în tranziția de la educație la viața profesională, astfel cum se prevede în Recomandarea Consiliului privind un cadru de calitate pentru stagii, și că sunt limitate în timp și nu înlocuiesc locurile de muncă pentru tineri; remunerația ar trebui să fie proporțională cu volumul de muncă prestat, cu competențele și experiența persoanei în cauză și să permită stagiarilor și ucenicilor care participă pe piața forței de muncă în afara programelor de învățământ să își asigure traiul;

| (b) | în cazul muncii intermediate de platformele digitale și al altor tipuri de activități autonome dependente, o distincție clară — în sensul dreptului Uniunii și fără a aduce atingere legislației naționale — între persoanele care desfășoară cu adevărat activități independente și cele aflate într-un raport de muncă, având în vedere Recomandarea OIM nr. 198, potrivit căreia îndeplinirea unei serii de indicatori este suficientă pentru a determina existența unui raport de muncă; statutul și responsabilitățile de bază ale platformei, clientul și persoana care efectuează lucrările ar trebui, prin urmare, să fie clarificate; ar trebui, de asemenea, introduse standarde minime privind normele de colaborare, cu informarea deplină și cuprinzătoare a furnizorului de servicii cu privire la drepturile și obligațiile sale, beneficiile, nivelul de protecție socială asociat și identitatea angajatorului; persoanele angajate, precum și lucrătorii care desfășoară cu adevărat o activitate independentă care sunt angajate prin intermediul platformelor online ar trebui să aibă drepturi similare ca în restul economiei și ar trebui să fie protejate prin participarea la sisteme de securitate socială și de asigurări de sănătate; statele membre ar trebui să asigure o supraveghere corespunzătoare a termenilor și condițiilor raportului de muncă sau contractului de servicii, prevenind abuzurile de poziție dominantă din partea platformelor; |
| --- | --- |

(b)

în cazul muncii intermediate de platformele digitale și al altor tipuri de activități autonome dependente, o distincție clară — în sensul dreptului Uniunii și fără a aduce atingere legislației naționale — între persoanele care desfășoară cu adevărat activități independente și cele aflate într-un raport de muncă, având în vedere Recomandarea OIM nr. 198, potrivit căreia îndeplinirea unei serii de indicatori este suficientă pentru a determina existența unui raport de muncă; statutul și responsabilitățile de bază ale platformei, clientul și persoana care efectuează lucrările ar trebui, prin urmare, să fie clarificate; ar trebui, de asemenea, introduse standarde minime privind normele de colaborare, cu informarea deplină și cuprinzătoare a furnizorului de servicii cu privire la drepturile și obligațiile sale, beneficiile, nivelul de protecție socială asociat și identitatea angajatorului; persoanele angajate, precum și lucrătorii care desfășoară cu adevărat o activitate independentă care sunt angajate prin intermediul platformelor online ar trebui să aibă drepturi similare ca în restul economiei și ar trebui să fie protejate prin participarea la sisteme de securitate socială și de asigurări de sănătate; statele membre ar trebui să asigure o supraveghere corespunzătoare a termenilor și condițiilor raportului de muncă sau contractului de servicii, prevenind abuzurile de poziție dominantă din partea platformelor;

| (c) | limite în ceea ce privește munca la cerere: nu ar trebui permise contractele cu zero ore de lucru, având în vedere incertitudinea extremă pe care acestea o implică; |
| --- | --- |

(c)

limite în ceea ce privește munca la cerere: nu ar trebui permise contractele cu zero ore de lucru, având în vedere incertitudinea extremă pe care acestea o implică;

| 6. | ia act de scăderea proporției forței de muncă din venitul total în Europa în ultimele decenii; subliniază că este necesar să existe o nouă convergență socială ascendentă și să se elimine diferențele de remunerare dintre femei și bărbați pe întreg teritoriul UE, pentru a stimula cererea, pentru a permite creșterea durabilă și favorabilă incluziunii și pentru a reduce inegalitățile; recunoaște că salariile decente sunt importante ca mijloc de a evita sărăcia persoanelor încadrate în muncă; solicită Comisiei să sprijine în mod activ o acoperire mai largă a acordurilor colective, în conformitate cu tradițiile și practicile naționale ale statelor membre și cu respectarea deplină a autonomiei partenerilor sociali; recomandă instituirea unor niveluri minime de salarizare sub forma unui salariu minim național, după caz, respectând în mod corespunzător practicile fiecărui stat membru și după consultarea partenerilor sociali; invită Comisia să ajute la schimbul de bune practici în acest domeniu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește că dreptul la condiții de muncă sigure și sănătoase implică, de asemenea, protejarea împotriva riscurilor de la locul de muncă, precum și limitarea timpului de lucru și dispoziții privind perioadele minime de repaus și concediul anual; îndeamnă statele membre să pună pe deplin în aplicare legislația relevantă; așteaptă propunerile Comisiei de măsuri concrete să sprijine respectarea acestui drept în mod eficace pentru toate categoriile de lucrători, inclusiv pentru lucrătorii sezonieri și contractuali, și să cuprindă, de asemenea, măsuri de prevenire a violenței împotriva femeilor sau a hărțuirii; remarcă faptul că astfel de măsuri ar trebui să se bazeze pe o evaluare de impact, care să reflecte toate cunoștințele actuale cu privire la riscurile în materie de securitate și sănătate și să țină seama de noile modalități de lucru asociate cu digitalizarea și alte progrese tehnologice; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază importanța dreptului de negociere și de acțiune colectivă, ca drept fundamental consacrat în legislația primară a UE; se așteaptă ca Comisia să intensifice sprijinul concret pentru consolidarea și respectarea dialogului social la toate nivelurile și în toate sectoarele, în special acolo unde acesta nu este suficient de bine dezvoltat, ținând, în același timp, seama de practicile naționale diferite; recunoaște beneficiile implicării lucrătorilor în administrarea întreprinderilor, inclusiv în cadrul întreprinderilor transnaționale, precum și beneficiile informării, consultării și participării acestora, de asemenea cu scopul de a valorifica în mod adecvat noile forme de organizare a muncii, garantând că munca este semnificativă și răsplătită și anticipând schimbările economice; solicită monitorizarea aplicării legislației europene privind comitetele europene de întreprindere și privind informarea și consultarea lucrătorilor, precum și măsuri eficace care să asigure faptul că restructurarea întreprinderilor are loc într-o manieră responsabilă din punct de vedere social; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază nevoia de date cuprinzătoare, fiabile și actualizate în mod regulat privind calitatea muncii și a ocupării forței de muncă, ce pot fi utilizate în timp pentru monitorizarea calității muncii și a ocupării forței de muncă și pot reprezenta contribuții pentru elaborarea politicilor pe acest subiect; solicită Eurofound să-și dezvolte în continuare activitățile de monitorizare a calității locurilor de muncă și a vieții profesionale prin ancheta sa privind condițiile de muncă europene, pe baza conceptului său de calitate a locului de muncă care cuprinde veniturile, perspectivele, mediul fizic, mediul social, intensitatea muncii, utilizarea abilităților și dispunerea de acestea și calitatea timpului de lucru; solicită Eurofound să-și continue cercetarea privind politicile, acordurile dintre partenerii sociali și practicile întreprinderilor, care contribuie la creșterea calității locurilor de muncă și a vieții profesionale; |
| --- | --- |

9.

Protecție socială adecvată și durabilă

| 10. | subliniază că drepturile de protecție socială sunt drepturi individuale; sprijină furnizarea unor prestații de protecție socială și a unor servicii sociale de calitate de o manieră mai integrată, ca o modalitate prin care statul social poate deveni mai ușor de înțeles și mai accesibil, fără însă a reduce eficacitatea protecției sociale; subliniază necesitatea de a avea o protecție socială adecvată și investiții sociale pe parcursul întregii vieți a oamenilor, permițând tuturor să participe pe deplin în cadrul societății și al economiei și susținând standarde de trai decente; subliniază importanța informării cetățenilor cu privire la drepturile sociale și la potențialul soluțiilor de e-guvernare accesibile, care să includă eventual un card european de asigurare socială, cu garanții solide privind protecția datelor, care ar putea îmbunătăți coordonarea securității sociale în UE și sensibilizarea individuală și ar putea ajuta lucrătorii mobili să își clarifice și să își asigure contribuțiile și drepturile în țara de origine și în țara gazdă și să faciliteze activitatea inspectoratelor naționale de muncă; subliniază importanța sprijinului personalizat, față în față, în special pentru gospodăriile excluse și vulnerabile; |
| --- | --- |

10.

| 11. | este de acord cu importanța accesului universal la servicii preventive și curative de îngrijire a sănătății, oferite la timp, de bună calitate și la prețuri accesibile, precum și la medicamente; consideră acest lucru ca fiind un drept care trebuie susținut, inclusiv în zonele rurale și în regiunile transfrontaliere; subliniază că toți rezidenții trebuie să fie acoperiți de o asigurare de sănătate; este de acord cu faptul că o mai bună prevenire a riscurilor pentru sănătate și a bolilor reprezintă o investiție socială evidentă care este profitabilă în sine, în special datorită avansării în vârstă într-o stare mai bună de sănătate; |
| --- | --- |

11.

| 12. | este conștient de faptul că creșterea speranței de viață și diminuarea forței de muncă reprezintă o provocare pentru sustenabilitatea și adecvarea sistemelor de pensii și pentru solidaritatea dintre generații; remarcă faptul că eliminarea decalajelor de pensii dintre femei și bărbați trebuie să fie, de asemenea, o prioritate în această privință; reafirmă faptul că cea mai bună soluție este creșterea ratei globale de ocupare a forței de muncă prin aplicarea de modele de ocupare a forței de muncă asociate cu asigurări complete de pensii și acordându-se o atenție deosebită generației tinere și persoanelor care sunt cele mai excluse de pe piața muncii; consideră că vârsta de pensionare ar trebui să reflecte, pe lângă speranța de viață, și alți factori care trebuie definiți la nivel național, printre care evoluțiile în materie de productivitate, raportul de dependență economică și diferențele în ceea ce privește dificultatea condițiilor de muncă; reamintește importanța investițiilor în îmbătrânirea activă și a mecanismelor care să le permită persoanelor ajunse la vârsta de pensionare să aibă opțiunea de a continua să lucreze la nivelul de intensitate dorit și să poată, în același timp, să-și primească o parte din pensie, dacă lucrează mai puțin decât norma întreagă; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită Comisiei să efectueze o analiză aprofundată a celor mai bune practici, pentru a oferi asistență statelor membre la calcularea pensiilor minime; |
| --- | --- |

13.

| 14. | recomandă ca toți lucrătorii să beneficieze de o asigurare pentru șomaj sau pentru ocuparea involuntară unui loc de muncă cu fracțiune de normă, precum și de asistență pentru căutarea unui loc de muncă și investiții pentru formare (recalificare), în conformitate cu condițiile stabilite de fiecare stat membru în colaborare cu partenerii sociali; reamintește faptul că ajutoarele de șomaj adecvate îmbunătățesc procesul de corelare între cerere și ofertă, fiind, prin urmare, utile pentru productivitate și, în același timp, joacă un rol-cheie în prevenirea și reducerea sărăciei; consideră că pilonul european al drepturilor sociale ar trebui să recomande obiective de referință de calitate pentru sistemele naționale de asigurări de șomaj, mai ales în ceea ce privește gradul lor de acoperire, cerințele de activare, legătura dintre durata ajutorului și perioada medie națională de căutare a unui loc de muncă, precum și privind calitatea sprijinului oferit de centrele de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază importanța sistemelor adecvate de venit minim pentru menținerea demnității umane și combaterea sărăciei și a excluderii sociale, precum și rolul acestora ca o formă de investiție socială care să permită persoanelor să participe în societate și să beneficieze de formare și/sau să-și caute un loc de muncă; invită Comisia și statele membre să evalueze sistemele de venit minim din Uniunea Europeană, inclusiv dacă sistemele permit gospodăriilor să-și satisfacă propriile necesități; invită Comisia și statele membre să evalueze, pe această bază, modalitatea și mijloacele de a acorda un venit minim adecvat în toate statele membre și să analizeze măsuri suplimentare de sprijinire a convergenței sociale pe întreg teritoriul Uniunii Europene, luând în considerare situația economică și socială din fiecare stat membru, precum și practicile și tradițiile naționale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | insistă asupra faptului că drepturile persoanelor cu handicap ar trebui integrate în pilonul social printr-o abordare bazată pe drepturile omului, în conformitate cu obligațiile UE și ale statelor membre în temeiul Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD); consideră că dispozițiile ar trebui să includă cel puțin:






  — | dreptul la muncă decentă și fără bariere în medii de lucru și pe piețe ale muncii pe deplin favorabile incluziunii, deschise și accesibile; |
| --- | --- | --- |

16.

—

dreptul la muncă decentă și fără bariere în medii de lucru și pe piețe ale muncii pe deplin favorabile incluziunii, deschise și accesibile;

| — | servicii și siguranța unui venit de bază adaptat la nevoile individuale specifice, care să permită un nivel de trai decent și realizarea incluziunii sociale; |
| --- | --- |

—

servicii și siguranța unui venit de bază adaptat la nevoile individuale specifice, care să permită un nivel de trai decent și realizarea incluziunii sociale;

| — | garantarea liberei circulații și a transferabilității serviciilor între statele membre ale UE; |
| --- | --- |

—

garantarea liberei circulații și a transferabilității serviciilor între statele membre ale UE;

| — | educare și formare favorabile incluziunii, inclusiv dispoziții privind competențele digitale adecvate; |
| --- | --- |

—

educare și formare favorabile incluziunii, inclusiv dispoziții privind competențele digitale adecvate;

| — | dispoziții specifice privind protecția împotriva exploatării și a muncii forțate în cazul persoanelor cu handicap, în special în rândul persoanelor cu deficiențe intelectuale și psihosociale sau al persoanelor private de capacitate juridică; |
| --- | --- |

—

dispoziții specifice privind protecția împotriva exploatării și a muncii forțate în cazul persoanelor cu handicap, în special în rândul persoanelor cu deficiențe intelectuale și psihosociale sau al persoanelor private de capacitate juridică;

| 17. | constată cu îngrijorare faptul că disponibilitatea și accesibilitatea îngrijirii pe termen lung rămân o problemă majoră în Europa, ținând la domiciliu persoanele care asigură servicii informale de îngrijire pentru familie și împiedicându-le să își urmeze cariera; deplânge abuzurile frecvente ale îngrijitorilor angajați prin agenții de muncă sau pe bază informală; consideră că accesul la servicii de îngrijire de calitate, accesibile din punct de vedere financiar și pe termen lung, inclusiv la servicii de îngrijire la domiciliu și la sisteme care permit o viață autonomă, reprezintă un drept care ar trebui asigurat cu sprijinul unor profesioniști cu calificări adecvate, angajați în condiții decente; consideră că ar trebui puse deci în aplicare servicii publice și de asistență adecvate pentru familii, în special pentru cele care trăiesc cu venituri mici, pentru a evita instituționalizarea și riscul de sărăcie; își reiterează solicitarea ca legislația privind concediul pentru acordarea de îngrijiri să limiteze implicațiile în materie de remunerare și de drepturi de protecție socială atunci când lucrătorii trebuie să aibă grijă temporar de rudele lor; solicită Comisiei să stabilească un plan concret de acțiune în acest domeniu și să includă obiective privind îngrijirea persoanelor în vârstă, a persoanelor cu handicap și a altor persoane dependente, similare obiectivelor de la Barcelona, prevăzând și instrumente de monitorizare care să măsoare calitatea, accesibilitatea și abordabilitatea acestora; solicită, de asemenea, o mai bună partajare și preluare a bunelor practici din acest domeniu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că sărăcia în rândul copiilor este o preocupare majoră, cu privire la care Europa ar trebui să ia măsuri drastice; subliniază că dreptul la sisteme de educație, de sănătate și de securitate socială universale reprezintă o condiție de bază pentru combaterea sărăciei, în special în rândul copiilor; ținând seama de acest obiectiv, invită Comisia și statele membre să asigure punerea în aplicare rapidă a Recomandării din 2013 privind „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării” și adoptarea de măsuri concrete pentru a asigura o garanție pentru copii în toate statele membre, astfel încât fiecare copil care în prezent este expus riscului de sărăcie să aibă acces la asistență medicală gratuită, la învățământ gratuit, la îngrijire gratuită, la o locuință decentă și la o alimentație adecvată; subliniază legătura necesară cu programe care oferă sprijin și oportunități pentru părinți de a ieși din situațiile de excluziune socială și a se integra pe piața muncii; recunoaște că aceste politici necesită o finanțare adecvată la nivel național și sprijin din partea fondurilor structurale și de investiții europene; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită statelor membre să asigure respectarea dreptului la locuințe adecvate, asigurând accesul la locuințe de calitate, la prețuri accesibile și de dimensiune adecvată pentru toți, precum și să prevină și să reducă numărul persoanelor fără adăpost, în vederea eliminării treptate a acestei probleme; îndeamnă statele membre să adopte acte cu putere de lege și/sau alte măsuri necesare pentru a garanta accesul la locuințe sociale sau la ajutoare adecvate pentru locuință pentru cei care au nevoie de acestea, inclusiv, în mod evident, persoanele și familiile fără adăpost, și pentru a garanta că persoanele vulnerabile și gospodăriile sărace sunt protejate împotriva evacuării sau că li se oferă locuințe alternative adecvate; solicită ca furnizarea de locuințe să fie combinată cu serviciile sociale relevante care sprijină incluziunea socială și economică; solicită introducerea unor măsuri adecvate pentru a ajuta tinerii cu venituri mici să-și înființeze propriile gospodării; subliniază faptul că investițiile în locuințe sociale eficiente din punct de vedere energetic sunt profitabile din toate punctele de vedere pentru crearea de locuri de muncă, pentru mediu, pentru reducerea sărăciei energetice și pentru realizarea drepturilor sociale; solicită o mai bună utilizare a instrumentelor financiare europene relevante pentru a sprijini reînnoirea urbană și locuințe abordabile, accesibile și eficiente din punct de vedere energetic și pentru a promova dezvoltarea de locuințe sociale în regiunile în care acest sector este subdezvoltat; solicită abolirea tuturor formelor de criminalizare a sărăciei, cum ar fi măsurile de sancționare injustă a persoanelor fără adăpost sau alte forme de deprivare materială; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită adoptarea de măsuri adecvate, inclusiv îmbunătățiri ale legislației, dacă acestea sunt necesare în urma unor evaluări, care să asigure disponibilitatea și accesul tuturor la servicii sociale de interes general și la alte servicii de interes general sau servicii esențiale de bună calitate și la prețuri accesibile, cum ar fi aprovizionarea cu apă, gestionarea deșeurilor, educație, îngrijire medicală, comunicații electronice și servicii în bandă largă de mare viteză, energie, transport public și servicii financiare; subliniază rolul important al furnizorilor din sectorul public, bine echipați și dotați cu personal suficient, și al întreprinderilor sociale și organizațiilor nonprofit în acest context, având în vedere că obiectivul principal al acestora este un impact social pozitiv; subliniază, de asemenea, rolul important al întreprinderilor economiei sociale în furnizarea acestor servicii și în a face ca piața muncii să devină mai favorabilă incluziunii; solicită eliminarea actualelor incertitudini juridice cu care se confruntă autoritățile publice în ceea ce privește finanțarea serviciilor sociale de interes general; sprijină utilizarea de criterii sociale în cadrul achizițiilor publice; reamintește că zonele rurale au nevoie în mod special de sprijin continuu pentru modernizarea infrastructurii lor și pentru a menține dinamismul economic; subliniază, de asemenea, importanța educației financiare care contribuie la prevenirea îndatorării excesive a gospodăriilor și importanța asistenței juridice și a altor mecanisme care să protejeze și să sprijine debitorii împotriva practicilor agresive și să le ofere o a doua șansă; |
| --- | --- |

20.

Egalitatea de șanse și accesul la piața muncii

| 21. | consideră că, în lumea noastră din ce în ce mai digitalizată, persoanele slab calificate nu numai că au oportunități de angajare reduse, ci sunt și mai vulnerabile la șomajul pe termen lung și au dificultăți mai mari în obținerea accesului la servicii și la participarea deplină în cadrul societății, o situație care nu afectează doar individul, ci este și extrem de costisitoare pentru economie și societate în ansamblu; sprijină, prin urmare, introducerea unei garanții de competențe ca fiind un nou drept pentru toți, în toate etapele vieții, pentru dobândirea de competențe fundamentale pentru secolul al XXI-lea, printre care alfabetizarea, competențele numerice, alfabetizarea digitală și media, gândirea critică, aptitudinile sociale și competențe utile pentru economia verde și circulară, ținând seama de industriile emergente și de sectoarele-cheie de creștere și vizând includerea deplină a persoanelor aflate în situații defavorizate, printre care se numără persoanele cu handicap, solicitanții de azil, șomerii pe termen lung și grupurile subreprezentate; subliniază că sistemele educaționale ar trebui să fie favorabile incluziunii, oferind o educație de bună calitate pentru întreaga populație, ajutând oamenii să fie cetățeni europeni activi, pregătindu-i să poată învăța și a se adapta pe parcursul întregii lor vieți și pentru a răspunde nevoilor de pe piața forței de muncă și în societate; consideră că absolvirea învățământului secundar ar trebui să fie obligatorie în Europa secolului al XXI-lea și că trebuie puse în aplicare programe relevante pentru a acorda o nouă șansă tuturor tinerilor care au abandonat învățământul primar sau secundar; consideră că garanția de competențe ar trebui să implice evaluări personalizate ale nevoilor de învățare, o ofertă de învățământ de calitate, precum și validarea sistematică a abilităților și a competențelor dobândite, permițând recunoașterea acestora cu ușurință pe piața muncii; subliniază necesitatea de a garanta accesul tuturor la rețele în bandă largă pentru a permite alfabetizarea digitală; subliniază că garanția de competențe este o investiție socială importantă, care necesită o implementare și o finanțare adecvate, de asemenea cu sprijinul fondurilor structurale și de investiții europene; |
| --- | --- |

21.

| 22. | este îngrijorat de răspândirea incertitudinii socioeconomice și de deteriorarea condițiilor de muncă pentru mulți lucrători; recunoaște faptul că mulți dintre lucrătorii angajați în forme atipice de ocupare a forței de muncă au dificultăți în exercitarea drepturilor lor la locul de muncă sau în ceea ce privește accesul la prestațiile de securitate socială și că femeile și migranții sunt în mod disproporționat afectați de această problemă; invită Comisia să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare și asigurarea respectării Directivei privind munca pe durată determinată, Directivei privind munca cu fracțiune de normă și Directivei privind munca prin agent de muncă temporară; invită Comisia și statele membre să ia măsuri de îmbunătățire a transferabilității drepturilor sociale dobândite în diferite activități; subliniază că este important să se asigure capacități suficiente pentru a oferi o protecție socială adecvată la nivel de stat membru pentru toate formele de ocupare a forței de muncă, relații de muncă standard și nestandardizate, precum și desfășurarea de activități independente; invită Comisia să propună o recomandare în acest sens; consideră, în special, că:






  (a) | statele membre ar trebui să organizeze sistemele de asigurări sociale astfel încât să permită tuturor persoanelor care lucrează în cadrul tuturor formelor de ocupare a forței de muncă, de raporturi de muncă și de desfășurare a activităților independente să acumuleze drepturi care să asigure siguranța veniturilor în situații cum ar fi șomajul, munca involuntară cu fracțiune de normă, probleme de sănătate, vârsta înaintată, întreruperile carierei profesionale pentru creșterea copiilor sau din motive legate de îngrijirea altor persoane sau pentru formare profesională; |
| --- | --- | --- |

22.

(a)

statele membre ar trebui să organizeze sistemele de asigurări sociale astfel încât să permită tuturor persoanelor care lucrează în cadrul tuturor formelor de ocupare a forței de muncă, de raporturi de muncă și de desfășurare a activităților independente să acumuleze drepturi care să asigure siguranța veniturilor în situații cum ar fi șomajul, munca involuntară cu fracțiune de normă, probleme de sănătate, vârsta înaintată, întreruperile carierei profesionale pentru creșterea copiilor sau din motive legate de îngrijirea altor persoane sau pentru formare profesională;

| (b) | începând de la prima lor intrare pe piața muncii, toate persoanele în toate formele de ocupare a forței de muncă, de raporturi de muncă și de desfășurare a activităților independente ar trebui să aibă un cont al activității personale, ușor accesibil prin contact personal și prin mijloace electronice, ținând seama în mod corespunzător de nevoile persoanelor cu handicap, cont prin care să își poată consulta drepturile sociale acumulate și alte drepturi sociale, inclusiv dreptul la învățarea pe tot parcursul vieții, și din care s-ar putea informa cu privire la transferabilitatea acestora între țări, dacă este cazul; aceste conturi de activități personale ar trebui să fie puse la dispoziție într-un mod eficient din punct de vedere al costurilor și ar trebui să fie asigurată o protecție adecvată a datelor; |
| --- | --- |

(b)

începând de la prima lor intrare pe piața muncii, toate persoanele în toate formele de ocupare a forței de muncă, de raporturi de muncă și de desfășurare a activităților independente ar trebui să aibă un cont al activității personale, ușor accesibil prin contact personal și prin mijloace electronice, ținând seama în mod corespunzător de nevoile persoanelor cu handicap, cont prin care să își poată consulta drepturile sociale acumulate și alte drepturi sociale, inclusiv dreptul la învățarea pe tot parcursul vieții, și din care s-ar putea informa cu privire la transferabilitatea acestora între țări, dacă este cazul; aceste conturi de activități personale ar trebui să fie puse la dispoziție într-un mod eficient din punct de vedere al costurilor și ar trebui să fie asigurată o protecție adecvată a datelor;

| (c) | platformele digitale și alți intermediari ar trebui să aibă obligația de a raporta autorităților competente toate activitățile desfășurate prin intermediul lor, în scopul asigurării contribuțiilor și protecției adecvate prin asigurarea socială și de sănătate pentru toți lucrătorii; |
| --- | --- |

(c)

platformele digitale și alți intermediari ar trebui să aibă obligația de a raporta autorităților competente toate activitățile desfășurate prin intermediul lor, în scopul asigurării contribuțiilor și protecției adecvate prin asigurarea socială și de sănătate pentru toți lucrătorii;

| 23. | subliniază că realizarea tranzițiilor profesionale necesită investiții corespunzătoare, atât în capacitatea instituțională a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, cât și pentru a oferi asistență individuală pentru căutarea unui loc de muncă și perfecționarea competențelor într-o fază cât mai timpurie; consideră că politicile proactive de ocupare a forței de muncă, cum ar fi formarea și asistența pentru plasarea pe piața muncii, sunt instrumente valoroase pentru reintegrarea persoanelor aflate în șomaj pe piața muncii, indiferent de vârstă; reamintește rolul util al Fondului social european în susținerea politicilor active în domeniul pieței muncii în întreaga Europă și al Fondului european de ajustare la globalizare, care sprijină recalificarea și reluarea vieții profesionale în cazul șocurilor economice regionale și al șomajului tehnic la scară largă; reamintește, de asemenea, rolul important al sistemelor de securitate socială în sprijinirea tranzițiilor sigure; subliniază că păstrarea și portabilitatea drepturilor sociale acumulate pe parcursul carierei și al vieții ar trebui să fie asigurate pentru a facilita tranzițiile profesionale; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că o politică proactivă de ocupare a forței de muncă implică sprijin public pentru dezvoltarea unor sectoare cu potențial important de creare de locuri de muncă și, în multe țări, de asemenea, nevoia de a extinde rolul pe care îl joacă serviciile publice pentru ocuparea forței de muncă și de a garanta că acestea au o capacitate adecvată de contact direct cu mediul de afaceri, astfel încât recalificarea și alte măsuri de sprijin pentru persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă să fie furnizate în conformitate cu profilul persoanei aflate în căutarea unui loc de muncă și cu nevoile economiei locale; solicită punerea în aplicare pe deplin a garanției pentru tineret pentru toate persoanele sub 30 de ani, cu accent pe calitatea ofertelor și cuprinzând în mod eficace toți tinerii NEET, precum și punerea în aplicare a recomandării Consiliului privind șomajul pe termen lung, inclusiv prin dezvoltarea de măsuri suplimentare necesare pentru a asigura accesibilitatea acestor politici pentru persoanele cu nevoi de sprijin; subliniază necesitatea de a se lua în considerare nevoile lucrătorilor și ale persoanelor mai în vârstă aflate în căutarea unui loc de muncă și de a promova cooperarea între lucrătorii mai tineri și cei mai în vârstă; subliniază că aceste politici sunt reforme structurale și investiții sociale importante, care au nevoie de o finanțare adecvată, de la nivel european și național, inclusiv prin Fondul social european, Inițiativa privind ocuparea forței de muncă și/sau prin alte instrumente; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reamintește că femeile sunt mai expuse riscului de a ocupa locuri de muncă precare și mai prost plătite și de a-și întrerupe cariera, fapt care are consecințe pe toată durata vieții; consideră că este nevoie să se realizeze urgent progrese decisive în domeniul egalității de gen și al echilibrului dintre viața profesională și cea privată pentru a elimina discriminările persistente; așteaptă propunerile Comisiei în acest domeniu, astfel cum s-au anunțat în programul său de lucru pentru 2017, în special în ceea ce privește următoarele:






  (a) | mecanismele existente pentru a asigura egalitatea de tratament dintre bărbați și femei ar trebui să fie consolidate, disparitățile de gen persistente în ceea ce privește salariile și pensiile ar trebui să fie eliminate, iar segregarea ocupațională ar trebui să fie redusă; în acest scop, punerea în aplicare și asigurarea respectării Directivei 2006/54/CE ar trebui să fie monitorizate, iar directiva ar trebui să fie revizuită, dacă este necesar; Pactul european pentru egalitatea de gen pentru perioada 2011-2020 și Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019 ar trebui să fie în continuare urmărite și prin intermediul rapoartelor anuale privind egalitatea de gen; |
| --- | --- | --- |

25.

(a)

mecanismele existente pentru a asigura egalitatea de tratament dintre bărbați și femei ar trebui să fie consolidate, disparitățile de gen persistente în ceea ce privește salariile și pensiile ar trebui să fie eliminate, iar segregarea ocupațională ar trebui să fie redusă; în acest scop, punerea în aplicare și asigurarea respectării Directivei 2006/54/CE ar trebui să fie monitorizate, iar directiva ar trebui să fie revizuită, dacă este necesar; Pactul european pentru egalitatea de gen pentru perioada 2011-2020 și Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019 ar trebui să fie în continuare urmărite și prin intermediul rapoartelor anuale privind egalitatea de gen;

| (b) | este nevoie de noi măsuri eficiente la nivel european și național pentru concilierea vieții profesionale, a vieții private și a vieții de familie, inclusiv de propuneri legislative în ceea ce privește concediul de maternitate, concediul de paternitate, concediul pentru creșterea copilului, concediul îngrijitorilor, accesul la servicii de îngrijire de calitate și aranjamente pentru un program de lucru flexibil; ar trebui încurajat accesul egal la posibilitățile de concediu pentru femei și bărbați în cadrul tuturor categoriilor de lucrători pentru a îmbunătăți accesul și poziția femeilor pe piața muncii, pentru a consolida rolul taților în creșterea copiilor și pentru a facilita concilierea vieții profesionale cu viața privată; Comisia ar trebui, de asemenea, să sprijine statele membre în partajarea și adoptarea de bune practici în acest domeniu; |
| --- | --- |

(b)

este nevoie de noi măsuri eficiente la nivel european și național pentru concilierea vieții profesionale, a vieții private și a vieții de familie, inclusiv de propuneri legislative în ceea ce privește concediul de maternitate, concediul de paternitate, concediul pentru creșterea copilului, concediul îngrijitorilor, accesul la servicii de îngrijire de calitate și aranjamente pentru un program de lucru flexibil; ar trebui încurajat accesul egal la posibilitățile de concediu pentru femei și bărbați în cadrul tuturor categoriilor de lucrători pentru a îmbunătăți accesul și poziția femeilor pe piața muncii, pentru a consolida rolul taților în creșterea copiilor și pentru a facilita concilierea vieții profesionale cu viața privată; Comisia ar trebui, de asemenea, să sprijine statele membre în partajarea și adoptarea de bune practici în acest domeniu;

| 26. | reamintește că în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene se interzice discriminarea de orice fel, bazată pe motive precum sexul, rasa, culoarea, originea etnică sau socială, caracteristicile genetice, limba, religia sau convingerile, opiniile politice sau de orice altă natură, apartenența la o minoritate națională, averea, nașterea, un handicap, vârsta sau orientarea sexuală; subliniază că toți cetățenii ar trebui să beneficieze de șanse egale pe tot parcursul vieții, inclusiv atunci când se află în căutarea unui loc de muncă și la locul de muncă; subliniază necesitatea punerii în aplicare corespunzătoare a Directivei 2000/78/CE și a Directivei 2000/43/CE privind egalitatea rasială; îndeamnă statele membre să accelereze punerea în aplicare, iar Comisia să evalueze punerea în aplicare a măsurilor existente pentru a asigura nediscriminarea și egalitatea de șanse și pentru a crește participarea pe piața forței de muncă și integrarea socială a grupurilor subreprezentate; invită Comisia să propună noi recomandări concrete sau alte măsuri în acest sens, dacă este necesar; reamintește că Directiva privind egalitatea de tratament, propusă în 2008 și care nu au fost încă adoptată, reprezintă un element lipsă în cadrul legislativ privind nediscriminarea; atrage atenția asupra jurisprudenței europene și de la nivel național care arată că în legislația europeană și națională ar trebui prevăzută obligația de a asigura amenajări corespunzătoare pentru toate motivele de discriminare, cu condiția ca acest lucru să nu implice o sarcină disproporționată pentru angajatori sau furnizorii de servicii; invită Comisia să monitorizeze cadrele juridice și politicile statelor membre, în conformitate cu legislația aplicabilă a UE, pentru a asigura integrarea, egalitatea de tratament și condiții de lucru decente pentru toate persoanele cu statut de refugiat; subliniază că ar trebui să se asigure accesul la justiție și protecție pentru toate victimele exploatării și discriminării; |
| --- | --- |

26.

Mobilitatea forței de muncă

| 27. | subliniază faptul că libera circulație a persoanelor este una dintre cele mai mari realizări ale UE și că libera circulație a lucrătorilor este o piatră de temelie a pieței interne, care joacă un rol important în consolidarea convergenței și a integrării între statele membre; subliniază că mobilitatea în cadrul UE reprezintă o oportunitate și un drept fundamental a cărui exercitare trebuie să fie sprijinită, inclusiv prin buna funcționare a sistemului de coordonare a securității sociale; solicită punerea în aplicare corespunzătoare și asigurarea respectării normelor UE privind mobilitatea lucrătorilor și a furnizării transfrontaliere de servicii; solicită, în plus, acordarea de sprijin pentru mobilitatea forței de muncă prin cursuri de limbi străine adecvate la toate nivelurile de educație, printr-o mai bună comparabilitate a sistemelor de învățământ și prin recunoașterea calificărilor profesionale, prin informații ușor accesibile cu privire la drepturile și îndatoririle lucrătorilor mobili, precum și prin măsuri care să asigure condiții de muncă decente și cooperarea eficace dintre serviciile publice de ocupare a forței de muncă din întreaga Europă; ia act de faptul că mobilitatea nu ar trebui să fie rezultatul unor oportunități necorespunzătoare de ocupare a forței de muncă sau a protecției sociale inadecvate a lucrătorilor în regiunile de origine, deoarece exodul prelungit al forței de muncă poate împiedica convergența economică; subliniază, prin urmare, importanța politicii de coeziune și a altor instrumente de dezvoltare economică echilibrată la nivel teritorial; consideră că mobilitatea forței de muncă nu ar trebui să fie utilizate în mod abuziv pentru a submina standardele sociale ale țărilor-gazdă prin fraudă sau eludarea legii; subliniază faptul că lucrătorii mobili realizează, de regulă, contribuții nete la bugetele publice ale țărilor-gazdă; solicită realizarea de investiții adecvate în serviciile publice în zonele care se confruntă cu creșterea populației și subliniază sprijinul pe care Fondul social european îl poate oferi în acest sens; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită UE și statele membre să țină seama de impactul social al mobilității asupra numărului tot mai mare de familii transnaționale, de exemplu oferind posibilitatea concediului pentru îngrijirea unui membru de familie aflat într-o altă țară și asigurând transferabilitatea și comparabilitatea sistemelor educaționale pentru mobilitatea copiilor de vârstă școlară; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită statele membre să impună angajatorilor obligația de a prezenta un contract de muncă redactat într-o limbă cunoscută de cetățenii mobili ai UE, pentru ca acesta să fie înțeles de către lucrători; |
| --- | --- |

29.

Dezvoltarea de mijloace pentru a obține rezultate în practică

| 30. | invită Comisia să valorifice rezultatele consultării publice și opiniile instituțiilor UE prin prezentarea unei foi de parcurs clare, cu măsuri concrete pentru punerea în aplicare integrală a pilonului european al drepturilor sociale și pentru realizarea deplină a obiectivelor sociale ale tratatelor; subliniază faptul că, pentru a proteja drepturile sociale fundamentale, dispoziții precum cele de la articolele 8, 9 și 10 din TFUE ar trebui să fie aplicate în mod corect în procesul de elaborare a politicilor UE și în toate acțiunile întreprinse de către instituțiile UE, inclusiv prin evaluări ale impactului social; |
| --- | --- |

30.

| 31. | solicită introducerea unui protocol social în tratate atunci când acestea vor fi revizuite, pentru a consolida drepturile sociale fundamentale în raport cu libertățile economice; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită statelor membre să semneze și să ratifice Carta socială europeană revizuită și Convenția europeană de securitate socială (ETS nr. 78); încurajează Comisia să examineze acțiunile necesare pentru aderarea Uniunii Europene la carta revizuită și să propună un calendar pentru îndeplinirea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

32.

| 33. | solicită insistent Comisiei să includă perspectiva de gen ca parte integrantă a pilonului european al drepturilor sociale, precum și să includă evaluări sistematice ale impactului de gen ca parte a evaluării respectării drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

33.

| 34. | își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul negativ persistent al crizei economice prelungite cu care s-a confruntat Europa în prima jumătate a acestui deceniu și care a influențat anumite țări și regiuni mai mult decât pe altele; consideră că obiectivul de convergență economică și socială ascendentă ar trebui să fie susținut de un set de obiective, pe baza strategiei Europa 2020 și a obiectivelor de dezvoltare durabilă, care să ghideze coordonarea politicilor economice, sociale și privind ocuparea forței de muncă în UE și care să reprezinte o referință pentru zona euro, unde este necesar să se acorde o atenție deosebită convergenței economice și sociale ascendente; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atrage atenția asupra legăturii bidirecționale dintre condițiile sociale și performanța economică; solicită ca obiectivele Strategiei Europa 2020, tabloul de bord existent al principalilor indicatori sociali și de ocupare a forței de muncă din cadrul raportului comun privind ocuparea forței de muncă și noul cod de convergență potențial să fie luate în considerare în mod direct și transparent în formularea de recomandări specifice fiecărei țări și de recomandări privind zona euro, precum și în ceea ce privește utilizarea instrumentelor UE; consideră că instrumentele strategiei europene privind ocuparea forței de muncă și ale metodei deschise de coordonare socială ar trebui să fie consolidate în acest scop; solicită un rol mai important pentru dialogul macroeconomic cu partenerii sociali în formularea mixului de politici economice la nivel european; consideră că supravegherea macrosocială este foarte importantă pentru a garanta că dezechilibrele economice nu sunt reduse în detrimentul ocupării forței de muncă și a situației sociale și pentru a preveni uniformizarea la un nivel inferior a standardelor sociale în UE; reiterează solicitarea sa pentru o agendă europeană a reformelor și investițiilor care să vizeze consolidarea potențialului de creștere bazat pe locuri de muncă de calitate și pe productivitate, pentru a promova sisteme sociale echitabile, solide, eficiente și durabile, precum și pentru a promova o tranziție durabilă a economiilor statelor membre către o utilizare mai eficientă a resurselor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | consideră că promovarea participării femeilor pe piața muncii și independența lor economică sunt esențiale pentru îndeplinirea obiectivului Strategiei Europa 2020 privind o rată globală de ocupare a forței de muncă de 75 % și ar conduce la creșterea PIB-ului; invită Comisia și statele membre, prin urmare, să-și consolideze politicile și să crească investițiile pentru susținerea angajării femeilor în locuri de muncă de calitate, mai ales în sectoarele și funcțiile în care femeile sunt subreprezentate, cum ar fi în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM), precum și în sectoarele economiei ecologice sau în posturi de conducere, în toate sectoarele; |
| --- | --- |

36.

| 37. | menționează că femeile și fetele sunt afectate în mod disproporționat de sărăcie și de excluziunea socială și solicită un nou elan politic pentru o strategie europeană ambițioasă de combatere a sărăciei, precum și un angajament reînnoit pentru realizarea obiectivelor europene pentru 2020 de combatere a sărăciei; îndeamnă statele membre să elaboreze planuri strategice naționale detaliate de combatere a sărăciei, iar Comisia să insiste asupra reducerii sărăciei în cadrul semestrului european; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită statele membre și Comisia să depună eforturi pentru asigurarea unui nivel corespunzător de investiții sociale care sunt esențiale pentru coeziunea socială și au un impact pozitiv clar asupra creșterii economice pe termen scurt și pe termen lung (de exemplu, îngrijirea copiilor, educație, garanția pentru tineret și garanția de competențe); consideră că evaluarea calității cheltuielilor publice ar trebui, de asemenea, să reflecte această preocupare; |
| --- | --- |

38.

| 39. | reiterează solicitarea sa referitoare la organizarea unor reuniuni comune între formațiunile EPSCO și ECOFIN ale Consiliului, pentru a promova politici socioeconomice mai bine coordonate, precum și la organizarea unor reuniuni periodice ale miniștrilor din domeniul muncii și din domeniul social din zona euro, pentru a îmbunătăți coordonarea politicilor în interiorul zonei euro și pentru a aborda dezechilibrele sociale în mod adecvat; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază faptul că fenomenele actuale de producție cu utilizare intensivă de capital și contribuția importantă a imobilizărilor necorporale la crearea de valoare adăugată, pe de o parte, și ratele ridicate de inegalitate și șomaj, creșterea continuă a muncii „atipice” și scăderea proporției forței de muncă din venitul total, pe de altă parte, implică necesitatea de a lărgi baza financiară pentru sistemele de asistență socială, cu neutralitate fiscală, pentru a oferi o protecție socială adecvată și servicii de calitate pentru toți; consideră că acest lucru ar trebui realizat în special prin trecerea la alte surse de venituri fiscale; îndeamnă statele membre să își evalueze nevoile în acest sens; reamintește faptul că acumularea drepturilor de securitate socială prin muncă este un aspect important al muncii decente și contribuie în mod semnificativ la stabilitatea economică și socială; subliniază, cu toate acestea, că sarcina fiscală actuală asupra costului forței de muncă poate fi redusă, asigurând în același timp sustenabilitatea și caracterul adecvat al sistemelor naționale de securitate socială; subliniază, de asemenea, că pentru asigurarea unui nivel adecvat de investiții publice și a sustenabilității sistemelor de asistență socială, este extrem de importantă combaterea evaziunii fiscale și a evitării obligațiilor fiscale; |
| --- | --- |

40.

| 41. | consideră că pilonul european al drepturilor sociale nu poate fi credibil decât dacă este însoțit de o finanțare adecvată la nivel național și european, garantând faptul că statele membre au capacitatea de a realiza obiectivele stabilite de comun acord; își reiterează apelul pentru o punere în aplicare accelerată a programelor operaționale relevante, precum și pentru revizuirea CFM 2014-2020, acolo unde este necesar, pentru a face față unor nevoi sporite; solicită, în special, consolidarea în continuare a inițiativei „Locuri de muncă pentru tineri” și măsuri suplimentare pentru a asigura un acces mai facil și utilizarea deplină a Fondului social european, FEG și FEAD; consideră că aceste instrumente financiare ar trebui să rămână disponibile pentru toate statele membre și ar trebui să fie consolidate, după caz, inclusiv în ceea ce privește educația și formarea, garanția de competențe, sărăcia în rândul copiilor și provocările noi și neprevăzute, cum ar fi integrarea refugiaților pe piața muncii; consideră că regula privind alocarea a 20 % din pachetele financiare naționale din FSE pentru combaterea sărăciei și a excluziunii sociale trebuie să fie menținută; |
| --- | --- |

41.

| 42. | solicită continuarea sprijinului acordat de UE pentru consolidarea capacităților instituționale, de exemplu în ceea ce privește dialogul social, rețeaua europeană a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, schimbul electronic de informații în materie de securitate socială și platforma împotriva muncii nedeclarate, care ar putea să evolueze pe termen mai lung spre crearea unui sistem european de inspectorate de muncă; subliniază, în acest context, importanța programului pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI) și sprijinul FSE pentru consolidarea capacităților relevante la nivel național; |
| --- | --- |

42.

| 43. | solicită Comisiei și Grupului BEI să dezvolte în continuare Planul de investiții pentru Europa, pentru a consolida investițiile în redresarea economică, crearea de locuri de muncă de calitate, dezvoltarea durabilă și investițiile sociale în capacitățile actuale și viitoare ale persoanelor de a se integra pe piața muncii; |
| --- | --- |

43.

| 44. | consideră că impactul social al ajustării economice în cadrul zonei euro ar putea fi atenuat și convergența economică și socială ascendentă ar putea fi consolidată prin finanțări adecvate, astfel încât să se evite accentuarea și mai mare a inegalităților și scăderea potențialului de creștere al statelor membre și pentru a face față șocurilor macroeconomice grave, sporind în același timp competitivitatea și stabilitatea economiilor statelor membre; invită, prin urmare, Comisia, Consiliul și celelalte organisme relevante să abordeze această chestiune în discuțiile ulterioare; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită Comisia să își prezinte propunerile privind pilonul european al drepturilor sociale cu ocazia prezentării Cărții sale albe anunțate privind viitorul UE și al UEM; |
| --- | --- |

45.

| 46. | invită Comisia, Serviciul European de Acțiune Externă și statele membre să realizeze acțiunea externă în concordanță cu pilonul european al drepturilor sociale, în special prin promovarea punerii în aplicare a convențiilor și a obiectivelor ONU de dezvoltare durabilă, a convențiilor OIM, a concluziilor G20 relevante, a convențiilor relevante ale Consiliului Europei și a acordurilor comerciale și parteneriatelor strategice ale UE; |
| --- | --- |

46.

| 47. | consideră că pilonul european al drepturilor sociale ar trebui să fie adoptat în 2017 sub forma unui acord între Parlament, Comisie și Consiliul European, implicând partenerii sociali și societatea civilă la cel mai înalt nivel, și că acest acord ar trebui să conțină o foaie de parcurs clară privind implementarea; invită Comisia să propună mecanisme pentru implicarea corespunzătoare a tuturor părților interesate, de la toate nivelurile relevante, în punerea în aplicare a pilonului european al drepturilor sociale; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  JO L 68, 18.3.2010, p. 13.

(2)  JO L 307, 18.11.2008, p. 11.

(3)  JO L 59, 2.3.2013, p. 5.

(4)  Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (JO L 303, 2.12.2000, p. 16).

(5)  Directiva 91/533/CEE a Consiliului din 14 octombrie 1991 privind obligația angajatorului de a informa lucrătorii asupra condițiilor aplicabile contractului sau raportului de muncă (JO L 288, 18.10.1991, p. 32).

(6)  Directiva 1999/70/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 privind acordul-cadru cu privire la munca pe durată determinată, încheiat de CES, UNICE și CEEP (JO L 175, 10.7.1999, p. 43).

(7)  Directiva 2008/104/CE a Parlamentului European și a Consiliului 19 noiembrie 2008 privind munca prin agent de muncă temporară (JO L 327, 5.12.2008, p. 9).

(8)  Directiva 97/81/CE a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind acordul-cadru cu privire la munca pe fracțiune de normă, încheiat de UCIPE, CEIP și CES- Anexă: Acordul-cadru cu privire la munca pe fracțiune de normă (JO L 14, 20.1.1998, p. 9).

(9)  Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (JO L 180, 19.7.2000, p. 22).

(10)  JO C 13, 15.1.2016, p. 40.

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0312.

(12)  JO C 440, 30.12.2015, p. 23.

(13)  JO C 353, 27.9.2016, p. 39.

(14)  JO C 482, 23.12.2016, p. 141.

(15)  JO C 407, 4.11.2016, p. 2.

(16)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0351.

(17)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0401.

(18)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0411.

(19)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0136.

(20)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0318.

(21)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0346.

(22)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0338.

(23)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0377.

(24)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0321.

(25)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0008.

(26)  JO C 419, 16.12.2015, p. 5.

(27)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0085, P7_TA(2010)0312, P7_TA(2011)0092, P7_TA(2013)0545, P7_TA(2013)0594, P8_TA(2015)0095.

(28)  The Employment and Social Development Quarterly Review, Autumn 2016, European Commission (Buletinul trimestrial al Comisiei privind ocuparea forței de muncă și situația socială, toamna 2016).

---

| 10.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 242/41 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 242/41

---

P8_TA(2017)0011

Găsirea de soluții la provocările generate de punerea în aplicare a Codului Vamal al UE

Rezoluţia Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la abordarea provocărilor legate de punerea în aplicare a Codului vamal al Uniunii (2016/3024(RSP))

(2018/C 242/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (1) (CVU), precum și actul delegat [Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei din 28 iulie 2015 (2)], actul de punere în aplicare [Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 (3)], actul delegat provizoriu [Regulamentul delegat (UE) 2016/341 al Comisiei din 17 decembrie 2015 (4)] și programul de activitate [Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/578 a Comisiei din 11 aprilie 2016 (5)) aferente, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (1) (CVU), precum și actul delegat [Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei din 28 iulie 2015 (2)], actul de punere în aplicare [Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 (3)], actul delegat provizoriu [Regulamentul delegat (UE) 2016/341 al Comisiei din 17 decembrie 2015 (4)] și programul de activitate [Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/578 a Comisiei din 11 aprilie 2016 (5)) aferente,

| — | având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind cadrul juridic al Uniunii referitor la încălcările dispozițiilor vamale și la sancțiunile aferente (COM(2013)0884), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind cadrul juridic al Uniunii referitor la încălcările dispozițiilor vamale și la sancțiunile aferente (COM(2013)0884),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O strategie privind piața unică digitală din Europa” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O strategie privind piața unică digitală din Europa” (COM(2015)0192),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 608/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 iunie 2013 privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 608/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 iunie 2013 privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului (6),

| — | având în vedere ratificarea de către Uniunea Europeană a Acordului privind facilitarea comerțului al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), |
| --- | --- |

—

având în vedere ratificarea de către Uniunea Europeană a Acordului privind facilitarea comerțului al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC),

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât uniunea vamală reprezintă o piatră de temelie a Uniunii Europene în calitatea acesteia de unul dintre cele mai mari blocuri comerciale din lume și întrucât uniunea vamală este esențială pentru buna funcționare a pieței unice, în beneficiul atât al întreprinderilor, cât și al cetățenilor din UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât uniunea vamală reprezintă o piatră de temelie a Uniunii Europene în calitatea acesteia de unul dintre cele mai mari blocuri comerciale din lume și întrucât uniunea vamală este esențială pentru buna funcționare a pieței unice, în beneficiul atât al întreprinderilor, cât și al cetățenilor din UE;

| B. | întrucât piața unică digitală își propune să ofere consumatorilor și întreprinderilor un acces mai bun la bunuri și servicii digitale în întreaga Europă; |
| --- | --- |

B.

întrucât piața unică digitală își propune să ofere consumatorilor și întreprinderilor un acces mai bun la bunuri și servicii digitale în întreaga Europă;

| C. | întrucât uniunea vamală ar trebui să faciliteze și mai mult acest acces pentru a exploata la maximum oportunitățile oferite de comerțul mondial; |
| --- | --- |

C.

întrucât uniunea vamală ar trebui să faciliteze și mai mult acest acces pentru a exploata la maximum oportunitățile oferite de comerțul mondial;

| D. | întrucât normele și procedurile vamale complexe au consecințe negative în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri); |
| --- | --- |

D.

întrucât normele și procedurile vamale complexe au consecințe negative în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri);

| E. | întrucât sistemele vamale diferite, în special în ceea ce privește taxele vamale și vămuirea, creează fragmentare, poveri administrative suplimentare și întârzieri care antrenează incertitudine și diferențe pe piață, ceea ce poate prejudicia respectarea legislației vamale a Uniunii de către operatorii economici; |
| --- | --- |

E.

întrucât sistemele vamale diferite, în special în ceea ce privește taxele vamale și vămuirea, creează fragmentare, poveri administrative suplimentare și întârzieri care antrenează incertitudine și diferențe pe piață, ceea ce poate prejudicia respectarea legislației vamale a Uniunii de către operatorii economici;

| F. | întrucât dispozițiile de fond ale CVU au intrat în vigoare la 1 mai 2016 și se află în prezent într-o perioadă de tranziție, care se va încheia la 31 decembrie 2020, dată la care infrastructurile legate de tehnologia informației (TI) din toate statele membre trebuie să fie pregătite pentru a face față fluxului electronic de date vamale; |
| --- | --- |

F.

întrucât dispozițiile de fond ale CVU au intrat în vigoare la 1 mai 2016 și se află în prezent într-o perioadă de tranziție, care se va încheia la 31 decembrie 2020, dată la care infrastructurile legate de tehnologia informației (TI) din toate statele membre trebuie să fie pregătite pentru a face față fluxului electronic de date vamale;

| G. | întrucât Comisia a propus deja Parlamentului modificări ale legislației vamale a UE (de exemplu, modificările recent adoptate în ceea ce privește mărfurile care au părăsit temporar teritoriul vamal al Uniunii pe cale maritimă sau aeriană) și întrucât va continua să facă acest lucru în viitorul apropiat; |
| --- | --- |

G.

întrucât Comisia a propus deja Parlamentului modificări ale legislației vamale a UE (de exemplu, modificările recent adoptate în ceea ce privește mărfurile care au părăsit temporar teritoriul vamal al Uniunii pe cale maritimă sau aeriană) și întrucât va continua să facă acest lucru în viitorul apropiat;

| H. | întrucât, având în vedere tehnica reformării, CVU nu a făcut obiectul unei analize costuri-beneficii și întrucât actul delegat [Regulamentul delegat (UE) 2015/2446], actul de punere în aplicare [Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447], actul delegat provizoriu [Regulamentul delegat (UE) 2016/341] și programul de lucru [Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/578] aferente nu au făcut obiectul unei evaluări prealabile a impactului; |
| --- | --- |

H.

întrucât, având în vedere tehnica reformării, CVU nu a făcut obiectul unei analize costuri-beneficii și întrucât actul delegat [Regulamentul delegat (UE) 2015/2446], actul de punere în aplicare [Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447], actul delegat provizoriu [Regulamentul delegat (UE) 2016/341] și programul de lucru [Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/578] aferente nu au făcut obiectul unei evaluări prealabile a impactului;

| I. | întrucât cooperarea vamală eficace între administrațiile vamale ale statelor membre, cu țările terțe și la nivel multilateral joacă un rol esențial datorită volumului important de schimburi comerciale și noilor provocări cu care se confruntă uniunea vamală de la crearea sa; |
| --- | --- |

I.

întrucât cooperarea vamală eficace între administrațiile vamale ale statelor membre, cu țările terțe și la nivel multilateral joacă un rol esențial datorită volumului important de schimburi comerciale și noilor provocări cu care se confruntă uniunea vamală de la crearea sa;

| J. | întrucât Comisia a propus, de asemenea, o directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind cadrul juridic al Uniunii referitor la încălcările dispozițiilor vamale și la sancțiunile aferente, |
| --- | --- |

J.

întrucât Comisia a propus, de asemenea, o directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind cadrul juridic al Uniunii referitor la încălcările dispozițiilor vamale și la sancțiunile aferente,

| 1. | invită Comisia și statele membre să elaboreze o strategie clară, coerentă și ambițioasă și un calendar corespunzător pentru a se asigura că eventualele elemente necesare pentru punerea în aplicare a sistemelor vamale ale UE fac obiectul unor propuneri corespunzătoare, care sunt aliniate și adaptate la evoluțiile actuale din comerțul mondial și la punerea în aplicare a agendei politicii comerciale a UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | propune, în special, să se intensifice eforturile pentru a se crea, la nivelul Uniunii, în intervalul de timp prevăzut de CVU, cerințe electronice și programe de evaluare a riscurilor mai uniforme în domeniul vamal, pentru a se asigura că sosirea, tranzitul și ieșirea mărfurilor sunt înregistrate în UE în modul cel mai eficient posibil, fără a compromite securitatea, prin interconectarea sistemelor statelor membre cu scopul de a forma un sistem electronic coerent bazat pe același model de date și pe sisteme de circulație comune; consideră că Comisia ar trebui să adopte o abordare proactivă în această privință, în special printr-un aranjament de cofinanțare care să asigure dezvoltarea unor sisteme de TI interoperabile și care să poată garanta interoperabilitatea cu alte sisteme de TI pentru certificatele sanitare și de sănătate animală; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei și statelor membre să coopereze îndeaproape cu operatorii economici în fiecare etapă de dezvoltare a punerii în aplicarea a CVU, precum și în procesul de modificare a actelor delegate privind CVU și sprijină, în acest scop, procesul de consultare periodică cu Grupul de contact pentru comerț; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește Comisiei angajamentul UE față de facilitarea fluxului transfrontalier de mărfuri, reducerea costurilor comerciale la frontiere și îmbunătățirea cooperării eficace între membri în ceea ce privește facilitarea comerțului și respectarea reglementărilor vamale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește Comisiei angajamentul său de a crea o veritabilă piață unică digitală a cărei componentă esențială ar trebui să fie facilitarea comerțului prin comerțul electronic; subliniază că orice operator economic ar trebui să respecte standardele privind procesele vamale pentru a se evita lacunele în cadrul procedurilor vamale și recunoaște că actualele proceduri de vămuire simplificate ar trebui menținute în continuare pentru operatorii economici în cazul în care sunt compatibile cu siguranța, securitatea și normele privind proprietatea intelectuală, de exemplu, în cazul operatorilor de servicii de livrare expres a expedierilor cu valoare redusă, care, în temeiul dispozițiilor CVU, vor face obiectul unor procese vamale standard, care ar putea reprezenta o povară administrativă și ar putea împiedica dezvoltarea comerțului electronic; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită Comisiei să profite de ocazia pe care o reprezintă elaborarea actuală a măsurilor de punere în aplicare pentru a se ocupa de obiectivele menționate mai sus și pentru a rectifica fără întârziere orice deficiențe juridice pentru a exploata la maximum posibilitățile oferite de uniunea vamală; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sugerează Comisiei să precizeze faptul că o datorie vamală creată din cauza neconformității se poate stinge, de asemenea, în cazul în care se poate demonstra în mod corespunzător faptul că nu există nicio tentativă de fraudă, de exemplu în cazul depozitării temporare și al introducerii mărfurilor din afara UE pe teritoriul vamal al Uniunii; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia să prezinte, până în 2017, un raport interimar de evaluare aprofundată a politicii vamale a UE (inclusiv o revizuire completă a tuturor problemelor, suprapunerilor, lacunelor, inconsecvențelor și măsurilor caduce identificate, a plângerilor depuse la autoritățile vamale și a încălcărilor CVU care au rezultat din erorile și lacunele din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 și au fost rectificate începând cu 1 mai 2016) și, până în 2021, o verificare a adecvării, inclusiv o evaluare independentă a impactului, pentru a asigura că acest cadru de reglementare a politicii vamale a UE, inclusiv noul CVU, este eficace, proporțional și adecvat scopului atât pentru statele membre, cât și pentru operatorii comerciali; |
| --- | --- |

8.

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  JO L 269, 10.10.2013, p. 1.

(2)  JO L 343, 29.12.2015, p. 1.

(3)  JO L 343, 29.12.2015, p. 558.

(4)  JO L 69, 15.3.2016, p. 1.

(5)  JO L 99, 15.4.2016, p. 6.

(6)  JO L 181, 29.6.2013, p. 15.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Miercuri, 18 ianuarie 2017

| 10.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 242/44 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 242/44

---

P8_TA(2017)0001

Componența numerică a comisiilor permanente

Decizia Parlamentului European din 18 ianuarie 2017 privind componența numerică a comisiilor permanente (2016/3040(RSO))

(2018/C 242/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Conferinței președinților, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Conferinței președinților,

| — | având în vedere Decizia sa din 15 ianuarie 2014 privind competențele și atribuțiile comisiilor permanente (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia sa din 15 ianuarie 2014 privind competențele și atribuțiile comisiilor permanente (1),

| — | având în vedere articolul 196 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 196 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | decide următoarea componență numerică a comisiilor permanente și a subcomisiilor:






  I. | Comisia pentru afaceri externe: 73 de membri; |
| --- | --- | --- |

1.

I.

Comisia pentru afaceri externe: 73 de membri;

| II. | Comisia pentru dezvoltare: 28 de membri; |
| --- | --- |

II.

Comisia pentru dezvoltare: 28 de membri;

| III. | Comisia pentru comerț internațional: 41 de membri; |
| --- | --- |

III.

Comisia pentru comerț internațional: 41 de membri;

| IV. | Comisia pentru bugete: 41 de membri; |
| --- | --- |

IV.

Comisia pentru bugete: 41 de membri;

| V. | Comisia pentru control bugetar: 30 de membri; |
| --- | --- |

V.

Comisia pentru control bugetar: 30 de membri;

| VI. | Comisia pentru afaceri economice și monetare: 61 de membri; |
| --- | --- |

VI.

Comisia pentru afaceri economice și monetare: 61 de membri;

| VII. | Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale: 55 de membri; |
| --- | --- |

VII.

Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale: 55 de membri;

| VIII. | Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară: 69 de membri; |
| --- | --- |

VIII.

Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară: 69 de membri;

| IX. | Comisia pentru industrie, cercetare și energie: 67 de membri; |
| --- | --- |

IX.

Comisia pentru industrie, cercetare și energie: 67 de membri;

| X. | Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor: 40 de membri; |
| --- | --- |

X.

Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor: 40 de membri;

| XI. | Comisia pentru transport și turism: 49 de membri; |
| --- | --- |

XI.

Comisia pentru transport și turism: 49 de membri;

| XII. | Comisia pentru dezvoltare regională: 43 de membri; |
| --- | --- |

XII.

Comisia pentru dezvoltare regională: 43 de membri;

| XIII. | Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală: 46 de membri; |
| --- | --- |

XIII.

Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală: 46 de membri;

| XIV. | Comisia pentru pescuit: 27 de membri; |
| --- | --- |

XIV.

Comisia pentru pescuit: 27 de membri;

| XV. | Comisia pentru cultură și educație: 31 de membri; |
| --- | --- |

XV.

Comisia pentru cultură și educație: 31 de membri;

| XVI. | Comisia pentru afaceri juridice: 25 de membri; |
| --- | --- |

XVI.

Comisia pentru afaceri juridice: 25 de membri;

| XVII. | Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne: 60 de membri; |
| --- | --- |

XVII.

Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne: 60 de membri;

| XVIII. | Comisia pentru afaceri constituționale: 25 de membri; |
| --- | --- |

XVIII.

Comisia pentru afaceri constituționale: 25 de membri;

| XIX. | Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen: 37 de membri; |
| --- | --- |

XIX.

Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen: 37 de membri;

| XX. | Comisia pentru petiții: 36 de membri; |
| --- | --- |

XX.

Comisia pentru petiții: 36 de membri;

Subcomisia pentru drepturile omului: 30 de membri;

Subcomisia pentru securitate și apărare: 30 de membri;

| 2. | decide, cu privire la propunerea Conferinței președinților din 12 ianuarie 2017 privind componența birourilor comisiilor, faptul că birourile comisiilor pot fi formate din cel mult patru vicepreședinți; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 482, 23.12.2016, p. 160.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Joi, 19 ianuarie 2017

| 10.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 242/46 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 242/46

---

P8_TA(2017)0005

Acordul de stabilizare și de asociere UE-Kosovo: anumite proceduri de aplicare***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Kosovo (*1), pe de altă parte (COM(2016)0460 – C8-0327/2016 – 2016/0218(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 242/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0460), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0460),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0327/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0327/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri externe, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri externe,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 12 decembrie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 12 decembrie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A8-0361/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A8-0361/2016),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(*1)  Această denumire nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este conformă cu RCSONU 1244(1999), precum și cu Avizul CIJ privind Declarația de independență a Kosovo.

---

P8_TC1-COD(2016)0218

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 ianuarie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de aplicarea Acordului de stabilizare și de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Kosovo (*1), pe de altă parte

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2017/355.)

---

(*1)  Această denumire nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este conformă cu RCSONU 1244(1999), precum și cu Avizul CIJ privind Declarația de independență a Kosovo.

---

| 10.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 242/48 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 242/48

---

P8_TA(2017)0006

Importurile de produse textile din anumite țări terțe, care nu sunt reglementate de regimuri specifice de import ale Uniunii ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2015/936 al Parlamentului European și al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor de produse textile din anumite țări terțe, care nu sunt reglementate de acorduri, protocoale sau alte înțelegeri bilaterale sau de alte regimuri specifice de import ale Uniunii (COM(2016)0044 – C8-0022/2016 – 2016/0029(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 242/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2016)0044), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2016)0044),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată Parlamentului de către Comisie (C8-0022/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată Parlamentului de către Comisie (C8-0022/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 8 decembrie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 8 decembrie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A8-0311/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A8-0311/2016),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0029

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 ianuarie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2015/936 privind regimul comun aplicabil importurilor de produse textile din anumite țări terțe, care nu sunt reglementate de acorduri, protocoale sau alte înțelegeri bilaterale sau de alte regimuri specifice de import ale Uniunii

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2017/354.)

---

| 10.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 242/49 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 242/49

---

P8_TA(2017)0007

Încheierea Acordului de continuare a activității Centrului Internațional pentru Știință și Tehnologie ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de continuare a activității Centrului Internațional pentru Știință și Tehnologie (08558/2016 – C8-0214/2016 – 2016/0120(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 242/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (08558/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (08558/2016),

| — | având în vedere proiectul de acord de continuare a activității Centrului Internațional pentru Știință și Tehnologie (12681/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord de continuare a activității Centrului Internațional pentru Știință și Tehnologie (12681/2015),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolele 31 alineatul (1) și 37 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolele 180 și 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0214/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolele 31 alineatul (1) și 37 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolele 180 și 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0214/2016),

| — | având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A8-0363/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A8-0363/2016),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale părților participante la acord. |
| --- | --- |

2.

---

| 10.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 242/50 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 242/50

---

P8_TA(2017)0008

Obiecțiuni la un act delegat: identificarea țărilor terțe cu un grad ridicat de risc care au deficiențe strategice

Rezoluţia Parlamentului European din 19 ianuarie 2017 referitoare la Regulamentul delegat al Comisiei din 24 noiembrie 2016 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2016/1675 al Comisiei de completare a Directivei (UE) 2015/849 prin identificarea țărilor terțe cu un grad ridicat de risc care au deficiențe strategice (C(2016)07495 – 2016/3007(DEA))

(2018/C 242/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere regulamentul delegat al Comisiei (C(2016)07495), |
| --- | --- |

—

având în vedere regulamentul delegat al Comisiei (C(2016)07495),

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE (1) a Comisiei, în special articolul 9 alineatul (2) și articolul 64 alineatul (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE (1) a Comisiei, în special articolul 9 alineatul (2) și articolul 64 alineatul (5),

| — | având în vedere Regulamentul delegat (UE) nr. 2016/1675 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Directivei (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului prin identificarea țărilor terțe cu un grad ridicat de risc care au deficiențe strategice (2), în special anexa la acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul delegat (UE) nr. 2016/1675 al Comisiei din 14 iulie 2016 de completare a Directivei (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului prin identificarea țărilor terțe cu un grad ridicat de risc care au deficiențe strategice (2), în special anexa la acesta,

| — | având în vedere scrisoarea comună a Comisiei pentru afaceri economice și monetare și a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne din 19 septembrie 2016 privind Regulamentul delegat (UE) 2016/1675 al Comisiei și răspunsul corespunzător al doamnei comisar Jourová la data de 26 octombrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea comună a Comisiei pentru afaceri economice și monetare și a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne din 19 septembrie 2016 privind Regulamentul delegat (UE) 2016/1675 al Comisiei și răspunsul corespunzător al doamnei comisar Jourová la data de 26 octombrie 2016,

| — | având în vedere activitatea desfășurată și concluziile la care cele două comisii speciale ale Parlamentului, Comisia pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare și Comisia de anchetă pentru spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală, au ajuns până în prezent, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea desfășurată și concluziile la care cele două comisii speciale ale Parlamentului, Comisia pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare și Comisia de anchetă pentru spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală, au ajuns până în prezent,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea Comisiei COM(2016)0450, în special alineatul 3.8 cu privire la lista țărilor terțe cu un grad ridicat de risc, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea Comisiei COM(2016)0450, în special alineatul 3.8 cu privire la lista țărilor terțe cu un grad ridicat de risc,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru afaceri economice și monetare și a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru afaceri economice și monetare și a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne,

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât regulamentul delegat, anexa la acesta și regulamentul delegat de modificare sunt menite să identifice țările terțe cu un grad ridicat de risc care au deficiențe strategice în ceea ce privește combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului, care reprezintă o amenințare pentru sistemul financiar al UE și necesită măsuri sporite de precauție privind clientela la nivelul entităților obligate din UE în temeiul Directivei (UE) 2015/849 (denumită în continuare „a patra directivă privind combaterea spălării banilor – DCSB”); |
| --- | --- |

A.

întrucât regulamentul delegat, anexa la acesta și regulamentul delegat de modificare sunt menite să identifice țările terțe cu un grad ridicat de risc care au deficiențe strategice în ceea ce privește combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului, care reprezintă o amenințare pentru sistemul financiar al UE și necesită măsuri sporite de precauție privind clientela la nivelul entităților obligate din UE în temeiul Directivei (UE) 2015/849 (denumită în continuare „a patra directivă privind combaterea spălării banilor – DCSB”);

| B. | întrucât cel mai recent Regulament delegat (UE) 2016/1675 al Comisiei de completare a Directivei (UE) 2015/849 prin identificarea țărilor terțe cu un grad ridicat de risc care au deficiențe strategice a intrat în vigoare la 23 septembrie 2016; |
| --- | --- |

B.

întrucât cel mai recent Regulament delegat (UE) 2016/1675 al Comisiei de completare a Directivei (UE) 2015/849 prin identificarea țărilor terțe cu un grad ridicat de risc care au deficiențe strategice a intrat în vigoare la 23 septembrie 2016;

| C. | întrucât Regulamentul delegat (UE) 2016/1675 al Comisiei va rămâne în vigoare chiar dacă regulamentul delegat de modificare este respins; |
| --- | --- |

C.

întrucât Regulamentul delegat (UE) 2016/1675 al Comisiei va rămâne în vigoare chiar dacă regulamentul delegat de modificare este respins;

| D. | întrucât lista țărilor, inclusiv după modificarea introdusă în regulamentul delegat de modificare adoptat de Comisie la 24 noiembrie 2016, corespunde celei identificate de Grupul de Acțiune Financiară Internațională (GAFI), cu ocazia celei de a 28-a ședințe plenare din 19 și 21 octombrie 2016; |
| --- | --- |

D.

întrucât lista țărilor, inclusiv după modificarea introdusă în regulamentul delegat de modificare adoptat de Comisie la 24 noiembrie 2016, corespunde celei identificate de Grupul de Acțiune Financiară Internațională (GAFI), cu ocazia celei de a 28-a ședințe plenare din 19 și 21 octombrie 2016;

| E. | întrucât, astfel cum se prevede în considerentul 28 din cea de a patra DCSB și se repetă în expunerea de motive (C(2016)4180) la Regulamentul delegat (UE) 2016/1675 al Comisiei, evaluarea efectuată de Comisie este un proces autonom; întrucât Comisia este, prin urmare, liberă să meargă dincolo de standardele GAFI, fie prin menținerea unei țări terțe pe lista sa, chiar dacă respectiva țară este radiată de pe listă de către GAFI, fie prin includerea de noi state terțe atât timp cât acest lucru este în conformitate cu criteriile specifice prevăzute în articolul 9 alineatul (2) din cea de a patra DCSB; |
| --- | --- |

E.

întrucât, astfel cum se prevede în considerentul 28 din cea de a patra DCSB și se repetă în expunerea de motive (C(2016)4180) la Regulamentul delegat (UE) 2016/1675 al Comisiei, evaluarea efectuată de Comisie este un proces autonom; întrucât Comisia este, prin urmare, liberă să meargă dincolo de standardele GAFI, fie prin menținerea unei țări terțe pe lista sa, chiar dacă respectiva țară este radiată de pe listă de către GAFI, fie prin includerea de noi state terțe atât timp cât acest lucru este în conformitate cu criteriile specifice prevăzute în articolul 9 alineatul (2) din cea de a patra DCSB;

| F. | întrucât evaluarea efectuată de Comisie este un proces autonom care trebuie să se efectueze într-un mod cuprinzător și imparțial, evaluând toate țările terțe pe baza acelorași criterii definite la articolul 9 din Directiva (UE) 2015/849; |
| --- | --- |

F.

întrucât evaluarea efectuată de Comisie este un proces autonom care trebuie să se efectueze într-un mod cuprinzător și imparțial, evaluând toate țările terțe pe baza acelorași criterii definite la articolul 9 din Directiva (UE) 2015/849;

| G. | întrucât evaluarea Comisiei trebuie să fie un proces pe deplin independent și nepolitizat; |
| --- | --- |

G.

întrucât evaluarea Comisiei trebuie să fie un proces pe deplin independent și nepolitizat;

| H. | întrucât Comisia, în scrisoarea sa din 26 octombrie 2016, afirmă că trebuie să identifice țările cu un grad ridicat de risc exclusiv în temeiul motivelor enumerate la articolul 9 alineatul (2) din cea de a patra DCSB, numai cu privire la deficiențele privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului; |
| --- | --- |

H.

întrucât Comisia, în scrisoarea sa din 26 octombrie 2016, afirmă că trebuie să identifice țările cu un grad ridicat de risc exclusiv în temeiul motivelor enumerate la articolul 9 alineatul (2) din cea de a patra DCSB, numai cu privire la deficiențele privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului;

| I. | întrucât dovezile adunate de către cele două comisii speciale ale Parlamentului, Comisia pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare și Comisia de anchetă privind spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală indică faptul că pot exista într-adevăr deficiențe privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului referitor în ceea ce privește mai multe aspecte menționate la articolul 9 alineatul (2) în unele țări care nu sunt incluse în prezenta listă a țărilor terțe cu grad ridicat de risc; |
| --- | --- |

I.

întrucât dovezile adunate de către cele două comisii speciale ale Parlamentului, Comisia pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare și Comisia de anchetă privind spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală indică faptul că pot exista într-adevăr deficiențe privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului referitor în ceea ce privește mai multe aspecte menționate la articolul 9 alineatul (2) în unele țări care nu sunt incluse în prezenta listă a țărilor terțe cu grad ridicat de risc;

| J. | întrucât, în plus, Parlamentul consideră că lista de criterii prevăzută la articolul 9 alineatul (2) din cea de a patra DCSB este neexhaustivă („în special”) și că infracțiunile principale de spălare a banilor, cum ar fi infracțiunile fiscale, intră sub incidența acestor criterii și ar trebui să fie luate în considerare în mod corespunzător în procesul autonom ale Comisiei; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în plus, Parlamentul consideră că lista de criterii prevăzută la articolul 9 alineatul (2) din cea de a patra DCSB este neexhaustivă („în special”) și că infracțiunile principale de spălare a banilor, cum ar fi infracțiunile fiscale, intră sub incidența acestor criterii și ar trebui să fie luate în considerare în mod corespunzător în procesul autonom ale Comisiei;

| K. | întrucât Parlamentul European este de acord cu punctul de vedere exprimat de Comisie în scrisoarea sa din 26 octombrie 2016 potrivit căruia evaziunea fiscală și spălarea de bani nu coincid întotdeauna, într-adevăr, dar nu este de acord, în esență, cu posibilitatea de a face o distincție absolută între jurisdicțiile fiscale necooperante și deficiențele privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului, în special în ceea ce privește cerințele de a raporta tranzacții suspecte; |
| --- | --- |

K.

întrucât Parlamentul European este de acord cu punctul de vedere exprimat de Comisie în scrisoarea sa din 26 octombrie 2016 potrivit căruia evaziunea fiscală și spălarea de bani nu coincid întotdeauna, într-adevăr, dar nu este de acord, în esență, cu posibilitatea de a face o distincție absolută între jurisdicțiile fiscale necooperante și deficiențele privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului, în special în ceea ce privește cerințele de a raporta tranzacții suspecte;

| L. | întrucât Parlamentul se așteaptă din partea Comisiei să desfășoare propria sa evaluare și să nu se bazeze doar pe surse externe de informații, |
| --- | --- |

L.

întrucât Parlamentul se așteaptă din partea Comisiei să desfășoare propria sa evaluare și să nu se bazeze doar pe surse externe de informații,

| 1. | formulează obiecțiuni la regulamentul delegat al Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și de a-i notifica faptul că regulamentul delegat nu poate intra în vigoare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia să prezinte un nou act delegat care să țină cont de preocupările menționate mai sus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO L 141, 5.6.2015, p. 73.

(2)  JO L 254, 20.9.2016, p. 1.

---