# Eiropas Savienības C 238/2018

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 238 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 61. gadagājums2018. gada 6. jūlijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 238

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

61. gadagājums2018. gada 6. jūlijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2016.–2017. GADA SESIJA2016. gada 12.–15. decembra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 387, 16.11.2017 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2016.–2017. GADA SESIJA2016. gada 12.–15. decembra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 387, 16.11.2017 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 387, 16.11.2017 .

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2016. gada 13. decembra |
| 2018/C 238/01 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. decembra rezolūcija par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2015. gadā (2016/2009(INI)) | 2 |
| 2018/C 238/02 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. decembra rezolūcija par ES kultūras un radošo nozaru saskaņotu politiku (2016/2072(INI)) | 28 |
| 2018/C 238/03 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. decembra rezolūcija par sieviešu tiesībām Austrumu partnerības valstīs (2016/2060(INI)) | 42 |
| | Trešdiena, 2016. gada 14. decembra |
| 2018/C 238/04 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, ar kuru groza nolīgumu, lai paplašinātu nolīguma noteikumus, attiecinot tos uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE) – 2016/2226(INI)) | 51 |
| 2018/C 238/05 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par savstarpēju piekļuvi zvejai Skagerakā kuģiem, kas kuģo ar Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas karogu (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE) – 2016/2229(INI)) | 55 |
| 2018/C 238/06 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra rezolūcija par Gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā 2015. gadā (2016/2219(INI)) | 57 |
| 2018/C 238/07 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra rezolūcija par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (2016/2036(INI)) | 89 |
| 2018/C 238/08 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra rezolūcija par KLP instrumentiem cenu svārstīguma mazināšanai lauksaimniecības tirgos (2016/2034(INI)) | 101 |
| | Ceturtdiena, 2016. gada 15. decembra |
| 2018/C 238/09 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par Tibetas budistu akadēmijas Larung Gar un Ilham Tohti lietām (2016/3026(RSP)) | 108 |
| 2018/C 238/10 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par Mjanmas rohingu minoritātes stāvokli (2016/3027(RSP)) | 112 |
| 2018/C 238/11 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par masu kapiem Irākā (2016/3028(RSP)) | 117 |
| 2018/C 238/12 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas direktīvai, ar ko groza I līdz V pielikumu Padomes Direktīvai 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (D047308/01 – 2016/3010(RSP)) | 120 |
| 2018/C 238/13 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par atbalstu no talidomīda lietošanas cietušajiem (2016/3029(RSP)) | 125 |
| 2018/C 238/14 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par Pediatrijā lietojamo zāļu regulu (2016/2902(RSP)) | 128 |
| 2018/C 238/15 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas darbību 2015. gadā (2016/2146(INI)) | 132 |
| 2018/C 238/16 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par starptautiskajiem aviācijas nolīgumiem (2016/2961(RSP)) | 142 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2016. gada 13. decembra

2018/C 238/01

Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. decembra rezolūcija par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2015. gadā (2016/2009(INI))

2

2018/C 238/02

Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. decembra rezolūcija par ES kultūras un radošo nozaru saskaņotu politiku (2016/2072(INI))

28

2018/C 238/03

Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. decembra rezolūcija par sieviešu tiesībām Austrumu partnerības valstīs (2016/2060(INI))

42

Trešdiena, 2016. gada 14. decembra

2018/C 238/04

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, ar kuru groza nolīgumu, lai paplašinātu nolīguma noteikumus, attiecinot tos uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE) – 2016/2226(INI))

51

2018/C 238/05

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par savstarpēju piekļuvi zvejai Skagerakā kuģiem, kas kuģo ar Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas karogu (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE) – 2016/2229(INI))

55

2018/C 238/06

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra rezolūcija par Gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā 2015. gadā (2016/2219(INI))

57

2018/C 238/07

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra rezolūcija par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (2016/2036(INI))

89

2018/C 238/08

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra rezolūcija par KLP instrumentiem cenu svārstīguma mazināšanai lauksaimniecības tirgos (2016/2034(INI))

101

Ceturtdiena, 2016. gada 15. decembra

2018/C 238/09

Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par Tibetas budistu akadēmijas Larung Gar un Ilham Tohti lietām (2016/3026(RSP))

Larung Gar

Ilham Tohti

108

2018/C 238/10

Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par Mjanmas rohingu minoritātes stāvokli (2016/3027(RSP))

112

2018/C 238/11

Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par masu kapiem Irākā (2016/3028(RSP))

117

2018/C 238/12

Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas direktīvai, ar ko groza I līdz V pielikumu Padomes Direktīvai 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (D047308/01 – 2016/3010(RSP))

120

2018/C 238/13

Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par atbalstu no talidomīda lietošanas cietušajiem (2016/3029(RSP))

125

2018/C 238/14

Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par Pediatrijā lietojamo zāļu regulu (2016/2902(RSP))

128

2018/C 238/15

Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas darbību 2015. gadā (2016/2146(INI))

132

2018/C 238/16

Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par starptautiskajiem aviācijas nolīgumiem (2016/2961(RSP))

142

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2016. gada 13. decembra |
| 2018/C 238/17 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par vispārējiem principiem Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas līdzdalībai Savienības programmās (16152/2014 – C8-0152/2015 – 2014/0195(NLE)) | 144 |
| 2018/C 238/18 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko paredz īpašus nosacījumus zvejai dziļūdens krājumos Ziemeļaustrumu Atlantijā un noteikumus zvejai starptautiskajos ūdeņos Ziemeļaustrumu Atlantijā un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002 (11625/1/2016 – C8-0427/2016 – 2012/0179(COD)) | 145 |
| 2018/C 238/19 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. decembra lēmums par Parlamenta Reglamenta vispārēju pārskatīšanu (2016/2114(REG)) | 146 |
| | Trešdiena, 2016. gada 14. decembra |
| 2018/C 238/20 | P8_TA(2016)0488Maksātnespējas procedūras un maksātnespējas procesa administratori ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulas (ES) 2015/848 par maksātnespējas procedūrām A un B pielikumā noteikto maksātnespējas procedūru un maksātnespējas procesa administratoru sarakstus (COM(2016)0317 – C8-0196/2016 – 2016/0159(COD))P8_TC1-COD(2016)0159Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 14. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko aizstāj Regulas (ES) 2015/848 par maksātnespējas procedūrām A un B pielikumus | 393 |
| 2018/C 238/21 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, ar kuru groza nolīgumu, lai paplašinātu nolīguma noteikumus, attiecinot tos uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE)) | 394 |
| 2018/C 238/22 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Pievienošanās protokolu Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, lai ņemtu vērā Ekvadoras pievienošanos (07620/2016 – C8-0463/2016 – 2016/0092(NLE)) | 395 |
| 2018/C 238/23 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par savstarpēju piekļuvi zvejai Skagerakā kuģiem, kas kuģo ar Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas karogu (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE)) | 396 |
| 2018/C 238/24 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko apstiprina to, ka Eiropas Policijas birojs (Eiropols) noslēdz Nolīgumu par operatīvo un stratēģisko sadarbību starp Gruziju un Eiropolu (10343/2016 – C8-0266/2016 – 2016/0810(CNS)) | 397 |
| 2018/C 238/25 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu — Spānijas pieteikums EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive (COM(2016)0708 – C8-0454/2016 – 2016/2298(BUD)) | 398 |
| 2018/C 238/26 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1192/69 par kopīgiem noteikumiem uzskaites normalizēšanai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumos atcelšanu (11197/1/2016 – C8-0424/2016 – 2013/0013(COD)) | 403 |
| 2018/C 238/27 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par grozījumu izdarīšanu Regulā (EK) Nr. 1370/2007 attiecībā uz iekšzemes dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu (11198/1/2016 – C8-0425/2016 – 2013/0028(COD)) | 404 |
| 2018/C 238/28 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/34/ES groza attiecībā uz iekšzemes dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu un dzelzceļa infrastruktūras pārvaldību (11199/1/2016 – C8-0426/2016 – 2013/0029(COD)) | 406 |
| 2018/C 238/29 | P8_TA(2016)0499Tirgus piekļuves ostas pakalpojumiem un ostu finanšu pārredzamības sistēma ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido tirgus piekļuves ostas pakalpojumiem un ostu finanšu pārredzamības sistēmu (COM(2013)0296 – C7-0144/2013 – 2013/0157(COD))P8_TC1-COD(2013)0157Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 14. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko izveido ostas pakalpojumu sniegšanas sistēmu un kopīgos noteikumus par ostu finanšu pārredzamību | 407 |
| 2018/C 238/30 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra lēmums par priekšlikumu iecelt Juhan Parts par Revīzijas palātas locekli (C8-0445/2016 – 2016/0817(NLE)) | 409 |
| 2018/C 238/31 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 2008/376/EK par Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētījumu programmas pieņemšanu un par daudzgadu tehniskajām pamatnostādnēm šai programmai (COM(2016)0075 – C8-0099/2016 – 2016/0047(NLE)) | 410 |
| | Ceturtdiena, 2016. gada 15. decembra |
| 2018/C 238/32 | P8_TA(2016)0508To trešo valstu saraksts, kuru pilsoņiem piemēro vīzas prasību, un to trešo valstu saraksts, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas: apturēšanas mehānisma pārskatīšana ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (apturēšanas mehānisma pārskatīšana) (COM(2016)0290 – C8-0176/2016 – 2016/0142(COD))P8_TC1-COD(2016)0142Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 15. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (apturēšanas mehānisma pārskatīšana) | 416 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2016. gada 13. decembra

2018/C 238/17

Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par vispārējiem principiem Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas līdzdalībai Savienības programmās (16152/2014 – C8-0152/2015 – 2014/0195(NLE))

144

2018/C 238/18

Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko paredz īpašus nosacījumus zvejai dziļūdens krājumos Ziemeļaustrumu Atlantijā un noteikumus zvejai starptautiskajos ūdeņos Ziemeļaustrumu Atlantijā un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002 (11625/1/2016 – C8-0427/2016 – 2012/0179(COD))

145

2018/C 238/19

Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. decembra lēmums par Parlamenta Reglamenta vispārēju pārskatīšanu (2016/2114(REG))

146

Trešdiena, 2016. gada 14. decembra

2018/C 238/20

P8_TA(2016)0488Maksātnespējas procedūras un maksātnespējas procesa administratori ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulas (ES) 2015/848 par maksātnespējas procedūrām A un B pielikumā noteikto maksātnespējas procedūru un maksātnespējas procesa administratoru sarakstus (COM(2016)0317 – C8-0196/2016 – 2016/0159(COD))P8_TC1-COD(2016)0159Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 14. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko aizstāj Regulas (ES) 2015/848 par maksātnespējas procedūrām A un B pielikumus

393

2018/C 238/21

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, ar kuru groza nolīgumu, lai paplašinātu nolīguma noteikumus, attiecinot tos uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE))

394

2018/C 238/22

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Pievienošanās protokolu Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, lai ņemtu vērā Ekvadoras pievienošanos (07620/2016 – C8-0463/2016 – 2016/0092(NLE))

395

2018/C 238/23

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par savstarpēju piekļuvi zvejai Skagerakā kuģiem, kas kuģo ar Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas karogu (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE))

396

2018/C 238/24

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko apstiprina to, ka Eiropas Policijas birojs (Eiropols) noslēdz Nolīgumu par operatīvo un stratēģisko sadarbību starp Gruziju un Eiropolu (10343/2016 – C8-0266/2016 – 2016/0810(CNS))

397

2018/C 238/25

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu — Spānijas pieteikums EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive (COM(2016)0708 – C8-0454/2016 – 2016/2298(BUD))

Comunidad Valenciana automotive

398

2018/C 238/26

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1192/69 par kopīgiem noteikumiem uzskaites normalizēšanai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumos atcelšanu (11197/1/2016 – C8-0424/2016 – 2013/0013(COD))

403

2018/C 238/27

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par grozījumu izdarīšanu Regulā (EK) Nr. 1370/2007 attiecībā uz iekšzemes dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu (11198/1/2016 – C8-0425/2016 – 2013/0028(COD))

404

2018/C 238/28

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/34/ES groza attiecībā uz iekšzemes dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu un dzelzceļa infrastruktūras pārvaldību (11199/1/2016 – C8-0426/2016 – 2013/0029(COD))

406

2018/C 238/29

P8_TA(2016)0499Tirgus piekļuves ostas pakalpojumiem un ostu finanšu pārredzamības sistēma ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido tirgus piekļuves ostas pakalpojumiem un ostu finanšu pārredzamības sistēmu (COM(2013)0296 – C7-0144/2013 – 2013/0157(COD))P8_TC1-COD(2013)0157Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 14. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko izveido ostas pakalpojumu sniegšanas sistēmu un kopīgos noteikumus par ostu finanšu pārredzamību

407

2018/C 238/30

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra lēmums par priekšlikumu iecelt Juhan Parts par Revīzijas palātas locekli (C8-0445/2016 – 2016/0817(NLE))

Juhan Parts

409

2018/C 238/31

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 2008/376/EK par Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētījumu programmas pieņemšanu un par daudzgadu tehniskajām pamatnostādnēm šai programmai (COM(2016)0075 – C8-0099/2016 – 2016/0047(NLE))

410

Ceturtdiena, 2016. gada 15. decembra

2018/C 238/32

P8_TA(2016)0508To trešo valstu saraksts, kuru pilsoņiem piemēro vīzas prasību, un to trešo valstu saraksts, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas: apturēšanas mehānisma pārskatīšana ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (apturēšanas mehānisma pārskatīšana) (COM(2016)0290 – C8-0176/2016 – 2016/0142(COD))P8_TC1-COD(2016)0142Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 15. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (apturēšanas mehānisma pārskatīšana)

416

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

6.7.2018

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2016.–2017. GADA SESIJA

2016. gada 12.–15. decembra sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 387, 16.11.2017.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2016. gada 13. decembra

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/2

---

P8_TA(2016)0485

Pamattiesību stāvoklis Eiropas Savienībā 2015. gadā

Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. decembra rezolūcija par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2015. gadā (2016/2009(INI))

(2018/C 238/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD),

| — | ņemot vērā 2000. gada 7. decembrī pieņemto Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), kas tika izsludināta 2007. gada 12. decembrī Strasbūrā un stājās spēkā līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā 2009. gada decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 7. decembrī pieņemto Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), kas tika izsludināta 2007. gada 12. decembrī Strasbūrā un stājās spēkā līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā 2009. gada decembrī,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 1948. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 1948. gadā,

| — | ņemot vērā ANO līgumus par cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību un ANO līgumu izpildes iestāžu judikatūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO līgumus par cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību un ANO līgumu izpildes iestāžu judikatūru,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, kuru pieņēma 2006. gada 13. decembrī Ņujorkā un ES ratificēja 2010. gada 23. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, kuru pieņēma 2006. gada 13. decembrī Ņujorkā un ES ratificēja 2010. gada 23. decembrī,

| — | ņemot vērā UNCRPD komitejas 2015. gada oktobrī pieņemtos noslēguma apsvērumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNCRPD komitejas 2015. gada oktobrī pieņemtos noslēguma apsvērumus,

| — | ņemot vērā 1989. gada 20. novembrī Ņujorkā pieņemto ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1989. gada 20. novembrī Ņujorkā pieņemto ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā turpmāk minētos ANO Bērna tiesību komitejas Vispārējos komentārus: Nr. 6 (2005) par apiešanos ar bērniem bez pavadības un nošķirtiem bērniem ārpus viņu izcelsmes valsts, Nr. 7 (2005) par bērna tiesībām agrīnā bērnībā, Nr. 9 (2006) par bērnu ar invaliditāti tiesībām, Nr. 10 (2007) par bērna tiesībām nepilngadīgo tiesvedības sistēmā, Nr. 12 (2009) par bērna tiesībām tikt uzklausītam, Nr. 13 (2011) par bērna aizsardzību pret jebkādu vardarbību un Nr. 14 (2013) par bērna tiesībām uz to, lai galvenais apsvērums būtu viņa intereses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā turpmāk minētos ANO Bērna tiesību komitejas Vispārējos komentārus: Nr. 6 (2005) par apiešanos ar bērniem bez pavadības un nošķirtiem bērniem ārpus viņu izcelsmes valsts, Nr. 7 (2005) par bērna tiesībām agrīnā bērnībā, Nr. 9 (2006) par bērnu ar invaliditāti tiesībām, Nr. 10 (2007) par bērna tiesībām nepilngadīgo tiesvedības sistēmā, Nr. 12 (2009) par bērna tiesībām tikt uzklausītam, Nr. 13 (2011) par bērna aizsardzību pret jebkādu vardarbību un Nr. 14 (2013) par bērna tiesībām uz to, lai galvenais apsvērums būtu viņa intereses,

| — | ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un Pekinas Rīcības platformu, Parlamenta 2014. gada 25. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par vardarbības pret sievietēm apkarošanu (1) un 2014. gada 6. februāra rezolūciju par Komisijas paziņojumu “Sieviešu dzimumorgānu kropļošanas izskaušana” (2), kā arī Padomes 2014. gada 5. jūnija secinājumus par visu veidu vardarbības pret sievietēm un meitenēm, tostarp sieviešu dzimumorgānu kropļošanas, novēršanu un izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un Pekinas Rīcības platformu, Parlamenta 2014. gada 25. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par vardarbības pret sievietēm apkarošanu (1) un 2014. gada 6. februāra rezolūciju par Komisijas paziņojumu “Sieviešu dzimumorgānu kropļošanas izskaušana” (2), kā arī Padomes 2014. gada 5. jūnija secinājumus par visu veidu vardarbības pret sievietēm un meitenēm, tostarp sieviešu dzimumorgānu kropļošanas, novēršanu un izskaušanu,

| — | ņemot vērā 1951. gada ANO Konvenciju un tās 1967. gada Protokolu par bēgļa statusu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1951. gada ANO Konvenciju un tās 1967. gada Protokolu par bēgļa statusu,

| — | ņemot vērā 1990. gada Starptautisko konvenciju par visu migrējošu darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1990. gada Starptautisko konvenciju par visu migrējošu darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību,

| — | ņemot vērā ANO 1949. gada Konvenciju par cīņu ar cilvēku tirdzniecību un prostitūcijas ekspluatēšanu no trešo personu puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1949. gada Konvenciju par cīņu ar cilvēku tirdzniecību un prostitūcijas ekspluatēšanu no trešo personu puses,

| — | ņemot vērā OHCHR ieteiktos principus un pamatnostādnes par cilvēktiesībām pie starptautiskajām robežām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā OHCHR ieteiktos principus un pamatnostādnes par cilvēktiesībām pie starptautiskajām robežām,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta par taisnības, taisnīguma, reparācijas un neatkārtošanas garantiju veicināšanu 2014. gada 22. jūlija ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta par taisnības, taisnīguma, reparācijas un neatkārtošanas garantiju veicināšanu 2014. gada 22. jūlija ziņojumu,

| — | ņemot vērā 2002. gada Madrides Starptautiskā rīcības plāna novecošanas jautājumos reģionālās īstenošanas stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada Madrides Starptautiskā rīcības plāna novecošanas jautājumos reģionālās īstenošanas stratēģiju,

| — | ņemot vērā principus, kuri attiecas uz cilvēktiesību aizsardzības un veicināšanas valsts iestāžu statusu (“Parīzes principi”) un kuri pievienoti ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijai Nr. 48/134, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā principus, kuri attiecas uz cilvēktiesību aizsardzības un veicināšanas valsts iestāžu statusu (“Parīzes principi”) un kuri pievienoti ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijai Nr. 48/134,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK), Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru, jo īpaši lietas Nr. 18766/11 un 36030/11, Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas, Ministru komitejas, cilvēktiesību komisāra un Venēcijas komisijas konvencijas, ieteikumus, rezolūcijas un ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK), Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru, jo īpaši lietas Nr. 18766/11 un 36030/11, Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas, Ministru komitejas, cilvēktiesību komisāra un Venēcijas komisijas konvencijas, ieteikumus, rezolūcijas un ziņojumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Vispārējo konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību un Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Vispārējo konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību un Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu hartu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas rezolūciju 1985 (2014) – Nacionālo minoritāšu stāvoklis un tiesības Eiropā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas rezolūciju 1985 (2014) – Nacionālo minoritāšu stāvoklis un tiesības Eiropā,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes hartu par demokrātiskas pilsonības izglītību un izglītību cilvēktiesību jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes hartu par demokrātiskas pilsonības izglītību un izglītību cilvēktiesību jomā,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību,

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 9. decembra Ieteikumu par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 9. decembra Ieteikumu par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Direktīvu (ES) 2016/800 par procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Direktīvu (ES) 2016/800 par procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 28. novembra Pamatlēmumu 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 28. novembra Pamatlēmumu 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (7),

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par audiovizuālo mediju pakalpojumiem (10) un Komisijas no 2015. gada jūlija līdz septembrim rīkotās sabiedriskās apspriešanas rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par audiovizuālo mediju pakalpojumiem (10) un Komisijas no 2015. gada jūlija līdz septembrim rīkotās sabiedriskās apspriešanas rezultātus,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/93/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2004/68/TI (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/93/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2004/68/TI (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (13),

| — | ņemot vērā direktīvas par personu, ka tiek turētas aizdomās vai apsūdzētas kriminālprocesā, procesuālajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā direktīvas par personu, ka tiek turētas aizdomās vai apsūdzētas kriminālprocesā, procesuālajām tiesībām,

| — | ņemot vērā 2015. gada decembrī pieņemto datu aizsardzības tiesību aktu kopumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada decembrī pieņemto datu aizsardzības tiesību aktu kopumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra Regulu (ES) 2016/1624 (14) par Eiropas robežu un krasta apsardzes izveidošanu un Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/32/ES (15) (Patvēruma procedūru direktīvu), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra Regulu (ES) 2016/1624 (14) par Eiropas robežu un krasta apsardzes izveidošanu un Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/32/ES (15) (Patvēruma procedūru direktīvu),

| — | ņemot vērā Eiropadomes Barselonas sanāksmes 2002. gada 15.-16. martā prezidentūras secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes Barselonas sanāksmes 2002. gada 15.-16. martā prezidentūras secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gads), kas tika pieņemts ar Padomes 2011. gada 7. marta secinājumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gads), kas tika pieņemts ar Padomes 2011. gada 7. marta secinājumiem,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. jūnija secinājumus “Agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. jūnija secinājumus “Agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe”,

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus Tieslietu un iekšlietu padomes 2014. gada 5. un 6. jūnija sanāksmē par imigrantu integrācijas politiku Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus Tieslietu un iekšlietu padomes 2014. gada 5. un 6. jūnija sanāksmē par imigrantu integrācijas politiku Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 19. jūnija secinājumu par tematu “Vienlīdzīgas ienākumu gūšanas iespējas sievietēm un vīriešiem — sieviešu un vīriešu pensiju atšķirības novēršana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 19. jūnija secinājumu par tematu “Vienlīdzīgas ienākumu gūšanas iespējas sievietēm un vīriešiem — sieviešu un vīriešu pensiju atšķirības novēršana”,

| — | ņemot vērā ES prezidentvalstu trijotnes 2015. gada 7. decembra deklarāciju par dzimumu līdztiesību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES prezidentvalstu trijotnes 2015. gada 7. decembra deklarāciju par dzimumu līdztiesību,

| — | ņemot vērā 2016. gada 16. jūnijā pieņemtos Padomes secinājumus par LGBTI līdztiesību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 16. jūnijā pieņemtos Padomes secinājumus par LGBTI līdztiesību,

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2015.–2019. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2015.–2019. gads),

| — | ņemot vērā deklarāciju par pilsoniskuma un kopēju brīvības, iecietības un nediskriminācijas vērtību sekmēšanu ar izglītības palīdzību (Parīzes deklarācija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju par pilsoniskuma un kopēju brīvības, iecietības un nediskriminācijas vērtību sekmēšanu ar izglītības palīdzību (Parīzes deklarācija),

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2013. gada 24. jūnijā pieņemtās pamatnostādnes par lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību ievērošanas sekmēšanu un aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2013. gada 24. jūnijā pieņemtās pamatnostādnes par lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību ievērošanas sekmēšanu un aizsardzību,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā Eirobarometra aptauju “Diskriminācija ES 2015. gadā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eirobarometra aptauju “Diskriminācija ES 2015. gadā”,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Jauns ES mehānisms tiesiskuma nostiprināšanai” (COM(2014)0158) un Padomes secinājumus par tiesiskuma ievērošanas nodrošināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Jauns ES mehānisms tiesiskuma nostiprināšanai” (COM(2014)0158) un Padomes secinājumus par tiesiskuma ievērošanas nodrošināšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas pieņemto pasākumu sarakstu LGBTI līdztiesības sekmēšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas pieņemto pasākumu sarakstu LGBTI līdztiesības sekmēšanai,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada ziņojumu par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā (SWD(2016)0054), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada ziņojumu par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā (SWD(2016)0054),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Rīcības plāns par trešo valstu valstspiederīgo integrāciju” (COM(2016)0377), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Rīcības plāns par trešo valstu valstspiederīgo integrāciju” (COM(2016)0377),

| — | ņemot vērā stratēģiju “Eiropa 2020”, jo īpaši tās mērķus attiecībā uz nabadzības un sociālās atstumtības samazināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā stratēģiju “Eiropa 2020”, jo īpaši tās mērķus attiecībā uz nabadzības un sociālās atstumtības samazināšanu,

| — | ņemot vērā ESAO/ES publikāciju “Imigrantu integrāciju raksturojošie rādītāji 2015: iekārtošanās”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO/ES publikāciju “Imigrantu integrāciju raksturojošie rādītāji 2015: iekārtošanās”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra paziņojumu “Sociālie ieguldījumi izaugsmei un kohēzijai” (COM(2013)0083) un Komisijas ieteikumu 2013/112/EU “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra paziņojumu “Sociālie ieguldījumi izaugsmei un kohēzijai” (COM(2013)0083) un Komisijas ieteikumu 2013/112/EU “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 29. maija progresa ziņojumu par Barselonas mērķiem “Mazu bērnu aprūpes pakalpojumu attīstība Eiropā ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei” (COM(2013)0322), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 29. maija progresa ziņojumu par Barselonas mērķiem “Mazu bērnu aprūpes pakalpojumu attīstība Eiropā ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei” (COM(2013)0322),

| — | ņemot vērā ES Stratēģiju cilvēku tirdzniecības izskaušanai 2012.–2016. gadā (COM(2012)0286), īpaši tās noteikumus par finansējuma piešķiršanu, lai varētu izstrādāt pamatnostādnes bērnu aizsardzības sistēmām un pamatnostādnes par apmaiņu ar paraugpraksi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Stratēģiju cilvēku tirdzniecības izskaušanai 2012.–2016. gadā (COM(2012)0286), īpaši tās noteikumus par finansējuma piešķiršanu, lai varētu izstrādāt pamatnostādnes bērnu aizsardzības sistēmām un pamatnostādnes par apmaiņu ar paraugpraksi,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam” (COM(2011)0173) un Eiropadomes 2011. gada 24. jūnija secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam” (COM(2011)0173) un Eiropadomes 2011. gada 24. jūnija secinājumus,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Romu integrācijas valsts stratēģiju īstenošanā veiktie pasākumi” (COM(2013)0454), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Romu integrācijas valsts stratēģiju īstenošanā veiktie pasākumi” (COM(2013)0454),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada ziņojumu par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošanu (COM(2016)0265) un ar to saistītos darba dokumentus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada ziņojumu par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošanu (COM(2016)0265) un ar to saistītos darba dokumentus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada ziņojumu par ES pilsonību “ES pilsoņi — jūsu tiesības, jūsu nākotne” (COM(2013)0269), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada ziņojumu par ES pilsonību “ES pilsoņi — jūsu tiesības, jūsu nākotne” (COM(2013)0269),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Novērtējums par to, kā tiek īstenota ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām un Padomes Ieteikums par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs — 2016. gads” COM(2016)0424), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Novērtējums par to, kā tiek īstenota ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām un Padomes Ieteikums par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs — 2016. gads” COM(2016)0424),

| — | ņemot vērā Komisijas ES pretkorupcijas ziņojumu (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ES pretkorupcijas ziņojumu (COM(2014)0038),

| — | ņemot vērā Eiropas programmu migrācijas jomā (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas programmu migrācijas jomā (COM(2015)0240),

| — | ņemot vērā Eiropas Drošības programmu (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Drošības programmu (COM(2015)0185),

| — | ņemot vērā 2015. gada kolokvija par pamattiesībām secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada kolokvija par pamattiesībām secinājumus,

| — | ņemot vērā sabiedriskās apspriešanas rezultātus attiecībā uz 2016. gada kolokviju par pamattiesībām, kura temats bija “Plašsaziņas līdzekļu plurālisms un demokrātija”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sabiedriskās apspriešanas rezultātus attiecībā uz 2016. gada kolokviju par pamattiesībām, kura temats bija “Plašsaziņas līdzekļu plurālisms un demokrātija”,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas (COM(2008)0426),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu par to, lai ES vārdā parakstītu Eiropas Padomes Stambulas konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu par to, lai ES vārdā parakstītu Eiropas Padomes Stambulas konvenciju,

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. decembra rezolūciju par progresu, kas gūts, īstenojot dalībvalstu stratēģijas romu tautības iedzīvotāju integrācijai (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. decembra rezolūciju par progresu, kas gūts, īstenojot dalībvalstu stratēģijas romu tautības iedzīvotāju integrācijai (16),

| — | ņemot vērā 2014. gada 4. februāra rezolūciju par ES ceļvedi homofobijas un ar seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti saistītas diskriminācijas apkarošanai (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 4. februāra rezolūciju par ES ceļvedi homofobijas un ar seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti saistītas diskriminācijas apkarošanai (17),

| — | ņemot vērā rezolūcijas par dzimumu līdztiesību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas par dzimumu līdztiesību,

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par stāvokli saistībā ar nepavadītiem nepilngadīgiem ES (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par stāvokli saistībā ar nepavadītiem nepilngadīgiem ES (18),

| — | ņemot vērā rezolūcijas par pamattiesībām un cilvēktiesībām, jo īpaši jaunāko, kas pieņemta 2015. gada 8. septembrī, par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā (2013.–2014. gads) (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas par pamattiesībām un cilvēktiesībām, jo īpaši jaunāko, kas pieņemta 2015. gada 8. septembrī, par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā (2013.–2014. gads) (19),

| — | ņemot vērā rezolūcijas par migrāciju, jo īpaši jaunāko, kas pieņemta 2016. gada 12. aprīlī, par stāvokli Vidusjūras reģionā un vajadzību pēc ES holistiskas pieejas migrācijai (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas par migrāciju, jo īpaši jaunāko, kas pieņemta 2016. gada 12. aprīlī, par stāvokli Vidusjūras reģionā un vajadzību pēc ES holistiskas pieejas migrācijai (20),

| — | ņemot vērā 2005. gada 8. jūnija rezolūciju par minoritāšu aizsardzību un diskriminācijas novēršanas politiku paplašinātajā Eiropā (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 8. jūnija rezolūciju par minoritāšu aizsardzību un diskriminācijas novēršanas politiku paplašinātajā Eiropā (21),

| — | ņemot vērā 2014. gada 27. novembra rezolūciju par ANO Konvencijas par bērna tiesībām 25. gadskārtu (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 27. novembra rezolūciju par ANO Konvencijas par bērna tiesībām 25. gadskārtu (22),

| — | ņemot vērā 2013. gada 11. septembra rezolūciju par Eiropas apdraudētajām valodām un lingvistisko daudzveidību Eiropas Savienībā (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 11. septembra rezolūciju par Eiropas apdraudētajām valodām un lingvistisko daudzveidību Eiropas Savienībā (23),

| — | ņemot vērā 2015. gada 15. aprīļa rezolūciju par starptautisko romu dienu — tā sauktais antičigānisms Eiropā un Otrā pasaules kara laikā pret romiem vērstā genocīda atceres dienas atzīšana ES līmenī (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 15. aprīļa rezolūciju par starptautisko romu dienu — tā sauktais antičigānisms Eiropā un Otrā pasaules kara laikā pret romiem vērstā genocīda atceres dienas atzīšana ES līmenī (24),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūciju par ES hartu — standartu noteikšanu attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību Eiropas Savienībā (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 21. maija rezolūciju par ES hartu — standartu noteikšanu attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību Eiropas Savienībā (25),

| — | ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi (26),

| — | ņemot vērā Eiropas Ombuda lēmumu slēgt pašiniciatīvas izmeklēšanu OI/8/2014/AN attiecībā uz Eiropas Komisiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ombuda lēmumu slēgt pašiniciatīvas izmeklēšanu OI/8/2014/AN attiecībā uz Eiropas Komisiju,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) Atzinumu 2/2013 attiecībā uz projektu nolīgumam par Eiropas Savienības pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai (ECTK), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) Atzinumu 2/2013 attiecībā uz projektu nolīgumam par Eiropas Savienības pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai (ECTK),

| — | ņemot vērā EST nolēmumus un judikatūru un valstu konstitucionālo tiesu judikatūru, kuras atsaucas uz Hartu valstu tiesību normu interpretēšanai, jo īpaši lietas C-83/14, C-360/10, C-70/10, C-390/12, C-199/12, C-200/12, C-201/12, C-404/15, C-659/15, C-362/14, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EST nolēmumus un judikatūru un valstu konstitucionālo tiesu judikatūru, kuras atsaucas uz Hartu valstu tiesību normu interpretēšanai, jo īpaši lietas C-83/14, C-360/10, C-70/10, C-390/12, C-199/12, C-200/12, C-201/12, C-404/15, C-659/15, C-362/14,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2016. gada ziņojumu par pamattiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2016. gada ziņojumu par pamattiesībām,

| — | ņemot vērā Pamattiesību aģentūras rokasgrāmatu par Eiropas tiesību aktiem, kas attiecas uz bērna tiesībām (2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamattiesību aģentūras rokasgrāmatu par Eiropas tiesību aktiem, kas attiecas uz bērna tiesībām (2015),

| — | ņemot vērā Pamattiesību aģentūras pētījumu par bērniem labvēlīgu tiesu sistēmu — profesionāļu viedokļi un pieredze attiecībā uz bērnu dalību civilos un kriminālos tiesu procesos 10 ES dalībvalstīs (2015. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamattiesību aģentūras pētījumu par bērniem labvēlīgu tiesu sistēmu — profesionāļu viedokļi un pieredze attiecībā uz bērnu dalību civilos un kriminālos tiesu procesos 10 ES dalībvalstīs (2015. gads),

| — | ņemot vērā Pamattiesību aģentūras ziņojumu par vardarbību pret bērniem ar invaliditāti: likumdošana, politika un programmas Eiropas Savienībā (2015. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamattiesību aģentūras ziņojumu par vardarbību pret bērniem ar invaliditāti: likumdošana, politika un programmas Eiropas Savienībā (2015. gads),

| — | ņemot vērā Pamattiesību aģentūras ES līmeņa LGBT apsekojumu (2013. gads), ziņojumu “Būt transpersonai Eiropas Savienībā — LGBT Eiropas Savienības mēroga aptaujas datu salīdzinošā analīze” (2014. gads) un dokumentu par interseksuāļu pamattiesību situāciju (2015. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamattiesību aģentūras ES līmeņa LGBT apsekojumu (2013. gads), ziņojumu “Būt transpersonai Eiropas Savienībā — LGBT Eiropas Savienības mēroga aptaujas datu salīdzinošā analīze” (2014. gads) un dokumentu par interseksuāļu pamattiesību situāciju (2015. gads),

| — | ņemot vērā Pamattiesību aģentūras ziņojumu “Vardarbība pret sievietēm: ES mēroga apsekojums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamattiesību aģentūras ziņojumu “Vardarbība pret sievietēm: ES mēroga apsekojums”,

| — | ņemot vērā Pamattiesību aģentūras aptauju “Antisemitism – Overview of data available in the European Union 2004-2015” (“Antisemītisms: ES pieejamo 2004.–2015. gada datu pārskats”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamattiesību aģentūras aptauju “Antisemitism – Overview of data available in the European Union 2004-2015” (“Antisemītisms: ES pieejamo 2004.–2015. gada datu pārskats”),

| — | ņemot vērā Pamattiesību aģentūras salīdzinošo juridisko analīzi “Aizsardzība pret diskrimināciju seksuālās orientācijas, dzimumidentitātes un ar dzimumu saistītu iezīmju dēļ ES”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamattiesību aģentūras salīdzinošo juridisko analīzi “Aizsardzība pret diskrimināciju seksuālās orientācijas, dzimumidentitātes un ar dzimumu saistītu iezīmju dēļ ES”,

| — | ņemot vērā Pamattiesību aģentūras veiktos apsekojumus EU-MIDIS (Eiropas Savienības minoritāšu un diskriminācijas apsekojumus) un apsekojumu par romiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamattiesību aģentūras veiktos apsekojumus EU-MIDIS (Eiropas Savienības minoritāšu un diskriminācijas apsekojumus) un apsekojumu par romiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2015. gada dzimumu līdzsvara indeksu un tā 2015. gada ziņojumu “Reconciliation of work, family and private life in the European Union: Policy review” (“Darba, ģimenes un privātās dzīves saskaņošana Eiropas Savienībā: politikas pārskats”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2015. gada dzimumu līdzsvara indeksu un tā 2015. gada ziņojumu “Reconciliation of work, family and private life in the European Union: Policy review” (“Darba, ģimenes un privātās dzīves saskaņošana Eiropas Savienībā: politikas pārskats”),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta pētījumu “Study to identify and map existing data and resources on sexual violence against women in the EU” (“Pētījums pašreizējo datu un resursu noteikšanai un strukturēšanai, kuri attiecas uz vardarbību pret sievietēm ES”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta pētījumu “Study to identify and map existing data and resources on sexual violence against women in the EU” (“Pētījums pašreizējo datu un resursu noteikšanai un strukturēšanai, kuri attiecas uz vardarbību pret sievietēm ES”),

| — | ņemot vērā Eiropola 2016. gada ziņojumu par situāciju cilvēku tirdzniecības jomā ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropola 2016. gada ziņojumu par situāciju cilvēku tirdzniecības jomā ES,

| — | ņemot vērā Eurostat 2015. gada ziņojumu par cilvēku tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurostat 2015. gada ziņojumu par cilvēku tirdzniecību,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Eurofound) pētījumus “Darba laiks un darba un privātās dzīves līdzsvars dzīves gājuma perspektīvā” (2013. gads), “Bērnu un apgādājamo aprūpe. Ietekme uz jaunu darba ņēmēju karjeru” (2013. gads) un “Darbs un aprūpe. Saskaņošanas pasākumi demogrāfisko izmaiņu laikā” (2015. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Eurofound) pētījumus “Darba laiks un darba un privātās dzīves līdzsvars dzīves gājuma perspektīvā” (2013. gads), “Bērnu un apgādājamo aprūpe. Ietekme uz jaunu darba ņēmēju karjeru” (2013. gads) un “Darbs un aprūpe. Saskaņošanas pasākumi demogrāfisko izmaiņu laikā” (2015. gads),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta 2015. gada maija pētījumu “Gender equality in employment and occupation – Directive 2006/54/EC, European Implementation Assessment” (“Dzimumu līdztiesība nodarbinātības un profesiju aspektā — novērtējums par Direktīvas 2006/54/EK īstenošanu Eiropā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta 2015. gada maija pētījumu “Gender equality in employment and occupation – Directive 2006/54/EC, European Implementation Assessment” (“Dzimumu līdztiesība nodarbinātības un profesiju aspektā — novērtējums par Direktīvas 2006/54/EK īstenošanu Eiropā”),

| — | ņemot vērā ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāta pētījumu “Discrimination Generated by the Intersection of Gender and Disability” (“Diskriminācija, kas rodas dzimuma un invaliditātes iespaidā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāta pētījumu “Discrimination Generated by the Intersection of Gender and Disability” (“Diskriminācija, kas rodas dzimuma un invaliditātes iespaidā”),

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas rīkoto uzklausīšanu par pamattiesībām, kas notika 2016. gada 16. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas rīkoto uzklausīšanu par pamattiesībām, kas notika 2016. gada 16. jūnijā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A8-0345/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A8-0345/2016),

| A. | tā kā ir svarīgi aizstāvēt visas pamattiesības; tā kā Pamattiesību harta ir kļuvusi par Līgumu pilntiesīgu sastāvdaļu; tā kā saskaņā ar Eiropas Komisijas, Pamattiesību aģentūras (FRA), Eiropas Padomes un ANO ziņojumiem un NVO sniegtajiem datiem Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs notiek pamattiesību pārkāpumi; |
| --- | --- |

A.

tā kā ir svarīgi aizstāvēt visas pamattiesības; tā kā Pamattiesību harta ir kļuvusi par Līgumu pilntiesīgu sastāvdaļu; tā kā saskaņā ar Eiropas Komisijas, Pamattiesību aģentūras (FRA), Eiropas Padomes un ANO ziņojumiem un NVO sniegtajiem datiem Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs notiek pamattiesību pārkāpumi;

| B. | tā kā Eiropas Savienība ir kopiena, kas dibināta, pamatojoties uz tādām vērtībām kā cilvēka cieņa, brīvība, demokrātija, līdztiesība, tiesiskums un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošana; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienība ir kopiena, kas dibināta, pamatojoties uz tādām vērtībām kā cilvēka cieņa, brīvība, demokrātija, līdztiesība, tiesiskums un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošana;

| C. | tā kā tiesiskums ir Eiropas liberālās demokrātijas stūrakmens un viens no Eiropas Savienības pamatprincipiem, kas izriet no visu ES dalībvalstu kopīgajām konstitucionālajām tradīcijām, un tā kā tiesiskuma ievērošana ir priekšnosacījums tam, lai tiktu aizsargātas pamattiesības un saistības, kas noteiktas Līgumos un starptautiskos tiesību aktos; |
| --- | --- |

C.

tā kā tiesiskums ir Eiropas liberālās demokrātijas stūrakmens un viens no Eiropas Savienības pamatprincipiem, kas izriet no visu ES dalībvalstu kopīgajām konstitucionālajām tradīcijām, un tā kā tiesiskuma ievērošana ir priekšnosacījums tam, lai tiktu aizsargātas pamattiesības un saistības, kas noteiktas Līgumos un starptautiskos tiesību aktos;

| D. | tā kā mūsdienu problēmu risināšanā Eiropas Savienībai un dalībvalstīm vajadzētu ievērot un piemērot šīs vērtības katrā rīcība, ko tās veic; tā kā veidam, kādā tiesiskums tiek īstenots valsts līmenī, ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu uzticēšanos dalībvalstu starpā un to juridiskajām sistēmām; tā kā saskaņā ar LES 17. pantu Komisijai jānodrošina Līgumu piemērošana; |
| --- | --- |

D.

tā kā mūsdienu problēmu risināšanā Eiropas Savienībai un dalībvalstīm vajadzētu ievērot un piemērot šīs vērtības katrā rīcība, ko tās veic; tā kā veidam, kādā tiesiskums tiek īstenots valsts līmenī, ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu uzticēšanos dalībvalstu starpā un to juridiskajām sistēmām; tā kā saskaņā ar LES 17. pantu Komisijai jānodrošina Līgumu piemērošana;

| E. | tā kā ES iestādes jau ir sākušas procedūru, lai pārvarētu tā dēvēto Kopenhāgenas dilemmu; tā kā nesenie notikumi ir parādījuši, ka instrumenti un procedūras, lai nodrošinātu Līgumu principu un vērtību pilnīgu un pareizu piemērošanu, ir jāpārskata un jāintegrē un ka būtu jāizstrādā efektīvs mehānisms, lai novērstu atlikušās nepilnības, un jānodrošina, ka visā Savienībā tiek ievēroti Līgumu principi un vērtības; tā kā šim mehānismam vajadzētu balstīties uz faktiem, būt objektīvam, nediskriminējošam un jāveic izvērtēšana pēc vienlīdzīgiem nosacījumiem, ievērojot subsidiaritātes, nepieciešamības un samērīguma principu, kas attiecas gan uz dalībvalstīm, gan Savienības iestādēm, kā arī tām vajadzētu balstīties uz pakāpenisku pieeju, kurā ir gan preventīvā, gan korektīvā daļa; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES iestādes jau ir sākušas procedūru, lai pārvarētu tā dēvēto Kopenhāgenas dilemmu; tā kā nesenie notikumi ir parādījuši, ka instrumenti un procedūras, lai nodrošinātu Līgumu principu un vērtību pilnīgu un pareizu piemērošanu, ir jāpārskata un jāintegrē un ka būtu jāizstrādā efektīvs mehānisms, lai novērstu atlikušās nepilnības, un jānodrošina, ka visā Savienībā tiek ievēroti Līgumu principi un vērtības; tā kā šim mehānismam vajadzētu balstīties uz faktiem, būt objektīvam, nediskriminējošam un jāveic izvērtēšana pēc vienlīdzīgiem nosacījumiem, ievērojot subsidiaritātes, nepieciešamības un samērīguma principu, kas attiecas gan uz dalībvalstīm, gan Savienības iestādēm, kā arī tām vajadzētu balstīties uz pakāpenisku pieeju, kurā ir gan preventīvā, gan korektīvā daļa;

| F. | tā kā Eiropas Savienība ir apņēmusies aizsargāt plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu, kā arī tiesības uz informāciju un vārda brīvību, kas ir nostiprinātas Pamattiesību hartā un ECTK; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Savienība ir apņēmusies aizsargāt plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu, kā arī tiesības uz informāciju un vārda brīvību, kas ir nostiprinātas Pamattiesību hartā un ECTK;

| G. | tā kā migrācija ir daļa no ES tagadnes un nākotnes un ir viena no mūsdienu lielākajām problēmām, jo tā apelē pie ES un dalībvalstu starptautiskajām humanitārajām saistībām, un tā ir iespēja demogrāfisku apsvērumu dēļ un šajā saistībā ir nepieciešams uz nākotni vērsts risinājums gan attiecībā uz īsa un vidēja termiņa krīzes pārvarēšanu, gan ilgtermiņa integrācijas un sociālās iekļaušanas politiku; |
| --- | --- |

G.

tā kā migrācija ir daļa no ES tagadnes un nākotnes un ir viena no mūsdienu lielākajām problēmām, jo tā apelē pie ES un dalībvalstu starptautiskajām humanitārajām saistībām, un tā ir iespēja demogrāfisku apsvērumu dēļ un šajā saistībā ir nepieciešams uz nākotni vērsts risinājums gan attiecībā uz īsa un vidēja termiņa krīzes pārvarēšanu, gan ilgtermiņa integrācijas un sociālās iekļaušanas politiku;

| H. | tā kā tiesības uz patvērumu tiek garantētas ar 1951. gada Konvenciju par bēgļa statusu (Ženēvas konvencija) un tās 1967. gada 31. janvāra protokolu, kā arī Hartu; |
| --- | --- |

H.

tā kā tiesības uz patvērumu tiek garantētas ar 1951. gada Konvenciju par bēgļa statusu (Ženēvas konvencija) un tās 1967. gada 31. janvāra protokolu, kā arī Hartu;

| I. | tā kā laikā no 2015. gada septembra līdz decembrim Komisija ir pieņēmusi 48 lēmumus par pārkāpumu procedūras ierosināšanu pret dalībvalstīm par to, ka kopējā Eiropas patvēruma sistēma netiek pilnā apmērā transponēta un īstenota; |
| --- | --- |

I.

tā kā laikā no 2015. gada septembra līdz decembrim Komisija ir pieņēmusi 48 lēmumus par pārkāpumu procedūras ierosināšanu pret dalībvalstīm par to, ka kopējā Eiropas patvēruma sistēma netiek pilnā apmērā transponēta un īstenota;

| J. | tā kā saskaņā ar Starptautiskās Migrācijas organizācijas datiem 2015. gadā ne mazāk kā 3 771 cilvēks gāja bojā vai pazuda bez vēsts, mēģinot nokļūt drošībā Eiropā, un tādējādi kopējais pēdējo 20 gadu laikā bojāgājušo un bez vēsts pazudušo personu skaits pārsniedz 30 000; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar Starptautiskās Migrācijas organizācijas datiem 2015. gadā ne mazāk kā 3 771 cilvēks gāja bojā vai pazuda bez vēsts, mēģinot nokļūt drošībā Eiropā, un tādējādi kopējais pēdējo 20 gadu laikā bojāgājušo un bez vēsts pazudušo personu skaits pārsniedz 30 000;

| K. | tā kā terorakti ir viens no vissmagākajiem pamattiesību un pamatbrīvību pārkāpumiem; tā kā ir nepieciešams izveidot pienācīgus instrumentus, lai aizsargātu ES pilsoņus un iedzīvotājus, nepārprotami reaģētu uz šādiem pārkāpumiem un cīnītos pret tiem, ievērojot tiesiskumu; |
| --- | --- |

K.

tā kā terorakti ir viens no vissmagākajiem pamattiesību un pamatbrīvību pārkāpumiem; tā kā ir nepieciešams izveidot pienācīgus instrumentus, lai aizsargātu ES pilsoņus un iedzīvotājus, nepārprotami reaģētu uz šādiem pārkāpumiem un cīnītos pret tiem, ievērojot tiesiskumu;

| L. | tā kā astoņu žurnālistu slepkavība satīriskā žurnāla “Charlie Hebdo” birojā 2015. gada 7. janvārī bija mēģinājums uzbrukt plašsaziņas līdzekļu brīvībai, vārda brīvībai un mākslas brīvībai ES; |
| --- | --- |

L.

tā kā astoņu žurnālistu slepkavība satīriskā žurnāla “Charlie Hebdo” birojā 2015. gada 7. janvārī bija mēģinājums uzbrukt plašsaziņas līdzekļu brīvībai, vārda brīvībai un mākslas brīvībai ES;

| M. | tā kā ir svarīgi nodrošināt, ka visos dalībvalstu un ES īstenotajos pasākumos tiek ievērotas pamattiesības un pilsoniskās brīvības, tostarp tiesības uz privātās dzīves un ģimenes dzīves neaizskaramību, tiesības uz brīvību un drošību, tiesības uz personas datu aizsardzību, nevainīguma prezumpcija, tiesības uz aizstāvību, tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu, vārda un informācijas brīvība un domas, apziņas un reliģijas brīvība; tā kā būtiska ir drošības pasākumu efektīva demokrātiskā pārraudzība; tā kā Eiropas iedzīvotāju drošībai ir jāsaglabā viņu tiesības un brīvības; tā kā šie divi principi ir vienas un tās pašas monētas divas puses; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir svarīgi nodrošināt, ka visos dalībvalstu un ES īstenotajos pasākumos tiek ievērotas pamattiesības un pilsoniskās brīvības, tostarp tiesības uz privātās dzīves un ģimenes dzīves neaizskaramību, tiesības uz brīvību un drošību, tiesības uz personas datu aizsardzību, nevainīguma prezumpcija, tiesības uz aizstāvību, tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu, vārda un informācijas brīvība un domas, apziņas un reliģijas brīvība; tā kā būtiska ir drošības pasākumu efektīva demokrātiskā pārraudzība; tā kā Eiropas iedzīvotāju drošībai ir jāsaglabā viņu tiesības un brīvības; tā kā šie divi principi ir vienas un tās pašas monētas divas puses;

| N. | tā kā uz jebkādiem ierobežojumiem attiecībā uz tiesībām un brīvībām, kas atzītas Hartā, attiecas samērīguma un nepieciešamības principa saskaņā ar Hartas 52. pantu; |
| --- | --- |

N.

tā kā uz jebkādiem ierobežojumiem attiecībā uz tiesībām un brīvībām, kas atzītas Hartā, attiecas samērīguma un nepieciešamības principa saskaņā ar Hartas 52. pantu;

| O. | tā kā attiecībā uz izlūkošanas dienestiem ir jāievēro dalībvalstu kompetences saskaņā ar LESD 72. pantu; |
| --- | --- |

O.

tā kā attiecībā uz izlūkošanas dienestiem ir jāievēro dalībvalstu kompetences saskaņā ar LESD 72. pantu;

| P. | tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīvā 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (27), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktā ir teikts, ka dalībvalstīm nevajadzētu uzlikt vispārējas saistības informācijas pārraidīšanas, glabāšanas un izvietošanas pakalpojumu sniedzējiem pārraudzīt informāciju, ko tie pārraida vai uzglabā, kā arī nevajadzētu uzlikt pienākumu aktīvi meklēt faktus un apstākļus, kas norāda uz nelikumīgu darbību; |
| --- | --- |

P.

tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīvā 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (27), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktā ir teikts, ka dalībvalstīm nevajadzētu uzlikt vispārējas saistības informācijas pārraidīšanas, glabāšanas un izvietošanas pakalpojumu sniedzējiem pārraudzīt informāciju, ko tie pārraida vai uzglabā, kā arī nevajadzētu uzlikt pienākumu aktīvi meklēt faktus un apstākļus, kas norāda uz nelikumīgu darbību;

| Q. | tā kā saskaņā ar Komisijas datiem visā ES katru gadu 75 miljoni cilvēki kļūst par nozieguma upuriem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā saskaņā ar Komisijas datiem visā ES katru gadu 75 miljoni cilvēki kļūst par nozieguma upuriem;

| R. | tā kā cilvēku tirdzniecība ir smags noziegums, kas bieži tiek veikts organizētās noziedzības satvarā, un tā ir spēcīgs uzbrukums cilvēka cieņai un viens no smagākajiem cilvēktiesību pārkāpumu veidiem, kas nesamērīgi skar sievietes un meitenes un ko nepārprotami aizliedz Eiropas Savienības Pamattiesību harta; |
| --- | --- |

R.

tā kā cilvēku tirdzniecība ir smags noziegums, kas bieži tiek veikts organizētās noziedzības satvarā, un tā ir spēcīgs uzbrukums cilvēka cieņai un viens no smagākajiem cilvēktiesību pārkāpumu veidiem, kas nesamērīgi skar sievietes un meitenes un ko nepārprotami aizliedz Eiropas Savienības Pamattiesību harta;

| S. | tā kā visizplatītākais cilvēku tirdzniecības veids joprojām ir tirdzniecība seksuālās izmantošanas nolūkos; tā kā 76 % no ES reģistrētajiem upuriem ir sievietes; tā kā 70 % atklāto cilvēku tirdzniecības upuru Eiropas Savienībā ir ES pilsoņi; |
| --- | --- |

S.

tā kā visizplatītākais cilvēku tirdzniecības veids joprojām ir tirdzniecība seksuālās izmantošanas nolūkos; tā kā 76 % no ES reģistrētajiem upuriem ir sievietes; tā kā 70 % atklāto cilvēku tirdzniecības upuru Eiropas Savienībā ir ES pilsoņi;

| T. | tā kā ar Direktīvu 2011/36/ES ievieš kopējos noteikumus, ņemot vērā dzimumu līdztiesības perspektīvu, lai pastiprinātu tādu noziegumu novēršanu, kas saistīti ar cilvēku tirdzniecību, un tajā cietušo personu aizsardzību; |
| --- | --- |

T.

tā kā ar Direktīvu 2011/36/ES ievieš kopējos noteikumus, ņemot vērā dzimumu līdztiesības perspektīvu, lai pastiprinātu tādu noziegumu novēršanu, kas saistīti ar cilvēku tirdzniecību, un tajā cietušo personu aizsardzību;

| U. | tā kā cilvēku tirdzniecība un cilvēku kontrabanda ir divas ļoti atšķirīgas parādības, bet tās atsevišķos gadījumos tomēr var būt saistītas; |
| --- | --- |

U.

tā kā cilvēku tirdzniecība un cilvēku kontrabanda ir divas ļoti atšķirīgas parādības, bet tās atsevišķos gadījumos tomēr var būt saistītas;

| V. | tā kā diskriminācija, rasisms, ksenofobija, naida runa un naida noziegumi, kuru pamatā ir rasistiski vai ksenofobiski motīvi vai aizspriedumi pret personas reliģiju vai pārliecību, vecumu, invaliditāti, seksuālo orientāciju vai dzimumidentitāti, apdraud ES un tās dalībvalstu pamatvērtības; tā kā politiskie spēki aizvien vairāk izmanto naida runu un palielinās ksenofobija un citi aizspriedumi lielā daļā sabiedrības, tostarp internetā; tā kā cīņa pret diskrimināciju, rasismu un ksenofobiju ir svarīga, lai nodrošinātu Eiropas vērtību — iecietības, dažādības un savstarpējas cieņas — ievērošanu; |
| --- | --- |

V.

tā kā diskriminācija, rasisms, ksenofobija, naida runa un naida noziegumi, kuru pamatā ir rasistiski vai ksenofobiski motīvi vai aizspriedumi pret personas reliģiju vai pārliecību, vecumu, invaliditāti, seksuālo orientāciju vai dzimumidentitāti, apdraud ES un tās dalībvalstu pamatvērtības; tā kā politiskie spēki aizvien vairāk izmanto naida runu un palielinās ksenofobija un citi aizspriedumi lielā daļā sabiedrības, tostarp internetā; tā kā cīņa pret diskrimināciju, rasismu un ksenofobiju ir svarīga, lai nodrošinātu Eiropas vērtību — iecietības, dažādības un savstarpējas cieņas — ievērošanu;

| W. | tā kā var būt, ka cilvēki ir pakļauti daudzkāršai un krusteniskai diskriminācijai; tā kā politikai, kas mērķtiecīgi pievēršas kādam vienam diskriminācijas iemeslam, būtu jāpievērš uzmanība konkrētu grupu situācijai, kuras visticamāk varētu kļūt par daudzkārtējas diskriminācijas upuriem, kas cita starpā varētu būt vecuma, rases, reliģijas, seksuālās orientācijas, dzimuma vai invaliditātes dēļ; |
| --- | --- |

W.

tā kā var būt, ka cilvēki ir pakļauti daudzkāršai un krusteniskai diskriminācijai; tā kā politikai, kas mērķtiecīgi pievēršas kādam vienam diskriminācijas iemeslam, būtu jāpievērš uzmanība konkrētu grupu situācijai, kuras visticamāk varētu kļūt par daudzkārtējas diskriminācijas upuriem, kas cita starpā varētu būt vecuma, rases, reliģijas, seksuālās orientācijas, dzimuma vai invaliditātes dēļ;

| X. | tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir ES pamatprincips un diskriminācija dzimuma dēļ ir aizliegta; |
| --- | --- |

X.

tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir ES pamatprincips un diskriminācija dzimuma dēļ ir aizliegta;

| Y. | tā kā pret sievietēm vērsta vardarbība ir pamattiesību pārkāpums, kas skar visus sabiedrības slāņus neatkarīgi no vecuma, izglītības, ienākumu apjoma, sociālā stāvokļa un izcelsmes valsts vai dzīvesvietas; tā kā dzimumu nelīdztiesība un uz dzimumiem balstīti stereotipi palielina vardarbības un cita veida izmantošanas risku, liedzot sievietēm pilnībā iesaistīties visās dzīves jomās; |
| --- | --- |

Y.

tā kā pret sievietēm vērsta vardarbība ir pamattiesību pārkāpums, kas skar visus sabiedrības slāņus neatkarīgi no vecuma, izglītības, ienākumu apjoma, sociālā stāvokļa un izcelsmes valsts vai dzīvesvietas; tā kā dzimumu nelīdztiesība un uz dzimumiem balstīti stereotipi palielina vardarbības un cita veida izmantošanas risku, liedzot sievietēm pilnībā iesaistīties visās dzīves jomās;

| Z. | tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) apsekojuma “Vardarbība pret sievietēm” datiem Eiropas Savienībā viena no trim sievietēm pēc 15 gadu vecuma sasniegšanas ir cietusi no fiziskas vai seksuālas vardarbības, viena no desmit sievietēm ir cietusi no seksuālas vardarbības kādā no tās izpausmēm un viena no divdesmit sievietēm ir bijusi izvarota; |
| --- | --- |

Z.

tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) apsekojuma “Vardarbība pret sievietēm” datiem Eiropas Savienībā viena no trim sievietēm pēc 15 gadu vecuma sasniegšanas ir cietusi no fiziskas vai seksuālas vardarbības, viena no desmit sievietēm ir cietusi no seksuālas vardarbības kādā no tās izpausmēm un viena no divdesmit sievietēm ir bijusi izvarota;

| AA. | tā kā joprojām daudzviet tiek “klusējot” pieļauta ar dzimumu saistīta vardarbība un vardarbība pret sievietēm un par to bieži vien neziņo policijai tādēļ, ka cietušie neuzticas iestādēm; tā kā ir nepieciešama pieeja, kas nepieļauj nekādu iecietību; |
| --- | --- |

AA.

tā kā joprojām daudzviet tiek “klusējot” pieļauta ar dzimumu saistīta vardarbība un vardarbība pret sievietēm un par to bieži vien neziņo policijai tādēļ, ka cietušie neuzticas iestādēm; tā kā ir nepieciešama pieeja, kas nepieļauj nekādu iecietību;

| AB. | tā kā seksuālā un reproduktīvā veselība un ar to saistītās tiesības ir dalībvalstu kompetencē; tā kā tomēr ES var sekmēt paraugprakses veicināšanu starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

AB.

tā kā seksuālā un reproduktīvā veselība un ar to saistītās tiesības ir dalībvalstu kompetencē; tā kā tomēr ES var sekmēt paraugprakses veicināšanu starp dalībvalstīm;

| AC. | tā kā ir jāgarantē sievietēm veselības aprūpes, tostarp attiecībā uz seksuālo un reproduktīvo veselību, vienlīdzīga pieejamība neatkarīgi no viņu ekonomiskā stāvokļa, invaliditātes vai ģeogrāfiskās dzīvesvietas; |
| --- | --- |

AC.

tā kā ir jāgarantē sievietēm veselības aprūpes, tostarp attiecībā uz seksuālo un reproduktīvo veselību, vienlīdzīga pieejamība neatkarīgi no viņu ekonomiskā stāvokļa, invaliditātes vai ģeogrāfiskās dzīvesvietas;

| AD. | tā kā bērni ir mūsu sabiedrības nākotne un mēs esam atbildīgi par viņu tagadni; tā kā izglītība ir viens no labākajiem veidiem, kā ar formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās metodēm ieaudzināt tādas vērtības kā miers, iecietība, līdzāspastāvēšana, līdztiesība, tiesiskums un cilvēka tiesību ievērošana atbilstoši Hartas 14. pantam; |
| --- | --- |

AD.

tā kā bērni ir mūsu sabiedrības nākotne un mēs esam atbildīgi par viņu tagadni; tā kā izglītība ir viens no labākajiem veidiem, kā ar formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās metodēm ieaudzināt tādas vērtības kā miers, iecietība, līdzāspastāvēšana, līdztiesība, tiesiskums un cilvēka tiesību ievērošana atbilstoši Hartas 14. pantam;

| AE. | tā kā bērnu palīdzības līnijas, informācijas pakalpojumi un tamlīdzīgi instrumenti ir noderīgi kā izpratnes veicināšanas, konsultēšanas un ziņošanas mehānismi gadījumos, kas saistīti ar bērnu tiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

AE.

tā kā bērnu palīdzības līnijas, informācijas pakalpojumi un tamlīdzīgi instrumenti ir noderīgi kā izpratnes veicināšanas, konsultēšanas un ziņošanas mehānismi gadījumos, kas saistīti ar bērnu tiesību pārkāpumiem;

| AF. | tā kā bērnu seksuālas izmantošanas straumēšana reāllaikā vairs nav jauna tendence, bet gan tā ir kļuvusi par iedibinātu realitāti; tā kā bērnus apdraud risks sastapties ar pavedināšanu seksuālu uzmākšanos tiešsaistē, kas vissmagākajos gadījumos var pārvērsties par piespiešanu uz seksuālām darbībām un citiem vardarbības veidiem, un netiek darīts pietiekami daudz, — ne, lai ar izglītības programmu palīdzību novērstu seksuālo vardarbību pret bērniem, ne arī, lai pastiprinātu tiesu sadarbību dalībvalstu starpā nolūkā apkarot pedofīlu tīklus; |
| --- | --- |

AF.

tā kā bērnu seksuālas izmantošanas straumēšana reāllaikā vairs nav jauna tendence, bet gan tā ir kļuvusi par iedibinātu realitāti; tā kā bērnus apdraud risks sastapties ar pavedināšanu seksuālu uzmākšanos tiešsaistē, kas vissmagākajos gadījumos var pārvērsties par piespiešanu uz seksuālām darbībām un citiem vardarbības veidiem, un netiek darīts pietiekami daudz, — ne, lai ar izglītības programmu palīdzību novērstu seksuālo vardarbību pret bērniem, ne arī, lai pastiprinātu tiesu sadarbību dalībvalstu starpā nolūkā apkarot pedofīlu tīklus;

| AG. | tā kā tiesības uz privātumu un personas datu aizsardzību ir īpaši svarīgas attiecībā uz bērniem, kas ir visneaizsargātākā sabiedrības daļa; |
| --- | --- |

AG.

tā kā tiesības uz privātumu un personas datu aizsardzību ir īpaši svarīgas attiecībā uz bērniem, kas ir visneaizsargātākā sabiedrības daļa;

| AH. | tā kā, piemērojot 37. pantu Konvencijā par bērna tiesībām un principu par bērna interesēm, nepavadītus vai no ģimenes nošķirtus bērnus principā nevajadzētu ievietot apcietinājumā, bet gan nogādāt drošā vidē, nodrošinot visu nepieciešamo aizsardzību, veselības aprūpi un izglītību; |
| --- | --- |

AH.

tā kā, piemērojot 37. pantu Konvencijā par bērna tiesībām un principu par bērna interesēm, nepavadītus vai no ģimenes nošķirtus bērnus principā nevajadzētu ievietot apcietinājumā, bet gan nogādāt drošā vidē, nodrošinot visu nepieciešamo aizsardzību, veselības aprūpi un izglītību;

| AI. | tā kā pie minoritātēm piederošu personu tiesību ievērošana ir viens no ES pamatprincipiem; tā kā ir jānostiprina efektīva minoritāšu aizsardzība; tā kā, ņemot vērā populisma un ekstrēmisma pieaugumu, būtu jāveicina sadzīvošana ar minoritātēm un to cienīšana; tā kā minoritātes veicina Eiropas bagātību un daudzveidību; tā kā migrācijas krīze ir izraisījusi Eiropā neuzticēšanos un pieaugošu naidu pret minoritāšu kopienām; |
| --- | --- |

AI.

tā kā pie minoritātēm piederošu personu tiesību ievērošana ir viens no ES pamatprincipiem; tā kā ir jānostiprina efektīva minoritāšu aizsardzība; tā kā, ņemot vērā populisma un ekstrēmisma pieaugumu, būtu jāveicina sadzīvošana ar minoritātēm un to cienīšana; tā kā minoritātes veicina Eiropas bagātību un daudzveidību; tā kā migrācijas krīze ir izraisījusi Eiropā neuzticēšanos un pieaugošu naidu pret minoritāšu kopienām;

| AJ. | tā kā FRA 2016. gada Pamattiesību ziņojums liecina, ka diskriminācija un antičigānisms joprojām rada problēmas efektīvai romu integrācijai; tā kā saskaņā ar 2015. gada datiem Eirobarometra aptaujā par diskrimināciju par visbūtiskāko diskriminācijas iemeslu uzskata etnisko piederību; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā FRA 2016. gada Pamattiesību ziņojums liecina, ka diskriminācija un antičigānisms joprojām rada problēmas efektīvai romu integrācijai; tā kā saskaņā ar 2015. gada datiem Eirobarometra aptaujā par diskrimināciju par visbūtiskāko diskriminācijas iemeslu uzskata etnisko piederību;

| AK. | tā kā Eiropā romi gan individuāli, gan kā kopiena ikdienā saskaras ar antičigānismu, sistemātiskiem aizspriedumiem, rasismu, neiecietību, naidīgumu, diskrimināciju un sociālo atstumtību; tā kā romu bērnu segregācija skolās joprojām ir pastāvīga problēma vairumā dalībvalstu; tā kā romu diskriminācija darba tirgū neļauj viņiem uzlabot savas iespējas izkļūt no nabadzības apburtā loka; |
| --- | --- |

AK.

tā kā Eiropā romi gan individuāli, gan kā kopiena ikdienā saskaras ar antičigānismu, sistemātiskiem aizspriedumiem, rasismu, neiecietību, naidīgumu, diskrimināciju un sociālo atstumtību; tā kā romu bērnu segregācija skolās joprojām ir pastāvīga problēma vairumā dalībvalstu; tā kā romu diskriminācija darba tirgū neļauj viņiem uzlabot savas iespējas izkļūt no nabadzības apburtā loka;

| AL. | tā kā sociālās pamattiesības ir atzītas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8., 9., 10., 19. un 21. pantā, kā arī EST judikatūrā, tādējādi uzsverot faktu, ka šīs tiesības, jo īpaši arodbiedrību tiesības, tiesības streikot, tiesības biedroties un pulcēties, ir jāaizsargā tāpat kā citas Hartā atzītās pamattiesības; |
| --- | --- |

AL.

tā kā sociālās pamattiesības ir atzītas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8., 9., 10., 19. un 21. pantā, kā arī EST judikatūrā, tādējādi uzsverot faktu, ka šīs tiesības, jo īpaši arodbiedrību tiesības, tiesības streikot, tiesības biedroties un pulcēties, ir jāaizsargā tāpat kā citas Hartā atzītās pamattiesības;

| AM. | tā kā tikai 27 % Eiropas iedzīvotāju ir zināms vienotais Eiropas neatliekamās palīdzības tālruņa numurs 112 un vēl aizvien ne visiem tas ir pieejams; |
| --- | --- |

AM.

tā kā tikai 27 % Eiropas iedzīvotāju ir zināms vienotais Eiropas neatliekamās palīdzības tālruņa numurs 112 un vēl aizvien ne visiem tas ir pieejams;

| AN. | tā kā visu ES dalībvalstu pienākums ir aizsargāt ikvienu personu, tostarp LGBTI personas, no visu veidu diskriminācijas un vardarbības; tā kā jebkāda veida diskriminācija un vardarbība, kuras pamatā ir seksuālā orientācija un dzimumidentitāte, būtu jānosoda; |
| --- | --- |

AN.

tā kā visu ES dalībvalstu pienākums ir aizsargāt ikvienu personu, tostarp LGBTI personas, no visu veidu diskriminācijas un vardarbības; tā kā jebkāda veida diskriminācija un vardarbība, kuras pamatā ir seksuālā orientācija un dzimumidentitāte, būtu jānosoda;

| AO. | tā kā saskaņā ar FRA praktiskā pētījuma datiem sabiedrībā valdoša negatīva attieksme un stereotipi ir būtisks šķērslis diskriminācijas un naida noziegumu pret LGBTI personām novēršanai; |
| --- | --- |

AO.

tā kā saskaņā ar FRA praktiskā pētījuma datiem sabiedrībā valdoša negatīva attieksme un stereotipi ir būtisks šķērslis diskriminācijas un naida noziegumu pret LGBTI personām novēršanai;

| AP. | tā kā FRA pētījumā respondenti transpersonas norādīja uz visaugstāko diskriminācijas, varmācības un vardarbības līmeni starp LGBTI apakšgrupām; |
| --- | --- |

AP.

tā kā FRA pētījumā respondenti transpersonas norādīja uz visaugstāko diskriminācijas, varmācības un vardarbības līmeni starp LGBTI apakšgrupām;

Pamattiesību un cieņas aizsardzība

| 1. | atgādina, ka cilvēka cieņa ir visu pamattiesību neaizskarams pamats un to nedrīkst instrumentalizēt, tā ir jāievēro un jāaizsargā visās ES iniciatīvās; aicina uzlabot ES pilsoņu izpratni par visu personu cilvēka cieņu, lai panāktu humānāku un taisnīgāku sabiedrību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nosoda visu veidu diskrimināciju un vardarbību ES pret jebkuru cilvēku, jo tas ir tiešs cilvēka cieņas pārkāpums; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti prasa ievērot cieņu pret cilvēku mūža nogalē; atkārto, ka nāvessods ir pretrunā ES pamatvērtībām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ES pievienošanās ECTK ir LES 6. panta 2. punktā paredzēts pienākums; norāda, ka tas stiprinātu pamattiesību aizsardzību Eiropas Savienībā, un pauž cerību, ka pēc iespējas ātrāk tiks novērsti pievienošanās juridiskie šķēršļi; |
| --- | --- |

4.

Tiesiskums

| 5. | uzsver, ka pamattiesības ir universālas, nedalāmas un vienmēr papildinošas un ka tādēļ ir jāpanāk taisnīgs līdzsvars starp tiesībām visiem bagātīgā un daudzveidīgā sabiedrībā; uzsver, ka ir būtiski gan ES, gan valstu tiesību aktos nodrošināt Pamattiesību hartas 2. pantā izklāstīto principu pilnīgu īstenošanu; aicina Komisiju sākt pienākumu neizpildes procedūras, tiklīdz kāda dalībvalsts ES tiesību aktu īstenošanā pārkāpj Hartu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina, ka attiecībās ar citām pasaules daļām Savienībai būtu jāveicina pamattiesību aizsardzība; aicina ES iestādes nodrošināt augstu cilvēktiesību aizsardzības līmeni ārējās attiecībās, kā arī iekšējās politikas aspektos, kuriem ir ārēja ietekme; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka ir būtiski nodrošināt LES 2. pantā minēto kopīgo Eiropas vērtību pilnīgu ievērošanu gan Eiropas, gan dalībvalstu tiesību aktos, kā arī valsts politikā un tās īstenošanā; uzskata, ka, lai nodrošinātu tiesiskumu, visiem attiecīgiem dalībniekiem valsts līmenī ir jāpastiprina centieni to saglabāt un nostiprināt; norāda, ka efektīva, neatkarīga un objektīva tiesu sistēma ir būtiska tiesiskuma nodrošināšanai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka regulāra informācijas apmaiņa ar ES iestādēm un pašu dalībvalstu starpā, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un kontekstuāliem novērtējumiem, varētu mazināt vai novērst turpmākas tiesiskuma problēmas; atkārtoti aicina izveidot Savienības paktu par demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesībām, kurā būtu jāiekļauj gada ziņojums ar konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem; uzskata, ka šis ziņojums būtu jāsagatavo, pamatojoties uz informāciju, ko satur daudzi un dažādi avoti, tostarp FRA, Eiropas Padomes vai ANO ziņojumi, un tajā vajadzētu iekļaut un papildināt jau esošos instrumentus, piemēram, rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā, un aizstāt sadarbības un pārbaudes mehānismu Rumānijai un Bulgārijai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka Padome rīko regulāras debates par tiesiskumu; uzskata, ka Savienības paktam būtu jāiekļauj vienotā Savienības instrumentā Komisijas tiesiskuma mehānisms un Padomes Dialogs par tiesiskumu un ka Padomei vajadzētu rīkot debates, pamatojoties uz gada ziņojumu ar konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina, ka pamattiesības būtu jāiekļauj kā daļa novērtējumā, ko veic attiecībā uz visiem tiesību aktu priekšlikumiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka Eiropas iedzīvotāju un to ģimeņu tiesības uz pārvietošanās un uzturēšanās brīvību, kas ir noteiktas Līgumos un kuras nodrošina direktīva par pārvietošanās brīvību, ir vienas no Eiropas iedzīvotāju pamattiesībām; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzīst, ka valsts neitralitātei ir būtiska nozīme, lai aizsargātu domu, pārliecības un ticības brīvību, nodrošinot vienādu attieksmi pret visām reliģijām un ticībām, un brīvību praktizēt brīvi izvēlētu reliģiju un pāriet citā reliģijā vai mainīt uzskatus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka vārda, informācijas un plašsaziņas līdzekļu brīvība ir būtiska demokrātijas un tiesiskuma nodrošināšanai; stingri nosoda vardarbību, spiedienu un draudus, kas vērsti pret žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļiem; aicina dalībvalstis atturēties no jebkādiem pasākumiem, kas ierobežo plašsaziņas līdzekļu, saziņas un informācijas brīvību; prasa Komisijai pievienošanās sarunu procesā lielāku uzmanību pievērst šo pamattiesību ievērošanai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkārtoti aicina ES un tās dalībvalstis izskatīt iespēju izveidot trauksmes cēlēju aizsardzības sistēmu un nodrošināt žurnālistu avotu aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž bažas par apstākļiem cietumos daudzās dalībvalstīs, kur ieslodzītie saskaras ar pārapdzīvotību un sliktu izturēšanos; uzsver, ka ir jānodrošina ieslodzīto pamattiesības; aicina Komisiju novērtēt aizturēšanas politikas un krimināltiesību sistēmu ietekmi uz bērniem; aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis šajā sakarā, veicināt paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstu iestādēm par dažādiem modeļiem, kā nodrošināt saikni starp vecākiem, kuri izcieš cietumsodu, un viņu bērniem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkārtoti stingri nosoda tādu pastiprinātas nopratināšanas metožu izmantošanu, kuras ir aizliegtas starptautiskajos tiesību aktos un ar kurām cita starpā tiek pārkāptas tiesības uz brīvību, drošību, humānu izturēšanos, tiesības netikt spīdzinātam, tiesības uz nevainīguma prezumpciju, taisnīgu lietas izskatīšanu tiesā, juridiskās palīdzības izmantošanu un vienlīdzīgu aizsardzību saskaņā ar tiesību aktiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkārtoti aicina nodrošināt pārskatatbildību par masveida pamattiesību pārkāpumiem, jo īpaši ieslodzīto transportēšanas un nelikumīgas aizturēšanas kontekstā, uzsākot atklātu un pārredzamu izmeklēšanu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka korupcija ir nopietns drauds demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām; aicina dalībvalstis un ES iestādes cīnīties pret sistēmisko korupciju, izstrādāt efektīvus instrumentus korupcijas apkarošanai un sodīšanai, regulāri uzraudzīt publiskā — Eiropas un valstu — finansējuma izmantošanu un veicināt pārredzamību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mudina Komisiju pieņemt pretkorupcijas stratēģiju, ko papildinātu efektīvi instrumenti; aicina dalībvalstis ievērot ieteikumus, kas sniegti Komisijas izstrādātajā pretkorupcijas ziņojumā; mudina stiprināt policijas un tiesu iestāžu sadarbību cīņā pret korupciju; tāpēc aicina dalībvalstis un iestādes nevilcinoties veicināt Eiropas Prokuratūras izveidi, tādējādi nodrošinot atbilstošas neatkarības un efektivitātes garantijas; |
| --- | --- |

19.

Migrācija, integrācija un sociālā iekļautība

Integrācija un sociālā iekļautība

| 20. | uzskata, ka migrantu un bēgļu, kurime piešķirta starptautiskā aizsardzība, sociālā iekļautība un integrācija uzņemošajā sabiedrībā ir daļa no dinamiska daudzdimensiju procesa (kas ietver tiesības un pienākumus), kura neatņemamai daļai jābūt ES pamatā esošo vērtību ievērošanai, tāpat arī — attiecīgo personu pamattiesību ievērošanai; uzskata, ka tas ir gan izaicinājums, gan iespēja, kas prasa atbildību un saskaņotus centienus gan no bēgļu un migrantu puses, gan no dalībvalstīm, to vietējām un reģionālajām iestādēm, kā arī uzņēmējām kopienām — tiem visiem ir liela nozīme; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina dalībvalstis piemērot integrācijas politiku pēc iespējas ātrāk un ar atbilstīgi atvēlētiem līdzekļiem un to formulēt sadarbībā ar valsts institūcijām, vietējām pašvaldībām, skolām un NVO, kā arī migrantu un bēgļu kopienām; mudina paplašināt paraugprakses apmaiņu integrācijas jomā; aicina izglītības programmās ņemt vērā attiecīgo kopienu reģionālos un vietējos aspektus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka piekļuve izglītībai ir viens no migrantu un bēgļu integrācijas pamatiem; uzsver, ka, izstrādājot un īstenojot sociālās iekļautības un integrācijas politiku un pasākumus, vienmēr būtu jānodrošina vienlīdzīgas attieksmes, diskriminācijas aizlieguma un vienlīdzīgu iespēju principa ievērošana; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atgādina, ka starpkultūru un starpkonfesionālā iecietība ir jāveicina ar pastāvīgiem centieniem un izvērstu dialogu, mobilizējot visus sabiedrības dalībniekus visos pārvaldības līmeņos; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mudina dalībvalstis censties noturēt kopā ģimenes: tas ilgtermiņā uzlabos integrācijas izredzes; aicina dalībvalstis ievērot Komisijas pamatnostādnes par Direktīvas 2003/86/EK par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos īstenošanu; uzsver, ka dalībvalstīm būtu jādara viss iespējamais visu juridisko un praktisko šķēršļu pārvarēšanai, lai ātrāk pieņemtu lēmumus par šo jautājumu; |
| --- | --- |

24.

Migranti un bēgļi

| 25. | ar bažām norāda uz incidentiem, kas saistīti ar migrantu un bēgļu pamattiesību pārkāpumiem pie ES ārējām robežām, un atgādina, ka visi cilvēki ir tiesīgi izmantot savas cilvēktiesības; uzsver, ka patvēruma meklēšana ir viena no pamattiesībām; mudina ES un tās dalībvalstis atvēlēt pietiekamus resursus, lai izveidotu drošus un likumīgus ceļus patvēruma meklētājiem, lai izjauktu cilvēku tirdzniecības tīklu un cilvēku kontrabandistu rūpalu, kā arī novērstu daudzu cilvēku došanos bīstamā ceļā, pakļaujot sevi riskam; atgādina, ka dzīvību glābšana ir solidaritātes ar apdraudētajām personām akts, taču tas ir arī juridisks pienākums; aicina dalībvalstis un ES iestādes, veicot robežsardzes pasākumus un patvēruma procedūras, ievērot starptautiskās un ES tiesības, kā arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartu; norāda uz to, ka fiziskām personām vai NVO, kas patiesi palīdz personām, kuras nonākušas briesmās, nedrīkstētu draudēt sods par šādas palīdzības sniegšanu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē to, ka nesen pieņemtajā regulā par Eiropas robežu un krasta apsardzes aģentūru (EBCG) ir paredzētas īpašas pilnvaras EBCG aģentūrai atbalstīt meklēšanas un glābšanas operācijas, kā arī nodrošināt, ka minētajā regula tiek izklāstītas pamattiesību garantijas; mudina dalībvalstis nodrošināt atbilstīgu apmācību patvēruma jomas speciālistiem (piemēram, intervētājiem un tulkiem), lai noteiktu neaizsargātas grupas pēc iespējas ātrāk un izskatītu patvēruma pieprasījumus saskaņā ar direktīvu par patvēruma kvalifikāciju un attiecīgo Eiropas Savienības Tiesas judikatūru; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prasa dalībvalstīm garantēt uzņemšanas apstākļus, kas nepārkāpj cilvēku pamattiesības uz cienīgu dzīves līmeni un fizisko un garīgo veselību, un kas atbilst spēkā esošajiem pamattiesību un patvēruma meklēšanas tiesību aktiem, vienlaikus īpašu uzmanību veltot visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām; atgādina, ka gan starptautiskās tiesības, gan Harta paredz, ka dalībvalstīm jāizvērtē alternatīvi risinājumi aizturēšanai; aicina Komisiju uzraudzīt kopējās Eiropas patvēruma sistēmas ieviešanu; aicina dalībvalstis nodrošināt efektīvu un savlaicīgu patvēruma meklētāju ar īpašām vajadzībām identificēšanu, tūlītēju attiecīgi pielāgotu uzņemšanas apstākļu pieejamību un procesuālo garantiju sniegšanu; atgādina, ka tiesības uz efektīvu piekļuvi tiesvedības procedūrām ir neatņemama Patvēruma procedūru direktīvas daļa — tostarp tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību, arī kriminālprocesos; aicina dalībvalstis un Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai sniegtu informāciju un nodrošinātu pārredzamību attiecībā uz migrantu un patvēruma meklētāju aizturēšanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

27.

| 28. | prasa Komisijai ierosināt Regulas (EK) Nr. 862/2007 pārskatīšanu, iekļaujot tajā prasību vākt pēc dzimuma iedalītus statistikas datus par aizturēšanas centru darbību, lai uzlabotu izpratni par bēgļu un patvēruma meklētāju īpašajām vajadzībām un labāk reaģētu uz tām; aicina ES un dalībvalstis izstrādāt visaptverošu politiku jebkādu pret sievietēm un meitenēm vērstas vardarbības izpausmju izskaušanai, kā arī konkrētus pasākumus, kas nodrošinātu, ka bēgles un patvēruma meklētājas ir aizsargātas un ka viņām ir garantēta piekļuve tiesu iestādēm; uzsver, ka migrantes sievietes var saskarties ar divkāršu diskrimināciju aizturēšanas vai uzņemšanas centros un ir nepieciešams, lai viņām būtu pieejami sieviešu higiēnas piederumi, būtu iespējams saglabāt privātumu un būtu pieejama veselības aprūpe; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pauž bažas par saņemtajiem ziņojumiem par organizētās noziedzības iefiltrēšanos migrantu uzņemšanas līdzekļu pārvaldībā un aicina Komisiju veikt sīku analīzi par šo līdzekļu izmantošanu, kā arī nodrošināt pārkāpumu izmeklēšanu un vainīgo saukšanu pie atbildības; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina dalībvalstis atturēties no tā, ka politisku mērķu dēļ pilsoņi tiktu kūdīti uz naidu un bailēm no migrantiem un patvēruma meklētājiem; tāpēc aicina dalībvalstis izstrādāt pozitīvas kampaņas, kuru mērķis ir veicināt pilsoņu labāku pieeju integrācijai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pauž nožēlu, ka Komisija vēl nav veikusi turpmākos pasākumus attiecībā uz 2011. gada 14. septembra rezolūciju par bezpajumtniecību (28) un 2014. gada 16. janvāra rezolūciju par ES stratēģiju bezpajumtniecības novēršanai (29), un jo īpaši tās 10. un 11. pantu; uzsver, ka ES bezpajumtniecības stratēģijai izstrādātais pamatojums joprojām ir spēkā; |
| --- | --- |

31.

Brīvība un drošība

| 32. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas un galvenos pasākumus, lai stiprinātu dalībvalstu sadarbību drošības jomā, un ES izstrādāto efektīvo atbildes reakciju uz terorismu un drošības apdraudējumu Eiropas Savienībā, un pilnībā atbalsta pasākumus, lai pavērtu ceļu uz efektīvu drošību Savienībā; mudina dalībvalstis pilnībā sadarboties citai ar citu un uzlabot informācijas apmaiņu savā starpā un ar Eiropolu un citām attiecīgām ES aģentūrām; uzsver, cik svarīgi ir ievērot pamattiesības cīņā pret terorismu; aicina izvērtēt pašreizējos terorisma apkarošanas pasākumus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka jebkāda nediferencētās masveida novērošanas sistēma ir nopietna iejaukšanās iedzīvotāju pamattiesībās; uzsver, ka dalībvalstīs visiem likumdošanas priekšlikumiem saistībā ar izlūkošanas dienestu uzraudzības spējām vienmēr būtu jāatbilst Hartai un proporcionalitātes un nepieciešamības principam, un, vienlaikus atzīstot dalībvalstu ekskluzīvo kompetenci šajā jautājumā, aicina Komisiju cieši uzraudzīt šo tiesību aktu izstrādāšanas atbilstību Līgumiem, jo šie tiesību akti var radīt nopietnus tiesiskus jautājumus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka dalībvalstij, ja tā veic pasākumus ārkārtas situācijās, būtu vienmēr jāievēro Līgumi un ECTK; norāda, ka jebkāda atkāpe būtu jāattiecina tikai uz situāciju un tai būtu stingri jāatbilst dalībvalsts pienākumiem, ko paredz starptautiskās tiesības; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkārtoti aicina visas dalībvalstis nodrošināt, ka to valsts tiesību akti un uzraudzības mehānismi izlūkdienestu jomā ir saskaņā ar Hartu un ECTK; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina visas tiesībaizsardzības aģentūras un iestādes, tostarp vietējā un reģionālā līmeņa iestādes, strādāt, lai novērstu radikalizācijas un terorisma iesaistīšanu šajos centienos, un nodrošināt, ka tās saņem darbam nepieciešamo apmācību un informāciju; pauž bažas par pieaugošo naidīgumu pret žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļiem, ko izrāda politiskas, reliģiskas un teroristu kustības; aicina dalībvalstis nodrošināt žurnālistu un plašsaziņas līdzekļu atbilstīgu aizsardzību un, izmantojot to rīcībā esošos juridiskos līdzekļus, veikt nepieciešamās darbības pret uzbrukumiem žurnālistiem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka atbilstoša attieksme pret cietušajiem, tostarp terorisma upuriem, ir būtiski nozīmīga šo upuru pamattiesību nodrošināšanai; šajā saistībā aicina ieviest stabilu politiku un mehānismus, lai risinātu cietušo individuālo vajadzību rūpīgu izvērtējumu, tostarp veicot rūpīgu novērtējumu par ES direktīvas par cietušo tiesībām (2012/29/ES) īstenošanu, lai nodrošinātu, ka personas, kas cietušas noziedzīgos nodarījumos ES, bauda obligāto tiesību minimuma kopumu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzskata, ka visaptveroša politika radikalizācijas un teroristu organizāciju īstenotās Savienības pilsoņu vervēšanas novēršanai var būt sekmīga vienīgi tad, ja paralēli tai tiek īstenoti ilgtermiņa proaktīvi radikalizācijas izskaušanas pasākumi tiesu sfērā, izmantojot izglītojošus un integrācijas pasākumus un starpkultūru dialogu; uzsver nepieciešamību izstrādāt stratēģiju par sociālo iekļaušanu un integrāciju, ar ko arī varētu pārvarēt diskrimināciju, kas traucē piekļūt izglītībai, nodarbinātībai un mājokļiem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis to centienos novērst radikalizāciju un vardarbīgu ekstrēmismu (šiem centieniem jābūt vērstiem uz Eiropas vērtību, iecietības un kopienas veicināšanu bez stigmatizācijas), kā arī aicina dalībvalstis pastiprināt centienus šajā sakarībā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzskata, ka konsekventa diskriminācijas novēršanas tiesību aktu piemērošana ir būtiski svarīgs stratēģisks elements radikalizācijas novēršanai vai pie ekstrēmistu organizācijām piederošu personu radikalizācijas izskaušanai; atgādina, ka reliģisko kopienu atstumtība un pret tām vērsta diskriminācija Eiropas Savienībā varētu radīt auglīgu vidi tam, lai atsevišķas personas, kuras atrodas neaizsargātā situācijā, pievienotos ekstrēmistu organizācijām, kas var būt vardarbīgas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzskata, ka Eiropas agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas sistēma būtu jāstiprina, lai identificētu personas, attiecībā uz kurām pastāv risks, ka tās varētu radikalizēties; aicina ES un dalībvalstis palielināt centienus, lai ar izglītības palīdzību novērstu radikalizāciju; mudina dalībvalstis veicināt tiešsaistes iniciatīvas, lai cīnītos pret radikālo grupējumu idejas un darbības, un iekļaut šo dimensiju mācībās par tiešsaistes risku novēršanu skolās; aicina ES un dalībvalstis veikt plašākus pasākumus, lai palīdzētu to personu ģimenēm, attiecībā uz kurām pastāv risks; prasa apmainīties ar labāko praksi un aprakstiem, lai apkarotu ekstrēmismu, radikalizāciju un diskursu, kas mudina cilvēkus organizēt un izdarīt teroraktus Eiropā; uzsver, ka ir nepieciešama ciešāka pārrobežu sadarbība starp kompetentajām valstu un Eiropas iestādēm informācijas apmaiņas jomā, lai efektīvāk apkarotu teroristu tīklus; pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis pilnībā neizmanto esošos sadarbības instrumentus; aicina ES un dalībvalstis apmainīties ar paraugpraksi, lai nepieļautu riskam pakļauto personu radikalizāciju, jo īpaši cietumos; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju un dalībvalstis piemērot standartus, kas garantē, ka tiek īstenoti Eiropas Komitejas spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanai (CPT) ieteikumi un Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) spriedumi gan pirmstiesas apcietinājumu, gan kriminālsodu piemērošanas jomā; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atgādina par ieteikumiem Komisijai attiecībā uz Eiropas apcietināšanas ordera pārskatīšanu, jo īpaši attiecībā uz proporcionalitātes pārbaudes un pamattiesību izņēmuma piemērošanu; |
| --- | --- |

43.

Cilvēku tirdzniecība

| 44. | aicina ES tiesībaizsardzības iestādes pastiprināt centienus vērsties pret cilvēku tirdzniecības tīkliem un līdzdalībniekiem, un intensīvāk sadarboties savā starpā, īpašu uzmanību pievēršot noziegumiem pret bērniem; uzsver vajadzību apmācīt dažādos dienestus, kas paredzēti saziņai ar cilvēku tirdzniecībā cietušajām vai potenciālajām cietušajām personām, lai tiem pēc iespējas labāk palīdzētu šādas personas atpazīt un sniegt tām pienācīgu atbalstu, šādās apmācībās uzsverot pamattiesību ievērošanu, kā arī īpaši neaizsargātā situācijā esošu personu vajadzības; |
| --- | --- |

44.

| 45. | norāda, ka Komisijas ziņojums par gūtajiem panākumiem cīņā pret cilvēku tirdzniecību liecina, ka jaunās tehnoloģijas ļauj organizētās noziedzības grupējumiem piekļūt lielam potenciālu upuru skaitam daudz plašākā mērogā nekā jebkad agrāk, jo daudzi cilvēku tirdzniecības upuri, jo īpaši seksuālas izmantošanas un ekspluatācijas nolūkā, tiek vervēti tiešsaistē; aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt pasākumus, lai nepieļautu to, ka jaunās tehnoloģijas izmanto kā instrumentu sieviešu un meiteņu pievilināšanai cilvēku tirdzniecības nolūkā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka bērnu neaizsargātība padara viņus par prioritāru mērķi cilvēku tirgotājiem un ka par cilvēku tirdzniecības upuriem kļuvušu bērnu identitātes noteikšana un pārbaudīšana kļūst par arvien lielāku problēmu; atgādina, ka dažās dalībvalstīs bērnu tirdzniecība tiek uzskatīta par atsevišķu ekspluatācijas veidu, bet citās cilvēku tirdzniecībā cietušie bērni ir iekļauti vienā kategorijā ar pieaugušajiem, kas neļauj izveidot visaptverošu informācijas ainu un definēt vislabākos reaģēšanas pasākumus izmeklēšanai ES mērogā; tādēļ aicina izstrādāt instrumentus, kas palīdzētu sekot līdzi šiem bērniem, pamatojoties uz vienotu definīciju šo noziedzīgo parādību, un pienācīgus un mērķtiecīgus pasākumus, ar kuriem pavadīt bērnus šajā procesā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | norāda, ka aizbildņu iecelšana nepavadītiem bērniem ir svarīgs aizsardzības mehānisms, kas nodrošina bērna vislabāko interešu ievērošanu; aicina dalībvalstis centrālā, reģionālā un vietējā līmenī stiprināt aizbildniecības sistēmu bez vecāku aprūpes palikušiem bērniem un bērniem bez pavadoņa un ieviest šīs sistēmas saskaņā ar rokasgrāmatu par aizbildnību pār bērniem, kuri palikuši bez vecāku aprūpes; norāda, ka, īstenojot sistēmu, īpaša uzmanība ir jāpievērš pavadošajām personām un, ņemot vērā bērna intereses, — tam, lai bērns netiktu nošķirts no ģimenes vai neformālās pavadības; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina dalībvalstis nodrošināt vienlīdzīgus centienus, lai apzinātu, aizsargātu visu veidu ekspluatācijas upurus un viņiem palīdzētu, aktīvi iesaistot sociālos partnerus, privātais sektors, arodbiedrības un pilsoniskā sabiedrība, kā arī nodrošināt lēmumu par cietušo aizsardzību savstarpēju atzīšanu Eiropas Savienībā; aicina dalībvalstis pilnībā un pareizi īstenot ES Cilvēku tirdzniecības novēršanas direktīvu, jo īpaši tās 8. pantu par kriminālatbildības nepiemērošanu cietušajiem, kā arī ar direktīvu par cīņu pret seksuālu vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālu izmantošanu, un mudina dalībvalstis un ES iestādes un aģentūras veicināt savu sadarbību jautājumos par cilvēku tirdzniecību, tostarp labākās prakses apmaiņu, atbalstot ES koordinators cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā un saistībā ar ES valstu ziņotāju vai līdzvērtīgu mehānismu tīkla cilvēku tirdzniecības apkarošanai; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina Eiropas Savienību un visas dalībvalstis ratificēt Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību; uzsver, ka dalībvalstīm un attiecīgajām ES aģentūrām, piemēram, Eiropolam, būtu jāsaņem atbalsts to centienos nodrošināt lietu ierosināšanu par personām, kuras veicina cilvēku tirdzniecību; aicina dalībvalstis savās valsts mēroga stratēģijās un rīcības plānos risināt arī jautājumu par cilvēku tirdzniecības un ekspluatācijas pieprasījumu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka izglītība ir efektīvs instruments cilvēku tirdzniecības un izmantošanas profilaksei, un aicina dalībvalstis centrālā, reģionālā un vietējā līmenī īstenot profilaktiskās izglītības programmas valsts mācību programmās un atbalstīt un veicināt profilakses programmas un informētības palielināšanas pasākumus; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver, ka ir jāstiprina pasākumi, lai novērstu tādu preču un pakalpojumu patēriņu, ko ražo un sniedz cilvēku tirdzniecības upuri; uzsver, ka šādi pasākumi būtu jāiekļauj Eiropas stratēģijā šīs sērgas apkarošanai, kurā būtu jāiesaista arī uzņēmumi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | prasa ES un tās dalībvalstīm atzīt, ka cilvēku tirdzniecība, pieprasot izpirkšanas maksu un izmantojot spīdzināšanu, ir viens no cilvēku tirdzniecības veidiem; uzskata, ka smagi traumētās izdzīvojušās personas būtu jāatzīst par krimināli vajājamas cilvēku tirdzniecības veida upuriem un tām jāsaņem aizsardzība, aprūpe un atbalsts (30); |
| --- | --- |

52.

Diskriminācijas, ksenofobijas, naida noziegumu un naida runu apkarošana

| 53. | ir nobažījies par aizvien pieaugošajām rasisma un ksenofobijas izpausmēm afrofobijas, antičigānisma, antisemītisma, islamofobijas un pret migrantiem vērsta noskaņojuma veidā; aicina dalībvalstis aizsargāt domas, apziņas, reliģijas un ticības brīvību; mudina ES un dalībvalstis to līdztiesības politikas virzienos vērsties pret dažādu veidu diskrimināciju; aicina Komisiju un dalībvalstis paātrināt darbu paraugprakses apmaiņas jomā un stiprināt sadarbību rasisma, ksenofobijas, homofobijas, transfobijas un citu neiecietības veidu apkarošanai, pilnībā iekļaujot pilsoniskās sabiedrības sniegto ieguldījumu, kā arī izmantojot ieguldījumu, ko sniedz attiecīgās ieinteresētās personas, piemēram, Pamattiesību aģentūra; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atzinīgi vērtē 2015. gada ikgadējā ES kolokviju par pamattiesībām un koordinatoru iecelšanu antisemītisma un pret musulmaņiem vērstu naidīguma izpausmju novēršanas jomā rezultātus; aicina ES un dalībvalstis saskaņot un stiprināt savu politiku, reaģējot uz antisemītisku un pret musulmaņiem vērstām izpausmēm, tostarp nekavējoties ieviešot galvenos pasākumus, kas tika definēti kolokvijā; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pauž nožēlu, ka 2008. gadā ierosināto Vienlīdzīgas attieksmes direktīvu joprojām Padome nav apstiprinājusi; vēlreiz uzsver savu aicinājumu Padomei pēc iespējas drīz pieņemt nostāju par šo priekšlikumu; mudina Komisiju panākt konkrētu progresu diskriminācijas novēršanas darba kārtības īstenošanā; |
| --- | --- |

55.

| 56. | nosoda ES ik dienas notiekošos naida noziegumu un naida runu gadījumus, kuru pamatā ir rasisms, ksenofobija, reliģiskā neiecietība vai aizspriedumi pret personas invaliditāti, seksuālo orientāciju vai dzimumidentitāti; pauž nožēlu par to, ka naida runa aizvien vairāk atskan no dažādām iestādēm, politiskajām partijām un plašsaziņas līdzekļiem; aicina ES tās iestādēs rādīt piemēru naida runas apkarošanā; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pauž bažas par to, ka internetā aizvien vairāk ir sastopamas naida runas; iesaka dalībvalstīm ieviest vienkāršu procedūru, kas ļautu sabiedrības locekļiem ziņot par naidīga rakstura saturu tiešsaistē; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par rīcības kodeksu cīņai pret nelikumīgiem naidu kurinošiem izteikumiem tiešsaistē un mudina to ievērot un turpināt centienus pastiprināt sadarbību ar privāto sektoru un pilsonisko sabiedrību; atgādina, ka šajā sakarā veiktajiem pasākumiem nevajadzētu būt pretrunā ar pamatprincipiem attiecībā uz vārda brīvību, jo īpaši preses brīvību; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pauž bažas par to, ka cietušie neziņo par naida noziegumiem, jo trūkst piemērotu aizsardzības līdzekļu un atbildīgās iestādes dalībvalstīs pienācīgi neizmeklē un nenotiesā par naida noziegumiem; aicina dalībvalstis izstrādāt un izplatīt rīkus un mehānismus ziņošanai par naida noziegumiem un naidu kurinošiem izteikumiem un nodrošināt, ka jebkuru iespējama naida nozieguma vai naidu kurinošu izteikumu gadījumu efektīvi izmeklē, par to sauc pie atbildības un tiesā saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un, attiecīgā gadījumā, saskaņā ar Pamatlēmumu par rasismu un ksenofobiju, Eiropas un starptautiskajām saistībām cilvēktiesību jomā, kā arī attiecīgo Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru, vienlaikus nodrošinot tiesības uz vārda un informācijas brīvību, kā arī privātuma un datu aizsardzību; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pauž bažas par to, ka vairākas dalībvalstis nav pareizi transponējušas Pamatlēmuma 2008/913/JHA noteikumus, un aicina attiecīgās dalībvalstis to īstenot, kā arī pilnībā īstenot Direktīvu 2012/29/ES par noziegumu upuriem; aicina Komisiju uzraudzīt šo instrumentu transponēšanu un nepieciešamības gadījumā uzsākt pienākumu neizpildes procedūras; norāda, ka dažas dalībvalstis, īstenojot Pamatlēmumu, ir iekļāvušas aizsardzības jomā arī personas, pret kurām ir vērsta diskriminācija citu iemeslu, piemēram, seksuālās orientācijas vai dzimumidentitātes, dēļ; aicina Komisiju sākt dialogu ar tām dalībvalstīm, kuru tiesību aktos nav iekļauti homofobiska vai transfobiska naida motīvi, lai novērstu pašreizējos trūkumus likumdošanas jomā; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina Komisiju atbalstīt apmācības programmas, kas paredzētas tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm, kā arī attiecīgajām ES aģentūrām par diskriminējošas prakses un naida noziegumu novēršanu un apkarošanu; aicina dalībvalstis nodrošināt par izmeklēšanu un tiesas procesu ierosināšanu atbildīgajām iestādēm nepieciešamos praktiskos līdzekļus un prasmes, lai tās varētu atklāt šādus noziegumus un sodīt par pārkāpumiem, ko regulē pamatlēmums, kā arī sadarboties un sazināties ar cietušajām personām; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atzīst, ka nevienlīdzība ES pilnā apmērā vēl nav apzināta, jo dalībvalstīs nav savākti salīdzināmi un neapkopoti statistikas dati par vienlīdzību; uzskata, ka šādu datu vākšana dalībvalstīs ir būtiski svarīga, lai izstrādātu jēgpilnu politiku ES tiesību aktu īstenošanai vienlīdzības jomā; aicina Komisiju un Padomi atzīt vajadzību pēc ticamiem un salīdzināmiem datiem vienlīdzības jomā, lai izmērītu diskrimināciju, iedalot tos pēc diskriminācijas iemesliem, nolūkā sniegt informāciju politikas veidotājiem; aicina abas iestādes izstrādāt saskaņotus vienlīdzības datu vākšanas principus, pamatojoties uz pašidentifikāciju, ES datu aizsardzības standartiem un apspriešanos ar attiecīgajām kopienām; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aicina ES, dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes pastiprināt cilvēktiesību jomas un starpkultūru izglītības nozīmi valsts izglītības programmās kā līdzekli, lai novērstu rasismu un visus pārējos neiecietības veidus, un aicina veicināt tiesību labāku apzināšanos; uzskata, ka, lai izglītība cilvēktiesību jomā būtu pilnīga, tajā pienācīgi jāiekļauj arī izglītošana par pagātnē pieļauto netaisnību cilvēktiesību jomā, par institucionālo rasismu un to, cik svarīga ir piemiņa; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzskata, ka ir izšķirīgi svarīgi, lai visas ES dalībvalstis sadarbojas ar valsts vai starptautisko tiesu izmeklēšanām, kas cenšas noteikt pienākumus un tiecas noskaidrot patiesību un nodrošināt tiesiskumu un tiesiskās aizsardzības līdzekļus noziegumu pret cilvēcību upuriem, kurus Savienībā izdarījuši totalitārisma režīmi; aicina dalībvalstis nodrošināt nepieciešamo apmācību šajā jomā praktizējošiem juristiem; mudina Eiropas Komisiju veikt objektīvu situācijas novērtējumu šādos procesos, lai veicinātu demokrātisko atcerēšanos visās dalībvalstīs; brīdina, ka starptautisko ieteikumu attiecībā uz demokrātisko atcerēšanos un universālas jurisdikcijas principu neievērošana ir tiesiskuma pamatprincipu pārkāpums; |
| --- | --- |

63.

Sieviešu tiesības un vardarbība pret sievietēm

| 64. | pauž nožēlu par to, ka vēl nav panākta dzimumu līdztiesība, ka daudzās jomās netiek veikti nekādi uzlabojumi un ka sieviešu pamattiesības joprojām tiek pārkāptas; nosoda visu veidu vardarbību pret sievietēm un meitenēm, piemēram, vardarbību ģimenē, slepkavību ģimenes goda vārdā, piespiedu laulības, cilvēku tirdzniecību un sieviešu dzimumorgānu kropļošanu; uzskata, ka šāda prakse nekad nevar tikt attaisnota un par to būtu jānosaka kriminālatbildība un sods un ka ES un valstu iestādēm vajadzētu stiprināt sadarbību, jo īpaši — izmantojot labas prakses apmaiņu un uzlabotu datu vākšanu un salīdzināmību par visu veidu vardarbību pret sievietēm, tostarp attiecībā uz daudzējādu diskrimināciju; uzskata, ka visām personām, kas dzīvo Eiropā, neatkarīgi no to izcelsmes vietas kultūras un tradīcijām ir jāievēro tiesību akti un sieviešu tiesības un cieņa; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pauž nožēlu par to, ka sieviešu un meiteņu aizsardzība pret vardarbību nav vienāda visās dalībvalstīs; uzsver, ka vēl joprojām nepieciešami uzlabojumi, lai apkarotu vardarbību pret sievietēm un meitenēm; aicina ES parakstīt un ratificēt Stambulas konvenciju pēc tam, kad Komisija 2016. gada martā uzsākusi attiecīgo procedūru; atgādina dalībvalstīm, ka ES pievienošanās Stambulas konvencijai tās neatbrīvo no Stambulas konvencijas parakstīšanas, ratificēšanas un piemērošanas, un mudina tās to izdarīt; aicina Komisiju un dalībvalstis pārskatīt esošos tiesību aktus un noteikt jautājumu par vardarbību pret sievietēm par prioritāti, jo vardarbība dzimuma dēļ nav pieņemama; atkārtoti aicina Komisiju iesniegt tiesību aktu, ar ko nosaka pasākumus, lai veicinātu un atbalstītu dalībvalstu rīcību vardarbības novēršanas jomā pret sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

65.

| 66. | mudina dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes veicināt mērķtiecīgāku informēšanas kampaņas, lai novērstu vardarbību, un aicināt sievietes ziņot par nodarījumiem; kā arī mudina dalībvalstis piemērot pienācīgas un atturošas sankcijas šādu nodarījumu veicējiem un aizsargāt vardarbības upurus, un aizsargāt viņu tiesības bez kavēšanās saskaņā ar direktīvu par cietušo tiesībām; aicina dalībvalstis pilnībā ieviest Direktīvu 2011/99/ES par Eiropas aizsardzības rīkojumu, lai nodrošinātu pienācīgu aizsardzību un palīdzību no vardarbības cietušām sievietēm un meitenēm, kā arī Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu, lai novērstu sieviešu un meiteņu tirdzniecību, pret viņām vērstu vardarbību un seksuālu izmantošanu; uzsver, ka personām, kas cietušas no vardarbības dzimuma dēļ, būtu jānodrošina pienācīga attieksme un atbalsts saskaņā ar iekšējiem noteikumiem un starptautiskajām saistībām; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzsver, ka, lai efektīvi apkarotu vardarbību dzimuma dēļ, ir nepieciešams panākt attieksmes maiņu pret sievietēm un meitenēm; aicina dalībvalstis darīt vairāk, lai izskaustu dzimumu stereotipus, kas atkārto un pastiprina dzimumu lomas galvenajās jomās, kurās šie stereotipi ir saglabājušies; aicina Komisiju dalīties ar dalībvalstu paraugpraksēm ar dzimumu stereotipu saistītā jautājuma risināšanai skolā; aicina dalībvalstis nodrošināt policijas, tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku specializētu apmācību un citus īpašas apmācības veidus, kas vajadzīgi, lai viņi varētu atbilstoši risināt jautājumus, kas saistīti ar vardarbību dzimuma dēļ, lai nepieļautu turpmākās traumas un to, ka cietušie atkārtoti kļūst par upuriem kriminālprocesa tiesvedības ietvaros; aicina dalībvalstis sniegt palīdzību iestādēm, lai efektīvi atklātu vardarbībā dzimuma dēļ cietušo personu īpašās vajadzības un nodrošinātu viņiem īpašus aizsardzības pakalpojumus saskaņā ar Cietušo tiesību direktīvu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | mudina dalībvalstis nodrošināt pietiekamu patvēruma vietu skaitu un mērķtiecīgus un integrētus atbalsta pakalpojumus cietušajiem no vardarbības dzimuma dēļ, tostarp atbalstu saistībā ar gūto traumu un psihologa konsultācijas; mudina Komisiju un dalībvalstis visos iespējamos veidos atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuru uzdevums ir sniegt palīdzību cietušajiem no vardarbības dzimuma dēļ; |
| --- | --- |

68.

| 69. | mudina dalībvalstis pievērst uzmanību to sieviešu invalīdu stāvoklim, kuras ir kļuvušas par upuriem vardarbībai ģimenē, jo nereti viņas nespēj izbēgt no šādām vardarbīgām attiecībām; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pauž nopietnas bažas par joprojām piekopto dzimumorgānu kropļošanas praksi, kas ir smags pret sievietēm un meitenēm vērstas vardarbības veids; aicina dalībvalstis uzlabot visu attiecīgo dalībnieku informētību un savā pret sieviešu dzimumorgānu kropļošanu vērstajā politikā orientēties uz preventīviem pasākumiem; turklāt prasa pilnīgu savstarpēju dalībvalstu sadarbību, lai uzlabotu datu iegūšanu un šīs parādības izpratni nolūkā uzlabot savas rīcības rezultātus, lai aizsargātu sievietes un meitenes pret šādu kropļošanu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | stingri nosoda biežos uzmākšanās un izvarošanas gadījumus publiskās vietās Savienībā un uzskata, ka ikvienai sievietei un meitenei būtu jājūtas pasargātai no jebkādām seksuālas uzmākšanās izpausmēm visās publiskās vietās; aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai šādi vardarbības akti tiktu pienācīgi sodīti un pārkāpēji saukti pie atbildības, kā arī lai cietušajiem tiktu nodrošināta aizsardzība; aicina ES un dalībvalstis pastiprināt savus centienus, lai nodrošinātu aizsardzību bēglēm un patvēruma meklētājām, jo šīs sievietes ceļošanas laikā ir īpaši neaizsargātas pret vardarbību; |
| --- | --- |

71.

| 72. | aicina dalībvalstis nodrošināt dzimumu līdztiesību darbavietā; pauž nožēlu par to, ka sievietes joprojām tiek pakļautas diskriminējošiem darba apstākļiem; uzsver to, ka sievietes tiek maz pārstāvētas zinātnes, tehnoloģijas un inženierzinātņu jomā, uzņēmējdarbībā un lēmumu pieņemšanas procesā — gan privātajā, gan publiskajā sektorā —, un uzsver, ka vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība ir nepieļaujama diskriminācija; aicina Komisiju pastiprināt centienus uzlabot sieviešu pārstāvību politikā un ekonomikā, uzlabot datu vākšanu par sieviešu līdzdalību un pievērsties dzimumu nevienlīdzības jautājumam plassaziņas līdzekļos, veicinot paraugprakses apmaiņu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | šajā sakarībā atgādina, ka vīriešu un sieviešu līdztiesību var sasniegt, tikai taisnīgi pārdalot apmaksāto un neapmaksāto darbu; atzīst, ka sieviešu un meiteņu pamattiesību ievērošanu var garantēt, tikai turpinot viņu iespēcināšanu ekonomikā, politikā un sociālajā jomā un paplašinot viņu pārstāvību un iekļautību; atzīmē, ka pēdējos gados ir radušās pret dzimumu līdztiesību vērstas kustības, kas apdraud līdzšinējos sasniegumus sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

73.

| 74. | atgādina, ka nabadzība vecumdienās ir īpaši satraucoša sieviešu gadījumā, ņemot vērā joprojām pastāvošo vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību, kas rada sieviešu un vīriešu pensiju atšķirību; aicina dalībvalstis sagatavot atbilstīgas politikas programmas gados vecāku sieviešu atbalstam un novērst uz dzimumu balstīto darba samaksas atšķirību strukturālos cēloņus; uzsver kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu izšķirošo lomu nabadzības, it sevišķi sieviešu nabadzības, apkarošanā; |
| --- | --- |

74.

| 75. | norāda, ka mājsaimniecībās nodarbinātās personas galvenokārt ir sievietes, un aicina dalībvalstis paātrināt SDO Konvencijas par mājsaimniecībās nodarbinātajām personām ratificēšanas un īstenošanas procesu pēc Padomes Lēmuma 2014/51/ES pieņemšanas un kā pienācīgu darba apstākļu nodrošināšanas būtisku instrumentu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | aicina Komisiju veikt pasākumus, kas apmierina māšu un tēvu vajadzības attiecībā uz atvaļinājumu veidiem, proti, maternitātes, paternitātes, bērna kopšanas un aprūpētāju atvaļinājumu; aicina veikt konkrētas darbības, lai tālāk nostiprinātu tiesības uz paternitātes atvaļinājumu; norāda uz Komisijas ceļvedī “Jauns sākums to darba un privātās dzīves līdzsvara problēmu risināšanai, ar kurām saskaras strādājošās ģimenes” pausto ierosinājumu ieviest aprūpētāju atvaļinājumu; sagaida turpmāku Komisijas rīcību pēc priekšlikuma par maternitātes atvaļinājumu atsaukšanas; |
| --- | --- |

76.

| 77. | uzsver riskus, kas saistīti ar to, ka pastāv iespēja, ka internets un sociālie plašsaziņas līdzekļi un cita veida tehnoloģijas izmanto tam, lai kontrolētu, apdraudētu un pazemotu sievietes, un uzsver, cik svarīgas ir informācijas kampaņas šajā jomā; |
| --- | --- |

77.

| 78. | aicina Komisiju, lai iedarbīgāk veicinātu dzimumu līdztiesību, ieviest integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai visās politikas izstrādes jomās un visos tiesību aktu priekšlikumos, tai skaitā novērtējumos par pamattiesību ievērošanu un dialogos cita starpā ar ES kandidātvalstīm kā kritēriju sistemātiski ietverot ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējumus; |
| --- | --- |

78.

| 79. | atzīst, ka sieviešu seksuālā un reproduktīvā veselība un tiesības šajā jomā ir saistīta ar daudziem cilvēktiesību paveidiem, tostarp tiesībām uz dzīvību, tiesībām netikt pakļautam spīdzināšanai, tiesībām uz veselību, tiesībām uz privātumu, tiesībām uz izglītību, kā arī ar diskriminācijas aizliegumu uzsver, ka dalībvalstīm ir pienākums respektēt, aizsargāt un īstenot sieviešu un meiteņu tiesības seksuālās un reproduktīvās veselības jomā bez spiediena izdarīšanas, diskriminācijas un vardarbības; tāpēc uzsver, ka personām ar invaliditāti tieši tāpat kā visiem citiem ir tiesības izmantot visas savas pamattiesības; |
| --- | --- |

79.

| 80. | aicina ES un dalībvalstis atzīt pamattiesības uz profilaktisko veselības aprūpi; uzstāj, ka Savienībai ir būtiska nozīme informētības uzlabošanā un paraugprakses sekmēšanā šajā jautājumā, tostarp saistībā ar ES Veselības aprūpes stratēģiju, vienlaikus respektējot dalībvalstu kompetenci, ņemot vērā, ka veselība ir viena no pamata cilvēktiesībām, kam ir svarīga nozīme arī citu cilvēktiesību izmantošanā; šajā sakarībā atgādina, ka ļoti svarīga nozīme ir ES iekšējās politikas un ārpolitikas cilvēktiesību jomā saskaņotībai un konsekvencei; |
| --- | --- |

80.

| 81. | atzīst, ka atteikums nodrošināt dzīvību glābjošu seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu, tostarp abortu dzīvības glābšanai, ir nopietns cilvēktiesību pārkāpums; |
| --- | --- |

81.

| 82. | nosoda jebkuru komerciālās surogācijas prakses veidu; |
| --- | --- |

82.

Bērni

| 83. | ar bažām norāda, ka bērnu nabadzības līmenis ES joprojām ir augsts un pieaug un nepilngadīgo skaitu, kuri dzīvo nabadzībā; norāda, ka ieguldījumu veikšana bērnu labklājībā un viņu glābšana no nabadzības ir ne tikai morāls pienākums, bet arī sociāla un ekonomiska prioritāte; mudina ES un dalībvalstis sākt īstenot programmas, kurās īpaša uzmanība būtu pievērsta bērnu labklājībai un veselīgai attīstībai; aicina dalībvalstis pastiprināt centienus izskaust bērnu nabadzību nu sociālo atstumtību, efektīvi īstenojot Eiropas Komisijas ieteikumu “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana”, pieņemot integrētas stratēģijas, lai atbalstītu piekļuvi atbilstošiem resursiem, nodrošinātu piekļuvi cenu ziņā pieejamiem, kvalitatīviem pakalpojumiem; aicina Komisiju veikt papildu pasākumus, lai uzraudzītu ieteikuma īstenošanu; aicina izstrādāt politikas virzienus un programmas, kuru mērķis ir cīnīties ar nepilngadīgo vidū aizvien izplatītāko izglītības trūkumu, lai veicinātu viņu sociālo iekļautību; aicina Komisiju apsvērt bērniem paredzētas garantijas pieņemšanu, lai apkarotu bērnu nabadzību un sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

83.

| 84. | nosoda jebkāda veida pret bērniem vērstu diskrimināciju un atzinīgi vērtē faktu, ka Eiropas Padome ir pieņēmusi Bērna tiesību stratēģiju (2016.–2021.) un jo īpaši tās uzsvaru uz vajadzību apkarot diskrimināciju, kas tiek vērsta pret bērniem ar invaliditāti, migrācijas skartiem bērniem, romu bērniem, kā arī LGBTI bērniem; aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot kopīgu rīcību, lai izskaustu bērnu diskrimināciju; jo īpaši prasa, lai dalībvalstis un Komisija nepārprotami uzskatītu bērnus par prioritāti, plānojot un īstenojot reģionālos un kohēzijas politikas virzienus, piemēram, Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā, ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām un ES līdztiesības un diskriminācijas izskaušanas politiku; atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt un veicināt romu bērnu vienlīdzīgu pieeju veselības aprūpei, cilvēka cienīgiem mājokļiem un izglītībai; |
| --- | --- |

84.

| 85. | mudina visas dalībvalstis īstenot sabiedrības izglītības un informētības uzlabošanas kampaņas par bērnu tiesībām uz aizsardzību un pozitīvu, nevardarbīgu attiecību veicināšanu ar bērniem; |
| --- | --- |

85.

| 86. | stingri nosoda visu veidu vardarbību un bērnu ļaunprātīgu viktimizāciju visos līmeņos, sākot no mājām, skolām, sabiedriskām vietām un nepilngadīgo aizturēšanas centros; aicina dalībvalstis veikt piemērotus pasākumus, lai novērstu un aizsargātu bērnus no visu veidu fiziskas un psiholoģiskas vardarbības, tostarp no fiziskiem un seksuāliem pārdarījumiem, seksuālo izmantošanu, bērnu darbu, piespiedu laulībām, goda aizstāvēšanas slepkavībām, sieviešu dzimumorgānu kropļošanas un bērnu vervēšanas armijā; uzsver, cik svarīgi ir iekļaut formālus noteikumus, lai aizliegtu miesassodus pret bērniem un par šādiem sodiem noteiktu sankcijas, un mudina Komisiju pastiprināt dalībvalstu savstarpēju mācīšanos par to, kā vislabāk risināt problēmu par aizskarošu attieksmi skolā, ņemot vērā neaizsargātas bērnu grupas; |
| --- | --- |

86.

| 87. | prasa bērnu aizsardzībā īstenot uz bērna interesēm un viņa vai viņas pamattiesību pilnīgu ievērošanu balstītu vairākposmu sistēmu; uzsver, ka šai sistēmai nevajadzētu būt veidotai tā, lai mērķis ir vecāku un aprūpētāju sodīšana, bet gan skaidra vēstījuma paušana, ka ir nepieņemama un atbilstīgi tiesību aktam sodāma jebkāda veida fiziska un emocionāla vardarbība pret bērnu, bet nošķiršana no ģimenes būtu galējais līdzeklis; atgādina, ka valsts nodrošināta bērnu aprūpe vienmēr izmaksā vairāk nekā atbilstīgs un mērķtiecīgs atbalsts nabadzībā dzīvojošām ģimenēm; atkārtoti aicina Komisiju pieņemt jaunu Eiropas stratēģiju par bērna tiesībām; |
| --- | --- |

87.

| 88. | prasa īstenot bērniem labvēlīgu nepilngadīgiem paredzētu tiesu sistēmu, kurā bērni saprot savas tiesības un savu lomu, ja viņi ir iesaistīti kā cietušie, liecinieki vai iespējamie pārkāpēji; prasa pieņemt īpašus pasākumus gan kriminālprocesos, gan civilprocesos, lai aizsargātu bērnus no nevajadzīga stresa, iebiedēšanas un atkārtotas viktimizācijas, ņemot vērā Direktīvu (ES) 2016/800 par procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā; |
| --- | --- |

88.

| 89. | prasa, lai visā ES jebkurā diennakts laikā visas nedēļas dienas (24/7) būtu pieejama ārkārtas palīdzības līnija bērniem “116” un lai būtu iespējams izmantot anonimizētas tērzēšanas līnijas internetā, jo tās ir daudz ērtākas bērniem, kuri pakļauti stresam, un tās būtu jāveido kā vienota sistēma Eiropas Savienībā, izmantojot oficiālās un minoritāšu valodas; aicina dalībvalstis atbalstīt Eiropas vienoto tālruņa numuru 116111, kas ir paredzēts palīdzības līnijām bērniem, stiprinot ārkārtas palīdzības līniju un tērzēšanas līniju spējas un Eiropas tīklus, kā arī piešķirot pietiekamu finansējumu; |
| --- | --- |

89.

| 90. | uzsver, ka būtu jāuzlabo bērnu aizsardzība digitālajā pasaulē, ņemot vērā apstākli, ka palielinās seksuālās izmantošanas gadījumi, kad pārkāpēji izmanto internetu kontakta nodibināšanai, un aicina šajā saistībā turpināt sadarbību starp publisko un privāto sektoru, jo īpaši prasot privātajam sektoram uzņemties kopīgu atbildību par to, lai atturētos no agresīvas reklāmas bērniem un aizsargāt vinus no maldinošām reklāmām; mudina iesaistītos dalībniekus sekot priekšzīmīgiem paraugiem attiecībā uz profilakses un sūdzību mehānismiem tiešsaistes sociālajos plašsaziņas līdzekļos un tos ieviest visā ES; turklāt uzskata, ka bērni būtu pienācīgi jāinformē par potenciālajiem riskiem attiecībā uz internetu, jo īpaši saistībā ar personas datu norādīšanu tiešsaistē, piemēram, jāizmanto informēšanas kampaņas un skolu programmas; uzsver, ka būtu jāaizliedz bērnu profilēšana tiešsaistē; atbalsta centienus sasniegt Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas reformas vērienīgus un efektīvus rezultātus, jo īpaši attiecībā uz bērnu aizsardzību digitālajā vidē; aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai cīnītos pret iebiedēšanu tiešsaistē; |
| --- | --- |

90.

| 91. | aicina izstrādāt pasākumu plānu attiecībā uz bērnu tiesību aizsardzību tiešsaistē un bezsaistē kibertelpā un atgādina, ka cīņā pret kibernoziedzību tiesībaizsardzības iestādēm īpaša uzmanība jāpievērš noziegumiem pret bērniem; šajā sakarībā uzsver, ka jāstiprina tiesu iestāžu un policijas sadarbību starp dalībvalstīm un ar Eiropolu un tā Eiropas Kibernoziedzības centru (EC3), lai novērstu un apkarotu kibernoziedzību, un jo īpaši bērnu seksuālu izmantošanu tiešsaistē; |
| --- | --- |

91.

| 92. | prasa, lai dalībvalstis īstenotu Direktīvu 2011/93/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu; aicina gan valsts, gan ES līmeņa tiesībaizsardzības iestādes veikt ieguldījumus jaunās tehnoloģijās, lai apkarotu noziegumus tumšajā tīmeklī (“dark web”) un dziļajā tīmeklī (“deep web”); uzsver, ka Eurojust un Eiropolam ir jāpiešķir pienācīgi resursi, lai uzlabotu upuru identifikāciju, apkarotu organizētus seksuālo varmāku tīklus un paātrinātu ar bērnu ļaunprātīgu izmantošanu saistītu materiālu atklāšanu, analīzi un nodošanu izskatīšanai tiešsaistē un bezsaistē; |
| --- | --- |

92.

| 93. | uzskata, ka integrācijas politikai būtu stingri jākoncentrējas uz bērniem, jo bērni veido tiltu kopīgai izpratnei starp kultūrām un sabiedrībām; |
| --- | --- |

93.

| 94. | atgādinot, ka saskaņā ar Komisijas 2016. gada ziņojumu par progresu, kas panākts cīņā pret cilvēku tirdzniecību, vismaz 15 % no reģistrētajām cietušajām personām ir bērni, mudina dalībvalstis nekavējoties rīkoties, reaģējot uz Eiropola paziņojumu, ka 2015. gadā ES ir pazuduši ne mazāk kā 10 000 nepavadītu bēgļu un migrantu bērnu; prasa, lai dalībvalstis un ES aģentūras stiprinātu centienus pārrobežu sadarbībā, informācijas apmaiņā un kopīgā izmeklēšanā, lai spētu apkarot bērnu tirdzniecību, organizēto pārrobežu noziedzību, seksuālo vardarbību un citus ekspluatācijas veidus un aizsargātu bērnus; prasa, lai dalībvalstis un Eiropas aģentūras paātrinātu kvalificētu aizbildņu iecelšanu nepavadītiem bērniem un nodrošinātu, ka vienmēr tiek ņemtas vērā bērna intereses; aicina dalībvalstis bērniem draudzīgā veidā veikt bērnu reģistrāciju un identifikāciju, lai nodrošinātu viņu iekļaušanu valsts bērnu aizsardzības sistēmā tādējādi un novērstu viņu pazušanu; iesaka pastiprināt pašreizējos pazudušu bērnu meklēšanas instrumentus, tostarp Eiropas palīdzības tālruņa līnijas ziņošanai par pazudušiem bērniem; aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā izmantot Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras speciālās zināšanas, lai uzlabotu bērnu aizsardzību un neaizsargātu cilvēku aizsardzību pašreizējā migrācijas situācijā, jo īpaši karstajos punktos; atgādina, ka bērnu tiesību aizsardzība un bērna intereses ir jāņem vērā un jāvērtē visās ES politikas jomās un darbībās, tostarp migrācijas un patvēruma jomā; |
| --- | --- |

94.

| 95. | mudina dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību programmām, kuru galvenais mērķis ir atturēt jauniešus no mācību priekšlaicīgas pārtraukšanas, un izmēģināt un izplatīt labu praksi šajā jomā; |
| --- | --- |

95.

Minoritāšu tiesības

| 96. | uzsver, ka minoritātes, kas gadsimtiem ilgi ir sadzīvojušas ar Eiropas vairākuma sabiedrībām vai dzīvojušas līdzās tām, ES vēl aizvien saskaras ar diskrimināciju; uzskata, ka šo problēmu var atrisināt, ieviešot minimālos standartus minoritāšu tiesību aizsardzībai un nodrošinot izglītību par kultūru daudzveidību un iecietību, jo Eiropas mantojuma saglabāšana rada pievienoto vērtību daudzveidībai; |
| --- | --- |

96.

| 97. | uzsver, ka minoritāšu kopienām ir īpašas vajadzības un ka ekonomikas, sociālajā, politiskajā un kultūras dzīves jomā būtu jāveicina to pilnīga līdztiesība; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt pie minoritātēm piederošo personu pamattiesību un pamatbrīvību ievērošanu un veicināšanu; |
| --- | --- |

97.

| 98. | pauž bažas, ka šīs grupas saskaras ar šķēršļiem, izmantojot savas tiesības uz īpašumu, piekļuvi tiesu iestādēm un sabiedriskajiem pakalpojumiem, izglītībai, veselības aprūpei, sociālajiem pakalpojumiem, kā arī īstenojot savas kultūras tiesības, kas var tikt ierobežotas; aicina dalībvalstis veikt pasākumus tādu administratīvo un finansiālo šķēršļu likvidēšanai, kas varētu kaitēt valodu daudzveidībai Eiropas un valstu līmenī; |
| --- | --- |

98.

| 99. | aicina Komisiju izveidot politiskus standartus minoritāšu aizsardzībai, jo šo grupu aizsardzība ir iekļauta Kopenhāgenas kritērijos un attiecas kā uz kandidātvalstīm, tā uz dalībvalstīm; aicina dalībvalstis nodrošināt, lai to juridiskās sistēmas garantētu, ka pie minoritātēm piederošas personas netiek diskriminētas, kā arī pieņemt un īstenot mērķtiecīgus aizsardzības pasākumus, kas balstīti uz attiecīgajām starptautiskajām normām; |
| --- | --- |

99.

| 100. | mudina dalībvalstis apmainīties ar labu praksi un piemērot izmēģinātus un pārbaudītus risinājumus Eiropas Savienības minoritāšu problēmām; norāda, ka reģionālajām un pašvaldību iestādēm ES var būt nozīmīga loma minoritāšu aizsardzībā, un uzskata, ka administratīva reorganizācija nedrīkst atstāt negatīvu ietekmi uz minoritātēm; |
| --- | --- |

100.

| 101. | aicina Pamattiesību aģentūru turpināt ziņot par diskrimināciju, kuras pamatā ir piederība minoritātei, un arī turpmāk vākt datus par šādu diskrimināciju; |
| --- | --- |

101.

| 102. | mudina dalībvalstis, kuras vēl nav ratificējušas Vispārējo konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību un Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu hartu, bez kavēšanās to izdarīt; atgādina arī par vajadzību ievērot EDSO ietvaros izstrādātos principus; |
| --- | --- |

102.

| 103. | mudina dalībvalstis pilnībā ņemt vēra minoritāšu tiesību perspektīvu un nodrošināt tiesības izmantot minoritāšu valodas, kā arī aizsargāt valodu daudzveidību Savienībā; aicina Komisiju stiprināt tās plānu par atbalstu reģionālo valodu mācīšanai un izmantošanai, kam var būt potenciāls ar valodas lietojumu saistītās diskriminācijas novēršanai ES; |
| --- | --- |

103.

| 104. | aicina ES īstenot PACE Rezolūciju Nr. 1985(2014) par nacionālo minoritāšu stāvokli un tiesībām Eiropā, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu; uzsver, ka visiem palīdzības dienesta tālruņiem un oficiālajām palīdzības līnijām, kas darbojas dalībvalstīs, vajadzētu būt pieejamām ne tikai konkrētās valsts oficiālajās valodās, bet arī tās mazākumtautību valodās un lielākajās ES valodās, izmantojot zvanu pāradresāciju; |
| --- | --- |

104.

Cilvēku ar invaliditāti tiesības

| 105. | atzinīgi vērtē noslēguma apsvērumus par to, kas ES panākts, īstenojot ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD), un aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot šos ieteikumus kā iespēju rādīt pozitīvu piemēru, pēc iespējas ātri nodrošinot efektīvu un pilnīgu to īstenošanu; |
| --- | --- |

105.

| 106. | uzsver, ka personām ar invaliditāti ir tādas pašas tiesības izmantot savas pamattiesības kā citiem, tostarp neatņemamas tiesības uz cieņu, veselību un ģimeni, neatkarīgu dzīvi, autonomiju un pilnvērtīgu sociālo integrāciju, piekļuvi tiesu iestādēm, precēm un pakalpojumiem, tiesības balsot un patērētāju tiesības, kā to paredz CRPD; aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka visas personas ar invaliditāti var īstenot visas savas tiesības, kas nostiprinātas Līgumos un ES tiesību aktos; norāda, ka vēl nav pilnībā guvusi atbalstu uz cilvēktiesībām balstīta pieeja invaliditātei, kā rezultātā ES vēl aizvien tiek diskriminēti cilvēki ar invaliditāti, un mudina ES un tās dalībvalstis pastiprināt centienus, lai pielāgotu tiesisko regulējumu CRPD prasībām un efektīvi iekļautu cilvēkus ar invaliditāti sabiedrībā; |
| --- | --- |

106.

| 107. | aicina dalībvalstis pieņemt stratēģijas, lai personām ar invaliditāti nodrošinātu efektīvu piekļuvi darba tirgum; pauž nožēlu, ka daļa ES līdzekļi, kas pieejami cilvēku ar invaliditāti integrācijai, vēl aizvien šim mērķim nav pilnībā izmantoti; aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt līdzekļu izmantošanu un vajadzības gadījumā rīkoties; |
| --- | --- |

107.

| 108. | atgādina, ka personām ar intelektuālu un psihosociālu invaliditāti ir īpaši grūti īstenot savas pamattiesības, un aicina dalībvalstis un reģionālās un pašvaldību iestādes pastiprināt centienus viņu autonomijas un iekļaušanas līdzvērtīgi pārējiem veicināšanai; |
| --- | --- |

108.

| 109. | norāda, ka sievietes un bērni ar invaliditāti nesamērīgi saskaras ar dažādiem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp liegumu piekļūt pamatpakalpojumiem, piemēram, izglītībai un veselības aprūpei vai ievietošanu iestādēs šķirti no viņu ģimenēm un kopienām, un viņiem ir lielāks risks kļūt par vardarbības, seksuālās vardarbības, ekspluatācijas un cita veida sliktas izturēšanās un izmantošanas upuriem; uzsver, ka ir vajadzīgi visaptveroši un dzimumu vērā ņemoši ES, dalībvalstu, reģionālo un vietējo pašvaldības iestāžu politikas pasākumi, lai nodrošinātu pilnīgu ANO Konvencijas par bērna tiesībām saistībā ar Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRDP) īstenošanu; |
| --- | --- |

109.

| 110. | mudina dalībvalstis vietējās kopienās izveidot atbalsta pakalpojumus bērniem ar invaliditāti un šādu bērnu ģimenēm, veicināt aprūpes deinstitucionalizāciju un nodrošināt šādiem bēriem iekļaujošu izglītības sistēmu; |
| --- | --- |

110.

| 111. | mudina dalībvalstis nodrošināt, ka neatliekamās palīdzības dienesta līnija 112 ir pilnībā pieejama personām ar invaliditāti un, rīkojot izpratnes veidošanas kampaņas, popularizēt šo līniju; |
| --- | --- |

111.

| 112. | aicina ES, dalībvalstis un reģionālās un pašvaldību iestādes piešķirt pietiekamus finanšu resursus un cilvēkresursus saskaņā ar CRPD 33. panta 2. punktu izveidotajiem pārraudzības satvariem, lai tie varētu pildīt savas funkcijas, un garantēt to neatkarību, nodrošinot, ka to sastāvā un darbībā tiek ņemti vērā Parīzes principi par valsts cilvēktiesību organizāciju darbību; |
| --- | --- |

112.

| 113. | aicina dalībvalstis un reģionālās un pašvaldību iestādes nodrošināt personu ar invaliditāti reālu līdzdalību un vārda brīvību sabiedriskajā dzīvē; norāda, ka šādi centieni būtu jāatbalsta, nodrošinot subtitru, surdotulkojumu, dokumentus Braila rakstā un viegli lasāmos formātos; prasa, lai dalībvalstis nodrošinātu pieejamus risinājumus bēgļiem ar invaliditāti; uzsver īpašos riskus, ar kuriem saskaras bēgļi, migranti un patvēruma meklētāji ar invaliditāti, kuriem nav piekļuves informācijai un saziņai pieejamos formātos un kuri var tikt aizturēti apstākļos, kuros netiek nodrošināts atbilstošs atbalsts un pienācīgi dzīvesvietas apstākļi; |
| --- | --- |

113.

Veci cilvēki

| 114. | norāda, ka aktīvas vecumdienas un paaudžu solidaritāte ir svarīgi jautājumi, kuros situāciju iespējams uzlabot, īstenojot uz cilvēktiesībām balstītu pieeju, jo tās atspoguļo vienas no dziļākajām ekonomiskajām un sociālajām pārmaiņām, ar kurām saskaras attīstītās valstis; aicina dalībvalstis stimulēt un palielināt vecu cilvēku aktīvu dalību darba tirgū, īstenojot sociālas un ekonomiskas iniciatīvas cīņai pret sociālo atstumtību, kā arī nodrošināt viņiem viegli pieejamus veselības aprūpes pakalpojumus; |
| --- | --- |

114.

| 115. | uzsver, ka diskriminācija vecuma dēļ mūsdienu sabiedrībā ir plaši izplatīta un bieži vien sastopama apvienojumā ar cita veida diskrimināciju, piemēram, diskrimināciju, kas balstīta uz rasi vai etnisko piederību, reliģiju, invaliditāti, veselības vai sociālekonomisko stāvokli, dzimumidentitāti un seksuālo orientāciju; aicina dalībvalstis veikt pasākumus, kuru mērķis ir vecu cilvēku reintegrēšana sabiedrības dzīvē, lai cīnītos pret viņu izolāciju; |
| --- | --- |

115.

| 116. | aicina ES un dalībvalstis aktīvi piedalīties ANO beztermiņa darba grupā novecošanas jautājumos un pastiprināt centienus aizsargāt veco cilvēku tiesības; |
| --- | --- |

116.

Romu tiesības

| 117. | norāda, ka personām, kas pieder pie romu minoritātes, ir tiesības uz pārvietošanās brīvību, un aicina dalībvalstis un reģionālās un pašvaldības iestādes aizsargāt šīs tiesības un neplānot pārvietošanas politiku, kas balstīta uz etniskiem iemesliem; pauž bažas par to, ka pie romu minoritātes piederošas personas daudzās dalībvalstīs ir nesamērīgi pakļautas piespiedu izlikšanai no mājvietas; |
| --- | --- |

117.

| 118. | pauž nožēlu, ka romi aizvien saskaras ar antičigānismu, kā arī sistemātisku un iestāžu īstenotu rasismu, un atgādina, ka romu diskriminācija tādās jomās kā nodarbinātība, mājoklis, izglītība, veselības aprūpe, tiesu iestāžu pieejamība u.c. ir nepieņemama un kaitē ES sabiedrībai; tāpēc aicina dalībvalstis un reģionālās un pašvaldību iestādes, ņemot vērā Komisijas ziņojumu par to, kā tiek īstenota ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām (2015), pilnībā un bez kavēšanās īstenot savas nacionālās stratēģijas romu jautājumos un ieviest konkrētus pasākumus, lai apkarotu romu rasistisko diskrimināciju saskaņā ar Rasu vienlīdzības direktīvas noteikumiem un ECTK un lai apkarotu antičigānismu saskaņā ar Pamatlēmumu par rasismu un ksenofobiju; |
| --- | --- |

118.

| 119. | atgādina par ES Tiesas judikatūru, kas apliecina, ka Direktīvā 2000/43/EK paredzētais vienlīdzīgas attieksmes princips attiecas uz personām, kas, lai arī pašas nepieder pie attiecīgās rases vai etniskās grupas, cieš no mazāk labvēlīgas attieksmes vai atrodas nelabvēlīgākā situācijā kādu no direktīvā uzskaitītajiem iemesliem dēļ; |
| --- | --- |

119.

| 120. | aicina Komisiju iekļaut diskriminācijas uzraudzības procedūras visās jomās, īpaši izglītībā, nodarbinātībā, mājokļa un veselības aprūpes jomā, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai visas programmas tiktu īstenotas tā, ka tiek samazināta plaista starp romiem un pārējo sabiedrību; turklāt mudina Komisiju vērsties pret tām dalībvalstīm, kas sekmē vai pieļauj institucionālu diskrimināciju un segregāciju; |
| --- | --- |

120.

| 121. | nosoda romu bērnu segregāciju skolās, kas ārkārtīgi negatīvā veidā ietekmē šo bērnu izredzes vēlāk dzīvē; atbalsta Komisijas rīcību šādas prakses apkarošanai, uzsākot pārkāpuma procedūras, un aicina dalībvalstis veikt efektīvus pasākumus, lai izskaustu segregāciju skolās, un izstrādāt romu bērnu integrācijas pasākumu plānus; |
| --- | --- |

121.

| 122. | aicina dalībvalstis un Komisiju uzlabot savas stratēģijas romu un nabadzīgo kopienu iekļautības veicināšanai, padarot tās plašāk piemērojamas, lai tās aptvertu 80 miljonus iedzīvotāju; aicina arī stiprināt Eiropas Komisijas darba grupu romu jautājumos un valsts kontaktpunktus, izveidot reģionālos un vietējos kontaktpunktus, reģionālās romu platformas un pārveidot Eiropas romu platformu par tiešsaistes politikas izstrādes forumu; aicina Pamattiesību aģentūru turpināt datu apkopošanu par romu situāciju, kā arī izstrādāt un ierosināt romu integrācijas rādītāju “paneli”, kas sniegtu iespēju sekot līdzi progresam šajā jomā; aicina dalībvalstis atzīmēt 2. augustu kā Eiropas romu holokausta atceres dienu; |
| --- | --- |

122.

LGBTI tiesības

| 123. | nosoda jebkāda veida diskriminācija un vardarbība, kuras pamatā ir seksuālā orientācija un dzimumidentitāte; mudina Komisiju nākt klajā ar darbības programmu, kas nodrošinātu visiem iedzīvotājiem vienādas tiesības un iespējas un vienlaikus respektētu dalībvalstu kompetenci, kā arī raudzīties, lai tiktu pareizi transponēti un īstenoti ES tiesību akti, kas attiecas uz LGBTI; šajā ziņā atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir izveidojusi tādu darbību sarakstu, ar kurām tiktu veicināta LGBTI līdztiesība, tostarp Komisijas komunikācijas kampaņu cīņai pret stereotipiem un LGBTI pieņemšanai sabiedrībā; mudina Komisiju un dalībvalstis cieši sadarboties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas darbojas ar LGBTI personu tiesību jautājumiem; norāda, ka Pamattiesību aģentūras veiktā izpēte apliecina, ka publiskās amatpersonas ES tiesību aktus un politiku uzskata par galveno virzītājspēku, kas atbalsta valstu centienus veicināt LGBTI personu līdztiesību; |
| --- | --- |

123.

| 124. | pauž nožēlu par to, ka LGBTI personas saskaras ar iebiedēšanu un aizskaršanu, kas sākas jau skolā, un piedzīvo diskrimināciju dažādās dzīves jomās, tostarp darba vietā; aicina dalībvalstis veltīt īpašu uzmanību homofobijai sportā, jaunām LGBTI personām, kā arī aizskaršanai skolās; mudina dalībvalstis atbalstīt arodbiedrību un darba devēju organizāciju centienus pieņemt daudzveidību atbalstošus un pret diskrimināciju vērstus politikas virzienus, galveno uzmanību pievēršot LGBTI jautājumiem; |
| --- | --- |

124.

| 125. | atgādina par Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru LGBTI tiesību jomā; atzinīgi vērtē to, ka aizvien lielāks skaits dalībvalstu jau ir veikušas pasākumus, kas veicina LGBTI tiesību popularizēšanu un labāku aizsardzību, un ir pieņēmušas jaunas dzimuma atzīšanas procedūras, lai tiktu ievērotas šo personu pamattiesības; aicina Komisiju apkopot datus par cilvēktiesību pārkāpumiem, ar kuriem saskaras LGBTI, un dalīties ar dalībvalstīm labas prakses piemēros attiecībā uz šo personu pamattiesību aizsardzību, mudina dalībvalstis pilnībā informēt LGBTI par viņu tiesībām un apmainīties ar labu praksi šai jomā; nosoda medicīniskus paņēmienus, ar kuriem tiek pārkāptas transpersonu un interseksuāļu pamattiesības; |
| --- | --- |

125.

| 126. | norāda, ka transpersonas vairumā dalībvalstu joprojām tiek uzskatītas par garīgi slimām personām, un aicina dalībvalstis pārskatīt savus garīgās veselības aprūpes moduļus un izstrādāt atšķirīgus, no aizspriedumiem brīvus piekļuves moduļus, nodrošinot, lai visām transpersonām joprojām būtu pieejama medicīniski nepieciešamā ārstēšana; norāda, ka piespiedu sterilizācija ir pamattiesību pārkāpums; atzinīgi vērtē to, ka vairākas dalībvalstis nesen pieņēma jaunas juridiskās dzimuma atzīšanas procedūras, kas nodrošina lielāku cieņu pret transpersonu pamattiesībām; |
| --- | --- |

126.

| 127. | atzinīgi vērtē Komisijas izrādīto iniciatīvu, strādājot pie tā, lai, pārskatot Pasaules Veselības organizācijas Starptautisko slimību klasifikatoru, transpersonas identitāte tiktu izņemta no pataloģiju kategorijas; aicina Komisiju pastiprināt centienus, lai nepieļautu, ka bioloģiskā dzimuma nepieņemšana bērnībā kļūst par jaunu Starptautiskajā slimību klasifikatorā iekļautu diagnozi; |
| --- | --- |

127.

| 128. | uzskata, ka ir lielāka iespēja, ka tiks aizsargātas LGBT pamattiesības, ja šīm personām būs pieejamas tādi tiesību institūti kā faktiska kopdzīve, reģistrētas partnerattiecības un laulība; atzinīgi vērtē to, ka 18 dalībvalstis pašreiz nodrošina šīs iespējas, un aicina arī pārējās dalībvalstis apsvērt šādu rīcību; |
| --- | --- |

128.

| 129. | aicina Komisiju ierosināt priekšlikumu par visu personu, pāru un ģimeņu civilstāvokli apliecinošu dokumentu (tostarp laulību un reģistrētu partnerattiecību noslēgšanas, likumīgas dzimuma maiņas gadījumā iegūtu dokumentu, kā arī adopcijas un dzimšanas apliecību) spēkā esamības pilnīgu savstarpēju atzīšanu visā ES, kā arī šo dokumentu brīvu apriti ES, tostarp saistībā ar juridisku dzimuma atzīšanu, lai ierobežotu diskriminējošus juridiskos un administratīvos šķēršļus, kas skar iedzīvotājus, kuri īsteno savas tiesības brīvi pārvietoties; |
| --- | --- |

129.

Pilsonība

| 130. | ar lielām bažām norāda uz pieaugošo eiroskepticismu un vardarbīgu politisko uzskatu paušanu un tādēļ aicina ES un tās dalībvalstis stiprināt pilsoņu, sevišķi jauniešu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju, dalību ar ES saistītu jautājumu apspriešanā, lai eiropieši, izmantojot demokrātiskus kanālus, paustu savas bažas un viedokļus; |
| --- | --- |

130.

| 131. | uzskata, ka ir nepieciešams samazināt administratīvo slogu līdzdalībai sabiedriskajā dzīvē un sekmēt e-pārvaldību visā ES, un aicina uzlabot tādu mehānismu efektivitāti kā, piemēram, pilsoņu iniciatīva; |
| --- | --- |

131.

| 132. | mudina attīstīt e-apspriedes un izmantot tās kā pilsoņu tiešās līdzdalības instrumentu, kas ļautu apkopot zināšanas par to, ko iedzīvotāji sagaida no valdībām un valsts pārvaldes; uzskata, ka ir jālikvidē procesuālie un valodas šķēršļi, kas attur pilsonisko sabiedrību no piedalīšanās valsts iestāžu lēmumu pieņemšanas procesos visos pārvaldības līmeņos; uzsver, ka ir vajadzīga pārredzamība ne tikai iestāžu lēmumu pieņemšanas procesā, bet arī uzraugot to jautājumu izskatīšanu, kas saistīti ar valsts iestāžu sniegtajiem pakalpojumiem; uzsver, ka ir jāveicina šādu pakalpojumu sniegšana, izmantojot pieejamus digitālos plašsaziņas līdzekļus; atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi uzlabot informētību par Pamattiesību hartu; |
| --- | --- |

132.

| 133. | norāda, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp brīvprātīgajam, reliģisko organizāciju veiktajam un jauniešu darbam, ir būtiska nozīme sociālajā un pilsoniskajā līdzdalībā, un aicina ES, dalībvalstis un reģionālās un vietējās pašpārvaldes atbalstīt un veicināt šādu darbu; aicina dalībvalstis un ES ievērot pulcēšanās un biedrošanās brīvību kā daļu no Eiropas Savienības Pamattiesību hartas; |
| --- | --- |

133.

| 134. | uzskata, ka pilsoniskā izglītība un starpkultūru dialogs uzlabo iedzīvotāju izpratni par sociālās un politiskās līdzdalības nozīmi, savukārt izglītība cilvēktiesību jomā veicina savu tiesību apzināšanos un māca cienīt citu personu tiesības; aicina dalībvalstis izstrādāt valsts rīcības plānus izglītībai pamattiesību jomā, ietverot ES ieguldījumu pamattiesību satvara izstrādē, un īstenot Eiropas Padomes Hartu par demokrātiskas pilsonības izglītību un izglītību cilvēktiesību jomā; aicina reģionālās un vietējās pašpārvaldes aktīvi iesaistīties minētajās darbībās; |
| --- | --- |

134.

| 135. | ar bažām norāda, ka joprojām ir jāpieliek lielas pūles, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus attiecībā uz nabadzību un sociālo atstumtību; aicina dalībvalstis atrast pareizus politikas virzienus, tostarp nodarbinātības aktivizēšanu un piekļuvi augstas kvalitātes pakalpojumiem un izglītībai; mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka to sociālā un nodarbinātības politika nepieļauj diskrimināciju mājsaimniecības lieluma un sastāva dēļ; |
| --- | --- |

135.

Digitālās tiesības

| 136. | atgādina, ka visiem ir tiesības uz privātumu un viņu personas datu aizsardzību, tostarp tiesības piekļūt datiem, kas par viņiem ievākti, un tiesības likt personas datus labot; uzsver, ka visiem tiesības noteikt, kā notiek darbības ar viņu personas datiem, jo īpaši visiem ir ekskluzīvās tiesības lemt par savu personas datu izmantošanu un izplatīšanu; uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm ir jāīsteno pasākumi, kas ļautu ikvienam iedzīvotājam iegūt saturu, kas potenciāli var kaitēt viņa cieņai vai reputācijai, vienlaikus respektējot vārda un informācijas brīvību, kā arī ievērojot attiecīgos tiesību aktus un tiesu judikatūru; norāda, ka, neskarot konkrētas sabiedrības intereses, katram cilvēkam atbilstīgi ES un dalībvalstu tiesību aktiem ir tiesības izlemt, kādus datus padarīt pieejamus, kā arī tiesības likt tos izdzēst un tiesības tikt aizmirstam; |
| --- | --- |

136.

| 137. | pauž bažas par to, ka iedzīvotāji pilnībā neapzinās savas tiesības un nepārzina tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas tiem ir pieejami; uzskata, ka ir būtiski iepazīstināt sabiedrību, jo īpaši bērnus, ar personas datu aizsardzības svarīgo nozīmi, tostarp kibertelpā, un iespējamiem riskiem, kam personas ir pakļautas, īpaši saistībā ar straujo tehnoloģiju attīstību un pieaugošo kiberuzbrukumu intensitāti; aicina dalībvalstis izvērst centienus attiecībā uz jauno plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi un padarīt to par skolas mācību programmas neatņemamu sastāvdaļu; aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai cīnītos pret iebiedēšanu tiešsaistē, jo īpaši gadījumos, kad tā skar īpašas bērnu kategorijas; |
| --- | --- |

137.

| 138. | norāda, ka saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktiem un tiesu judikatūru visiem ir tiesības brīvi izteikt un izplatīt savus uzskatus internetā; uzsver, ka neviens nedrīkst būt nelabvēlīgākā situācijā tāpēc, ka neizmanto digitālos pakalpojumus; aicina Komisiju veikt darbības, balstoties uz sabiedriskajā apspriešanā par ES Audiovizuālo pakalpojumu direktīvu izdarītajiem secinājumiem, un pārskatīt šo direktīvu, jo īpaši saistībā ar konstatētajām problēmām pamattiesību jomā; |
| --- | --- |

138.

| 139. | uzsver nepieciešamību pārbaudīt nelabvēlīgās sekas, ko dažas jaunās tehnoloģijas, piemēram, bezpilota lidaparāti, var radīt attiecībā uz pamattiesībām, jo īpaši — tiesībām uz privātumu; uzsver arī problēmas, ko attiecībā uz pamattiesībām, īpaši saistībā ar personas datu aizsardzību, kā arī cīņu pret aizskaršanu tiešsaistē vai cilvēku tirdzniecību, īpaši nolūkā izmantot seksuāli vai ekspluatēt darbaspēku, rada plašā interneta izmantošana; |
| --- | --- |

139.

| 140. | uzsver, ka ir jāievēro tiesības uz aizsardzību no nabadzības un sociālās atstumtības, kā noteikts Eiropas Sociālās hartas 30. pantā; aicina visas dalībvalstis ieviest atbalsta pasākumus, lai nodrošinātu valsts iedzīvotājus ar pienācīgiem dzīves apstākļiem un efektīvi cīnītos pret bezdarbu, sociālo atstumtību un nepietiekamu veselības aprūpi; |
| --- | --- |

140.

o

o o

| 141. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Eiropas Padomes Parlamentārajai asamblejai. |
| --- | --- |

141.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0126.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0105.

(3)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(4)  OV C 378, 24.12.2013., 1. lpp.

(5)  OV L 132, 21.5.2016., 1. lpp.

(6)  OV L 328, 6.12.2008., 55. lpp.

(7)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(8)  OV L 373, 21.12.2004., 37. lpp.

(9)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

(10)  OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.

(11)  OV L 101, 15.4.2011., 1. lpp.

(12)  OV L 335, 17.12.2011., 1. lpp.

(13)  OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.

(14)  OV L 251, 16.9.2016., 1. lpp.

(15)  OV L 180, 29.6.2013., 60. lpp.

(16)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0594.

(17)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0062.

(18)  OV C 93, 9.3.2016., 165. lpp.

(19)  Pieņemtie teksti P8_TA(2015)0286.

(20)  Pieņemtie teksti P8_TA(2016)0102.

(21)  OV C 124 E, 25.5.2006., 405. lpp.

(22)  OV C 289, 9.8.2016., 57. lpp.

(23)  OV C 93, 9.3.2016., 52. lpp.

(24)  OV C 328, 6.9.2016., 4. lpp.

(25)  OV C 55, 12.2.2016., 33. lpp.

(26)  Pieņemtie teksti P8_TA(2016)0409.

(27)  OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.

(28)  OV C 51 E, 22.2.2013., 101. lpp.

(29)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0043.

(30)  Šis jaunais cilvēku tirdzniecības veids jau ir iekļauts Eiropas Parlamenta 2016. gada 10. marta rezolūcijā par stāvokli Eritrejā (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0090).

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/28 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/28

---

P8_TA(2016)0486

ES kultūras un radošo nozaru saskaņota politika

Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. decembra rezolūcija par ES kultūras un radošo nozaru saskaņotu politiku (2016/2072(INI))

(2018/C 238/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojumu “Jaunā prasmju programma Eiropai — Kopīgs darbs cilvēkkapitāla, nodarbināmības un konkurētspējas stiprināšanai” (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojumu “Jaunā prasmju programma Eiropai — Kopīgs darbs cilvēkkapitāla, nodarbināmības un konkurētspējas stiprināšanai” (COM(2016)0381),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 2. jūlija paziņojumu “Ceļā uz plaukstošu ekonomiku, kura balstīta uz datiem” (COM(2014)0442), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 2. jūlija paziņojumu “Ceļā uz plaukstošu ekonomiku, kura balstīta uz datiem” (COM(2014)0442),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 22. janvāra paziņojumu “Eiropas rūpniecības atdzimšana” (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 22. janvāra paziņojumu “Eiropas rūpniecības atdzimšana” (COM(2014)0014),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 9. janvāra paziņojumu “Rīcības plāns uzņēmējdarbības jomā 2020. gadam — uzņēmējdarbības gara atdzīvināšana Eiropā” (COM(2012)0795), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 9. janvāra paziņojumu “Rīcības plāns uzņēmējdarbības jomā 2020. gadam — uzņēmējdarbības gara atdzīvināšana Eiropā” (COM(2012)0795),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 18. decembra paziņojumu par saturu digitālajā vienotajā tirgū (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 18. decembra paziņojumu par saturu digitālajā vienotajā tirgū (COM(2012)0789),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 26. septembra paziņojumu “Atbalsts kultūrai un radošajām nozarēm izaugsmei un nodarbinātībai Eiropas Savienībā” (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 26. septembra paziņojumu “Atbalsts kultūrai un radošajām nozarēm izaugsmei un nodarbinātībai Eiropas Savienībā” (COM(2012)0537),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 26. septembra darba dokumentu “Eiropas augstas kvalitātes preču nozaru konkurētspēja” (SWD(2012)0286), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2012. gada 26. septembra darba dokumentu “Eiropas augstas kvalitātes preču nozaru konkurētspēja” (SWD(2012)0286),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 30. jūnija paziņojumu “Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes” (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 30. jūnija paziņojumu “Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes” (COM(2010)0352),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. aprīļa Zaļo grāmatu “Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana” (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. aprīļa Zaļo grāmatu “Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana” (COM(2010)0183),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada jūnija pētījumu “Kultūras un radošo nozaru konkurētspējas palielināšana ar mērķi nodrošināt izaugsmi un darbvietas” (EASME/COSME/2015/003), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada jūnija pētījumu “Kultūras un radošo nozaru konkurētspējas palielināšana ar mērķi nodrošināt izaugsmi un darbvietas” (EASME/COSME/2015/003),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada jūnija pētījumu par kultūras ietekmi uz radošumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada jūnija pētījumu par kultūras ietekmi uz radošumu,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 30. maija paziņojumu par atbalstu kultūrai un radošajām nozarēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 30. maija paziņojumu par atbalstu kultūrai un radošajām nozarēm,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par tematu “Radošās un kultūras nozares — vērtība, kas Eiropai izmantojama globālajā konkurencē” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par tematu “Radošās un kultūras nozares — vērtība, kas Eiropai izmantojama globālajā konkurencē” (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. jūnija Regulu (ES) 2015/1017 par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 — Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. jūnija Regulu (ES) 2015/1017 par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 — Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (5) (turpmāk — “Kopīgo noteikumu regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (5) (turpmāk — “Kopīgo noteikumu regula”),

| — | ņemot vērā 2013. gada 17. decembra Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1301/2013 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 17. decembra Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1301/2013 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1299/2013 par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1299/2013 par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1287/2013, ar ko izveido Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmu (COSME) (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1287/2013, ar ko izveido Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmu (COSME) (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (8),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 16. jūnija secinājumus par dzimumu līdztiesību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 16. jūnija secinājumus par dzimumu līdztiesību,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 27. maija secinājumus par kultūras un radošo nozaru pārneses efektu — inovāciju, ekonomikas ilgtspējas un sociālās iekļaušanas veicināšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 27. maija secinājumus par kultūras un radošo nozaru pārneses efektu — inovāciju, ekonomikas ilgtspējas un sociālās iekļaušanas veicināšanai,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 10. decembra secinājumus par “Atjaunināto paziņojumu par rūpniecības politiku: spēcīgāka Eiropas rūpniecība izaugsmei un ekonomikas atveseļošanai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 10. decembra secinājumus par “Atjaunināto paziņojumu par rūpniecības politiku: spēcīgāka Eiropas rūpniecība izaugsmei un ekonomikas atveseļošanai”,

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par kultūru kā radošo spēju un inovāciju katalizatoru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par kultūru kā radošo spēju un inovāciju katalizatoru,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 8. jūnija kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Virzībā uz ES stratēģiju starptautiskās kultūras attiecībās” (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 8. jūnija kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Virzībā uz ES stratēģiju starptautiskās kultūras attiecībās” (JOIN(2016)0029),

| — | ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par virzību uz Digitālā vienotā tirgus aktu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par virzību uz Digitālā vienotā tirgus aktu (9),

| — | ņemot vērā tā 2015. gada 8. septembra rezolūciju “Virzība uz integrētu pieeju Eiropas kultūras mantojumam” (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2015. gada 8. septembra rezolūciju “Virzība uz integrētu pieeju Eiropas kultūras mantojumam” (10),

| — | ņemot vērā tā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par atbalstu Eiropas kultūras un radošajām nozarēm, izmantojot šo nozaru potenciālu ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par atbalstu Eiropas kultūras un radošajām nozarēm, izmantojot šo nozaru potenciālu ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā (11),

| — | ņemot vērā 2012. gada 23. oktobra rezolūciju par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) — konkurētspēju un uzņēmējdarbības iespējām (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 23. oktobra rezolūciju par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) — konkurētspēju un uzņēmējdarbības iespējām (12),

| — | ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras nozīmi ES ārējās darbībās (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras nozīmi ES ārējās darbībās (13),

| — | ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu (14),

| — | ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par kultūras nozarēm Eiropā (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par kultūras nozarēm Eiropā (15),

| — | ņemot vērā 2007. gada 7. jūnija rezolūciju par mākslinieku sociālo statusu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 7. jūnija rezolūciju par mākslinieku sociālo statusu (16),

| — | ņemot vērā 2005. gada 20. oktobrī pieņemto Apvienoto Nāciju Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 20. oktobrī pieņemto Apvienoto Nāciju Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,

| — | ņemot vērā ņemot vērā ESAO un EUIPO2016. gada 18. aprīļa ziņojumu “Tirdzniecība ar viltotām un pirātiskām precēm — ekonomiskās ietekmes pārskats” (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ņemot vērā ESAO un EUIPO2016. gada 18. aprīļa ziņojumu “Tirdzniecība ar viltotām un pirātiskām precēm — ekonomiskās ietekmes pārskats” (17),

| — | ņemot vērā UNESCO pētījumu “Cultural times: The first global map of cultural and creative industries”, 2015. gada decembris, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO pētījumu “Cultural times: The first global map of cultural and creative industries”, 2015. gada decembris,

| — | ņemot vērā ES dalībvalstu ekspertu darba grupas 2015. gada novembra ziņojumu “Ceļā uz efektīvāku finanšu ekosistēmu — inovatīvi instrumenti, lai sekmētu kultūras un radošo nozaru (KRN) piekļuvi finansējumam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES dalībvalstu ekspertu darba grupas 2015. gada novembra ziņojumu “Ceļā uz efektīvāku finanšu ekosistēmu — inovatīvi instrumenti, lai sekmētu kultūras un radošo nozaru (KRN) piekļuvi finansējumam”,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. un 173. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. un 173. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Kultūras un izglītības komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Kultūras un izglītības komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu, kā arī Juridiskās komitejas atzinumu (A8-0357/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu, kā arī Juridiskās komitejas atzinumu (A8-0357/2016),

| A. | tā kā iepriekšminētajā paziņojumā “Atbalsts kultūrai un radošajām nozarēm izaugsmei un nodarbinātībai Eiropas Savienībā” Komisija atzīst kultūras un radošo nozaru (KRN) svarīgo nozīmi (18) ES un tās dalībvalstu sociālās jomas un ekonomikas attīstībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā iepriekšminētajā paziņojumā “Atbalsts kultūrai un radošajām nozarēm izaugsmei un nodarbinātībai Eiropas Savienībā” Komisija atzīst kultūras un radošo nozaru (KRN) svarīgo nozīmi (18) ES un tās dalībvalstu sociālās jomas un ekonomikas attīstībā;

| B. | tā kā ES būtu jāpalielina un jāiegulda līdzekļi jaunos pārdomātas, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes avotos; tā kā šajā saistībā tai būtu jāatbrīvo lielā mērā vēl neizmantotais potenciāls radīt izaugsmi un darbvietas radošajās un kultūras nozarēs, jo šīs nozares būtiski ietekmē tādus aspektus kā jauni uzņēmējdarbības modeļi, radošums un inovācijas, digitalizācija un prasmju veidošana; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES būtu jāpalielina un jāiegulda līdzekļi jaunos pārdomātas, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes avotos; tā kā šajā saistībā tai būtu jāatbrīvo lielā mērā vēl neizmantotais potenciāls radīt izaugsmi un darbvietas radošajās un kultūras nozarēs, jo šīs nozares būtiski ietekmē tādus aspektus kā jauni uzņēmējdarbības modeļi, radošums un inovācijas, digitalizācija un prasmju veidošana;

| C. | tā kā KRN ir divējāda un iekšēja vērtība, jo ar savu tiešo saikni ar māksliniekiem un radītājiem tās saglabā un veicina kultūras un valodu daudzveidību, kā arī stiprina Eiropas, valsts, reģionālo un vietējo identitāti, vienlaikus atbalsta sociālo kohēziju un ar dažādiem vērtību radīšanas modeļiem sniedz svarīgu ieguldījumu radošumā, investīcijās, inovācijā un nodarbinātībā, kā arī būtiski veicina ES un tās dalībvalstu ilgtspējīgu ekonomiku; |
| --- | --- |

C.

tā kā KRN ir divējāda un iekšēja vērtība, jo ar savu tiešo saikni ar māksliniekiem un radītājiem tās saglabā un veicina kultūras un valodu daudzveidību, kā arī stiprina Eiropas, valsts, reģionālo un vietējo identitāti, vienlaikus atbalsta sociālo kohēziju un ar dažādiem vērtību radīšanas modeļiem sniedz svarīgu ieguldījumu radošumā, investīcijās, inovācijā un nodarbinātībā, kā arī būtiski veicina ES un tās dalībvalstu ilgtspējīgu ekonomiku;

| D. | tā kā Eiropas kultūra un māksla balstās uz 3 000 gadu senu kopīgu kultūras mantojumu, nodod zināšanas un vērtības, kā arī šīs un nākamo paaudžu interesēs palīdz aizsargāt materiālās un nemateriālās liecības par cilvēku un dabas veidoto pasauli; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas kultūra un māksla balstās uz 3 000 gadu senu kopīgu kultūras mantojumu, nodod zināšanas un vērtības, kā arī šīs un nākamo paaudžu interesēs palīdz aizsargāt materiālās un nemateriālās liecības par cilvēku un dabas veidoto pasauli;

| E. | tā kā kultūras diplomātija, kas balstīta uz savstarpēju cieņu pret vērtībām un raksturīgām īpatnībām, stiprina Eiropas un trešo valstu divpusējās un daudzpusējās attiecības un ar cilvēku savstarpējiem kontaktiem un sadarbību visās kultūras un radošajās nozarēs veido tiltus starp sabiedrībām, kā arī dod ieguldījumu labākā savstarpējā sapratnē un kopīgos projektos, vienlaikus darbojoties kā ekonomikas un sociālās izaugsmes virzītājspēks; |
| --- | --- |

E.

tā kā kultūras diplomātija, kas balstīta uz savstarpēju cieņu pret vērtībām un raksturīgām īpatnībām, stiprina Eiropas un trešo valstu divpusējās un daudzpusējās attiecības un ar cilvēku savstarpējiem kontaktiem un sadarbību visās kultūras un radošajās nozarēs veido tiltus starp sabiedrībām, kā arī dod ieguldījumu labākā savstarpējā sapratnē un kopīgos projektos, vienlaikus darbojoties kā ekonomikas un sociālās izaugsmes virzītājspēks;

| F. | tā kā KRN dod ieguldījumu Eiropas “maigajā varā”, uzstājoties kā Eiropas vērtību — piemēram, kultūras, radošas pieejas, kvalitātes, izcilības, meistarības — pārstāves visā pasaulē; |
| --- | --- |

F.

tā kā KRN dod ieguldījumu Eiropas “maigajā varā”, uzstājoties kā Eiropas vērtību — piemēram, kultūras, radošas pieejas, kvalitātes, izcilības, meistarības — pārstāves visā pasaulē;

| G. | tā kā KRN ir centrālais elements duālā un trauslā ekosistēmā, ko veido lielas starptautiskā mērogā konkurējošas un inovatīvas MVU grupas un jauni uzņēmumi, kas pastāvīgi atjauno šo jomu, saglabā un veicina daudzveidību, rada darbvietas, tomēr dažkārt ir trausli, īpaši attiecībā uz piekļuvi tirgiem un finansējumam; |
| --- | --- |

G.

tā kā KRN ir centrālais elements duālā un trauslā ekosistēmā, ko veido lielas starptautiskā mērogā konkurējošas un inovatīvas MVU grupas un jauni uzņēmumi, kas pastāvīgi atjauno šo jomu, saglabā un veicina daudzveidību, rada darbvietas, tomēr dažkārt ir trausli, īpaši attiecībā uz piekļuvi tirgiem un finansējumam;

| H. | tā kā kultūras un radošās nozares Eiropā nodrošina vairāk nekā 12 miljonu pilna darbalaika darbvietu, kas ir 7,5 % ES darbaspēka, radot aptuveni EUR 509 miljardus pievienotās vērtības IKP (5,3 % no ES kopējās bruto pievienotās vērtības); tā ka KRN konkrētos reģionos nodrošina ievērojami lielāku IKP procentuālo daļu un nodarbina vairāk vietējā darbaspēka; |
| --- | --- |

H.

tā kā kultūras un radošās nozares Eiropā nodrošina vairāk nekā 12 miljonu pilna darbalaika darbvietu, kas ir 7,5 % ES darbaspēka, radot aptuveni EUR 509 miljardus pievienotās vērtības IKP (5,3 % no ES kopējās bruto pievienotās vērtības); tā ka KRN konkrētos reģionos nodrošina ievērojami lielāku IKP procentuālo daļu un nodarbina vairāk vietējā darbaspēka;

| I. | tā kā Eiropas Patentu iestādes un Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja pētījumā pierādīts, ka nozares ar augstu intelektuāla īpašuma tiesību (IĪT) izmantošanas intensitāti rada vairāk par ceturtdaļu darbvietu un vairāk par trešdaļu saimnieciskās darbības ES; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Patentu iestādes un Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja pētījumā pierādīts, ka nozares ar augstu intelektuāla īpašuma tiesību (IĪT) izmantošanas intensitāti rada vairāk par ceturtdaļu darbvietu un vairāk par trešdaļu saimnieciskās darbības ES;

| J. | tā kā gandrīz 39 % no ES IKP rada nozares ar augstu intelektuālā īpašuma tiesību izmantošanas intensitāti: 34 % no šī kopējā rādītāja veido nozares ar augstu preču zīmju izmantošanas intensitāti, 13 % ar augstu dizaina intensitāti, 14 % ar augstu patentu intensitāti un 4,2 % ar augstu autortiesību intensitāti (19); |
| --- | --- |

J.

tā kā gandrīz 39 % no ES IKP rada nozares ar augstu intelektuālā īpašuma tiesību izmantošanas intensitāti: 34 % no šī kopējā rādītāja veido nozares ar augstu preču zīmju izmantošanas intensitāti, 13 % ar augstu dizaina intensitāti, 14 % ar augstu patentu intensitāti un 4,2 % ar augstu autortiesību intensitāti (19);

| K. | tā kā ES kultūras un radošās nozares nodarbina 2,5 reizes vairāk cilvēku nekā autobūves ražotāji un piecas reizes vairāk nekā ķīmiskā rūpniecība; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES kultūras un radošās nozares nodarbina 2,5 reizes vairāk cilvēku nekā autobūves ražotāji un piecas reizes vairāk nekā ķīmiskā rūpniecība;

| L. | tā kā KRN ir būtiska loma tādu enerģijas pārpilnu un būtiski atšķirīgu reģionu veidošanā, kas var palīdzēt uzlabot iedzīvotāju dzīves kvalitāti un kalpot par iekšējo ieguldījumu veicināšanas nozīmīgu faktoru; |
| --- | --- |

L.

tā kā KRN ir būtiska loma tādu enerģijas pārpilnu un būtiski atšķirīgu reģionu veidošanā, kas var palīdzēt uzlabot iedzīvotāju dzīves kvalitāti un kalpot par iekšējo ieguldījumu veicināšanas nozīmīgu faktoru;

| M. | tā kā autori un izpildītāji ir kultūras un radošo nozaru sākums un arī avots; |
| --- | --- |

M.

tā kā autori un izpildītāji ir kultūras un radošo nozaru sākums un arī avots;

| N. | tā kā maz ticams, ka nodarbinātība kultūras nozarē tiek nodota ārzonām, jo tā ir saistīta ar konkrētām kultūras, kā arī bieži vien reģionālām un vēsturiskām kompetencēm; tā kā KRN dod nozīmīgu ieguldījumu un būtiskākā apjomā nekā jebkura cita nozare jaunatnes nodarbinātībā un ir pierādījušas, ka ir ļoti elastīgas laika posmā pēc 2008. gada ekonomikas krīzes; tā kā laikposmā no 2008. līdz 2014. gadam visā ES ir palielinājusies nodarbinātība kultūras un radošajās nozarēs, atzīst Eiropas Sociālā fonda būtisko lomu, jo tas veicina jauniešu nodarbinātību un prasmju pilnveidi; |
| --- | --- |

N.

tā kā maz ticams, ka nodarbinātība kultūras nozarē tiek nodota ārzonām, jo tā ir saistīta ar konkrētām kultūras, kā arī bieži vien reģionālām un vēsturiskām kompetencēm; tā kā KRN dod nozīmīgu ieguldījumu un būtiskākā apjomā nekā jebkura cita nozare jaunatnes nodarbinātībā un ir pierādījušas, ka ir ļoti elastīgas laika posmā pēc 2008. gada ekonomikas krīzes; tā kā laikposmā no 2008. līdz 2014. gadam visā ES ir palielinājusies nodarbinātība kultūras un radošajās nozarēs, atzīst Eiropas Sociālā fonda būtisko lomu, jo tas veicina jauniešu nodarbinātību un prasmju pilnveidi;

| O. | tā kā, raugoties no vietējās attīstības skatupunkta, KRN ir pievilcīgas īpašības: tajās dažādos līmeņos izmanto virkni prasmju, tās tiecas uzņemties sociālo atbildību un izturēties iekļaujoši, kā arī rada pozitīvu ārējo ietekmi vietās, kurās šīs nozares darbojas; tā kā to atvērtība un mijiedarbība ar citiem pasākumiem veicina aglomerāciju un klasteru iedarbību, kā arī tiecas vietējā mērogā radīt augstu kopējās pievienotās vērtības procentuālo daļu; |
| --- | --- |

O.

tā kā, raugoties no vietējās attīstības skatupunkta, KRN ir pievilcīgas īpašības: tajās dažādos līmeņos izmanto virkni prasmju, tās tiecas uzņemties sociālo atbildību un izturēties iekļaujoši, kā arī rada pozitīvu ārējo ietekmi vietās, kurās šīs nozares darbojas; tā kā to atvērtība un mijiedarbība ar citiem pasākumiem veicina aglomerāciju un klasteru iedarbību, kā arī tiecas vietējā mērogā radīt augstu kopējās pievienotās vērtības procentuālo daļu;

| P. | tā kā profesionālas mākslinieciskās darbības kontekstā elastīgums un mobilitāte ir neatņemami elementi un tāpēc ir svarīgi, ka mākslinieka profesijas neparedzamību un dažkārt arī riskantumu kompensē ar patiesas sociālās aizsardzības garantiju; |
| --- | --- |

P.

tā kā profesionālas mākslinieciskās darbības kontekstā elastīgums un mobilitāte ir neatņemami elementi un tāpēc ir svarīgi, ka mākslinieka profesijas neparedzamību un dažkārt arī riskantumu kompensē ar patiesas sociālās aizsardzības garantiju;

| Q. | tā kā KRN ietver galvenokārt mazus un mikrouzņēmumus un tā kā kultūras un radošā sektora (KRS) uzņēmumos ar mazāk nekā 10 darbiniekiem nodarbina vairāk nekā 95 % šīs nozares darbaspēka (20); |
| --- | --- |

Q.

tā kā KRN ietver galvenokārt mazus un mikrouzņēmumus un tā kā kultūras un radošā sektora (KRS) uzņēmumos ar mazāk nekā 10 darbiniekiem nodarbina vairāk nekā 95 % šīs nozares darbaspēka (20);

| R. | tā kā pastāv kļūdains uzskats, ka, salīdzinot ar citiem uzņēmējdarbības veidiem, ieguldīšana KRN rada lielāku risku, jo cita starpā tās ir nozares ar augstu intelektuālā īpašuma izmantošanas intensitāti un tajās ir sarežģīti izmantot šos nemateriālos aktīvus kā garantijas finansējuma iegūšanai; |
| --- | --- |

R.

tā kā pastāv kļūdains uzskats, ka, salīdzinot ar citiem uzņēmējdarbības veidiem, ieguldīšana KRN rada lielāku risku, jo cita starpā tās ir nozares ar augstu intelektuālā īpašuma izmantošanas intensitāti un tajās ir sarežģīti izmantot šos nemateriālos aktīvus kā garantijas finansējuma iegūšanai;

| S. | tā kā kultūras un radošo nozaru profesionāļi arvien mazāk strādā pastāvīgu algotu darbu; tā kā viņi arvien vairāk ir pašnodarbinātas personas, pamīšus izvēloties pašnodarbinātību vai algotu darbu vai arī strādājot nepilnu laiku vai neregulāri; |
| --- | --- |

S.

tā kā kultūras un radošo nozaru profesionāļi arvien mazāk strādā pastāvīgu algotu darbu; tā kā viņi arvien vairāk ir pašnodarbinātas personas, pamīšus izvēloties pašnodarbinātību vai algotu darbu vai arī strādājot nepilnu laiku vai neregulāri;

| T. | tā kā uz kultūru balstītu iniciatīvu un nozaru lomai vietējā un reģionālā attīstībā ir daudzi aspekti, tradicionāli vairojot reģionu pievilcību, nodrošinot lauku un nošķirto teritoriju ekonomisko un sociālo attīstību, kā arī dodot iespēju reģenerēt integrēti ilgtspējīgu pilsētvidi; |
| --- | --- |

T.

tā kā uz kultūru balstītu iniciatīvu un nozaru lomai vietējā un reģionālā attīstībā ir daudzi aspekti, tradicionāli vairojot reģionu pievilcību, nodrošinot lauku un nošķirto teritoriju ekonomisko un sociālo attīstību, kā arī dodot iespēju reģenerēt integrēti ilgtspējīgu pilsētvidi;

| U. | tā kā KRN ir svarīga nozīme Eiropas reindustrializācijā, tās ir izaugsmes dzinējspēks un ieņem stratēģisku vietu kā plašāku inovāciju izraisītājas citās rūpniecības nozarēs, piemēram, tūrismā, mazumtirdzniecībā un digitālajās tehnoloģijās; |
| --- | --- |

U.

tā kā KRN ir svarīga nozīme Eiropas reindustrializācijā, tās ir izaugsmes dzinējspēks un ieņem stratēģisku vietu kā plašāku inovāciju izraisītājas citās rūpniecības nozarēs, piemēram, tūrismā, mazumtirdzniecībā un digitālajās tehnoloģijās;

| V. | tā kā KRN ir inovācijas un IKT attīstības dzinējspēks Eiropā; tā kā nozares digitālā pārveide paver jaunas iespējas jaunu uzņēmējdarbības modeļu izveidei un tirgu paplašināšanai, tomēr vienlaikus arī rada problēmas tradicionālajiem KRN sektoriem; |
| --- | --- |

V.

tā kā KRN ir inovācijas un IKT attīstības dzinējspēks Eiropā; tā kā nozares digitālā pārveide paver jaunas iespējas jaunu uzņēmējdarbības modeļu izveidei un tirgu paplašināšanai, tomēr vienlaikus arī rada problēmas tradicionālajiem KRN sektoriem;

| W. | tā kā radošās nozares ir starp tām nozarēm, kas ir visvairāk vērstas uz uzņēmējdarbību, jo veido nododamas prasmes, piemēram, radošu domāšanu, spēju risināt problēmas, prasmi strādāt komandā un atjautību; |
| --- | --- |

W.

tā kā radošās nozares ir starp tām nozarēm, kas ir visvairāk vērstas uz uzņēmējdarbību, jo veido nododamas prasmes, piemēram, radošu domāšanu, spēju risināt problēmas, prasmi strādāt komandā un atjautību;

| X. | tā kā rūpnieciskā mantojuma tūrisms un rūpnieciskie muzeji var piedāvāt jaunas kultūras un ekonomikas perspektīvas, jo īpaši postindustriālos apgabalos, kā arī saglabāt tradicionālo Eiropas zinātību; |
| --- | --- |

X.

tā kā rūpnieciskā mantojuma tūrisms un rūpnieciskie muzeji var piedāvāt jaunas kultūras un ekonomikas perspektīvas, jo īpaši postindustriālos apgabalos, kā arī saglabāt tradicionālo Eiropas zinātību;

| Y. | tā kā dažādo ES finansējuma avotu vidū vienīgi “Radošā Eiropa” un Eiropas Stratēģisko investīciju fonds nosauc KRN kā konkrētu prioritāti; |
| --- | --- |

Y.

tā kā dažādo ES finansējuma avotu vidū vienīgi “Radošā Eiropa” un Eiropas Stratēģisko investīciju fonds nosauc KRN kā konkrētu prioritāti;

| Z. | tā kā līdz ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 651/2014 stāšanos spēkā atsevišķus pasākumus kultūras mantojuma nozarē (īpaši atjaunošanu un saglabāšanu) un dažos gadījumos atsevišķus kultūras pasākumus, ko atbalstīja ar ES fondiem un papildu reģionālajiem fondiem, varētu uzskatīt par valsts atbalstāmajiem, neraugoties uz to vietējā mēroga nozīmību un to, ka šiem pasākumiem un kultūras iestādēm, kā arī to organizācijai nav nekādas ekonomiskas vai komerciālas būtības, tādējādi ievērojami apgrūtinot attiecīgo reģionālo iestāžu darbu un kavējot šādu pasākumu īstenošanu; |
| --- | --- |

Z.

tā kā līdz ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 651/2014 stāšanos spēkā atsevišķus pasākumus kultūras mantojuma nozarē (īpaši atjaunošanu un saglabāšanu) un dažos gadījumos atsevišķus kultūras pasākumus, ko atbalstīja ar ES fondiem un papildu reģionālajiem fondiem, varētu uzskatīt par valsts atbalstāmajiem, neraugoties uz to vietējā mēroga nozīmību un to, ka šiem pasākumiem un kultūras iestādēm, kā arī to organizācijai nav nekādas ekonomiskas vai komerciālas būtības, tādējādi ievērojami apgrūtinot attiecīgo reģionālo iestāžu darbu un kavējot šādu pasākumu īstenošanu;

| AA. | tā kā mūsdienu koncentrētajā un globalizētajā tirgū inovatīvas un uz pētniecību vērstas Eiropas KRN ir ļoti svarīgas, lai nodrošinātu valodu un kultūras daudzveidību, plurālismu, kā arī inovatīvu un kvalitatīvu pakalpojumu piedāvājumu; |
| --- | --- |

AA.

tā kā mūsdienu koncentrētajā un globalizētajā tirgū inovatīvas un uz pētniecību vērstas Eiropas KRN ir ļoti svarīgas, lai nodrošinātu valodu un kultūras daudzveidību, plurālismu, kā arī inovatīvu un kvalitatīvu pakalpojumu piedāvājumu;

| AB. | tā kā, neskatoties uz to, ka mūsdienās radošais saturs tiek izmantots un ar to apmainās vairāk nekā jebkad iepriekš, jo īpaši pakalpojumu jomā, piemēram, platformas lietotāju augšupielādēts saturs un satura apvienošanas pakalpojumi, un lai gan līdz ar tehnoloģiju attīstību ir samazinājušās izplatīšanas un jaunrades izmaksas, kultūras un radošā nozare tomēr negūst salīdzināmu ienākumu pieaugumu no šī patēriņa pieauguma, lielā mērā tādēļ, ka vērtību ķēde nav pārredzama, tiesību akti nav skaidri un tradicionālās nozares ir grūti pielāgot digitālajai pārveidei; |
| --- | --- |

AB.

tā kā, neskatoties uz to, ka mūsdienās radošais saturs tiek izmantots un ar to apmainās vairāk nekā jebkad iepriekš, jo īpaši pakalpojumu jomā, piemēram, platformas lietotāju augšupielādēts saturs un satura apvienošanas pakalpojumi, un lai gan līdz ar tehnoloģiju attīstību ir samazinājušās izplatīšanas un jaunrades izmaksas, kultūras un radošā nozare tomēr negūst salīdzināmu ienākumu pieaugumu no šī patēriņa pieauguma, lielā mērā tādēļ, ka vērtību ķēde nav pārredzama, tiesību akti nav skaidri un tradicionālās nozares ir grūti pielāgot digitālajai pārveidei;

| AC. | tā kā Komisija tiek aicināta veikt atbilstīgus pasākumus, lai veicinātu jaunu pievilcīgu likumīgo piedāvājumu parādīšanos un pārrobežu pieejamību ar mērķi samazināt vērtības atšķirību un nodrošināt, ka autori, mākslinieki, izpildītāji un tiesību turētāji saņem taisnīgu atlīdzību par savu darbu; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Komisija tiek aicināta veikt atbilstīgus pasākumus, lai veicinātu jaunu pievilcīgu likumīgo piedāvājumu parādīšanos un pārrobežu pieejamību ar mērķi samazināt vērtības atšķirību un nodrošināt, ka autori, mākslinieki, izpildītāji un tiesību turētāji saņem taisnīgu atlīdzību par savu darbu;

| AD. | tā kā KRN notiek būtiskas pārmaiņas, jo digitālās tehnoloģijas aizvien biežāk liecina par mākslinieciskās izstrādes noteikumu maiņu un ietekmē tiesību aktus intelektuālā īpašuma jomā; |
| --- | --- |

AD.

tā kā KRN notiek būtiskas pārmaiņas, jo digitālās tehnoloģijas aizvien biežāk liecina par mākslinieciskās izstrādes noteikumu maiņu un ietekmē tiesību aktus intelektuālā īpašuma jomā;

| AE. | tā kā KRN joprojām netiek novērtētas un atzītas, īpaši attiecībā uz to spēju piekļūt sākuma kapitālam un finansējumam; |
| --- | --- |

AE.

tā kā KRN joprojām netiek novērtētas un atzītas, īpaši attiecībā uz to spēju piekļūt sākuma kapitālam un finansējumam;

| AF. | tā kā jaunākajā Komisijas pasūtītajā pētījumā (21) KRN definīcijā ir ņemtas vērā arī uz radošu darbību orientētas augstas kvalitātes preču ražošanas nozares; tā kā modes un augstas kvalitātes preču ražošanas nozares pamatojas uz stingru kultūras un radošas darbības resursu, dod ieguldījumu Eiropas gadsimtiem senu savoir-faire saglabāšanā un gūst ierosmi kultūras mantojumā un tradīcijās, kuras citi nevar kopēt; tā kā būtu jāstiprina sadarbība, lai ņemtu vērā izmaiņas nodarbinātības jomā un vajadzību pēc konkrētām prasmēm; |
| --- | --- |

AF.

tā kā jaunākajā Komisijas pasūtītajā pētījumā (21) KRN definīcijā ir ņemtas vērā arī uz radošu darbību orientētas augstas kvalitātes preču ražošanas nozares; tā kā modes un augstas kvalitātes preču ražošanas nozares pamatojas uz stingru kultūras un radošas darbības resursu, dod ieguldījumu Eiropas gadsimtiem senu savoir-faire saglabāšanā un gūst ierosmi kultūras mantojumā un tradīcijās, kuras citi nevar kopēt; tā kā būtu jāstiprina sadarbība, lai ņemtu vērā izmaiņas nodarbinātības jomā un vajadzību pēc konkrētām prasmēm;

| AG. | tā kā nacionālo KRN skaitliskie novērtējumi reti ir salīdzināmi, jo dalībvalstis joprojām lieto dažādas KRN definīcijas; norāda, ka šādās definīcijās ietilpst arī plašas KRN kategorijas, piemēram, programmatūra, reklāma un tirgzinība, kuras gūst lielus panākumus gan ekonomiskā ziņā, gan ir sekmīgi Eiropas radošās darbības un uzņēmējdarbības piemēri; |
| --- | --- |

AG.

tā kā nacionālo KRN skaitliskie novērtējumi reti ir salīdzināmi, jo dalībvalstis joprojām lieto dažādas KRN definīcijas; norāda, ka šādās definīcijās ietilpst arī plašas KRN kategorijas, piemēram, programmatūra, reklāma un tirgzinība, kuras gūst lielus panākumus gan ekonomiskā ziņā, gan ir sekmīgi Eiropas radošās darbības un uzņēmējdarbības piemēri;

| AH. | tā kā 2013. gadā starptautiskā tirdzniecība ar viltotām un pirātiskām precēm veidoja 2,5 % no pasaules tirdzniecības un līdz 5 % no ES importa, kas ir EUR 85 miljardi; |
| --- | --- |

AH.

tā kā 2013. gadā starptautiskā tirdzniecība ar viltotām un pirātiskām precēm veidoja 2,5 % no pasaules tirdzniecības un līdz 5 % no ES importa, kas ir EUR 85 miljardi;

| AI. | tā kā rūpniecības ekonomikā ieguldījumi lielākoties tika veikti materiālajos aktīvos un tie bija galvenie izaugsmes virzītājspēki, kamēr mūsdienu radošo nozaru ekonomikā galvenie ieguldījumu objekti, vērtības radītāji un izaugsmes virzītājspēki ir nemateriālie aktīvi; tā kā KRN finansēšana ir jāskata šādā kontekstā; |
| --- | --- |

AI.

tā kā rūpniecības ekonomikā ieguldījumi lielākoties tika veikti materiālajos aktīvos un tie bija galvenie izaugsmes virzītājspēki, kamēr mūsdienu radošo nozaru ekonomikā galvenie ieguldījumu objekti, vērtības radītāji un izaugsmes virzītājspēki ir nemateriālie aktīvi; tā kā KRN finansēšana ir jāskata šādā kontekstā;

| AJ. | tā kā, neraugoties uz to, ka digitālās tehnoloģijas un infrastruktūras attīstība ir Eiropas politikas prioritāte, joprojām ir jāpilnveido kultūras un jaunrades preču un pakalpojumu izplatīšana tiešsaistē ar kultūras iestāžu starpniecību; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā, neraugoties uz to, ka digitālās tehnoloģijas un infrastruktūras attīstība ir Eiropas politikas prioritāte, joprojām ir jāpilnveido kultūras un jaunrades preču un pakalpojumu izplatīšana tiešsaistē ar kultūras iestāžu starpniecību;

| AK. | tā kā KRN palīdz uzturēt un pilnveidot Eiropas milzīgo kultūras, vēsturisko un arhitektūras mantojumu; tā kā kultūras un radošais sektors ir būtisks kultūras diplomātijas attīstībai, tūrisma nozarei, kā arī valsts un vietējo kultūras aspektu veicināšanai, virzoties uz progresu, kā arī pilsētu un reģionu attīstību, |
| --- | --- |

AK.

tā kā KRN palīdz uzturēt un pilnveidot Eiropas milzīgo kultūras, vēsturisko un arhitektūras mantojumu; tā kā kultūras un radošais sektors ir būtisks kultūras diplomātijas attīstībai, tūrisma nozarei, kā arī valsts un vietējo kultūras aspektu veicināšanai, virzoties uz progresu, kā arī pilsētu un reģionu attīstību,

Definīcija un statistikas dati

| 1. | aicina Komisiju izstrādāt visaptverošas, saskaņotas un ilgtermiņa rūpniecības politikas pamatnostādnes KRS un ES savos stratēģijas mērķos un vispārējās prioritātēs iekļaut KRN attīstību, efektīvu veicināšanu un aizsardzību, kā arī piešķirt tām pienācīgu finansējumu, lai palielinātu to konkurētspēju, lai īstenotu šo nozaru potenciālu, proti, radītu darbvietas un izaugsmi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju veidot nākotnes politikas nostādnes, pamatojoties uz šādu KRN definīciju: “kultūras un radošās nozares ir nozares, kas pamatojas uz kultūras vērtībām, kultūras daudzveidību, individuālu un/vai kolektīvu radošu impulsu, prasmēm un talantu ar potenciālu radīt inovācijas, bagātību un darbvietas, radot sociālo un ekonomisko vērtību, jo īpaši no intelektuāla īpašuma; tajās ietilpst šādas nozares, kuras izmanto kultūras un radošos resursus: arhitektūra, arhīvi un bibliotēkas, daiļamatniecība, audio un vizuālā joma (tostarp filmas, televīzija, programmatūra un video spēles, kā arī multimediji un ierakstīta mūzika), kultūras mantojums, dizains, uz radošu pieeju orientētas augstas kvalitātes preču ražošanas nozares un mode, festivāli, dzīvā mūzika, izpildītājmāksla, grāmatniecība un izdevējdarbība (laikraksti un žurnāli), radio, vizuālā māksla un reklāma; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju, ņemot vērā to, ka dalībvalstis kultūras un radošo nozaru pasākumu klasificēšanai izmanto valsts klasifikācijas sistēmas, noteikt konkrētus rādītājus, lai pārraudzītu un analizētu ar KRN saistīto politikas jomu un regulējuma priekšlikumu ietekmi uz kultūru, ekonomiku un sociālo sfēru, un šīs nozares lomu kā inovāciju un izaugsmes veicinātāju visās citās ES darbības jomās un to ietekmi uz trešām valstīm; tādēļ uzsver nepieciešamību izpētīt un identificēt alternatīvu datu avotus ar mērķi papildināt un uzlabot oficiālos statistikas datus; uzsver, ka KPN nereti īsteno sarežģītus uzņēmējdarbības modeļus, kas var radīt grūtības tradicionālajām finansējuma formām, un ka ir svarīgi nodrošināt, ka valsts ieguldījuma pozitīvā ietekme ir skaidrāk saprotama, un nodrošināt analīžu līmeni, kas nepieciešams, lai vairāk piesaistītu privātos ieguldījumus; turklāt aicina Komisiju paredzēt koordinācijas pasākumu nolūkā sekmēt starptautiskas sinerģijas, piemēram, sadarbības projektus, mobilitātes iespējas vai kopuzņēmumus šajā jomā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ir jāsagatavo statistikas dati par kultūras un radošās kultūras nozarēm nolūkā tādējādi sekmēt debates par kultūras politiku, un mudina Komisiju un Eurostat to centienos regulāri analizēt un izmērīt kultūras un kultūras politisko nostādņu ietekmi uz visu KRS, iekļaut KRN savā ikgadējā statistikā, kuras pamatā ir digitālajam laikmetam pielāgotas KRN radītās vērtības analīze, un publicēt šā sektora divgades ziņojumu par KRN attīstību Eiropā; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību pastiprināt Eurostat un Kopīgā pētniecības centra lomu; |
| --- | --- |

4.

Pamatnosacījumi un inovācijas sekmēšana

| 5. | aicina Komisiju ieviest pamatshēmu, kas likvidētu plaisu starp pētniecību un izstrādi, Eiropas radošā satura veidošanu un tehnoloģiskām inovācijām plašsaziņas līdzekļu jomā un ne tikai; norāda, ka šāda pamatshēma sekmētu radošu un konkurētspējīgu ES pakalpojumu, komerciālo iespēju un nodarbinātības iespēju veidošanu, kā arī paplašinātu tirgus pieejamību maziem un vidējiem uzņēmumiem un jauniem uzņēmumiem, vienlaikus lolojot plurālistisku un daudzveidīgu Eiropas ainavu, kuras pamatā ir spēcīga sinerģija starp KRN un tehnoloģisko inovāciju, kas stiprina Eiropas digitālo vienoto tirgu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka digitālās tehnoloģijas un infrastruktūra balstās uz saturu, ko nodrošinājuši radītāji; norāda, ka tieša piekļuve auditorijai visā pasaulē ir ļāvusi radīt jaunas mākslinieciskā un radošā satura formas; tāpēc aicina Komisiju, līdzsvarojot visu attiecīgo pušu intereses, izveidot atbilstīgu tiesisko regulējumu, ieskaitot autortiesības, vērtību ķēdei digitālajā laikmetā, kas ņem vērā šā sektora īpatnības, atbalsta turpmāku inovāciju, veicina pārredzamas līgumattiecības un ļauj nodrošināt autoriem, radītājiem un visām radošajā procesā iesaistītajām pusēm tiesības un taisnīgu atlīdzību, tādējādi nodrošinot plaukstošu digitālo ekonomiku; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka dalībvalstīm ir jāsadarbojas un pastāvīgi jāapmainās ar zināšanām un paraugpraksi, lai rastu veidus, kā atbalstīt un stimulēt radošo nozari, veicināt radošumu, kā arī produktivitāti visos līmeņos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka autortiesību un ar tām saistīto tiesību aizsardzība ir KRN ieņēmumu pamatelements; aicina Komisiju, ņemot vērā notiekošo autortiesību reformu un sadarbojoties ar nozari un patērētāju grupām, rast digitālajai ērai piemērotus līdzsvarotus tiesiskus risinājumus, kas atbalstīs MVU, ļoti mazu uzņēmumu un mikrouzņēmumu, radītāju, tiesību turētāju un patērētāju, kā arī pašnodarbināto un patērētāju intereses un atbildīs tām, lai skaidri noteiktu, ka atbrīvojumi no saistībām var tikt piemēroti tikai patiesi neitrāliem un pasīviem tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem, kā tas noteikts Direktīvā par elektronisko tirdzniecību un Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā, nevis pakalpojumiem, kuri aktīvi darbojas satura izplatīšanā, reklamēšanā un finansiāla labuma gūšanā uz radītāju rēķina; uzskata, ka, tā kā digitālai videi nav robežu, ir jānodrošina saskaņotība starp regulatoriem, tiesībaizsardzības iestādēm un tiesu sistēmu ES; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka pētījumi par tiesību turētājiem un nepārredzami autortiesību noteikumi liecina par administratīviem šķēršļiem, kas ietver augstas izmaksas un lielus pūliņus, jo īpaši MVU, kuri darbojas pārrobežu mērogā; tāpēc ierosina izveidot vienotu Eiropas mēroga datubāzi, kurā būtu apkopota visa pieejamā informācija par tiesību turētājiem katrā nozarē, tādējādi atvieglojot tiesību noskaidrošanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka ar Direktīvu 2014/26/ES ir uzlabota muzikālo darbu tiesību informācijas sistēma šo darbu lietošanai tiešsaistes vidē; lūdz Komisiju pilnveidot arī kolektīvo tiesību pārvaldības organizāciju, kas darbojas citās nozarēs, labu pārvaldību, efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | īpaši uzsver, ka pirātisms un viltojumi joprojām rada bažas gan KRN, gan iedzīvotājiem; uzsver, ka šīs nelikumīgās darbības rada ievērojamus ienākumu zaudējumus un samazina darbavietu skaitu, kā arī tās var radīt drošuma un veselības problēmas, kas jānovērš; atzinīgi vērtē šīs nozares iesaistīšanos, meklējot risinājumus pirātisma un viltošanas novēršanai, un uzsver nepieciešamību pastiprināt šādu nelikumīgu darbību apkarošanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver nepieciešamību uzraudzīt un stiprināt spēkā esošo izpildes noteikumu piemērošanu ES; iesaka apsvērt stingrāku sankciju ieviešanu un izsekojamības garantiju sistēmas sekmēšanu kā faktoru, kas atturēs viltotājus, jo īpaši tos, kas darboties plašā mērogā un komerciālos nolūkos, kā arī kaitējuma un tiesību turētājiem piešķirtās kompensācijas palielināšanu; aicina ES un dalībvalstis uzsākt izpratnes palielināšanas kampaņas pret pirātismu un viltojumiem un noteikt tendences un mērķus, lai tos efektīvāk apkarotu, vienlaikus mudinot tiesību turētājus un pakalpojumu sniedzējus nodrošināt vienkāršus ceļus piekļuvei likumīgam saturam, tādējādi atturot no pirātisma; uzsver, visbeidzot, nepieciešamību iesaistīt visus digitālās jomas dalībniekus cīņā pret viltojumiem tiešsaistē; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju ierosināt efektīvus pasākumus cīņai pret tiešsaistes pirātismu, jo īpaši nodrošināt, lai tiešsaistes pakalpojumi, kas mitina saturu, piemērotu efektīvus līdzekļus un no savu pakalpojumu piedāvājuma izņemtu nelicencētu saturu, bet pēc izņemšanas veiktu pasākumus, kas novērstu šāda satura atkārtotu ievietošanu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka ir būtiski pārvarēt šauras domāšanas veidu tradicionālajās politikas jomās un sekmēt kultūras un radošo ietekmi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis attiecīgi savās kompetenču jomās veicināt starpnozaru sadarbību, izveidojot “mācību laboratorijas”, radošus centrus, kopdarba telpas, tīkla programmas, kā arī kultūras un radošas kopas un tīklus reģionālā, valsts, Eiropas un starptautiskā līmenī, lai sekmētu sadarbību starp mikrouzņēmumiem, maziem, vidējiem un lieliem uzņēmumiem, kā arī starp KRN bezpeļņas organizācijām un komercuzņēmumiem, tradicionālo amatniecību, kultūrvēsturiskā mantojuma organizācijām, tūrisma nozari, pētniecības centriem, augstskolām, ieguldītājiem un politikas veidotājiem; turklāt prasa atbalstīt inovācijām draudzīgas tiesiskās vides izveidi, kas atbalsta jaunu uzņēmējdarbības modeļu, produktu un pakalpojumu izstrādi un izmēģināšanu stratēģiskas partnerības veidā, kā arī atbalstīt biznesa inkubatoru darbības; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka ES un tās dalībvalstīm ir jānodrošina iespēja saglabāt un attīstīt kultūras un audiovizuālo politiku to pastāvošajos tiesību aktos, standartos un nolīgumos, tostarp UNESCO Konvencijā par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu; tādēļ prasa kultūras un audiovizuālā satura, tostarp tiešsaistes, pakalpojumu izslēgšanu skaidri paredzēt Savienības un trešo valstu nolīgumos; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību izslēgt kultūras un audiovizuālos pakalpojumus no pilnvarojuma attiecībā uz sarunām par vispārējiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem, vienlaikus norādot, ka kultūras un radošuma precēm ir divējāda un patiesa vērtība; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju sekmēt un atbalstīt tādas infrastruktūras izveidi, uzlabošanu un paplašināšanu, kurai ir galvenā nozīme radošo nozaru atbalstam Eiropā, jo īpaši nodrošinot ātrgaitas platjoslas tīklu lauku un tālākos reģionos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzīst, ka daudzas Eiropas pilsētas un reģioni savām vietējām KRN ir izstrādājuši nozīmīgus plānus; aicina Komisiju izmantot šo stratēģiju paraugpraksi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot 2018. gadu — Eiropas Kultūras mantojuma gadu — kā būtisku iespēju paplašināt Eiropas izcilību kultūras un radošajās nozarēs un uzsvērt atbilstīgas plānošanas un finansējuma nepieciešamību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu izmantot kultūras diplomātijas iespējas, veicinot un uzlabojot Eiropas KRN konkurētspēju; |
| --- | --- |

20.

Kultūras un radošo nozaru digitalizācija

| 21. | uzsver, ka KRN, kurās lielākā daļa aktīvo uzņēmumu ir MVU, darbojas pastāvīgi mainīgā vidē, un tādēļ tām nākas pārdomāt un pārveidot savus uzņēmējdarbības modeļus, lai izstrādātu uz tirgu balstītus risinājumus un piesaistītu jaunu auditoriju; uzsver iespējas, ko ekonomikai un sabiedrībai var piedāvāt jaunās IKT tehnoloģijas, piemēram, lielie dati, mākoņdatošana, lietiskais internets, īpaši tad, ja tās integrē ar citām nozarēm, piemēram, KRN, un jo īpaši saistībā ar radošo darbu izplatīšanu, izmantošanu un ražošanu; tomēr uzsver, lai KRN pilnībā izmantotu jauno tehnoloģiju sniegto potenciālu izaugsmei un nodarbinātībai, primāri ir jāpabeidz digitālā vienotā tirgus izveide; turklāt uzsver, ka ir jāuzlabo juridiskā noteiktība un jāsamazina administratīvais slogs; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt kultūras satura digitalizāciju; šajā ziņā uzsver, ka Komisijas “Nozares digitalizācijas” plānā un ES piemērošanas tiesiskajā pamatā pilnībā būtu jāņem vērā KRN konkrētās īpatnības; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka digitālās platformas ir līdzekļi, lai nodrošinātu plašāku piekļuvi kultūras un radošajiem darbiem un tās piedāvā KRN lieliskas iespējas izstrādāt jaunus uzņēmējdarbības modeļus; uzsver, ka būtu jāapsver iespējas, kā šis process varētu notikt ar lielāku juridisko noteiktību un tiesību turētāju interesēs; uzsver, cik svarīga ir pārredzamība un vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšana; šajā sakarībā uzskata, ka ir jāaizsargā tiesību turētāji autortiesību un intelektuālā īpašuma jomas tiesiskajā regulējumā, lai tiktu atzītas vērtības un sekmētas inovācija, jaunrade, ieguldījumi un satura izstrāde; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka digitalizācija un plašsaziņas līdzekļu konverģence rada jaunas iespējas Eiropas autoru darbu pieejamībai, izplatīšanai un reklāmai, un īpaši uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt finansējumu Eiropas kultūras mantojuma digitalizācijai, saglabāšanai un pieejamībai tiešsaistē; |
| --- | --- |

23.

Darba apstākļi kultūras un radošajā nozarē

| 24. | norāda, ka ļoti bieži kultūras un radošajās nozarēs, bet jo īpaši plašsaziņas līdzekļos un kultūras nozarē strādājošiem ir netipiska nodarbinātība (nepilnas darba dienas un noteikta laika darba līgumi, pagaidu darbs un ekonomiski atkarīga pašnodarbinātība); uzsver nepieciešamību novērst šķēršļus mākslinieku un kultūras jomas profesionāļu mobilitātei un atbalsta Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas pieprasījumu Komisijai rast piemērotu risinājumu KRN darbinieku mobilitātes problēmām ES un atvieglot vīzu procedūras apmaiņai ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina dalībvalstis izstrādāt vai ieviest tiesisko regulējumu un institucionālo sistēmu attiecībā uz radošo māksliniecisko darbību, pieņemot vai piemērojot vairākus saskaņotus un visaptverošus pasākumus attiecībā uz līgumiem, sociālo nodrošinājumu, veselības apdrošināšanu, tiešo un netiešo nodokļu uzlikšanu un Eiropas noteikumu ievērošanu, lai uzlabotu mākslinieku mobilitāti ES; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda uz sieviešu lielo skaitu radošajās nozarēs un jo īpaši uzsver situāciju, kādā ir pašnodarbinātas mātes vai mātes, kas atgriežas darbā (mompreneurs); |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda uz ES vidējās vīriešu un sieviešu darba samaksas (16,1 % 2014. gadā) un pensijas (40,2 %) atšķirībām un uzsver, ka sievietes kultūras un radošajās nozarēs saskaras ar tādiem pašiem šķēršļiem kā citās ekonomikas nozarēs, jo īpaši saistībā ar vīriešu un sieviešu darba samaksas un pensijas atšķirībām, piekļuvi finansējumam, stereotipiem, apmācību un mūžizglītību; |
| --- | --- |

27.

Izglītība, prasmes, apmācība

| 28. | uzsver, ka katram cilvēkam piemīt radošums un ka tas jāattīsta, jāaizsargā un jāatbalsta jau agrīnā vecumā, lai liktu pamatus radošo talantu nepārtrauktai atjaunināšanai; tomēr norāda, ka šīs prasmes var pilnveidot jebkurā dzīves posmā, jo īpaši, izmantojot pieejamas mūžizglītības programmas; rosina dalībvalstis veicināt plašāku zināšanu par KRN apguvi skolu mācību un apmācību programmās, izstrādāt plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes un digitālo prasmju mācīšanu un uzlabot savas apmācību, mācību un kvalifikāciju sistēmas, tādējādi dodot visu vecumu audzēkņiem iespējas saņemt vispusīgu apmācību radošās mākslas disciplīnās; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vērš uzmanību uz to, ka kultūras un mākslas disciplīnu studiju absolventiem trūkst vajadzīgo starpnozaru, jo īpaši uzņēmējdarbības, prasmju, kā arī nav pietiekamu zināšanu par autortiesībām un to aizsardzības līdzekļiem; tādēļ uzskata par svarīgu mudināt dalībvalstis un izglītības iestādes novērst šo nepilnību, pielāgojot mācību programmas, lai sniegtu ilgstošu profesionālo apmācību un labāk integrētu radošo un uzņēmējdarbības izglītību un tādējādi stiprinātu radošo uzņēmēju uzņēmējdarbības, finanšu, tirgvedības un pārvaldības prasmes; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina dalībvalstis sniegt lielāku atbalstu skolotājiem viņu centienos attīstīt jauniešu radošumu un jaunrades spējas, pielietojot mūsdienīgākus mācību procesus un iekļaujot izglītības un apmācības programmās plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes, mākslu, mūziku, teātri un kino; mudina dalībvalstis izstrādāt zināšanas par kultūras mantojumu, mākslas veidiem un izpausmēm un vispārīgām prasmēm, kas saistītas ar radošumu un inovāciju; vēl aicina dalībvalstis atbalstīt skolu savstarpējo sadarbību, lai tās varētu apmainīties ar efektīvākajām radošuma un jaunrades stimulēšanas metodēm un praksi, tādējādi palīdzot cilvēkiem novērtēt radošo nozaru izstrādājumus un pakalpojumus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atgādina, ka partnerības, kas ietver izglītību, var palīdzēt izveidot arī veicinošu mācību vidi un integrēt nelabvēlīgā situācijā esošas vai atstumtas kopienas, kā arī piedāvāt iespējas cilvēkiem, kuri dzīvo nelabvēlīgos rajonos; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver KRN potenciālu jaunatnes nodarbinātības un reindustrializācijas jomā un jo īpaši norāda uz aizvien plašākām iespējām, kas paveras kultūras un radošajās nozares un ko digitālā vide radījusi jauniešiem; aicina Komisiju un dalībvalstis iekļaut kultūras un radošās nozares Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvā un nodrošināt finansējumu karjeru, uzņēmējdarbības un apmācību veicināšanai šajā nozarē, izveidojot māceklības shēmas, veicinot mobilitāti un apmaiņu darbaudzināšanas un apmācības programmās; aicina efektīvāk izmantot resursus, kas paredzēti garantijas jauniešiem shēmā |
| --- | --- |

32.

| 33. | atgādina, ka viena no galvenajām problēmām kultūras mantojuma jomā ir tradicionālo prasmju un amatniecības pakāpeniska izzušana; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt kultūras mantojuma, kultūras un lingvistiskās dažādības, tradicionālo prasmju un amatu, kā arī Eiropas valsts, reģionālo un vietējo savoir-faire aizsardzību un veicināt amatniecības arodus, kas saistīti ar KRS, sekmēt un atvieglot zinātības nodošanu, lielāku uzmanību pievērst profesionālajai apmācībai un augsti kvalificētam darbaspēkam, lai piesaistītu talantus, tostarp izcilības amatniecībai būvniecības nozarē, kā arī saglabāšanai un restaurēšanai; tādēļ uzsver, ka starp kultūras politiku un vietējo kopienu rīcībā esošajiem sociālajiem un ražošanas resursiem ir jāveido stingras stratēģiskas saiknes; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Komisiju paaugstināt izpratni par karjeras iespējām amatniecībā un ražošanā, kas saistītas ar KRN, organizējot izpratnes vairošanas kampaņas un īstenot politiku, kas veicina zināšanu pārnesi, lai šajās nozarēs saglabātu amatprasmes un speciālās prasmes; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rosina dalībvalstis turpināt darbu saistībā ar Erasmus+ iniciatīvām, lai veicinātu starpnozaru pieejas starp dažādām jomām formālajā, neformālajā un informālajā izglītībā, apmācībā un mūžizglītībā; mudina augstākās un profesionālās izglītības iestādes izveidot starpnozaru programmas, iekļaujot tajās mākslu un kultūru, zinātnes, inženierzinātnes, tehnoloģijas, uzņēmējdarbību un citas attiecīgās jomas; jo īpaši aicina veikt pasākumus, lai likvidētu plaisu starp zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas un IKT un mākslas un dizaina mācību priekšmetiem, lai atbalstītu tehniskas karjeras iespēju attīstību radošajās nozarēs un radošas karjeras iespēju attīstību zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas nozarē, kam ir būtiski svarīga nozīme Eiropas KRN izaugsmē; uzsver nepieciešamību atbalstīt izcilības centrus un sekmēt nozares profesionāļu apmaiņu, tostarp trešās valstīs, un piesaistīt un attīstīt radošus talantus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mudina dalībvalstis veicināt sadarbību starp mākslas skolām, PIA sniedzējiem un uzņēmumiem kultūras un radošajā nozarē, tostarp iesaistot māksliniekus rezidentūrā uzņēmumu vidē un izglītības iestādēs, lai nodrošinātu prasmju piedāvājuma labāku pielāgošanu darba tirgus pieprasījumam un palielinātu nozares konkurētspējas potenciālu; iesaka izstrādāt iespējas apvienot darbu ar mācībām, piemēram, duālās izglītības sistēmas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ierosina izstrādāt un pieņemt politikas pamatnostādnes, kuru mērķis ir palielināt ES iedzīvotāju līdzdalību kultūras norisēs, kas daudzās dalībvalstīs joprojām ir kritiski zema; uzsver, ka no tā būtu dubults ieguvums — gan radošo talantu attīstības veicināšanas ziņā, gan attiecībā uz plašāka un izteiktāka ES kultūras un radošo produktu pieprasījuma veidošanu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina izveidot “Eiropas radošo un kultūras nozaru balvu”, kas līdzinātos “Francijas un Vācijas radošo un kultūras nozaru balvai”; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver sieviešu kā novatoru un uzņēmēju lielo potenciālu, kā arī viņu svarīgo nozīmi kultūras un radošajās nozarēs; mudina dalībvalstis piedāvāt atbilstīgu finansiālo atbalstu un apmācību un uzsver tīklu veidošanas un paraugprakses apmaiņas nozīmi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ierosina apsvērt iespēju izveidot mobilitātes programmas gados jauniem novatoriem, lai veicinātu apmaiņu un inovāciju kultūras un radošo nozaru jomā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ņem vērā Komisijas paziņojumu “Jaunā Prasmju programma Eiropai: Kopīgs darbs cilvēkkapitāla, nodarbināmības un konkurētspējas stiprināšanai” un piekrīt, ka “strauji mainīgajos pasaules ekonomikas apstākļos prasmes būs būtisks faktors, kas lielā mērā ietekmē konkurētspēju un spēju sekmēt inovāciju” un ka “prasmes arī piesaista ieguldījumus un katalizē pozitīvo mijiedarbību starp darbvietu radīšanu un izaugsmi”; uzskata, ka, pārskatot Pamatiemaņu satvaru un Eiropas kvalifikāciju pamatstruktūru, īpaša uzmanība ir jāpievērš radošajām prasmēm; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mudina dalībvalstis īstenot tādas iniciatīvas kā Itālijas valdības sāktā iniciatīva “Kultūras prēmija”, kurai tā piešķīrusi EUR 500, kura pieejama ikvienam Itālijā likumīgi dzīvojošam 18 gadus vecam jaunietim un kura paredzēta tikai par “kultūras bagātināšanas darbībām”, piemēram, muzeju, galeriju, arheoloģisko un kultūrvēsturiskā mantojuma objektu apmeklējumiem, grāmatām un filmām; |
| --- | --- |

42.

Finanses

| 43. | norāda, ka kultūras un radošās nozares gūst būtisku labumu no publiskajiem līdzekļiem, kas paredzēti kultūras veicināšanai, kas arī ievērojami uzlabo Eiropas Savienības kultūras daudzveidību; mudina Komisiju un dalībvalstis, rīkojoties saskaņā ar savām kompetences jomām, arī turpmāk pietiekamu budžeta daļu piešķirt kultūras veicināšanai paredzētam publiskajam finansējumam; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka ir jāstiprina valdības KRN atbalsta politika un jāpalielina kultūrai paredzētais budžets; norāda, ka publiskais finansējums dalībvalstīs ir krasi samazināts, tādējādi nopietni apdraudot Eiropas kultūras un radošo darbu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | norāda uz tādu nodokļu atvieglojumu shēmu panākumiem, ko dažās dalībvalstīs piemēro kultūras un radošajai nozarei; tādēļ mudina dalībvalstis ieviest šādas shēmas, vienlaikus nosoda īpašos nodokļu režīmus, ko pazīst ar nosaukumu “nodokļu nolēmumi”, kas ir ļāvuši dažiem uzņēmumiem līdz minimumam samazināt maksājamo nodokļu apmēru; |
| --- | --- |

45.

| 46. | norāda, ka dalība ES finansētās programmās ir atvērta kultūras un radošajām nozarēm, bet joprojām var uzskatīt, ka šī dalība ir zemāka par tās potenciālu; prasa Komisijai iesākumā izveidot vienas pieturas aģentūru — piemēram, tīmekļa vietni, kurā dažādi iesaistītie ĢD cieši sadarbotos, lai uzskatāmi parādītu dažādas finansējuma iespējas KRN vajadzībām, izplatītu informāciju, izmantojot Eiropas līmeņa kultūras un radošos tīklus un valsts organizācijas, vāktu un reklamētu paraugprakses piemērus un palielinātu finanšu ieguldītāju un iestāžu zināšanas par KRN īpatnībām un dažādajām tās skarošajām problēmām, jo tādējādi tiktu palielināta izpratne par finansējumu un tā pieejamība KRN; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina Komisiju strādāt pie tā, lai ES atbalsts, tostarp finansējums kultūras un radošajām nozarēm, tiktu integrēts, pieņemot visaptverošu un transversālu ES stratēģiju; tomēr uzsver, cik svarīgi ir apzināties KRN divējādo dabu un attiecīgi šo nozaru īpašās vajadzības saistībā ar finansējumu un inovāciju vidi, un tādēļ arī ar konkrētiem īstenošanas plāniem, piemēram, kopīgu pamatsistēmu starp programmām “Apvārsnis 2020” un “Radošā Eiropa”; atzīst nozīmīgo daudzkāršojošo ietekmi, kāda ES finansējumam var būt KRN, jo īpaši konkrētos reģionos; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atzīst bezpeļņas, kooperatīvo un sociālo uzņēmumu svarīgo nozīmi KRN un tādēļ aicina nenošķirt ES strukturālo un sociālo finansējumu, jo tādējādi varētu ierobežot šo struktūru pieejamību; |
| --- | --- |

48.

| 49. | norāda, ka daudzgadu finanšu shēmas vidējā termiņa pārskatīšana un ES programmu īstenošanas ziņojumi būtu uzskatāmi par viena procesa savstarpēji saistītām daļām; norāda, ka jo īpaši saistībā ar programmām “Radošā Eiropa”, “Apvārsnis 2020” un struktūrfondiem (ERAF un ESF) būtu jānovērtē KRN vieta un ietekme uz izaugsmi, nodarbinātību un teritoriālo kohēziju un jāturpina tās veicināt; uzsver, ka šim procesam būtu jānodrošina pamatīgs un saskanīgs pamats DFS pārskatīšanai un nākamās ES programmas izstrādei pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju ievērot Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. panta 4. punktu un atzīt kultūras un radošās nozares par horizontālu prioritāti ES finansējumu shēmās un programmās, jo īpaši “Apvārsnī 2020”, EaSI un ESIF; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Komisiju pilnīgi izmantot sinerģiju potenciālu starp ES politikas jomām, lai tādējādi efektīvi izmantotu finansējumu, kas pieejams saistībā ar ES programmām — “Apvārsnis 2020”, Eiropas Infrastruktūras savienošanas instruments, Erasmus +, EaSI, “Radošā Eiropa” un COSME —, kā arī no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESIF), lai atbalstītu vairāk projektu KRN jomā; |
| --- | --- |

51.

| 52. | norāda, ka var darīt daudz vairāk, lai panāktu efektīvāku mijiedarbību starp Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem un citām 2014.–2020. gada plānošanas periodā iekļautajām Eiropas programmām, kas minētas Kopīgo noteikumu regulas I pielikuma 4.6. un 6.4. punktā, jo īpaši attiecībā uz programmām Erasmus+ un “Radošā Eiropa”, un to varētu sasniegt, ja veiktu labāku informēšanu ES mērogā un ja dalībvalstīs un to reģionos apņēmīgāk īstenotu attiecīgos pasākumus; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Komisiju grozīt un/vai interpretēt to Komisijas Regulas (ES) Nr. 651/2014 daļu, kas attiecas uz valsts atbalstu kultūrai un kultūras mantojuma saglabāšanai, ņemot vērā Regulas 72. apsvērumu un Komisijas 2016. gada 19. maija paziņojumu, lai konkrētiem pasākumiem kultūras mantojuma nozarē (proti, restaurācijai un saglabāšanai) un dažos gadījumos kultūras darbībām, ko atbalsta ES fondi un papildu reģionālie fondi, nepiemērotu valsts atbalsta jēdzienu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | norāda, ka garantiju mehānisms “Radošās Eiropas” ietvaros ir viens no veidiem, kā risināt samilzušo vajadzību pēc piekļuves aizdevumiem, lai finansētu inovatīvus un ilgtspējīgus projektus kultūras un radošajā nozarē; atkārtoti aicina nekavējoties sākt garantijas mehānisma darbību; uzsver nepieciešamību palielināt “Radošās Eiropas” un garantiju mehānisma budžetu, lai efektīvi atbalstītu Eiropas kultūras un radošās izpausmes un dažādotu finansējuma labuma guvējus, un uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt visu dalībvalstu visu kultūras darbinieku vienlīdzīgu piekļuvi garantiju mehānismam; |
| --- | --- |

54.

| 55. | norāda, ka ESIF būtu jāpalīdz MVU pārvarēt kapitāla nepietiekamību un parasti par mērķi izvēlēties projektus ar augstāku riska profilu, nevis projektus, ko atbalsta EIB normālā kārtībā (22); norāda, ka no 2016. gada septembra finansējums ir ticis piešķirts tikai dažiem projektiem kultūras un radošajā jomā, kurā galvenokārt darbojas MVU ar augstāku riska pakāpi, kā arī projektiem izglītības vai apmācību nozarē, un uzsver, ka jādara viss iespējamais, lai uzlabotu to līdzdalību ESIF; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina EIB pievērst uzmanību tam, ka trūkst ESIF finansējuma kultūras un radošajai jomai, izpētot savstarpējas sadarbības iespēju ar “Radošo Eiropu” un garantiju mehānismu, lai nodrošinātu šim nolūkam piemērotus aizdevumus kultūras un radošajām nozarēm; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina Komisiju, dalībvalstis un EIB atbalstīt jauktas finansēšanas metodes, jo īpaši publiskā un privātā sektora partnerības, lai risinātu un apmierinātu pieaugošo vajadzību pēc pašu kapitāla finansējuma KRN atbalstam; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot kultūras un radošajā nozarē pārstāvētajiem mikrouzņēmumiem un MVU ieguldījumu vidi un paplašināt tiem pieejamo finanšu instrumentu klāstu, paredzot jaunas un inovatīvas finansēšanas shēmas, piemēram, mikrokredītus, atmaksājamas dotācijas, kolektīvo finansēšanu, riska kapitāla finansējumu, darbības uzsākšanas finansējumu un riska kapitālu; norāda, ka dažādi kolektīvās finansēšanas un kolektīvo ieguldījumu modeļi KRN var kļūt par stabilu instrumentu kultūras un radošo projektu finansēšanai un kā tādi tie kopumā ir apsveicams papildinājums tradicionālajiem KRN finansiālā atbalsta avotiem; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk uzraudzīt un veicināt kolektīvās finansēšanas tirgus attīstību, iesaistīt valsts iestādes un labāk izmantot institucionālās kolektīvās finansēšanas iespējas, saskaņot dažādās regulatīvās pieejas, nodrošināt pienācīgu skaidrību par ES noteikumu piemērošanu, izstrādāt paraugpraksi un vajadzības gadījumā uzlabot reglamentējošos noteikumus, novēršot šķēršļus un/vai vajadzības gadījumā iesniedzot jauna regulatīvā instrumenta priekšlikumu; tomēr norāda, ka tas nevar aizstāt ilgtspējīgu publisko un privāto finansējumu KRN; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzskata, ka ir jāuzlabo publisko ieguldījumu banku nozīme kultūras un radošajās nozarēs, uzlabojot MVU piekļuvi kredītiem un palīdzot uzņēmumiem paplašināt savu tirgu un eksporta darbības; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzskata, ka, lai uzlabotu piekļuvi finansēm kultūras un radošajām nozarēm, ir jāattīsta prasme noteikt un vērtēt nemateriālu lietu vērtību, ko varētu izmantot kā nodrošinājumu; uzsver, ka ir jāuzlabo finanšu ieguldītāju un iestāžu zināšanas par KRN īpatnībām un dažādajām tos skarošajām problēmām, kuras varētu radīt nopietnu risku; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka Komisija jaunajā garantiju mehānismā programmai “Radošā Eiropa” iekļāva finanšu starpnieku un banku apmācības shēmu, jo tas varētu uzlabot KRN spēju piesaistīt un pārliecināt ārējus ieguldītājus; tomēr uzskata, ka ir lietderīgi novērtēt šīs shēmas darbības rezultātus un, ja vērtējums būs pozitīvs, paplašināt to, piemērojot dažādām politikas jomām; |
| --- | --- |

60.

| 61. | tādēļ prasa popularizēt intelektuālā īpašuma aktīvu protokolus, kas sekmē intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) vērtības noteikšanu, un aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt vajadzīgos mehānismus, lai palielinātu IĪT izmantojamību banku darījumos un atzītu šo tiesību kā aktīvu pilno vērtību; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  OV C 13, 15.1.2016., 83. lpp.

(2)  OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 221. lpp.

(4)  OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.

(5)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

(6)  OV L 347, 20.12.2013., 289. lpp.

(7)  OV L 347, 20.12.2013., 259. lpp.

(8)  OV L 347, 20.12.2013., 33. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0009.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0293.

(11)  OV C 93, 9.3.2016., 95. lpp.

(12)  OV C 68 E, 7.3.2014., 40. lpp.

(13)  OV C 377 E, 7.12.2012., 135. lpp.

(14)  OV C 377 E, 7.12.2012., 142. lpp.

(15)  OV C 247 E, 15.10.2009., 25. lpp.

(16)  OV C 125 E, 22.5.2008., 223. lpp.

(17)  ESAO/EUIPO (2016), “Tirdzniecība ar viltotām un pirātiskām precēm — ekonomiskās ietekmes pārskats”, OECD Publishing, Parīze.

(18)  Komisijas paziņojumā minētas šādas nozares: arhitektūra, arhīvi un bibliotēkas, mākslas amatniecība, audiovizuālā joma (ieskaitot kino, televīziju, videospēles un multividi), kultūras mantojums, dizains, (tostarp modes dizains), festivāli, mūzika, izpildītājmāksla, vizuālā māksla, izdevējdarbība un radio.

(19)  Nozares līmeņa analīzes ziņojums (2013), Intellectual property rights intensive industries: contribution to economic performance and employment in the European Union, 8. lpp. https://euipo.europa.eu/ohimportal/documents/11370/80606/ IP+Contribution+study

(20)  Eiropas Komisijas pētījums EASME/COSME/2015/003.

(21)  Norāde uz pētījumu tiks pabeigta pēc tā publicēšanas. Lūdzu ievērot, ka visi šajā rezolūcijā minētie skaitļi pamatojas uz šo pētījumu.

(22)  Regula (ES) Nr. 2015/1017.

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/42 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/42

---

P8_TA(2016)0487

Sieviešu tiesības Austrumu partnerības valstīs

Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. decembra rezolūcija par sieviešu tiesībām Austrumu partnerības valstīs (2016/2060(INI))

(2018/C 238/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punktu, kuros ir noteikts, ka dzimumu līdztiesība ir viens no galvenajiem principiem, kas ir ES dibināšanas pamatā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punktu, kuros ir noteikts, ka dzimumu līdztiesība ir viens no galvenajiem principiem, kas ir ES dibināšanas pamatā,

| — | ņemot vērā ANO 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā ANO 1995. gadā pieņemto Pekinas Rīcības platformu, lai veicinātu līdztiesību, attīstību un mieru; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1995. gadā pieņemto Pekinas Rīcības platformu, lai veicinātu līdztiesību, attīstību un mieru;

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1820 (2008) un Nr. 1325 (2000) un neseno Rezolūciju Nr. 2242 (2015) par sievietēm, mieru un drošību; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1820 (2008) un Nr. 1325 (2000) un neseno Rezolūciju Nr. 2242 (2015) par sievietēm, mieru un drošību;

| — | ņemot vērā 1995. gada septembra Pekinas deklarāciju un Rīcības platformu un 1994. gada septembra Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību (Kairas konferences) rīcības programmu, kā arī tās pārskatīšanas konferenču rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada septembra Pekinas deklarāciju un Rīcības platformu un 1994. gada septembra Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību (Kairas konferences) rīcības programmu, kā arī tās pārskatīšanas konferenču rezultātus,

| — | ņemot vērā 2015. gada 18. novembra Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) pārskatīšanu (SWD(2015)0500), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 18. novembra Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) pārskatīšanu (SWD(2015)0500),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. februāra secinājumus par Eiropas kaimiņattiecību politiku, 2015. gada 20. aprīļa secinājumus par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu un 2015. gada 14. decembra secinājumus par Eiropas Kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. februāra secinājumus par Eiropas kaimiņattiecību politiku, 2015. gada 20. aprīļa secinājumus par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu un 2015. gada 14. decembra secinājumus par Eiropas Kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu,

| — | ņemot vērā Prāgas Austrumu partnerības 2009. gada 7. maija augstākā līmeņa sanāksmes kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Prāgas Austrumu partnerības 2009. gada 7. maija augstākā līmeņa sanāksmes kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā Viļņas Austrumu partnerības 2013. gada 28.–29. novembra augstākā līmeņa sanāksmes kopīgo deklarāciju “Austrumu partnerība — turpmākā rīcība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Viļņas Austrumu partnerības 2013. gada 28.–29. novembra augstākā līmeņa sanāksmes kopīgo deklarāciju “Austrumu partnerība — turpmākā rīcība”,

| — | ņemot vērā Rīgas Austrumu partnerības 2015. gada 21. un 22. maija augstākā līmeņa sanāksmes kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rīgas Austrumu partnerības 2015. gada 21. un 22. maija augstākā līmeņa sanāksmes kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un to dalībvalstu, no vienas puses, un Gruzijas, Moldovas un Ukrainas, no otras puses, noslēgtos asociācijas nolīgumus un iesaisti padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonās (AA/DCFTA), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un to dalībvalstu, no vienas puses, un Gruzijas, Moldovas un Ukrainas, no otras puses, noslēgtos asociācijas nolīgumus un iesaisti padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonās (AA/DCFTA),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 232/2014, ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (1) (EKI), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 232/2014, ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (1) (EKI),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. jūlija secinājumus attiecībā uz Rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju (2015–2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. jūlija secinājumus attiecībā uz Rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju (2015–2019),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. oktobra secinājumus par Dzimumu līdztiesības rīcības plānu (2016–2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. oktobra secinājumus par Dzimumu līdztiesības rīcības plānu (2016–2020),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2015. gada 21. septembra kopējo darba dokumentu “Dzimumu līdztiesība un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm: Meiteņu un sieviešu dzīves pārveidošana ar ES ārējo attiecību starpniecību 2016.–2020. gadā”. |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2015. gada 21. septembra kopējo darba dokumentu “Dzimumu līdztiesība un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm: Meiteņu un sieviešu dzīves pārveidošana ar ES ārējo attiecību starpniecību 2016.–2020. gadā”.

| — | ņemot vērā 2016. gada 21. janvāra rezolūciju par asociācijas nolīgumiem / padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonām ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 21. janvāra rezolūciju par asociācijas nolīgumiem / padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonām ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu (2),

| — | ņemot vērā 2015. gada 17. decembra rezolūciju par 2014. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 17. decembra rezolūciju par 2014. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (3),

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par ES rīcības plāna par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm attīstības sadarbībā atjaunošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par ES rīcības plāna par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm attīstības sadarbībā atjaunošanu (4),

| — | ņemot vērā 2013. gada 8. oktobra rezolūciju par pret dzimumu vērstu genocīdu — sievietes, kuru nav? (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 8. oktobra rezolūciju par pret dzimumu vērstu genocīdu — sievietes, kuru nav? (5),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas un neseno 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas un neseno 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes projektu par sieviešu iespēju uzlabošanu vērsties tiesā piecās Austrumu partnerības valstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes projektu par sieviešu iespēju uzlabošanu vērsties tiesā piecās Austrumu partnerības valstīs,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2011. gada Stambulas konvenciju; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2011. gada Stambulas konvenciju;

| — | ņemot vērā ESAO Stambulas korupcijas novēršanas rīcības plāna valstu ziņojumus un progresa ziņojumus par Austrumu partnerības valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO Stambulas korupcijas novēršanas rīcības plāna valstu ziņojumus un progresa ziņojumus par Austrumu partnerības valstīm,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas konvencijas par dzimumu līdztiesību, proti, 1951. gada Konvenciju par vienlīdzīgu atalgojumu (Nr. 100), 1958. gada Konvenciju par diskrimināciju (nodarbinātības un profesionālajā jomā) (Nr. 111), 1981. gada Konvenciju par darbiniekiem ar ģimenes pienākumiem (Nr. 156) un 2000. gada Maternitātes aizsardzības konvenciju (Nr. 183), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas konvencijas par dzimumu līdztiesību, proti, 1951. gada Konvenciju par vienlīdzīgu atalgojumu (Nr. 100), 1958. gada Konvenciju par diskrimināciju (nodarbinātības un profesionālajā jomā) (Nr. 111), 1981. gada Konvenciju par darbiniekiem ar ģimenes pienākumiem (Nr. 156) un 2000. gada Maternitātes aizsardzības konvenciju (Nr. 183),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0365/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0365/2016),

| A. | tā kā saskaņā ar Prāgas deklarāciju Austrumu partnerības pamatā ir saistības ievērot starptautisko tiesību principus un pamatvērtības, tostarp demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesības un pamatbrīvības; tā kā Rīgas deklarācijā dzimumu līdztiesība ir minēta kā “daudzsološa jaunas sadarbības joma”; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Prāgas deklarāciju Austrumu partnerības pamatā ir saistības ievērot starptautisko tiesību principus un pamatvērtības, tostarp demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesības un pamatbrīvības; tā kā Rīgas deklarācijā dzimumu līdztiesība ir minēta kā “daudzsološa jaunas sadarbības joma”;

| B. | tā kā lielāka partnervalstu nošķiršana un lielāka to atbildība ir galvenie pārskatītās EKP principi, ņemot vērā katras valsts īpašo situāciju; |
| --- | --- |

B.

tā kā lielāka partnervalstu nošķiršana un lielāka to atbildība ir galvenie pārskatītās EKP principi, ņemot vērā katras valsts īpašo situāciju;

| C. | tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir nostiprināta visu Austrumu partnerības valstu konstitūcijās un tiesību sistēmās un tā kā visas šīs valstis bez ierunām ir ratificējušas lielāko daļu svarīgo starptautisko konvenciju, kas šajā jomā ir pieņemtas; izsakot nožēlu par to, ka sievietes Austrumu partnerības valstīs joprojām ir pakļautas sociālai diskriminācijai; |
| --- | --- |

C.

tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir nostiprināta visu Austrumu partnerības valstu konstitūcijās un tiesību sistēmās un tā kā visas šīs valstis bez ierunām ir ratificējušas lielāko daļu svarīgo starptautisko konvenciju, kas šajā jomā ir pieņemtas; izsakot nožēlu par to, ka sievietes Austrumu partnerības valstīs joprojām ir pakļautas sociālai diskriminācijai;

| D. | tā kā visas Austrumu partnerības valstis ir izstrādājušas stratēģijas, programmas vai rīcības plānus, ar kuriem uzlabo sieviešu stāvokli; |
| --- | --- |

D.

tā kā visas Austrumu partnerības valstis ir izstrādājušas stratēģijas, programmas vai rīcības plānus, ar kuriem uzlabo sieviešu stāvokli;

| E. | tā kā Austrumu partnerības valstīs 2015. gadā sievietes bija vien 17 no 136 augstākajiem ministru amatiem, 16 % no ievēlētajiem Parlamenta deputātiem, bet vidējais sieviešu īpatsvars augstāko civildienesta amatpersonu vidū bija tikai 17 %; tā kā tikai trīs politiskās partijas visā šajā reģionā vadīja sievietes; |
| --- | --- |

E.

tā kā Austrumu partnerības valstīs 2015. gadā sievietes bija vien 17 no 136 augstākajiem ministru amatiem, 16 % no ievēlētajiem Parlamenta deputātiem, bet vidējais sieviešu īpatsvars augstāko civildienesta amatpersonu vidū bija tikai 17 %; tā kā tikai trīs politiskās partijas visā šajā reģionā vadīja sievietes;

| F. | tā kā vertikāla un horizontāla sieviešu nodarbinātības segregācija darba tirgos Austrumu partnerības valstīs joprojām ir dziļi iesakņojusies šo valstu kultūras un sociālajās normās; tā kā uz sieviešu pleciem gulstas arī neapmaksātā mājas darbu “otrā maiņa”; |
| --- | --- |

F.

tā kā vertikāla un horizontāla sieviešu nodarbinātības segregācija darba tirgos Austrumu partnerības valstīs joprojām ir dziļi iesakņojusies šo valstu kultūras un sociālajās normās; tā kā uz sieviešu pleciem gulstas arī neapmaksātā mājas darbu “otrā maiņa”;

| G. | tā kā sabiedrībā izplatītie stereotipi sievietēm piešķir pakārtotu lomu; tā kā šādi stereotipi veidojas jau bērnībā, tie izpaužas mācību un profesijas izvēlē un turpinās darba tirgū; |
| --- | --- |

G.

tā kā sabiedrībā izplatītie stereotipi sievietēm piešķir pakārtotu lomu; tā kā šādi stereotipi veidojas jau bērnībā, tie izpaužas mācību un profesijas izvēlē un turpinās darba tirgū;

| H. | tā kā daudzas lauku novados dzīvojošas sievietes, kurām nav citu iespēju, mēdz uzņemties slikti apmaksātus darbus lauksaimniecībā, bieži vien oficiāli nereģistrējoties un neizmantojot nekādas sociālās drošības tiesības; tā kā nevienlīdzības izskaušana starp vīriešiem un sievietēm lauksaimniecībā var palīdzēt nodrošināt vīriešu un sieviešu vienlīdzīgu piekļuvi nodarbinātībai, kā arī vienādu darba samaksu par vienādi vērtīgu darbu; |
| --- | --- |

H.

tā kā daudzas lauku novados dzīvojošas sievietes, kurām nav citu iespēju, mēdz uzņemties slikti apmaksātus darbus lauksaimniecībā, bieži vien oficiāli nereģistrējoties un neizmantojot nekādas sociālās drošības tiesības; tā kā nevienlīdzības izskaušana starp vīriešiem un sievietēm lauksaimniecībā var palīdzēt nodrošināt vīriešu un sieviešu vienlīdzīgu piekļuvi nodarbinātībai, kā arī vienādu darba samaksu par vienādi vērtīgu darbu;

| I. | tā kā sievietes un vīrieši Austrumu partnerības valstīs bieži saskaras ar grūtībām seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu un ar to saistīto tiesību pieejamībā un joprojām pastāv nopietni šķēršļi attiecībā uz nabadzīgām sievietēm, migrantiem, etniskajām minoritātēm un lauku teritoriju iedzīvotājiem; tā kā mazāk par 50 procentiem sieviešu Austrumu partnerības valstīs izmanto modernas kontracepcijas metodes, bet dažās valstīs šis īpatsvars ir pat mazāks par 20 procentiem, un galvenie iemesli tam ir nepietiekama līmeņa konsultācijas, augstas izmaksas, nepietiekamas izvēles iespējas un neuzticama piegāde; |
| --- | --- |

I.

tā kā sievietes un vīrieši Austrumu partnerības valstīs bieži saskaras ar grūtībām seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu un ar to saistīto tiesību pieejamībā un joprojām pastāv nopietni šķēršļi attiecībā uz nabadzīgām sievietēm, migrantiem, etniskajām minoritātēm un lauku teritoriju iedzīvotājiem; tā kā mazāk par 50 procentiem sieviešu Austrumu partnerības valstīs izmanto modernas kontracepcijas metodes, bet dažās valstīs šis īpatsvars ir pat mazāks par 20 procentiem, un galvenie iemesli tam ir nepietiekama līmeņa konsultācijas, augstas izmaksas, nepietiekamas izvēles iespējas un neuzticama piegāde;

| J. | tā kā vēl arvien pastāv būtiski trūkumi saistībā ar iespēju vērsties tiesā tām sievietēm, kuras cietušas no dzimumnosacītas vardarbības, jo īpaši tas, ka nav noteikta kriminālatbildība par visu veidu pret sievietēm vērstu vardarbību, par šādiem noziedzīgiem nodarījumiem tiek nepietiekami ziņots, ļoti mazs ir notiesājošu spriedumu skaits par izvarošanu un valsts nodrošina niecīgu vai nekādu atbalstošo pakalpojumu finansējumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā vēl arvien pastāv būtiski trūkumi saistībā ar iespēju vērsties tiesā tām sievietēm, kuras cietušas no dzimumnosacītas vardarbības, jo īpaši tas, ka nav noteikta kriminālatbildība par visu veidu pret sievietēm vērstu vardarbību, par šādiem noziedzīgiem nodarījumiem tiek nepietiekami ziņots, ļoti mazs ir notiesājošu spriedumu skaits par izvarošanu un valsts nodrošina niecīgu vai nekādu atbalstošo pakalpojumu finansējumu;

| K. | tā kā Austrumu partnerības valstīs gan pastāv nozīmīgas atšķirības saistībā ar vardarbības pret sievietēm izplatību un samierināšanos ar šādu vardarbību, tomēr kopumā tās rādītāji ir salīdzinoši augsti — četrās valstīs no sešām ar fizisku vardarbību mūža gaitā ir saskārušies vairāk nekā 20 % sieviešu; tā kā salīdzināmo datu nepietiek, lai noteiktu fiziskas, seksuālas un psiholoģiskas vardarbības izplatību darbvietā, kas arī, ļoti iespējams, ir saistīts ar nepietiekamu ziņošanu; tā kā vardarbības risks ir daudz lielāks tādu sieviešu gadījumā, kas pieder pie etniskām minoritātēm, piemēram, romiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā Austrumu partnerības valstīs gan pastāv nozīmīgas atšķirības saistībā ar vardarbības pret sievietēm izplatību un samierināšanos ar šādu vardarbību, tomēr kopumā tās rādītāji ir salīdzinoši augsti — četrās valstīs no sešām ar fizisku vardarbību mūža gaitā ir saskārušies vairāk nekā 20 % sieviešu; tā kā salīdzināmo datu nepietiek, lai noteiktu fiziskas, seksuālas un psiholoģiskas vardarbības izplatību darbvietā, kas arī, ļoti iespējams, ir saistīts ar nepietiekamu ziņošanu; tā kā vardarbības risks ir daudz lielāks tādu sieviešu gadījumā, kas pieder pie etniskām minoritātēm, piemēram, romiem;

| L. | tā kā Austrumu partnerības valstis joprojām ir cilvēku tirdzniecības izcelsmes valstis un dažos gadījumos arī tranzīta un galamērķa valstis, tostarp tirdzniecībai ar sievietēm un jaunām meitenēm arī seksuālas izmantošanas nolūkā; |
| --- | --- |

L.

tā kā Austrumu partnerības valstis joprojām ir cilvēku tirdzniecības izcelsmes valstis un dažos gadījumos arī tranzīta un galamērķa valstis, tostarp tirdzniecībai ar sievietēm un jaunām meitenēm arī seksuālas izmantošanas nolūkā;

| M. | tā kā ieilguši konflikti joprojām traucē attīstību šajā reģionā, pašos pamatos ietekmējot cietušo cilvēku dzīves un cilvēktiesības, tostarp sieviešu un meiteņu dzīves un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

M.

tā kā ieilguši konflikti joprojām traucē attīstību šajā reģionā, pašos pamatos ietekmējot cietušo cilvēku dzīves un cilvēktiesības, tostarp sieviešu un meiteņu dzīves un cilvēktiesības;

| N. | tā kā pašreizējais konflikts Ukrainas austrumos ir pastiprinājis ar dzimumu saistītos stereotipus, ar kuriem uzsver, ka vīrieši ir aizstāvji, bet sievietes — aprūpētājas un atbalstītājas, kā arī uzsver ierobežoto sieviešu dalību un iesaistīšanos konfliktu risināšanā; |
| --- | --- |

N.

tā kā pašreizējais konflikts Ukrainas austrumos ir pastiprinājis ar dzimumu saistītos stereotipus, ar kuriem uzsver, ka vīrieši ir aizstāvji, bet sievietes — aprūpētājas un atbalstītājas, kā arī uzsver ierobežoto sieviešu dalību un iesaistīšanos konfliktu risināšanā;

| O. | tā kā Ukrainā vairāk nekā 1,5 miljoni cilvēku (divas trešdaļas no viņiem — sievietes un bērni) ir pārvietoti iekšzemē kopš konflikta sākuma un viņu piekļuve veselības aprūpei, mājokļiem un darbam ir ierobežota; |
| --- | --- |

O.

tā kā Ukrainā vairāk nekā 1,5 miljoni cilvēku (divas trešdaļas no viņiem — sievietes un bērni) ir pārvietoti iekšzemē kopš konflikta sākuma un viņu piekļuve veselības aprūpei, mājokļiem un darbam ir ierobežota;

| P. | tā kā romu meitenes Moldovā vidēji skolā pavada mazāk nekā četrus gadus (salīdzinājumā ar citu tautību meitenēm, kas skolā pavada 11 gadus) saistībā ar bērnu un agrīnām laulībām, neplānotām grūtniecībām un bērnu aprūpes pienākumiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā romu meitenes Moldovā vidēji skolā pavada mazāk nekā četrus gadus (salīdzinājumā ar citu tautību meitenēm, kas skolā pavada 11 gadus) saistībā ar bērnu un agrīnām laulībām, neplānotām grūtniecībām un bērnu aprūpes pienākumiem;

| Q. | tā kā ES un tās dalībvalstis ir apņēmušās aizsargāt sieviešu un meiteņu cilvēktiesības, ievērot tās un nodrošināt to, lai sievietes un meitenes tās izmantotu, un par tām iestāties pilnībā, veidojot visas savas ārējās attiecības, tostarp tās, kas pārsniedz attīstības sadarbību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ES un tās dalībvalstis ir apņēmušās aizsargāt sieviešu un meiteņu cilvēktiesības, ievērot tās un nodrošināt to, lai sievietes un meitenes tās izmantotu, un par tām iestāties pilnībā, veidojot visas savas ārējās attiecības, tostarp tās, kas pārsniedz attīstības sadarbību;

| R. | tā kā dzimumu līdztiesība joprojām ir uzskatāma par EKP un EKI horizontālu prioritāti un tā kā pārskatītajā EKP būtu jāiekļauj lielāks atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai un no jauna jāpievēršas dzimumu līdztiesības jautājuma nozīmībai; tā kā Austrumu partnerības ietvaros pilsoniskā sabiedrība ir ļoti svarīga no dzimumu līdztiesības nodrošināšanas viedokļa; |
| --- | --- |

R.

tā kā dzimumu līdztiesība joprojām ir uzskatāma par EKP un EKI horizontālu prioritāti un tā kā pārskatītajā EKP būtu jāiekļauj lielāks atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai un no jauna jāpievēršas dzimumu līdztiesības jautājuma nozīmībai; tā kā Austrumu partnerības ietvaros pilsoniskā sabiedrība ir ļoti svarīga no dzimumu līdztiesības nodrošināšanas viedokļa;

| S. | tā kā Austrumu partnerības valstis var izmantot vairākas ES programmas, piemēram, Erasmus+, Cosme, “Radošā Eiropa” un “Apvārsnis 2020”; |
| --- | --- |

S.

tā kā Austrumu partnerības valstis var izmantot vairākas ES programmas, piemēram, Erasmus+, Cosme, “Radošā Eiropa” un “Apvārsnis 2020”;

| T. | tā kā pirmsdzemdību aprūpe, kvalificēti dzemdību speciālisti dzemdību laikā, kā arī atbalsta ārkārtas dzemdniecības aprūpe un apgāde ar svarīgākajām pamatmateriāliem ir ļoti nozīmīgi, lai samazinātu māšu mirstību; tā kā Austrumu partnerības valstis joprojām ir atpalikušas saistībā ar visu sieviešu sasniegšanu, jo īpaši nabadzīgākajos, attālākajos apgabalos, kā arī atstumtajās grupās, piemēram, etniskās minoritātes, migranti un sievietes ar invaliditāti, |
| --- | --- |

T.

tā kā pirmsdzemdību aprūpe, kvalificēti dzemdību speciālisti dzemdību laikā, kā arī atbalsta ārkārtas dzemdniecības aprūpe un apgāde ar svarīgākajām pamatmateriāliem ir ļoti nozīmīgi, lai samazinātu māšu mirstību; tā kā Austrumu partnerības valstis joprojām ir atpalikušas saistībā ar visu sieviešu sasniegšanu, jo īpaši nabadzīgākajos, attālākajos apgabalos, kā arī atstumtajās grupās, piemēram, etniskās minoritātes, migranti un sievietes ar invaliditāti,

| 1. | uzskata, ka ir jāuzlabo Austrumu partnerības valstīs izveidojusies situācija sieviešu tiesību jomā; norāda, ka uz sieviešu ekonomisko situāciju negatīvu ietekmi ir atstājušas dziļās ekonomiskās izmaiņas un ekonomiskā nenoteiktība, kā rezultātā tika mazināta viņu faktiskā līdztiesība; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka vispārēja politiskā stabilitāte un cilvēktiesību ievērošana kopumā ir obligāts priekšnosacījums, lai nostiprinātu sieviešu tiesības un uzlabotu viņu stāvokli attiecīgajās valstīs; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver nepieciešamību Austrumu partnerības valstīm nekavējoties rīkoties, lai uzlabotu sieviešu un vīriešu līdztiesību sabiedrībā, tostarp pieņemot valstu rīcības plānus un sadarbojoties ar starptautiskajām organizācijām un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Austrumu partnerības valstis novērst nepilnības to tiesiskajā regulējumā diskriminācijas novēršanai, kā arī plašāk piemērot tiesību aktus pret diskrimināciju dzimuma dēļ, tostarp vairāk izmantojot starptautiskos standartus gadījumos, kad tiek taisīti tiesu spriedumi, lai uzlabotu iespējas panākt tiesību aktu īstenošanu un izbeigtu sieviešu tiesību pārkāpšanu šajās valstīs; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka dažās Austrumu partnerības valstīs LGBTI personu stāvoklis joprojām ir nestabils un rada satraukumu, neraugoties uz homoseksualitātes dekriminalizāciju; stingri nosoda visu veidu diskrimināciju un vardarbību pret LGBTI personām un aicina valstu varas iestādes pieņemt politiku, lai apkarotu visu veidu diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver vajadzību pēc sabiedrības izpratnes veidošanas kampaņām un institucionālām izmaiņām, ar kuru palīdzību izskauž iesīkstējušos stereotipus par sievietēm, kas negatīvi ietekmē visas jomas, kurās sievietes piedalās sabiedrības dzīvē; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina valstu iestādes būt modrām un nelokāmām un piemērot sodu cilvēkiem, kas apvaino vai apkauno LGBTI, jo īpaši valsts pārvaldē un publiskajā telpā; |
| --- | --- |

7.

Sieviešu dalība lēmumu pieņemšanas procesos

| 8. | pauž nožēlu, ka sievietes nav pārstāvētas Austrumu partnerības valstu varas struktūrās un ka šis trūkums ir būtisks un uzkrītošs; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka joprojām nav izskausti diskriminējošie paņēmieni, kādus piekopj Austrumu partnerības valstu politiskajā dzīvē, kur, pat ja sievietes gūst panākumus, sasniedzot augstus politiskos un lēmumu pieņemšanas amatus, viņu spējas un prasmes joprojām apšauba; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina nodrošināt sieviešu vienlīdzīgu piekļuvi un pārstāvību visos pārvaldības līmeņos un lēmumu pieņemšanā, lai atbalstītu viņu vadošo lomu; atzīst pilsoniskās sabiedrības organizāciju un starptautisko NVO būtisko lomu pozitīvu reformu un pasākumu veicināšanā, lai aizsargātu sieviešu tiesības un sekmētu viņu dalību politiskajā un ekonomiskajā darbībā; mudina īstenot paraugprakses apmaiņu saistībā ar sieviešu politiskās dalības veicināšanu decentralizētās iestādēs un vietējās varas iestādēs; uzsver, ka ilgtspējīgus rezultātus vislabāk var sasniegt politisko partiju vadībā, un tādēļ uzsver, cik liela nozīme ir Eiropas politiskajām partijām un to sieviešu nodaļām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Austrumu partnerības valstis veicināt un stiprināt sieviešu politisko dalību un viņu vadošo lomu; uzsver, ka pozitīva ietekme būtu sieviešu lielākai dalībai svarīgākajās pārvaldes reformās, piemēram, korupcijas apkarošanā un ekonomisko reformu īstenošanā; atzinīgi vērtē visus centienus sasniegt šo mērķi, par kādu ir uzskatāmas obligātās kandidātu sarakstu kvotas, stipendijas, apmācība un atbalsts, ko sniedz politiķēm sievietēm un aktīvistēm, un mentorēšanas programmas un izpratnes veidošanas kampaņas, ar kuru palīdzību maina sieviešu tēlu plašsaziņas līdzekļos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver pozitīvo lomu, kāda Euronest parlamentārajai asamblejai varētu būt sieviešu politiskās dalības un to redzamības veicināšanā Austrumu partnerībā; atzinīgi vērtē Euronest sieviešu foruma pirmo sanāksmi, kas notika 2016. gada martā; mudina ES arī plašākā mērogā izveidot un atbalstīt transnacionālus sieviešu tīklus politikā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | stingri atbalsta sieviešu līdzdalību un lomu valsts un nevalstiskās pretkorupcijas organizācijās, pasākumos un programmās un cīņā pret korupciju; kopumā uzskata, ka sieviešu dalības palielināšana Austrumu partnerības valstu politiskajā dzīvē un augstākajā pārvaldē veicinātu politisko aprindu atjaunošanu un tādējādi arī notiekošo politisko pāreju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, ka ES vēlēšanu novērošanas misijas un citas starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas savos ziņojumos sniedz ieteikumus par sieviešu dalību vēlēšanu procesā; aicina ES pilnībā īstenot šos ieteikumus Eiropas kaimiņattiecību politikas ietvaros; |
| --- | --- |

14.

Sieviešu ekonomiskā dalība

| 15. | konstatē, ka sievietes Austrumu partnerības valstu darbaspēkā pārsvarā ir integrētas salīdzinoši labi, taču viņu ekonomiskā dalība pēdējā laikā samazinās; |
| --- | --- |

15.

| 16. | konstatē, ka dzimumu stereotipi un sieviešu diskriminācija neļauj sievietēm lielākā mērā integrēties darba tirgū un rada papildu šķēršļus sieviešu uzņēmējdarbībā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pauž nožēlu, ka sievietes daudz lielākā mērā ir nodarbinātas pakalpojumu nozarē un valsts sektorā, kur viņu darba samaksa ir ievērojami mazāka nekā nozarēs, kurās galvenokārt nodarbina vīriešus, ka vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība joprojām saglabājas augsta un var pat sasniegt 50 %, un ka sievietēm, lai nokļūtu vadošos amatos, ir jāpārvar kultūras un sociāli šķēršļi, kā tas bieži vien ir novērojams arī Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž nožēlu par to, ka sievietes pārsvarā strādā maz apmaksātās nozarēs, neraugoties uz viņu augstāku izglītības līmeni visās Austrumu partnerības valstīs; aicina sievietes iesaistīties lēmumu pieņemšanā un ekonomikas politikas īstenošanas procesā, veicināt uzņēmējdarbības programmas sieviešu integrēšanai un darbības sekmēšanai uzņēmumos un īstenot vietējos attīstības projektus, kas vērsti uz sieviešu ekonomisko iespēju nodrošināšanu; mudina īstenot mērķtiecīgu pieeju, lai nodrošinātu vairāk sieviešu paraugtēlu līderībā un vadošos amatos, un tādējādi dotu jaunākajai paaudzei ticību savām spējām kļūt par līderiem visos nodarbinātības sektoros; uzsver, ka sievietēm ir aktīvi jāiesaistās arodbiedrībās, un uzsver vajadzību pārvarēt juridiskos un strukturālos diskriminējošos šķēršļus, ar kuriem sievietes sastopas darba vidē, lai panāktu līdzvērtīgu samaksu par vienu un to pašu darbu, tā likvidējot darba samaksas un pensiju apmēra atšķirības starp abiem dzimumiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | konstatē, ka finansiāli pieejami bērnu aprūpes pakalpojumi un skaidri bērna kopšanas atvaļinājuma noteikumi ir izšķiroši svarīgi, lai uzlabotu sieviešu dalību darba tirgū; konstatē, ka dažos gadījumos šādu pakalpojumu un iespēju trūkums ietekmē meiteņu un jaunu sieviešu piekļuvi izglītībai un karjeras attīstībai, jo viņām ir jārūpējas par saviem brāļiem un māsām; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka sievietes visbiežāk uzņemas atbildību par vecu cilvēku un apgādājamu personu aprūpi un ka sievietēm ar bērniem bieži vien tiek kavēta profesionālā reintegrācija; uzsver, ka priekšnoteikums sieviešu dalībai darba tirgū un viņu ekonomiskajai neatkarībai ir tas, lai vīrieši un sievietes līdzvērtīgi veiktu neatalgotu darbu, piemēram, veiktu aprūpi un mājas pienākumus; aicina valstu iestādes vēl vairāk stiprināt kvalitatīvu aprūpes iespēju tīklu gados veciem cilvēkiem un apgādājamām personām; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka aizsargājošās tiesiskās normas, kas ir pieņemtas dažās Austrumu partnerības valstīs un paredz aizliegumu sievietes nodarbināt potenciāli bīstamos darbos, ierobežo sieviešu iespējas pieteikties darbam noteiktās profesijās un strādāt tajās, un papildus tam ierobežo viņu iespējas darba tirgū; mudina šīs valstis minētās normas pārskatīt; |
| --- | --- |

21.

| 22. | norāda uz to, cik svarīgi ir tas, lai sievietes un meitenes gūtu labas kvalitātes izglītību un profesionālo apmācību nolūkā veicināt viņu iekļaušanu darba tirgū un uzsver izglītības nozīmi to sieviešu lomas stereotipu izskaušanā; uzsver vajadzību pēc atbalsta un mentorēšanas, kas ir domāti tikai sievietēm uzņēmējām, kurām bieži vien nav iespēju saņemt kredītu vai piedalīties noieta tīklos un kuras saskaras ar lieliem regulatīviem šķēršļiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mudina attīstīt sociālo ekonomiku sievietēm un atvieglot mikrokredītu izmantošanu kā līdzekli sieviešu ekonomiskajai neatkarībai un uzņēmējdarbības programmu veicināšanai ar mērķi iesaistīt sievietes uzņēmumos un uzņēmējdarbībā; šajā sakarībā norāda, cik svarīgi ir pārredzami finanšu atbalsta instrumenti, kuriem var piekļūt ar taisnīgiem noteikumiem un par kuriem ir pieejama informācija; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina visiem bērniem nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai, tostarp bērnu aprūpes un agrīnās pirmsskolas izglītības, pamatskolas, vidusskolas un augstskolas izglītības līmeņiem un zinātņu, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (“STEM”) priekšmetiem, īpašu uzmanību pievēršot lauku apvidos dzīvojošu meiteņu izglītībai un apmācībai, izglītojot un iedrošinot viņas jau no agrīna vecuma, kas palīdzēs veicināt izaugsmi būtiskā ekonomikas attīstības nozarē; prasa nodrošināt sievietēm visas izglītības iespējas, kā arī uzlabot viņu piekļuvi profesijām, kas sievietēm joprojām ir liegtas; uzsver bērnu darba problēmu, kas liedz šiem bērniem piekļuvi atbilstošai izglītībai vai arodmācībai, tādējādi vēlāk ietekmējot viņu spēju iegūt labas pozīcijas darba tirgū; atbalsta partnervalstu plašāku sadarbību ar ES aģentūrām un programmām, piemēram, “Apvārsnis 2020”, “Radošā Eiropa”, COSME, Erasmus+ u. c.; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka bērnu darbs joprojām ir kritisks jautājums dažās Austrumu partnerības valstīs, jo īpaši Moldovā, Gruzijā un Azerbaidžānā; aicina šīs valstis izvirzīt konkrētus mērķus, lai izskaustu visu veidu bērnu darbu, un nodrošināt attiecīgo tiesību aktu pilnīgu izpildi; |
| --- | --- |

25.

Vardarbība pret sievietēm

| 26. | uzsver nepieciešamību apkarot vardarbību ģimenē un ar dzimumu saistītu vardarbību, tostarp seksuālu uzmākšanos, piespiedu bērna iznēsāšanu, ko veic surogātmāte, un cilvēku tirdzniecību seksuālās izmantošanas nolūkā, kas pastāv Austrumu partnerības valstīs un kas bieži vien netiek darīta zināma, jo sabiedrībai šāda rīcība šķiet pieņemama; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nosoda seksuālās vardarbības izmantošanu pret sievietēm un meitenēm kā kara ieroci, tostarp masveida izvarošanu, seksuālu paverdzināšanu, prostitūciju, dažāda veida dzimumnosacītu vajāšanu, tostarp cilvēku tirdzniecību, kā arī sekstūrismu; uzsver nepieciešamību cīnīties pret piespiedu laulībām, ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) definīciju, tostarp pret bērnu un agrīnām laulībām, un aicina austrumu kaimiņvalstis konsekventi vērsties pret jebkāda veida ekspluatāciju un vardarbību pret sievietēm saistībā ar piespiedu bērna iznēsāšanu, ko veic surogātmāte; aicina Austrumu partnerības valstis veikt steidzamus pasākumus, lai novērstu šāda veida smagus noziegumus un sauktu par tiem pie atbildības gan tad, ja tie veikti to jurisdikcijā, gan pat ārpus šo valstu teritorijas; uzsver, ka nepieciešams pietiekams finansējums iniciatīvām, kas vērstas pret vardarbību pret sievietēm un meitenēm, lai garantētu efektīvu pakalpojumu ilgtermiņa pieejamību upuriem un izdzīvojušajiem, tādēļ jānodrošina atbilstoši darbinieki un resursi; prasa steidzami veikt pozitīvus pasākumus, piemēram, profesionālās apmācības programmas vardarbības upuriem, jo īpaši, ja to aprūpē ir bērni, lai šīs personas varētu integrēties darba tirgū; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vērš uzmanību uz to, ka dzimumnosacīti noziegumi un seksuālās vardarbības noziegumi Romas statūtos ir klasificēti kā kara noziegumi, noziegumi pret cilvēci vai noziegumi, kas tiek veikti saistībā ar genocīdu vai spīdzināšanu; šajā saistībā atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes 2013. gada 24. jūnijā pieņemto Rezolūciju Nr. 2106 par seksuālās vardarbības konfliktos novēršanu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka sieviešu cilvēktiesību aizstāvjiem ir nepieciešami efektīvi aizsardzības mehānismi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Austrumu partnerības valstis vairāk resursu veltīt visu veidu pret sievietēm vērstas vardarbības izskaušanai, tostarp grozīt tiesību aktus un palīdzēt vardarbības upuriem; uzsver vajadzību pēc institucionālām izmaiņām, lai apkarotu sabiedrības stereotipus, kas izvarošanas un vardarbības upurus stigmatizē vēl vairāk; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, cik svarīgs ir 5. ilgtspējīgas attīstības mērķis (IAM), jo īpaši saistībā ar tā 2. punktu, kurā aicināts izskaust visāda veida vardarbību pret sievietēm un meitenēm publiskajā un privātajā sektorā, un vajadzību pārskatīt spēkā esošos tiesību aktus Austrumu partnerības valstīs saistībā ar to, cik tie ir piemēroti, lai efektīvi novērstu un izskaustu vardarbību pret sievietēm un meitenēm, īpašu uzmanību pievēršot tādu tiesību aktu nepieciešamībai, kas attiecas uz visiem vardarbības veidiem (fiziskā, seksuālā, psiholoģiskā, ekonomiskā vardarbība), kā arī pienācīgiem sodiem vainīgajiem un kompensāciju upuriem un izdzīvojušajiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Austrumu partnerības valstis izstrādāt pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiesu sistēmā tiek ņemts vērā dzimumu aspekts, tostarp apmācot juridisko profesiju pārstāvjus, policijas un citus darbiniekus, kas izskata paziņojumus un ziņojumus par vardarbību pret sievietēm un meitenēm, lai šādas vardarbības upuri tiktu nopietni uzklausīti; aicina arī policiju, juridisko profesiju pārstāvjus, ārstus, psihologus, varas iestādes un brīvprātīgās organizācijas, kas strādā ar šādu uzbrukumu upuriem, nodrošināt lielāku sadarbību un īpašās zināšanas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkārtoti pauž uzskatu, ka atlase, kuras pamatā ir dzimuma aizspriedumi, ir uzskatāma par smagu uz dzimuma balstītu vardarbības formu un cilvēktiesību pārkāpumu; mudina veikt sabiedrības izpratnes veidošanas kampaņas, lai mainītu sabiedrības attieksmi pret tādas atlases praksi, kas balstīta uz dzimuma kritērijiem, un prasa pastiprināt tās novēršanas un apkarošanas centienus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mudina valdības vairāk strādāt pie aizdomās turēto cilvēku kontrabandistu atklāšanas un saukšanas pie atbildības un tiesāt darbaspēka un seksuālai izmantošanai paredzēto personu kontrabandistus, aizsargāt cietušās sievietes atbilstīgi t. s. ziemeļvalstu modelim un atbalstīt NVO partnerus, kas sniedz rehabilitācijas un reintegrācijas pakalpojumus cietušajiem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | prasa, lai ciešāk sadarbotos Austrumu partnerības valstis, no vienas puses, un ES aģentūras un dalībvalstu tiesībaizsardzības struktūras, no otras puses, nolūkā apkarot cilvēku kontrabandu, kas ir arī viena no ienesīgākajām organizētās noziedzības darbībām, un iznīcinātu noziedzīgus tīklus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mudina Austrumu partnerības valstis cik drīz vien iespējams parakstīt un ratificēt Stambulas Konvenciju par vardarbības pret sievietēm novēršanu un apkarošanu, jo neviena no šīm valstīm to vēl nav ratificējusi, un aicina iestādes ieviest un stingri pārraudzīt valstu stratēģiju vardarbības pret sievietēm apkarošanai efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina īstenot Pekinas Rīcības platformu, izglītības un veselības aprūpes pieejamību atzīstot par cilvēka pamattiesībām, piemēram, attiecībā uz brīvprātīgas ģimenes plānošanas pieejamību, reproduktīvās un seksuālās veselības aprūpes pakalpojumu pilna klāsta pieejamību, tai skaitā kontracepcijas, drošu un likumīgu abortu, kā arī seksuālās izglītības pieejamību; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka Austrumu partnerības valstīs dzemdes kakla vēža izraisītas nāves risks ir 10 reižu augstāks nekā Rietumeiropā un tas ir visizplatītākais vēža veids sievietēm vecumā no 15 līdz 44 gadiem, tādējādi tam ir tālejoša ietekme uz sabiedrību kopumā; aicina īstenot valsts rīkotas skrīninga un vakcinācijas programmas, lai apkarotu šīs tendences; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai Austrumu partnerības valstīs dzīvojošo sieviešu tiesības, piemēram, piekļuve vīzām, likumīgām uzturēšanās tiesībām un sociālām tiesībām, tiktu piešķirtas individuāli un nebūtu atkarīgas no to laulāto tiesiskajām attiecībām vai laulības attiecībām; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka ir jāievieš ģimenes atkalapvienošanās procedūras, ar kurām sievietēm un meitenēm, kas apvienojas ar ģimenēm Eiropas Savienībā, nodrošinātu individuālās tiesības, un viņas nebūtu atkarīgas no iespējamām ļaunprātīgas izmantošanas attiecībām, ko piekopj ģimenes locekļi, liedzot piekļuvi veselības aprūpei, izglītībai vai darbam; |
| --- | --- |

40.

Sieviešu loma konfliktu miermīlīgā atrisināšanā

| 41. | uzsver lomu, kāda sievietēm ir konfliktu atrisināšanā, miera iedibināšanā un konfliktu izraisītās ārkārtas situācijās, piemēram, sniedzot humanitāro palīdzību pārvietotām personām; uzsver, ka sievietēm vajadzētu būt pilnībā iekļautām miera sarunās, rekonstrukcijas centienos un politiskās pārejas procesā; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mudina pielikt papildu pūliņus, lai panāktu konfliktu miermīlīgu atrisināšanu, un prasa, lai sievietes šajos procesos piedalītos vairāk, saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1325 un Nr. 2242 par sievietēm, mieru un drošību; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina nodrošināt īpašu aizsardzību sievietēm un meitenēm, kas meklē patvērumu, jo sievietes un meitenes ir īpaši neaizsargātas un ir lielāka iespējamība, ka viņas bēg no dzimumnosacītas vardarbības, bet nevar vai nevēlas sniegt attiecīgo informāciju bēgļu statusa noteikšanas procesā; |
| --- | --- |

43.

Paraugprakses piemēri

| 44. | uzsver, cik svarīga ir tās paraugprakses un to pozitīvo piemēru apmaiņa, kurus var atkārtot citās Austrumu partnerības valstīs; uzskata, ka vienam no projektiem, kas ir jāizceļ īpaši, ir jābūt “Sievietes Moldovas politikā” — ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēju veicināšanas iestādes un ANO Attīstības programmas iniciatīvai, ko finansē Zviedrijas valdība, kas atbalsta sieviešu spēju attīstīšanu politikā un izpratnes veidošanas kampaņas attiecībā uz sieviešu ieguldījumu politiskā procesā; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atzinīgi vērtē ES un ERAB programmu, ar ko atbalsta Austrumu partnerības valstu sievietes uzņēmējas un piedāvā sieviešu vadītiem MVU iespējas iegūt finansējumu un darījumu konsultācijas, izmantojot kredītlīnijas, riska pārvaldības atbalstu un tehnisko palīdzību vietējām partneru bankām, kas sadarbojas ar sieviešu vadītiem MVU, un uzņēmējdarbības konsultāciju pakalpojumus, apmācību un mentorēšanu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | norāda uz sieviešu lielākas iekļaušanas konfliktu noregulējumā un pušu samierināšanā pozitīviem piemēriem, viens no kuriem ir Transkaukāza sieviešu miera un drošības dialogs, ko izveidoja 1994. gadā un pilnveidoja Nacionālais miera fonds (ASV), kuru nodibināja, lai sievietes Kaukāza reģionā strādātu pie tādiem projektiem kā karā cietušo bērnu rehabilitācija, miera iedibināšanas apmācība un demokrātijas attīstīšana; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atbalsta pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanas projektus, kas paaugstinātu sieviešu pašapziņu, garantētu viņu līdzdalību un palielinātu viņu iespējas un pilnvaras pieņemt lēmumus visās jomās, kas skar viņu dzīves; norāda, ka vārda un uzskatu brīvībai ir īpaša nozīme pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanā sievietēm; stingri atbalsta iespēju nodrošināšanas projektus, kuru mērķis ir veicināt sieviešu dalību vietējās vēlēšanās, piemēram, WiLD (Sievietes vietējā demokrātijā) projektu, kura ietvaros 70 % atbalstu saņēmušo sieviešu tika ievēlētas 2013. un 2014. gada vēlēšanas Armēnijā, vai viņu dalību ekonomikas politikas īstenošanas procesā, piemēram, ANO Attīstības programmas projektā, kas pašlaik tiek īstenots Azerbaidžānā un kura mērķis ir atbalstīt sieviešu vadītu uzņēmumu izveidi Masalli reģionā; atzinīgi vērtē Eiropas Padomes projektu par sieviešu piekļuves tiesu sistēmai uzlabošanu piecās Austrumu partnerības valstīs, kura mērķis ir noteikt un atbalstīt tādu šķēršļu likvidēšanu, kas kavē sieviešu līdztiesīgu piekļuvi tiesu sistēmai, un stiprināt Austrumu partnerības valstu spējas izstrādāt pasākumus, ar ko garantē dzimumu līdztiesības principa ievērošanu tiesu sistēmu tīklā, tai skaitā ar juridisko profesiju pārstāvju apmācības palīdzību; |
| --- | --- |

47.

ES atbalsts, ko sniedz saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku

| 48. | uzsver to, ka pēdējos piecos gados 121 projektam un programmai ir iztērēti EUR 103 miljoni, lai Eiropas kaimiņvalstīs sekmētu dzimumu līdztiesību, tostarp EUR 5 miljonus iztērēja Austrumu partnerības valstu sieviešu uzņēmējdarbības programmas vajadzībām; atzīst, ka ES jau ir sniegusi nozīmīgu atbalstu šo mērķu sasniegšanas nolūkā tādās jomās kā sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesība, tostarp izmantojot TAIEX ietvaros veikto divpusējo viedokļu apmaiņu, ar ko atbalsta reformu veikšanu publiskajā pārvaldē un sekmē sadarbību par pamatprincipiem un politikas virzieniem; |
| --- | --- |

48.

| 49. | norāda, ka, kaut arī dzimumu līdztiesība EKP un EKI ietvaros ir horizontāls princips, dzimumu līdztiesības jomā būtu jācenšas panākt precīzākus un konkrētāk izmērāmus mērķus — tostarp attiecībā uz jauno Dzimumu līdztiesības rīcības plānu attīstības jomā 2016.–2020. gadam; uzsver steidzamo nepieciešamību Eiropas kaimiņattiecību politikas valsts rīcības plānos ietvert dzimumu līdztiesības integrēto pieeju kā stratēģiju dzimumu līdztiesības panākšanai un pozitīvu rīcību; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju izmantot dzimumu līdztiesības integrēto pieeju visās EKP un EKI jomās, tādējādi nodrošinot īpašu dzimumu līdztiesības mērķu izstrādi un pārraudzību; |
| --- | --- |

50.

| 51. | konstatē, ka pārskatīto EKP īstenošanā konkrētai valstij veltītajos ziņojumos galvenā vērība būtu jāpievērš ar partneriem saskaņotām prioritātēm; atzinīgi vērtē to, ka regulārajos ziņojumos par attīstību kaimiņvalstīs tiks iekļauta arī informācija par dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mudina regulāro politisko un cilvēktiesību dialogu ar Austrumu partnerības valstīm darba kārtībā iekļaut sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jautājumus, vienlaikus ierosinot attiecīgus pasākumus; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver parlamentārās diplomātijas lielo nozīmi visās iepriekšminētajās jomās un vajadzību apmainīties ar paraugpraksi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzskata, ka ir svarīgi ievākt saskaņotus datus par sieviešu stāvokli Austrumu partnerības valstīs; mudina nodrošināt iespēju EKI finansētu projektu īstenošanā Austrumu partnerības valstīs ieviest Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izstrādāto dzimumu līdztiesības indeksu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver vajadzību ar EKI palīdzību atbalstīt sieviešu pamatlīmeņa organizācijas un pilsonisko sabiedrību, kuras vislabāk spēj uzrunāt vietējos iedzīvotājus un palīdzēt izprast un novērst problēmas, ar kurām saskaras reģionos dzīvojošās sievietes un meitenes; |
| --- | --- |

55.

| 56. | mudina dalībvalstis attīstīt stingrākas divpusējās un daudzpusējās saites ar Austrumu partnerības valstīm, kā arī aktīvi iesaistīties pārejas palīdzības, tehniskā atbalsta un pieredzes apmaiņas jomās; uzskata, ka dalībvalstīm, kuras atrodas ģeogrāfiski tuvu Austrumu Partnerības valstīm, varētu būt svarīga loma stingrāku saišu veicināšanā un citu dalībvalstu iesaistīšanā sadarbībā ar Austrumu partnerības valstīm; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  OV L 77, 15.3.2014., 27. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0018.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0470.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0350.

(5)  OV C 181, 19.5.2016., 21. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0272.

---

Trešdiena, 2016. gada 14. decembra

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/51 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/51

---

P8_TA(2016)0490

EK un Uzbekistānas partnerības un sadarbības nolīgums un tekstilizstrādājumu divpusēja tirdzniecība (rezolūcija)

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, ar kuru groza nolīgumu, lai paplašinātu nolīguma noteikumus, attiecinot tos uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE) – 2016/2226(INI))

(2018/C 238/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (16384/1/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (16384/1/2010),

| — | ņemot vērā protokola projektu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses (16388/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā protokola projektu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses (16388/2010),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) daļu (C7-0097/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) daļu (C7-0097/2011),

| — | ņemot vērā 2011. gada 15. decembra starpposma rezolūciju (1) par Padomes lēmuma projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 15. decembra starpposma rezolūciju (1) par Padomes lēmuma projektu,

| — | ņemot vērā 2016. gada 14. decembra (2) normatīvo rezolūciju par Padomes lēmuma projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 14. decembra (2) normatīvo rezolūciju par Padomes lēmuma projektu,

| — | ņemot vērā Ekspertu komitejas par konvenciju un ieteikumu piemērošanu visjaunākos konstatējumus par Uzbekistānu saistībā ar Konvenciju par piespiedu darba izskaušanu (Konvencija Nr. 105) un Bērnu darba ļaunāko formu konvenciju (Konvencija Nr. 182), kas pieņemti 2015. gadā un publicēti 2016. gadā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekspertu komitejas par konvenciju un ieteikumu piemērošanu visjaunākos konstatējumus par Uzbekistānu saistībā ar Konvenciju par piespiedu darba izskaušanu (Konvencija Nr. 105) un Bērnu darba ļaunāko formu konvenciju (Konvencija Nr. 182), kas pieņemti 2015. gadā un publicēti 2016. gadā (3),

| — | ņemot vērā Protokolu Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta otro daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta otro daļu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0330/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0330/2016),

| A. | tā kā 2011. gada decembrī Eiropas Parlaments nolēma atlikt lēmuma pieņemšanu par piekrišanu ES un Uzbekistānas tekstilizstrādājumu protokolam, pieņemot starpposma ziņojumu, kurā uzmanība pievērsta apgalvojumiem par bērnu darba un piespiedu darba izmantošanu kokvilnas ražas novākšanā Uzbekistānā; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2011. gada decembrī Eiropas Parlaments nolēma atlikt lēmuma pieņemšanu par piekrišanu ES un Uzbekistānas tekstilizstrādājumu protokolam, pieņemot starpposma ziņojumu, kurā uzmanība pievērsta apgalvojumiem par bērnu darba un piespiedu darba izmantošanu kokvilnas ražas novākšanā Uzbekistānā;

| B. | tā kā šī starpposma ziņojuma noslēgumā Parlaments norādīja, ka tas apsvērs iespēju sniegt piekrišanu tikai tad, ja Uzbekistānas varas iestādes ļaus SDO novērotājiem veikt ciešu un netraucētu uzraudzību un ja tās apstiprinās, ka ir īstenotas konkrētas reformas un gūti būtiski rezultāti piespiedu darba un bērnu darba izskaušanā valsts, reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

B.

tā kā šī starpposma ziņojuma noslēgumā Parlaments norādīja, ka tas apsvērs iespēju sniegt piekrišanu tikai tad, ja Uzbekistānas varas iestādes ļaus SDO novērotājiem veikt ciešu un netraucētu uzraudzību un ja tās apstiprinās, ka ir īstenotas konkrētas reformas un gūti būtiski rezultāti piespiedu darba un bērnu darba izskaušanā valsts, reģionālā un vietējā līmenī;

| C. | tā kā Parlaments ir izveidojis regulāru dialogu ar Komisiju, EĀDD, Uzbekistānas valdību, SDO un pilsonisko sabiedrību, lai uzraudzītu notikumu attīstību kokvilnas ražas novākšanas laikā un izdarītu spiedienu uz visām iesaistītajām pusēm ar mērķi panākt bērnu darba un piespiedu darba izmantošanas izbeigšanu Uzbekistānā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments ir izveidojis regulāru dialogu ar Komisiju, EĀDD, Uzbekistānas valdību, SDO un pilsonisko sabiedrību, lai uzraudzītu notikumu attīstību kokvilnas ražas novākšanas laikā un izdarītu spiedienu uz visām iesaistītajām pusēm ar mērķi panākt bērnu darba un piespiedu darba izmantošanas izbeigšanu Uzbekistānā;

| D. | tā kā 2013. gadā Uzbekistānas valdība ļāva SDO uzraudzīt kokvilnas ražas novākšanu; tā kā kopš 2013. gada SDO vairākkārt ir veikusi uzraudzību, sākotnēji pievēršoties galvenokārt bērnu darbam, bet vēlāk paplašinot uzraudzības jomu, ietverot tajā arī piespiedu darbu un pieņemšanas darbā nosacījumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2013. gadā Uzbekistānas valdība ļāva SDO uzraudzīt kokvilnas ražas novākšanu; tā kā kopš 2013. gada SDO vairākkārt ir veikusi uzraudzību, sākotnēji pievēršoties galvenokārt bērnu darbam, bet vēlāk paplašinot uzraudzības jomu, ietverot tajā arī piespiedu darbu un pieņemšanas darbā nosacījumus;

| E. | tā kā SDO un Uzbekistānas valdības sadarbība ir pakāpeniski paplašināta un 2014. gadā Uzbekistāna kļuva par pirmo Vidusāzijas valsti, kura vienojusies ar SDO par Pienācīgas kvalitātes nodarbinātības programmu; |
| --- | --- |

E.

tā kā SDO un Uzbekistānas valdības sadarbība ir pakāpeniski paplašināta un 2014. gadā Uzbekistāna kļuva par pirmo Vidusāzijas valsti, kura vienojusies ar SDO par Pienācīgas kvalitātes nodarbinātības programmu;

| F. | tā kā visnesenākās SDO veiktās uzraudzības laikā — 2015. gada kokvilnas ražas novākšanas sezonā —, tika konstatēts, ka bērnu izmantošana kokvilnas ražas novākšanai ir kļuvusi reta, sporādiska un sociāli nepieņemama, lai gan modrību tāpēc zaudēt nedrīkst (4); |
| --- | --- |

F.

tā kā visnesenākās SDO veiktās uzraudzības laikā — 2015. gada kokvilnas ražas novākšanas sezonā —, tika konstatēts, ka bērnu izmantošana kokvilnas ražas novākšanai ir kļuvusi reta, sporādiska un sociāli nepieņemama, lai gan modrību tāpēc zaudēt nedrīkst (4);

| G. | tā kā saskaņā ar SDO sniegto informāciju izpratne par piespiedu darbu Uzbekistānā joprojām ir agrīnā stadijā, taču SDO veiktās aptaujas tomēr liecina, ka vairums strādnieku vāc kokvilnu brīvprātīgi un ka viņiem ir iespēja atteikties no šā darba; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar SDO sniegto informāciju izpratne par piespiedu darbu Uzbekistānā joprojām ir agrīnā stadijā, taču SDO veiktās aptaujas tomēr liecina, ka vairums strādnieku vāc kokvilnu brīvprātīgi un ka viņiem ir iespēja atteikties no šā darba;

| H. | tā kā SDO galīgais ziņojums par kokvilnas ražas novākšanu Uzbekistānā 2016. gadā būs pieejams šā gada beigās; |
| --- | --- |

H.

tā kā SDO galīgais ziņojums par kokvilnas ražas novākšanu Uzbekistānā 2016. gadā būs pieejams šā gada beigās;

| I. | tā kā piespiedu un bērnu darba izskaušana ir gan mērķis, gan pastāvīgs process, kurā jāiegulda darbs un kurš būtu vēl vairāk jāatbalsta ES un starptautiskajai sabiedrībai, tostarp ar cilvēktiesību un darba tiesību aizsardzības jomā strādājošu pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalību; |
| --- | --- |

I.

tā kā piespiedu un bērnu darba izskaušana ir gan mērķis, gan pastāvīgs process, kurā jāiegulda darbs un kurš būtu vēl vairāk jāatbalsta ES un starptautiskajai sabiedrībai, tostarp ar cilvēktiesību un darba tiesību aizsardzības jomā strādājošu pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalību;

| J. | tā kā Uzbekistānas valdība ir pieņēmusi rīcības plānus, lai mainītu pieņemšanas darbā procedūru kokvilnas vākšanas jomā, un kopā ar darba devēju organizācijām un arodbiedrībām ir veicinājusi izpratnes veidošanu un izstrādājusi atgriezeniskās saites mehānismu piespiedu un bērnu darba novēršanas nolūkā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Uzbekistānas valdība ir pieņēmusi rīcības plānus, lai mainītu pieņemšanas darbā procedūru kokvilnas vākšanas jomā, un kopā ar darba devēju organizācijām un arodbiedrībām ir veicinājusi izpratnes veidošanu un izstrādājusi atgriezeniskās saites mehānismu piespiedu un bērnu darba novēršanas nolūkā;

| K. | tā kā NVO joprojām ziņo par cilvēktiesību pārkāpumiem valstī, īpaši kokvilnas ražas novākšanas jomā, kurā tās norāda uz studentu un civildienesta darbinieku masveida piespiedu iesaistīšanu kokvilnas ražas laikā, kā arī par biedrošanās un vārda brīvības pārkāpumiem, īpaši to iedzīvotāju nopratināšanu, kuri ziņo par ražas novākšanu, cilvēktiesību aizstāvju un pilsoniskās sabiedrības aktīvistu regulāru vajāšanu un terorizēšanu un par starptautisko tiesību jomā strādājošu grupu un plašsaziņas līdzekļu darbības nepieļaušanu valstī; |
| --- | --- |

K.

tā kā NVO joprojām ziņo par cilvēktiesību pārkāpumiem valstī, īpaši kokvilnas ražas novākšanas jomā, kurā tās norāda uz studentu un civildienesta darbinieku masveida piespiedu iesaistīšanu kokvilnas ražas laikā, kā arī par biedrošanās un vārda brīvības pārkāpumiem, īpaši to iedzīvotāju nopratināšanu, kuri ziņo par ražas novākšanu, cilvēktiesību aizstāvju un pilsoniskās sabiedrības aktīvistu regulāru vajāšanu un terorizēšanu un par starptautisko tiesību jomā strādājošu grupu un plašsaziņas līdzekļu darbības nepieļaušanu valstī;

| L. | tā kā prezidenta Islama Karimova pēkšņajai nāvei nevajadzētu ietekmēt pašreizējā procesa turpināšanu darba apstākļu uzlabošanai kokvilnas laukos Uzbekistānā, |
| --- | --- |

L.

tā kā prezidenta Islama Karimova pēkšņajai nāvei nevajadzētu ietekmēt pašreizējā procesa turpināšanu darba apstākļu uzlabošanai kokvilnas laukos Uzbekistānā,

| 1. | uzsver to pasākumu nozīmību, kurus Uzbekistānas valdība veikusi, lai atļautu SDO uzraudzīt kokvilnas ražas novākšanu un iesaistītos plašā sadarbībā ar SDO ar Pienācīgas kvalitātes nodarbinātības programmas palīdzību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē ievērojamo progresu, kas Uzbekistānā panākts kopš 2013. gada, tostarp tādu likumu pieņemšanu, kuri aizliedz bērnu darba izmantošanu, un tādējādi gandrīz pilnīgu bērnu darba izskaušanu; mudina iestādes turpināt iesaistīties valsts mēroga izpratnes veicināšanas kampaņā, lai pilnībā izskaustu bērnu darbu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž gandarījumu par to, ka Uzbekistānas valdība sadarbībā ar SDO cenšas izskaust arī piespiedu darbu un ka ir vērojams progress; tomēr uzsver, ka joprojām pastāv slēpti piespiedu darba veidi, ka šis process ir sarežģīts un tā īstenošanai cita starpā ir nepieciešama nodarbinātības politikas reforma; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka šo Uzbekistānas valdības centienu dēļ Parlamentam būtu jādod piekrišana ES un Uzbekistānas tekstilizstrādājumu protokolam; uzskata, ka šāda piekrišana būs pozitīva zīme, kas mudinās Uzbekistānas valdību turpināt centienus, lai pilnībā izskaustu bērnu darbu un visus citus piespiedu darba veidus, kā arī turpināt stiprināt sadarbību ar ES; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka Uzbekistānas Arodbiedrību federācija 2015. gada oktobrī pievienojās Starptautiskajai arodbiedrību konfederācijai (ITUC) kā asociētā locekle; uzsver Uzbekistānas arodbiedrību nozīmi pienācīgu darba apstākļu nodrošināšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā; aicina Uzbekistānas valdību šajā jomā pilnībā sadarboties ar arodbiedrībām; mudina Uzbekistānas arodbiedrības pastiprināt savu lomu centienos pilnībā izskaust piespiedu darbu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž bažas par ziņām, kas saņemtas no neatkarīgiem novērotājiem, par valsts īstenotu iedzīvotāju mobilizāciju, tostarp civildienesta darbinieku un studentu piespiedu darbu, 2016. gada ražas novākšanas priekšdarbos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina nākamo Uzbekistānas prezidentu izvirzīt jaunu cilvēktiesību modeli, nekavējoties izbeidzot joprojām pastāvošo piespiedu darba un bērnu darba izmantošanu kokvilnas novākšanā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju un EĀDD regulāri sniegt Parlamentam sīku informāciju par stāvokli Uzbekistānā, īpaši attiecībā uz bērnu darba un piespiedu darba izskaušanu; nolemj turpināt uzraudzīt attīstību Uzbekistānā un uzturēt regulāru dialogu ar SDO, Komisiju, EĀDD un citām ieinteresētajām personām, lai pilnībā izskaustu piespiedu darbu un bērnu darbu Uzbekistānā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzīst, ka šī mērķa sasniegšanai joprojām būs nepieciešams gan dialogs, gan sadarbība, kā arī turpmāks Savienības, SDO un Pasaules Bankas spiediens uz Uzbekistānas valdību; patur tiesības aicināt Komisiju un Padomi iedarbināt partnerības un sadarbības nolīguma 2. un 95. pantu, lai veiktu visus nepieciešamos vispārīgos un īpašos pasākumus, ja apņemšanās izskaust bērnu un piespiedu darbu netiks izpildīta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju un ES delegāciju Taškentā ar politikas dialoga un palīdzības programmu starpniecību dot ieguldījumu strukturālajā reformā Uzbekistānā, tostarp lai panāktu kokvilnas novācēju atalgojuma palielinājumu, kokvilnas novākšanas mehanizāciju un lielāku budžeta pārredzamību attiecībā uz ieņēmumiem, kas gūti no kokvilnas ražas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | piekrīt viedoklim, ka Pienācīgas kvalitātes nodarbinātības programma būtu jāturpina arī pēc 2016. gada un būtu jāpadziļina, lai tā attiektos uz Uzbekistānas ekonomikas modernizāciju un nodarbinātības politikas uzlabošanu tādās jomās kā darba aizsardzība un darba inspekcija, ņemot vērā arī dzimumu līdztiesības aspektu; saistībā ar to atzinīgi vērtē Uzbekistānas valdības 2015. gada 16. novembra Dekrētu Nr. 909, kura mērķis ir uzlabot darba apstākļus, nodarbinātību un strādnieku sociālo aizsardzību lauksaimniecības nozarē 2016.–2018. gadā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka pēdējos gados sniegtajai ES palīdzībai, kurā galvenā uzmanība pievērsta tiesiskumam un tiesu iestādēm un kuras mērķis ir rosināt reformas un pilnveidot Uzbekistānas parlamenta darbu, ir jādod taustāmi rezultāti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka Uzbekistānai sniegtajam ES atbalstam vajadzētu arī mudināt šo valsti atteikties no kokvilnas monokultūras un mazināt atkarību no eksporta, dažādojot ekonomiku, kas varētu pakāpeniski labot katastrofālo stāvokli vides jomā, īpaši attiecībā uz to, kas ir atlicis no Arāla jūras un tās pietekām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk iesniegt ES pamatiniciatīvu par piegādes ķēdes atbildīgu pārvaldību apģērbu nozarē, pievienojot tai priekšlikumu par piegādes ķēdes pārredzamības uzlabošanu; atgādina par 2013. gadā pieņemtā Ilgtspējības pakta nozīmību un uzsver, ka šādas iniciatīvas var kalpot par pamatu jaunu pasākumu izstrādē partnerībā ar trešām valstīm, lai īstenotu mērķus, kuri paredz uzlabot darba apstākļus, veselības aizsardzību un darba drošību apģērba ražošanas nozarē; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina Uzbekistānas valdību strādāt, lai ratificētu un efektīvi īstenotu visas 27 VPS+ starptautiskās pamatkonvencijas un tādējādi iegūtu tiesības pieteikties uz VPS+ tarifa preferencēm; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka 2009. un 2010. gadā Padome atcēla ES sankcijas, “lai mudinātu Uzbekistānas iestādes veikt turpmākus būtiskus pasākumus, uzlabojot tiesiskuma un cilvēktiesību situāciju valstī”, turklāt norādot, ka “Padome cieši un pastāvīgi vēros cilvēktiesību stāvokli Uzbekistānā” un ka “dialoga un sadarbības dziļums un kvalitāte būs atkarīgi no Uzbekistānas reformām”; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju un EĀDD uzraudzīt politisko pāreju Uzbekistānā un regulāri sniegt Parlamentam informāciju par šo procesu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP), EĀDD un ES dalībvalstis izmantot pārejas procesu kā iespēju izdarīt spiedienu ar mērķi panākt konkrētus un izmērāmus uzlabojumus cilvēktiesību jomā turpmākajos mēnešos; uzsver, ka konkrēti uzlabojumi būtu jāpanāk arī attiecībā uz nosacījumiem, kurus 2010. gadā noteica ES ārlietu ministri; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka tekstilrūpniecības nozare, jo īpaši kokvilnas audzēšana, ir galvenā tirdzniecības joma starp ES un Uzbekistānu; šajā sakarībā uzsver, ka ES būtu pilnībā jāizmanto PSN paplašināšana, lai nodrošinātu, ka Uzbekistānas iestādes pēc prezidenta pēkšņās nāves iesaistās pārejas procesā, kurš noved pie labākas pārvaldības, tiesiskuma nostiprināšanas, demokrātiskām reformām un būtiskas cilvēktiesību stāvokļa uzlabošanās; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina Savienības apņemšanos turpināt un padziļināt attiecības ar Uzbekistānu ar nosacījumu, ka tiek ievērotas cilvēktiesības un tiesiskums; aicina Uzbekistānas valdību radīt lielākas iespējas neatkarīgai pilsoniskajai sabiedrībai, vairāk ņemt vērā Uzbekistānas un starptautisko NVO bažas un pildīt savas saistības saskaņā ar Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Konvenciju pret spīdzināšanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mudina Uzbekistānas iestādes pilnībā ievērot starptautiskās saistības attiecībā uz cilvēktiesību aizsardzību; atzinīgi vērtē to, ka tās ir paziņojušas par amnestijas ierosināšanu saistībā ar Uzbekistānas Konstitūcijas 24. gadadienu; mudina Uzbekistānas iestādes šajā žestā iekļaut visu to personu atbrīvošanu no cietuma, kas apcietinātas uz politiski motivētu apsūdzību pamata, uzlabot izturēšanos pret šīm personām ieslodzījumā un izbeigt represiju, apcietināšanu un notiesāšanu ciklu; mudina Uzbekistānas valdību pastiprināt sadarbību ar starptautiskajām institūcijām, tostarp izmantojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes (UNHRC) vienpadsmit īpašās procedūras (5); |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Uzbekistānas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  OV C 168 E, 14.6.2013., 195. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0489.

(3)  Ekspertu komitejas par konvenciju un ieteikumu piemērošanu ziņojums “Starptautisko darba standartu piemērošana, 2016. gads” — III ZIŅOJUMS (1.A daļa)

(4)  Ekspertu komitejas par konvenciju un ieteikumu piemērošanu ziņojums “Starptautisko darba standartu piemērošana, 2016. gads” — III ZIŅOJUMS (1.A daļa), 218. lpp.

(5)  Šīs 11 īpašās procedūras ir aprakstītas http://spinternet.ohchr.org/_Layouts/SpecialProceduresInternet/ViewCountryVisits.aspx?Lang=en&country=UZB.

Lai gūtu vispārēju pārskatu par UNHRC īpašajām procedūrām, sk. http://www.ohchr.org/en/HRBodies/SP/Pages/Welcomepage.aspx.

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/55 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/55

---

P8_TA(2016)0493

ES un Norvēģijas nolīgums par savstarpēju piekļuvi zvejai Skagerakā (rezolūcija)

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par savstarpēju piekļuvi zvejai Skagerakā kuģiem, kas kuģo ar Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas karogu (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE) – 2016/2229(INI))

(2018/C 238/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10711/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10711/2016),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par savstarpēju piekļuvi zvejai Skagerakā kuģiem, kas kuģo ar Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas karogu (11692/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par savstarpēju piekļuvi zvejai Skagerakā kuģiem, kas kuģo ar Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas karogu (11692/2014),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0332/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0332/2016),

| — | ņemot vērā 2016. gada 14. decembra (1) normatīvo rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par savstarpēju piekļuvi zvejai Skagerakā kuģiem, kas kuģo ar Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas karogu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 14. decembra (1) normatīvo rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par savstarpēju piekļuvi zvejai Skagerakā kuģiem, kas kuģo ar Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas karogu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta otro daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta otro daļu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A8-0320/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A8-0320/2016),

| A. | tā kā Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas zvejnieki tradicionāli ir vienmēr kopīgi zvejojuši Kategatā un Skagerakā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas zvejnieki tradicionāli ir vienmēr kopīgi zvejojuši Kategatā un Skagerakā;

| B. | tā kā nolīgums saglabā Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas zvejnieku vēsturiskās tiesības zvejot Kategatā un Skagerakā, neskarot citu valstu zvejnieku tiesības, tajā pašā laikā nodrošinot, ka šajos ūdeņos tiek veikti piemēroti zvejniecības pārvaldības un aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

B.

tā kā nolīgums saglabā Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas zvejnieku vēsturiskās tiesības zvejot Kategatā un Skagerakā, neskarot citu valstu zvejnieku tiesības, tajā pašā laikā nodrošinot, ka šajos ūdeņos tiek veikti piemēroti zvejniecības pārvaldības un aizsardzības pasākumi;

| C. | tā kā nolīgums palīdzēs īstenot reformēto ES zivsaimniecības pārvaldības sistēmu, kas ieviesta saskaņā ar jaunās kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem un pamatprincipiem, it īpaši ieviest izkraušanas pienākumu un pienākumu saglabāt krājumus virs līmeņa, kurš ļauj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, |
| --- | --- |

C.

tā kā nolīgums palīdzēs īstenot reformēto ES zivsaimniecības pārvaldības sistēmu, kas ieviesta saskaņā ar jaunās kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem un pamatprincipiem, it īpaši ieviest izkraušanas pienākumu un pienākumu saglabāt krājumus virs līmeņa, kurš ļauj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu,

| 1. | aicina Komisiju nosūtīt Parlamentam visu saskaņā ar nolīguma 4. pantu veikto apspriešanos protokolus un secinājumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju nolīguma pēdējā piemērošanas gadā un pirms sarunu sākšanas par tā atjaunošanu iesniegt Parlamentam un Padomei visaptverošu ziņojumu par tā īstenošanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju un Padomi katru savā kompetences jomā un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 10. punktu nekavējoties un pilnībā informēt Parlamentu visos ar nolīgumu un tā atjaunošanu saistīto procedūru posmos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ikvienas trešās valsts piekļuvei iekšējam tirgum jābūt balstītam uz savstarpību un ka Norvēģijas gadījumā visiem muitas nodokļiem par pārtikas produktiem, tostarp zivsaimniecības produktiem, no ES jāatbilst Līgumam par Eiropas Ekonomikas zonu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka Komisijas uzdevums ir nodrošināt, ka pārtikas un zivsaimniecības produktiem no ES netiek uzlikti muitas nodokļi, kas būtu pretrunā brīvās tirdzniecības principiem pārtikas produktu, tostarp zivsaimniecības produktu, jomā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Norvēģijas Karalistes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0492.

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/57 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/57

---

P8_TA(2016)0502

Gada ziņojums par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā 2015. gadā

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra rezolūcija par Gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā 2015. gadā (2016/2219(INI))

(2018/C 238/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus, kas ir spēkā kopš 1945. gada 24. oktobra, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus, kas ir spēkā kopš 1945. gada 24. oktobra,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (VCD) un citus Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) līgumus un instrumentus cilvēktiesību jomā, īpaši Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, kas pieņemti 1966. gada 16. decembrī Ņujorkā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (VCD) un citus Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) līgumus un instrumentus cilvēktiesību jomā, īpaši Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, kas pieņemti 1966. gada 16. decembrī Ņujorkā,

| — | ņemot vērā starptautiskās pamatkonvencijas par cilvēktiesībām, kam ES ir līgumslēdzēja puse, tostarp ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautiskās pamatkonvencijas par cilvēktiesībām, kam ES ir līgumslēdzēja puse, tostarp ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) (1),

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām un Eiropas Parlamenta 2014. gada 27. novembra rezolūciju par ANO Konvencijas par bērna tiesībām 25. gadskārtu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām un Eiropas Parlamenta 2014. gada 27. novembra rezolūciju par ANO Konvencijas par bērna tiesībām 25. gadskārtu (2),

| — | ņemot vērā 1990. gada 18. decembra Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1990. gada 18. decembra Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību (3),

| — | ņemot vērā 1986. gada Deklarāciju par tiesībām uz attīstību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1986. gada Deklarāciju par tiesībām uz attīstību (4),

| — | ņemot vērā 2014. gada 22. septembra ANO Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām un ANO Ģenerālās asamblejas augsta līmeņa plenārsēdes sanāksmes, ko pazīst kā Pasaules konferenci par pirmiedzīvotāju tautām, noslēguma dokumentu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 22. septembra ANO Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām un ANO Ģenerālās asamblejas augsta līmeņa plenārsēdes sanāksmes, ko pazīst kā Pasaules konferenci par pirmiedzīvotāju tautām, noslēguma dokumentu (5),

| — | ņemot vērā Vīnes deklarāciju un Rīcības programmu, ko pieņēma 1993. gada 25. jūnijā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vīnes deklarāciju un Rīcības programmu, ko pieņēma 1993. gada 25. jūnijā (6),

| — | ņemot vērā Pekinas deklarāciju un rīcības platformu (1995) (7) un Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD) rīcības programmu (1994) (8), kā arī šo dokumentu pārskatīšanas konferenču rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pekinas deklarāciju un rīcības platformu (1995) (7) un Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD) rīcības programmu (1994) (8), kā arī šo dokumentu pārskatīšanas konferenču rezultātus,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Parīzes principus attiecībā uz valstu cilvēktiesību aizsardzības iestādēm (NHRI) (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Parīzes principus attiecībā uz valstu cilvēktiesību aizsardzības iestādēm (NHRI) (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 25. pantu par vecāka gadagājuma cilvēku tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 25. pantu par vecāka gadagājuma cilvēku tiesībām,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 8., 21. un 23. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 8., 21. un 23. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207. pantu,

| — | ņemot vērā 2016. gada 28. jūnijā publicēto Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Eiropas Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) dokumentu “Shared Vision, Common Action: A Stronger Europe – A Global Strategy for the European Union’s Foreign and Security Policy” (“Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”) (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 28. jūnijā publicēto Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Eiropas Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) dokumentu “Shared Vision, Common Action: A Stronger Europe – A Global Strategy for the European Union’s Foreign and Security Policy” (“Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”) (10),

| — | ņemot vērā ES stratēģisko satvaru un rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā, ko 2012. gada 25. jūnijā (11) pieņēma Ārlietu padome, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES stratēģisko satvaru un rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā, ko 2012. gada 25. jūnijā (11) pieņēma Ārlietu padome,

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2009. gada 8. decembra secinājumus par atbilstības starptautiskajām humanitārajām tiesībām (SHT) (12) veicināšanu un atbilstības atjauninātajām ES Pamatnostādnēm par atbilstības SHT veicināšanu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2009. gada 8. decembra secinājumus par atbilstības starptautiskajām humanitārajām tiesībām (SHT) (12) veicināšanu un atbilstības atjauninātajām ES Pamatnostādnēm par atbilstības SHT veicināšanu (13),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. jūlijā (14) pieņemto Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2015–2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. jūlijā (14) pieņemto Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2015–2019),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības vadlīnijas cilvēktiesību jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības vadlīnijas cilvēktiesību jautājumos,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību (15),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 24. jūnijā pieņemtās Pamatnostādnes par lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību ievērošanas sekmēšanu un aizsardzību (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 24. jūnijā pieņemtās Pamatnostādnes par lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību ievērošanas sekmēšanu un aizsardzību (16),

| — | ņemot vērā Pamatnostādnes EP parlamentu sadarbības delegācijām cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanai to apmeklējumos ārpus Eiropas Savienības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamatnostādnes EP parlamentu sadarbības delegācijām cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanai to apmeklējumos ārpus Eiropas Savienības,

| — | ņemot vērā ES 2015. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē, ko Padome pieņēma 2016. gada 20. jūnijā (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2015. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē, ko Padome pieņēma 2016. gada 20. jūnijā (17),

| — | ņemot vērā Rīcības plānu par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm — meiteņu un sieviešu dzīves pārveidošanu ar ES ārējo attiecību starpniecību 2016.–2020. gadā (GAP II), ko Padome pieņēma 2015. gada 26. oktobrī (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rīcības plānu par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm — meiteņu un sieviešu dzīves pārveidošanu ar ES ārējo attiecību starpniecību 2016.–2020. gadā (GAP II), ko Padome pieņēma 2015. gada 26. oktobrī (18),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 16. jūnija secinājumus par LGBTI vienlīdzību (19) un Komisijas Darbību sarakstu LGBTI vienlīdzības veicināšanai (2016-2019) (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 16. jūnija secinājumus par LGBTI vienlīdzību (19) un Komisijas Darbību sarakstu LGBTI vienlīdzības veicināšanai (2016-2019) (20),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. maija secinājumus par dzimumu aspektu attīstības jomā (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. maija secinājumus par dzimumu aspektu attīstības jomā (21),

| — | ņemot vērā 2015. gada 13. maija Eiropas programmu migrācijas jomā (COM(2015)0240), kā arī Padomes secinājumus par migrāciju, kas sniegti 2015. gada 20. jūlijā (22), 2015. gada 14. septembrī (23) un 2015. gada 22. septembrī (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 13. maija Eiropas programmu migrācijas jomā (COM(2015)0240), kā arī Padomes secinājumus par migrāciju, kas sniegti 2015. gada 20. jūlijā (22), 2015. gada 14. septembrī (23) un 2015. gada 22. septembrī (24),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 17. februāra Lēmumu (KĀDP) 2015/260, ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 17. februāra Lēmumu (KĀDP) 2015/260, ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos (25),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 5. decembrī pieņemtos secinājumus par bērnu tiesību veicināšanu un aizsardzību (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 5. decembrī pieņemtos secinājumus par bērnu tiesību veicināšanu un aizsardzību (26),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 14. maija secinājumus par paziņojumu “ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: Pārmaiņu programma” (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 14. maija secinājumus par paziņojumu “ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: Pārmaiņu programma” (27),

| — | ņemot vērā pārskatītos ES rādītājus attiecībā uz visaptverošo pieeju ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1325 un Nr. 1820 īstenošanai Eiropas Savienībā par sievietēm, mieru un drošību, kurus Padome pieņēma 2016. gada 20. septembrī (28), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārskatītos ES rādītājus attiecībā uz visaptverošo pieeju ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1325 un Nr. 1820 īstenošanai Eiropas Savienībā par sievietēm, mieru un drošību, kurus Padome pieņēma 2016. gada 20. septembrī (28),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2011. gada 11. maija Stambulas Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (29), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2011. gada 11. maija Stambulas Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (29),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. marta Lēmumu 2011/168/KĀDP par Starptautisko Krimināltiesu un par Kopējās nostājas 2003/444/KĀDP atcelšanu (30), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. marta Lēmumu 2011/168/KĀDP par Starptautisko Krimināltiesu un par Kopējās nostājas 2003/444/KĀDP atcelšanu (30),

| — | ņemot vērā Komisijas un AP/PV kopīgo paziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) pārskatīšanu (JOIN(2015)0050), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un AP/PV kopīgo paziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) pārskatīšanu (JOIN(2015)0050),

| — | ņemot vērā Valetas 2015. gada 11. un 12. novembra samitā pieņemto rīcības plānu (31), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Valetas 2015. gada 11. un 12. novembra samitā pieņemto rīcības plānu (31),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2015. gada 13. oktobra Rezolūcijas par sievietēm, mieru un drošību īstenošanu (32), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2015. gada 13. oktobra Rezolūcijas par sievietēm, mieru un drošību īstenošanu (32),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2008. gada 19. jūnija Rezolūciju par seksuālu vardarbību kā kara noziegumiem (33), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2008. gada 19. jūnija Rezolūciju par seksuālu vardarbību kā kara noziegumiem (33),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobra Rezolūciju par sievietēm, mieru un drošību (34), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobra Rezolūciju par sievietēm, mieru un drošību (34),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 18. decembra Rezolūciju par migrantu aizsardzību (35), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 18. decembra Rezolūciju par migrantu aizsardzību (35),

| — | ņemot vērā steidzamās rezolūcijas par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pārkāpumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā steidzamās rezolūcijas par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pārkāpumiem,

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. septembra rezolūciju “ES trasta fonds Āfrikai — ietekme uz attīstības un humāno palīdzību” (36), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. septembra rezolūciju “ES trasta fonds Āfrikai — ietekme uz attīstības un humāno palīdzību” (36),

| — | ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par cilvēku tirdzniecības apkarošanu ES ārējās attiecībās (37), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par cilvēku tirdzniecības apkarošanu ES ārējās attiecībās (37),

| — | ņemot vērā 2016. gada 28. aprīļa rezolūciju par uzbrukumiem slimnīcām un skolām kā starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu (38), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 28. aprīļa rezolūciju par uzbrukumiem slimnīcām un skolām kā starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu (38),

| — | ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par stāvokli Vidusjūras reģionā un vajadzību pēc ES holistiskas pieejas migrācijas jomā (39), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par stāvokli Vidusjūras reģionā un vajadzību pēc ES holistiskas pieejas migrācijas jomā (39),

| — | ņemot vērā 2016. gada 4. februāra rezolūciju par tā dēvētās ISIS/Da’esh veiktu reliģisko minoritāšu sistemātisku masveida slepkavošanu (40), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 4. februāra rezolūciju par tā dēvētās ISIS/Da’esh veiktu reliģisko minoritāšu sistemātisku masveida slepkavošanu (40),

| — | ņemot vērā 2015. gada 17. decembra rezolūciju par 2014. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (41), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 17. decembra rezolūciju par 2014. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (41),

| — | ņemot vērā 2015. gada 10. septembra rezolūciju par migrāciju un bēgļiem Eiropā (42), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 10. septembra rezolūciju par migrāciju un bēgļiem Eiropā (42),

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par ES Rīcības plāna par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm attīstības sadarbībā atjaunošanu (43), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par ES Rīcības plāna par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm attīstības sadarbībā atjaunošanu (43),

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par nāvessodu (44), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par nāvessodu (44),

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. septembra rezolūciju par cilvēktiesībām un tehnoloģiju — ielaušanās un uzraudzības sistēmu ietekme uz cilvēktiesībām trešās valstīs (45), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. septembra rezolūciju par cilvēktiesībām un tehnoloģiju — ielaušanās un uzraudzības sistēmu ietekme uz cilvēktiesībām trešās valstīs (45),

| — | ņemot vērā 2015. gada 12. marta rezolūciju par Eiropas Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos gada ziņojumu Eiropas Parlamentam (46), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 12. marta rezolūciju par Eiropas Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos gada ziņojumu Eiropas Parlamentam (46),

| — | ņemot vērā 2015. gada 12. marta rezolūciju par Eiropas Savienības prioritātēm 2015. gadā attiecībā uz ANO Cilvēktiesību padomi (47), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 12. marta rezolūciju par Eiropas Savienības prioritātēm 2015. gadā attiecībā uz ANO Cilvēktiesību padomi (47),

| — | ņemot vērā 2014. gada 18. septembra rezolūciju par stāvokli Irākā un Sīrijā un IS ofensīvu, tostarp minoritāšu vajāšanu (48), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 18. septembra rezolūciju par stāvokli Irākā un Sīrijā un IS ofensīvu, tostarp minoritāšu vajāšanu (48),

| — | ņemot vērā 2014. gada 27. februāra rezolūciju par bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu (49), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 27. februāra rezolūciju par bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu (49),

| — | ņemot vērā 2013. gada 10. oktobra rezolūciju par diskrimināciju kastas dēļ (50) un ANO īpašās referentes minoritāšu jautājumos 2016. gada 28. janvāra ziņojumu par minoritātēm un diskrimināciju kastas dēļ (51), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 10. oktobra rezolūciju par diskrimināciju kastas dēļ (50) un ANO īpašās referentes minoritāšu jautājumos 2016. gada 28. janvāra ziņojumu par minoritātēm un diskrimināciju kastas dēļ (51),

| — | ņemot vērā 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību pasaulē (52), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību pasaulē (52),

| — | ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par Digitālās brīvības stratēģiju ES ārpolitikā (53), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par Digitālās brīvības stratēģiju ES ārpolitikā (53),

| — | ņemot vērā 2011. gada 17. novembra rezolūciju par ES atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai — problēmu risināšana un grūtību pārvarēšana (54), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 17. novembra rezolūciju par ES atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai — problēmu risināšana un grūtību pārvarēšana (54),

| — | ņemot vērā 2011. gada 7. jūlija rezolūciju par ES ārpolitiku demokratizācijas atbalstam (55), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 7. jūlija rezolūciju par ES ārpolitiku demokratizācijas atbalstam (55),

| — | ņemot vērā 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par ES politiku cilvēktiesību aizstāvju atbalstam (56), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par ES politiku cilvēktiesību aizstāvju atbalstam (56),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus (UNGP), ar ko īsteno ANO programmu “Aizsargāt, ievērot un labot”, ko ANO Cilvēktiesību padome apstiprināja savā 2011. gada 6. jūlija rezolūcijā Nr. 17/4 (57), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus (UNGP), ar ko īsteno ANO programmu “Aizsargāt, ievērot un labot”, ko ANO Cilvēktiesību padome apstiprināja savā 2011. gada 6. jūlija rezolūcijā Nr. 17/4 (57),

| — | ņemot vērā Eiropas Demokrātijas veicināšanas fonda “European Endowment for Democracy” 2015. gada ziņojumu (58), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Demokrātijas veicināšanas fonda “European Endowment for Democracy” 2015. gada ziņojumu (58),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0355/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0355/2016),

| A. | tā kā LES 21. pantā noteikts, ka ES kopīgās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) virzītājspēks ir principi, kuri ir iedvesmojuši tās izveidi un kurus tā tiecas veicināt visā pasaulē: demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesību un pamatbrīvību universālums un nedalāmība, cilvēka cieņas ievērošana, līdztiesības un solidaritātes princips, kā arī ANO Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošana; |
| --- | --- |

A.

tā kā LES 21. pantā noteikts, ka ES kopīgās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) virzītājspēks ir principi, kuri ir iedvesmojuši tās izveidi un kurus tā tiecas veicināt visā pasaulē: demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesību un pamatbrīvību universālums un nedalāmība, cilvēka cieņas ievērošana, līdztiesības un solidaritātes princips, kā arī ANO Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošana;

| B. | tā kā saskaņā ar LESD 207. pantu ES tirdzniecības politika tiek īstenota, ievērojot ES ārējās darbības principus un mērķus; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar LESD 207. pantu ES tirdzniecības politika tiek īstenota, ievērojot ES ārējās darbības principus un mērķus;

| C. | tā kā LES 3. pantā ir noteikts, ka “attiecībās ar citām pasaules daļām Savienība atbalsta un sekmē savas vērtības un intereses un palīdz aizsargāt savus pilsoņus. Tā veicina mieru, drošību, ilgtspējīgu planētas Zeme attīstību, solidaritāti un savstarpēju cieņu starp tautām, brīvu un godīgu tirdzniecību, nabadzības izskaušanu un cilvēktiesību, jo īpaši bērnu tiesību, aizsardzību, kā arī stingru starptautisko tiesību, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas statūtos ietverto principu, ievērošanu”; |
| --- | --- |

C.

tā kā LES 3. pantā ir noteikts, ka “attiecībās ar citām pasaules daļām Savienība atbalsta un sekmē savas vērtības un intereses un palīdz aizsargāt savus pilsoņus. Tā veicina mieru, drošību, ilgtspējīgu planētas Zeme attīstību, solidaritāti un savstarpēju cieņu starp tautām, brīvu un godīgu tirdzniecību, nabadzības izskaušanu un cilvēktiesību, jo īpaši bērnu tiesību, aizsardzību, kā arī stingru starptautisko tiesību, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas statūtos ietverto principu, ievērošanu”;

| D. | tā kā universāla un nedalāma cilvēktiesību principa ievērošana, veicināšana un nodrošināšana ir ES ārpolitikas un drošības politikas stūrakmeņi, kā to paredz demokrātijas klauzulas, kas iekļautas visos ES nolīgumos ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

D.

tā kā universāla un nedalāma cilvēktiesību principa ievērošana, veicināšana un nodrošināšana ir ES ārpolitikas un drošības politikas stūrakmeņi, kā to paredz demokrātijas klauzulas, kas iekļautas visos ES nolīgumos ar trešām valstīm;

| E. | tā kā cilvēktiesības, miers, drošība un attīstība ir cieši saistīti un savstarpēji veicinoši; |
| --- | --- |

E.

tā kā cilvēktiesības, miers, drošība un attīstība ir cieši saistīti un savstarpēji veicinoši;

| F. | tā kā cilvēktiesību un demokrātijas atbalsta politika būtu jāintegrē visos pārējos ES politikas virzienos ar ārējās darbības dimensiju, piemēram, attīstības, migrācijas, drošības, terorisma apkarošanas, kaimiņattiecību politikā, paplašināšanās un tirdzniecības politikā, jo īpaši īstenojot nosacījumus attiecībā uz cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

F.

tā kā cilvēktiesību un demokrātijas atbalsta politika būtu jāintegrē visos pārējos ES politikas virzienos ar ārējās darbības dimensiju, piemēram, attīstības, migrācijas, drošības, terorisma apkarošanas, kaimiņattiecību politikā, paplašināšanās un tirdzniecības politikā, jo īpaši īstenojot nosacījumus attiecībā uz cilvēktiesībām;

| G. | tā kā iekšējo un ārējo darbību saskaņotība cilvēktiesību jomā ir būtiska, lai nodrošinātu uzticēšanos ES cilvēktiesību politikai ārzemēs, un tā kā labāka saskaņotība starp ES iekšējās un ārējās politikas virzieniem, kā arī ES ārpolitikas jomām ir obligāts priekšnoteikums sekmīgas un efektīvas ES cilvēktiesību un demokratizācijas politikā; tā kā labāka saskaņotība ļautu ES straujāk un efektīvāk reaģēt uz cilvēktiesību pārkāpumiem jau to sākumposmā; tā kā saskaņotības problēma ir īpaši aktuāla saistībā ar pašreizējo migrācijas politiku; |
| --- | --- |

G.

tā kā iekšējo un ārējo darbību saskaņotība cilvēktiesību jomā ir būtiska, lai nodrošinātu uzticēšanos ES cilvēktiesību politikai ārzemēs, un tā kā labāka saskaņotība starp ES iekšējās un ārējās politikas virzieniem, kā arī ES ārpolitikas jomām ir obligāts priekšnoteikums sekmīgas un efektīvas ES cilvēktiesību un demokratizācijas politikā; tā kā labāka saskaņotība ļautu ES straujāk un efektīvāk reaģēt uz cilvēktiesību pārkāpumiem jau to sākumposmā; tā kā saskaņotības problēma ir īpaši aktuāla saistībā ar pašreizējo migrācijas politiku;

| H. | tā kā tādas vērtības kā brīvība, cilvēktiesību ievērošanu un princips, kas paredz regulāri rīkot patiesas vēlēšanas, ir būtiski demokrātijas elementi; tā kā demokrātiskus režīmus raksturo ne vien brīvu un godīgu vēlēšanu organizēšana, bet arī pārredzama un pārskatatbildīga pārvaldība, tiesiskuma, vārda brīvības un cilvēktiesību ievērošana, neatkarīgas tiesu sistēmas pastāvēšana, starptautisko tiesību un starptautisko vienošanos cilvēktiesību jomā ievērošana; |
| --- | --- |

H.

tā kā tādas vērtības kā brīvība, cilvēktiesību ievērošanu un princips, kas paredz regulāri rīkot patiesas vēlēšanas, ir būtiski demokrātijas elementi; tā kā demokrātiskus režīmus raksturo ne vien brīvu un godīgu vēlēšanu organizēšana, bet arī pārredzama un pārskatatbildīga pārvaldība, tiesiskuma, vārda brīvības un cilvēktiesību ievērošana, neatkarīgas tiesu sistēmas pastāvēšana, starptautisko tiesību un starptautisko vienošanos cilvēktiesību jomā ievērošana;

| I. | tā kā visā pasaulē tiek apdraudētas cilvēktiesības un tā kā vairāki autoritāri režīmi būtiski apstrīd cilvēktiesību universālumu; tā kā pasaules mērogā vērojami vairāki mēģinājumi samazināt pilsoniskās sabiedrības telpu, tostarp daudzpusējos forumos; tā kā cilvēktiesību neievērošanai ir nelabvēlīga ietekme uz personu, tās piederīgajiem un sabiedrību; |
| --- | --- |

I.

tā kā visā pasaulē tiek apdraudētas cilvēktiesības un tā kā vairāki autoritāri režīmi būtiski apstrīd cilvēktiesību universālumu; tā kā pasaules mērogā vērojami vairāki mēģinājumi samazināt pilsoniskās sabiedrības telpu, tostarp daudzpusējos forumos; tā kā cilvēktiesību neievērošanai ir nelabvēlīga ietekme uz personu, tās piederīgajiem un sabiedrību;

| J. | tā kā ES bija izšķiroša loma, pieņemot ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kuras mērķis ir nodrošināt visu cilvēku cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES bija izšķiroša loma, pieņemot ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kuras mērķis ir nodrošināt visu cilvēku cilvēktiesību ievērošanu;

| K. | tā kā Padome 2015. gada 20. jūlijā pieņēma jaunu rīcības plānu 2015.–2019. gadam attiecībā uz cilvēktiesībām un demokrātiju, lai dotu ES iespēju risināt šos uzdevumus, mērķtiecīgāk, sistemātiskāk un koordinētāk izmantojot cilvēktiesību instrumentus; tā kā šis rīcības plāns būtu jāīsteno saskaņā ar dzimumu līdztiesības rīcības plānu 2016.–2020. gadam; |
| --- | --- |

K.

tā kā Padome 2015. gada 20. jūlijā pieņēma jaunu rīcības plānu 2015.–2019. gadam attiecībā uz cilvēktiesībām un demokrātiju, lai dotu ES iespēju risināt šos uzdevumus, mērķtiecīgāk, sistemātiskāk un koordinētāk izmantojot cilvēktiesību instrumentus; tā kā šis rīcības plāns būtu jāīsteno saskaņā ar dzimumu līdztiesības rīcības plānu 2016.–2020. gadam;

| L. | tā kā PV/AP ir norādījusi, ka cilvēktiesības būs viena no viņas vispārējām prioritātēm un ka viņas nolūks ir cilvēktiesības izmantot kā rādītāju visās viņas attiecībās ar trešām valstīm; tā kā viņa ir arī atkārtoti norādījusi uz ES apņemšanos veicināt cilvēktiesības visās ārējo attiecību jomās “bez izņēmuma”; |
| --- | --- |

L.

tā kā PV/AP ir norādījusi, ka cilvēktiesības būs viena no viņas vispārējām prioritātēm un ka viņas nolūks ir cilvēktiesības izmantot kā rādītāju visās viņas attiecībās ar trešām valstīm; tā kā viņa ir arī atkārtoti norādījusi uz ES apņemšanos veicināt cilvēktiesības visās ārējo attiecību jomās “bez izņēmuma”;

| M. | tā kā ES apņemšanās īstenot efektīvu daudzpusēju politiku ar ANO centrā ir neatņemama Savienības ārpolitikas daļa un sakņojas pārliecībā, ka uz universāliem noteikumiem un vērtībām balstīta daudzpusēja sistēma ir vispiemērotākā globālu krīžu, problēmu un apdraudējumu risināšanai; tā kā sadarbība ar trešām valstīm visos divpusējos un daudzpusējos forumos ir viens no efektīvākajiem instrumentiem cilvēktiesību jautājumu risināšanai trešās valstīs; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES apņemšanās īstenot efektīvu daudzpusēju politiku ar ANO centrā ir neatņemama Savienības ārpolitikas daļa un sakņojas pārliecībā, ka uz universāliem noteikumiem un vērtībām balstīta daudzpusēja sistēma ir vispiemērotākā globālu krīžu, problēmu un apdraudējumu risināšanai; tā kā sadarbība ar trešām valstīm visos divpusējos un daudzpusējos forumos ir viens no efektīvākajiem instrumentiem cilvēktiesību jautājumu risināšanai trešās valstīs;

| N. | tā kā ANO Cilvēktiesību padomes (UNHRC) regulārās sesijas, īpašo referentu iecelšana, vispārējo regulāro pārskatu (UPR) mehānisms un speciālās procedūras, kas vērstas uz situāciju konkrētās valstīs vai tematiskiem jautājumiem, sniedz ieguldījumu cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma veicināšanā un ievērošanā; |
| --- | --- |

N.

tā kā ANO Cilvēktiesību padomes (UNHRC) regulārās sesijas, īpašo referentu iecelšana, vispārējo regulāro pārskatu (UPR) mehānisms un speciālās procedūras, kas vērstas uz situāciju konkrētās valstīs vai tematiskiem jautājumiem, sniedz ieguldījumu cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma veicināšanā un ievērošanā;

| O. | tā kā ES uzskata, ka ciešai sadarbībai ar pilsonisko sabiedrību un cilvēktiesību aizstāvjiem (HRD) trešās valstīs ir jākļūst par vienu no tās galvenajām prioritātēm cilvēktiesību veicināšanā un cīņā ar cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā ES uzskata, ka ciešai sadarbībai ar pilsonisko sabiedrību un cilvēktiesību aizstāvjiem (HRD) trešās valstīs ir jākļūst par vienu no tās galvenajām prioritātēm cilvēktiesību veicināšanā un cīņā ar cilvēktiesību pārkāpumiem;

| P. | tā kā 2013. gada 22. oktobra rezolūcijā par vietējām pašvaldībām un pilsonisko sabiedrību — Eiropas apņemšanās atbalstīt ilgtspējīgu attīstību (59) Parlaments pauž dziļas bažas par vēršanos pret pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO), uzsver, ka ir svarīgi noteikt tādu uzraudzības sistēmu, kas sniedz iespēju novērtēt progresu attiecībā uz politiku un reglamentējošajiem noteikumiem, un prasa veicināt PSO labvēlīgu vidi; tā kā pēdējā laikā daudzas valstis ir pieņēmušas stingrus tiesību aktus par NVO, kuros pasludina ārvalstu organizācijas par nevēlamām, ja tiek uzskatīts, ka tās rada draudus to konstitucionālajai kārtībai, aizsardzībai vai drošībai, un tā kā tikai 2015. gadā vien pasaulē tika noslepkavoti 185 cilvēktiesību aktīvisti, kas darbojas vides jomā, no šā kopskaita 66 % Latīņamerikā; |
| --- | --- |

P.

tā kā 2013. gada 22. oktobra rezolūcijā par vietējām pašvaldībām un pilsonisko sabiedrību — Eiropas apņemšanās atbalstīt ilgtspējīgu attīstību (59) Parlaments pauž dziļas bažas par vēršanos pret pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO), uzsver, ka ir svarīgi noteikt tādu uzraudzības sistēmu, kas sniedz iespēju novērtēt progresu attiecībā uz politiku un reglamentējošajiem noteikumiem, un prasa veicināt PSO labvēlīgu vidi; tā kā pēdējā laikā daudzas valstis ir pieņēmušas stingrus tiesību aktus par NVO, kuros pasludina ārvalstu organizācijas par nevēlamām, ja tiek uzskatīts, ka tās rada draudus to konstitucionālajai kārtībai, aizsardzībai vai drošībai, un tā kā tikai 2015. gadā vien pasaulē tika noslepkavoti 185 cilvēktiesību aktīvisti, kas darbojas vides jomā, no šā kopskaita 66 % Latīņamerikā;

| Q. | tā kā ceļošanas aizliegumus, lai nepieļautu cilvēktiesību aizstāvju piedalīšanos starptautiskos pasākumos, izmanto aizvien lielāks skaits valstu, jo īpaši Āzijā, Tuvajos Austrumos un Āfrikā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ceļošanas aizliegumus, lai nepieļautu cilvēktiesību aizstāvju piedalīšanos starptautiskos pasākumos, izmanto aizvien lielāks skaits valstu, jo īpaši Āzijā, Tuvajos Austrumos un Āfrikā;

| R. | tā kā Vispārējo cilvēktiesību deklarācijas (VCD) 18. un 19. pantā ir noteikts, ka katram cilvēkam ir tiesības uz domu, apziņas un reliģijas brīvību, tiesības uz pārliecības brīvību un tiesības brīvi paust savus uzskatus: šīs tiesības ietver brīvību netraucēti palikt pie saviem uzskatiem un brīvību meklēt, saņemt un izplatīt informāciju un idejas ar jebkuriem līdzekļiem neatkarīgi no valstu robežām; tā kā ir strauji pieaudzis vajāšanas gadījumu skaits, kas attiecas vienīgi uz cilvēkiem, kuri miermīlīgi izmanto savas tiesības uz uzskatu, reliģijas un vārda brīvību; |
| --- | --- |

R.

tā kā Vispārējo cilvēktiesību deklarācijas (VCD) 18. un 19. pantā ir noteikts, ka katram cilvēkam ir tiesības uz domu, apziņas un reliģijas brīvību, tiesības uz pārliecības brīvību un tiesības brīvi paust savus uzskatus: šīs tiesības ietver brīvību netraucēti palikt pie saviem uzskatiem un brīvību meklēt, saņemt un izplatīt informāciju un idejas ar jebkuriem līdzekļiem neatkarīgi no valstu robežām; tā kā ir strauji pieaudzis vajāšanas gadījumu skaits, kas attiecas vienīgi uz cilvēkiem, kuri miermīlīgi izmanto savas tiesības uz uzskatu, reliģijas un vārda brīvību;

| S. | tā kā Vispārējo cilvēktiesību deklarācijas (VCD) 20. pantā ir noteikts, ka katram cilvēkam ir tiesības uz miermīlīgu sapulču un asociāciju brīvību; tā kā ANO Cilvēktiesību padomes Rezolūcija Nr. 21/16 atgādina valstīm par to pienākumu pilnībā ievērot un aizsargāt indivīdu tiesības uz miermīlīgu pulcēšanās un asociāciju brīvību gan tiešsaistē, gan bezsaistē, un tā kā domas, apziņas, reliģijas un ticības brīvība ir jāpaplašina, izmantojot starpreliģiju un starpkultūru dialogu; |
| --- | --- |

S.

tā kā Vispārējo cilvēktiesību deklarācijas (VCD) 20. pantā ir noteikts, ka katram cilvēkam ir tiesības uz miermīlīgu sapulču un asociāciju brīvību; tā kā ANO Cilvēktiesību padomes Rezolūcija Nr. 21/16 atgādina valstīm par to pienākumu pilnībā ievērot un aizsargāt indivīdu tiesības uz miermīlīgu pulcēšanās un asociāciju brīvību gan tiešsaistē, gan bezsaistē, un tā kā domas, apziņas, reliģijas un ticības brīvība ir jāpaplašina, izmantojot starpreliģiju un starpkultūru dialogu;

| T. | tā kā starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību pamatnoteikumi ir paredzēti Ženēvas konvencijās un to papildu protokolos un ir visu humānās palīdzības darbību pamatā; tā kā civiliedzīvotāju un pārvietoto personu aizsardzība konfliktu zonās ir jānodrošina, ievērojot pilnīgu neitralitāti un objektivitāti, un tā kā palīdzības sniegšanā ir jāprevalē neatkarīguma principam; |
| --- | --- |

T.

tā kā starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību pamatnoteikumi ir paredzēti Ženēvas konvencijās un to papildu protokolos un ir visu humānās palīdzības darbību pamatā; tā kā civiliedzīvotāju un pārvietoto personu aizsardzība konfliktu zonās ir jānodrošina, ievērojot pilnīgu neitralitāti un objektivitāti, un tā kā palīdzības sniegšanā ir jāprevalē neatkarīguma principam;

| U. | tā kā nelegāla kādas teritorijas okupācija ir pastāvīgs starptautisko tiesību pārkāpums, kas starptautiskajās humanitārajās tiesībās rada okupācijas varai atbildību attiecībā pret šīs teritorijas civiliedzīvotājiem; |
| --- | --- |

U.

tā kā nelegāla kādas teritorijas okupācija ir pastāvīgs starptautisko tiesību pārkāpums, kas starptautiskajās humanitārajās tiesībās rada okupācijas varai atbildību attiecībā pret šīs teritorijas civiliedzīvotājiem;

| V. | tā kā liecības par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci ir grūti saglabāt — jo īpaši laikā, kad no vardarbības bēg vēl nepieredzēti lielas bēgļu plūsmas; tā kā liecību saglabāšana ir būtiska, lai varētu saukt vainīgos pie atbildības; |
| --- | --- |

V.

tā kā liecības par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci ir grūti saglabāt — jo īpaši laikā, kad no vardarbības bēg vēl nepieredzēti lielas bēgļu plūsmas; tā kā liecību saglabāšana ir būtiska, lai varētu saukt vainīgos pie atbildības;

| W. | tā kā neizdevās mēģinājumi slēgt ASV Gvantanamo līča ieslodzījuma vietu un 2015. gadā tika atbrīvoti vai pārvietoti tikai 20 ieslodzītie; |
| --- | --- |

W.

tā kā neizdevās mēģinājumi slēgt ASV Gvantanamo līča ieslodzījuma vietu un 2015. gadā tika atbrīvoti vai pārvietoti tikai 20 ieslodzītie;

| X. | tā kā visā pasaulē arvien vairāk cilvēku bēg no kara, bruņotiem konfliktiem vai citiem pazemojošiem apstākļiem un tā kā šīs bēgļu plūsmas un dažādas migrācijas formas ir milzīgs izaicinājums gan Eiropas Savienībai, gan visai pasaulei un prasa tūlītējus, efektīvus un ilgtspējīgus risinājumus, kuri būtu saskaņā ar mūsu kopīgajām Eiropas vērtībām; tā kā humānā palīdzība, ko sniedz Komisija, kas ir galvenā līdzekļu devēja pasaulē, palīdz bēgļiem un pārvietotajām personām vairāk nekā 30 valstīs; |
| --- | --- |

X.

tā kā visā pasaulē arvien vairāk cilvēku bēg no kara, bruņotiem konfliktiem vai citiem pazemojošiem apstākļiem un tā kā šīs bēgļu plūsmas un dažādas migrācijas formas ir milzīgs izaicinājums gan Eiropas Savienībai, gan visai pasaulei un prasa tūlītējus, efektīvus un ilgtspējīgus risinājumus, kuri būtu saskaņā ar mūsu kopīgajām Eiropas vērtībām; tā kā humānā palīdzība, ko sniedz Komisija, kas ir galvenā līdzekļu devēja pasaulē, palīdz bēgļiem un pārvietotajām personām vairāk nekā 30 valstīs;

| Y. | tā kā cīņā pret migrantu kontrabandu, tirdzniecību un darbaspēka ekspluatāciju ir nepieciešami gan īstermiņa, gan vidēja termiņa, gan ilgtermiņa līdzekļi, tostarp pasākumi nolūkā graut noziedzīgos tīklus un saukt noziedzniekus pie atbildības, datu vākšana un analīze, cietušo personu aizsardzības un nelikumīgi uzturošos migrantu atgriešanas pasākumi, kā arī sadarbība ar trešām valstīm un ilgtermiņa stratēģijas, ar kurām novērš pieprasījumu pēc cilvēku tirdzniecības nolūkā un kontrabandas ceļā ievestām personām un migrācijas pamatcēloņus, kuru dēļ cilvēki ir spiesti izmantot noziedzīgo kontrabandistu pakalpojumus; |
| --- | --- |

Y.

tā kā cīņā pret migrantu kontrabandu, tirdzniecību un darbaspēka ekspluatāciju ir nepieciešami gan īstermiņa, gan vidēja termiņa, gan ilgtermiņa līdzekļi, tostarp pasākumi nolūkā graut noziedzīgos tīklus un saukt noziedzniekus pie atbildības, datu vākšana un analīze, cietušo personu aizsardzības un nelikumīgi uzturošos migrantu atgriešanas pasākumi, kā arī sadarbība ar trešām valstīm un ilgtermiņa stratēģijas, ar kurām novērš pieprasījumu pēc cilvēku tirdzniecības nolūkā un kontrabandas ceļā ievestām personām un migrācijas pamatcēloņus, kuru dēļ cilvēki ir spiesti izmantot noziedzīgo kontrabandistu pakalpojumus;

| Z. | tā kā tiesiskumam ir būtiska nozīme, lai veicinātu cilvēktiesību ievērošanu, un Eiropas Savienība un tās dalībvalstis kopš Starptautiskās Krimināltiesas izveides ir šīs tiesas beznosacījumu atbalstītājas, veicinot Romas statūtu universālu piemērošanu un aizsargājot Starptautiskās Krimināltiesas integritāti, lai stiprinātu tās neatkarību; |
| --- | --- |

Z.

tā kā tiesiskumam ir būtiska nozīme, lai veicinātu cilvēktiesību ievērošanu, un Eiropas Savienība un tās dalībvalstis kopš Starptautiskās Krimināltiesas izveides ir šīs tiesas beznosacījumu atbalstītājas, veicinot Romas statūtu universālu piemērošanu un aizsargājot Starptautiskās Krimināltiesas integritāti, lai stiprinātu tās neatkarību;

| AA. | tā kā līdz šim ir gūti būtiski panākumi ceļā uz nāvessoda atcelšanu un tā kā daudzas valstis ir apturējušas nāvessodu izpildi, savukārt citās ir veikti likumdošanas pasākumi šā mērķa sasniegšanai; tā kā 2015. gadā ir krasi pieaudzis kopējais izpildīto nāvessodu skaits, no kuriem gandrīz 90 % tika izpildīti tikai trijās valstīs, proti, Irānā, Pakistānā un Saūda Arābijā; tā kā Baltkrievija ir vienīgā valsts Eiropā, kas vēl joprojām nav atcēlusi nāvessodu; |
| --- | --- |

AA.

tā kā līdz šim ir gūti būtiski panākumi ceļā uz nāvessoda atcelšanu un tā kā daudzas valstis ir apturējušas nāvessodu izpildi, savukārt citās ir veikti likumdošanas pasākumi šā mērķa sasniegšanai; tā kā 2015. gadā ir krasi pieaudzis kopējais izpildīto nāvessodu skaits, no kuriem gandrīz 90 % tika izpildīti tikai trijās valstīs, proti, Irānā, Pakistānā un Saūda Arābijā; tā kā Baltkrievija ir vienīgā valsts Eiropā, kas vēl joprojām nav atcēlusi nāvessodu;

| AB. | tā kā dzimumu līdztiesība ir Eiropas vērtību pamatā un tā ir nostiprināta ES tiesiskajā un politiskajā satvarā, kā arī atrodas ANO programmas 2030. gadam centrā; tā kā vardarbība pret sievietēm un meitenēm un viņu diskriminācija ir būtiski palielinājusies pēdējos gados, jo īpaši karadarbības zonās un tur, kur valda autoritāri režīmi; |
| --- | --- |

AB.

tā kā dzimumu līdztiesība ir Eiropas vērtību pamatā un tā ir nostiprināta ES tiesiskajā un politiskajā satvarā, kā arī atrodas ANO programmas 2030. gadam centrā; tā kā vardarbība pret sievietēm un meitenēm un viņu diskriminācija ir būtiski palielinājusies pēdējos gados, jo īpaši karadarbības zonās un tur, kur valda autoritāri režīmi;

| AC. | tā kā saskaņā ar UNICEF datiem 250 miljoni bērnu dzīvo konfliktu skartajās valstīs un gandrīz 50 miljoni bērnu ir bijuši spiesti doties projām vardarbības, karadarbības un ar to saistītās nežēlības, terorisma un nemieru dēļ vai arī ir migrējuši pāri robežām un daudzi joprojām cieš no visu veidu diskriminācijas, vardarbības, ekspluatācijas, izmantošanas, piespiedu darba, nabadzības un uztura nepietiekamības; |
| --- | --- |

AC.

tā kā saskaņā ar UNICEF datiem 250 miljoni bērnu dzīvo konfliktu skartajās valstīs un gandrīz 50 miljoni bērnu ir bijuši spiesti doties projām vardarbības, karadarbības un ar to saistītās nežēlības, terorisma un nemieru dēļ vai arī ir migrējuši pāri robežām un daudzi joprojām cieš no visu veidu diskriminācijas, vardarbības, ekspluatācijas, izmantošanas, piespiedu darba, nabadzības un uztura nepietiekamības;

| AD. | tā kā saskaņā ar UNICEF datiem pasaulē viens no 200 bērniem ir bēglis, gandrīz trešdaļa to bērnu, kuri dzīvo ārpus savas dzimtās valsts, ir bēgļi un bērnu, kas devušies bēgļu gaitās, skaits laikā no 2005. līdz 2015. gadam ir dubultojies; |
| --- | --- |

AD.

tā kā saskaņā ar UNICEF datiem pasaulē viens no 200 bērniem ir bēglis, gandrīz trešdaļa to bērnu, kuri dzīvo ārpus savas dzimtās valsts, ir bēgļi un bērnu, kas devušies bēgļu gaitās, skaits laikā no 2005. līdz 2015. gadam ir dubultojies;

| AE. | tā kā VCD 25. pantā ir atzīts, ka katram cilvēkam “ir tiesības uz tādu dzīves līmeni, (..) kas nepieciešams viņa un viņa ģimenes veselības uzturēšanai un labklājībai”, kur mātēm un bērniem ir tiesības uz īpašu aizsardzību un palīdzību un kur ir iekļauta medicīniskā aprūpe; tā būtu jāgarantē visiem bērniem piekļuve izglītībai, pārtikai un veselības aprūpei; tā kā ANO Cilvēktiesību padomes Rezolūcija Nr. 26/28(36) aicina sasaukt nākamo ANO Cilvēktiesību padomes sanāksmi, lai pievērstu uzmanību zāļu pieejamībai, ņemot vērā ikviena cilvēka tiesības uz visaugstāko sasniedzamo fiziskās un garīgās veselības standartu; tā kā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Statūtos ir noteikts, ka iespējami augstākā sasniedzamā veselības standarta esamība ir viena no ikviena cilvēka pamatbrīvībām neatkarīgi no rases, reliģijas, politiskās pārliecības, ekonomiskā vai sociālā stāvokļa; |
| --- | --- |

AE.

tā kā VCD 25. pantā ir atzīts, ka katram cilvēkam “ir tiesības uz tādu dzīves līmeni, (..) kas nepieciešams viņa un viņa ģimenes veselības uzturēšanai un labklājībai”, kur mātēm un bērniem ir tiesības uz īpašu aizsardzību un palīdzību un kur ir iekļauta medicīniskā aprūpe; tā būtu jāgarantē visiem bērniem piekļuve izglītībai, pārtikai un veselības aprūpei; tā kā ANO Cilvēktiesību padomes Rezolūcija Nr. 26/28(36) aicina sasaukt nākamo ANO Cilvēktiesību padomes sanāksmi, lai pievērstu uzmanību zāļu pieejamībai, ņemot vērā ikviena cilvēka tiesības uz visaugstāko sasniedzamo fiziskās un garīgās veselības standartu; tā kā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Statūtos ir noteikts, ka iespējami augstākā sasniedzamā veselības standarta esamība ir viena no ikviena cilvēka pamatbrīvībām neatkarīgi no rases, reliģijas, politiskās pārliecības, ekonomiskā vai sociālā stāvokļa;

| AF. | tā kā saskaņā ar ANO Konvenciju par bērna tiesībām iestādēm ir jāņem vērā bērna tiesības, kurš tiek nošķirts no viena vai abiem vecākiem; |
| --- | --- |

AF.

tā kā saskaņā ar ANO Konvenciju par bērna tiesībām iestādēm ir jāņem vērā bērna tiesības, kurš tiek nošķirts no viena vai abiem vecākiem;

| AG. | tā kā joprojām daudzviet pasaulē pastāv vardarbība pret minoritātēm, tostarp LGBTI personām, un viņu nelikumīga vajāšana un ir plaši izplatīta viņu diskriminācija veselības aprūpes, izglītības, nodarbinātības un citās jomās; |
| --- | --- |

AG.

tā kā joprojām daudzviet pasaulē pastāv vardarbība pret minoritātēm, tostarp LGBTI personām, un viņu nelikumīga vajāšana un ir plaši izplatīta viņu diskriminācija veselības aprūpes, izglītības, nodarbinātības un citās jomās;

| AH. | tā kā par daudzām pasaules daļām joprojām pienāk ziņas par pilsonisko, politisko, ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību pārkāpumiem un kaitējumu videi, ko nodara dažu privātā sektora dalībnieku ļaunprātīgas darbības; tā kā pastāv cieša saikne starp korupciju, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nelikumīgu kapitāla plūsmu un cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

AH.

tā kā par daudzām pasaules daļām joprojām pienāk ziņas par pilsonisko, politisko, ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību pārkāpumiem un kaitējumu videi, ko nodara dažu privātā sektora dalībnieku ļaunprātīgas darbības; tā kā pastāv cieša saikne starp korupciju, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nelikumīgu kapitāla plūsmu un cilvēktiesību pārkāpumiem;

| AI. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipi (UNGP) attiecas uz visām valstīm un visiem transnacionāliem un citiem uzņēmumiem neatkarīgi no to lieluma, nozares, atrašanās vietas, īpašumtiesībām un struktūras, bet tā kā efektīvas kontroles un sankciju mehānismi joprojām ir problēma minēto vadošo principu īstenošanai pasaules mērogā; tā kā ir pienācīgi jāņem vērā mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) īpatnības un tās jāintegrē elastīgā korporatīvas sociālās atbildības (CSR) pieejā, kas būtu pielāgota to potenciālam; |
| --- | --- |

AI.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipi (UNGP) attiecas uz visām valstīm un visiem transnacionāliem un citiem uzņēmumiem neatkarīgi no to lieluma, nozares, atrašanās vietas, īpašumtiesībām un struktūras, bet tā kā efektīvas kontroles un sankciju mehānismi joprojām ir problēma minēto vadošo principu īstenošanai pasaules mērogā; tā kā ir pienācīgi jāņem vērā mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) īpatnības un tās jāintegrē elastīgā korporatīvas sociālās atbildības (CSR) pieejā, kas būtu pielāgota to potenciālam;

| AJ. | tā kā Komisija 2015. gada oktobrī nāca klajā ar jaunu tirdzniecības stratēģiju “Tirdzniecība visiem”, kurā tā izklāsta savu mērķi izmantot tirdzniecību kā līdzekli, lai nostiprinātu cilvēktiesību ievērošanu trešās valstīs; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā Komisija 2015. gada oktobrī nāca klajā ar jaunu tirdzniecības stratēģiju “Tirdzniecība visiem”, kurā tā izklāsta savu mērķi izmantot tirdzniecību kā līdzekli, lai nostiprinātu cilvēktiesību ievērošanu trešās valstīs;

| AK. | tā kā 2015. gadā ES uzsāka darbu pie tiesību aktiem, lai novērstu tādu tirdzniecību ar derīgajiem izrakteņiem, kas veicina konfliktus; |
| --- | --- |

AK.

tā kā 2015. gadā ES uzsāka darbu pie tiesību aktiem, lai novērstu tādu tirdzniecību ar derīgajiem izrakteņiem, kas veicina konfliktus;

| AL. | tā kā valstu un starptautiskie sporta pasākumi, piemēram, Olimpiskās spēles un Pasaules futbola kausa izcīņa, nebūtu jāizmanto politiskiem mērķiem, bet gan būtu jāorganizē, pilnībā ievērojot visas cilvēktiesības, kā tas noteikts Olimpiskajā hartā, un vajadzētu tiekties uz cilvēces harmonisku attīstību, ievērojot mērķi veicināt tādas miermīlīgas sabiedrības veidošanos, kas rūpējas par cilvēktiesību un cilvēka cieņas ievērošanu, kā arī bez jebkāda veida diskriminācijas valstspiederības, rases, reliģijas, politikas, dzimuma vai seksuālās orientācijas dēļ; |
| --- | --- |

AL.

tā kā valstu un starptautiskie sporta pasākumi, piemēram, Olimpiskās spēles un Pasaules futbola kausa izcīņa, nebūtu jāizmanto politiskiem mērķiem, bet gan būtu jāorganizē, pilnībā ievērojot visas cilvēktiesības, kā tas noteikts Olimpiskajā hartā, un vajadzētu tiekties uz cilvēces harmonisku attīstību, ievērojot mērķi veicināt tādas miermīlīgas sabiedrības veidošanos, kas rūpējas par cilvēktiesību un cilvēka cieņas ievērošanu, kā arī bez jebkāda veida diskriminācijas valstspiederības, rases, reliģijas, politikas, dzimuma vai seksuālās orientācijas dēļ;

| AM. | tā kā klimata pārmaiņas nelabvēlīgi ietekmē piekļuvi ūdenim, dabas resursiem un pārtikai, |
| --- | --- |

AM.

tā kā klimata pārmaiņas nelabvēlīgi ietekmē piekļuvi ūdenim, dabas resursiem un pārtikai,

Cilvēktiesību būtiskā nozīme ES ārpolitikā

| 1. | pauž nopietnas bažas par to, ka cilvēktiesību veicināšana un aizsardzība un demokrātiskās vērtības tiek apdraudētas visā pasaulē, ka cilvēktiesību universāluma principu būtiski apdraud daudzās pasaules daļās, tostarp daudzi autoritāri režīmi, kā arī teroristu grupējumi, piemēram, Da’esh; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž nopietnas bažas par daudzajiem gadījumiem, kad aizvien pieaug centieni samazināt pilsoniskās sabiedrības telpu un ierobežot cilvēktiesību aizstāvjus, palielinot ierobežojumiem attiecībā uz pulcēšanās brīvību un vārda brīvību, un visā pasaulē, piemērām, tādās valstīs kā Krievija, Turcija un Ķīna, tiek pieņemts arvien vairāk represīvo tiesību aktu, kas skar pilsonisko sabiedrību, tostarp aizbildinoties ar terorisma apkarošanu (ieviešot pretterorisma tiesību aktus, izsludinot ārkārtas stāvokli un ieviešot drošības pasākumus), un kam bieži vien ir negatīva ietekme uz cilvēktiesībām, turklāt šie likumi tiek ļaunprātīgi izmatoti apspiešanas nolūkā; atgādina, ka šādi tiesību akti nekādā gadījumā nedrīkstētu kalpot tam, lai sašaurinātu pilsoniskās sabiedrības grupu publisko telpu; aicina skaidri nosodīt šos nodarījumus un pārkāpumus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | stingri uzsver, ka Eiropas Savienība ir apņēmusies balstīt KĀDP un visas pārējās politikas ar ārēju dimensiju uz demokrātijas, tiesiskuma, universālu un nedalāmu cilvēktiesību un pamatbrīvību principu, cilvēka cieņas neaizskaramības, vienlīdzības un solidaritātes principu, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību ievērošanu; atgādina, ka šie principi ir arī neatņemama daļa no tādām ārējām darbībām, kas pārsniedz KĀDP ietvarus, piemēram, attīstības un humānās palīdzības politikas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina visas ES iestādes un dalībvalstis rīkoties saskaņā ar savu apņemšanos veicināt, aizsargāt un īstenot cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp tiesības uz attīstību ar visiem miermīlīgiem līdzekļiem, un izvirzīt cilvēktiesības kā galveno jautājumu ES attiecībās ar visām trešām valstīm, tostarp tās stratēģiskajiem partneriem, kā arī visos līmeņos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkārtoti aicina ES dalībvalstis rādīt piemēru un vienoti atbalstīt cilvēktiesību nedalāmību, savstarpējo atkarību, mijiedarbību un universālumu un it sevišķi atbalstīt visu ANO izstrādāto starptautisko cilvēktiesību instrumentu ratificēšanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver — lai ES gūtu uzticamību ārējo attiecību jomā, tai būtu jānodrošina lielāka saskaņotība starp Savienības iekšējo un ārējo politiku attiecībā uz cilvēktiesību un demokrātijas vērtību ievērošanu, kurā šim nolūkam izšķiroši svarīga nozīme ir cilvēktiesību stratēģijām par LGBTI personu tiesību veicināšanu un aizsardzību, un sistemātiski jātiecas panākt konsekventu un saskaņotu ES cilvēktiesību politikas īstenošanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vērš uzmanību uz Parlamenta ilgtermiņa apņemšanos veicināt cilvēktiesības un demokrātiskās vērtības, kas atspoguļojas, inter alia, ikgadējā Saharova balvas par domas brīvību piešķiršanā, Demokrātijas atbalsta un vēlēšanu koordinācijas grupas cilvēktiesību apakškomitejas darbā, Eiropas Demokrātijas fonda darbā, ikmēneša plenārsēžu debatēs un rezolūcijās par pārkāpumiem cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma jomā un daudzajās Parlamenta delegācijās; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nopietnas bažas par to, ka šobrīd tiek apdraudēti daudzi cilvēktiesību aizstāvji; aicina ES un jo īpaši PV/AP pieņemt tādu politiku, kurā sistemātiski un nepārprotami nosoda cilvēktiesību aizstāvju slepkavības un visus mēģinājumus pakļaut viņus jebkāda veida vardarbībai, vajāšanai, draudiem, iebiedēšanai, pazušanai, apcietināšanai vai patvaļīgai arestēšanai, kā arī sodīt tos, kas izdara vai pieļauj šādus noziegumus, un pastiprināt publisko diplomātiju ar atklātu un skaidru atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem, — arī tad, kad viņi sniedz liecības daudzpusējos forumos; aicina ES pieņemt vadlīnijas par šo politiku, jo tas palielinās saskaņotību ar ES pašreizējām prioritātēm, kas izklāstītas dažādajās pastāvošajās ES pamatnostādnēs; mudina ES delegācijas un dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības arī turpmāk aktīvi atbalstīt cilvēktiesību aizstāvjus, proti, sistemātiski sekojot līdzi tiesu procesiem, apmeklējot apcietinātos aktīvistus un, ja vajadzīgs, izplatot paziņojumus par konkrētiem gadījumiem; aicina izveidot sistēmu pilsoniskās sabiedrības publiskās telpas efektīvai uzraudzībai, nosakot konkrētus kritērijus un rādītājus; atkārtoti norāda uz to, cik svarīga nozīme ir Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumentam EIDHR, lai sniegtu steidzamu tiešu finansiālo un materiālo atbalstu apdraudētajiem cilvēktiesību aizstāvjiem, un ārkārtas fondam, kas ļauj ES delegācijām piešķirt tiešas ad hoc dotācijas cilvēktiesību aizstāvjiem, kuru dzīvībai tiešā veidā draud briesmas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina ES un tās dalībvalstis sekmēt tādu valstu cilvēktiesību iestāžu (NHRI) izveidošanu saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Parīzes principiem, kurām ir pienācīgas pilnvaras, resursi un zināšanas, lai īstenotu cilvēktiesību aizsardzību un ievērošanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver nepieciešamību turpināt starpparlamentārās attiecības starp Eiropas Savienību un tās partnervalstīm godīgā dialogā, kas balstās uz savstarpēju sapratni un uzticēšanos, ar mērķi efektīvi sekmēt cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

10.

ES Stratēģiskais satvars un jaunais Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts otrais ES Rīcības plāns par cilvēktiesībām un demokrātiju (2015–2019), un mudina ES un tās dalībvalstis pilnībā, konsekventi, pārredzami un savlaicīgi īstenot tajā ietvertos pasākumus un stiprināt demokrātijas atbalstu; uzsver, ka saskaņotai Rīcības plāna īstenošanai ir nepieciešama vienprātība un koordinācija starp ES un tās dalībvalstīm, un neatlaidīgi mudina dalībvalstis uzņemties lielāku atbildību par Rīcības plāna īstenošanu un pārskatīšanu; uzsver, ka dalībvalstīm vajadzētu sniegt ziņojumu par Rīcības plāna īstenošanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka vērienīgo mērķu sasniegšanai, kas noteikti otrajā Rīcības plānā, ES ir jāatvēl pietiekami daudz resursu un speciālistu, kas izpaužas gan kā īpaši atvēlēti cilvēkresursi delegācijās, Komisijā un Eiropas Ārējās darbības dienestā (EĀDD), gan arī kā projektu vajadzībām pieejami līdzekļi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka brīva pilsoniskā sabiedrība ir viens no pamatnoteikumiem, lai aizsargātu un atbalstītu cilvēktiesības un demokrātiskās vērtības, un tāpēc pauž bažas par to, ka pilsoniskās sabiedrības publiskā telpa sarūk un ka visā pasaulē cilvēktiesību aizstāvji un žurnālisti tiek aizvien vairāk apdraudēti; atzinīgi vērtē to, ka Rīcības plānā ir iekļauts mērķis risināt problēmas saistībā ar pilsoniskās sabiedrības telpas apdraudējumiem, un mudina ES īstenot izklāstītās darbības; mudina visus ES ārējās darbības dalībniekus apzināt un novērst pašreizējos trūkumus cilvēktiesību un demokrātisko brīvību aizsardzības jomā un stiprināt sadarbību ar pilsonisko sabiedrību, parlamentiem, politiskajām partijām un pašvaldību iestādēm un ar reģionālām un starptautiskām organizācijām uz vietas; vērš uzmanību uz to, ka Rīcības plānā nav ietverts atsevišķs mērķis veicināt partnervalstīs demokrātijas standartus; aicina Komisiju izstrādāt ES pamatnostādnes par atbalstu demokrātijai; |
| --- | --- |

13.

ES ikgadējais ziņojums

| 14. | atzinīgi vērtē centienus uzlabot un padarīt tematisko daļu Ikgadējā ziņojumā par cilvēktiesībām un demokrātiju kodolīgāku un sistemātiskāku un darīt to plašāk pieejamu sabiedrībai; atkārtoti pauž pārliecību, ka Ikgadējais ziņojums būtu jānostiprina ar objektīvāku pieeju, kurā papildus sasniegumiem un paraugpraksei ziņojums izceltu īpašās problēmas un grūtības trešās valstīs, kā arī sniegtu ieteikumus koriģējošiem pasākumiem un informāciju par EĀDD veiktajiem pasākumiem šo problēmu pārvarēšanai; atkārtoti pauž viedokli, ka valstu ziņojumiem, ko sniedz Ikgadējā ziņojumā, vajadzētu būt pēc iespējas mazāk aprakstošiem un būtu jāatspoguļo valstu cilvēktiesību un demokrātijas stratēģiju īstenošana un jāsniedz pārskats par ES rīcības ietekmi uz vietas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkārtoti prasa sistemātiski un visaptveroši ziņot par veiktajiem pasākumiem, gūtajiem rezultātiem un izdarītajiem politiskajiem secinājumiem, reaģējot uz Parlamenta pieņemtajām rezolūcijām par pārkāpumiem cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma jomā; uzsver nepieciešamību ātri un pienācīgi reaģēt uz cilvēktiesību pārkāpumiem — pat šo pārkāpumu agrīnajos posmos; šajā sakarībā atzinīgi vērtē turpmākos pasākumus, kuri veikti EĀDD Cilvēktiesību apakškomitejā attiecībā uz rezolūcijām, kas skar debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pārkāpumu gadījumiem; atkārtoti pieprasa Komisijas un EĀDD izsmeļošu rakstisku atbildi uz Parlamenta rezolūciju par ikgadējo ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju, kam ir liela nozīme sistemātiskos un padziļinātos pēcpasākumos attiecībā uz visiem Parlamenta uzdotajiem jautājumiem un parlamentārajā kontrolē; atkārtoti aicina PV/AP iesaistīties debatēs ar Eiropas Parlamenta deputātiem divās plenārsēdēs gadā, vienu reizi laikā, kad tiek iesniegts ES gada ziņojums, un otru reizi, atbildot uz Parlamenta rezolūciju; |
| --- | --- |

15.

ES īpašais pārstāvis (ESĪP) cilvēktiesību jautājumos

| 16. | atgādina, cik svarīgi ES efektivitātes, konsekvences un pamanāmības palielināšanā, sekmējot cilvēktiesības un demokrātijas principus visā pasaulē, ir tam, lai ES īpašā pārstāvja (ESĪP) cilvēktiesību jautājumos mandāts būtu spēcīgāks un elastīgāks; atkārtoti prasa, lai šis mandāts kļūtu par pastāvīgu mandātu; turklāt uzskata, ka ESĪP vajadzētu būt tiesīgam publiski paust viedokli un būtu vajadzīgs mandāts pašiniciatīvai, lielāka pamanāmība un pienācīgi resursi un zināšanas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, cik svarīga nozīme, gatavojoties ESĪP apmeklējumiem partnervalstīs, ir sistemātiskam atbalstam un patiesām un padziļinātām apspriedēm ar pilsonisko sabiedrību; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ESĪP ciešos kontaktus ar cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsonisko sabiedrību, tostarp vietējā līmeņa pārstāvjiem, jauniešiem un bērniem, kā arī ar attiecīgām starptautiskām organizācijām, pirms viņa vizītēm uz partnervalstīm, šo vizīšu laikā un pasākumos pēc tām, un uzsver, cik svarīgi ir turpināt un arvien spēcīgāk iesaistīties šajās jomās, kā arī uzsver, ka ir nepieciešami skaidri un pārredzami turpmāko pasākumu mehānismi; pilnībā atbalsta to, lai ESĪP uzmanības centrā par vienu no galvenajām prioritātēm viņa pilnvaru termiņā būtu izvirzīta brīvas telpas pilsoniskajai sabiedrībai un cilvēktiesību aizstāvjiem veicināšana un aizsardzība; prasa, lai ESĪP pēc atgriešanās no vizītēm regulāri ziņotu Parlamentam; pauž nožēlu par to, ka par ESĪP darbu un ietekmi var uzzināt tikai daļēji, — no pārskata par gada ziņojumu par cilvēktiesībām, viņa Twitter lietotāja konta un pieejamām runām; pauž nožēlu arī par to, ka par viņa darbību un plāniem nav ne oficiālas informācijas, ne arī progresa ziņojumu vai pārskatu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mudina ESĪP arī turpmāk sistemātiski atbalstīt ES prioritātes cilvēktiesību jomā un veicināt ES attiecības ar visām attiecīgām reģionālām un starptautiskām cilvēktiesību organizācijām un mehānismiem; aicina Padomi kā vispārēju principu pieņemt praksi, ka regulāra sadarbība ar ESĪP tiek iekļauta pilnvarās, kas piešķirtas turpmākajiem ģeogrāfiskajiem ESĪP; |
| --- | --- |

18.

Valstu stratēģijas cilvēktiesību un demokrātijas jomā (HRDCS) un ES delegāciju loma

| 19. | atzinīgi vērtē to, ka HRDCS stratēģijās ir iekļauta demokrātija kā nepieciešams elements jebkādai visaptverošai analīzei par cilvēktiesību un demokrātijas situāciju partnervalstīs; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir ņemt vērā HRDCS visu līmeņu politikas veidošanā attiecībā uz atsevišķām trešām valstīm, tostarp, sagatavojot augsta līmeņa politiskos dialogus, cilvēktiesību dialogus, valsts stratēģijas dokumentus un gada rīcības programmas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkārtoti norāda, ka HRDCS būtu jāatbilst ES darbībām, kas īstenojamas katrā valstī atkarībā no konkrētas situācijas, un vajadzības gadījumā tajās būtu jāietver izmērāmi sasniegtā progresa rādītāji un to pielāgošanas iespēja; norāda uz nepieciešamību pastāvīgi novērtēt HRDCS; aicina vēl vairāk uzlabot sadarbību, komunikāciju un informācijas apmaiņu starp ES delegācijām, dalībvalstu vēstniecībām un ES iestādēm, izstrādājot un īstenojot HRDCS; atkārtoti prasa, lai Eiropas Parlamenta deputātiem tiktu sniegta piekļuve HRDCS un viņi varētu saņemt informāciju par to, kā ES īsteno šīs stratēģijas, un lai tās būtu sagatavotas tādā formātā, kas ļauj deputātiem īstenot savas uzraudzības pilnvaras; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver nepieciešamību īstenot saskanīgu un pamanāmu ES politiku pilsoniskās sabiedrības jomā un uzsver nepieciešamību pēc skaidrāk formulētas izpratnes par publiskās diplomātijas izmantošanu; mudina publicēt HRDCS un rīcības plānus un izveidot efektīvu atgriezenisko saiti, ar turpmākajiem pasākumiem sekot līdzi konkrētām lietām un apmainīties ar informāciju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē cilvēktiesību un/vai dzimumu jautājumu kontaktpunktu iecelšanu visās ES delegācijās un atgādina par savu ieteikumu PV/AP un EĀDD izstrādāt skaidras darbības pamatnostādnes par cilvēktiesību kontaktpunktu lomu; uzstāj, ka cilvēktiesību kontaktpunktiem vajadzētu saņemt atbalstu arī no dalībvalstu diplomātiskā personāla; pieprasa, lai cilvēktiesību kontaktpunkti savā darbā būtu pilnīgi neatkarīgi un brīvi no trešo valstu iestāžu politiskas iejaukšanās un iebiedēšanas, jo īpaši attiecībā uz kontaktiem ar cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsonisko sabiedrību; uzsver, ka ir svarīgi, lai viss ES delegāciju personāls tiktu apmācīts par ES pamatnostādņu cilvēktiesību jautājumos saturu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē budžeta palielinājumu un racionalizētās procedūras Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentā (EIDHR) 2014–2020 un aicina paredzēto piešķīrumu EIDHR starpposma pārskatīšanas laikā saglabāt nemainītu pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas darbības atlikušajā periodā; atkārtoti uzsver nepieciešamību nodrošināt konsekvenci un papildināmību starp dažādiem ES finansēšanas instrumentiem un vajadzību nodrošināt to, ka šāda nostiprināšana ir piemērojama visiem instrumentiem, kas kalpo par labu cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina pieņemt EIDHR gada rīcības programmas, nevis, kā to darīja nesen, divu gadu programmu reizi divos gados (2016–2017), lai nodrošinātu maksimālu elastību, reaģējot uz progresējošām situācijām, kā arī optimālu papildinātību ar citiem ES ārējās finansēšanas instrumentiem; |
| --- | --- |

25.

Cilvēktiesību dialogi un konsultācijas

| 26. | atkārtoti norāda uz savu atbalstu mērķtiecīgiem dialogiem cilvēktiesību jomā un atzīst, ka tie var būt lietderīgs un efektīvs divpusējās iesaistes un sadarbības līdzeklis, ja tie ļauj partneriem iesaistīties problēmu būtības risināšanā un nosūtīt nozīmīgus politiskus vēstījumus, ja tie ir orientēti uz rezultātu un paredz regulārus kontroles pēcpasākumus, kam nevajadzētu aprobežoties tikai ar apmainīšanos ar informāciju par labāko pieredzi un problēmām; aicina ES sistemātiski ietvert visos cilvēktiesību dialogos diskusijas par sieviešu un bērnu tiesību situāciju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzīst, ka ir svarīgi iesaistīties dialogos par cilvēktiesībām arī ar valstīm, kurās pastāv nopietnas cilvēktiesību problēmas; tomēr uzsver, ka ES ir jāizdara skaidri politiskie secinājumi, ja šajos dialogos par cilvēktiesībām nav pozitīvu rezultātu; brīdina par cilvēktiesību diskusiju atstāšanu novārtā augsta līmeņa politiskajos dialogos; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzstāj, ka diskusijas par cilvēktiesībām nekādā ziņā nedrīkst būt pakārtotas citām interesēm augsta līmeņa politiskās diskusijās; atgādina par savu aicinājumu EĀDD izstrādāt mehānismu cilvēktiesību dialogu pārskatīšanai ar mērķi tos uzlabot; uzskata, ka gadījumos, kad šādi dialogi pastāvīgi neizdodas, cilvēktiesību atbalstam attiecīgajā valstī jāizmanto citi alternatīvi instrumenti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina EĀDD sistemātiski risināt sagatavošanas dialogus ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp vietējā līmenī, ar mērķi tiešā veidā ietvert cilvēktiesību dialogos; uzsver, ka ir svarīgi, lai PV/AP un EĀDD cilvēktiesību dialogu laikā sistemātiski pievērstos konkrētiem gadījumiem par apdraudētiem cilvēktiesību aizstāvjiem; aicina EĀDD sistemātiski sekot līdzi saistībām, kas paustas cilvēktiesību dialogos, un padarīt regulāras informācijas sanāksmes ar PSO; |
| --- | --- |

29.

ES pamatnostādnes par cilvēktiesībām

| 30. | atzinīgi vērtē ES pamatnostādnes par cilvēktiesībām, kas veido vērtīgu ES cilvēktiesību ārpolitikas instrumentu, ar kuru sniedz praktiskas norādes ES delegācijām un dalībvalstu diplomātiskajām pārstāvniecībām; atkārtoti aicina nekavējoties pieņemt jaunas ES pamatnostādnes bērna tiesību veicināšanai un aizsardzībai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | stingri uzsver to, cik svarīgi ir nepārtraukti novērtēt pamatnostādņu īstenošanu, izmantojot skaidrus kritērijus; mudina Komisiju veikt un publicēt rūpīgu izvērtējumu par to, kā ES delegācijas un dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības visās trešās valstīs īsteno pamatnostādnes, lai atklātu iespējamas atšķirības un trūkumus īstenošanā un tos labotu; uzskata, ka, lai nodrošinātu pamatnostādņu pareizu īstenošanu, ir vajadzīga sistemātiska un efektīva apmācība EĀDD un ES delegāciju darbiniekiem; |
| --- | --- |

31.

Cīņa pret visa veida diskrimināciju

| 32. | visstingrākajā veidā nosoda visa veida diskrimināciju, tostarp diskrimināciju rases, ādas krāsas, dzimuma, seksuālās orientācijas, dzimumidentitātes, valodas, kultūras, reliģijas vai ticības, sociālās izcelsmes, kastas, dzimšanas, vecuma, invaliditātes vai cita stāvokļa dēļ; atgādina par savu aicinājumu īstenot pastiprinātu ES politiku un diplomātiju, kas būtu jāvērš uz to, lai izskaustu visu veidu diskrimināciju, un izmantot katru iespēju, lai paustu nopietnas bažas par šādu diskrimināciju; turklāt mudina ES turpināt veicināt visu attiecīgo ANO konvenciju — piemēram, Starptautiskās konvencijas par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu vai ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām — ratifikāciju un pilnīgu īstenošanu; atzinīgi vērtē EĀDD darbu pie diskriminācijas novēršanas rokasgrāmatas; |
| --- | --- |

32.

Kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misijas un operācijas

| 33. | atgādina par ES apņemšanos integrēt cilvēktiesības un dzimumu aspektus kopējās drošības un aizsardzības politikas misijās saskaņā ar nozīmīgajām ANO Drošības padomes rezolūcijām Nr. 1325 un 1820 par sievietēm, mieru un drošību un nesen pieņemto ANO Drošības padomes Rezolūciju 2242, ar ko izvirzīja sievietes par galveno komponentu visos centienos, lai risinātu globālas problēmas; šajā saistībā atgādina par savu aicinājumu ES un tās dalībvalstīm ilgtspējīga izlīguma veidošanas procesā atbalstīt sieviešu sistemātisku līdzdalību kā miera procesa svarīgu sastāvdaļu; šajā saistībā aicina ES starptautiskajā līmenī atzīt pievienoto vērtību, ko sniedz sieviešu līdzdalība konfliktu nepieļaušanā un novēršanā, kā arī miera uzturēšanas operācijās, humānajā palīdzībā un konflikta radīto seku likvidēšanā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka KDAP ir instruments, kas ne tikai nodrošina Eiropas drošību, bet ir arī ES ārpolitikas instrumentu sastāvdaļa, un tādēļ tas ir jāizmanto cilvēktiesību un demokrātijas attīstības stiprināšanai trešās valstīs; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina atbalstīt lielāku Eiropas militāro integrāciju nolūkā uzlabot Eiropas bruņoto spēku gatavību un elastību, lai tie varētu pienācīgi reaģēt uz apdraudējumiem un smagiem cilvēktiesību pārkāpumu, genocīda vai etniskās tīrīšanas gadījumiem; šajā saistībā uzsver, ka starptautiskajās tiesībās būtu jāiekļauj koncepcija “Pienākums aizsargāt” un ka ES, kas ir uz vērtībām balstīta kopiena, vajadzētu būt vadošajai organizācijai tādu iniciatīvu un nozīmīgu pasākumu īstenošanā, kas ļautu aizsargāt civiliedzīvotājus arī situācijās, kad tos apdraud viņu pašu valsts; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka migrantu nelikumīga ievešana ir saistīta ar cilvēku tirdzniecību un ir ievērojams cilvēktiesību pārkāpums; atgādina, ka KDAP misijas, piemēram, Eiropas Savienības jūras spēku operācija Vidusjūrā Operation Sophia (EUNAVFOR MED), ir līdzeklis, kas ļauj konkrētā veidā cīnīties pret migrantu nelikumīgu ievešanu; aicina ES turpināt un pastiprināt šāda veida operācijas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Ārlietu padomi un Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi pieprasīt ES misiju vadītājiem un attiecīgiem ES pārstāvjiem (ES civilo operāciju vadītājiem, ES militāro operāciju komandieriem un ES īpašajiem pārstāvjiem) ziņot par gadījumiem, kad notikuši smagi starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumi, un veicināt rīcības kodeksu attiecībā uz Drošības padomes rīcību pret genocīdu, noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem, kura pauž ANO dalībvalstu apņemšanos atbalstīt ANO Drošības padomes rīcību, kuras mērķis ir novērst šādu noziegumu izdarīšanu; aicina integrēt bērnu aizsardzības politiku visās ES civilo un militāro operāciju darbībās saskarsmē ar bērniem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | prasa, lai ES pastiprina savu sadarbību ar ANO, formulējot kopīgu stratēģisko redzējumu par drošību, pamatojoties, no vienas puses, uz jauno ES globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju un, no otras puses, uz ANO pārskatītajām miera atbalsta operācijām un miera veidošanas sistēmu; prasa sadarboties ar ANO reģionālu un apakšreģionālu organizāciju nozīmes un spējas palielināšanā miera uzturēšanā, konfliktu novēršanā, civilo un militāro krīžu pārvarēšanā un konfliktu atrisināšanā un tālāk attīstīt procedūras, ko KDAP izmantos, lai atbalstītu ANO operācijas, tostarp izmantojot ES kaujas grupu izvietošanu, vai arī spēju veidošanu un drošības sektora reformu ierosmēm, savukārt cilvēktiesības un dzimumu līdztiesība tiek iekļauta misijas darbā un operācijās; |
| --- | --- |

38.

Daudzpusēja iesaiste cilvēktiesību jautājumos

| 39. | skaidri un pārliecinoši atkārto, ka saskaņā ar 1993. gadā pieņemto Vīnes deklarāciju un rīcības programmu visas cilvēktiesības, kas iekļautas ANO konvencijās, ir universālas, nedalāmas, savstarpēji atkarīgas un savstarpēji saistītas un ka jāpanāk šo tiesību ievērošana; atgādina par Savienības apņemšanos veicināt un attīstīt starptautiskās tiesības ANO ietvaros; uzsver, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis ratificētu visus starptautiskos instrumentus cilvēktiesību jomā, ko izveidojusi ANO, tostarp tos, kas paredzēti Starptautiskajā paktā par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, un jo īpaši fakultatīvajā protokolā, ar ko izveido sūdzību un izmeklēšanas mehānismus, saskaņā ar LES 21. pantu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka ES vadībai ir jāvirza reformas ANO, kuru mērķis ir panākt ietekmīgāku un spēcīgāku uz noteikumiem balstītu tās daudzpusējo sistēmu, kā arī nodrošināt efektīvāku cilvēktiesību aizsardzību un starptautisko tiesību veicināšanu; turklāt atgādina, cik ES ir svarīgi aktīvi un pastāvīgi iesaistīties ANO cilvēktiesību mehānismos, jo īpaši Trešās komitejas, Ģenerālās Asamblejas (ANO ĢA) un UNHCR darbā, lai uzlabotu tās uzticamību; atzinīgi vērtē EĀDD, ES delegāciju Ņujorkā un Ženēvā un dalībvalstu tālākos centienus palielināt ES saskaņotību cilvēktiesību jautājumos ANO līmenī; mudina ES pastiprināt pārrobežu reģionālo iniciatīvu praksi, ierosināt un atbalstīt rezolūcijas un rūpīgi sekot ANO vispārējā regulārā pārskata (UPR) procedūrai; nosoda to, ka dalībai UNHRC nereti ir apstiprinātas valstis, kurās ir ievērojams pierādītu nopietnu cilvēktiesību pārkāpumu skaits, un aicina ES dalībvalstis publiskot savus balsojumus UNCHR; šajā saistībā aicina ES un tās dalībvalstis savos balsojumos ņemt vērā tiesību vienlīdzīgas nozīmes principu un, balsojot par UNHCR rezolūcijām, pieņemt lēmumus, ņemot vērā to saturu, nevis to, kas ir šo tekstu autori; uzsver ES pastāvīgas pārstāvības nozīmi un nepieciešamību daudzpusējos forumos un to, ka nepieciešama ES darbības labāka redzamība; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina ES pievērst īpašu uzmanību apstrīdētajām teritorijām tās austrumu kaimiņvalstīs, kurās apmēram pieciem miljoniem iedzīvotāju netiek nodrošināta reāla cilvēktiesību aizsardzība un piekļuve tiesu sistēmai; aicina ES izvirzīt šo jautājumu par prioritāti attiecīgo valstu divpusējo attiecību risinājumu programmā un izmantot visus tai pieejamos instrumentus, lai atbalstītu konkrētus risinājumus cilvēktiesību veicināšanai šajās teritorijās, kā arī atbalstīt cilvēktiesību aizstāvju darbību tajās; |
| --- | --- |

41.

Pilsoniskās sabiedrības rīcības brīvības veicināšana un atbalsts cilvēktiesību aizstāvjiem (HRD)

| 42. | stingri nosoda visa veida uzbrukumus, iebiedēšanu, apcietināšanu, nogalināšanu, vajāšanu vai represijas, ko vērš pret prokuroriem, tiesnešiem, juristiem, akadēmisko aprindu pārstāvjiem un žurnālistiem vai citu tādu profesiju pārstāvjiem, kuru neatkarība un profesionālā brīvība ir būtisks priekšnoteikums demokrātiskas sabiedrības veidošanai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pauž nožēlu par to, ka visā pasaulē pieaug pret vides un cilvēktiesību aizstāvjiem vērsto uzbrukumu skaits; stingri nosoda viņu slepkavu nesodāmību un aicina EĀDD iestāties par to, lai atbildīgie tiktu saukti pie atbildības; |
| --- | --- |

43.

| 44. | asi nosoda to, ka daudzas pasaules valstis nesen ir pieņēmušas stingrus NVO tiesību aktus, kas vājina pilsonisko sabiedrību un rada iespēju patvaļīgi noteikt sodu, tostarp piemērot ieslodzījumu, iesaldēt aktīvus un NVO darbiniekiem noteikt piekļuves aizliegumu, īpaši attiecībā uz tiem darbiniekiem, kas saņem ārvalstu publisko finansējumu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | stingri nosoda to, ka iestādes nosaka ceļošanas aizliegumu kā līdzekli tam, lai iebiedētu un apklusinātu neatkarīgus cilvēktiesību aizstāvjus un aktīvistus, kā arī juristus un žurnālistus, un uzsver, ka bieži vien šie pasākumi tiek īstenoti patvaļīgi bez tiesiska iemesla; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver ES delegāciju nozīmi, lai atkārtoti apstiprinātu pilsoniskās sabiedrības būtisko lomu demokrātijā un veicinātu to un lai izveidotu pilsoniskajai sabiedrībai labvēlīgu vidi, kam vajadzīga maksimāla pārredzamība un iekļautība, sadarbojoties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un cilvēktiesību aizstāvjiem; tādēļ pauž nožēlu, ka desmit gadus pēc tam, kad tika pieņemtas ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, cilvēktiesību jautājumu kontaktpunktu un cilvēktiesību aizstāvju sadarbības koordinatoru kontaktinformācija joprojām nav iekļauta visu ES delegāciju tīmekļa vietnēs; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina PV/AP un ES ārlietu ministrus Ārlietu padomes darba kārtībā regulāri iekļaut diskusiju par ES centieniem panākt cilvēktiesību aizstāvju, palīdzības organizāciju darbinieku, žurnālistu, politisko aktīvistu un citu personu atbrīvošanu, kā arī rīkot publisku ikgadēju Ārlietu padomes sanāksmi ar tādu dienas kārtību, kurā ietverts jautājums par pilsoniskās sabiedrības publiskās telpas sarukšanu un cilvēktiesību aizstāvju apcietināšanu, kā arī sadarbībā ar attiecīgiem partneriem vienmēr risināt šos jautājumus, tostarp tos, kas izklāstīti Parlamenta rezolūcijās saistībā ar debatēm par cilvēktiesību pārkāpumiem, demokrātiju un tiesiskumu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina starptautisko sabiedrību saukt politiskos vadītājus pie atbildības, ja viņi ļaunprātīgi izmanto policijas un militāro varu, lai strukturāli apklusinātu tos, kuri protestē pret viņu vadību (vai tās darbības paildzināšanu); |
| --- | --- |

48.

Migranti, bēgļi, patvēruma meklētāji un iekšzemē pārvietotās personas (IDP)

| 49. | pauž solidaritāti ar bēgļiem un migrantiem, kuri cieš no nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem, jo viņi ir kļuvuši par konfliktu, pārvaldības neveiksmju un cilvēku tirdzniecības tīklu upuriem; nosoda to, ka dramatiski pieaug jūrā bojāgājušo skaits Vidusjūras reģionā; pauž ārkārtīgas bažas par to, ka pieaug cilvēktiesību pārkāpumi pret bēgļiem, neatbilstīgajiem migrantiem un patvēruma meklētājiem viņu ceļā uz Eiropu; šajā saistībā uzsver to, ka sievietes un bērni, kas ir bēgļi, patvēruma meklētāji un migranti bez personu apliecinošiem dokumentiem ir īpaši neaizsargāti gan migrācijas ceļā, gan arī pašā ES; prasa steidzamus pasākumus, lai uzlabotu migrācijas politikas saskaņotību, un uzsver nepieciešamību pēc holistiskas pieejas, lai rastu ilgtspējīgus un saskanīgus ilgtermiņa risinājumus, kas balstītos uz starptautisko cilvēktiesību standartiem un principiem, vienlaikus risinot jautājumu par bēgļu krīzes pamatcēloņiem; uzsver, ka ir nepieciešama solidaritāte, lai aizsargātu migrantus un bēgļus saskaņā ar ES politiku, kuras pamatā ir cilvēktiesības; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi ievērot atšķirību starp bēgļiem un migrantiem; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka konflikti, karš, neveiksmes pārvaldībā un cilvēktiesību un demokrātijas principu neievērošana ir galvenie migrācijas un pārvietošanas cēloņi; uzsver, ka uzņemšanas valstīm būtu jānodrošina, ka šiem cilvēkiem ir pilnībā pieejama bezmaksas un kvalitatīva valsts nodrošināta izglītība, veselības aprūpe, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpe un tiesību ievērošana, ka bēgļiem ir piekļuve darba tirgum un viņu vajadzībām atbilstošiem mājokļiem; uzsver, ka migrantu un bēgļu vēlme integrēties kopā ar atbilstošu labklājības politiku ir priekšnoteikums integrācijai; aicina ES pastiprināt centienus, lai atbalstītu Libānu un Jordāniju, kuras sniedz patvērumu nepieredzēti lielam skaitam bēgļu, kas nereti saskaras ar vairāku veidu draudiem; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver nepieciešamību stiprināt sadarbību ar migrantu un patvēruma meklētāju izcelsmes un tranzīta valstīm, lai veicinātu migrācijas plūsmu pienācīgu pārvaldību, kā arī lai risinātu emigrācijas galvenos cēloņus; uzsver, cik svarīgi ir apkarot grupējumus, kas nodarbojas ar migrantu nelikumīgu ievešanu; atgādina, ka ir svarīgi, lai ES mudinātu šīs valstis pievienoties Palermo protokolam par migrantu nelikumīgas ievešanas apkarošanu; atgādina par saistībām, ko valstis uzņēmās Valetas samita laikā; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka steidzami jāizstrādā un jāievieš visaptveroša, saskaņota un koordinēta kopējā Eiropas patvēruma sistēma, sadalot atbildību starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina ES un dalībvalstis nodrošināt pilnīgu pārredzamību attiecībā uz trešām valstīm sadarbībai migrācijas jomā piešķirto līdzekļu izlietojumu un informēt par aizsardzības mehānismiem, kas ir paredzēti, lai nodrošinātu, ka tiešu vai netiešu labumu no šādas sadarbības neiegūst drošības spēki, policijas un tiesu sistēmas, kas ir iesaistītas cilvēktiesību pārkāpumos; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atzinīgi vērtē neseno Komisijas priekšlikumu Savienības līmenī izveidot drošu izcelsmes valstu sarakstu, izdarot grozījumus Patvēruma procedūru direktīvā; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzskata, ka atpakaļuzņemšanas efektivitātes uzlabošanas nolūkā, kā arī lai nodrošinātu saskaņotu atgriešanu Eiropas līmenī, būs nepieciešams noslēgt jaunus ES atpakaļuzņemšanas nolīgumus, kuriem būtu jāpiešķir prioritāte salīdzinājumā ar divpusējiem nolīgumiem, kas noslēgti starp dalībvalstīm un trešām valstīm; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka Atgriešanas direktīvas īstenošana tiek veikta, ievērojot procedūras, standartus un pamata cilvēktiesības, kas ļauj Eiropas Savienībai nodrošināt humānu un cilvēka cienīgu izturēšanos pret atgriežamajām personām saskaņā ar nerepatriēšanas principu; mudina ES un dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību patvēruma pieteikumiem, kas saistīti ar iespējamu politisku vajāšanu, lai novērstu jebkādu atgriešanu, kas varētu būt saistīta ar cilvēktiesību pārkāpumiem izcelsmes valstī vai trešā valstī; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atkārtoti aicina ES nodrošināt, ka visi nolīgumi par sadarbību migrācijas jomā un atpakaļuzņemšanu ar valstīm ārpus ES atbilst starptautiskajām cilvēktiesībām, bēgļu tiesībām un starptautiskajām jūrniecības tiesībām, kā arī ES principiem un vērtībām; aicina dalībvalstis saskaņā ar spēkā esošajām starptautiskajām tiesībām ievērot neizraidīšanas principu; prasa integrēt uzraudzības mehānismus tādā veidā, kas ļauj izvērtēt cilvēktiesību ietekmi uz sadarbību migrācijas jomā ar valstīm ārpus ES un robežkontroles pasākumus; pieprasa, lai cilvēktiesības tiktu integrētas un uzraudzītas visos Frontex īstenotajos pasākumos; prasa ES aktīvi piedalīties debatēs par jēdzienu “klimata bēglis”, tostarp par tā iespējamās juridiskās definīcijas iekļaušanu starptautiskajās tiesībās; |
| --- | --- |

57.

| 58. | turklāt aicina pieņemt klauzulu, kurā būtu norādīts, ka nolīguma darbība var tikt apturēta, kamēr puses efektīvi nenodrošina pietiekamas garantijas par patvēruma pieprasījumu individuālu izskatīšanu un — vispārīgāk — par migrantu, patvēruma meklētāju un bēgļu cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | šajā sakarībā atgādina par nepieciešamību Eiropas un starptautiskajos ūdeņos ievērot nerepatriēšanas principu, ko ir atbalstījusi arī Eiropas Cilvēktiesību tiesa un pastāvošā ES judikatūra; atgādina par Komisijas apņemšanos izstrādāt piemērotus likumīgus un drošus migrācijas kanālus, vienlaicīgi nodrošinot labāku ES ārējo robežu aizsardzību; aicina ES un attīstītākās trešās valstis parakstīt partnerību nolīgumus ar trešām valstīm, lai sekmētu ģimeņu atkalapvienošanos un mobilitāti visos kompetences līmeņos, tostarp mazāk kvalificētajos; |
| --- | --- |

59.

| 60. | tādēļ aicina dalībvalstis pilnībā īstenot nesen pieņemto ES kopējas patvēruma sistēmas tiesību aktu paketi un kopējos tiesību aktus migrācijas jomā, īpaši lai nodrošinātu neaizsargāto patvēruma meklētāju, piemēram, bērnu, sieviešu, vecu cilvēku un LGBTI personu, aizsardzību pret vardarbību un diskrimināciju patvēruma pieprasīšanas procesā, un nodrošināt atbilstošu apmācību dalībvalstīm, lai nodrošinātu pienācīgu un saprātīgu procesu; aicina dalībvalstis piedalīties pārvietošanas programmās, dodot tiesības uz ģimenes atkalapvienošanos un izsniedzot humanitārās vīzas; uzsver, ka ir svarīgi novērst administratīvos un politiskos šķēršļus, lai ātri īstenotu pārvietošanas saistības; apzinās, ka ir jāveic droša to cilvēku atgriešana, kuri pēc individuālas viņu patvēruma pieteikumu izskatīšanas netiek atzīti par tiesīgiem saņemt aizsardzību Savienībā; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ir ārkārtīgi nobažījies par to, ka pieaug bērnu, kas ir bēgļi, skaits, un par nepavadītu, pazudušu vai nošķirtu bērnu stāvokli; mudina dalībvalstis noteikt par absolūtu prioritāti nepavadītu nepilngadīgo personu ātru atkalapvienošanos ar ģimenes locekļiem; uzsver, cik svarīgi ES programmu ietvaros ir nodrošināt bērniem piekļuvi veselības aprūpei un izglītībai, lai tādējādi novērstu migrācijas pamatiemeslus; aicina dalībvalstis izbeigt bērnu aizturēšanu, kā arī visās procedūrās ņemt vērā bērna labākās intereses un nodrošināt bērnu aizsardzību saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; uzsver, ka ir svarīgi piešķirt pietiekamus līdzekļus bēgļu un migrantu bērnu aizsardzībai pret vardarbību, ekspluatāciju un ļaunprātīgu izmantošanu; aicina Komisiju nodrošināt, ka nepavadīti nepilngadīgie nepazūd, un izstrādāt stratēģiju, kas ļautu novērst turpmākus nepavadītu migrantu bērnu pazaudēšanas gadījumus ES teritorijā un noskaidrot pazudušo bērnu atrašanās vietu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atzīst, ka patvēruma meklētāji, kuri ir LGBTI personas, nereti saskaras ar papildu bīstamības risku savā ceļā un ierodoties valstī, kurā tie meklē patvērumu, kas var izpausties kā iebiedēšana, atstumšana, seksuāla vardarbība vai cita veida vardarbība; atgādina, ka vairākas trešās valstis, kuras tika uzskatītas par patvēruma meklētājiem drošām valstīm, diskriminē LGBTI personas vai pat uzskata homoseksuālismu par kriminālnoziegumu; uzsver, ka neaizsargātajām grupām ir nepieciešami papildu aizsardzības mehānismi, un prasa dalībvalstīm nodrošināt, lai LGBTI bēgļi tiktu aizsargāti, kā to prasa starptautisko humanitāro tiesību normas; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzsver, cik svarīgi ir ieguldīt līdzekļus preventīvos pasākumos, proti, izstrādājot integrācijas un sociālās iekļaušanas stratēģijas; uzsver nepieciešamību īstenot konkrētas atgriežamajām personām paredzētas radikalizācijas izskaušanas un reintegrācijas programmas; |
| --- | --- |

63.

| 64. | norāda uz bēgļu sarežģīto situāciju Sīrijas kaimiņvalstīs un uzsver, ka ir svarīgi, lai ES darītu visu iespējamo un palīdzētu šajās valstīs esošajiem bēgļiem nodrošināt pienācīgus dzīves apstākļus, tostarp piekļuvi veselības aprūpei, izglītībai un iespējai strādāt; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver to, cik dramatiskā situācijā atrodas valsts iekšienē pārvietotās personas, īpaši — daudzskaitlīgās iekšēji pārvietotās personas Irākā un Sīrijā, kā arī to persona skaita pieaugumu, kas pārvietotas valsts iekšienē Ukrainā, 2015. gadā iekšzemē pārvietotu personu kopskaitam sasniedzot 1,4 miljonus; uzsver, ka programmās par bēgļiem reģionā ir jāatzīst un jāiekļauj arī IDP iespējamā turpmākā situācija; aicina Komisiju, dalībvalstis un starptautisko sabiedrību veikt pasākumus, lai uzlabotu viņu situāciju uz vietas, un panākt, ka pārvietotajām personām ir pieejams mājoklis, pārtika, veselības aprūpe un izglītība; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atgādina, ka saskaņā ar Iekšējās pārvietošanas uzraudzības centra (IDMC) datiem vides katastrofu dēļ tikai 2015. gadā vien tika pārvietoti 19,3 miljoni personu; atgādina, ka šādas pārvietošanas galvenokārt skar dienvidu reģionus; šajā saistībā uzsver, ka 85 % gadījumos pārvietošana notiek jaunattīstības valstīs un tā galvenokārt ir pārvietošana vienas valsts ietvaros vai valstu daļās; |
| --- | --- |

66.

Cilvēku tirdzniecība

| 67. | prasa ES noteikt cilvēku tirdzniecības apkarošanu par savas ārpolitikas prioritāti, risinot jautājumus, kas skar gan šīs problēmas pieprasījuma, gan piedāvājuma pusi, īpašu uzmanību pievērst upuru aizsardzībai un paplašināt saziņu un sadarbību ar attiecīgajiem cilvēku tirdzniecības apkarošanā iesaistītajiem dalībniekiem; atkārtoti uzsver nepieciešamību visām dalībvalstīm īstenot ES Direktīvu 2011/36/ES un ES stratēģiju cilvēku tirdzniecības izskaušanai; |
| --- | --- |

67.

| 68. | atgādina, ka noziedzīgie tīkli izmanto to, ka pieaug migrācijas spiediens, ka trūkst drošu migrācijas kanālu, un izmanto to, ka migranti un bēgļi, jo īpaši sievietes, meitenes un bērni nav aizsargāti, un pakļauj viņus kontrabandai, cilvēku tirdzniecībai, verdzībai un seksuālai izmantošanai; |
| --- | --- |

68.

| 69. | mudina ES un tās dalībvalstis pievērst uzmanību tam, lai identificētu bēgļus un migrantus, kas ir kļuvuši par cilvēku tirdzniecības upuriem vai cietuši no vardarbības un ļaunprātīgas izmantošanas kontrabandas ietvaros; šajā saistībā aicina nodrošināt robežu apsardzes personāla apmācību, lai nodrošinātu precīzu identificēšanu, kas ir būtiski nepieciešama tādu tiesību īstenošanai, kas likumīgi tiek nodrošinātas šiem upuriem; |
| --- | --- |

69.

| 70. | atzinīgi vērtē līdzekļu apmēra palielināšanu operācijām “Triton” un “Poseidon”; norāda, ka ir sākta EUNAVFOR MED operācija “Sophia” pret kontrabandistiem un nelegālajiem cilvēku pārvadātājiem Vidusjūras reģionā, un atbalsta Savienības ārējo robežu pārvaldības stiprināšanu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | aicina ES un tās dalībvalstis ratificēt un īstenot Starptautisko konvenciju par visu migrējošu darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

71.

Saiknes starp attīstību, demokrātiju un cilvēktiesībām

| 72. | pauž dziļas bažas par galējas nabadzības pieaugumu un nevienlīdzību atsevišķās pasaules daļās, kas apdraud iespēju pilnībā izmantot visas cilvēktiesības; uzskata, ka cilvēktiesību ievērošana un attīstība ir nesaraujami saistītas; uzsver, ka cilvēktiesību, tostarp ekonomisko un sociālo tiesību ievērošana, dzimumu līdztiesība, laba pārvaldība, demokrātija, tiesiskums, miers un drošība ir nabadzības un nevienlīdzību izskaušanas priekšnoteikumi; |
| --- | --- |

72.

| 73. | atzinīgi vērtē Ilgtspējīgas attīstības programmu laikposmam līdz 2030. gadam; uzsver, ka ES attīstības sadarbībai ar trešām valstīm būtu jātiecas izveidot starptautisku vidi, kas veicina sociālo un ekonomisko tiesību īstenošanu, un aicina īstenot ANO 1986. gada Deklarāciju par tiesībām uz attīstību; atgādina par to, cik būtiska nozīme ir politikas saskaņotības attīstībai (PCD) principam, kā paredzēts LESD 208. pantā, lai panāktu cilvēktiesību ievērošanu; aicina ES nodrošināt nepieciešamās pamatnostādnes un ietekmes novērtējumu un uzraudzības un ziņošanas mehānismus, lai panāktu, ka PCD patiešām tiek ieviests ES un dalībvalstu politikas virzienos; uzskata, ka PCD īstenošana, kas paredzēta LESD 208. pantā, un skaidri noteiktas rezultātu struktūras visos ES cilvēktiesību instrumentos un cilvēktiesību mehānismos ir būtiski nepieciešamas, lai īstenotu programmu laikposmam līdz 2030. gadam, nodrošinātu atstumtu un neaizsargātu grupu iekļaušanu un iekļautu uz cilvēktiesībām balstītu pieeju (RBA); uzstāj, ka cilvēktiesībās balstītas pieejas īstenošanā ir jāstiprina saskaņotība un koordinācija starp visām ES ārējas politikas jomām un instrumentiem; aicina dalībvalstis veikt pasākumus savu pilnvaru ietvaros un pildīt attīstības saistības, ko tās uzņēmušās un kas ir saskaņā ar ES politiku šajā jomā; aicina Komisiju veikt novērtējumu par to, kā delegācijas izmanto cilvēktiesībās balstītās pieejas instrumentu kopumu, un sniegt Parlamentam pārskatu par šo novērtējumu; |
| --- | --- |

73.

| 74. | atgādina par cilvēktiesībās balstītas pieejas ieviešanu ES attīstības politikā nolūkā integrēt cilvēktiesību principus ES operatīvajās darbībās attīstības jomā, aptverot gan galvenajā mītnē, gan uz vietas veiktos pasākumus ar mērķi cilvēktiesības saskaņot ar attīstības sadarbības darbībām; aicina cilvektiesībās balstītas pieejas instrumentu kopumu labāk izplatīt mūsu partneriem, tostarp vietējām iestādēm, pilsoniskajai sabiedrībai un privātajam sektoram, un Komisijai cieši uzraudzīt šīs pieejas īstenošanu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pauž viedokli, ka cilvēktiesībām visiem ir jākļūst par vienojošu elementu, lai sasniegtu visus programmas laikposmam līdz 2030. gadam uzdevumus un mērķus; prasa valstu un starptautiskā līmenī izstrādāt iekļaujošu, ar cilvēktiesību ievērošanu saistītu un uz tiesībām balstītu ilgtspējīgas attīstības mērķu rādītāju sistēmu, lai šajā sakarībā nodrošinātu stingru pārredzamību un pārskatatbildību un attīstībai piešķirtie līdzekļi patiešām nonāktu pie grūtībās nonākušiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

75.

| 76. | atkārtoti apstiprina steidzamo vajadzību pienācīgi pievērsties ar nabadzību un nepietiekamu uzturu saistīto un novārtā atstāto slimību pasaules mēroga problēmai; prasa izstrādāt vērienīgu ilgtermiņa politikas stratēģiju un rīcības plānu pasaules veselības, inovācijas un zāļu pieejamības jomā, kas cita starpā paredz ieguldījumus pētniecības un izstrādes jomā, lai nodrošinātu tiesības uz dzīves līmeni, kas būtu atbilstošs ikviena cilvēka veselībai un labklājībai, nediskriminējot tos pēc rases, reliģijas, politiskās pārliecības un ekonomiskā vai sociālā stāvokļa, dzimumidentitātes vai dzimumorientācijas; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pauž bažas par mēģinājumiem izmantot ar attīstību nesaistītiem mērķiem finansējumu, kas paredzēts nabadzības apkarošanai un attīstības veicināšanai un kas praktiski sekmē arī tos politikas virzienus, kuru mērķis ir atbalstīt cilvēktiesības; uzsver, ka attīstības palīdzībai vajadzētu būt vērstai uz nabadzības izskaušanu, nevis tikai kļūt par instrumentu migrācijas kontrolēšanai, un atgādina, ka centienos panākt uzlabojumus cilvēktiesību un efektīvas demokrātiskās pārvaldības jomā svarīga nozīme ir 16. ilgtspējīgas attīstības mērķim par mieru, tiesiskumu un spēcīgām iestādēm; uzskata, ka, lai nodrošinātu pārredzamību un pārskatatbildību ES palīdzības saņēmējās valstīs, būtu jāievieš klauzula par korupcijas apkarošanu visās attīstības programmās un ka tiesiskuma, labas pārvaldības, institucionālo spēju konsolidācijai ar budžeta atbalsta, demokrātiskas līdzdalības un pārstāvības lēmumu pieņemšanas, stabilitātes, sociālā taisnīguma un iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes palīdzību, tādējādi ļaujot taisnīgi pārdalīt radīto bagātību, vajadzētu būt visu ES ārpolitikas virzienu galvenajiem mērķiem galvenajiem mērķiem visās ES ārpolitikas jomās; brīdina atturēties no populisma, ekstrēmisma un konstitucionālās kārtības ļaunprātīgas izmantošanas, ar ko attaisno cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

77.

| 78. | norāda uz pastāvīgo finansējuma trūkumu attiecībā uz humāno palīdzību, ko rada aizvien pieaugošās humanitārās vajadzības, un nepilnībām Pasaules pārtikas programmā, kuru rezultātā samazinās pārtikas piegādes; prasa, lai ANO dalībvalstis un vismaz Eiropas Savienība un tās dalībvalstis izpildītu savas finansiālās saistības; šajā sakarībā norāda, ka lielākā daļa ES dalībvalstu nav izpildījušas savas saistības piešķirt 0,7 % IKP attīstības atbalstam, bet atzinīgi vērtē ES saistības attiecībā uz humānās palīdzības un civilās aizsardzības jomu, kur ES un tās dalībvalstis ir lielākais līdzekļu devējs; |
| --- | --- |

78.

| 79. | atzinīgi vērtē jauno Eiropas Ārējo investīciju plānu (EEIP) un Āfrikas Trasta fondu, kura mērķis ir risināt nabadzības, nevienlīdzības un nelikumīgās migrācijas pamatcēloņus un, radot ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību, veicināt cilvēktiesību ievērošanu un privātā sektora ieguldījumus Āfrikā un ES kaimiņvalstīs; prasa, lai Eiropas Reģionālās attīstības fonds uz laiku tiktu izmantots ES kaimiņvalstīs to stabilizēšanas veicināšanai; |
| --- | --- |

79.

| 80. | atzinīgi vērtē attīstības sadaļas iekļaušanu ES gada ziņojumā par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē 2015. gadā un prasa, lai tas kļūtu par vispārpieņemtu praksi turpmāko gadu ziņojumos; |
| --- | --- |

80.

Tirdzniecība, uzņēmējdarbība un cilvēktiesības

| 81. | aicina panākt ANO Vadošo principu uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām ātru, efektīvu un visaptverošu īstenošanu; mudina visas ANO dalībvalstis, tostarp ES dalībvalstis, izstrādāt un īstenot valsts rīcības plānus; uzskata, ka tirdzniecība un cilvēktiesības var būt savienojamas un ka uzņēmējiem ir nozīmīga loma cilvēktiesību un demokrātijas sekmēšanā; |
| --- | --- |

81.

| 82. | atkārtoti apstiprina, ka ir steidzami nepieciešama nepārtraukta, efektīva un saskaņota rīcība visos līmeņos, tajā skaitā valstu, Eiropas un starptautiskā līmenī, lai efektīvi novērstu starptautisko korporāciju pieļautus cilvēktiesību pārkāpumus un korupciju, līdzko tie notiek, kā arī nodrošinātu to saukšanu pie pārskatatbildības, tostarp risinot juridiskās problēmas, kas izriet no uzņēmumu un to darbības eksteritoriālā rakstura; |
| --- | --- |

82.

| 83. | aicina ANO, ES un tās dalībvalstis kopā ar starptautiskiem un Eiropas uzņēmumiem risināt jautājumu par zemes sagrābšanu, kā arī problēmas saistībā ar izturēšanos pret tiesību uz zemi aizstāvjiem, kuri bieži vien ir kļuvuši par upuriem represijām, tostarp draudiem, vajāšanai, patvaļīgai apcietināšanai, uzbrukumiem un arī slepkavībām; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ļoti atzinīgi vērtē to, ka uzsākts darbs pie saistoša ANO līguma uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā sagatavošanas; pauž nožēlu par jebkādu obstruktīvu rīcību saistībā ar šo procesu un aicina ES un dalībvalstis konstruktīvi iesaistīties šajās sarunās; |
| --- | --- |

84.

| 85. | atgādina par dažādo, taču savstarpēji papildinošo valstu un uzņēmumu lomu attiecībā uz cilvēktiesību aizsardzību; stingri atgādina, ka cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos valstīm ir jānodrošina cietušajiem pieeja efektīvai tiesiskajai aizsardzībai; šajā sakarībā atgādina, ka cilvēktiesību ievērošana trešās valstīs, tostarp garantējot efektīvu tiesisko aizsardzību visiem, kas cietuši no šādiem pārkāpumiem, ir būtisks elements ES ārējās attiecībās ar šīm valstīm; atzinīgi vērtē to, ka ES ir bijusi vadošā loma, apspriežot un īstenojot vairākas iniciatīvas par globālu atbildību, kas ir cieši saistītas ar starptautisko standartu popularizēšanu un ievērošanu; atzinīgi vērtē Padomes secinājumus par uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām, ko tā pieņēma 2016. gada 20. jūnijā, kā arī to, ka šajos secinājumos valstis tiek aicinātas savos rīcības plānos uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā paredzēt piekļuvi tiesiskajai aizsardzībai; |
| --- | --- |

85.

| 86. | atkārtoti uzsver, ka jāpievērš uzmanība tādu MVU raksturīgajām īpatnībām, kuri galvenokārt darbojas vietējā un reģionālā līmenī konkrētu nozaru ietvaros; tādēļ uzsver, ka ir būtiski, lai Savienības uzņēmumu sociālās atbildības (CSR) politikā, tostarp valstu CSR rīcības plānos, pienācīgi tiktu ņemtas vērā MVU īpašās vajadzības, lai ievērotu principu “vispirms domāt par mazākajiem” un atzītu MVU neoficiālo, intuitīvu pieeju CSR; atkārtoti pauž savu negatīvo nostāju pret visiem pasākumiem, kas varētu radīt administratīvu, birokrātisku vai finansiālu slogu MVU, un atbalsta pasākumus, kas ļauj MVU veikt kopīgas darbības; |
| --- | --- |

86.

| 87. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt politikas saskaņotību uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomās visos līmeņos, jo īpaši attiecībā uz Savienības tirdzniecības politiku; aicina Komisiju un dalībvalstis regulāri ziņot par pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu cilvēktiesību efektīvu aizsardzību saistībā ar uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

87.

| 88. | atkārtoti stingri pieprasa sistemātiski ieviest cilvēktiesību nosacījumu klauzulas starptautiskajos nolīgumos, tostarp jau noslēgtajos un turpmākajos tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos starp ES un trešām valstīm; turklāt uzskata, ka pirms jebkādu pamatnolīgumu noslēgšanas ir vajadzīgi ex ante uzraudzības mehānismi, ka tiem jābūt kā nolīgumu noslēgšanas priekšnosacījumam, tā fundamentālai nolīgumu daļai, kā arī ex post uzraudzības mehānismi, kas ļauj veikt konkrētus pasākumus minēto klauzulu pārkāpšanas gadījumā, piemēram, piemērot atbilstīgas sankcijas, kā noteikts nolīguma cilvēktiesību klauzulās, tostarp (uz laiku) apturēt nolīguma darbību; |
| --- | --- |

88.

| 89. | aicina izveidot mehānismus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka gan valstis, gan uzņēmumi ievēro cilvēktiesības, un izveidot sūdzību mehānismu cilvēkiem, kuru tiesības tiek pārkāptas ar tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumiem; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pieņem zināšanai Komisijas 2016. gada 28. septembra tiesību akta priekšlikumu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (COM(2016)0616), nolūkā pastiprināt šādu kontroli, ņemot vērā, ka atsevišķas preces un tehnoloģijas var ļaunprātīgi izmantot, izdarot būtiskus cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

90.

| 91. | atzinīgi vērtē vienošanos par ES eksporta kontroles režīma atjaunināšanu attiecībā uz precēm, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai, un aicina efektīvi un pilnībā īstenot šo būtisko tiesību aktu; mudina ES un tās dalībvalstis rosināt trešās valstis apsvērt iespēju pieņemt līdzīgus tiesību aktus, kā arī sākt iniciatīvu, lai veicinātu starptautisku regulējumu attiecībā uz spīdzināšanas un nāvessoda izpildes instrumentiem; atzinīgi vērtē iniciatīvu izstrādāt regulējumu, ar kuru tiktu izveidota sistēma atbildīgai derīgo izrakteņu sagādes ķēžu darbībai no konfliktu skartām teritorijām; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu atjaunot ES tiesību aktus divējāda lietojuma preču eksporta kontroles jomā; uzsver, ka Parlaments uzskata cilvēktiesības par prioritāru kritēriju eksporta licenču piešķiršanai, un aicina dalībvalstis beidzot vienoties par virzību uz mūsdienīgu, elastīgu un uz cilvēktiesībām balstītu eksporta politiku; aicina dalībvalstis izmantot stingrākus un vairāk uz cilvēktiesībām balstītus ieroču eksporta kontroles mehānismus, jo īpaši attiecībā uz valstīm, kurās ir ievērojams pierādītu vardarbīgu iekšējo represiju un cilvēktiesību pārkāpumu gadījumu skaits; |
| --- | --- |

91.

| 92. | atzinīgi vērtē Komisijas jaunās tirdzniecības stratēģijas “Tirdzniecība visiem” pieņemšanu, kurā tā cenšas cilvēktiesības integrēt tirdzniecības politikā un izmantot ES kā tirdzniecības bloka nostāju, lai atbalstītu cilvēktiesību ievērošanu trešās valstīs; uzsver, ka tam būs nepieciešama pilnīga tirdzniecības politikas un ārpolitikas iniciatīvu saskaņotība un papildināmība, tostarp cieša sadarbība starp dažādiem ģenerāldirektorātiem, EĀDD un dalībvalstu iestādēm; ņem vērā Komisijas ieceri stiprināt Eiropas tautsaimniecības diplomātiju un uzsver, ka tirdzniecības politikai būtu arī jāveicina ilgtspējīga izaugsme trešās valstīs; aicina Komisiju iesaistīt visas ieinteresētās personas apspriedē par tiesisko regulējumu un uzņēmumu pienākumiem valstīs, kurās ir paredzams privāto un publisko ieguldījumu pieaugums; prasa Komisijai nodrošināt, lai EIB atbalstītie projekti atbilstu ES politikas pamatnostādnēm, un iesaka uzlabot ex-post kontroles mehānismus, ar ko vērtē EIB atbalstīto projektu ekonomisko, sociālo un vides ietekmi; |
| --- | --- |

92.

| 93. | atzinīgi vērtē jauno Vispārējo preferenču sistēmas (VPS) regulu, kas stājās spēkā 2014. gada 1. janvārī, jo tā ir svarīgs ES tirdzniecības politikas instruments cilvēktiesību un darba tiesību, vides aizsardzības un labas pārvaldības veicināšanai neaizsargātajās jaunattīstības valstīs; īpaši atzinīgi vērtē to, ka tirdzniecības priekšrocības, kuras tiek piešķirtas VPS+ ietvaros, ir neatņemami un juridiski atkarīgas no starptautisko cilvēktiesību konvenciju īstenošanas; atzinīgi vērtē Komisijas pirmā divu gadu ziņojuma par VPS+ īstenošanas situāciju publicēšanu un to, ka pirms tā publicēšanas notika dialogs ar Parlamentu; norāda, ka par atkārtotiem darba pamatstandartu pārkāpumiem ir ziņots vairākās valstīs, kurām ir VPS+ statuss, un mudina veikt īstu VPS+ piemērošanu; aicina Komisiju izpētīt iespējas iekļaut Starptautiskās krimināltiesas Romas statūtus to konvenciju sarakstā, kas ir jāievēro VPS+ statusa piešķiršanai, un aicina tos pieteikuma iesniedzējus VPS+ statusa saņemšanai, kas nav Statūtu parakstītāja puse, tos ratificēt; |
| --- | --- |

93.

| 94. | atzinīgi vērtē to, ka 14 valstīm ir piešķirtas īpaši izdevīgas tirdzniecības priekšrocības jaunās VPS+ ietvaros, kas ir spēkā kopš 2014. gada 1. janvāra, kā arī atzinīgi vērtē tik ļoti nepieciešamo atbilstību 27 starptautiskajām konvencijām (tostarp konvencijām pamata cilvēktiesību un darba tiesību jomā); |
| --- | --- |

94.

| 95. | atkārto savu prasību par visaptverošiem, iepriekšējiem ietekmes uz cilvēktiesībām novērtējumiem, kuros būtiski ņem vērā pilsoniskās sabiedrības viedokli par visiem tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumiem; |
| --- | --- |

95.

| 96. | atzinīgi vērtē jaunās pamatnostādnes par ietekmes uz cilvēktiesībām analīzi tirdzniecības politikas iniciatīvu ietekmes novērtējumos (60), taču pauž nopietnas bažas par cilvēktiesību apsvērumu kvalitāti ilgtspējas ietekmes novērtējumā attiecībā uz ES un Mjanmas ieguldījumu aizsardzības nolīgumu un par to, ka Komisija neveica ietekmes uz cilvēktiesībām novērtējumu ES un Vjetnamas brīvās tirdzniecības nolīgumam; atkārtoti pauž atbalstu tam, lai šo nolīgumu ex-post novērtējuma ietvaros tiktu veikta visaptveroša novērtēšana; |
| --- | --- |

96.

Sports un cilvēktiesības

| 97. | pauž bažas par to, ka valstīm ar ļoti sliktu reputāciju cilvēktiesību jomā ir piešķirtas uzņemšanas tiesības rīkot plaša mēroga sporta sacensības, piemēram, FIFA Pasaules kausa izcīņa 2018. gadā notiks Krievijā un 2022. gadā Katarā un 2022. gada Olimpiskās spēles — Pekinā, un par cilvēktiesību pārkāpumiem, ko izraisījuši plaša mēroga sporta pasākumi, tostarp piespiedu izlikšana no mājokļa, neapspriežoties ar iedzīvotājiem un neizmaksājot tiem kompensāciju, neaizsargāto iedzīvotāju grupu, piemēram, bērnu un viesstrādnieku, ekspluatāciju, kas var pat sasniegt paverdzināšanas līmeni, un to PSO apklusināšanu, kuras ziņo par šādiem cilvēktiesību pārkāpumiem; aicina Starptautisko Olimpisko komiteju un Starptautisko Futbola federāciju asociāciju (FIFA) saskaņot savu praktisko darbību ar sporta ideāliem, ieviešot aizsargmehānismus, kas ļautu novērst un uzraudzīt jebkādus cilvēktiesību pārkāpumus, kas ir saistīti ar liela mēroga sporta pasākumiem, un paredzēt kompensācijas mehānismus tiem, kas cietuši no šādiem pārkāpumiem; prasa izstrādāt ES politikas satvaru sporta un cilvēktiesību jomā; prasa ES un dalībvalstīm uzsākt dialogu ar valstu sporta federācijām, iesaistītajiem uzņēmumiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām par kārtību, kādā tie piedalās šādos pasākumos; |
| --- | --- |

97.

Personas ar invaliditāti

| 98. | atzinīgi vērtē jauno 12. un 16. mērķi, jo īpaši 16.f apakšpunktu, Padomes secinājumos par Rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju (2015–2019) un aicina Komisiju nodrošināt, lai cilvēktiesību dialogos ar trešām valstīm sistemātiski tiktu izvirzīts jautājums par Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) īstenošanu; norāda, ka centienos apkarot diskrimināciju ir jāņem vērā personu ar invaliditāti vajadzību konkrētais raksturs; aicina rūpīgi pārbaudīt ar invaliditāti saistīto projektu efektivitāti un to, vai šo projektu plānošanā un īstenošanā pienācīgi iesaistītas personu ar invaliditāti organizācijas; |
| --- | --- |

98.

| 99. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai personām ar invaliditāti tiktu nodrošināta īsta pārvietošanās brīvība publiskās vietās un tādējādi arī vienlīdzīgas iespējas iesaistīties sabiedriskajā dzīvē; |
| --- | --- |

99.

| 100. | kategoriski mudina integrēt personu ar invaliditāti cilvēktiesības visās ES ārpolitikas pamatnostādnēs un darbībās, jo īpaši ES migrācijas un bēgļu politikā, pienācīgi nodrošinot šo cilvēku īpašo vajadzību ievērošanu, jo viņi cieš no dažādu veidu diskriminācijas; atgādina, ka sievietes ar invaliditāti un bērni ar invaliditāti cieš no dažādu veidu diskriminācijas un viņi bieži vien ir vairāk pakļauti vardarbības, sliktas vai ļaunprātīgas izturēšanās vai izmantošanas riskam; nelokāmi atbalsta ieteikumu īstenot integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai visās ES stratēģijās invaliditātes jomā, cita starpā arī tajās, kas saistītas ar ES ārpolitiku un ārējo darbību; |
| --- | --- |

100.

| 101. | mudina PV/AP turpināt atbalstīt ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām ratificēšanas un ieviešanas procesu valstīs, kuras to vēl nav ratificējušas vai nav ieviesušas; norāda, ka ES vajadzētu kļūt par piemēru, pašai efektīvi īstenojot ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD); aicina ES uzņemties vadošo lomu iekļaujošas Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošanā, kas nodrošinātu visu personu iekļaušanu, kā ir ieteikusi CRPD komiteja savās noslēguma piezīmēs pārskatam par konvencijas īstenošanu ES; |
| --- | --- |

101.

Sieviešu un bērnu tiesības

| 102. | atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts Dzimumu līdztiesības rīcības plāns (2016–2020), kurā iekļauts visaptverošs pasākumu saraksts, ar ko paredzēts uzlabot sieviešu situāciju saistībā ar vienlīdzīgām tiesībām un iespēju nodrošināšanu; uzsver, ka šis rīcības plāns ir jāīsteno kopā ar Rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju, lai nodrošinātu sieviešu cilvēktiesību atzīšanu; atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemta Stratēģiskā iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam, ar ko tiek veicināta dzimumu līdztiesība un sieviešu tiesības visā pasaulē; atkārtoti uzsver, ka no sieviešu tiesībām nedrīkst atkāpties kādas konkrētas reliģijas vai ticības aizliegumu dēļ; pieprasa, lai ES pastiprinātu atbalstu pienākumu un saistību īstenošanai attiecībā uz sieviešu tiesībām, kas izriet no Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), Pekinas Rīcības platformas, Kairas Deklarācijas par iedzīvotājiem un attīstību un attiecīgajiem noslēguma pārskatiem, un Ilgtspējīgas attīstības mērķiem; uzsver, ka ir svarīgi nemazināt Pekinas un Kairas rīcības platformu acquis nozīmi attiecībā uz piekļuvi izglītībai un veselības aprūpei kā cilvēka pamattiesībām un attiecībā uz seksuālās un reproduktīvās veselības tiesību aizsardzību, un nodrošināt, ka sievietēm, kuras ir kļuvušas par karadarbības izvarošanas upuriem, tiek sniegta visa nepieciešamā medicīniskā un psiholoģiskā palīdzība un pakalpojumi drošos apstākļos, tostarp iespēja veikt drošu abortu, kā to paredz starptautiskās humanitārās tiesības; norāda, ka ģimenes plānošana, mātes veselība, viegla piekļuve kontracepcijai un iespējai droši veikt abortu, kā arī piekļuve pilnam seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu klāstam ir svarīgi elementi sieviešu dzīvības glābšanā, kā arī jaundzimušo un māšu mirstības samazināšanā; uzsver nepieciešamību šos politikas virzienus noteikt par prioritāti attīstības sadarbībā ar trešām valstīm; uzsver, ka visa sieviešu tiesību klāsta ievērošana, viņu cilvēka cieņas ievērošanas nodrošināšana un jebkādas pret viņām vērstas vardarbības un diskriminācijas izskaušana ir būtiska viņu cilvēktiesību īstenošanā; uzsver jebkura indivīda tiesības brīvi lemt par jautājumiem, kas saistīti ar viņu seksualitāti un seksuālo un reproduktīvo veselību; šajā saistībā atzīst sieviešu neatņemamās tiesības neatkarīgi pieņemt lēmumus, tostarp par ģimenes plānošanas pieejamību; |
| --- | --- |

102.

| 103. | atkārtoti nosoda visu veidu pāridarījumus un vardarbību pret sievietēm un bērniem un ar dzimumu saistītu vardarbību, tostarp tādu kaitējošu praksi kā agrīna laulība un piespiedu laulība, sieviešu dzimumorgānu kropļošana (FGM), ekspluatāciju un paverdzināšanu, vardarbību ģimenē, kā arī seksuālas vardarbības izmantošanu kā ieroci karā; uzskata, ka pret sievietēm vērsta vardarbība izpaužas arī psiholoģiski, un uzsver vajadzību integrēt tādus dzimumu apsvērumus, kas cita starpā veicina sieviešu aktīvu līdzdalību humānās palīdzības sniegšanā un kas ietver aizsardzības stratēģijas pret seksuālu vardarbību un ar dzimumu saistītu vardarbību, un pamata veselības aprūpes pasākumus, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumus; uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm ir jācīnās ne tikai pret jebkādu vardarbību pret sievietēm, bet arī jāpiešķir prioritāte izglītības pieejamībai un jāveicina dzimumu stereotipu apkarošana meitenēm un zēniem jau agrīnā vecumā; aicina ES un tās dalībvalstis nekavējoties ratificēt Stambulas konvenciju, lai nodrošinātu saskaņotību starp ES iekšpolitiku un ārpolitiku attiecībā uz vardarbību pret sievietēm un meitenēm un ar dzimumu saistītu vardarbību; atzinīgi vērtē priekšlikumu, ko Komisija iesniedza 2016. gada 4. martā, par ES pievienošanos Stambulas konvencijai — pirmajam starptautiskajam juridiski saistošajam instrumentam vardarbības pret sievietēm novēršanai un apkarošanai; uzskata, ka tas nodrošinās lielāku efektivitāti un saskaņotību ES iekšējā un ārējā politikā un starptautiskā līmenī stiprinās ES lomu un atbildību cīņā pret vardarbību pret sievietēm un ar dzimumu saistītu vardarbību; mudina Komisiju un Padomi darīt visu iespējamo, lai ES varētu parakstīt un noslēgt konvenciju, vienlaikus mudinot tās 14 dalībvalstis, kas vēl to nav izdarījušas, parakstīt un ratificēt Stambulas konvenciju un nodrošināt, ka šī konvencija tiek pienācīgi īstenota; norāda uz nepieciešamību nodrošināt, lai medicīnas darbinieki, policisti, prokurori, tiesneši, diplomāti un miera uzturēšanas spēku dalībnieki gan Eiropas Savienībā, gan trešās valstīs būtu pienācīgi apmācīti, kā konfliktu situācijās un operācijās uz vietas sniegt palīdzību un atbalstu no vardarbības cietušajiem, jo īpaši sievietēm un bērniem; |
| --- | --- |

103.

| 104. | pauž dziļas bažas par iespējamiem cilvēktiesību pārkāpumiem, kas skar sievietes un bērnus bēgļu nometnēs un uzņemšanas centros, tostarp par zināmajiem seksuālas vardarbības un nevienlīdzīgas attieksmes pret sievietēm un bērniem gadījumiem; mudina EĀDD atbalstīt stingrākus noteikumus un labu praksi trešās valstīs; uzsver, ka ir nepieciešams, lai sievietēm un bērniem, kas bijuši pakļauti izmantošanai konfliktā, būtu pieejama veselības aprūpe un psiholoģiskā aprūpe saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, un ir nepieciešams, lai bērni bēgļu nometnēs, konfliktu zonās un apgabalos, kuros ir galēja nabadzība, un apgabalos, kur valda ekstrēmi dabas apstākļi, turpinātu izglītību un turpinātu saņemt veselības aprūpi un pārtikas piegādes; |
| --- | --- |

104.

| 105. | norāda, ka pasākumiem cīņā pret ar dzimumu saistītu vardarbību ir jāaptver arī tiešsaistes vardarbība, tostarp uzmākšanās, terorizēšana un iebiedēšana, un ir jāstrādā pie tā, lai izveidotu sievietēm un meitenēm drošu tiešsaistes vidi; |
| --- | --- |

105.

| 106. | atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemta ANO Drošības padomes nesenā Rezolūcija Nr. 2242, kurā sievietēm tiek noteikta būtiska loma visos centienos, kas vērsti uz pasaules problēmu risināšanu un tiek aicināts pastiprināt centienus, lai iekļautu programmu “Sievietes, miers un drošība” visos miera uzturēšanas dažādajos aspektos, un atbalsta tās īstenošanu; uzsver sieviešu līdztiesīgas, pilnvērtīgas un aktīvas līdzdalības nozīmi konfliktu novēršanā un atrisināšanā, miera sarunās un miera veidošanas procesā; iesaka ieviest kvotu sistēmu, lai nodrošinātu iespēju veicināt sieviešu pārstāvību visos politiskajos līmeņos; |
| --- | --- |

106.

| 107. | pauž dziļu nožēlu par to, ka romi un jo īpaši romietes joprojām cieš no plaši izplatītas diskriminācijas un naidīgas attieksmes pret romiem, kas veido nelabvēlīgu apstākļu, atstumtības, segregācijas un marginalizācijas “apburto loku”; aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis pilnībā ievērot cilvēktiesības, nodrošinot romu tiesības uz izglītību, veselības aprūpi, nodarbinātību, mājokli un sociālo aizsardzību; |
| --- | --- |

107.

| 108. | pauž dziļu nožēlu par dzimumu līdztiesības trūkumu politikas jomā un sieviešu nepietiekamo pārstāvību politisko, sociālo un ekonomisko lēmumu pieņemšanā, jo šāda situācija apdraud cilvēktiesības un demokrātiju; uzskata, ka valdībām būtu jāizvirza par mērķi panākt dzimumu līdztiesību demokrātijas veidošanas un uzturēšanas procesos un jāapkaro sabiedrībā visu veidu ar dzimumu saistīta diskriminācija; uzsver, ka vēlēšanu novērošanas misiju ziņojumi sniedz precīzas vadlīnijas ES politiskajā dialogā ar trešām valstīm, lai uzlabotu sieviešu līdzdalību vēlēšanu procesā un valsts demokrātiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

108.

| 109. | pauž nožēlu par to, ka dažas valstis joprojām ierobežo sieviešu dalību vēlēšanās; |
| --- | --- |

109.

| 110. | pauž nožēlu par to, ka sievietes visā pasaulē joprojām saskaras ar milzīgām grūtībām atrast un saglabāt pienācīgas darbvietas, kā to parāda Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) ziņojums “Women at work 2016”; |
| --- | --- |

110.

| 111. | pauž nožēlu par stikla griestiem sievietēm uzņēmējdarbībā, vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību un sabiedrības noraidošo nostāju pret sieviešu uzņēmējdarbību, kas joprojām ir pasaules mēroga parādības; aicina izstrādāt iniciatīvas, lai vēl vairāk nodrošinātu iespējas sievietēm, jo īpaši saistībā ar pašnodarbinātību un MVU; |
| --- | --- |

111.

| 112. | atgādina, ka piekļuves nodrošināšana izglītībai, profesionālajai apmācībai un mikrokredītiem ir būtiski svarīgs instruments iespēju nodrošināšanai sievietēm un viņu cilvēktiesību pārkāpumu novēršanai; |
| --- | --- |

112.

| 113. | mudina sievietes aktīvi iesaistīties arodbiedrībās un citās organizācijās, jo tas lielā mērā veicina dzimtes aspektu iekļaušanu darba apstākļos; |
| --- | --- |

113.

| 114. | mudina dalībvalstis, Komisiju un EĀDD pievērsties jaunattīstības valstu sieviešu politiskai un ekonomiskai emancipēšanai, sekmējot viņu iesaistīšanos uzņēmējdarbībā un reģionālo un vietējo attīstības projektu īstenošanā; |
| --- | --- |

114.

| 115. | aicina Komisiju un dalībvalstis ievērot dzimumu līdztiesības principu budžeta plānošanā visā attiecīgajā ES finansējumā; |
| --- | --- |

115.

| 116. | aicina ieguldīt līdzekļus sievietēs un jauniešos, jo tas ir efektīvs veids, kā cīnīties pret nabadzību un jo īpaši sieviešu nabadzību; |
| --- | --- |

116.

| 117. | pauž nopietnas bažas par to, ka strauji palielinās mikrobu rezistences (AMR) apdraudējums, kas saskaņā ar prognozēm kļūs par galveno nāves gadījumu iemeslu pasaulē, īpaši apdraudot neaizsargātos un nabadzīgākos cilvēkus jaunattīstības valstīs; aicina Komisiju nekavējoties izstrādāt patiešām efektīvu sabiedrības veselības stratēģiju; |
| --- | --- |

117.

Bērna tiesības

| 118. | atkārtoti apstiprina, ka ir steidzami nepieciešams globāli ratificēt un efektīvi īstenot ANO Konvenciju par bērna tiesībām un tās fakultatīvos protokolus, kā arī prasa, lai ES regulāri apspriestos ar attiecīgajām vietējām un starptautiskajām bērnu tiesību organizācijām un savos politiskajos un cilvēktiesību dialogos ar trešām valstīm izvirza jautājumu par valstu pienākumu īstenot Konvenciju; atzinīgi vērtē Konvencijas ratifikāciju Dienvidsudānā un Somālijā; atkārtoti aicina Komisiju un PV/AP izpētīt veidus un līdzekļus, lai ES varētu pievienoties ANO Konvencijai par bērna tiesībām; |
| --- | --- |

118.

| 119. | prasa ES turpināt veicināt ES un UNICEF Bērna tiesību instrumentu kopumu “Integrating Child Rights in development Cooperation” (bērna tiesību iekļaušana attīstības sadarbībā) ar savu ārējo delegāciju palīdzību un veikt ES delegāciju personāla atbilstošu apmācību šajā jomā; norāda uz nopietnu nereģistrēto bērnu problēmu, kuri ir dzimuši ārpus savu vecāku mītnes zemēm, — problēmu, kas ir īpaši smaga saistībā ar bēgļiem, un aicina ES aktualizēt šo jautājumu savos politiskajos dialogos ar trešām valstīm; aicina Komisiju izstrādāt politiku un starptautiskos forumos veicināt tādu vecāku bērnu aizsardzību, kuri atrodas ieslodzījumā, lai novērstu viņu diskrimināciju un stigmatizāciju; uzsver, ka miljoniem bērnu joprojām cieš no uztura nepietiekamības, lielam skaitam bērnu piedzīvojot neatgriezeniskas, ilglaicīgas sekas un pat nomirstot; aicina Komisiju un starptautisko sabiedrību ieviest inovatīvus veidus, kā novērst nepietiekama uztura problēmu, jo īpaši bērnu vidū, pilnīgāk izmantojot visu pārtikas piegādes ķēdi un tādējādi piesaistot arī publiskā un privātā sektora un iedzīvotāju partnerības (PPPP), kā arī visus pārējos pieejamos resursus, jo īpaši sociālos plašsaziņas līdzekļus; |
| --- | --- |

119.

| 120. | uzskata, ka ir nepieciešama starptautiska palīdzība centienos meklēt un atbrīvot sievietes un bērnus, kuri vēl joprojām atrodas Da’esh un citu teroristisko vai paramilitāro organizāciju gūstā, un veicināt īpašas programmas bijušo gūstekņu ārstēšanai Eiropas Savienībā un visā pasaulē; pauž bažas par bērnu vervēšanu un viņu līdzdalību teroristiskās un militārās darbībās; uzsver nepieciešamību izstrādāt politiku, lai vadītu šo bērnu meklēšanu, atbrīvošanu, rehabilitāciju un reintegrāciju; uzstāj, ka ir jāveicina bērnu kareivju atbruņošanas, rehabilitācijas un reintegrācijas politika; atkārtoti prasa Komisijai ierosināt visaptverošu bērna tiesību stratēģiju un rīcības plānu nākamajiem pieciem gadiem, lai par prioritāti gan ES ārpolitikā, gan tās iekšpolitikā noteiktu bērnu tiesības un veicinātu bērnu tiesību ievērošanu, jo īpaši veicinot bērnu nodrošinājumu ar ūdeni, sanitāriju, veselības aprūpi un izglītību, tostarp konfliktu zonās un bēgļu nometnēs; |
| --- | --- |

120.

Vecāka gadagājuma cilvēku tiesības

| 121. | atzinīgi vērtē 16.g mērķi Rīcības plānā par cilvēktiesībām un demokrātiju 2015.–2019. gadam, kurš paredz veicināt informētību par vecu cilvēku cilvēktiesībām un īpašajām vajadzībām; ir nobažījies par nelabvēlīgo ietekmi, ko rada diskriminācija vecuma dēļ; uzsver īpašās problēmas, kas jāpārvar veciem cilvēkiem viņu cilvēktiesību izmantošanā, piemēram, attiecībā uz sociālās aizsardzības un veselības aprūpes pieejamību; aicina dalībvalstis izmantot pašreiz notiekošo Madrides Starptautiskā rīcības plāna par sabiedrības novecošanos pārskatīšanu, lai plānotu spēkā esošo tiesību aktu īstenošanu un apzinātu iespējamās nepilnības; aicina ES un dalībvalstis aktīvi iesaistīties ANO beztermiņa darba grupā novecošanas jautājumos un pastiprināt centienus, lai aizsargātu un veicinātu vecu cilvēku tiesības, tostarp apsverot jauna tiesību akta izstrādi; |
| --- | --- |

121.

Lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) tiesības

| 122. | ir dziļi nobažījies par pieaugošo pret LGBTI personām vērstu vardarbību un diskrimināciju; stingri nosoda nesen vērojamo diskriminējošu tiesību aktu skaita pieaugumu un vardarbību pret personām, kas saistīta ar viņu seksuālo orientāciju, dzimumidentitāti un dzimuma īpašībām, un to, ka joprojām 73. valstīs homoseksualitāte ir krimināli sodāma (tostarp izvirzot pret LGBTI personām apsūdzības “izvirtības piekopšanā”), no kurām 13 (61) valstīs tiek pieļauts nāvessods, savukārt 20 valstīs vēl ir krimināli sodāma transpersonu identitāte; pauž nopietnas bažas par tā dēvētajiem “pretpropagandas” tiesību aktiem, kuru mērķis ir ierobežot LGBTI personu un viņu tiesību atbalstītāju vārda un pulcēšanās brīvību; aicina visas valstis, kurās ir šādi noteikumi, tos atcelt; stingri nosoda to, ka arvien vairāk tiek ierobežoti un apgrūtināti darbošanās apstākļi, pulcēšanās un biedrošanās brīvība LGBTI grupām un tiesību aizstāvjiem un pasākumi un protesti, piemēram, praida gājieni dažos gadījumos sastopas ar vardarbīgu reakciju no iestāžu puses; atkārtoti uzsver, ka šīm pamatbrīvībām ir būtiska nozīme demokrātiskas sabiedrības funkcionēšanā un ka valstu atbildība ir nodrošināt, lai šādas tiesības tiktu atbalstītas un to īstenotāji tiktu aizsargāti; prasa EĀDD noteikt prioritāti un pastiprināt savu rīcību valstīs, kurās valda pret LGBTI personām vērsta vardarbība, nogalināšanas, slikta izturēšanās un diskriminācija, nosodot šādu praksi saskaņā ar ES pamatnostādnēm par nāvessodu un ES pamatnostādnēm par spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu un turpinot darbu šajā jomā kopā ar ANO augsto komisāru cilvēktiesību jautājumos; uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt LGBTI cilvēktiesību aizstāvju darbu, palielinot atbalstu un resursus efektīvai plānošanai, uzsākot sabiedrības informēšanas kampaņas, ko arī finansē no EIDHR līdzekļiem, par diskrimināciju un vardarbību, kas vērsta pret LGBTI personām, un nodrošinot ārkārtas palīdzības sniegšanu tiem, kam tā ir vajadzīga; aicina ES delegācijas un attiecīgās iestādes aktīvi veicināt šo tiesību un pamatbrīvību ievērošanu; |
| --- | --- |

122.

| 123. | atzinīgi vērtē 2013. gada 24. jūnijā pieņemtās Ārlietu padomes pamatnostādnes LGBTI personu visu cilvēktiesību veicināšanai un aizsardzībai; aicina EĀDD un Komisiju censties panākt stratēģiskāku un sistemātiskāku šo pamatnostādņu īstenošanu, tostarp veicinot informētību un nodrošinot atbilstošu ES personāla apmācību trešās valstīs, lai efektīvi aktualizētu jautājumu par LGBTI tiesībām politiskajos un cilvēktiesību dialogos ar trešām valstīm, kā arī daudzpusējos forumos; uzsver, ka ir svarīgi padarīt ES pamatnostādnes par visu cilvēktiesību ievērošanas sekmēšanu un aizsardzību plaši pieejamas LGBTI personām; aicina veikt konkrētus pasākumus ES iekšpolitikas un ārpolitikas saskaņotības palielināšanai LGBTI tiesību jomā; |
| --- | --- |

123.

| 124. | mudina ES iestādes un dalībvalstis turpināt veicināt diskusijas par viendzimuma laulību vai viendzimuma reģistrētām partnerattiecībām, kas ir politisko, sociālo un pilsonisko tiesību, kā arī cilvēktiesību jautājums; atzinīgi vērtē to, ka aizvien vairāk valstu ievēro tiesības dibināt ģimeni, slēdzot laulību, reģistrējot partnerattiecības un panākot adopciju, nediskriminējot nevienu personu seksuālās orientācijas dēļ, un aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt priekšlikumus šādu partnerattiecību un viendzimuma ģimeņu savstarpējai atzīšanai visā ES, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi attiecībā uz darbu, brīvu pārvietošanos, nodokļiem un sociālo nodrošinājumu, aizsargājot ģimeņu un bērnu ienākumus; |
| --- | --- |

124.

Pirmiedzīvotāju tiesības un pie minoritātēm piederošu personu tiesības

| 125. | ir dziļi nobažījies, ka pirmiedzīvotāju tautas joprojām saskaras ar īpaši augstu diskriminācijas risku un ka tās ir īpaši neaizsargātas pret politiskām, ekonomiskām, vides un ar darbu saistītām pārmaiņām un traucējumiem; norāda, ka vairākums no tām dzīvo zem nabadzības sliekšņa un ka tām ir ierobežotas piekļuves iespējas politiskajai pārstāvībai un lēmumu pieņemšanai vai šādu iespēju nav vispār, kas ir pretrunā to tiesībām uz brīvu, iepriekšēju un informētu piekrišanu, ko paredz Apvienoto Nāciju Deklarācija par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām un ko atzīst 2005. gada Eiropas Konsenss attīstības jomā; pauž īpašas bažas par ziņojumiem attiecībā uz tādām plaši izplatītām un pieaugošām parādībām kā cilvēktiesību pārkāpumi pret pirmiedzīvotāju tautām, piemēram, cilvēktiesību aizstāvju vajāšana, patvaļīga aizturēšana un nogalināšana, pirmiedzīvotāju piespiedu pārvietošana, viņu zemes sagrābšana un korporatīvie pārkāpumi; |
| --- | --- |

125.

| 126. | ar dziļām bažām norāda, ka ar resursu ieguvi saistītie cilvēktiesību pārkāpumi īpaši skar pirmiedzīvotāju tautas; aicina Eiropas Komisiju un EĀDD atbalstīt stingru tiesisko regulējumu un iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt pārredzamību un labu pārvaldību izejvielu ieguves un citās ar resursiem saistītās nozarēs, ievērojot vietējo tautu brīvu, iepriekšēju un informētu piekrišanu un ANO Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām; aicina ES delegācijas turpināt stiprināt dialogu ar pirmiedzīvotāju tautām uz vietas nolūkā identificēt un novērst cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

126.

| 127. | uzsver, ka minoritāšu kopienām ir īpašas vajadzības, tāpēc visās ekonomiskās, sociālās, politiskās un kultūras dzīves jomās ir jāveicina pilnīga un efektīva vienlīdzība starp personām, kuras pieder kādai minoritātei, un personām, kuras pieder vairākumam; mudina Komisiju visā paplašināšanās procesā cieši sekot līdzi tam, kā tiek īstenoti noteikumi par tādu personu tiesību aizsardzību, kuras pieder pie minoritātēm; |
| --- | --- |

127.

To personu tiesības, kuras skar kastu diskriminācija

| 128. | nosoda pastāvīgos cilvēktiesību pārkāpumus pret iedzīvotāju grupām, kuras cieš no kastu hierarhijas sistēmas un tās izraisītās diskriminācijas, tostarp nevienlīdzības, tiesu sistēmas un darba nepieejamības, pastāvīgas segregācijas un kastu sistēmas izraisītiem šķēršļiem cilvēka pamattiesību ievērošanai un attīstības sekmēšanai; pauž dziļas bažas par satraucošiem un skaitliskā ziņā pieaugošiem uz kastām balstītiem vardarbīgiem uzbrukumiem dalītiem, kā arī par institucionālo diskrimināciju, kas netiek sodīta; atgādina par savu aicinājumu izstrādāt ES politiku par kastu diskrimināciju un aicina ES izmantot visas iespējas paust nopietnas bažas par kastu diskrimināciju; |
| --- | --- |

128.

Starptautiskā Krimināltiesa (ICC) / pagaidu tiesas

| 129. | atgādina par Starptautiskās Krimināltiesas universālumu un atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu tās darbam; uzsver, cik svarīgi ir darīt galu to vainīgo nesodāmībai, kuri vainojami smagākajos noziegumos, kas skar starptautisko sabiedrību, un nodrošināt taisnīgumu personām, kuras cietušas no kara noziegumiem, noziegumiem pret cilvēci un genocīda; turpina vērīgi uzraudzīt jebkādus centienus mazināt Starptautiskās Krimināltiesas leģitimitāti vai neatkarību; |
| --- | --- |

129.

| 130. | atgādina par savu 2016. gada 4. februāra rezolūciju, kurā aicina ANO Drošības padomes dalībvalstis nodrošināt, ka Drošības padome vēršas Starptautiskajā Krimināltiesā, lai tajā skatītu noziegumus, tostarp genocīdu, ko tā dēvētā Islāma valsts/Da’esh īstenojusi Irākā un Sīrijā pret kristiešiem (haldiešiem/sīriešiem/asīriešiem), jezīdiem un citām reliģiskajām un etniskajām minoritātēm; |
| --- | --- |

130.

| 131. | atzinīgi vērtē Ukrainas izdoto deklarāciju, ar ko tiek pieņemta Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikcija par noziegumiem, kas Ukrainā izdarīti kopš 2014. gada 20. februāra, jo šī deklarācija dod iespēju Starptautiskās Krimināltiesas prokuroram vērtēt to, vai tiesa varētu vērtēt pārkāpumus, kas izdarīti bruņota konflikta laikā, kaut arī Ukraina pagaidām nav kļuvusi par Starptautiskās Krimināltiesas dalībvalsti; |
| --- | --- |

131.

| 132. | atzinīgi vērtē Padomes secinājumus par ES atbalstu pārejas posmam tieslietu jomā, kā arī ES politikas satvaru par atbalstu pārejas tiesiskumam (ES ir pirmā reģionālā organizācija, kas ir pieņēmusi šādu politiku); aicina ES, tās dalībvalstis un tās īpašos pārstāvjus aktīvi veicināt Starptautiskās Krimināltiesas darbību, tās lēmumu piemērošanu un cīņu pret nesodāmību par Romas statūtos noteiktajiem noziedzīgiem nodarījumiem un pauž nopietnas bažas par to, ka vairāki aresta orderi joprojām nav izpildīti; mudina ES un tās dalībvalstis sadarboties ar Tiesu un arī turpmāk sniegt stingru diplomātisko un politisko atbalstu centieniem stiprināt un paplašināt attiecības starp Starptautisko Krimināltiesu un ANO, jo īpaši saistībā ar ANO Drošības Padomi, kā arī īstenot pasākumus, lai efektīvi novērstu gadījumus, kad netiek nodrošināta sadarbība ar Starptautisko Krimināltiesu, un reaģētu šādos gadījumos; atkārtoti aicina ES pieņemt kopēju nostāju attiecībā uz agresijas noziegumiem un Kampalas grozījumiem, kā arī aicina dalībvalstis pielāgot savus tiesību aktus Kampalas grozījumos sniegtajām definīcijām un uzlabot sadarbību ar Tiesu; pauž nožēlu par to, ka vairākas valstis ar necieņu izturējās pret Starptautisko Krimināltiesu, izstājoties vai draudot izstāties no Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikcijas; |
| --- | --- |

132.

| 133. | atkārtoti aicina izveidot posteni ES īpašajam pārstāvim starptautiskā taisnīguma un starptautisko humanitāro tiesību jomā ar mērķi nodrošināt šiem jautājumiem atpazīstamu un veltīt pienācīgu uzmanību, lai efektīvi sekmētu ES programmu un iekļautu ES ārpolitikā Starptautisko Krimināltiesu, kā arī ES apņemšanos cīnīties pret nesodāmību; |
| --- | --- |

133.

| 134. | aicina ES un tās dalībvalstis nodrošināt Starptautisko Krimināltiesu ar atbilstošu finansējumu un sniegt lielāku būtiski nepieciešamo atbalstu starptautiskajai krimināltiesību sistēmai, tostarp pagaidu tiesai; |
| --- | --- |

134.

Starptautiskās humanitārās tiesības (SHT)

| 135. | pauž nosodījumu par to, ka netiek ievērotas starptautiskās humanitārās tiesības, un pauž nopietnas bažas par to, ka visā pasaulē dramatiski pieaug “netieša kaitējuma” (collateral damage) samērs bruņotos konfliktos, un par nāvi nesošajiem uzbrukumiem slimnīcām, skolām, humānās palīdzības konvojiem un citiem civilajiem mērķiem; pauž nopietnas bažas par to, ka pieaug nevalstisko dalībnieku darbības ietekme konfliktos visā pasaulē, un mudina ES izmantot visus tās rīcībā esošos instrumentus, lai nodrošinātu, ka valsts un nevalstiskie dalībnieki ievēro starptautiskās humanitārās tiesības; atzinīgi vērtē ES un ES dalībvalstu solījumu Starptautiskajai Sarkanā Krusta komitejai (SSKK) stingri atbalstīt tāda efektīva mehānisma izveidi, ar ko stiprina starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu, un aicina PV/AP informēt Parlamentu par viņas mērķiem un stratēģiju šā solījuma izpildei; mudina starptautisko sabiedrību sasaukt starptautisku konferenci, lai sagatavotu jaunu starptautisku mehānismu datu izsekošanai un vākšanai un publiskai ziņošanai par starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem, tostarp uzbrukumiem slimnīcām, medicīnas darbiniekiem un atrās palīdzības mašīnām; uzskata, ka šāda mehānisma veidošanas pamatā varētu būt patlaban pieejamais mehānisms attiecībā uz bruņota konflikta skartiem bērniem (CAAC); aicina PV/AP katru gadu sniegt publisku sarakstu, kurā būtu minēti likumpārkāpēji, kas, iespējams, veikuši uzbrukumus skolām un slimnīcām, lai varētu definēt atbilstošu ES rīcību šādu uzbrukumu apturēšanai; |
| --- | --- |

135.

| 136. | pauž nožēlu, ka septiņas dalībvalstis vēl nav ratificējušas Konvenciju par kasešu munīciju; aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt aizliegumu visā pasaulē izmantot balto fosforu, īpaši papildinot Konvenciju par noteiktiem parastiem ieročiem ar jaunu protokolu, ar ko aizliedz šādu ieroču izmantošanu; |
| --- | --- |

136.

| 137. | aicina dalībvalstis ratificēt galvenos starptautisko humanitāro tiesību instrumentus un citus attiecīgos juridiskos instrumentus, kas ietekmē starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu; atzīst ES pamatnostādņu par starptautisko humanitāro tiesību (SHT) ievērošanas veicināšanu nozīmi un atkārtoti aicina PV/AP un EĀDD pārskatīt to īstenošanu, ņemot vērā traģiskos notikumus Tuvajos Austrumos, jo īpaši saistībā ar plaša izplatīto un sistemātisko nesodāmību par smagiem SHT un cilvēktiesību noteikumu pārkāpumiem; aicina ES atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir vairot zināšanas par SHT un labu praksi to piemērošanā, un aicina ES izmantot visus tās rīcībā esošos divpusējos instrumentus, lai efektīvi, tostarp ar politiskā dialoga starpniecību, veicinātu to, ka tās partneri ievēro starptautiskās humanitārās tiesības, atkārtoti aicina dalībvalstis apvienot starptautiskus centienus, lai novērstu to, ka bruņoti dalībnieki uzbrūk skolām vai izmanto tās militāriem mērķiem, un to var izdarīt, apstiprinot Drošu skolu deklarāciju, kas ir paredzēta, lai palīdzētu izbeigt plaši izplatītos militāros uzbrukumus skolām bruņota konflikta laikā; |
| --- | --- |

137.

| 138. | mudina starptautisko sabiedrību sasaukt starptautisku konferenci, nolūkā celt starptautisko humanitāro noteikumu efektivitāti; |
| --- | --- |

138.

| 139. | atkārtoti aicina PV/AP sākt iniciatīvu ES ieroču embargo noteikšanai pret valstīm, kuras tiek apsūdzētas aizdomās par nopietniem starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem, jo īpaši par mērķtiecīgiem uzbrukumiem civilajai infrastruktūrai; uzsver, ka turpmāka ieroču tirdzniecības licencēšana šādām valstīm ir Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP pārkāpums; aicina dalībvalstis apsvērt iespēju uzņemt Eiropas Savienībā Gvantanamo ieslodzītos; uzsver, ka Gvantanamo līča cietums ir jāslēdz, cik drīz vien iespējams; |
| --- | --- |

139.

Domas, apziņas un reliģijas vai ticības brīvība

| 140. | nosoda atbilstoši LESD 10. pantam jebkādu vardarbību, vajāšanu, neiecietību un diskrimināciju ideoloģijas, reliģijas vai ticības dēļ; pauž nopietnas bažas par joprojām saņemtajiem ziņojumiem par vardarbību, vajāšanu, neiecietību un diskrimināciju pret reliģiskām un ticības minoritātēm visā pasaulē; uzsver, ka tiesības uz domas, apziņas, reliģijas vai ticības brīvību ir viena no galvenajām cilvēktiesībām, kas ir savstarpēji saistīta ar citām cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, un tās ietver tiesības ticēt vai neticēt, tiesības paust vai nepaust reliģiju vai ticību, kā arī tiesības pieņemt, mainīt un pamest ticību vai atgriezties pie tās pēc paša izvēles, kā noteikts Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 18. pantā un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 9. pantā; aicina ES un dalībvalstis konstruktīvi iesaistīties politiskajās diskusijās, lai atceltu likums par zaimošanu; aicina ES un tās dalībvalstis nodrošināt, ka visā pasaulē tiek respektētas un aizsargātas reliģiskās un ticības minoritātes, tostarp Tuvajos Austrumos, kur Da’esh un citas teroristu grupas vajā jezīdu, kristiešu un musulmaņu minoritātes un ateistus; nosoda reliģijas vai ticības ļaunprātīgu izmantošanu teroristiskiem mērķiem; |
| --- | --- |

140.

| 141. | atbalsta ES apņemšanos starptautiskos un reģionālos forumos, tostarp ANO, EDSO, Eiropas Padomē un citos reģionālos mehānismos, veicināt tiesības uz reliģijas vai ticības brīvību, kā arī mudina ES turpināt iesniegt Apvienoto Nāciju Organizācijā tās ikgadējo rezolūciju par reliģijas vai ticības brīvību un atbalstīt ANO īpašā sūtņa reliģijas vai ticības brīvības jautājumos pilnvaras; mudina PV/AP un EĀDD uzturēt pastāvīgu dialogu ar NVO, reliģiskajām vai reliģiskās pārliecības grupām un reliģiskajiem līderiem; |
| --- | --- |

141.

| 142. | pilnībā atbalsta to, ka ANO Cilvēktiesību padomē un ANO Ģenerālajā asamblejā ES uzņēmās vadību attiecībā uz tematiskajām rezolūcijām reliģijas un ticības brīvības jautājumos, kā arī mudina ES atbalstīt ANO īpašā sūtņa reliģijas vai ticības brīvības jautājumos pilnvaras un rosina valstis, kuras līdz šim nav apstiprinājušas vizītes pieprasījumus no ANO īpašā sūtņa reliģijas vai ticības brīvības jautājumos, to izdarīt; |
| --- | --- |

142.

| 143. | aicina ES stiprināt spēkā esošos instrumentus un savu pilnvaru ietvaros pieņemt citus dokumentus, lai visā pasaulē nodrošinātu reliģisko minoritāšu efektīvu aizsardzību; |
| --- | --- |

143.

| 144. | aicina veikt konkrētu darbību, lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi īstenotas ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību, tostarp: nodrošināt sistemātisku un konsekventu ES darbinieku apmācību galvenajā mītnē un delegācijās, ziņot par situāciju valstī un vietējā mērogā, kā arī cieši sadarboties ar vietējiem dalībniekiem un īpaši reliģisko vai ticības grupu līderiem; |
| --- | --- |

144.

| 145. | pauž nopietnas bažas par to, ka dažviet pasaulē reliģisko vai ticības kopienu stāvoklis ir apdraudēts un visa reliģiskā kopiena izzūd vai dodas bēgļu gaitās; |
| --- | --- |

145.

| 146. | uzsver, ka šobrīd kristieši ir visvairāk vajātā un iebiedētā reliģiskā grupa pasaules valstīs, tostarp Eiropā, kur kristiešu bēgļi parasti tiek vajāti reliģisko uzskatu dēļ, un ka dažām no vecākajām kristiešu kopienām draud izzušana, jo īpaši Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos; |
| --- | --- |

146.

| 147. | mudina starptautisko sabiedrību un ES nodrošināt minoritāšu aizsardzību, izveidot drošas zonas konflikta reģionos; aicina atzīt pašpārvaldi un tiesības uz pašaizsardzību etniskajām un reliģiskajām minoritātēm, kas dzīvo teritorijās, kur tām vēsturiski ir bijusi spēcīga klātbūtne un kur tās dzīvo mierīgi līdzās cita citai — piemēram, Sindžāras kalnu apgabalos (jezīdiem) un Ninevijas līdzenumā (haldiešu-sīriešu-asīriešu iedzīvotājiem); turklāt aicina sniegt īpašu atbalstu, lai saglabātu (masu) kapus pašreizējo vai neseno konfliktu vietās ar mērķi veikt ekshumāciju un tur atrodošos mirstīgo atlieku kriminālistikas analīzi, lai varētu pienācīgi apbedīt upuru mirstīgās atliekas vai izsniegt tās ģimenēm; aicina izveidot speciālu fondu tādu iniciatīvu finansēšanai, kuru mērķis ir aizsargāt pierādījumus ar mērķi veikt izmeklēšanu par aizdomām par noziegumiem pret cilvēci un veikt kriminālvajāšanu; aicina sniegt īpašu atbalstu no ES un tās dalībvalstu puses, lai steidzami izveidotu ekspertu grupu, kuras uzdevumus būtu iegūt visus pierādījumus par jebkādu notiekošu starptautisku noziegumu pret reliģiskajām minoritātēm, tostarp par genocīdu, lai kur tas notiktu, kā arī saglabāt masu kapus pašreizējo vai neseno konfliktu vietās, lai sagatavotos starptautiski tiesāt par šiem noziegumiem atbildīgās personas; |
| --- | --- |

147.

Vārda brīvība tiešsaistē un bezsaistē, kā arī audiovizuālajos un citos plašsaziņas līdzekļu avotos

| 148. | uzsver, ka cilvēktiesības un pamatbrīvības ir universālas un tās ir jāaizsargā pasaules mērogā visos to izpausmes veidos; |
| --- | --- |

148.

| 149. | uzsver vārda brīvības, plašsaziņas līdzekļu neatkarības un plurālisma nozīmīgumu, jo tie ir būtiski demokrātijas elementi, un nepieciešamību dot iespējas iedzīvotājiem un pilsoniskajai sabiedrībai, lai nodrošinātu publiskā sektora pārredzamību un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

149.

| 150. | pauž bažas par arestu un iebiedēšanas mēģinājumu straujo pieaugumu pret žurnālistiem vairākās valstīs, tostarp Eiropas valstīs, atgādina, ka šādas prakses ievērojami kaitē preses brīvībai; mudina ES un starptautisko sabiedrību aizsargāt neatkarīgos žurnālistus un emuāristus, mazināt digitālo plaisu un sekmēt neierobežotu piekļuvi informācijai un saziņai, kā arī necenzētu piekļuvi internetam (digitālā brīvība); |
| --- | --- |

150.

| 151. | pauž nopietnas bažas par to, ka tiek pavairotas un izplatītas uzraudzības, pārraudzības, cenzūras un filtrēšanas tehnoloģijas, kas aizvien vairāk apdraud cilvēktiesības un demokrātijas aktīvistus autokrātiskās valstīs; |
| --- | --- |

151.

| 152. | stingri nosoda to, ka aizvien vairāk cilvēktiesību aizstāvju piedzīvo digitālā vidē izteiktus draudus, tostarp tiek kompromitēti dati, konfiscējot aprīkojumu, veicot attālinātu uzraudzību un nopludinot datus; nosoda uzraudzību tiešsaistē un datorprogrammu uzlaušanu nolūkā iegūt informāciju, ko varētu izmantot tiesas prāvās vai nomelnošanas kampaņās, kā arī tiesvedībā par nomelnošanu; |
| --- | --- |

152.

| 153. | asi nosoda to, ka valsts iestādes kontrolē internetu, plašsaziņas līdzekļus un akadēmiskās aprindas, kā arī nosoda cilvēktiesību aizstāvju, juristu un žurnālistu aizvien biežāko iebiedēšanu, vajāšanu un patvaļīgu apcietināšanu; |
| --- | --- |

153.

| 154. | nosoda digitālās saziņas ierobežojumus, tostarp tīmekļa vietņu slēgšanu un individuālo kontu bloķēšanu, ko veic autoritāri režīmi nolūkā ierobežot vārda brīvību, apklusināt opozīciju un apspiest pilsonisko sabiedrību; aicina ES un tās dalībvalstis publiski nosodīt režīmus, kuri ierobežo savu kritiķu un opozicionāru digitālo saziņu; |
| --- | --- |

154.

| 155. | uzsver, ka ir svarīgi jebkādā saziņā ar trešām valstīm, tostarp pievienošanās sarunās, tirdzniecības sarunās un cilvēktiesību dialogos un diplomātiskajos kontaktos, veicināt digitālās brīvības un neierobežotu piekļuvi internetam, lai informācija par cilvēktiesībām un demokrātiju būtu pēc iespējas pieejamāka visiem cilvēkiem visā pasaulē; |
| --- | --- |

155.

| 156. | pauž bažas par to, ka aizvien vairāk tiek izmantota naida runa, jo īpaši sociālajos plašsaziņas līdzekļos; aicina Komisiju iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjus, lai nodrošinātu, ka to viedokļi tiek ņemti vērā sarunās par rīcības kodeksiem; stingri nosoda to, ka digitālajās platformās tiek izplatīti naidīgi paziņojumi, kas mudina uz vardarbību un teroru; |
| --- | --- |

156.

| 157. | prasa sniegt lielāku atbalstu jomām, kas veicina plašsaziņas līdzekļu brīvību, aizsargājot neatkarīgus žurnālistus, emuāru autorus un trauksmes cēlējus, samazinot digitālās atšķirības un sekmējot neierobežotu piekļuvi informācijai un saziņai, un garantējot cenzūrai nepakļautu piekļuvi internetam (digitālā brīvība); |
| --- | --- |

157.

| 158. | prasa aktīvi izstrādāt un izplatīt tehnoloģijas, kas palīdz aizsargāt cilvēktiesības, un veicināt iedzīvotāju digitālās tiesības un brīvības, kā arī to drošību un privātumu; |
| --- | --- |

158.

| 159. | mudina ES ieviest bezmaksas un atklātā pirmkoda programmatūru un mudināt šādi rīkoties arī citus dalībniekus, jo šāda programmatūra nodrošina labāku drošību un cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

159.

| 160. | aicina Komisiju un dalībvalstis visos starptautiskajos forumos diskutēt par vārda brīvību tiešsaistē, digitālajām brīvībām, kā arī brīva un atklāta interneta nozīmi, tostarp diskutēt par to ANO Interneta pārvaldības forumā, G8, G20, EDSO un Eiropas Padomē; |
| --- | --- |

160.

Terorisma apkarošana

| 161. | atkārtoti pauž viennozīmīgu terorisma nosodījumu un pilnīgu atbalstu darbībām, kuru mērķis ir iznīcināt teroristiskās organizācijas, īpaši Da’esh, kas rada skaidri redzamus draudus reģionālajai un starptautiskajai drošībai, vienlaikus atgādinot, ka šo darbību īstenošanā vienmēr pilnībā jāievēro visas starptautiskās cilvēktiesības; atbalsta ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 2178 (2014) par ārvalstu teroristu kaujinieku radītā apdraudējuma apkarošanu un Madrides pamatprincipu par ārvalstu teroristu kaujinieku plūsmas apturēšanu īstenošanu; |
| --- | --- |

161.

| 162. | atgādina, ka ES rīcības plānā par cilvēktiesībām un demokrātiju ir uzsvērta vajadzība nodrošināt, lai viedokļa un vārda brīvības ievērošana tiktu integrēta politikas un programmu izstrādē attiecībā uz terorismu, tostarp, izmantojot digitālās uzraudzības tehnoloģijas; uzsver, ka dalībvalstīs vajadzētu pilnībā izmantot spēkā esošos instrumentus, lai novērstu Eiropas iedzīvotāju radikalizāciju un izstrādātu efektīvas programmas cīņai pret teroristu un ekstrēmistu propagandu un vervēšanas metodēm, jo īpaši tiešsaistē, un radikalizācijas novēršanai; uzsver, ka ES ir steidzami jāīsteno saskaņoti pasākumi, un uzstāj, lai dalībvalstis sadarbotos jutīgās jomās, īpaši attiecībā uz informācijas un izlūkdatu apmaiņu; |
| --- | --- |

162.

| 163. | prasa ES turpināt sadarboties ar ANO, lai apkarotu terorisma finansēšanu, tostarp izmantojot esošus mehānismus atsevišķu teroristu un organizāciju identifikācijai un stiprinot aktīvu iesaldēšanas mehānismus visā pasaulē, vienlaikus ievērojot starptautiskos standartus par tiesību aktos paredzēto kārtību un tiesiskumu; aicina Komisiju un dalībvalstis efektīvi un steidzami risināt šo jautājumu ar tām valstīm, kuras finansē vai atbalsta teroristiskās organizācijas vai ļauj saviem pilsoņiem to darīt; |
| --- | --- |

163.

Nāvessods

| 164. | atgādina, ka ES ievēro pilnīgas neiecietības politiku attiecībā uz nāvessodu, un atkārtoti pauž savu pastāvīgo nostāju pret nāvessodu, spīdzināšanu un nežēlīgu, necilvēcīgu un pazemojošu rīcību vai sodīšanu visos gadījumos un apstākļos; |
| --- | --- |

164.

| 165. | atzinīgi novērtē nāvessoda atcelšanu Fidži, Surinamā, Mongolijā un ASV Nebraskas štatā; |
| --- | --- |

165.

| 166. | pauž nopietnas bažas par nāvessodu izpildes atjaunošanu dažās valstīs pēdējos gados; pauž nožēlu, ka citās valstīs politiskie līderi arī apsver iespēju atjaunot nāvessoda izpildi; pauž dziļas bažas par piespriesto nāvessodu skaita pieaugumu, kas pasludināti 2015. gadā visā pasaulē, jo īpaši Ķīnā, Ēģiptē, Irānā, Nigērijā, Pakistānā un Saūda Arābijā; atgādina iestādēm šajās valstīs, ka tās ir pievienojušās Konvencijai par bērna tiesībām, kas stingri aizliedz piemērot nāvessodu par noziegumiem, kas izdarīti, pirms persona ir sasniegusi 18 gadu vecumu; |
| --- | --- |

166.

| 167. | pauž īpašas bažas par to, ka aizvien pieaug masveida prāvās piespriesto nāvessodu skaits, neievērojot starptautiskajās tiesībās paredzētos obligātos taisnīgas tiesas standartus; |
| --- | --- |

167.

| 168. | pauž stingru nosodījumu par aizvien biežāk piespriestajiem nāvessodiem par noziedzīgiem nodarījumiem saistībā ar narkotikām un aicina atteikties no nāvessoda un tūlītēja nāvessoda izpildes piespriešanas par šādiem nodarījumiem; |
| --- | --- |

168.

| 169. | aicina tās valstis, kuras ir atcēlušas šo soda veidu vai jau ilgstoši noteikušas tā moratoriju, nemainīt savu apņemšanos un atkal neieviest to; aicina ES turpināt izmantot sadarbību un diplomātiju visos iespējamajos forumos pasaulē, lai iestātos pret nāvessodu, kā arī tiekties panākt, lai tiesības uz taisnīgu tiesu tiek pilnībā ievērotas attiecībā uz katru personu, kam piespriests nāvessods; uzsver, ka ir svarīgi, lai ES turpinātu valstīs, kuras joprojām piespriež nāvessodu, uzraudzīt apstākļus, kādos veic nāvessoda izpildi, — lai pārliecinātos, ka tiek publiskots to personu saraksts, kurām piespriests nāvessods, un ka viņu mirstīgās atliekas nodotas ģimenēm; |
| --- | --- |

169.

| 170. | uzsver, ka ir svarīgi, lai ES saglabātu plašas atpazīstamības politiku, kas vērsta uz nāvessoda atcelšanu visā pasaulē, saskaņā ar 2013. gadā pārskatītajām ES pamatnostādnēm par nāvessodu, un lai tā turpinātu iestāties pret nāvessodu; aicina ES turpināt darbu pie tā, lai panāktu vispārēju nāvessoda atcelšanu, un izpētīt jaunus veidus, kā rīkot kampaņas, lai to panāktu, un atbalstīt pasākumus EIDHR ietvaros, kuru mērķis ir novērst nāvessoda spriedumus vai izpildes; aicina ES delegācijas turpināt organizēt izpratnes veicināšanas kampaņas, lai to panāktu; |
| --- | --- |

170.

Cīņa pret spīdzināšanu un nežēlīgu izturēšanos

| 171. | pauž nopietnas bažas par to, ka turpinās spīdzināšanas izmantošana un nežēlīga izturēšanā pret personām, kas atrodas apcietinājumā, tostarp ar nolūku panākt atzīšanos, ko pēc tam izmanto kriminālprocesos, kas acīmredzami neatbilst starptautiskajiem godīguma standartiem; |
| --- | --- |

171.

| 172. | pauž nožēlu par plaši izplatīto spīdzināšanu un sliktu izturēšanos pret sabiedrības locekļiem, kuri ir disidenti, lai viņus apklusinātu, un pret mazaizsargātām grupām, piemēram, etnisko, lingvistisko un reliģisko minoritāšu grupām, LGBTI personām, sievietēm, bērniem, patvēruma meklētājiem un migrantiem; |
| --- | --- |

172.

| 173. | kategoriski nosoda spīdzināšanu un nežēlīgu izturēšanos, ko izraisa Da’esh un citas teroristu vai paramilitārās organizācijas; pauž solidaritāti ar visu šādā vardarbībā cietušo upuru ģimenēm un kopienām; pauž nosodījumu par Da’esh un citu teroristisko vai paramilitāro organizāciju piekopto praksi, kas ietver sevī diskrimināciju un mērķtiecīgu vēršanos pret minoritāšu grupām; aicina ES, tās dalībvalstis un starptautisko sabiedrību pastiprināt centienus, lai risinātu steidzamo vajadzību efektīvi nepieļaut tālākas ciešanas; |
| --- | --- |

173.

| 174. | uzskata, ka ieslodzījuma apstākļi un cietumu stāvoklis vairākās valstīs ir ārkārtīgi satraucošs; uzskata, ka ir nepieciešams apkarot jebkādu spīdzināšanu un sliktu izturēšanos, tostarp psiholoģisku, pret ieslodzītajām personām un pastiprināt centienus ievērot attiecīgās starptautiskās tiesības šajā jomā, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi veselības aprūpei un medikamentiem; stingri nosoda šādu tiesību pārkāpumus un uzskata, ka ieslodzīto personu neārstēšana, jo īpaši hepatīta un HIV gadījumos, ir pielīdzināma palīdzības nesniegšanai briesmās nonākušai personai; |
| --- | --- |

174.

| 175. | mudina EĀDD, ņemot vērā nepārtrauktos ziņojumus par plaši izplatīto tūlītējo nāvessodu izpildi, spīdzināšanu un nežēlīgu izturēšanos visā pasaulē, pastiprināt visa līmeņa dialogā un visos forumos ES centienus cīņā pret tūlītēju nāvessodu izpildi, spīdzināšanu un citādu nežēlīgu izturēšanos, — saskaņā ar ES politikas pamatnostādnēm attiecībā uz trešām valstīm par spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās vai sodīšanas veidiem; |
| --- | --- |

175.

| 176. | mudina EĀDD politiskos un cilvēktiesību dialogos ar attiecīgajām valstīm un publiskos paziņojumos turpināt sistemātiski paust bažas par spīdzināšanu un nežēlīgu izturēšanos un aicina ES delegācijas un dalībvalstu vēstniecības uz vietas uzraudzīt spīdzināšanas un nežēlīgas izturēšanās lietas un īstenot konkrētus pasākumus, veicinot to pilnīgu izskaušanu, novērot ar to saistītos kriminālprocesus un izmantot visus pieejamos instrumentus, lai palīdzētu attiecīgajām personām; |
| --- | --- |

176.

Bezpilota lidaparāti

| 177. | pauž nopietnas bažas par bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu, neievērojot starptautisko tiesisko regulējumu; mudina dalībvalstis formulēt skaidru politiku un juridisko nostāju attiecībā uz bruņotiem bezpilota lidaparātiem un atkārtoti aicina attiecībā uz bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu ES pieņemt tādu kopējo nostāju, kurā ievērotas cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības un kurā vajadzētu tikt skatītiem tādiem aspektiem kā tiesiskais regulējums, samērīgums, pārskatatbildība, civiliedzīvotāju aizsardzība un pārredzamība; vēlreiz mudina ES aizliegt izstrādāt, ražot un izmantot pilnīgi autonomus ieročus, kas ļauj veikt uzbrukumus bez cilvēku iejaukšanās; aicina ES iebilst un aizliegt ārpustiesas un mērķtiecīgu nogalināšanu bez tiesas sprieduma un apņemties īstenot atbilstošus pasākumus saskaņā ar valsts un starptautiskajām juridiskajām saistībām, ja pastāv pamatots iemesls uzskatīt, ka tās jurisdikcijā kādu personu vai struktūru var sasaistīt ar nelikumīgu mērķtiecīgu nogalināšanu ārvalstīs; aicina PV/AP, dalībvalstis un Padomi iekļaut bruņotus bezpilota lidaparātus un pilnīgi autonomus ieročus attiecīgajos Eiropas un starptautiskajos atbruņošanās un ieroču kontroles mehānismos un mudina dalībvalstis iesaistīties šajos kontroles mehānismos un tos nostiprināt; aicina ES nodrošināt lielāku pārredzamību un atbildību, noteikti arī attiecībā pret trešām valstīm, bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanā no tās dalībvalstu puses saistībā ar to izmantošanas juridisko pamatu un darbības atbildību, lai nodrošinātu iespēju bezpilota lidaparātu uzbrukumus izskatīt tiesā un nodrošinātu, ka bezpilota lidaparātu nelikumīgu uzbrukumu upuriem ir efektīvas iespējas izmantot tiesībaizsardzības līdzekļus; |
| --- | --- |

177.

| 178. | uzsver ES aizliegumu izstrādāt, ražot un izmantot pilnīgi autonomus ieročus, kas ļauj veikt uzbrukumus bez cilvēku iejaukšanās; aicina ES noraidīt un aizliegt nelegālu mērķtiecīgu nogalināšanu bez tiesas sprieduma; |
| --- | --- |

178.

| 179. | aicina Komisiju pienācīgi informēt Parlamentu par ES līdzekļu izmantošanu jebkādiem pētniecības un izstrādes projektiem, kas saistīti ar bezpilota lidaparātu būvi civilām un militārām vajadzībām; aicina saistībā ar turpmākiem bezpilota lidaparātu izstrādes projektiem veikt novērtējumus par ietekmi uz cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

179.

| 180. | uzsver, ka tehnoloģiju ietekme uz cilvēktiesību stāvokļa uzlabošanos būtu pēc iespējas jāiestrādā visos ES politikas virzienos un programmās, lai veicinātu cilvēktiesību aizsardzību un demokrātijas, tiesiskuma un labas pārvaldības sekmēšanu, kā arī konfliktu mierīgu atrisināšanu; |
| --- | --- |

180.

Demokrātijas un vēlēšanu atbalstīšana un vēlēšanu novērošanas misijas

| 181. | atgādina, ka atvērta telpa pilsoniskajai sabiedrībai, vārda, pulcēšanās un biedrošanās brīvība un tiesiskuma ievērošana ir galvenie taisnīgu un demokrātisku vēlēšanu elementi; aicina ES nodrošināt, ka vietējām NVO ir iespēja likumīgi novērot un uzraudzīt vēlēšanu norisi; uzsver, ka korupcija apdraud iespēju vienlīdzīgi izmantot cilvēktiesības un iedragā demokrātiskos procesus; uzskata, ka ES būtu visos dialogos ar trešām valstīm jāuzsver integritātes, pārskatatbildības un sabiedrisko lietu pareizas pārvaldības nozīmīgums, kā to paredz Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvencija (UNCAC); atgādina, ka ES ir jāpilda savas saistības pret partneriem, jo īpaši kaimiņreģionos, atbalstīt ekonomiskās, sociālās un politiskās reformas, aizsargāt cilvēktiesības un palīdzēt iedibināt tiesiskumu, jo tie ir labākie līdzekļi starptautiskās kārtības stiprināšanai, un nodrošināt stabilitāti savos kaimiņreģionos; šajā nolūkā uzsver, ka EKP pārskatīšana sniedza iespēju atgādināt, ka ES galvenie mērķi ir universālo vērtību aizsardzība un cilvēktiesību ievērošanas veicināšana; atgādina, ka ES, politiķu, akadēmisko aprindu, plašsaziņas līdzekļu, NVO un pilsoniskās sabiedrības gūtā pieredze, kā arī mācības, kas paplašināšanās politikas un kaimiņattiecību politikas ietvaros gūtas pārejas procesā uz demokrātiju, varētu arī palīdzēt identificēt paraugpraksi, ko izmantot, lai atbalstītu un nostiprinātu citus demokratizācijas procesus visā pasaulē; šajā sakarībā atzinīgi vērtē darbu, kas tiek veikts Eiropas Demokrātijas fondā un ES programmās, atbalstot PSO, jo īpaši EIDHR; |
| --- | --- |

181.

| 182. | iesaka ES izstrādāt visaptverošāku pieeju demokratizācijas procesiem, jo vēlēšanu norises novērošana ir tikai viens ilgāka un plašāka cikla aspekts; atkārtoti norāda, ka politiskā pāreja un demokratizācija var notikt ilgtspējīgi un sekmīgi tikai tad, ja tā noris kopā ar cilvēktiesību ievērošanu, sieviešu, personu ar invaliditāti un citu marginalizētu grupu vienlīdzīgu piekļuvi demokrātiskajiem procesiem, taisnīguma, pārredzamības, pārskatatbildības, izlīguma, tiesiskuma, ekonomikas un sociālās attīstības veicināšanu, pasākumiem, kas palīdz apkarot galēju nabadzību, kā arī demokrātisku iestāžu izveidi; uzsver, ka Eiropas Savienībai vajadzētu noteikt, ka valstīs, kurās notiek demokratizācijas procesi, prioritāte ir cīņa pret korupciju, jo šī parādība kavē labas pārvaldības aizsardzību un veicināšanu, sekmē organizēto noziedzību un ir saistīta ar vēlēšanu rezultātu viltošanu; |
| --- | --- |

182.

| 183. | atzinīgi vērtē kopīgo paziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu un atgādina, ka saskaņā ar LES Eiropas Savienības un tās kaimiņvalstu savstarpējo attiecību pamatā ir Eiropas Savienības vērtības, tostarp cilvēktiesības un demokrātija; uzsver, ka kaimiņreģionu stabilizācijas sekmēšana, kā arī demokrātijas, tiesiskuma, labas pārvaldības un cilvēktiesību veicināšana ir nesaraujami saistītas; |
| --- | --- |

183.

| 184. | uzsver, ka ES būtu arī turpmāk jāatbalsta demokrātiskas un efektīvas cilvēktiesību aizstāvības iestādes un pilsoniskā sabiedrība kaimiņvalstīs; šajā saistībā ar gandarījumu atzīmē Eiropas Demokrātijas fonda pastāvīgos centienus ES austrumu un dienvidu kaimiņvalstīs veicināt pamattiesību un brīvību, kā arī demokrātisko principu ievērošanu; |
| --- | --- |

184.

| 185. | uzsver, ka paplašināšanās politika ir viens no spēcīgākajiem instrumentiem, ar ko var nostiprināt demokrātisko principu un cilvēktiesību ievērošanu; aicina Komisiju arī turpmāk palīdzēt stiprināt demokrātiskās politikas kultūru, tiesiskuma ievērošanu, plašsaziņas līdzekļu neatkarību, kā arī tiesu neatkarību un cīņu pret korupciju gan kandidātvalstīs, gan potenciālajās kandidātvalstīs; |
| --- | --- |

185.

| 186. | aicina Komisiju un EĀDD turpināt pilnībā atbalstīt trešās valstīs notiekošos demokrātijas procesus, kā arī politisko dialogu starp valdošajām un opozīcijas partijām un pilsonisko sabiedrību; uzsver, ka ir svarīgi konsekventi īstenot turpmākus pasākumus saistībā ar vēlēšanu novērošanas misiju ieteikumiem kā daļu no ES iesaistīšanās demokrātijas atbalstīšanā un kā daļu no valstu stratēģijas cilvēktiesību jomā attiecīgajās valstīs; aicina nodrošināt ciešāku koordināciju un sadarbību starp Eiropas Parlamentu un Komisiju/ EĀDD, lai nodrošinātu gan turpmākus pasākumus attiecībā uz šo ieteikumu īstenošanu, gan tādas mērķtiecīgas finanšu un tehniskās palīdzības izmantošanu, ko ES varētu piedāvāt; aicina Komisiju sagatavot visaptverošu novērtējumu par vēlēšanu uzraudzības procesiem; |
| --- | --- |

186.

| 187. | aicina Padomi un EĀDD sava ES ikgadējā ziņojuma par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē ģeogrāfiskajā daļā iekļaut īpašu nodaļu — attiecīgo valstu sadaļā —, kurā būtu skatīts jautājums par to ieteikumu īstenošanu, kas pieņemti vēlēšanu novērošanas misiju ietvaros; atgādina par apņemšanos, ko EĀDD, Komisija un dalībvalstis pauda rīcības plānā, proti, stingrāk un konsekventi sadarboties ar vēlēšanu pārvaldības iestādēm, parlamentārajām iestādēm un PSO trešās valstīs, lai sekmētu to pilnvarošanu un tādējādi stiprinātu demokrātiskos procesus; |
| --- | --- |

187.

| 188. | aicina Eiropas Komisiju nodrošināt, ka tās darbu saistībā ar vēlēšanām — novērošanu un palīdzību — apvienojumā papildina līdzīgs atbalsts citiem nozīmīgiem demokrātiskās sistēmas partneriem, piemēram, politiskajām partijām, parlamentiem, pašvaldību iestādēm, neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem un pilsoniskajai sabiedrībai; |
| --- | --- |

188.

| 189. | aicina ES turpināt darbu, lai noteiktu labākās prakses šajā jomā, tostarp konfliktu novēršanas pasākumus, starpniecību un dialoga sekmēšanu, lai izveidotu saskaņotu, elastīgu un uzticamu ES pieeju; |
| --- | --- |

189.

| 190. | atzīst EĀDD un ES delegāciju sekmīgo darbu pie demokrātijas analīzes otrās paaudzes pabeigšanas un progresu attiecībā uz Demokrātijas rīcības plāniem un aicina PV/AP nodrošināt, ka šie rīcības plāni tiek pārvērsti konkrētā demokrātijas atbalstā šajā jomā; |
| --- | --- |

190.

| 191. | aicina EĀDD izmantot demokrātijas analīzē gūto pieredzi un sagatavot telpu šādas analīzes iekļaušanai dienesta ārējā darbībā, un norāda — lai gan demokrātijas aspekta iekļaušanu valstu stratēģijās cilvēktiesību un demokrātijas jomā ir vērtējama atzinīgi, ar to nepietiek, lai partnervalstī panāktu patiesi vispusīgu izpratni par demokrātiju; |
| --- | --- |

191.

o

o o

| 192. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, PV/AP Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos. |
| --- | --- |

192.

---

(1)  http://www.un.org/womenwatch/daw/cedaw/cedaw.htm.

(2)  OV C 289, 9.8.2016., 57. lpp.

(3)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/CMW.aspx.

(4)  A/RES/41/128.

(5)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/69/2.

(6)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/Vienna.aspx.

(7)  http://www.un.org/womenwatch/daw/beijing/pdf/BDPfA%20E.pdf.

(8)  http://www.unfpa.org/sites/default/files/pub-pdf/programme_of_action_Web%20ENGLISH.pdf.

(9)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/PTS-4Rev1-NHRI_en.pdf.

(10)  https://europa.eu/globalstrategy/en/global-strategy-foreign-and-security-policy-european-union.

(11)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11855-2012-INIT/lv/pdf.

(12)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/111817.pdf.

(13)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=celex:52009XG1215%2801%29.

(14)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10897-2015-INIT/lv/pdf.

(15)  OV C 65, 19.2.2016., 174. lpp.

(16)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/foraff/137584.pdf.

(17)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10255-2016-INIT/lv/pdf.

(18)  http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/fac/2015/10/st13201-en15_pdf/.

(19)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/06/16-epsco-conclusions-lgbti-equality/.

(20)  http://ec.europa.eu/justice/discrimination/files/lgbti_actionlist_en.pdf.

(21)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9242-2015-INIT/lv/pdf.

(22)  http://www.consilium.europa.eu/lv/press/press-releases/2015/07/20-fac-migration-conclusions/.

(23)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12002-2015-REV-1/en/pdf.

(24)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12098-2015-INIT/lv/pdf.

(25)  OV L 43, 18.2.2015., 29. lpp.

(26)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=LV&f=ST%2015559%202014%20INIT.

(27)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/130243.pdf.

(28)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12525-2016-INIT/lv/pdf.

(29)  https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?docu mentId=090000168008482e.

(30)  OV L 76, 22.3.2011., 56. lpp.

(31)  http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/international-summit/2015/11/action_plan_en_pdf/.

(32)  http://www.securitycouncilreport.org/atf/cf/%7B65BFCF9B-6D27-4E9C-8CD3-CF6E4FF96FF9%7D/s_res_2242.pdf.

(33)  http://www.securitycouncilreport.org/atf/cf/%7B65BFCF9B-6D27-4E9C-8CD3-CF6E4FF96FF9%7D/CAC%20S%20RES%201820.pdf.

(34)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1325(2000).

(35)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/69/167.

(36)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0337.

(37)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0300.

(38)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0201.

(39)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0102.

(40)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0051.

(41)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0470.

(42)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0317.

(43)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0350.

(44)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0348.

(45)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0288.

(46)  OV C 316, 30.8.2016., 130. lpp.

(47)  OV C 316, 30.8.2016., 178. lpp.

(48)  OV C 234, 28.6.2016., 25. lpp.

(49)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0172.

(50)  OV C 181, 19.5.2016., 69. lpp.

(51)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session31/Documents/A_HRC_3 1_56_en.doc.

(52)  OV C 65, 19.2.2016., 105. lpp.

(53)  OV C 434, 23.12.2015., 24. lpp.

(54)  OV C 153 E, 31.5.2013., 115. lpp.

(55)  OV C 33 E, 5.2.2013., 165. lpp.

(56)  OV C 236 E, 12.8.2011., 69. lpp.

(57)  A/HRC/RES/17/4.

(58)  https://www.democracyendowment.eu/annual-report/.

(59)  OV C 208, 10.6.2016., 25. lpp.

(60)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/july/tradoc_153591.pdf.

(61)  (Saūda Arābija, Apvienotie Arābu Emirāti, Nigērija, Somālija, Mauritānija, Sudāna, Sjerraleone, Jemena, Afganistāna, Pakistāna, Katara, Irāna un Maldīvija).

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/89 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/89

---

P8_TA(2016)0503

Kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošana (LES 36. pants)

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra rezolūcija par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (2016/2036(INI))

(2018/C 238/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. un 36. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. un 36. pantu,

| — | ņemot vērā ANO Statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Statūtus,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) deklarāciju par politisko atbildību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) deklarāciju par politisko atbildību,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas dienestu 2015. gada 21. septembra kopējo darba dokumentu “Dzimumu līdztiesība un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm: meiteņu un sieviešu dzīves pārveidošana ar ES ārējo attiecību starpniecību 2016.–2020. gadā” (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas dienestu 2015. gada 21. septembra kopējo darba dokumentu “Dzimumu līdztiesība un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm: meiteņu un sieviešu dzīves pārveidošana ar ES ārējo attiecību starpniecību 2016.–2020. gadā” (SWD(2015)0182),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Ž.-K. Junkera 2016. gada 14. septembrī teikto runu par stāvokli Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Ž.-K. Junkera 2016. gada 14. septembrī teikto runu par stāvokli Savienībā,

| — | ņemot vērā Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, ar kuru 2016. gada 28. jūnijā nāca klajā PV/AP Federika Mogerīni, un viņas izteiktos priekšlikumus 2016. gada 2. septembrī Bratislavā notikušajā neoficiālajā ārlietu ministru sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, ar kuru 2016. gada 28. jūnijā nāca klajā PV/AP Federika Mogerīni, un viņas izteiktos priekšlikumus 2016. gada 2. septembrī Bratislavā notikušajā neoficiālajā ārlietu ministru sanāksmē,

| — | ņemot vērā 2016. gada 16. septembrī notikušajā Bratislavas augstākā līmeņa sanāksmē pieņemtos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 16. septembrī notikušajā Bratislavas augstākā līmeņa sanāksmē pieņemtos secinājumus,

| — | ņemot vērā Bratislavā 2016. gada 27. septembrī notikušās ES aizsardzības ministru neformālās sanāksmes rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bratislavā 2016. gada 27. septembrī notikušās ES aizsardzības ministru neformālās sanāksmes rezultātus,

| — | ņemot vērā 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par miera atbalsta operācijām — ES sadarbību ar ANO un Āfrikas Savienību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par miera atbalsta operācijām — ES sadarbību ar ANO un Āfrikas Savienību (1),

| — | ņemot vērā Veimāras trijotnes ārlietu ministru Frank-Walter Steinmeier (Vācija), Jean-Marc Ayrault (Francija) un Witold Waszczykowski (Polija) Veimārā 2016. gada 28. augustā pieņemto kopīgo deklarāciju par Eiropas nākotni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Veimāras trijotnes ārlietu ministru Frank-Walter Steinmeier (Vācija), Jean-Marc Ayrault (Francija) un Witold Waszczykowski (Polija) Veimārā 2016. gada 28. augustā pieņemto kopīgo deklarāciju par Eiropas nākotni,

| — | ņemot vērā Francijas un Vācijas 2016. gada septembrī iesniegto iniciatīvu “KDAP atjaunošana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Francijas un Vācijas 2016. gada septembrī iesniegto iniciatīvu “KDAP atjaunošana”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A8-0360/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A8-0360/2016),

| A. | tā kā Eiropas Savienība saskaras ar vēl nepieredzētām iekšējām un ārējām problēmām, tostarp starpvalstu konfliktiem, valstu sabrukumiem, terorismu, hibrīddraudiem, kiberdrošības un energodrošības trūkumu, organizēto noziedzību un klimata pārmaiņām; tā kā ES spēs efektīvi reaģēt uz jaunajām problēmām tikai tad, ja tās struktūras un dalībvalstis kopīgi, patiesi un saskaņoti sadarbosies kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) kontekstā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība saskaras ar vēl nepieredzētām iekšējām un ārējām problēmām, tostarp starpvalstu konfliktiem, valstu sabrukumiem, terorismu, hibrīddraudiem, kiberdrošības un energodrošības trūkumu, organizēto noziedzību un klimata pārmaiņām; tā kā ES spēs efektīvi reaģēt uz jaunajām problēmām tikai tad, ja tās struktūras un dalībvalstis kopīgi, patiesi un saskaņoti sadarbosies kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) kontekstā;

| B. | tā kā ES pašlaik ieskauj nestabilitātes gaisotne, jo lielu daļu no Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona ir pārņēmuši etnoreliģiski konflikti un pastarpināts karš un visā šajā reģionā izplatās tādas teroristu grupas kā organizācija “Islāma valsts” (IS)/ Da'esh un Jabhat Fateh al-Sham fronte; tā kā Al-Qaeda izmanto drošības vakuumu Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā, lai palielinātu savu ietekmi, un nav mazinājusi apņēmību izplatīt pasaulē džihādismu; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES pašlaik ieskauj nestabilitātes gaisotne, jo lielu daļu no Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona ir pārņēmuši etnoreliģiski konflikti un pastarpināts karš un visā šajā reģionā izplatās tādas teroristu grupas kā organizācija “Islāma valsts” (IS)/ Da'esh un Jabhat Fateh al-Sham fronte; tā kā Al-Qaeda izmanto drošības vakuumu Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā, lai palielinātu savu ietekmi, un nav mazinājusi apņēmību izplatīt pasaulē džihādismu;

| C. | tā kā šie konflikti rada tiešas un nopietnas sekas uz ES pilsoņu drošību un labklājību, jo tie aizvien vairāk dažādos veidos izpaužas arī ES teritorijā kā terorisms, masveida bēgļu plūsmas vai dezinformācijas kampaņas, kas paredzētas, lai šķeltu mūsu sabiedrības; |
| --- | --- |

C.

tā kā šie konflikti rada tiešas un nopietnas sekas uz ES pilsoņu drošību un labklājību, jo tie aizvien vairāk dažādos veidos izpaužas arī ES teritorijā kā terorisms, masveida bēgļu plūsmas vai dezinformācijas kampaņas, kas paredzētas, lai šķeltu mūsu sabiedrības;

| D. | tā kā Eiropa savā teritorijā piedzīvo terorisma draudus; tā kā ar IS/ Da’esh saistīto radikālo džihādistu nesen pastrādātie terora akti Eiropas pilsētās ir daļa no minētās grupas visaptverošās stratēģijas, kas papildina sauszemes karu Sīrijā, Irākā un Lībijā, ekonomisko karu pret Ziemeļāfrikas tūrisma industriju, kā arī tiešsaistes propagandu un kiberuzbrukumus; tā kā vairāki tūkstoši ES iedzīvotāju, kuri ir pievienojušies šādām teroristu grupām, rada arvien lielākus draudus mūsu drošībai gan ES, gan arī citviet pasaulē; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropa savā teritorijā piedzīvo terorisma draudus; tā kā ar IS/ Da’esh saistīto radikālo džihādistu nesen pastrādātie terora akti Eiropas pilsētās ir daļa no minētās grupas visaptverošās stratēģijas, kas papildina sauszemes karu Sīrijā, Irākā un Lībijā, ekonomisko karu pret Ziemeļāfrikas tūrisma industriju, kā arī tiešsaistes propagandu un kiberuzbrukumus; tā kā vairāki tūkstoši ES iedzīvotāju, kuri ir pievienojušies šādām teroristu grupām, rada arvien lielākus draudus mūsu drošībai gan ES, gan arī citviet pasaulē;

| E. | tā kā agresīvu politiku īstenojošā Krievija aizvien turpina neievērot kaimiņvalstu suverenitāti un atklāti izaicina Eiropas un pasaules miera un drošības kārtību; tā kā pašreizējā Krievijas politika ir aizvien autokrātiskāka un agresīvāka pret savām kaimiņvalstīm nekā jebkad kopš Padomju Savienības sabrukuma 1991. gadā; tā kā Krievijas oficiālā propaganda attēlo rietumus kā pretinieku un aktīvi tiecas apdraudēt vienotību Eiropas Savienībā un saskaņotību transatlantiskajā aliansē, kas izpaužas kā dezinformācijas kampaņas vai finanšu atbalsta sniegšana eiroskeptiski noskaņotām un fašistiskām grupām Savienībā un kandidātvalstīs; |
| --- | --- |

E.

tā kā agresīvu politiku īstenojošā Krievija aizvien turpina neievērot kaimiņvalstu suverenitāti un atklāti izaicina Eiropas un pasaules miera un drošības kārtību; tā kā pašreizējā Krievijas politika ir aizvien autokrātiskāka un agresīvāka pret savām kaimiņvalstīm nekā jebkad kopš Padomju Savienības sabrukuma 1991. gadā; tā kā Krievijas oficiālā propaganda attēlo rietumus kā pretinieku un aktīvi tiecas apdraudēt vienotību Eiropas Savienībā un saskaņotību transatlantiskajā aliansē, kas izpaužas kā dezinformācijas kampaņas vai finanšu atbalsta sniegšana eiroskeptiski noskaņotām un fašistiskām grupām Savienībā un kandidātvalstīs;

ES veiksmes stāsta turpinājums: pārveidošana rīkojoties

| 1. | atgādina, ka Eiropas Savienība ir viens no lielākajiem Eiropas vēstures sasniegumiem un ES pārveidojošais spēks ir nesis mieru, stabilitāti un labklājību tās iedzīvotājiem un kaimiņvalstīm, no kurām vairākas kļuvušas par ES dalībvalstīm; uzsver, ka ES joprojām ir pasaules ekonomiskā lielvara, devīgākā humānās un attīstības palīdzības sniedzēja un tai ir vadošā loma globālajā daudzpusējā diplomātijā tādos jautājumos kā klimata pārmaiņas, starptautiskais tiesiskums, masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšana un cilvēktiesības; aicina padarīt pamanāmākas ES darbības šajās jomās; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka pašreizējā iekšējā un ārējā krīze ir iespēja ES uzlabot savu darbu un sadarbību; uzskata, ka, lai risinātu pašreizējās problēmas, ir jāīsteno reforma, lai padarītu ES labāku un demokrātiskāku, kā arī spējīgu nodrošināt iedzīvotājiem to, ko tie sagaida; atgādina, ka Eiropas iedzīvotāji par ES prioritāro rīcības jomu uzskata efektīvu kopējo ārpolitikas un drošības politiku un ka tā ir viena no jomām, kurā Eiropas sadarbība var sniegt lielāko pievienoto vērtību; tādēļ uzsver, ka dalībvalstīm ir jāmaina sava mentalitāte, jo mūsdienās vairs nevar runāt par ārpolitiku un drošības politiku, pamatojoties uz šauru nacionālo skatījumu; pauž pārliecību, ka neviena no dalībvalstīm viena nav spējīga risināt jelkādu no mūsdienu problēmām; ir stingri pārliecināts, ka ES neaizsargātība ir integrācijas un koordinācijas trūkuma tiešs rezultāts; uzskata, ka globalizācija un multipolaritāte nosaka integrācijas procesu, piemēram, ES integrācijas procesa, nepieciešamību; mudina dalībvalstis beidzot paust pienācīgu vienotību un politisko gribu un savstarpēji uzticēties, lai būtu iespējams saskaņoti izmantot mūsu rīcībā esošos instrumentus, lai aizstāvētu mūsu intereses un vērtības; atkārto, ka ES var būt spēcīga un citām lielvarām līdzvērtīga globāla partnere tikai tad, ja visas dalībvalstis pauž vienotu nostāju un kopīgi rīkojas, īstenojot stipru ES ārpolitiku un drošības politiku; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē Bratislavas augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto ceļvedi un uzņemtās saistības un sagaida, ka dalībvalstis konkrēti iesaistīsies ceļveža īstenošanā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka ES ārējās politikas jomām jābūt saskanīgām gan savā starpā, gan ar citām politikas jomām, kurām ir ārēji aspekti, un tajās ir jāturpina tiekties uz Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā noteiktajiem mērķiem; konstatē — tā kā noturības veidošanai ir jākļūst par vienu no KĀDP galvenajiem mērķiem, ir jāīsteno visaptveroša pieeja, ar ko dažādās nozarēs īsteno netradicionālu pieeju ārpolitikai un drošības politikai, izmantojot daudz un dažādus diplomātiskos, drošības, aizsardzības, ekonomikas, tirdzniecības, attīstības un humanitāros instrumentus, kā arī palielinot enerģētisko neatkarību; uzskata, ka KĀDP vajadzētu būt pārliecinošākai, efektīvākai un vairāk uz vērtībām balstītai; uzsver, ka politikas saskaņotība attīstībai ir unikāls instruments, ko var izmantot, lai nodrošinātu operatīvu ES visaptverošu pieeju saskaņā ar mērķiem, kas izklāstīti Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē Komisijas jaunās tirdzniecības stratēģijas “Tirdzniecība visiem” pieņemšanu, kuras mērķis ir tirdzniecības politikā integrēt cilvēktiesības un izmantot ES kā tirdzniecības bloka nostāju, lai piespiestu trešās valstīs ievērot cilvēktiesības; uzsver, ka tāpēc būs nepieciešama pilnīga tirdzniecības politikas un ārpolitikas iniciatīvu konverģence un papildināmība, tostarp cieša sadarbība starp dažādiem ĢD, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un dalībvalstu iestādēm; uzsver, ka PV/AP vadītajai komisāru grupai ārējās darbības jautājumos ir jānodrošina motivācija īstenot visaptverošo pieeju; aicina PV/AP regulāri ziņot Eiropas Parlamentam par šīs grupas darbu; aicina ES delegācijas veikt kopīgu plānošanu visās ārējās darbības politikas jomās, lai novērstu dublēšanos, ietaupītu līdzekļus, uzlabotu efektivitāti un konstatētu iespējamās nepilnības; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzīst, ka klimata pārmaiņas var nopietni ietekmēt reģionālo un globālo stabilitāti, jo globālā sasilšana ietekmē strīdus par teritoriju, pārtiku, ūdeni un citiem resursiem, kā arī vājina tautsaimniecības, apdraud reģionālo drošību un izraisa migrācijas plūsmas; turklāt mudina ES un dalībvalstis novērtēt, kādā veidā valstu un ES militārajā plānošanā varētu ietvert klimata pārmaiņu pielāgošanās stratēģijas un kādas varētu būtu atbilstošās spējas, prioritāte un atbildes reakcija; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt savas spējas cīnīties pret dezinformācijas un propagandas kampaņām, kuras sasniedz ES un tās kaimiņvalstu iedzīvotājus; aicina ES iestādes un dalībvalstis atzīt, ka pašreizējais informatīvais karš nenotiek tikai ārpus ES, bet arī tās iekšienē; pauž nožēlu par ES nespēju komunicēt ar Eiropas sabiedrību un pienācīgi informēt to par darbībām, nopelniem un panākumiem kopējās drošības un aizsardzības politikas jomā; mudina Padomi, Komisiju un dalībvalstis novērst šo trūkumu, uzlabojot ES ārējās darbības pārskatatbildību un pamanāmību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzīst, ka informatīvais karš un kiberkarš ir tīši centieni valstiskā un nevalstiskā līmenī destabilizēt un diskreditēt politiskās, ekonomiskās un sociālās struktūras; šajā saistībā uzsver, ka visā ES iekšpolitikā un ārpolitikā, kā arī ES attiecībās ar trešām valstīm ir steidzami jāiekļauj kiberdrošības un kiberaizsardzības aspekti; aicina dalībvalstis izveidot automatizētu informācijas apmaiņas sistēmu kiberdraudu un hibrīddraudu, kā arī šādu uzbrukumu jautājumiem; aicina ES starptautiskos forumos aizstāvēt pārliecību, ka atvērta un globāla interneta pamatinfrastruktūra ir neitrālā zona; tāpat pauž pārliecību, ka ES būtu jāsadarbojas ar tās partneriem un jāpalielina palīdzība spēju veidošanai kiberdrošības jomā, kā arī cīņai pret kibernoziegumiem un kiberterorismu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina par ES apņemšanos izstrādāt kopēju ārpolitiku un drošības politiku, kuras pamatā ir tādi principi kā demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesību un pamatbrīvību universālums un nedalāmība, kā arī atbilstība ANO Statūtiem un starptautiskajām tiesībām; atgādina par ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā, kurā uzsvērts, ka Eiropas Savienībai ir svarīgi krīzes pārvaldības misijās un operācijās iekļaut savu cilvēktiesību un dzimumu līdztiesības politiku; atgādina par tā dēvētās “cilvēktiesību klauzulas” nozīmīgumu, kura kopš 20. gs. 90. gadu sākuma tiek iekļauta visos ar trešām valstīm noslēgtos pamatnolīgumos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina, ka paplašināšanās politika ir viena no ES veiksmīgākajām politikām un ir veicinājusi stabilitātes, demokrātijas un labklājības nodrošināšanu Eiropas kontinentā; tādēļ atkārtoti pauž savu stingro atbalstu paplašināšanās procesam, ar nosacījumu, ka ir izpildīti Kopenhāgenas kritēriji, tostarp attiecībā uz integrācijas kapacitāti; uzsver nepieciešamību pastiprināt ES un kandidātvalstu, kā arī potenciālo kandidātvalstu sadarbību tādos jautājumos kā migrācija, drošība, cīņa pret terorismu un organizēto noziedzību, kā arī cīņa pret cilvēku tirdzniecību; aicina kandidātvalstis darīt visu iespējamo, lai pielāgotos ES KĀDP/ KDAP; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver ES apņemšanos īstenot uz noteikumiem balstītu starptautisko kārtību un efektīvas daudzpusējas attiecības, ko vada ANO; atzīst ES un ANO kopš 2003. gada īstenoto stratēģisko partnerību miera uzturēšanas un krīžu pārvaldības jomā; mudina ES un tās dalībvalstis atbalstīt ANO miera uzturēšanas pasākumus un sadarboties ar ANO, stiprinot reģionālo organizāciju, īpaši Āfrikas Savienības, miera uzturēšanas spējas un ņemot vērā Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu; aicina ES dalībvalstis būtiski palielināt militāro un policijas ieguldījumu ANO miera uzturēšanas misijās; atzinīgi vērtē ES globālajā stratēģijā pausto apņemšanos sadarboties ar NATO kā Eiropas kolektīvās drošības stūrakmeni, kā arī stiprināt Apvienoto Nāciju Organizāciju kā starptautiskās kārtības pamatu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka pašreizējās krīzes ir atklājušas Apvienoto Nāciju Organizācijas spēju robežas; aicina ES un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai varētu reformēt Drošības padomi, jo īpaši tiecoties atcelt veto tiesības masveida zvērību gadījumos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka PV/AP 2016. gada jūnijā ierosinātās ES globālās stratēģijas efektīva īstenošana nav iespējama bez dalībvalstu stingras apņemšanās, kopīgas atbildības, politiskās gribas un vadības; uzsver, ka dalībvalstīm ir šīs stratēģijas īstenošanai jāpiešķir pienācīgi cilvēkresursi un finanšu resursi, jo īpaši tik svarīgajā konfliktu novēršanas, drošības un aizsardzības jomā; uzsver praktiskos un finansiālos ieguvumus, ko sniegtu turpmāka Eiropas aizsardzības spēju integrācija; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē nodomu izstrādāt drošības un aizsardzības politikas īstenošanas plānu; uzsver, ka līdztekus šim īstenošanas plānam būtu jāizstrādā Baltā grāmata, kurā precizētu Eiropas aizsardzības mērķu vērienīgumu, uzdevumus, prasības un spēju prioritātes; aicina PV/AP ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un Komisiju prioritārā kārtā uzsākt darbu pie šādas Baltās grāmatas, lai nāktu klajā ar pirmajiem rezultātiem 2017. gadā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē priekšlikumu katru gadu novērtēt situāciju stratēģijas īstenošanas jomā; uzskata, ka šī novērtēšana būtu jāveic ikgadējās debatēs Parlamentā un pamatojoties uz PV/AP izstrādāto īstenošanas ziņojumu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka globālā stratēģija būtu regulāri jāpārskata un paralēli vēlēšanu ciklam un ar katras jaunās Komisijas amatā stāšanos būtu jāveic tās īstenošanas analīze, lai pārbaudītu, vai tās mērķi un prioritātes joprojām atbilst attiecīgajām problēmām un apdraudējumiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | akcentē, ka ES ārējai darbībai būtu jābalstās uz trīs pīlāriem: diplomātiju, attīstību un aizsardzību; |
| --- | --- |

17.

Atbildības uzņemšanās par drošību: novērst, aizsargāt, apturēt, reaģēt

| 18. | uzsver, ka ES būtu jāpastiprina savas drošības un aizsardzības spējas, jo tā var pilnībā izmantot globālās varas potenciālu tikai tad, ja tā ES visaptverošās pieejas īstenošanā savu neapstrīdamo maigās varas statusu papildinās ar stingrās varas statusu; atgādina, ka lielākas un kopīgas civilās un militārās spējas ir priekšnoteikums tam, lai ES varētu pilnībā reaģēt uz krīzēm, veidot partneru noturību un aizsargāt Eiropu; tā kā starptautiskajās attiecībās atkal dominē varas politika, mūsu nostājas ņemšanai vērā diplomātiskajās sarunās ir svarīgas aizsardzības un atturēšanas spējas; šajā sakarībā atkārto, ka ir jāstiprina un jāpadziļina kopējā drošības un aizsardzības politika, jo vienīgais reāli iespējamais veids, kā budžeta ierobežojumu apstākļos stiprināt mūsu militārās spējas, ir palielināt sinerģiju, pastiprinot sadarbību aizsardzības jomā, kas pamatojas uz visu dalībvalstu vajadzībām, un mērķtiecīgi novirzot investīcijas; uzskata, ka nostiprināta Eiropas sadarbība drošības un aizsardzības jomā nodrošinātu lielāku efektivitāti, vienotību un lietderību un ka ES un tās dalībvalstis iegūtu vajadzīgās tehnoloģiskās un rūpnieciskās spējas tikai šādā ciešākā sadarbībā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž pārliecību, ka, ņemot vērā jau tā nepietiekami finansēto ES budžetu, ir vajadzīgi arī papildu centieni saistībā ar operācijām, administratīvajiem izdevumiem, sagatavošanas darbībām un izmēģinājuma projektiem kopējās drošības un aizsardzības politikas jomā, papildu finansējums no dalībvalstīm, kā arī sinerģijas veicināšanas centieni; aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot iespēju, ko piedāvā pašreiz notiekošā daudzgadu finanšu shēmas novērtēšana/ pārskatīšana, lai nodrošinātu budžeta vajadzības arvien pieaugošu drošības problēmu risināšanai; aicina dalībvalstis palielināt aizsardzības finansējumu, lai sasniegtu NATO noteikto mērķi, saskaņā ar kuru aizsardzības jomas izdevumiem jābūt vismaz 2 % no IKP; uzsver, ka labāka koordinēšana un mazāka ES un dalībvalstu darbību pārklāšanās nodrošinātu ietaupījumus un finansējuma pārdali; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai beidzot tiktu īstenoti Lisabonas līgumā paredzētie instrumenti, proti, pastāvīgā strukturētā sadarbība (PESCO); uzskata, ka PESCO īstenošanā izšķiroša nozīme ir elastīgai un iekļaujošai pieejai, kas sekmē visu dalībvalstu atvērtu un aktīvu līdzdalību; norāda uz Francijas un Vācijas aizsardzības ministru kopīgo dokumentu par KDAP atjaunošanu un Itālijas priekšlikumu par spēcīgāku Eiropas aizsardzību un pilnībā atbalsta viņu mērķi attiecībā uz labvēlīgu lēmumu par PESCO izveidi Ārlietu un aizsardzības padomes sanāksmē 2016. gada novembrī; aicina PV/AP uzņemties vadību attiecībā uz šo iniciatīvu, kā arī citiem neseniem priekšlikumiem par KDAP stiprināšanu, lai veidotu pamatu turpmākiem vērienīgiem lēmumiem KDAP jomā Ārlietu un aizsardzības padomes sanāksmē 2016. gada novembrī un 2016. gada decembrī paredzētajā Eiropadomes sanāksmē, tostarp par šādiem jautājumiem:






  — | pastāvīga civilmilitārā štāba izveide ar vienlīdz svarīgu militārās plānošanas un īstenošanas struktūru (MPCC) un civilās plānošanas un īstenošanas struktūru (CPCC), kas palīdzētu uzlabot stratēģisko un operatīvo plānošanu visā plānošanas ciklā, pastiprinātu civilmilitāro sadarbību un uzlabotu ES spēju ātri reaģēt uz krīzes situācijām; |
| --- | --- | --- |

20.

—

pastāvīga civilmilitārā štāba izveide ar vienlīdz svarīgu militārās plānošanas un īstenošanas struktūru (MPCC) un civilās plānošanas un īstenošanas struktūru (CPCC), kas palīdzētu uzlabot stratēģisko un operatīvo plānošanu visā plānošanas ciklā, pastiprinātu civilmilitāro sadarbību un uzlabotu ES spēju ātri reaģēt uz krīzes situācijām;

| — | ES ātrās reaģēšanas rīku pilnveidošana, jo īpaši vēl vairāk uzlabojot kaujas vienību izmantojamību, iedarbinot 44. pantu un stiprinot un KDAP misijās un operācijās vairāk izmantojot Eirokorpusu; |
| --- | --- |

—

ES ātrās reaģēšanas rīku pilnveidošana, jo īpaši vēl vairāk uzlabojot kaujas vienību izmantojamību, iedarbinot 44. pantu un stiprinot un KDAP misijās un operācijās vairāk izmantojot Eirokorpusu;

| — | kopīga finansējuma paplašināšana KDAP operācijām, tostarp ar steidzamu un visaptverošu mehānisma Athena pārskatīšanu, iekļaujot deklarāciju par kaujas vienībām un nodrošinot ES misiju finansēšanu no kopīgiem fondiem, nevis no to atsevišķo dalībvalstu budžeta, kuras piedalās misijās, tādējādi likvidējot iespējamo šķērsli dalībvalstu ieinteresētībai norīkot spēkus dalībai misijās; |
| --- | --- |

—

kopīga finansējuma paplašināšana KDAP operācijām, tostarp ar steidzamu un visaptverošu mehānisma Athena pārskatīšanu, iekļaujot deklarāciju par kaujas vienībām un nodrošinot ES misiju finansēšanu no kopīgiem fondiem, nevis no to atsevišķo dalībvalstu budžeta, kuras piedalās misijās, tādējādi likvidējot iespējamo šķērsli dalībvalstu ieinteresētībai norīkot spēkus dalībai misijās;

| — | aizsardzības jomas konfigurācijas ieviešana Padomē; |
| --- | --- |

—

aizsardzības jomas konfigurācijas ieviešana Padomē;

| 21. | mudina pārskatīt ES pieeju civilajām KDAP misijām — no intervences pasākumu veidiem līdz to mērķiem un iesaistītajām personām —, lai nodrošinātu to pienācīgu plānošanu, īstenošanu un atbalstu; atzinīgi vērtē KDAO misijās un operācijās panākto progresu, neraugoties uz to nepilnībām; aicina nodrošināt lielāku elastību attiecībā uz ES finanšu noteikumiem, lai uzlabotu tās spēju reaģēt uz krīzēm, un īstenot spēkā esošos Lisabonas līguma noteikumus; atbalsta sākuma fonda izveidi, no kura steidzami varētu finansēt militāro operāciju sākotnējos posmus; uzskata, ka jauna, efektīvāka lēmumu pieņemšanas procedūra ES militāro misiju jomā uzlabotu ES ātrumu un spējas reaģēt uz draudiem un krīzes situācijām, vienlaikus gan atzīstot, ka lēmums par karavīru nosūtīšanu uz šādām misijām tomēr ir jāpieņem dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzstāj, ka ikviens lēmums par virzību uz Eiropas aizsardzības savienību, tostarp par plašāku pastāvīgu un strukturētu sadarbību, kā arī par kopīgu aizsardzības instrumentu izveidi, jāpieņem visām ES dalībvalstīm vienprātīgi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pauž nožēlu par to, ka Komisija, EĀDD, EAA un dalībvalstis vēl nav pilnībā izpildījušas visaptverošos uzdevumus, ko noteica Ārlietu padome 2013. gada novembrī, kā arī Eiropadome 2013. un 2015. gadā; aicina PV/AP un iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU komisāru pirms jaunu uzdevumu ierosināšanas sniegt novērtējumu Parlamentam par to, kā īstenoti iepriekš pieņemtie lēmumi; mudina paātrināt pašreizējo darbu pie Eiropas aizsardzības rīcības plāna un Komisijas centienus palielināt sadarbību aizsardzības jomā, tostarp ar stimuliem tādās jomās kā iekšējā tirgus politika, publiskā iepirkuma politika, pētniecības politika, transporta politika, kosmosa politika, kiberpolitika, enerģētikas politika un rūpniecības politika; norāda uz Francijas prezidenta priekšlikumu izveidot Eiropas Drošības un aizsardzības fondu un atbalsta jaunu un inovatīvu finansēšanas un investīciju koncepciju izstrādi, tostarp izmantojot Eiropas Investīciju banku un publiskās un privātās partnerības; |
| --- | --- |

23.

| 24. | norāda, ka dalībvalstīm ir grūtības uzturēt ļoti plašu loku pilnībā operatīvu aizsardzības spēju, tādēļ ir jāpanāk lielāka koordinācija un jāizdara skaidrāka izvēle attiecībā uz to, kuras spējas uzturēt, lai dalībvalstis varētu specializēties noteiktās spējās; uzsver praktiskos un finansiālos ieguvumus, ko sniedz Eiropas aizsardzības spēju turpmākā integrācija un norāda uz dažādām pašreiz īstenotajām iniciatīvām šajā jomā, kuras būtu jāintegrē plašākā satvarā, lai izstrādātu pārdomātu ceļvedi; atbalsta priekšlikumus par Eiropas aizsardzības pusgadu un aicina PV/AP iesniegt konkrētus priekšlikumus šajā jautājumā; uzskata, ka savietojamība ir izšķirošs elements, lai dalībvalstu spēki kļūtu saderīgāki un integrētāki; mudina dalībvalstis meklēt papildu iespējas veikt ar bruņotajiem spēkiem un materiāliem saistītus kopīgus iepirkumus, tehnisko apkopi un uzturēšanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pauž atzinību par Eiropas Aizsardzības aģentūras lomu spēju attīstības sekmēšanā un koordinēšanā un prasa stiprināt šo struktūru, jo īpaši palielinot tās budžetu; pieprasa, lai aģentūras personāla izmaksas un kārtējās izmaksas tiktu segtas no Savienības budžeta; aicina PV/AP un dalībvalstis pārskatīt EAA organizatorisko struktūru, procedūras un līdzšinējo darbību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atgādina, ka Eiropai ir jāsaglabā konkurētspējīga un inovatīva rūpnieciskā un tehnoloģiskā bāze, ar kuru spētu attīstīt un veidot vajadzīgās spējas; atgādina, ka ir pilnīgi nepieciešams izveidot integrētu aizsardzības tirgu un konsolidēt Eiropas aizsardzības rūpniecību, lai veiktu apjomradītus ietaupījumus un uzlabotu efektivitāti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšsēdētāja Ž.-K. Junkera priekšlikumu izveidot Eiropas aizsardzības fondu, lai veicinātu pētniecību un inovāciju; atzinīgi vērtē pašreiz veikto darbu saistībā ar sagatavošanas darbības izstrādi aizsardzības pētniecības jomā, pēc kuras turpmākajā DFS būtu jāiekļauj vērienīga un mērķtiecīga ES finansēta Eiropas aizsardzības pētniecības programma, tostarp paredzot papildu finanšu resursus no dalībvalstīm; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina ES aktīvāk rīkoties atbruņošanās, ieroču neizplatīšanas un kontroles jomā; aicina Padomi ļaut PV/AP uzņemties aktīvāku lomu konfliktu risināšanā un miera nodrošināšanā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina, ka, lai īstenotu ES globālo stratēģiju, vajadzīgas investīcijas konfliktu novēršanas jomā, taču reālā situācija ir tāda, ka gan Komisija, gan arī Padome ir ierosinājušas veikt samazinājumus ar tālejošu ietekmi 2017. gada budžetā, kas paredzēts ES vienīgajam instrumentam konfliktu novēršanai, proti, Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentam (IcSP); uzsver, ka, ņemot vērā daudzos drošības apdraudējumus Eiropas kaimiņvalstīs un citās valstīs, nepieciešams divkāršot centienus konfliktu novēršanas, mediācijas un samierināšanas jomā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzīst aizvien lielāku iekšējās un ārējās drošības savstarpēju atkarību un uzskata, ka pašreizējo drošības problēmu dēļ būtu jāveic mūsu drošības politikas kritiska analīze, lai izstrādātu konsekventu un vienotu politiku, kas aptvertu iekšējo un ārējo dimensiju, tostarp tādus aspektus kā terorisma apkarošana, kiberdrošība, enerģētikas drošība, hibrīddraudi, stratēģiskā komunikācija un kritiskās infrastruktūras; mudina dalībvalstu drošības dienestus pastiprināt koordināciju un sadarbību un uzlabot izlūkinformācijas un informācijas apmaiņu un aicina visas dalībvalstis ievērot savu juridisko pienākumu dalīties ar izlūkinformāciju ar Eiropolu un Eurojust attiecībā uz terorisma un organizētās noziedzības apkarošanu; mudina ES vēl vairāk stiprināt sadarbību un izlūkdatu apmaiņu ar trešām valstīm attiecībā uz terorisma un organizētās noziedzības apkarošanu, ievērojot starptautiskās humanitārās tiesības un starptautiskās cilvēktiesības; pauž atzinību par Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras darbības uzsākšanu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzinīgi vērtē Varšavas augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju par NATO un ES sadarbību; pilnībā atbalsta ciešāku sadarbību starp NATO un ES attiecībā uz kiberdrošību, migrāciju, stratēģisko komunikāciju un reakciju uz hibrīddraudiem; aicina PV/AP līdz 2016. gada beigām iesniegt konkrētus priekšlikumus turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Varšavas kopīgo deklarāciju; pauž pārliecību, ka NATO ir ārkārtīgi svarīgs Eiropas kolektīvās drošības faktors, tomēr stingri norāda, ka ir jāsaglabā pienācīgas ES reaģēšanas spējas; atgādina, ka spēcīgāka NATO un spēcīgāka ES viena otru stiprina un papildina; atzinīgi vērtē ES globālajā stratēģijā pausto apņemšanos sadarboties ar NATO kā Eiropas kolektīvās drošības stūrakmeni; uzsver, ka ES ir pēc iespējas labāk jāizmanto drošības un aizsardzības jomā pieejamie resursi un jānovērš iespējama dublēšana; turklāt uzskata, ka ES un tās dalībvalstīm ir ciešāk jāsadarbojas ar NATO, lai nodrošinātu, ka alianses gudrās aizsardzības iniciatīva un ES kopīgas izmantošanas iniciatīva papildina un nostiprina viena otru; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka ES dalībvalstu drošība ir nedalāma un ka saskaņā ar LES 42. panta 7. punktu visām dalībvalstīm ir jābūt vienlīdzīgam drošības līmenim, un tāpēc tām ir proporcionāli vienlīdzīgi jāsniedz ieguldījums un jāpiedalās ES drošības pasākumos, kā arī jāpilda minētās saistības; turklāt norāda, ka šajā pantā noteikts, ka tas neskar dažu dalībvalstu drošības un aizsardzības politikas īpašās iezīmes; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzīst nepieciešamību meklēt radošus risinājumus ES un Apvienotās Karalistes sadarbībai KĀDP/KDAP jomā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi stiprināt Eiropas drošības arhitektūru, kura pamatojas uz 1975. gada Helsinku Nobeiguma aktu un tā četrām darbības jomām un kurai ir ievērojami kaitējusi Krievijas nelikumīgā militārā intervence Krimā un Ukrainas austrumdaļā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pauž viedokli, ka ir pienācis laiks ES attiecībām ar Krieviju noteikt jaunu, realitātei atbilstošāku stratēģiju, kas balstītos ne tikai uz ticamu atturēšanu, bet arī dialogu kopējas intereses jomās, piemēram, terorisma apkarošanu, ieroču neizplatīšanu un tirdzniecības jomu; vienlaikus uzsver, ka ir svarīgi vairāk ieguldīt sadarbībā ar Krievijas pilsonisko sabiedrību un tās atbalstīšanā, lai tādējādi stiprinātu ES un Krievijas attiecību ilgtermiņa pamatu; uzsver, ka sankcijas bija vajadzīgas, lai reaģētu uz attiecīgajiem notikumiem, un ka ir pierādījies, ka tās ir efektīvākais veids, kā atturēt Krieviju no turpmākas agresijas Ukrainā; atgādina, ka sankciju atcelšana ir atkarīga no Minskas vienošanās pilnīgas īstenošanas; pilnībā atbalsta to, ka ES, reaģējot uz nelikumīgo Krimas aneksiju un tīšu Ukrainas destabilizāciju, ir noteikusi ierobežojošus pasākumus personām un struktūrām no Krievijas, un uzstāj, ka ES būtu jāsaglabā turpmāku pakāpenisku sankciju noteikšanas iespēja, jo īpaši attiecībā uz augsti tehnoloģiskiem produktiem naftas un gāzes, IT un bruņojuma nozarēs, ja Krievija turpinās pārkāpt starptautiskos tiesību aktus; uzskata, ka ES un Krievijas kopējās interesēs ir panākt labākas attiecības, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti starptautiskie tiesību akti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina ES dalībvalstis un starptautisko sabiedrību vienoti un nepārprotami norādīt Krievijas valdībai, ka tās rīcībai būs izmaksas un sekas; turklāt pieprasa mazināt pašreizējo krīzi un uzstāj, ka ES un tās dalībvalstīm ir jāsadarbojas ar starptautiskajiem partneriem, lai izdarītu diplomātisku, politisku un ekonomisku spiedienu uz Krievijas valdību nolūkā izbeigt tās agresiju; šajā sakarībā atzinīgi vērtē NATO Varšavas augstākā līmeņa sanāksmē pieņemtos lēmumus; uzsver tajā pausto apņemšanos attiecībā uz Ukrainas vienotību, suverenitāti un teritoriālo integritāti; uzsver Krimas okupētajās teritorijās rīkoto vēlēšanu spēkā neesamību; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzskata, ka ir svarīgi rast veidu, kā mazināt pašreizējo spriedzi un iesaistīties konstruktīvā dialogā ar Krieviju, lai apzinātu pasākumus, kas samazinātu bīstamu pārpratumu un kļūdainu pieņēmumu risku; uzsver, ka ir svarīgi palielināt militāro darbību abpusēju pārredzamību, lai nepieļautu gaisa un jūras incidentus ar Krieviju, un ka ir nepieciešams izstrādāt kopējus standartus iespējamo negadījumu un incidentu pārvaldībai; uzskata, ka nereaģējošas militārās lidmašīnas ar izslēgtiem transponderiem nopietni apdraud civilo aviāciju, un norāda, ka ir jāizstrādā pasākumi, ar kuriem pēc iespējas ātrāk varētu atklāt šādas lidmašīnas, un jārod starptautisks risinājums šādu drošības risku likvidēšanai; turklāt uzskata, ka sadarbība ar Krieviju jautājumā par neseno vienošanos ar Irānu kodolenerģijas jomā dod cerību, ka uzlabosies attiecības citās jomās, tostarp attiecības ar NATO, lai mazinātu spriedzi, piemēram, Baltijas valstīs, Sīrijā un Ukrainā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mudina ES pastiprināt sadarbību ar Austrumu partnerības valstīm, lai stiprinātu to demokrātiskās iestādes, noturību un neatkarību, tostarp izvēršot vērienīgas, pilntiesīgas KDAP misijas, kuru uzdevums būtu vairot drošību un stabilitāti; aicina ES uzņemties aktīvāku un efektīvāku lomu konfliktu risināšanā un miera nodrošināšanā; aicina dalībvalstis palielināt Ukrainai sniegto atbalstu, tostarp nodrošināt pienācīgas aizsardzības sistēmas, lai novērstu militāru saasinājumu Ukrainas austrumdaļā, padarīt ES Austrumu stratēģiskās komunikācijas operatīvo grupu par pastāvīgu ES struktūru un piešķirt atbilstīgus cilvēkresursus un finanšu resursus nolūkā nodrošināt tās labāku darbību; turklāt atbalsta šo valstu virzību uz ES un reformu programmu tādās jomās kā tiesiskums, ekonomika, valsts pārvalde, korupcijas apkarošana un minoritāšu aizsardzība; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atgādina par ES saistībām pret saviem kaimiņu partneriem un apņemšanos atbalstīt sociālās un politiskās reformas, konsolidēt tiesiskumu, aizsargāt cilvēktiesības un sekmēt ekonomikas attīstību, jo tie ir labākie līdzekļi starptautiskās kārtības nostiprināšanai un stabilitātes nodrošināšanai kaimiņvalstīs; atzīst, ka ES politikā nevar izmantot universālā risinājuma pieeju un ka tai ir jābūt elastīgākai un atbilstīgākai mainīgajai situācijai austrumu un dienvidu kaimiņvalstīs; norāda, ka pārskatītais Eiropas kaimiņattiecību instruments nav sasniedzis savus mērķus, jo īpaši attiecībā uz principu “vairāk par vairāk”; aicina apsvērt iespēju piemērot principu “mazāk par mazāk” attiecībā uz tām valstīm, kurās pasliktinās situācija pārvaldības, demokrātijas un cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka ES stratēģiskajās interesēs ir padziļināt attiecības ar ASV un Kanādu, tomēr ES ir svarīgi arī stiprināt attiecības ar Centrālamerikas un Dienvidamerikas valstīm, ne tikai lai nostiprinātu abu reģionu partnerattiecības, bet arī lai kopīgi risinātu galvenās problēmas pasaulē; atzīst, ka ES ir svarīgākais Amerikas Savienoto Valstu ekonomiskais partneris un otrādi, un abas puses ir svarīgi starptautiski sabiedrotie gan divpusēji, gan NATO ietvaros, kā arī jautājumos, kas saistīti ar Irānas vienošanos kodolenerģijas jomā, Sīriju un Ukrainu; mudina ES un tās dalībvalstis nodrošināt šo attiecību turpinājumu, pamatojoties uz kopīgām vērtībām, arī pēc 2016. gada novembrī notikušajām ASV prezidenta vēlēšanām; |
| --- | --- |

40.

Noturības veidošana un ieguldījums patiesi visaptverošā pieejā: attīstīt, atbalstīt un stiprināt

| 41. | uzsver, ka tagad Eiropas darbības galvenajam mērķim vajadzētu būt miera un stabilitātes nodrošināšanai mūsu kontinentā, kaimiņvalstīs un Āfrikā; atzīst, ka ilgtspējīga attīstība nav iespējama bez drošības, un ilgtspējīga attīstība ir nosacījums drošībai, stabilitātei, sociālajam taisnīgumam un demokrātijai; uzskata, ka ir svarīgi novērst nestabilitātes un piespiedu un neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus, proti, nabadzību, ekonomisko iespēju trūkumu, bruņotus konfliktus, sliktu pārvaldi, klimata pārmaiņas, cilvēktiesību pārkāpumus, nevienlīdzību un tirdzniecības politiku, kas nerisina šīs problēmas; uzskata, ka drošība, ekonomikas un sociālā attīstība un tirdzniecība ir daļa no vienas visaptverošas stratēģijas un tām jābūt saskaņā ar principu par politikas saskaņotību attīstībai, kā norādīts Lisabonas līguma 208. pantā; prasa ES un starptautiskajai sabiedrībai (ANO/G20) rīkoties, lai apkarotu nelikumīgus finanšu pārvedumus no Āfrikas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka ES būtu jāpievērš īpaša uzmanība dzīves apstākļu uzlabošanai tās kaimiņvalstīs, izmantojot visus pieejamos politikas instrumentus, tostarp tirdzniecību, attīstības atbalstu, vides politiku un diplomātiju, kā arī krīzes pārvaldības spējas; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ES jauno partnerību migrācijas jomā un ārējo investīciju plānu un prasa, lai tiktu iesaistīts šo instrumentu īstenošanā; uzsver nepieciešamību izstrādāt jaunu pieeju Āfrikai, kas pamatotos uz ES vērtībām un principiem, nodrošinātu labākas iespējas tirdzniecībai, investīcijām, enerģijas pieejamībai un ekonomikas izaugsmei un atbalstītu Āfrikas valstis demokrātisku, pārredzamu un efektīvu iestāžu veidošanā un pasākumu pieņemšanā ar nolūku mazināt klimata pārmaiņu radīto ietekmi; pauž pārliecību, ka ES būtu jāpārskata attīstības un tirdzniecības politika, lai pārliecinātos, vai tās ir atbilstošas mūsu vērtībām un vai tās patiešām nodrošina šo mērķu īstenošanu; aicina ES un jo īpaši dalībvalstis apkarot nelikumīgus finanšu darījumus un ievērojami palielināt savas finansiālās saistības šajā reģionā, tostarp izmantojot Āfrikas trasta fondu, Eiropas ārējo investīciju plānu un Eiropas Attīstības fondu; uzsver, ka ES ir būtiska loma Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam mērķu sasniegšanā; uzskata, ka attīstības jomā būtiska nozīme varētu būt privātajam sektoram, ja tā rīcība būs atbilstoša juridiski saistošai sistēmai, kurā ir noteikti uzņēmējdarbības nozares pienākumi attiecībā uz cilvēktiesību, sociālo un vides tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzīst, ka ES palīdzība katastrofu upuriem, bēgļiem un citiem, kam tas bijis nepieciešams, nav sniegusi viennozīmīgus rezultātus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver arī nepieciešamību pastiprināt terorisma un radikalizācijas pamatcēloņu apkarošanu, kas galvenokārt skar Rietumāfriku, Sāhelas reģionu, Āfrikas ragu un Tuvos Austrumus un iepriekš nepieredzētā apmērā vēršas pret Eiropu; mudina ES īstenot saskaņotus diplomātiskus pasākumus kopā ar ASV un citiem starptautiskajiem sabiedrotajiem, lai pārliecinātu reģionā esošos partnerus, proti, Turciju, Saūda Arābiju un Irānu, par nepieciešamību šīs globālās problēmas risināšanā īstenot vienotu un juridiski pamatotu stratēģiju; turklāt aicina šajā cīņā īstenot sadarbību un koordināciju ar citām valstīm un mudina valsts un nevalstiskos dalībniekus šajā reģionā atturēties no tālākas sektu un etniskās spriedzes uzkurināšanas; pauž lielas bažas par smagajiem starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību pārkāpumiem Jemenā, tostarp par bēru bombardēšanu Sānā 2016. gada 8. oktobrī; pieprasa steidzami veikt neatkarīgu, starptautisku izmeklēšanu šajā lietā un izmeklēt arī citus Jemenā notikušos starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību pārkāpumus; aicina ES un tās dalībvalstis apturēt jebkādu sadarbību Jemenā līdz brīdim, kad šie pārkāpumi būs izmeklēti un vainīgie saukti pie atbildības; pieprasa nekavējoties atcelt Jemenas blokādi un aicina visas konfliktā iesaistītās puses atjaunot dialogu un sadarboties, lai panāktu ilgtspējīgu pamieru; uzstāj, ka šo konfliktu nevar atrisināt militārā ceļā; |
| --- | --- |

44.

| 45. | mudina izstrādāt tematiskās kartes, lai varētu piedāvāt sadarbību starp Savienību, dienvidu kaimiņu partnervalstīm un galvenajiem reģionālajiem dalībniekiem, jo īpaši Āfrikā, reģiona problēmu risināšanā, piemēram, drošības, attīstības, enerģētikas vai migrācijas plūsmu regulēšanas jomā; uzskata, ka mūsu kaimiņu noturība būtu lielāka, ja viņi organizētos reģionālas sadarbības ietvaros, lai varētu kopīgi reaģēt uz problēmām cita starpā migrācijas, terorisma un attīstības jomā; tādēļ aicina ES sadarboties ar kaimiņiem Magribā, lai atdzīvinātu un turpmāk attīstītu Magribas Arābu savienību; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atgādina, ka Sāhelas reģions un citas saistītās ģeogrāfiskās teritorijas ir prioritāri reģioni, lai nodrošinātu Eiropas Savienības drošību, un akcentē trauslo drošības situāciju šajā reģionā un pašreizējo nemieru iespējamās sekas; aicina ES stiprināt sadarbību ar Ziemeļāfrikas un Sāhelas valstīm cīņā pret aizvien lielāku teroristu aktivitāti Sāhelas un Sahāras reģionā; uzsver, ka smagie dzīves apstākļi vairākās vietās var piespiest daļu iedzīvotāju pievērsties islāmistu terorisma alternatīvai; mudina Sāhelas reģionam izstrādāt saskaņotu, spēcīgu stratēģiju ar mērķi uzlabot pārvaldību, kā arī valsts un reģionālo iestāžu likumību un pārskatatbildību, un vairot drošību, novērst gan radikalizāciju, gan cilvēku, ieroču un narkotiku tirdzniecību un stiprināt ekonomikas un attīstības politiku; pauž pārliecību, ka reģionālo un apakšreģionālo organizāciju spēju stiprināšana, īpaši Āfrikā, ir ļoti svarīgs priekšnoteikums konfliktu novēršanai un risināšanai, kā arī sadarbībai drošības jomā; uzsver, ka ES ir reāli jāreaģē uz šo drošības situāciju, ne tikai ekonomiski, bet arī politiski un militāri; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka ir svarīgi rast ilgtspējīgu risinājumu Sīrijas konfliktam atbilstoši Ženēvas komunikē un ANO Drošības padomes Rezolūcijā 2254 (2015) noteiktajam pārejas procesam; atbalsta ANO vadītus pasākumus sekmēt sarunas starp visām Sīrijas konflikta pusēm par iekļaujošu politisku noregulējumu; aicina PV/AP steidzami izstrādāt Eiropas stratēģiju Sīrijas jautājumā; pauž pārliecību, ka ar divpusējām Krievijas un ASV sarunām nav pietiekami, lai rastu ilgtspējīgu risinājumu Sīrijas krīzei; aicina ES atkāpties no diplomātiskās marginalizācijas nostājas un izmantot savu sviras ietekmi uz tādiem svarīgiem dalībniekiem kā Irānu, Saūda Arābiju, Turciju, Kataru un Krieviju, lai nodrošinātu, ka tie pauž konstruktīvu nostāju un atturas no vēl lielākas situācijas saasināšanas; joprojām mudina visus ANO DP locekļus ievērot savas saistības attiecībā uz krīzi; atgādina, ka Krievija un citas valstis atkārtoti izmanto savas veto tiesības Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomē, un uzskata, ka tas iedragā starptautiskos centienus panākt mieru un konflikta atrisinājumu Sīrijā un visā reģionā; uzsver, ka būtu jāapsver sankciju piemērošana visām tām personām un struktūrām, kuras ir iesaistītas noziegumos pret cilvēci Sīrijā; pauž dziļas bažas par plaši izplatītajiem masveida starptautisko cilvēktiesību un humanitāro tiesību pārkāpumiem, ko pieļauj visas Sīrijas konfliktā iesaistītās puses, un uzsver, ka ir būtiski saukt pie atbildības par šādiem pārkāpumiem; atkārtoti pauž atbalstu Sīrijas kaimiņvalstīm, kuras, uzņemot miljoniem bēgļu, saskaras ar būtiskām problēmām; atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu tādai Irākas un Sīrijas neatkarībai, teritoriālajai integritātei un suverenitātei, kurā tiek pilnībā ievērotas visu etnisko un reliģisko grupu tiesības; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atzīst Turciju par svarīgu partneri Sīrijas konflikta risināšanā un cīņā pret IS/Da’esh Sīrijā un Irākā, kā arī migrācijas krīzes risināšanā; pauž stingru nosodījumu par militārā apvērsuma mēģinājumu pret demokrātiski ievēlētu Turcijas valdību; mudina Turcijas valdību aizsargāt konstitucionālo kārtību, tomēr uzsver, ka ir svarīgi pēc minētā apvērsuma ievērot cilvēktiesības, tiesiskumu, vārda brīvību, kā arī tiesu iestāžu un plašsaziņas līdzekļu neatkarību atbilstoši saistībām, ko tā uzņēmusies kā Eiropas Padomes dalībvalsts; uzsver, ka Turcijai būtu cieši jāsadarbojas ar Eiropas Padomi, lai nodrošinātu, ka visās procedūrās tiek ievērots tiesiskums; pauž satraukumu par to, cik represīvi un vērienīgi pēc apvērsuma mēģinājuma tiek veikta tīrīšana, nopietni iedragājot pamatbrīvības un cilvēktiesības Turcijā; pauž īpašas bažas par to, ka ir pieaudzis to gadījumu skaits, kad policija pielieto pārmērīgu spēku un nežēlīgi izturas pret ieslodzītajiem, netiek sodīti cilvēktiesību pārkāpēji un mazinās tiesu iestāžu neatkarība; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, ka Tuvo Austrumu konfliktam ir jārod divu valstu risinājums, kura pamatā ir Padomes 2014. gada jūlija secinājumos izklāstītie rādītāji un kurš garantē drošu Izraēlas valsti un dzīvotspējīgu Palestīnas valsti, balstoties uz 1967. gada robežām, un atrisina visus pastāvīgos statusa jautājumus, lai izbeigtu šo konfliktu; aicina ES uzņemties atbildību un kļūt par patiesu diplomātiskā procesa dalībnieku un sekmētāju; aicina ES iestādes un dalībvalstis steidzami rīkoties, lai aizsargātu divu valstu risinājuma dzīvotspēju, un nodrošināt pozitīvu virzību uz patiesu miera sarunu vešanu; aicina Izraēlas iestādes nekavējoties apturēt un neitralizēt apmetņu politiku; uzsver — lai nodrošinātu taisnīgu un ilgstošu mieru, visām pusēm visos apstākļos ir obligāti jāievēro starptautiskās cilvēktiesības un humanitārās tiesības; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt ES politikas saskaņotību situācijās, kad notiek teritorijas okupācija vai aneksija; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzskata, ka cilvēku tirgotājus var apturēt vienīgi tad, ja ir tāda sadarbība ar valstīm, kas atrodas otrā Vidusjūras krastā, un visā Āfrikā kopumā, kura pamatojas uz cilvēktiesību ievērošanu, un šajā sakarībā uzskata, ka Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ir jāsadarbojas ar starptautiskajiem partneriem, lai novērstu pamudinājuma faktorus, kuri izraisa migrāciju; |
| --- | --- |

50.

| 51. | stingri atbalsta pienākuma aizsargāt (R2P) stiprināšanu, jo tas ir svarīgs vadošais princips Eiropas Savienības un tās dalībvalstu darbā attiecībā uz visiem ar konfliktu saistītajiem jautājumiem, kā arī jautājumos par cilvēktiesībām un attīstību; |
| --- | --- |

51.

Eiropas diplomātijas spēks: zināšanas, iesaistīšanās un ietekme

| 52. | uzsver, ka ES ir milzīgs diplomātiskās lielvaras potenciāls, kas pamatojas uz plašu pieejamo instrumentu spektru un likumdošanas pilnvarām demokrātijas, brīvības un cilvēktiesību jomā; šajā kontekstā uzsver galveno koordinējošo nozīmi, kāda ir PV/ AP, EĀDD un ES delegācijām trešās valstīs; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzskata, ka īpaša uzmanība būtu jāvelta konfliktu novēršanai, risinot nestabilitātes pamatcēloņus un nodrošinot iedzīvotāju drošību; atzīst, ka agrīni preventīvi pasākumi vardarbīga konflikta ilgtermiņa risku novēršanai ir efektīvāks, ātrāks un rentablāks risinājums nekā miera uzturēšanas operācijas; mudina ES uzņemties politisko vadību, lai iesaistītos preventīvajā diplomātijā un konfliktu mediācijā; šajā saistībā atzinīgi vērtē ES konfliktu agrīnās brīdināšanas sistēmas, EĀDD starpniecības atbalsta grupas un Eiropas Miera institūta nozīmi; prasa turpmāk attīstīt ES konfliktu novēršanas un mediācijas spējas; uzsver, ka sieviešu līdzdalība konfliktu risināšanas sarunās ir būtisks priekšnoteikums, lai veicinātu sieviešu tiesības un līdzdalību, turklāt tas ir pirmā virzība uz sieviešu pilnīgu iekļaušanu turpmākajos pārejas posmos; aicina PV/AP un Komisiju palielināt mediācijai, dialogam, samierināšanai un krīzes novēršanai paredzētos finanšu un administratīvos resursus; mudina dalībvalstis stingri ievērot normas, kas noteiktas ES kopējā nostājā par ieroču eksportu, un izbeigt ieroču tirdzniecību ar trešām valstīm, kuras neizpilda minētos kritērijus; uzstāj, ka ES ir jāpastiprina politiskais dialogs un sadarbība atbruņošanās, ieroču neizplatīšanas un kontroles ziņā; |
| --- | --- |

53.

| 54. | stingri mudina rīkot turpmākas sarunas par Kipras atkalapvienošanu, panāktu ātru un sekmīgu iznākumu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzskata, ka Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ir jāizstrādā efektīva ārpolitika, drošības politika un aizsardzības politika, kurā ņemtas vērā nacionālās intereses, vienlaikus tiecoties īstenot sadarbību ar starptautiskajiem partneriem, Apvienoto Nāciju Organizāciju, NVO, cilvēktiesību aizstāvjiem un citām pusēm kopīgu problēmu risināšanā, lai pasaulē veicinātu, mieru, labklājību un stabilitāti; uzsver, ka globālo draudu un problēmu jomā ir cieši jāsadarbojas ar citiem pasaules un reģionālajiem spēkiem; jo īpaši uzsver transatlantisko attiecību ārkārtīgi lielo nozīmi, kuras pamatojas uz kopīgām interesēm un vērtībām; norāda, ka ES būtu prioritāri jātiecas atjaunot šīs stratēģiskās partnerības, lai pārveidotu tās efektīvos ārpolitikas instrumentos; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzskata, ka ES būtu jāuzlabo un jāpastiprina diplomātiskie centieni Āzijā, tostarp ar ASEAN, lai veicinātu lielāku stabilitāti un drošību konfliktu zonās, kurās ir atjaunojusies spriedze, šim nolūkam cieši sadarbojoties ar attiecīgā reģiona partneriem un ievērojot starptautiskās tiesības, tostarp Dienvidķīnas jūrā un Indijas okeānā, un lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar cilvēktiesību aizsardzību un tiesiskumu; norāda, ka ES ir jāturpina atbalstīt miermīlīgu attiecību veidošana starp Ķīnu un tās Dienvidķīnas jūras kaimiņvalstīm, tostarp Vjetnamu, Taivānu un Filipīnām, izmantojot konstruktīvus divpusējus un iekļaujošus daudzpusējus mehānismus; uzskata, ka starptautiskās kārtības struktūru nevar stiprināt un atjaunot bez Āzijas un jo īpaši Ķīnas; uzsver, ka, ņemot vērā Ķīnas globālos mērķus, ES un Ķīnas attiecības nevar būt tikai ekonomiskas, bet tām jākļūst vispusīgākām, galveno uzmanību pievēršot Ķīnas nozīmei ANO, tās ietekmei reģionālos konfliktos kaimiņvalstīs un tās ieguldījumam globālo draudu novēršanā; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina Eiropas Savienību pilnībā neignorēt apgabalus, par kuriem tai pašreiz ir maza stratēģiskā interese, bet kuri var kļūt būtiski nākotnē gan ekonomikas, gan humānā, gan militārā aspektā, piemēram, Centrālāzija, Subsahāras Āfrika vai Arktika, un kuriem īpašu vērību pievērš citas pasaules lielvaras; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atgādina par Eiropas likumdošanas pilnvarām un prasa vairāk stiprināt ES kultūras un zinātnes diplomātiju, lai projicētu un veicinātu Eiropas priekšrocības un vērtības ārpus tās robežām; arī norāda uz ekonomikas diplomātijas un cita starpā sankciju spēku attiecībā uz ES politikas izpildes panākšanu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | izceļ parlamentārās diplomātijas lomu politiskās sadarbības ar ES partneriem stiprināšanā; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzsver, ka ir jāpastiprina valstu parlamentu nozīme kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanā, tostarp nodrošinot ciešāku Eiropas Parlamenta sadarbību ar valstu parlamentiem jautājumos par ES ārpolitiku un drošības politiku; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzsver nevalstisko dalībnieku un pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīmi, jo tie iesaistās diplomātijā un ir būtiski ES partneri, un uzsver, ka ir svarīgi, lai ES tiem sniegtu palīdzību un sadarbotos ar tiem; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver nepieciešamību paātrināt pilnvērtīga Eiropas diplomātiskā dienesta konsolidāciju un jo īpaši pastiprināt tā specializētās zināšanas un stratēģiskās politikas plānošanu un prognozēšanu, kā arī izlūkošanas jomu; uzsver konsulāro funkciju uzticēšanu EĀDD pārstāvniecībām krīzes situācijās, lai palīdzētu ES iedzīvotājiem; pieprasa nodrošināt EĀDD taisnīgu līdzsvaru starp dalībvalstu norīkotajiem diplomātiem un ES ierēdņiem, tostarp vadības amatos; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzsver, ka ES ārējai darbībai paredzētie finanšu līdzekļi nav samērojami ar pašreizējām problēmām; šajā sakarībā aicina saistībā ar gaidāmo vidusposma novērtēšanu ievērojami palielināt DFS IV izdevumu kategorijā pieejamos resursus; |
| --- | --- |

63.

| 64. | prasa nodrošināt lielāku pārskatatbildību un pārredzamību, jo īpaši attiecībā uz sarunām par starptautiskiem nolīgumiem; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pauž dziļu nožēlu par to, ka ES KĀDP budžetu veido aptuveni EUR 320 miljoni (0,2 % no ES budžeta) un prasa šā budžeta izpildē labāk pārvaldīt finanšu plūsmas; uzsver, ka 2016. gadam apstiprinātie budžeta piešķīrumi ir tādā pašā līmenī kā 2015. gadā un ka 2016. gada marta beigās pieejamā rezerve bija EUR 170 miljoni, ņemot vērā papildus piešķirtos EUR 5 miljonus drošības pasākumiem, kas apstiprināti EUCAP Sahel Mali misijai, un EUR 10 miljonus EUBAM Libya misijai; pauž bažas, ka varētu nepietikt pieejamo līdzekļu saistībām, kas vēl būs jāizpilda 2016. gadā, ņemot vērā, ka papildus ir paredzēti EUR 169 miljoni tikai tam, lai turpinātu misijas, kas noslēdzas 2016. gadā; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzsver kultūras būtisko nozīmi ES ārpolitikā attiecībā uz dialoga un savstarpējas sapratnes un mācīšanās veicināšanu; uzsver, ka ar mērķtiecīgu kultūras un izglītības politiku var atbalstīt galvenos ES ārpolitikas un drošības politikas mērķus un palīdzēt stiprināt demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību aizsardzību; atkārtoti norāda uz kultūru un reliģiju dialoga lomu ekstrēmisma, radikalizācijas un marginalizācijas apkarošanā; aicina Komisiju un EĀDD koordinēti integrēt kultūras diplomātiju un starpkultūru dialogu visos ES ārējo attiecību instrumentos un ES attīstības programmā; aicina EĀDD un ES delegācijas visā pasaulē iecelt kultūras atašeju katrā ES pārstāvniecībā trešās partnervalstīs; uzsver arī izglītības ārkārtīgo nozīmi pilsoniskuma un starpkultūru prasmju sekmēšanā, kā arī labāku ekonomisko izredžu radīšanā un veselības uzlabošanā; atbalsta Komisijas pašreizējos centienus vairāk izmantot sadarbību zinātnes un pētniecības jomā kā Eiropas ārējo attiecību maigās varas instrumentu; uzsver to, ka zinātniskā apmaiņa var palīdzēt koalīcijas veidošanā un konfliktu risināšanā, jo īpaši attiecībās ar ES kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

66.

o

o
  o

| 67. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0249.

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/101 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/101

---

P8_TA(2016)0504

KLP instrumenti cenu svārstīguma mazināšanai lauksaimniecības tirgos

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra rezolūcija par KLP instrumentiem cenu svārstīguma mazināšanai lauksaimniecības tirgos (2016/2034(INI))

(2018/C 238/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013, Regulu (ES) Nr. 1306/2013, Regulu (ES) Nr. 1307/2013 un Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko nosaka Eiropas Savienības kopējo lauksaimniecības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013, Regulu (ES) Nr. 1306/2013, Regulu (ES) Nr. 1307/2013 un Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko nosaka Eiropas Savienības kopējo lauksaimniecības politiku,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas 2016. gada martā veikto pētījumu “Pašreizējā situācija attiecībā uz dalībvalstu īstenotajiem riska pārvaldības instrumentiem 2014.–2020. gadu periodā: valstu un ES sistēmas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas 2016. gada martā veikto pētījumu “Pašreizējā situācija attiecībā uz dalībvalstu īstenotajiem riska pārvaldības instrumentiem 2014.–2020. gadu periodā: valstu un ES sistēmas”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0339/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0339/2016),

| A. | tā kā lauksaimniecības tirgi vienmēr ir bijuši pakļauti nestabilitātei un cenu svārstīgumam, kas pēdējo gadu laikā pēc strauji cits citam sekojošiem pieprasījuma, piegādes un cenu satricinājumiem ir kļuvuši par Eiropas un pasaules lauksaimniecības nozares strukturālu iezīmi; |
| --- | --- |

A.

tā kā lauksaimniecības tirgi vienmēr ir bijuši pakļauti nestabilitātei un cenu svārstīgumam, kas pēdējo gadu laikā pēc strauji cits citam sekojošiem pieprasījuma, piegādes un cenu satricinājumiem ir kļuvuši par Eiropas un pasaules lauksaimniecības nozares strukturālu iezīmi;

| B. | tā kā lauksaimniecībai ir jārisina ievērojama problēma saistībā ar aizvien pieaugošo pasaules iedzīvotāju skaitu laikā, kad liela daļa pasaules iedzīvotāju joprojām cieš no nepietiekama uztura, un tā kā lauksaimniecības tirgu svārstīgums saistībā ar ražošanas apjoma izmaiņām un piedāvājuma un pieprasījuma nelīdzsvarotība turpinās palielināties; |
| --- | --- |

B.

tā kā lauksaimniecībai ir jārisina ievērojama problēma saistībā ar aizvien pieaugošo pasaules iedzīvotāju skaitu laikā, kad liela daļa pasaules iedzīvotāju joprojām cieš no nepietiekama uztura, un tā kā lauksaimniecības tirgu svārstīgums saistībā ar ražošanas apjoma izmaiņām un piedāvājuma un pieprasījuma nelīdzsvarotība turpinās palielināties;

| C. | tā kā klimata pārmaiņas un lauksaimniecības kaitēkļi nelabvēlīgi ietekmē lauksaimniecības produkcijas apjomu un tādas klimata pārmaiņu izpausmes kā sausums un plūdi veicina cenu svārstīgumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā klimata pārmaiņas un lauksaimniecības kaitēkļi nelabvēlīgi ietekmē lauksaimniecības produkcijas apjomu un tādas klimata pārmaiņu izpausmes kā sausums un plūdi veicina cenu svārstīgumu;

| D. | tā kā cenu svārstīgumu var būtiski ietekmēt makroekonomiskie apstākļi, tostarp tādi strukturālie faktori kā valūtas kursi, enerģijas un mēslošanas līdzekļu cenas, procentu likmes, kā arī spekulācijas lauksaimniecības tirgos; |
| --- | --- |

D.

tā kā cenu svārstīgumu var būtiski ietekmēt makroekonomiskie apstākļi, tostarp tādi strukturālie faktori kā valūtas kursi, enerģijas un mēslošanas līdzekļu cenas, procentu likmes, kā arī spekulācijas lauksaimniecības tirgos;

| E. | tā kā ārpus ES lielie pasaules lauksaimniecības tirgu dalībnieki ievieš politiku, kas paredz stabilizēt svārstīgumu, un tā kā G20 lauksaimniecības valstis ir uzņēmušās saistības šā jautājuma risināšanā, veicot pasākumus ilgtspējīgas attīstības jomā, lai novērstu nelabvēlīgo ietekmi, ko pārmērīgs lauksaimniecības izejvielu cenu svārstīgums atstāj uz uzturdrošību; |
| --- | --- |

E.

tā kā ārpus ES lielie pasaules lauksaimniecības tirgu dalībnieki ievieš politiku, kas paredz stabilizēt svārstīgumu, un tā kā G20 lauksaimniecības valstis ir uzņēmušās saistības šā jautājuma risināšanā, veicot pasākumus ilgtspējīgas attīstības jomā, lai novērstu nelabvēlīgo ietekmi, ko pārmērīgs lauksaimniecības izejvielu cenu svārstīgums atstāj uz uzturdrošību;

| F. | tā kā katrā pasaules reģionā ir savi ražošanas modeļi, kā arī ir ieviesti dažādi pasākumi attiecībā uz vidi un dzīvnieku labturību, kas var nopietni ietekmēt ražošanas cenu un izmaksu attiecību, un tā kā Eiropas lauksaimniekiem būtu jāspēj konkurēt pasaules tirgū; |
| --- | --- |

F.

tā kā katrā pasaules reģionā ir savi ražošanas modeļi, kā arī ir ieviesti dažādi pasākumi attiecībā uz vidi un dzīvnieku labturību, kas var nopietni ietekmēt ražošanas cenu un izmaksu attiecību, un tā kā Eiropas lauksaimniekiem būtu jāspēj konkurēt pasaules tirgū;

| G. | tā kā lauksaimniecības produktu cenu svārstīgumu var pastiprināt politiskie lēmumi, piemēram, tirdzniecības embargo noteikšana; |
| --- | --- |

G.

tā kā lauksaimniecības produktu cenu svārstīgumu var pastiprināt politiskie lēmumi, piemēram, tirdzniecības embargo noteikšana;

| H. | tā kā Eiropas Savienībai pašlaik nav īstena drošības tīkla, kas ierobežotu tirgu svārstīgumu, un tas būtiski mazina lauksaimnieku motivāciju arī turpmāk strādāt ES teritorijā; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Savienībai pašlaik nav īstena drošības tīkla, kas ierobežotu tirgu svārstīgumu, un tas būtiski mazina lauksaimnieku motivāciju arī turpmāk strādāt ES teritorijā;

| I. | tā kā tirgu atvēršana un ekonomikas globalizāciju veicinošas izvēles, kas jo īpaši izdarītas PTO nolīgumu vai divpusējo tirdzniecības nolīgumu ietekmē, pēdējo desmitgažu laikā ir sekmējušas lielāku tirgus elastību, taču ir arī saasinājušas cenu svārstīguma problēmu lauksaimniecībā; |
| --- | --- |

I.

tā kā tirgu atvēršana un ekonomikas globalizāciju veicinošas izvēles, kas jo īpaši izdarītas PTO nolīgumu vai divpusējo tirdzniecības nolīgumu ietekmē, pēdējo desmitgažu laikā ir sekmējušas lielāku tirgus elastību, taču ir arī saasinājušas cenu svārstīguma problēmu lauksaimniecībā;

| J. | tā kā lauksaimnieki saskaras ar nepārtraukti pieaugošām ražošanas izmaksām un lauku saimniecību parādu pieaugumu un tā kā 2005.–2010. gadā darbību pārtrauca 2,4 miljoni ES lauku saimniecību, kā rezultātā lauku apvidos tika zaudēts liels skaits darbvietu; |
| --- | --- |

J.

tā kā lauksaimnieki saskaras ar nepārtraukti pieaugošām ražošanas izmaksām un lauku saimniecību parādu pieaugumu un tā kā 2005.–2010. gadā darbību pārtrauca 2,4 miljoni ES lauku saimniecību, kā rezultātā lauku apvidos tika zaudēts liels skaits darbvietu;

| K. | tā kā lauksaimniecības tirgi, kurus viedo piedāvājums un pieprasījums, pēc būtības ir nestabili un tā kā finanšu dalībnieku klātbūtne mēdz pastiprināt šo nestabilitāti, turklāt globālā pārtikas pieprasījuma un lauksaimniecības produktu piedāvājuma ierobežotā elastība palielina reālās vai domātās nelīdzsvarotības ietekmi uz tirgus dalībniekiem, kas reizēm šokējoši ietekmē lauksaimniecības produktu cenas; |
| --- | --- |

K.

tā kā lauksaimniecības tirgi, kurus viedo piedāvājums un pieprasījums, pēc būtības ir nestabili un tā kā finanšu dalībnieku klātbūtne mēdz pastiprināt šo nestabilitāti, turklāt globālā pārtikas pieprasījuma un lauksaimniecības produktu piedāvājuma ierobežotā elastība palielina reālās vai domātās nelīdzsvarotības ietekmi uz tirgus dalībniekiem, kas reizēm šokējoši ietekmē lauksaimniecības produktu cenas;

| L. | tā kā globālās ekonomikas finansializācija un ar to saistītās spekulācijas varētu ietekmēt lauksaimniecības tirgus un var veicināt to nelīdzsvarotību un cenu svārstīgumu, lauksaimniecības izejvielas izmantojot tikai kā finanšu aktīvus; tā kā pārmērīgai finansializācijai var būt postošas un ētiski nosodāmas sekas — to uzsvērti parādīja biedējošie nemieri saistībā ar badu 2008. gadā —, jo tā apdraud nabadzīgāko, vismazāk ar pārtiku nodrošināto pasaules iedzīvotāju uzturdrošību; |
| --- | --- |

L.

tā kā globālās ekonomikas finansializācija un ar to saistītās spekulācijas varētu ietekmēt lauksaimniecības tirgus un var veicināt to nelīdzsvarotību un cenu svārstīgumu, lauksaimniecības izejvielas izmantojot tikai kā finanšu aktīvus; tā kā pārmērīgai finansializācijai var būt postošas un ētiski nosodāmas sekas — to uzsvērti parādīja biedējošie nemieri saistībā ar badu 2008. gadā —, jo tā apdraud nabadzīgāko, vismazāk ar pārtiku nodrošināto pasaules iedzīvotāju uzturdrošību;

| M. | tā kā Eiropas Savienība ir atbildīga par ieguldījumu Eiropas uzturdrošībā un par Eiropas lauksaimnieku un komerciālo dārzkopju konkurētspēju pasaules tirgū; |
| --- | --- |

M.

tā kā Eiropas Savienība ir atbildīga par ieguldījumu Eiropas uzturdrošībā un par Eiropas lauksaimnieku un komerciālo dārzkopju konkurētspēju pasaules tirgū;

| N. | tā kā lauksaimniecības un pārtikas ražošanas nozare ir svarīgs ES ekonomikas elements, un tai ir ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanas potenciāls; |
| --- | --- |

N.

tā kā lauksaimniecības un pārtikas ražošanas nozare ir svarīgs ES ekonomikas elements, un tai ir ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanas potenciāls;

| O. | tā kā cenu svārstīgums ražotājiem un patērētājiem rada lielu nedrošību —, kad cenas ir zemas, ražotāji uzskata, ka ir apdraudēti viņu ienākumi un spēja investēt, un līdz ar to ir apdraudēta arī viņu uzņēmumu ilgtermiņa dzīvotspēja, turpretī, kad cenas ir augstas, ir apdraudēta patērētāju spēja iegādāties sev nepieciešamo pārtiku un piekļūt pārtikas pamatprecēm, tādēļ radot krīzes situācijas; |
| --- | --- |

O.

tā kā cenu svārstīgums ražotājiem un patērētājiem rada lielu nedrošību —, kad cenas ir zemas, ražotāji uzskata, ka ir apdraudēti viņu ienākumi un spēja investēt, un līdz ar to ir apdraudēta arī viņu uzņēmumu ilgtermiņa dzīvotspēja, turpretī, kad cenas ir augstas, ir apdraudēta patērētāju spēja iegādāties sev nepieciešamo pārtiku un piekļūt pārtikas pamatprecēm, tādēļ radot krīzes situācijas;

| P. | tā kā cenu svārstīgums nelabvēlīgi ietekmē lauksaimniecības un lauksaimniecības pārtikas ražošanas nozari, kas kaitē investīcijām, izaugsmei un nodarbinātībai un kas var būtiski ietekmēt piegādes patērētājiem, uzturdrošību un KLP netraucētu darbību; |
| --- | --- |

P.

tā kā cenu svārstīgums nelabvēlīgi ietekmē lauksaimniecības un lauksaimniecības pārtikas ražošanas nozari, kas kaitē investīcijām, izaugsmei un nodarbinātībai un kas var būtiski ietekmēt piegādes patērētājiem, uzturdrošību un KLP netraucētu darbību;

| Q. | tā kā cenu svārstīgums ietekmē lauksaimnieku spējas veikt investīcijas un radīt darbvietas, kas savukārt mazina stimulus modernizēt, radīt inovācijas, kļūt par jaunajiem lauksaimniekiem un nodot uzņēmumus nākamajām paaudzēm; |
| --- | --- |

Q.

tā kā cenu svārstīgums ietekmē lauksaimnieku spējas veikt investīcijas un radīt darbvietas, kas savukārt mazina stimulus modernizēt, radīt inovācijas, kļūt par jaunajiem lauksaimniekiem un nodot uzņēmumus nākamajām paaudzēm;

| R. | tā kā ilgtspējīgu lauksaimniecību kā augstas kvalitātes pārtikas avotu var garantēt tikai tad, ja lauksaimniekiem tiek nodrošinātas pienācīgas iepirkuma cenas, kas sedz visas ilgtspējīgas ražošanas izmaksas; |
| --- | --- |

R.

tā kā ilgtspējīgu lauksaimniecību kā augstas kvalitātes pārtikas avotu var garantēt tikai tad, ja lauksaimniekiem tiek nodrošinātas pienācīgas iepirkuma cenas, kas sedz visas ilgtspējīgas ražošanas izmaksas;

| S. | tā kā tā dēvētās digitālās revolūcijas kontekstā lielāka Eiropas tirgu pārredzamība un savlaicīga piekļuve informācijai varētu cita starpā palīdzēt ierobežot tirgu un cenu svārstīgumu, jo ekonomikas dalībnieki varētu labāk un objektīvāk iesaistīties lauksaimniecības tirgu attīstībā, palīdzot labāk aizsargāt lauksaimnieku ienākumus un apkarot spekulāciju lauksaimniecības tirgos; |
| --- | --- |

S.

tā kā tā dēvētās digitālās revolūcijas kontekstā lielāka Eiropas tirgu pārredzamība un savlaicīga piekļuve informācijai varētu cita starpā palīdzēt ierobežot tirgu un cenu svārstīgumu, jo ekonomikas dalībnieki varētu labāk un objektīvāk iesaistīties lauksaimniecības tirgu attīstībā, palīdzot labāk aizsargāt lauksaimnieku ienākumus un apkarot spekulāciju lauksaimniecības tirgos;

| T. | tā kā 2013. gadā reformētās KLP lauku attīstības politikas sistēmā ir paredzēti riska pārvaldības instrumenti un tā kā šiem instrumentiem ir atvēlēti tikai 2 % no otrā pīlāra budžeta un 0,4 % no KLP budžeta, |
| --- | --- |

T.

tā kā 2013. gadā reformētās KLP lauku attīstības politikas sistēmā ir paredzēti riska pārvaldības instrumenti un tā kā šiem instrumentiem ir atvēlēti tikai 2 % no otrā pīlāra budžeta un 0,4 % no KLP budžeta,

Pašreizējais stāvoklis un mērķi

| 1. | uzskata, ka lauksaimnieki būs arvien vairāk pakļauti cenu svārstībām dažādu iemeslu dēļ, piemēram, lauksaimniecības tirgu nestabilitātes, nepilnības, globalizācijas un sarežģītības dēļ, piedāvājuma lielāka mainīguma dēļ klimata nestabilitātes ietekmē, kā arī palielinātu veselības risku un neskaidra pārtikas apgādes līdzsvara dēļ; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka ES un valstu līmenī būtu jāpieņem izlēmīgāka un saskaņotāka politika ar mērķtiecīgākiem instrumentiem, lai visā Savienībā nodrošinātu daudzfunkcionālu un ilgtspējīgu lauksaimniecības ražošanu un taisnīgas un pienācīgas cenas, jo īpaši mazinot nelabvēlīgo ietekmi uz tiem dalībniekiem, kuri ir visvairāk pakļauti cenu svārstīgumam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka dažādi lauksaimniecības sektori ir atšķirīgā mērā pakļauti cenu svārstīguma iedarbībai un ka publiskās politikas instrumentu vai ietekmes mazināšanas stratēģiju izstrāde attiecībā uz iesaistītajiem dalībniekiem ir jāpielāgo katram sektoram atsevišķi un reālajiem, pašreizējiem un turpmākajiem riskiem, ar kuriem saskaras lauksaimnieki; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda — kamēr Eiropas Savienība samazina stratēģisko atbalstu lauksaimniecībai, tās konkurenti pasaules tirgū, galvenokārt Amerikas Savienotās Valstis, Brazīlija un Ķīna, nodrošina ļoti ievērojamu un pieaugošu publisko finansējumu jaunu riska pārvaldības politikas modeļu izstrādei un savu lauksaimnieku aizsardzībai pret cenu svārstīguma radītajām sekām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka Eiropas Savienība ir vienīgais lielais lauksaimniecības tirgus dalībnieks, kura lauksaimniecības politikas pamatā ir atbalsts, kas atsaistīts no ražošanas, un kurš vienlaikus gadu gaitā pamazām likvidē stratēģisko atbalstu lauksaimniecībai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konstatē, ka Amerikas Savienotajās Valstīs, īstenojot 2014. gada Lauku saimniecību likumu, ir izstrādātas katras lauksaimniecības nozares īpatnībām atbilstošas apdrošināšanas polises; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka KLP pēdējo desmitgažu laikā ir nepārtraukti attīstījusies, tomēr tajā joprojām ir spēkā mērķi nodrošināt pienācīgu iztiku lauksaimniekiem un stabilu un drošu pārtikas piegādi par pieejamu cenu patērētājiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi īstenot Eiropas kopējo politiku nozarei, kas ir atbildīga par uzturdrošības un pārtikas nekaitīguma nodrošināšanu un kurai ir būtiska nozīme dabas resursu izmantošanā un lauku ilgtspējīgā ekonomikas un vides attīstībā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka ir svarīgi izmantot sinerģijas starp KLP un citām ES politikas jomām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka ar jaunākajām KLP reformām tiešais atbalsts ir gandrīz pilnībā atsaistīts no ražošanas, turpināts pamatmaksājumu konverģences process, kā arī lielākā mērā ņemti vērā sociālie un jo īpaši vidiskie apsvērumi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ar bažām konstatē, ka gadu gaitā ir samazināti KLP budžeta līdzekļi, jo īpaši tie, kas veltīti tirgu kopīgās organizācijas (TKO) pasākumiem, paredzot iespēju atkal nacionalizēt KLP un tādējādi kaitējot taisnīgiem noteikumiem un vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem ES vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka ES lauksaimnieku vidējie gada ienākumi pēdējo 10 gadu laikā nav mainījušies vai pat kļuvuši mazāki, savukārt ražošanas izmaksas ir pastāvīgi pieaugušas, un līdz ar to ir ievērojami samazinājies lauku saimniecību skaits, kas rada risku, ka lauku apgabalos var tikt zaudētas daudzas darbvietas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka Komisijai būtu pilnībā jāizmanto vienotā TKO tās rīcībā esošās finansiālās manevrēšanas iespējas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž nožēlu par ļoti lēno īstenošanas līmeni attiecībā uz vienotās TKO instrumentiem, kas paredzēti, lai samazinātu cenu nestabilitātes ietekmi un pārvarētu tirgus traucējumus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka lielākā daļa ar lauku attīstības programmām piešķirto riska pārvaldības instrumentu, kopfondu, ienākumu stabilizācijas un apdrošināšanas instrumentu tiek īstenoti nevienmērīgi un ar ierobežotiem budžeta līdzekļiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tādēļ iesaka pastiprināt pašreizējos otrā pīlāra pasākumus, lai uzlabotu Eiropas lauksaimniecības konkurētspēju un īstenošanas procesā ciešāk iesaistītu ražotāju organizācijas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju veikt analīzi par iemesliem, kuru dēļ pašreizējās KLP otrā pīlāra ietvaros ierosinātie instrumenti tiek izmantoti maz un kuru dēļ tiek nepietiekami īstenota vienotā TKO, lai attiecīgi pārskatītu minētos noteikumus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka ir svarīgi pašreizējā KLP saglabāt atsaistītos tiešos atbalsta maksājumus kopā ar vienotā platībmaksājuma shēmu, kas veido kompensācijas par publiskajiem pakalpojumiem un ir būtisks ieguldījums lauksaimnieku ienākumu un zināmas finansiālās stabilitātes nodrošināšanā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tomēr uzsver, ka pašreizējā KLP, kurai trūkst atsaucīgu un efektīvu instrumentu, nav ne pienācīgi risinājusi lielāku svārstīgumu lauksaimniecības tirgos, ne arī ļāvusi lauksaimniekiem reaģēt uz tirgus signāliem vai izstrādāt risinājumus, lai pielāgotos cenu izmaiņām; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju steidzami rīkoties, lai atbalstītu lauksaimniecības nozari attālākajos reģionos, kalnu reģionos un mazāk attīstītajos reģionos, kuros ar produktu ražošanu, ražas novākšanu un tirdzniecību ārpus attiecīgās teritorijas, kurā tos ražo, saistītās izmaksas ir daudz augstākas nekā citur, un aicina noteikt īpašus rādītājus, lai šajos reģionos piemērotu lauksaimniecības tirgu drošības tīkla pasākumus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzskata, ka turpmākās KLP stratēģiskajiem mērķiem joprojām ir jābūt ES autonomijai pārtikas nodrošinājuma un uzturdrošības ziņā, kā arī iedzīvotāju vajadzībām atbilstīgas, konkurētspējīgas un ilgtspējīgas lauksaimniecības nozares attīstībai visā Savienībā, turklāt ir steidzami jānodrošina pienācīgs dzīves līmenis lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka dzīvotspējīga pārtikas ražošana nevar notikt bez Eiropas lauksaimniekiem, kas pastāvīgi saskaras ar cenu nestabilitāti un ir ļoti atkarīgi no stabila tirgus un cenām, kā arī no pienācīga publiskā finansējuma un pasākumiem, kas paredzēti lauku saimniecību un ģimenes saimniecību konkurētspējas saglabāšanai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | šajā sakarībā izceļ jauno lauksaimnieku un jaunpienācēju nozīmīgo lomu Eiropas lauksaimniecības nākotnes nodrošināšanā; |
| --- | --- |

23.

Priekšlikumi

Nozaru organizācija un līgumsistēmas

| 24. | uzskata, ka primārie ražotāji ir vājākais pārtikas piegādes ķēdes posms, jo īpaši ņemot vērā aizvien koncentrētāko un lielāko mazumtirdzniecības sektoru Eiropas un valstu līmenī, un viņiem būtu jāļauj apvienoties tādās struktūrās kā kooperatīvi un ražotāju organizācijas vai savās asociācijās, vai starpnozaru organizācijās; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prasa Komisijai sekmēt līgumsistēmu ieviešanu, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 42. pantu pielāgojot ES konkurences politiku lauksaimniecības nozares īpašajām vajadzībām, paredzot visās dalībvalstīs vienādus noteikumus un īstenošanu; uzskata, ka arī turpmāk lielāka nozīme ir jāpiešķir nevis konkurences noteikumiem, bet gan KLP mērķiem, un ka jebkurām iniciatīvām par konkurences noteikumu pielāgošanu lauksaimniecības nozares īpašajām vajadzībām vajadzētu būt balstītām uz Vienotas TKO regulu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka pārtikas ķēdē ir jānostiprina ražotāju sarunu pozīcijas, paredzot standartizētus, pārredzamus, līdzsvarotus un kolektīvi noslēgtus līgumus, lai padarītu lauksaimniekus spējīgus pretoties negodīgai komercpraksei, sekmētu viņu konkurētspēju, uzlabotu ienākumu stabilitāti, radītu pievienoto vērtību un investētu inovācijā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prasa Komisiju paredzēt ES tiesisko regulējumu, ar kuru tiktu aizliegta tāda negodīga tirdzniecības prakse pārtikas piegādes ķēdē, kas lauksaimniecības tirgos var radīt cenu svārstīgumu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka šādiem līgumiem ir jābūt ar pienācīgu darbības ilgumu un tajos būtu jānosaka cenas, maksājumu termiņi un citi nosacījumi attiecībā uz lauksaimniecības produktu piegādi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzskata, ka dažādu lauksaimniecības nozaru lauksaimniekiem vajadzētu būt spējīgiem kolektīvi apspriest līgumu noteikumus, izmantojot ražotāju organizācijas, kas būtu tikpat lielas kā rūpniecības grupu vai un izplatītāju organizācijas, ar kurām lauksaimnieki risina sarunas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzīmē, ka iespējas, ko sniedz ilgāka termiņa integrētās piegādes ķēdes līgumi, pārvaldīti nākotnes līgumi, vienotas likmes līgumi un iespēja uz noteiktu laika periodu saglabāt nemainīgas cenas, kas atspoguļo ražošanas izmaksas, varētu uzskatīt par ražotājiem pieejamu instrumentu, ar kuru pārvalda peļņas svārstīguma ietekmi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzskata, ka līgumattiecībās vajadzētu būt iespējai izmantot jaunos instrumentus un ka vajadzētu būt pieejamiem arī līgumu starpniecības instrumentiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | konstatē, ka starpnozaru organizācijas sekmē dialogu starp dažādām ieinteresētajām personām (ražotājiem, apstrādātājiem un izplatītājiem) un sekmē pievienotās vērtības radīšanu, ja tiek īstenotas kopīgas iniciatīvas, kas palīdz lauksaimniekiem labāk izprast tirgu un ražošanu, veicina labu praksi un tirgus pārredzamību, prognozē ražošanas potenciālu, palīdz uzlabot piegāžu pārvaldību un izstrādāt ES noteikumiem atbilstīgus standarta līgumus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju mudināt Eiropas mēroga starpnozaru organizācijas kopīgi aizsargāt to nozaru ražotāju intereses, kas ir visvairāk orientētas uz pārrobežu tirgu, piemēram, augļu un dārzeņu ražošanas nozares; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzīst Eiropas kooperatīvu pieliktos pūliņus ar mērķi apvienot ražotājus un palīdzēt viņiem uzlabot savas pozīcijas vērtību ķēdē, un uzskata, ka viņi ir jāmudina uzņemties lielāku lomu lauksaimniecības nozarēs, tādējādi mazinot pārmērīga tirgus svārstīguma radītās sekas; |
| --- | --- |

34.

Riska pārvaldības instrumenti

| 35. | iesaka uz tirgu orientētā KLP izstrādāt un tālāk attīstīt klimata, veselības un ekonomiskā riska pārvaldības instrumentus un jo īpaši dažādus lauksaimnieciskās ražošanas apdrošināšanas veidus, ienākumu stabilizācijas instrumentus, individuālus finansēšanas mehānismus un kopfondus, lai ierobežotu cenu svārstīguma radītās sekas un iedrošinātu tālredzīgāku lauku saimniecību pārvaldību; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt paraugprakses apmaiņu šajā jomā un izstrādāt jaunus instrumentus, kuriem vajadzētu būt ne tikai taisnīgiem, efektīviem un reaģējošiem, bet arī lauksaimniekiem finansiāli un citādi pieejamiem, lai novērstu un pārvaldītu riskus, kurus izraisa cenu svārstīgums, un tādējādi veidot pamatu diskusijai par turpmākajām KLP reformām; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka šiem līdztekus tiešo maksājumu sistēmai īstenojamajiem instrumentiem būtu jāpiešķir pietiekami līdzekļi, lai tie varētu palielināt lauksaimniecības noturību, vienlaikus samazinot vajadzību pēc ex-post krīzes pārvaldības; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzskata, ka nozares mēroga kopfondu izveide pēc ražojošo lauksaimnieku iniciatīvas ļautu nodrošināt zināmu ienākumu stabilitāti lauksaimniekiem gadījumos, kad no produktiem gūtā peļņa ir mainīga; |
| --- | --- |

38.

| 39. | turklāt uzskata, ka šie kopfondi nedrīkstētu aizstāt atbalstu, ko sniedz Savienība, un tie būtu jākombinē ar valsts atbalstu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina arī Komisiju uzņemties iniciatīvu un paredzēt stimulu šādu fondu izveidei, vienlaikus garantējot, ka turpmākajos riska pārvaldības režīmos ir jāņem vērā dalībvalstu līmenī pieņemtās apdrošināšanas sistēmas, tās vajadzības gadījumā papildinot; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzskata, ka cenu svārstīgumu arī var pārvaldīt dalībvalstu līmenī, un tāpēc aicina dalībvalstis, izstrādājot nodokļus reglamentējošus noteikumus, ņemt vērā tirgu svārstīgumu, lai ļautu lauksaimniekiem veidot ar nodokļiem neapliekamus individuālus finansēšanas mehānismus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzskata, ka lauksaimnieki, jo īpaši tie lauksaimnieki, kas ir investējuši savu lauku saimniecību attīstībā, ir starp ekonomiski visneaizsargātākajiem tirgus dalībniekiem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | turklāt uzskata, ka būtu jāparedz tādi KLP instrumenti kā naudas plūsmas efektīva palīdzība vai piesardzības uzkrāšanas shēma, lai novērstu investīciju dinamikas zaudēšanu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka lauku saimniecības var atļauties būt inovatīvas tikai tad, ja kapitāla izmaksas ir zemas un ir pieejama noteikta līmeņa likviditāte; šajā sakarībā uzsver, ka stabili ienākumi ir viens no priekšnoteikumiem, kas ļauj lauksaimniekiem iegūt aizdevumus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | norāda, ka banku sektora lomai un rīcībai ir būtiska ietekme uz ražotājiem un ka paaugstinātais lauku saimniecību parādu līmenis rada papildu slogu nozarei tirgus nestabilitātes laikā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka ir svarīgi lauksaimniekus labāk informēt par Eiropas Investīciju bankas lielo lomu lauksaimniecības atbalstīšanā un attīstīšanā un par to, kā gūt labumu no inovatīviem finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzskata, ka lauksaimniekiem un lauksaimnieku organizācijām būtu jāsniedz labāka informācija par uzņēmumu modernizāciju, ilgtspējību un konkurētspēju, vienlaikus nodrošinot apmācību par riska pārvaldību, tirgus datiem, peļņu un nestabilitāti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju, cieši sadarbojoties ar dalībvalstu iestādēm un lauksaimnieku grupām, pieņemt izpratnes veidošanas plānu par otrā pīlārā un vienotajā TKO pieejamajiem riska pārvaldības instrumentiem; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina dalībvalstis un vietējās pašvaldības stiprināt šos aspektus savās lauksaimniecības izglītības un arodapmācības programmās; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzskata, ka viens no tirgu stabilizācijas un cenu svārstīguma mazināšanas veidiem ir panākt labāku piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvaru; |
| --- | --- |

50.

Lauksaimniecības tirgu un cenu novērošanas centri

| 51. | uzskata, ka lauksaimniecības tirgiem ir jābūt pārredzamiem, ko galvenokārt var panākt, esošo informāciju par cenām un izmaksām publicējot savlaicīgāk un padarot to vieglāk pieejamu un noderīgu visām ieinteresētajām personām piegādes ķēdē, sākot no ražošanas posma līdz izplatīšanas posmam, tādējādi ierobežojot cenu spekulāciju un cenu svārstīgumu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tomēr konstatē, ka cenu pārredzamību vien nepietiek, lai uzlabotu lauksaimnieku spēju pārvarēt cenu svārstīgumu vai novērstu tirgus organizācijas strukturālos trūkumus, piemēram, piedāvājuma un pieprasījuma nelīdzsvarotību; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mudina izveidot Eiropas karti, kas reāllaikā parādītu lauksaimniecības produktu pieejamību tirgū; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atzinīgi vērtē papildu tirgus uzraudzības instrumentu plašāku izmantošanu arī citās nozarēs; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver, ka tas, ka lauksaimniekiem ir zināmi cenas nosakošie faktori, cenu izmaiņas un piegādes tendences, sniedz būtiskas priekšrocības līgumsarunās ar visām citām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

55.

| 56. | iesaka izveidot Eiropas lauksaimniecības produktu cenu novērošanas centrus, kas aptvertu visu pārtikas ražošanas ķēdi, sākot ar ražotāja pieprasīto cenu līdz galīgajai pārdošanas cenai, un pastāvīgi pa segmentiem analizētu lauksaimniecības tirgus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | iesaka iesaistīt ekonomikas dalībniekus, vienreiz mēnesī vai divos mēnešos atkarībā no attiecīgo tirgus segmentu īpašajām vajadzībām darot pieejamus nepieciešamos jaunākos datus par izmaiņām un īstermiņa un vidēja termiņa prognozēm; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mudina Komisiju šiem novērošanas centriem nodrošināt nepieciešamos resursus, lai tie varētu sniegt ieteikumus, ne tikai novērot traucējumus; |
| --- | --- |

58.

Krīzes novēršanas un pārvaldības instrumenti

| 59. | uzskata, ka tradicionālie KLP krīzes pārvaldības instrumenti (publiskā sektora intervence un privātie krājumi) globalizētā ekonomikā vairs nav pietiekami efektīvi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | tādēļ aicina Komisiju izstrādāt kombinējamus un/vai papildinošus publiskā un privātā sektora instrumentus un attiecīgi pielāgotu saistošu agrīnas brīdināšanas mehānismu, lai nodrošinātu pienācīgu tirgu darbību un novērstu tirgus krīzes; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzskata, ka Komisijai būtu pilnībā jāizmanto tās rīcībā esošie vienotās TKO krīzes novēršanas instrumenti; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pauž nožēlu, ka ir maz izmantota krīzes rezerve, kas ir galvenokārt izskaidrojams ar budžeta noteikumiem, jo īpaši gada pārskata principu, kā arī Komisijai piešķirto rīcības brīvību attiecībā uz rezerves līdzekļu atbrīvošanu; |
| --- | --- |

62.

| 63. | tādēļ aicina krīzes rezervi veidot ārpus KLP budžeta un to izmantot par krīzes pārvaldības instrumentu finansēšanas avotu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzskata pretcikliskos pasākumus savienojumā ar riska pārvaldības instrumentiem par krīzes novēršanas un pārvaldības instrumentiem, ar kuriem ES var iesaistīties lauksaimniecības tirgos force majeure krīzes gadījumā, lai nepieļautu būtisku cenu samazināšanos; |
| --- | --- |

64.

| 65. | prasa, lai Komisija veiktu pētījumu par to, kā izstrādāt mehānismus, kas paredzēti cenu svārstīguma izraisītu krīžu novēršanai un pārvarēšanai, izmantojot pretciklisko palīdzību, un paredzētu lielāku gada budžetu elastīgumu, ievērojot daudzgadu finanšu shēmu, lai ņemtu vērā pretciklisko palīdzību; |
| --- | --- |

65.

o

o o

| 66. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

66.

---

Ceturtdiena, 2016. gada 15. decembra

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/108 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/108

---

P8_TA(2016)0505

Larung Gar Tibetas Budistu akadēmijas un Ilham Tohti lieta

Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par Tibetas budistu akadēmijas Larung Gar un Ilham Tohti lietām (2016/3026(RSP))

(2018/C 238/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Tibetu, it īpaši 2010. gada 25. novembra rezolūciju par Tibetu — iecere noteikt ķīniešu valodu par galveno mācību valodu (1), 2011. gada 27. oktobra rezolūciju par Tibetu, jo īpaši par mūku un mūķeņu pašsadedzināšanos (2) un 2012. gada 14. jūnija rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Tibetā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Tibetu, it īpaši 2010. gada 25. novembra rezolūciju par Tibetu — iecere noteikt ķīniešu valodu par galveno mācību valodu (1), 2011. gada 27. oktobra rezolūciju par Tibetu, jo īpaši par mūku un mūķeņu pašsadedzināšanos (2) un 2012. gada 14. jūnija rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Tibetā (3),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, proti, 2009. gada 26. novembra rezolūciju par Ķīnu, mazākumtautību tiesībām un nāvessoda piemērošanu (4), 2011. gada 10. marta rezolūciju par stāvokli Kašgarā un tās kultūras mantojumu (Siņdzjanas uiguru autonomajā reģionā, Kīnā) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, proti, 2009. gada 26. novembra rezolūciju par Ķīnu, mazākumtautību tiesībām un nāvessoda piemērošanu (4), 2011. gada 10. marta rezolūciju par stāvokli Kašgarā un tās kultūras mantojumu (Siņdzjanas uiguru autonomajā reģionā, Kīnā) (5),

| — | ņemot vērā 2015. gada 16. decembra rezolūciju par ES un Ķīnas attiecībām (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 16. decembra rezolūciju par ES un Ķīnas attiecībām (6),

| — | ņemot vērā laikā no 2002. līdz 2010. gadam notikušās deviņas sarunu kārtas starp Ķīnas valdības un Dalailamas augsta līmeņa pārstāvjiem, ņemot vērā Ķīnas Valsts padomes Informācijas biroja 2015. gada 15. aprīlī publicēto Balto grāmatu par Tibetu ar nosaukumu “Tibetas attīstības ceļu veicina neizbēgama vēstures plūsma”, ņemot vērā Dalailamas pārstāvju izplatīto 2008. gada memorandu un 2009. gada paziņojumu par patiesu autonomiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā laikā no 2002. līdz 2010. gadam notikušās deviņas sarunu kārtas starp Ķīnas valdības un Dalailamas augsta līmeņa pārstāvjiem, ņemot vērā Ķīnas Valsts padomes Informācijas biroja 2015. gada 15. aprīlī publicēto Balto grāmatu par Tibetu ar nosaukumu “Tibetas attīstības ceļu veicina neizbēgama vēstures plūsma”, ņemot vērā Dalailamas pārstāvju izplatīto 2008. gada memorandu un 2009. gada paziņojumu par patiesu autonomiju,

| — | ņemot vērā Ķīnas Tautas Republikas Konstitūcijas 36. pantu, kurā visiem iedzīvotājiem ir garantētas tiesības uz reliģijas brīvību, un 4. pantu, kurā ir ietvertas “mazākumtautības” tiesības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ķīnas Tautas Republikas Konstitūcijas 36. pantu, kurā visiem iedzīvotājiem ir garantētas tiesības uz reliģijas brīvību, un 4. pantu, kurā ir ietvertas “mazākumtautības” tiesības,

| — | ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja Donald Tusk2015. gada 29. jūnijā pēc ES un Ķīnas 17. augstākā līmeņa sanāksmes rīkotajā kopīgajā preses konferencē ar Ķīnas premjerministru Li Keqiang izteiktās “ES bažas par vārda un pulcēšanās brīvību Ķīnā un pie tādām mazākumtautībām kā tibetieši un uiguri piederošu personu stāvokli” un “mudinājumu Ķīnai atsākt saturīgu dialogu ar Dalailamas pārstāvjiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja Donald Tusk2015. gada 29. jūnijā pēc ES un Ķīnas 17. augstākā līmeņa sanāksmes rīkotajā kopīgajā preses konferencē ar Ķīnas premjerministru Li Keqiang izteiktās “ES bažas par vārda un pulcēšanās brīvību Ķīnā un pie tādām mazākumtautībām kā tibetieši un uiguri piederošu personu stāvokli” un “mudinājumu Ķīnai atsākt saturīgu dialogu ar Dalailamas pārstāvjiem”,

| — | ņemot vērā “Sesto Tibetas darba forumu”, kuru organizēja Ķīnas Komunistiskās partijas (CCP) Centrālā komiteja un kas notika 2015. gada augustā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā “Sesto Tibetas darba forumu”, kuru organizēja Ķīnas Komunistiskās partijas (CCP) Centrālā komiteja un kas notika 2015. gada augustā,

| — | ņemot vērā EĀDD runaspersonas 2014. gada 23. septembra paziņojumu, kurā nosodīts uiguru ekonomikas profesoram Ilham Tohti piespriestais mūža ieslodzījums un prasīts viņu nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EĀDD runaspersonas 2014. gada 23. septembra paziņojumu, kurā nosodīts uiguru ekonomikas profesoram Ilham Tohti piespriestais mūža ieslodzījums un prasīts viņu nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot,

| — | ņemot vērā ES un Ķīnas dialogu par cilvēktiesībām, ko uzsāka 1995. gadā, un 34. sarunu kārtu, ko 2015. gada 30. novembrī un 1. decembrī rīkoja Pekinā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ķīnas dialogu par cilvēktiesībām, ko uzsāka 1995. gadā, un 34. sarunu kārtu, ko 2015. gada 30. novembrī un 1. decembrī rīkoja Pekinā,

| — | ņemot vērā to, ka 2016. gada 11. oktobrīIlham Tohti piešķīra Martin Ennals balvu par cilvēktiesību aizstāvību un ka 2016. gada septembrī viņu izvirzīja Saharova balvai par domas brīvību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka 2016. gada 11. oktobrīIlham Tohti piešķīra Martin Ennals balvu par cilvēktiesību aizstāvību un ka 2016. gada septembrī viņu izvirzīja Saharova balvai par domas brīvību,

| — | ņemot vērā ES un Ķīnas stratēģisko partnerību, kas sākta 2003 gadā, un Eiropas Komisijas un EĀDD 2016. gada 22. jūnija kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Elementi jaunai ES stratēģijai attiecībā uz Ķīnu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ķīnas stratēģisko partnerību, kas sākta 2003 gadā, un Eiropas Komisijas un EĀDD 2016. gada 22. jūnija kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Elementi jaunai ES stratēģijai attiecībā uz Ķīnu”,

| — | ņemot vērā 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma veicināšanai un respektēšanai būtu jāpaliek ES un Ķīnas ilgtermiņa partnerības centrālajam aspektam saskaņā ar ES apņemšanos ievērot šīs vērtības ārējās attiecībās un Ķīnas pausto interesi pievienoties šīm svarīgajām vērtībām šīs valsts attīstībā un starptautiskajā sadarbībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma veicināšanai un respektēšanai būtu jāpaliek ES un Ķīnas ilgtermiņa partnerības centrālajam aspektam saskaņā ar ES apņemšanos ievērot šīs vērtības ārējās attiecībās un Ķīnas pausto interesi pievienoties šīm svarīgajām vērtībām šīs valsts attīstībā un starptautiskajā sadarbībā;

| B. | tā kā savos attīstības mērķos Ķīnas valdība ir norādījusi, ka tā vēlas uzņemties nozīmīgāku lomu, risinot pasaules mēroga problēmas, piemēram, starptautiskais miers un drošība un klimata pārmaiņas, un lielākā mērā ietekmēt globālo gan politikas, gan ekonomikas pārvaldību, un ir apņēmusies stiprināt tiesiskumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā savos attīstības mērķos Ķīnas valdība ir norādījusi, ka tā vēlas uzņemties nozīmīgāku lomu, risinot pasaules mēroga problēmas, piemēram, starptautiskais miers un drošība un klimata pārmaiņas, un lielākā mērā ietekmēt globālo gan politikas, gan ekonomikas pārvaldību, un ir apņēmusies stiprināt tiesiskumu;

| C. | tā kā ES un Ķīnas 17. augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika 2015. gada 29. jūnijā, divpusējās attiecības sāka risināt jaunā līmenī un tā kā stratēģiskajā cilvēktiesību un demokrātijas pamatprogrammā ES apņemas cilvēktiesības izvirzīt priekšplānā visās attiecībās ar trešām valstīm, tostarp ES stratēģiskajiem partneriem; tā kā ES un Ķīnas 2016. gada 12. un 13. jūlija 18. augstākā līmeņa sanāksmē nolēma, ka līdz 2016. gada beigām starp ES un Ķīnu tiks rīkota vēl viena cilvēktiesību dialoga kārta; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES un Ķīnas 17. augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika 2015. gada 29. jūnijā, divpusējās attiecības sāka risināt jaunā līmenī un tā kā stratēģiskajā cilvēktiesību un demokrātijas pamatprogrammā ES apņemas cilvēktiesības izvirzīt priekšplānā visās attiecībās ar trešām valstīm, tostarp ES stratēģiskajiem partneriem; tā kā ES un Ķīnas 2016. gada 12. un 13. jūlija 18. augstākā līmeņa sanāksmē nolēma, ka līdz 2016. gada beigām starp ES un Ķīnu tiks rīkota vēl viena cilvēktiesību dialoga kārta;

| D. | tā kā Ķīna iepriekšējās desmitgadēs ir panākusi progresu ekonomisko un sociālo tiesību īstenošanā, atspoguļojot savas prioritātes attiecībā uz tautas tiesībām uz iztiku un attīstību, bet valsts panākumi politisko un pilsonisko tiesību, kā arī cilvēktiesību veicināšanas jomā ir ierobežoti; |
| --- | --- |

D.

tā kā Ķīna iepriekšējās desmitgadēs ir panākusi progresu ekonomisko un sociālo tiesību īstenošanā, atspoguļojot savas prioritātes attiecībā uz tautas tiesībām uz iztiku un attīstību, bet valsts panākumi politisko un pilsonisko tiesību, kā arī cilvēktiesību veicināšanas jomā ir ierobežoti;

| E. | tā kā ES un Ķīnas 34. dialogā par cilvēktiesībām, kas 2015. gada 2. decembrī notika Pekinā, ES pauda bažas par minoritātēm piederīgu personu tiesībām, īpaši Tibetā un Siņdzjanā, un par reliģijas vai ticības brīvību; tā kā Ilham Tohti lieta tika apspriesta ES un Ķīnas 34.dialogā par cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES un Ķīnas 34. dialogā par cilvēktiesībām, kas 2015. gada 2. decembrī notika Pekinā, ES pauda bažas par minoritātēm piederīgu personu tiesībām, īpaši Tibetā un Siņdzjanā, un par reliģijas vai ticības brīvību; tā kā Ilham Tohti lieta tika apspriesta ES un Ķīnas 34.dialogā par cilvēktiesībām;

| F. | tā kā institūts Larung Gar, lielākais tibetiešu budistu centrs pasaulē, kas dibināts 1980. gadā, pašlaik saskaras ar plaša mēroga demolēšanu, ko īsteno Ķīnas valdība ar mērķi samazināt akadēmiju par piecdesmit procentiem, ar varu padzenot aptuveni 4 600 iedzīvotāju un iznīcinot aptuveni 1 500 mājokļus; tā kā saskaņā ar Ķīnas iestāžu sniegto informāciju šī nojaukšana ir vajadzīga, lai veiktu “korekciju un rektifikāciju”; |
| --- | --- |

F.

tā kā institūts Larung Gar, lielākais tibetiešu budistu centrs pasaulē, kas dibināts 1980. gadā, pašlaik saskaras ar plaša mēroga demolēšanu, ko īsteno Ķīnas valdība ar mērķi samazināt akadēmiju par piecdesmit procentiem, ar varu padzenot aptuveni 4 600 iedzīvotāju un iznīcinot aptuveni 1 500 mājokļus; tā kā saskaņā ar Ķīnas iestāžu sniegto informāciju šī nojaukšana ir vajadzīga, lai veiktu “korekciju un rektifikāciju”;

| G. | tā kā padzītās personas ir piespiedu kārtā jāiesaista tā dēvētajās “patriotiskās audzināšanas” nodarbībās; tā kā akadēmijas trīs mūķenes izdarījušas pašnāvību, protestējot pret pastāvīgo Larung Gar plaša mēroga nojaukšanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā padzītās personas ir piespiedu kārtā jāiesaista tā dēvētajās “patriotiskās audzināšanas” nodarbībās; tā kā akadēmijas trīs mūķenes izdarījušas pašnāvību, protestējot pret pastāvīgo Larung Gar plaša mēroga nojaukšanu;

| H. | tā kā ir saņemta informācija, ka kopš 2009. gada ir notikuši ārkārtīgi liela skaita tibetiešu, galvenokārt mūku un mūķeņu, pašaizdedzināšanās gadījumi, tādējādi protestējot pret Ķīnas ierobežojošo politiku Tibetā un atbalstot Dalailamas atgriešanos un tiesības īstenot reliģijas brīvību Abas//Ngabas novadā Sičuaņas provincē un visās pārējās Tibetas plakankalnes daļās; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir saņemta informācija, ka kopš 2009. gada ir notikuši ārkārtīgi liela skaita tibetiešu, galvenokārt mūku un mūķeņu, pašaizdedzināšanās gadījumi, tādējādi protestējot pret Ķīnas ierobežojošo politiku Tibetā un atbalstot Dalailamas atgriešanos un tiesības īstenot reliģijas brīvību Abas//Ngabas novadā Sičuaņas provincē un visās pārējās Tibetas plakankalnes daļās;

| I. | tā kā Viņa Svētības Dalailamas sūtņi ir sākuši sarunas ar Ķīnas Tautas Republikas valdību, lai rastu savstarpēji izdevīgu risinājumu Tibetas jautājumā; tā kā dažos iepriekšējos gados nav panākts progress Tibetas krīzes risināšanā, jo pēdējā sarunu kārta notika 2010. gadā un pašlaik sarunas ir iesaldētas; |
| --- | --- |

I.

tā kā Viņa Svētības Dalailamas sūtņi ir sākuši sarunas ar Ķīnas Tautas Republikas valdību, lai rastu savstarpēji izdevīgu risinājumu Tibetas jautājumā; tā kā dažos iepriekšējos gados nav panākts progress Tibetas krīzes risināšanā, jo pēdējā sarunu kārta notika 2010. gadā un pašlaik sarunas ir iesaldētas;

| J. | tā kā 2014. gada 23. septembrī uiguru ekonomikas profesoram Ilham Tohti tika piespriests mūža ieslodzījums apsūdzībā par iespējamu separātismu, pēc tam, kad tā paša gada janvārī viņš tika apcietināts; tā kā septiņi no viņa bijušajiem studentiem arī tika apcietināti un sodīti ar brīvības atņemšanu no trim līdz astoņiem gadiem par apsūdzību sadarbībā ar I. Tohti; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2014. gada 23. septembrī uiguru ekonomikas profesoram Ilham Tohti tika piespriests mūža ieslodzījums apsūdzībā par iespējamu separātismu, pēc tam, kad tā paša gada janvārī viņš tika apcietināts; tā kā septiņi no viņa bijušajiem studentiem arī tika apcietināti un sodīti ar brīvības atņemšanu no trim līdz astoņiem gadiem par apsūdzību sadarbībā ar I. Tohti;

| K. | tā kā pastāv aizdomas, ka likumos paredzētās procedūras netika ievērotas, jo īpaši attiecībā uz pienācīgas aizstāvības tiesībām; |
| --- | --- |

K.

tā kā pastāv aizdomas, ka likumos paredzētās procedūras netika ievērotas, jo īpaši attiecībā uz pienācīgas aizstāvības tiesībām;

| L. | tā kā Siņdzjanas reģionā, kur galvenokārt apmetusies uiguru musulmaņu etniskā minoritāte, ir bijuši atkārtoti etnisku nemieru un vardarbības uzliesmojumi; tā kā Ilham Tohti ir vienmēr noraidījis separātismu un vardarbību un mēģinājis panākt izlīgumu, kura pamatā ir cieņa pret uiguru kultūru, |
| --- | --- |

L.

tā kā Siņdzjanas reģionā, kur galvenokārt apmetusies uiguru musulmaņu etniskā minoritāte, ir bijuši atkārtoti etnisku nemieru un vardarbības uzliesmojumi; tā kā Ilham Tohti ir vienmēr noraidījis separātismu un vardarbību un mēģinājis panākt izlīgumu, kura pamatā ir cieņa pret uiguru kultūru,

| 1. | mudina Ķīnas varas iestādes pārtraukt Larung Gar demolēšanu un tās iedzīvotāju padzīšanu, un šādā veidā ievērot reliģijas brīvību saskaņā ar savām starptautiskajām saistībām cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Ķīnas varas iestādes sākt dialogu un konstruktīvi iesaistīties Larung Gar notikumu risināšanā ar vietējo kopienu un tās reliģiskajiem līderiem un kliedēt bažas par pārpildītiem reliģiskiem institūtiem, ļaujot tibetiešiem izveidot vairāk institūtu un celt vairāk centru; aicina nodrošināt pienācīgu kompensāciju tibetiešiem, kas padzīti Larung Gar demolēšanas rezultātā, un viņu pārmitināšanu uz vietu pēc izvēles, lai turpinātu savas reliģiskās darbības; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž nožēlu par to, ka Barkhamas apgabala tautas tiesa notiesājusi desmit tibetiešus ar brīvības atņemšanu no 5 līdz 14 gadiem cietumā par piedalīšanos Viņa Svētības Dalailamas 80. jubilejas svinībās Ngabas novadā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž dziļas bažas par cilvēktiesību situācijas pasliktināšanos Tibetā, kas ir novedusi pie pašsadedzināšanās gadījumu pieauguma; kritizē militāro parāžu palielināšanos Tibetas plakankalnē, kas var izraisīt vienīgi spriedzes palielināšanos šajā reģionā; nosoda to, ka Tibetas privātajās mājsaimniecībās arvien vairāk tiek izmantotas uzraudzības sistēmas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž bažas par to, ka dažādas minoritātes, jo īpaši tibetieši un uiguri, aizvien vairāk saskaras ar represīvu režīmu, jo tiek noteikti konstitucionālo garantiju papildu ierobežojumi viņu tiesībām uz kultūras izpausmes brīvību un reliģisko pārliecību, vārda un izpausmes brīvību, miermīlīgu pulcēšanos un biedrošanos, apšaubot Ķīnas pausto apņemšanos ievērot tiesiskumu un starptautiskās saistības; prasa, lai iestādes ievērotu šīs pamatbrīvības; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž bažas par drošības tiesību aktu paketes pieņemšanu un tās ietekmi uz minoritātēm Ķīnā, kas jo īpaši attiecas uz likumu par terorisma apkarošanu, kurš var būt par pamatu sodu noteikšanai par miermīlīgām tibetiešu kultūras un reliģijas izpausmēm, un uz likumu par starptautisku NVO pārvaldību, kas stāsies spēkā 2017. gada 1. janvārī un pakļaus cilvēktiesību aizsardzības grupas stingrai valdības kontrolei, jo tā ir nepārprotami diskriminējošāka pieeja tā vietā, lai veicinātu partnerību starp vietējo un centrālo pārvaldību un pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina Ķīnas valdību grozīt tos noteikumus drošības tiesību aktu paketē, kas mazina pilsoniskās sabiedrības organizācijām dotās iespējas un pastiprina valdības kontroli pār reliģijas praktizēšanu; aicina Ķīnas valdību nodrošināt un garantēt taisnīgu un drošu vidi visām NVO un cilvēktiesību aizstāvjiem, lai viņi varētu brīvi darboties valstī, kas būtiski papildinātu valsts sociālo pakalpojumu sniegšanu ar augšupēju pieeju un veicinātu sociālo un ekonomisko attīstību, kā arī politiskās un pilsoniskās tiesības; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Ķīnas valdību, lai panāktu iekļaujošu politisku risinājumu krīzei Tibetā, atsākt to dialogu ar Tibetas pārstāvjiem, kuru Ķīna izbeidza 2010. gadā; aicina respektēt tibetiešu tautas vārda brīvību, biedrošanās brīvību un reliģijas brīvību, kā noteikts konstitūcijā; uzskata, ka minoritāšu tiesību ievērošana ir svarīgs demokrātijas un tiesiskuma elements, kas ir vajadzīgs politiskajai stabilitātei; |
| --- | --- |

8.

| 9. | stingri nosoda Ilham Tohti apcietināšanu, kurš izcieš mūža ieslodzījumu apsūdzībās par separātismu; pauž nožēlu par to, ka likumos paredzētās procedūras netika ievērotas un ka viņš nevarēja izmantot pienācīgas aizstāvības tiesības; mudina Ķīnas iestādes ievērot normu, kas paredz ģimenes locekļu apmeklējumu reizi mēnesī; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Ilham Tohti un viņa atbalstītājus, kas atrodas apcietinājumā saistībā ar šo lietu; turklāt aicina atjaunot Ilham Tohti mācīšanas atļauju un garantēt viņa brīvu pārvietošanos Ķīnā un ārpus tās; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina, ka ir svarīgi, lai ES pievērstu uzmanību jautājumam par cilvēktiesību pārkāpumiem Ķīnā, jo īpaši gadījumam ar minoritātēm Tibetā un Siņdzjanā, visos politiskajos un cilvēktiesību dialogos ar Ķīnas iestādēm saskaņā ar ES apņemšanos paust nepārprotamu, skaidru un vienotu nostāju attiecībā uz šo valsti, tostarp ikgadējos cilvēktiesību dialogos; turklāt norāda, ka saistībā ar pašlaik notiekošo reformu procesu un Ķīnas palielinātu pasaules mēroga iesaisti, tā ir izvēlējusies iekļauties starptautiskajā cilvēktiesību sistēmā, parakstot daudzus starptautiskos līgumus cilvēktiesību jomā, un tāpēc aicina turpināt dialogu ar Ķīnu pildīt šīs saistības; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž nožēlu, ka ES un Ķīnas cilvēktiesību dialoga 35. kārta, visticamāk, nenotiks līdz 2016. gada beigām, kā par to vienojās; mudina Ķīnas valdību piekrist augsta līmeņa dialogam 2017. gada pirmajās nedēļās; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Ķīnas Tautas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  OV C 99 E, 3.4.2012., 118. lpp.

(2)  OV C 131 E, 8.5.2013., 121. lpp.

(3)  OV C 332 E, 15.11.2013., 69. lpp.

(4)  OV C 285 E, 21.10.2010., 80. lpp.

(5)  OV C 199 E, 7.7.2012., 185. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0458.

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/112 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/112

---

P8_TA(2016)0506

Rohingu minoritātes stāvoklis Mjanmā

Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par Mjanmas rohingu minoritātes stāvokli (2016/3027(RSP))

(2018/C 238/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Mjanmu un par Mjanmas rohingu musulmaņu stāvokli, jo īpaši 2016. gada 7. jūlija rezolūciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Mjanmu un par Mjanmas rohingu musulmaņu stāvokli, jo īpaši 2016. gada 7. jūlija rezolūciju (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 20. jūnija secinājumus par ES stratēģiju attiecībā uz Mjanmu/Birmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 20. jūnija secinājumus par ES stratēģiju attiecībā uz Mjanmu/Birmu,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Elementi ES Stratēģijai attiecībā uz Mjanmu/Birmu: — īpaša partnerība demokrātijai, mieram un labklājībai” |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Elementi ES Stratēģijai attiecībā uz Mjanmu/Birmu: — īpaša partnerība demokrātijai, mieram un labklājībai”

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federikas Mogerīni paziņojumu par Mjanmas Savienības jaunās valdības stāšanos amatā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federikas Mogerīni paziņojumu par Mjanmas Savienības jaunās valdības stāšanos amatā,

| — | ņemot vērā PV/AP runaspersonas 2016. gada 2. decembra paziņojumu par neseno vardarbības saasināšanos Mjanmā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP runaspersonas 2016. gada 2. decembra paziņojumu par neseno vardarbības saasināšanos Mjanmā,

| — | ņemot vērā kopīgo paziņojumu presei par trešo ES un Mjanmas cilvēktiesību dialogu 2016. gada 25. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo paziņojumu presei par trešo ES un Mjanmas cilvēktiesību dialogu 2016. gada 25. novembrī,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 4. decembra secinājumus par bezvalstniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 4. decembra secinājumus par bezvalstniecību,

| — | ņemot vērā jaunākos — Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā cilvēktiesību komisāra (OHCHR) 2016. gada 29. novembra un ANO īpašā referenta par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā 2016. gada 18. novembra — ziņojumus par cilvēktiesību situācijas pasliktināšanos Rakhainas pavalsts ziemeļu daļā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jaunākos — Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā cilvēktiesību komisāra (OHCHR) 2016. gada 29. novembra un ANO īpašā referenta par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā 2016. gada 18. novembra — ziņojumus par cilvēktiesību situācijas pasliktināšanos Rakhainas pavalsts ziemeļu daļā,

| — | ņemot vērā ANO Augstā cilvēktiesību komisāra 2016. gada 20. jūnija ziņojumu “Rohingu musulmaņu un citu Mjanmas minoritāšu cilvēktiesību situācija”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Augstā cilvēktiesību komisāra 2016. gada 20. jūnija ziņojumu “Rohingu musulmaņu un citu Mjanmas minoritāšu cilvēktiesību situācija”,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes 2016. gada 24. marta pieņemto rezolūciju (31/24) “Cilvēktiesību situācija Mjanmā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes 2016. gada 24. marta pieņemto rezolūciju (31/24) “Cilvēktiesību situācija Mjanmā”,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta par cilvēktiesību situāciju Mjanmā 2016. gada 18. marta ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta par cilvēktiesību situāciju Mjanmā 2016. gada 18. marta ziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu un tai 1967. gadā pievienoto protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu un tai 1967. gadā pievienoto protokolu,

| — | ņemot vērā 1954. gada Konvenciju par bezvalstnieku statusu un 1961. gada Konvenciju par bezvalstniecības samazināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1954. gada Konvenciju par bezvalstnieku statusu un 1961. gada Konvenciju par bezvalstniecības samazināšanu,

| — | ņemot vērā UNHCR globālo rīcības plānu 2014.–2024. gadam par bezvalstniecības izbeigšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNHCR globālo rīcības plānu 2014.–2024. gadam par bezvalstniecības izbeigšanu,

| — | ņemot vērā 1948. gadā pieņemtās Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 18.–21. pantu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gadā pieņemtās Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 18.–21. pantu;

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautiskos paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautiskos paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām,

| — | ņemot vērā ASEAN hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASEAN hartu,

| — | ņemot vērā Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) cilvēktiesību parlamentāriešu 2015. gada aprīļa ziņojumu “Rohingu krīze un vardarbības risks Mjanmā — ASEAN problēma un aicinājums rīkoties”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) cilvēktiesību parlamentāriešu 2015. gada aprīļa ziņojumu “Rohingu krīze un vardarbības risks Mjanmā — ASEAN problēma un aicinājums rīkoties”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā ANO Augstais cilvēktiesību komisārs Zeid Ra’ad Al Hussein savā 2016. gada 20. jūnija ziņojumā aprakstīja pret rohingiem nemitīgi izdarītos smagos tiesību pārkāpumus, tostarp patvaļīgu valstspiederības atņemšanu, kas viņus padara par bezvalstniekiem, stingrus brīvas pārvietošanās ierobežojumus, dzīves un drošības apdraudējumu, tiesību uz veselību un izglītību aizliegumu, piespiedu darbu, seksuālo vardarbību un viņu politisko tiesību ierobežojumus, “ko var uzskatīt par noziegumiem pret cilvēci”; tā kā Zeid Ra’ad Al Hussein norādīja, ka rohingiem ir aizliegts strādāt vairākās profesijās un ka viņiem ir jāizpilda īpašas formalitātes, lai ārstētos slimnīcās, kā rezultātā tiek zaudēts laiks un bērnu dzemdību laikā ir miruši bērni un viņu mātes; tā kā ANO Bēgļu aģentūras vadītājs John McKissick, kura vadītais birojs atrodas Bangladešas pilsētā Cox’s Bazar, nesen oficiāli paziņoja, ka Mjanma mēģina veikt “etnisko tīrīšanu pret rohingu musulmaņu minoritāti tās teritorijā”; tā kā cilvēktiesību pārkāpumi pret rohingu minoritāti līdzinās kolektīvam sodam; |
| --- | --- |

A.

tā kā ANO Augstais cilvēktiesību komisārs Zeid Ra’ad Al Hussein savā 2016. gada 20. jūnija ziņojumā aprakstīja pret rohingiem nemitīgi izdarītos smagos tiesību pārkāpumus, tostarp patvaļīgu valstspiederības atņemšanu, kas viņus padara par bezvalstniekiem, stingrus brīvas pārvietošanās ierobežojumus, dzīves un drošības apdraudējumu, tiesību uz veselību un izglītību aizliegumu, piespiedu darbu, seksuālo vardarbību un viņu politisko tiesību ierobežojumus, “ko var uzskatīt par noziegumiem pret cilvēci”; tā kā Zeid Ra’ad Al Hussein norādīja, ka rohingiem ir aizliegts strādāt vairākās profesijās un ka viņiem ir jāizpilda īpašas formalitātes, lai ārstētos slimnīcās, kā rezultātā tiek zaudēts laiks un bērnu dzemdību laikā ir miruši bērni un viņu mātes; tā kā ANO Bēgļu aģentūras vadītājs John McKissick, kura vadītais birojs atrodas Bangladešas pilsētā Cox’s Bazar, nesen oficiāli paziņoja, ka Mjanma mēģina veikt “etnisko tīrīšanu pret rohingu musulmaņu minoritāti tās teritorijā”; tā kā cilvēktiesību pārkāpumi pret rohingu minoritāti līdzinās kolektīvam sodam;

| B. | tā kā 2016. gada 9. oktobrī bruņotas personas uzbruka trim policijas posteņiem Bangladešas robežas tuvumā, kā rezultātā tika nogalināti deviņi policisti un pazuda daudzi ieroči; tā kā Mjanmas valdība paziņoja, ka bruņotās personas bija rohingu nemiernieki, un pēc tam pasludināja Maungdavas apgabalu par “militārās operācijas zonu”, ieviešot komandantstundu un citus nopietnus ierobežojumus, tostarp attiecībā uz žurnālistiem un ārējiem novērotājiem, kam netika atļauts iekļūt šajā teritorijā; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2016. gada 9. oktobrī bruņotas personas uzbruka trim policijas posteņiem Bangladešas robežas tuvumā, kā rezultātā tika nogalināti deviņi policisti un pazuda daudzi ieroči; tā kā Mjanmas valdība paziņoja, ka bruņotās personas bija rohingu nemiernieki, un pēc tam pasludināja Maungdavas apgabalu par “militārās operācijas zonu”, ieviešot komandantstundu un citus nopietnus ierobežojumus, tostarp attiecībā uz žurnālistiem un ārējiem novērotājiem, kam netika atļauts iekļūt šajā teritorijā;

| C. | tā kā saskaņā ar cilvēktiesību organizāciju sniegto informāciju vietējie avoti ziņo par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem no valdības spēku puses tā sauktajā militārās operācijas zonā; tā kā Mjanmas valdība ziņoja, ka ir nogalināti 69 iespējami nemiernieki un 17 drošības spēku pārstāvji, taču šo apgalvojumu nav iespējams objektīvi pārbaudīt piekļuves ierobežojumu dēļ; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar cilvēktiesību organizāciju sniegto informāciju vietējie avoti ziņo par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem no valdības spēku puses tā sauktajā militārās operācijas zonā; tā kā Mjanmas valdība ziņoja, ka ir nogalināti 69 iespējami nemiernieki un 17 drošības spēku pārstāvji, taču šo apgalvojumu nav iespējams objektīvi pārbaudīt piekļuves ierobežojumu dēļ;

| D. | tā kā 2016. gada 3. novembrī otrā uzbrukumā robežsardzes postenim tika nogalināts policists; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2016. gada 3. novembrī otrā uzbrukumā robežsardzes postenim tika nogalināts policists;

| E. | tā kā cilvēktiesību organizācijas, tostarp Human Rights Watch, izmantojot satelītu attēlus, ir ziņojušas par masveida māju un citu ēku sagraušanu Rakhainas pavalsts ziemeļu daļā, kas pašlaik nav pieejama NVO un neatkarīgiem novērotājiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā cilvēktiesību organizācijas, tostarp Human Rights Watch, izmantojot satelītu attēlus, ir ziņojušas par masveida māju un citu ēku sagraušanu Rakhainas pavalsts ziemeļu daļā, kas pašlaik nav pieejama NVO un neatkarīgiem novērotājiem;

| F. | tā kā Mjanmas valdība 2016. gada 3. novembrī kopā ar ārvalstu vēstnieku delegāciju, kuras sastāvā bija deviņi pārstāvji, tostarp ANO rezidējošais koordinators, rīkoja dažu skarto vietu Maungdavā uzraudzītu apmeklējumu, kura laikā tika apstiprināta sadedzinātu struktūru esamība vairākās pilsētās; |
| --- | --- |

F.

tā kā Mjanmas valdība 2016. gada 3. novembrī kopā ar ārvalstu vēstnieku delegāciju, kuras sastāvā bija deviņi pārstāvji, tostarp ANO rezidējošais koordinators, rīkoja dažu skarto vietu Maungdavā uzraudzītu apmeklējumu, kura laikā tika apstiprināta sadedzinātu struktūru esamība vairākās pilsētās;

| G. | tā kā pēdējo nedēļu laikā vismaz 25 000 rohingu ir devušies bēgļu gaitās uz kaimiņvalstīm un aptuveni 30 000 Rakhainas pavalsts iedzīvotāju ir pārvietoti vardarbības dēļ; tā kā UNHCR šobrīd ir reģistrējis vairāk nekā 56 000 rohingu atrašanos Malaizijā; |
| --- | --- |

G.

tā kā pēdējo nedēļu laikā vismaz 25 000 rohingu ir devušies bēgļu gaitās uz kaimiņvalstīm un aptuveni 30 000 Rakhainas pavalsts iedzīvotāju ir pārvietoti vardarbības dēļ; tā kā UNHCR šobrīd ir reģistrējis vairāk nekā 56 000 rohingu atrašanos Malaizijā;

| H. | tā kā kopš 2011. gada Mjanma ir veikusi pasākumus, lai reformētu savu ekonomiku un politisko sistēmu; tā kā tomēr armijai joprojām ir nesamērīga ietekme valsts lietās; tā kā 2015. gada novembrī tika ievēlēts jauns valsts parlaments, savukārt 2016. gada martā nāca pie varas demokrātiski ievēlēta valsts valdība; |
| --- | --- |

H.

tā kā kopš 2011. gada Mjanma ir veikusi pasākumus, lai reformētu savu ekonomiku un politisko sistēmu; tā kā tomēr armijai joprojām ir nesamērīga ietekme valsts lietās; tā kā 2015. gada novembrī tika ievēlēts jauns valsts parlaments, savukārt 2016. gada martā nāca pie varas demokrātiski ievēlēta valsts valdība;

| I. | tā kā tāpēc ES un citi starptautiskie dalībnieki ir atcēluši sankcijas un ļāvuši Mjanmai no jauna iekļauties pasaules politiskajās un ekonomiskajās struktūrās; tā kā ES un tās dalībvalstīm ir bijusi nozīmīga loma reformu un atvērtības procesā un tās cita starpā sniedza ieguldījumu ar būtisku attīstības palīdzību, apmācību un tehnisko sadarbību, iekļaujošas valsts mēroga pamiera vienošanās veicināšanu un tirdzniecību saskaņā ar iniciatīvu “Viss, izņemot ieročus” (EBA); tā kā ES un Mjanma ik gadu rīko cilvēktiesību dialogu; |
| --- | --- |

I.

tā kā tāpēc ES un citi starptautiskie dalībnieki ir atcēluši sankcijas un ļāvuši Mjanmai no jauna iekļauties pasaules politiskajās un ekonomiskajās struktūrās; tā kā ES un tās dalībvalstīm ir bijusi nozīmīga loma reformu un atvērtības procesā un tās cita starpā sniedza ieguldījumu ar būtisku attīstības palīdzību, apmācību un tehnisko sadarbību, iekļaujošas valsts mēroga pamiera vienošanās veicināšanu un tirdzniecību saskaņā ar iniciatīvu “Viss, izņemot ieročus” (EBA); tā kā ES un Mjanma ik gadu rīko cilvēktiesību dialogu;

| J. | tā kā tomēr joprojām pastāv daudzas problēmas, tostarp cilvēktiesību jomā un jo īpaši attiecībā uz rohingu musulmaņu minoritātes stāvokli; tā kā vairāk nekā viens miljons rohingu musulmaņu Mjanmā ir dzīvojuši vairākās paaudzēs, taču pašlaik viņi ir viena no pasaulē visvajātākajām minoritātēm; tā kā kopš Birmas 1982. gada pilsonības likuma pieņemšanas viņi ir oficiāli bezvalstnieki; tā kā Mjanmas un kaimiņvalstu iestādes uzskata rohingus par nevēlamiem, kaut arī dažas no kaimiņvalstīm ir uzņēmušās lielu bēgļu apjomu; tā kā Mjanmas tiesiskais regulējums institucionalizē diskrimināciju pret minoritātēm un jo īpaši padara rohingus par bezvalstniekiem, jo tika pasludināts, ka viņu pagaidu identitātes karšu (baltās kartes) termiņš beidzas 2015. gada martā, un viņi nav varējuši iegūt savu bērnu dzimšanas apliecības kopš 2012. gada; |
| --- | --- |

J.

tā kā tomēr joprojām pastāv daudzas problēmas, tostarp cilvēktiesību jomā un jo īpaši attiecībā uz rohingu musulmaņu minoritātes stāvokli; tā kā vairāk nekā viens miljons rohingu musulmaņu Mjanmā ir dzīvojuši vairākās paaudzēs, taču pašlaik viņi ir viena no pasaulē visvajātākajām minoritātēm; tā kā kopš Birmas 1982. gada pilsonības likuma pieņemšanas viņi ir oficiāli bezvalstnieki; tā kā Mjanmas un kaimiņvalstu iestādes uzskata rohingus par nevēlamiem, kaut arī dažas no kaimiņvalstīm ir uzņēmušās lielu bēgļu apjomu; tā kā Mjanmas tiesiskais regulējums institucionalizē diskrimināciju pret minoritātēm un jo īpaši padara rohingus par bezvalstniekiem, jo tika pasludināts, ka viņu pagaidu identitātes karšu (baltās kartes) termiņš beidzas 2015. gada martā, un viņi nav varējuši iegūt savu bērnu dzimšanas apliecības kopš 2012. gada;

| K. | tā kā Mjanmas iestādes turpina liegt rohingiem lielāko daļu viņu pamattiesību; tā kā saskaņā ar ASEAN cilvēktiesību parlamentāriešu 2015. gada aprīļa ziņojumu tā sagatavošanas laikā aptuveni 120 000 rohingu joprojām atradās vairāk nekā 80 iekšēji pārvietotu personu nometnēs Rakhainas pavalstī ar ierobežotu piekļuvi humānajai palīdzībai, savukārt pēdējos gados vairāk nekā 100 000 citu cilvēku, bieži vien ar cilvēku tirgotāju starpniecību, ir aizbēguši pa jūru vai sauszemi uz citām valstīm un daudzi šajos bīstamos ceļojumos ir miruši; |
| --- | --- |

K.

tā kā Mjanmas iestādes turpina liegt rohingiem lielāko daļu viņu pamattiesību; tā kā saskaņā ar ASEAN cilvēktiesību parlamentāriešu 2015. gada aprīļa ziņojumu tā sagatavošanas laikā aptuveni 120 000 rohingu joprojām atradās vairāk nekā 80 iekšēji pārvietotu personu nometnēs Rakhainas pavalstī ar ierobežotu piekļuvi humānajai palīdzībai, savukārt pēdējos gados vairāk nekā 100 000 citu cilvēku, bieži vien ar cilvēku tirgotāju starpniecību, ir aizbēguši pa jūru vai sauszemi uz citām valstīm un daudzi šajos bīstamos ceļojumos ir miruši;

| L. | tā kā Mjanmā bruņotie spēki plaši izmanto izvarošanu kā kara ieroci, lai iebiedētu etniskās minoritātes, radot postošas sekas cietušajiem; tā kā ANO ģenerālsekretāra īpašais pārstāvis jautājumos par seksuālo vardarbību bruņotos konfliktos Zainab Hawa Bangura pauda dziļas bažas šajā sakarībā; tā kā Starptautiskā Krimināltiesa ir iekļāvusi izvarošanu un citus seksuālās vardarbības veidus kara noziegumu un darbību, kas ir noziegumi pret cilvēci, sarakstā; tā kā būtu jāuzsver, ka rohingu sievietes cieš no vairākiem diskriminācijas veidiem, tostarp seksuālās vardarbības un piespiedu sterilizācijas; |
| --- | --- |

L.

tā kā Mjanmā bruņotie spēki plaši izmanto izvarošanu kā kara ieroci, lai iebiedētu etniskās minoritātes, radot postošas sekas cietušajiem; tā kā ANO ģenerālsekretāra īpašais pārstāvis jautājumos par seksuālo vardarbību bruņotos konfliktos Zainab Hawa Bangura pauda dziļas bažas šajā sakarībā; tā kā Starptautiskā Krimināltiesa ir iekļāvusi izvarošanu un citus seksuālās vardarbības veidus kara noziegumu un darbību, kas ir noziegumi pret cilvēci, sarakstā; tā kā būtu jāuzsver, ka rohingu sievietes cieš no vairākiem diskriminācijas veidiem, tostarp seksuālās vardarbības un piespiedu sterilizācijas;

| M. | tā kā pastāv nopietnas bažas attiecībā uz LGBTI kopienas situāciju Mjanmā, tostarp rohingiem, kuri joprojām tiek vajāti un kuriem tiek piemērota kriminālatbildība, kā ieganstu izmantojot koloniālā laikmeta noteikumu — Kriminālkodeksa 377. sadaļu —, un kuri joprojām saskaras ar patvaļīgiem arestiem un aizturēšanu, iebiedēšanu, fizisku un seksuālu vardarbību un atteikumu saņemt veselības aprūpes pakalpojumus; |
| --- | --- |

M.

tā kā pastāv nopietnas bažas attiecībā uz LGBTI kopienas situāciju Mjanmā, tostarp rohingiem, kuri joprojām tiek vajāti un kuriem tiek piemērota kriminālatbildība, kā ieganstu izmantojot koloniālā laikmeta noteikumu — Kriminālkodeksa 377. sadaļu —, un kuri joprojām saskaras ar patvaļīgiem arestiem un aizturēšanu, iebiedēšanu, fizisku un seksuālu vardarbību un atteikumu saņemt veselības aprūpes pakalpojumus;

| N. | tā kā Aung San Suu Kyi, tiekoties ar ANO īpašo ziņotāju par cilvēktiesību situāciju Mjanmā Yanghee Lee, paziņoja, ka valdība neizmantos vārdu “rohingi” (militārās diktatūras laikā piekoptās politikas pēctecība), kas tāpat kā apzīmējums “bengāļi” tiek uzskatīts par aizskarošu, un ka labāk tā vietā būtu lietot jaunu jēdzienu — “Rakhainas pavalsts musulmaņu kopiena”; |
| --- | --- |

N.

tā kā Aung San Suu Kyi, tiekoties ar ANO īpašo ziņotāju par cilvēktiesību situāciju Mjanmā Yanghee Lee, paziņoja, ka valdība neizmantos vārdu “rohingi” (militārās diktatūras laikā piekoptās politikas pēctecība), kas tāpat kā apzīmējums “bengāļi” tiek uzskatīts par aizskarošu, un ka labāk tā vietā būtu lietot jaunu jēdzienu — “Rakhainas pavalsts musulmaņu kopiena”;

| O. | tā kā Mjanma, gatavojoties sasaukt nacionālo miera konferenci, ir arī pielikusi zināmas pūles, lai virzītu uz priekšu miera procesu; tā kā ir būtiski saglabāt nacionālo pamieru un aptvert visas bruņotās etniskās grupas, lai nodrošinātu mieru, pārticību un vienotību šajā valstī, |
| --- | --- |

O.

tā kā Mjanma, gatavojoties sasaukt nacionālo miera konferenci, ir arī pielikusi zināmas pūles, lai virzītu uz priekšu miera procesu; tā kā ir būtiski saglabāt nacionālo pamieru un aptvert visas bruņotās etniskās grupas, lai nodrošinātu mieru, pārticību un vienotību šajā valstī,

| 1. | pauž nopietnas bažas par ziņojumiem par vardarbīgām sadursmēm Rakhainas pavalsts ziemeļu daļā un pauž nožēlu par dzīvību, iztikas un pajumtes zaudēšanu un nesamērīgo spēka izmantošanu no Mjanmas bruņoto spēku puses; apstiprina, ka Mjanmas iestādēm ir pienākums izmeklēt 2016. gada 9. oktobra uzbrukumus un saukt pie atbildības vainīgās personas, taču norāda, ka tam ir jānotiek saskaņā ar cilvēktiesību standartiem un pienākumiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mudina militāros un drošības spēkus nekavējoties pārtraukt rohingu nogalināšanu un izvarošanu, pret viņiem vērstu vardarbību un viņu māju dedzināšanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē Mjanmas valdības paziņojumu par izmeklēšanas komisijas dibināšanu attiecībā uz neseno vardarbību Rakhainas pavalstī; aicina Mjanmas valdību ļaut ANO un citiem ārējiem novērotājiem palīdzēt izmeklēt nesenos notikumus Rakhainas pavalsts Maungdavas apgabalā, tostarp 2016. gada 9. oktobra uzbrukumus un tiem sekojošās valdības darbības; uzsver nepieciešamību pienācīgi sodīt vainīgos, kā arī nodrošināt atbilstīgu tiesisko aizsardzību vardarbības upuriem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka tas ir tikai pirmais solis saistībā ar plašāku apņemšanos izbeigt nesodāmību par noziegumiem pret rohingu minoritāti; pauž sašutumu par ziņojumiem par seksuālo vardarbību kā iebiedēšanas un kara ieroci, lai apspiestu rohingu minoritāti, un prasa saukt pie atbildības šajos noziegumos vainīgās personas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | turklāt pieprasa, lai Mjanmas valdība nekavējoties ļautu sniegt humāno palīdzību visās konflikta zonās un visām pārvietotajām personām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prasa, lai Mjanmas valdības un civilās iestādes nekavējoties izbeigtu šausminošo rohingu minoritātes diskrimināciju un segregāciju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tādēļ aicina Mjanmas valdību reformēt 1982. gada pilsonības likumu un atjaunot pilsonību rohingu minoritātei; mudina Mjanmas valdību un Rakhainas pavalsts iestādes nekavējoties sākt reģistrēt visus dzimušos bērnus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Mjanmas valdību atcelt visus nevajadzīgos, diskriminējošos un nesamērīgos ierobežojumus Rakhainas pavalstī; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Mjanmas valdību apkarot cilvēku tirdzniecību un starptautisko organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Mjanmas valdību uzlabot tās sadarbību ar ANO, tostarp ANO Augsto komisāru bēgļu jautājumos un īpašo procedūru pilnvarotajām personām; mudina Mjanmas valdību īstenot ieteikumus, kas paredzēti ANO Cilvēktiesību padomes rezolūcijā Nr. 31/24 par cilvēktiesību situāciju Mjanmā; mudina Mjanmas valdību aicināt ANO augsto cilvēktiesību komisāru atklāt šajā valstī biroju, kuram būtu plašas pilnvaras un pietiekami daudz darbinieku; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Mjanmas valdību nepārprotami nosodīt jebkādu pamudināšanu uz rasu vai reliģisku naidu, veikt pasākumus, lai izbeigtu naida runas, tostarp no radikālo budistu grupu puses, un apkarot sociālo diskrimināciju un vardarbību pret rohingu minoritāti; turklāt aicina Mjanmas valdību ievērot vispārējās tiesības uz reliģijas vai ticības brīvību; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Saharova balvas saņēmēju Aung San Suu Kyi izmantot savus ietekmīgos amatus Mjanmas valdībā, lai uzlabotu rohingu minoritātes stāvokli; atgādina par Aung San Suu Kyi pārstāvētās opozīcijas partijas runaspersonas 2015. gada 18. maija paziņojumu, ka Mjanmas valdībai būtu jāatjauno pilsonība rohingu minoritātei; |
| --- | --- |

12.

| 13. | iesaka to valstu valdībām, kuras sakaras ar rohingu bēgļu pieplūdumu, cieši sadarboties ar UNHCR, kam ir tehniskā kompetence izvērtēt bēgļa statusu un pilnvaras aizsargāt bēgļus un bezvalstniekus; mudina šīs valstis ievērot neizraidīšanas principu un nelikt rohingu bēgļiem atgriezties vismaz līdz brīdim, kad tiks rasts apmierinošs un cilvēka cienīgs risinājums viņu situācijai; jo īpaši aicina Bangladešu ļaut ieceļot rohingu bēgļiem, vienlaikus atzīstot Bangladešas jau paveikto, uzņemot simtiem tūkstošu bēgļu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē Padomes 2016. gada 20. jūnija secinājumus par ES stratēģiju attiecībā uz Mjanmu; uzskata, ka ES patiešām ir stratēģiska interese tās attiecību ar Mjanmu stiprināšanā; uzskata, ka jaunajai valdībai ir vēsturiska iespēja, kā arī pienākums nostiprināt demokrātiju un panākt mieru, nacionālo izlīgumu un labklājību; turklāt uzskata, ka ES un Mjanmas attiecību turpmākai padziļināšanai ir jābūt atkarīgai no patiesiem uzlabojumiem cilvēktiesību jomā šajā valstī; |
| --- | --- |

14.

| 15. | turklāt atgādina Padomes secinājumos paustos aicinājumus veidot efektīvas demokrātiskas iestādes un spēcīgu pilsonisko sabiedrību, ievērot pamattiesības un pamatbrīvības un veicināt labu pārvaldību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu turpināt regulāru divpusēju cilvēktiesību dialogu un apspriest situāciju attiecībā uz problemātiskiem tiesību aktiem un minoritāšu, jo īpaši rohingu, diskrimināciju, un detalizēti ziņot Eiropas Parlamentam par šo diskusiju rezultātiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina ES un tās dalībvalstis turpināt atbalstīt Mjanmas jaunās demokrātiskās struktūras un jo īpaši koncentrēties uz tehnisko sadarbību, lai palīdzētu uzlabot dažādās valsts funkcijas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prasa ES un tās dalībvalstīm turpināt uzraudzīt stāvokli Mjanmā ANO Cilvēktiesību padomes sēdēs saskaņā ar darba kārtības 4. punktu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prasa ES atbalstīt UNHRC tā centienos palīdzēt rohingu bēgļiem, kas atrodas Dienvidāzijas un Dienvidaustrumāzijas reģionā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt UNHRC globālo rīcības plānu 2014.–2024. gadam par bezvalstniecības izbeigšanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Mjanmas valdībai un parlamentam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijai, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ES dalībvalstu, ASEAN ģenerālsekretāram, ASEAN Starpvaldību cilvēktiesību komisijai, ANO īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos Mjanmā, ANO Augstajam komisāram bēgļu jautājumos un ANO Cilvēktiesību padomei. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0316.

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/117 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/117

---

P8_TA(2016)0507

Masu kapi Irākā

Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par masu kapiem Irākā (2016/3028(RSP))

(2018/C 238/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 27. oktobrī rezolūciju par stāvokli Ziemeļirākā/Mosulā (1), 2014. gada 27. februāra rezolūciju par stāvokli Irākā (2), 2014. gada 18. septembra rezolūciju par stāvokli Irākā un Sīrijā un IS ofensīvu, tostarp minoritāšu vajāšanu (3), 2015. gada 12. februāra rezolūciju par humanitāro krīzi Irākā un Sīrijā, jo īpaši saistībā ar “Islāma valsti” (IS) (4), 2015. gada 12. marta rezolūciju par organizācijas “ISIS/Da'esh” nesenajiem uzbrukumiem un cilvēku, it īpaši asīriešu, nolaupīšanas gadījumiem Tuvajos Austrumos (5), un 2016. gada 4. februāra rezolūciju par tā dēvētās ISIS/Daesh veiktu reliģisko minoritāšu sistemātisku masveida slepkavošanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 27. oktobrī rezolūciju par stāvokli Ziemeļirākā/Mosulā (1), 2014. gada 27. februāra rezolūciju par stāvokli Irākā (2), 2014. gada 18. septembra rezolūciju par stāvokli Irākā un Sīrijā un IS ofensīvu, tostarp minoritāšu vajāšanu (3), 2015. gada 12. februāra rezolūciju par humanitāro krīzi Irākā un Sīrijā, jo īpaši saistībā ar “Islāma valsti” (IS) (4), 2015. gada 12. marta rezolūciju par organizācijas “ISIS/Da'esh” nesenajiem uzbrukumiem un cilvēku, it īpaši asīriešu, nolaupīšanas gadījumiem Tuvajos Austrumos (5), un 2016. gada 4. februāra rezolūciju par tā dēvētās ISIS/Daesh veiktu reliģisko minoritāšu sistemātisku masveida slepkavošanu (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 23. maija secinājumus par ES reģionālo stratēģiju attiecībā uz Sīriju un Irāku, kā arī Da’esh draudiem, 2015. gada 14. decembra secinājumus par Irāku, 2015. gada 16. marta secinājumus par ES reģionālo stratēģiju attiecībā uz Sīriju un Irāku, kā arī ISIL/Da’esh draudiem, 2014. gada 20. oktobra secinājumus par ISIL/Da’esh krīzi Sīrijā un Irākā, 2014. gada 14. aprīļa un 2015. gada 12. oktobra secinājumus par Sīriju un 2014. gada 15. augusta secinājumus par Irāku, kā arī Eiropadomes 2014. gada 30. augusta secinājumus par stāvokli Irākā un Sīrijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 23. maija secinājumus par ES reģionālo stratēģiju attiecībā uz Sīriju un Irāku, kā arī Da’esh draudiem, 2015. gada 14. decembra secinājumus par Irāku, 2015. gada 16. marta secinājumus par ES reģionālo stratēģiju attiecībā uz Sīriju un Irāku, kā arī ISIL/Da’esh draudiem, 2014. gada 20. oktobra secinājumus par ISIL/Da’esh krīzi Sīrijā un Irākā, 2014. gada 14. aprīļa un 2015. gada 12. oktobra secinājumus par Sīriju un 2014. gada 15. augusta secinājumus par Irāku, kā arī Eiropadomes 2014. gada 30. augusta secinājumus par stāvokli Irākā un Sīrijā,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) paziņojumus par Irāku un Sīriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) paziņojumus par Irāku un Sīriju,

| — | ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavoja ANO Augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos un ANO palīdzības misijas Irākā (UNAMI) cilvēktiesību birojs “Aicinājums noteikt atbildību un aizsardzību: ISIL īstenotajos nežēlīgajos noziegumos izdzīvojušie jezīdi” (2016. gada augusts), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavoja ANO Augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos un ANO palīdzības misijas Irākā (UNAMI) cilvēktiesību birojs “Aicinājums noteikt atbildību un aizsardzību: ISIL īstenotajos nežēlīgajos noziegumos izdzīvojušie jezīdi” (2016. gada augusts),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus, kas pieņemti 1998. gadā, un to noteikumus par jurisdikciju attiecībā uz genocīdu, noziegumiem pret cilvēci, kara noziegumiem un agresijas noziegumu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus, kas pieņemti 1998. gadā, un to noteikumus par jurisdikciju attiecībā uz genocīdu, noziegumiem pret cilvēci, kara noziegumiem un agresijas noziegumu;

| — | ņemot vērā partnerības un sadarbības nolīgumu starp ES un Irākas Republiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā partnerības un sadarbības nolīgumu starp ES un Irākas Republiku,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 2253 (2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 2253 (2015),

| — | ņemot vērā ANO Statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Statūtus,

| — | ņemot vērā tā lēmumu piešķirt 2016. gada Saharova balvu par domas brīvību Irākas jezīdu aktīvistēm un bijušajām ISIL/Da’esh gūsteknēm Nadia Murad un Lamiya Aji Bashar, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā lēmumu piešķirt 2016. gada Saharova balvu par domas brīvību Irākas jezīdu aktīvistēm un bijušajām ISIL/Da’esh gūsteknēm Nadia Murad un Lamiya Aji Bashar,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2014. gada augustā ISIL/Da’esh kareivji uzbruka jezīdu kopienām pie Sindžāras pilsētas Irākas Ninīvas provincē, saskaņā ar ziņojumiem nogalinot tūkstošiem cilvēku; tā kā vairāki masu kapi tika atrasti pēc tam, kad kurdu bruņotie spēki 2014. gada decembrī atguva teritorijas ziemeļos no Sindžāras kalna; tā kā, kad kurdu bruņotie spēki atguva Sindžāras pilsētu 2015. gada novembra vidū, tika atklātas vēl citas nogalināšanas vietas un skaidri atpazīstami masu kapi; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2014. gada augustā ISIL/Da’esh kareivji uzbruka jezīdu kopienām pie Sindžāras pilsētas Irākas Ninīvas provincē, saskaņā ar ziņojumiem nogalinot tūkstošiem cilvēku; tā kā vairāki masu kapi tika atrasti pēc tam, kad kurdu bruņotie spēki 2014. gada decembrī atguva teritorijas ziemeļos no Sindžāras kalna; tā kā, kad kurdu bruņotie spēki atguva Sindžāras pilsētu 2015. gada novembra vidū, tika atklātas vēl citas nogalināšanas vietas un skaidri atpazīstami masu kapi;

| B. | tā kā nežēlīgie noziegumi, ko veikuši ISIL/Da’esh kareivji, ir sistemātiski un plaši vērsti uz jezīdu tautas iznīcināšanu; tā kā starptautiskajos tiesību aktos, t. i., ANO 1948. gada Konvencijas par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to II pantā, šādi nežēlīgi noziegumi tiek uzskatīti par genocīdu; |
| --- | --- |

B.

tā kā nežēlīgie noziegumi, ko veikuši ISIL/Da’esh kareivji, ir sistemātiski un plaši vērsti uz jezīdu tautas iznīcināšanu; tā kā starptautiskajos tiesību aktos, t. i., ANO 1948. gada Konvencijas par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to II pantā, šādi nežēlīgi noziegumi tiek uzskatīti par genocīdu;

| C. | tā kā Parlaments 2016. gada 4. februārī atzina, ka ISIS/Da'esh veic genocīdu pret kristiešiem, jezīdiem un citām pie reliģiskajām un etniskajām minoritātēm piederošām personām, un šim vērtējumam piekrita Eiropas Padome, ASV Valsts departaments, ASV Kongress, Apvienotās Karalistes Parlaments, Austrālijas Parlaments un citas valsts un starptautiskās institūcijas, atzīstot, ka starp zvērībām, ko ISIS/Da'esh veic pret reliģiskajām un etniskajām minoritātēm Irākā, ir kara noziegumi, noziegumi pret cilvēci un genocīds; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments 2016. gada 4. februārī atzina, ka ISIS/Da'esh veic genocīdu pret kristiešiem, jezīdiem un citām pie reliģiskajām un etniskajām minoritātēm piederošām personām, un šim vērtējumam piekrita Eiropas Padome, ASV Valsts departaments, ASV Kongress, Apvienotās Karalistes Parlaments, Austrālijas Parlaments un citas valsts un starptautiskās institūcijas, atzīstot, ka starp zvērībām, ko ISIS/Da'esh veic pret reliģiskajām un etniskajām minoritātēm Irākā, ir kara noziegumi, noziegumi pret cilvēci un genocīds;

| D. | tā kā Ninīves līdzenums, Tell Afara un Sindžāra, kā arī plašāks reģions šajā vietā ir izsenis senču dzimtene kristiešiem (haldiešiem/sīriešiem/asīriešiem), jezīdiem, arābu sunnītiem un šiītiem, kurdiem, šabakiem, turkmēņiem, kakajiem, sābiešiem-mandiešiem un citiem, kurā viņi, neraugoties uz ārējas vardarbības un vajāšanas periodiem, gadsimtiem ilgi dzīvoja vispārēja plurālisma, stabilitātes un kopienu sadarbības gaisotnē līdz šā gadsimta sākumam un ISIS/Da'esh veiktajai lielas reģiona daļas okupācijai 2014. gadā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Ninīves līdzenums, Tell Afara un Sindžāra, kā arī plašāks reģions šajā vietā ir izsenis senču dzimtene kristiešiem (haldiešiem/sīriešiem/asīriešiem), jezīdiem, arābu sunnītiem un šiītiem, kurdiem, šabakiem, turkmēņiem, kakajiem, sābiešiem-mandiešiem un citiem, kurā viņi, neraugoties uz ārējas vardarbības un vajāšanas periodiem, gadsimtiem ilgi dzīvoja vispārēja plurālisma, stabilitātes un kopienu sadarbības gaisotnē līdz šā gadsimta sākumam un ISIS/Da'esh veiktajai lielas reģiona daļas okupācijai 2014. gadā;

| E. | tā kā kopš 2016. gada 27. oktobraISIL/Da’esh kareivji nolaupītās sievietes, tostarp jezīdu sievietes, pārvietoja uz Mosulas pilsētu un Tell Afaru; tā kā dažas no šīm sievietēm esot “piešķirtas”ISIL/Da’esh kareivjiem, bet pārējās tikšot izmantotas kā ISIL/Da’esh karavānas pavadošās personas; |
| --- | --- |

E.

tā kā kopš 2016. gada 27. oktobraISIL/Da’esh kareivji nolaupītās sievietes, tostarp jezīdu sievietes, pārvietoja uz Mosulas pilsētu un Tell Afaru; tā kā dažas no šīm sievietēm esot “piešķirtas”ISIL/Da’esh kareivjiem, bet pārējās tikšot izmantotas kā ISIL/Da’esh karavānas pavadošās personas;

| F. | tā kā visu masu kapu Irākā, kā arī Sīrijā aizsardzība, saglabāšana un izpēte ir būtiska tam, lai saglabātu un vāktu pierādījumus par ISIL/Da’esh īstenotajiem kara noziegumiem, noziegumiem pret cilvēci un genocīdu un lai sauktu pie atbildības tos, kas vainojami šajos noziegumos; tā kā ir jānodrošina psiholoģisks un loģistisks atbalsts upuru radiniekiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā visu masu kapu Irākā, kā arī Sīrijā aizsardzība, saglabāšana un izpēte ir būtiska tam, lai saglabātu un vāktu pierādījumus par ISIL/Da’esh īstenotajiem kara noziegumiem, noziegumiem pret cilvēci un genocīdu un lai sauktu pie atbildības tos, kas vainojami šajos noziegumos; tā kā ir jānodrošina psiholoģisks un loģistisks atbalsts upuru radiniekiem;

| G. | tā kā vairākas vietējās organizācijas ir dokumentējušas ISIL/Da’esh noziegumus pret jezīdu kopienu, bet tām ir tikai ierobežota jauda; tā kā saskaņā ar tādu starptautisko cilvēktiesību organizāciju kā Human Rights Watch datiem starptautisko tiesu eksperti nav strādājuši šajā teritorijā, neraugoties uz vairāku valstu, tostarp ASV un Vācijas, politisko atbalstu šādai misijai; |
| --- | --- |

G.

tā kā vairākas vietējās organizācijas ir dokumentējušas ISIL/Da’esh noziegumus pret jezīdu kopienu, bet tām ir tikai ierobežota jauda; tā kā saskaņā ar tādu starptautisko cilvēktiesību organizāciju kā Human Rights Watch datiem starptautisko tiesu eksperti nav strādājuši šajā teritorijā, neraugoties uz vairāku valstu, tostarp ASV un Vācijas, politisko atbalstu šādai misijai;

| H. | tā kā ANO augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos 2016. gada 11. novembrī paziņoja, ka, “nododot situācijas Irākā izskatīšanu Starptautiskajai Krimināltiesai, uzticot Irākas tiesām jurisdikciju par starptautiskiem noziegumiem, reformējot krimināltiesību sistēmu un stiprinot juridisko amatpersonu spēju dokumentēt un izmeklēt pārkāpumus un saukt pie atbildības par to izdarīšanu, Irākas valdība var nodrošināt taisnīgu un drošu pamatu noturīgam mieram valstī. Šīs prasības neievērošana var nopietni apdraudēt ilgtermiņa mieru un drošību, ko Irākas iedzīvotāji ir pelnījuši”; |
| --- | --- |

H.

tā kā ANO augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos 2016. gada 11. novembrī paziņoja, ka, “nododot situācijas Irākā izskatīšanu Starptautiskajai Krimināltiesai, uzticot Irākas tiesām jurisdikciju par starptautiskiem noziegumiem, reformējot krimināltiesību sistēmu un stiprinot juridisko amatpersonu spēju dokumentēt un izmeklēt pārkāpumus un saukt pie atbildības par to izdarīšanu, Irākas valdība var nodrošināt taisnīgu un drošu pamatu noturīgam mieram valstī. Šīs prasības neievērošana var nopietni apdraudēt ilgtermiņa mieru un drošību, ko Irākas iedzīvotāji ir pelnījuši”;

| I. | tā kā Irākas armija ar globālās pret ISIL/Da’esh vērstās koalīcijas un kurdu reģionālās valdības pešmergu spēku atbalstu ir sākusi operāciju ar mērķi atbrīvot Mosulu, Irākas otro lielāko pilsētu, un visu pārējo Irākas teritoriju, kura joprojām atrodas ISIL/Da’esh kontrolē, |
| --- | --- |

I.

tā kā Irākas armija ar globālās pret ISIL/Da’esh vērstās koalīcijas un kurdu reģionālās valdības pešmergu spēku atbalstu ir sākusi operāciju ar mērķi atbrīvot Mosulu, Irākas otro lielāko pilsētu, un visu pārējo Irākas teritoriju, kura joprojām atrodas ISIL/Da’esh kontrolē,

| 1. | bez atrunām nosoda nežēlīgos noziegumus un rupjos un starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību pārkāpumus, kas joprojām turpinās un ko īsteno ISIL/Da’esh; ar lielu satraukumu atzīmē pašreiz atklātās jaunās masu kapu vietas Irākā un Sīrijā, kas liecina par ISIS/Da’esh īstenotajiem terora aktiem; pauž līdzjūtību visiem Irākas iedzīvotājiem, kuri noziegumos pret cilvēci un kara noziegumos, ko īstenojuši ISIS/Da’esh kareivji un viņu sabiedrotie, ir zaudējuši savus tuviniekus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzstājīgi aicina starptautisko sabiedrību, jo īpaši ar ANO Drošības padomi, uzskatīt masu kapus Irākā, par kuriem saņemtas ziņas, par vēl vienu pierādījumu genocīdam un saistībā ar ISIL/Da’esh vērsties Starptautiskajā Krimināltiesā (ICC); |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Irākas iestādes, tostarp kurdu reģionālo valdību, veikt steidzamus pasākumus, lai aizsargātu kapuvietas pie Sindžāras kalna, kas kļuva pieejams pēc tam, kad teritorija tika atgūta no ISIL/Da’esh, un veikt visus citus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu pierādījumus par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, ko pastrādājuši ISIL/Da’esh kareivji, un tādā veidā nodrošinātu viņu saukšanu pie atbildības; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Irākas iestādes pieaicināt starptautiskos tiesu ekspertus, tostarp tos, kam ir pieredze darbā kara noziegumu tribunālos, lai apsekotu visus masu kapus un palīdzētu saglabāt un analizēt tikai nesen pieejamajos masu kapos konstatētos pierādījumus, jo ekshumācija bez tiesas ekspertīzes var iznīcināt būtiskus pierādījumus un ievērojami sarežģīt mirstīgo atlieku identificēšanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prasa ES, tās dalībvalstīm un citiem potenciālajiem starptautiskajiem līdzekļu devējiem veicināt un sniegt pilnīgu atbalstu Irākas valdībai, lai veidotu cilvēkresursus un infrastruktūru, kas nepieciešami, lai saglabātu un analizētu pierādījumus, kuri varētu būt nozīmīgi turpmākajos vietējos un starptautiskajos atbildības noteikšanas procesos, kas veikti ar mērķi novērst kara noziegumus, noziegumus pret cilvēci un genocīdu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž īpašas bažas par sieviešu un bērnu stāvokli konfliktā, jo īpaši jezīdu sieviešu un bērnu stāvokli, kas cietuši no vajāšanas, nogalināšanas, spīdzināšanas, seksuālas izmantošanas un citiem nežēlīgiem noziegumiem; uzstāj, ka vajadzētu būt pieejamiem visiem medicīnas pakalpojumiem, tos nodrošinot jo īpaši izvarošanas upuriem; steidzami prasa ES un tās dalībvalstīm cieši sadarboties ar Pasaules veselības organizāciju (PVO) un to atbalstīt šajā jomā; prasa nekavējoties atbrīvot visas sievietes un bērnus, kas joprojām atrodas ISIS/Da’esh gūstā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu Irākas armijai, globālās pret ISIS/Da’esh vērstās koalīcijas armijām, kurdu reģionālās valdības pešmergu spēkiem un viņu sabiedrotajiem spēkiem, kuri īsteno pasākumus ar mērķi atbrīvot Mosulu un citas valsts daļas no ISIS/Da’esh klātbūtnes, un pauž atbalstu Irākas neatkarībai, teritoriālajai integritātei un suverenitātei; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina, ka Irākas iestādēm ir jāīsteno konkrēti soļi, lai kampaņas laikā aizsargātu civilpersonas, tostarp veicot visus iespējamos piesardzības pasākumus, lai novērstu civilpersonu upurus un cilvēktiesību pārkāpumus triecienuzbrukuma laikā; uzsver, ka sauszemes spēkiem operāciju laikā jāievēro starptautiskās humanitārās tiesības un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž atbalstu Irākas Republikai un tās iedzīvotājiem, atzīstot politiski, sociāli un ekonomiski dzīvotspējīgu un ilgtspējīgu provinci Ninīves līdzenuma, Tal Afaras un Sindžāras reģionā saskaņā ar reģionālās autonomijas likumīgām izpausmēm, ko garantē Irākas konstitūcija; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka Ninīves līdzenuma, Tal Afaras un Sindžāras pārvieto pirmiedzīvotāju (no kuriem daudzi ir pārvietoti Irākas teritorijā) tiesībām atgriezties savu senču dzimtenē vajadzētu būt Irākas valdības politikas prioritātei, kas būtu jāatbalsta ES, tostarp tās dalībvalstīm, un starptautiskajai sabiedrībai; uzsver, ka ar Irākas valdības un kurdu reģionālās valdības atbalstu vajadzētu pilnībā garantēt šo iedzīvotāju cilvēktiesības, tostarp politisko vienlīdzību, kā arī viņu īpašumtiesības, kam jādod priekšroka salīdzinājumā ar jebkurām citu personu īpašumtiesībām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina Irāku kļūt par Starptautiskās Krimināltiesas dalībvalsti, lai varētu saukt ISIS/Da’esh kareivjus pie atbildības par kara noziegumiem, genocīdu un noziegumiem pret cilvēci; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina starptautisko sabiedrību, tostarp ES dalībvalstis, saukt ISIS/Da’esh dalībniekus pie atbildības to jurisdikcijā, tostarp piemērojot universālas jurisdikcijas principu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Irākas valdībai un Pārstāvju padomei un kurdu reģionālajai valdībai. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0422.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0171.

(3)  OV C 234, 28.6.2016., 25. lpp.

(4)  OV C 310, 25.8.2016., 35. lpp.

(5)  OV C 316, 30.8.2016., 113. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0051.

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/120 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/120

---

P8_TA(2016)0509

Aizsardzības pasākumi pret tādu organismu ievešanu, kuri ir kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā

Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas direktīvai, ar ko groza I līdz V pielikumu Padomes Direktīvai 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (D047308/01 – 2016/3010(RSP))

(2018/C 238/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas direktīvai, ar ko groza I līdz V pielikumu Padomes Direktīvai 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (D047308/01, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas direktīvai, ar ko groza I līdz V pielikumu Padomes Direktīvai 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (D047308/01,

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1), un jo īpaši tās 14. panta otrās daļas c) un d) punktu un 18. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1), un jo īpaši tās 14. panta otrās daļas c) un d) punktu un 18. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 26. oktobra Regulu (ES) 2016/2031 par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 26. oktobra Regulu (ES) 2016/2031 par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 11. maija Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/715, ar ko attiecībā uz noteiktiem augļiem, kuru izcelsme ir konkrētās trešās valstīs, nosaka pasākumus, kas veicami, lai nepieļautu kaitīgā organisma Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa ievešanu un izplatīšanos Savienībā (4); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 11. maija Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/715, ar ko attiecībā uz noteiktiem augļiem, kuru izcelsme ir konkrētās trešās valstīs, nosaka pasākumus, kas veicami, lai nepieļautu kaitīgā organisma Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa ievešanu un izplatīšanos Savienībā (4);

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2014. gada 30. janvāra zinātnisko atzinumu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2014. gada 30. janvāra zinātnisko atzinumu (5),

| — | ņemot vēra Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vēra Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā Komisijas īstenošanas direktīvas projekta mērķis ir grozīt I līdz V pielikumu Direktīvai 2000/29/EK; tā kā Direktīva 2000/29/EK tiks atcelta un aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 2016/2031 par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem, tiklīdz šī regula stāsies spēkā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisijas īstenošanas direktīvas projekta mērķis ir grozīt I līdz V pielikumu Direktīvai 2000/29/EK; tā kā Direktīva 2000/29/EK tiks atcelta un aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 2016/2031 par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem, tiklīdz šī regula stāsies spēkā;

| B. | tā kā Komisijas īstenošanas direktīvas projekts ir pretrunā Regulas (ES) Nr. 2016/2031 mērķiem, jo apdraud prasības noteiktu augļu, kas ir uzņēmīgi pret kaitīgajiem organismiem, ievešanai Savienībā, jo īpaši attiecībā uz citrusu melno plankumu un citrusu rūsu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisijas īstenošanas direktīvas projekts ir pretrunā Regulas (ES) Nr. 2016/2031 mērķiem, jo apdraud prasības noteiktu augļu, kas ir uzņēmīgi pret kaitīgajiem organismiem, ievešanai Savienībā, jo īpaši attiecībā uz citrusu melno plankumu un citrusu rūsu;

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas direktīvas projekts nav saderīgs ar Savienības tiesību aktiem, jo neatbilst Regulas (ES) Nr. 2016/2031 mērķim, kas ir noteikt fitosanitāros riskus, kurus rada jebkuras sugas, celma vai biotipa patogēns, dzīvnieks vai parazītaugs, kas ir kaitīgs augiem vai augu produktiem (“kaitīgie organismi”), un pasākumus šādu risku samazināšanai līdz pieņemamam līmenim; šajā sakarā atgādina, ka tiklīdz Regula (ES) Nr. 2016/2031 kļūs piemērojama (t. i., 2019. gada 14. decembrī), tā atcels un aizstās Direktīvu 2000/29/EK; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai īstenošanas direktīvas projektu (6) grozīt šādi:

  Grozījums Nr. 1


  Īstenošanas direktīvas projekts


  Pielikums – 4.a) i) punkts – 6. daļa – 16.2 punkts – e) apakšpunkts








  Īstenošanas direktīvas projekts | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| vai | svītrots |
| (e) | in the case of fruits destined for processing, official inspections prior to export have shown that the fruits are free from symptoms of Xanthomonas citri pv. citri and Xanthomonas citri pv. aurantifolii,



  and


  transport and processing takes place under conditions, approved in accordance with the procedure referred to in Article 18(2). |

2.

Grozījums Nr. 1

Īstenošanas direktīvas projekts

Pielikums – 4.a) i) punkts – 6. daļa – 16.2 punkts – e) apakšpunkts

Īstenošanas direktīvas projekts

Grozījums

vai

svītrots

(e)

in the case of fruits destined for processing, official inspections prior to export have shown that the fruits are free from symptoms of Xanthomonas citri pv. citri and Xanthomonas citri pv. aurantifolii,

Grozījums Nr. 2

Īstenošanas direktīvas projekts

Pielikums – 4.a) i) punkts – 7. daļa – 16.4 punkts – d) apakšpunkts – 4.a punkts (jauns)

| Īstenošanas direktīvas projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Norādīto augļu, kuru izcelsme ir trešās valstīs, ievešana Savienībā |
| | Norādītajiem augļiem, kuru izcelsme ir trešās valstīs, pievieno fitosanitāro sertifikātu, kā minēts Direktīvas 2000/29/EK 13. panta 1. punkta ii) apakšpunkta pirmajā daļā, tostarp zem virsraksta “Papildu deklarācija” norāda šādu informāciju:










  (i) | paziņojumu, ka norādīto augļu izcelsme ir no audzēšanas lauka, kurā veiktas piemērotas apstrādes pret Phyllosticta citricarpa un atbilstošā laikā kopš pēdējā veģetācijas cikla sākuma izmantotas audzēšanas metodes, kas jāpieņem saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru; |

Īstenošanas direktīvas projekts

Grozījums

Norādīto augļu, kuru izcelsme ir trešās valstīs, ievešana Savienībā

Norādītajiem augļiem, kuru izcelsme ir trešās valstīs, pievieno fitosanitāro sertifikātu, kā minēts Direktīvas 2000/29/EK 13. panta 1. punkta ii) apakšpunkta pirmajā daļā, tostarp zem virsraksta “Papildu deklarācija” norāda šādu informāciju:

(i)

paziņojumu, ka norādīto augļu izcelsme ir no audzēšanas lauka, kurā veiktas piemērotas apstrādes pret Phyllosticta citricarpa un atbilstošā laikā kopš pēdējā veģetācijas cikla sākuma izmantotas audzēšanas metodes, kas jāpieņem saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru;

| (ii) | paziņojumu par to, ka attiecīga oficiāla pārbaude ir veikta audzēšanas laukā veģetācijas periodā un Phyllosticta citricarpa simptomi norādītajiem augļiem nav novēroti kopš pēdējā veģetācijas cikla sākuma; |
| --- | --- |

(ii)

paziņojumu par to, ka attiecīga oficiāla pārbaude ir veikta audzēšanas laukā veģetācijas periodā un Phyllosticta citricarpa simptomi norādītajiem augļiem nav novēroti kopš pēdējā veģetācijas cikla sākuma;

| (iii) | paziņojumu, ka posmā no augļu pienākšanas līdz iesaiņošanai iepakošanas iekārtās no katrām 30 tonnām augļu vai no to daļas ir ņemts vismaz 600 augļu liels paraugs no katras šķirnes, turklāt paraugs pēc iespējas atlasīts, ņemot vērā jebkādus iespējamos Phyllosticta citricarpa simptomus, un visi paraugā iekļautie augļi, kuri uzrādījuši šādus simptomus, ir testēti un atzīti par brīviem no šā kaitīgā organisma; |
| --- | --- |

(iii)

paziņojumu, ka posmā no augļu pienākšanas līdz iesaiņošanai iepakošanas iekārtās no katrām 30 tonnām augļu vai no to daļas ir ņemts vismaz 600 augļu liels paraugs no katras šķirnes, turklāt paraugs pēc iespējas atlasīts, ņemot vērā jebkādus iespējamos Phyllosticta citricarpa simptomus, un visi paraugā iekļautie augļi, kuri uzrādījuši šādus simptomus, ir testēti un atzīti par brīviem no šā kaitīgā organisma;

| (iv) | attiecībā uz Citrus sinensis (L.) Osbeck ‘Valencia’ papildus a), b) un c) apakšpunktā minētajiem paziņojumiem: paziņojumu, ka paraugs no katrām 30 tonnām vai to daļas ir testēts attiecībā uz latentu infekciju un atzīts par brīvu no Phyllosticta citricarpa. |
| --- | --- |

(iv)

attiecībā uz Citrus sinensis (L.) Osbeck ‘Valencia’ papildus a), b) un c) apakšpunktā minētajiem paziņojumiem: paziņojumu, ka paraugs no katrām 30 tonnām vai to daļas ir testēts attiecībā uz latentu infekciju un atzīts par brīvu no Phyllosticta citricarpa.

Prasības attiecībā uz norādīto augļu, kuru izcelsme ir trešās valstīs, pārbaudi Savienībā

Norādītos augļus, kuru izcelsme ir trešās valstīs, vizuāli pārbauda ievešanas robežpunktā vai galamērķa vietā, kas noteikta atbilstīgi Komisijas Direktīvai 2004/103/EK. Šādas pārbaudes veic, no katras 30 tonnu partijas vai tās daļas ņemot 200 augļu lielus paraugus no katras šķirnes, turklāt paraugu atlasa, ņemot vērā jebkādus iespējamos Phyllosticta citricarpa simptomus. Ja 1. punktā minēto pārbaužu laikā tiek konstatēti Phyllosticta citricarpa simptomi, šā kaitīgā organisma klātbūtni apstiprina vai noraida, testējot augļus, kas uzrāda minētos simptomus. Ja Phyllosticta citricarpa klātbūtne tiek apstiprināta, partiju, no kuras ņemts paraugs, aizliedz ievest Savienībā.

Izsekojamības prasības

Izsekojamības labad norādītos augļus ieved Savienībā tikai tad, ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:

| (i) | audzēšanas lauks, iepakošanas iekārtas, eksportētāji un visi pārējie uzņēmēji, kas iesaistīti darbībās ar norādītajiem augļiem, šai nolūkā ir oficiāli reģistrēti; |
| --- | --- |

(i)

audzēšanas lauks, iepakošanas iekārtas, eksportētāji un visi pārējie uzņēmēji, kas iesaistīti darbībās ar norādītajiem augļiem, šai nolūkā ir oficiāli reģistrēti;

| (ii) | visā posmā, kamēr norādītie augļi no audzēšanas lauka nonāk ievešanas punktā Savienībā, tiem ir pievienoti dokumenti, kas izdoti attiecīgās valsts augu aizsardzības organizācijas pārraudzībā; |
| --- | --- |

(ii)

visā posmā, kamēr norādītie augļi no audzēšanas lauka nonāk ievešanas punktā Savienībā, tiem ir pievienoti dokumenti, kas izdoti attiecīgās valsts augu aizsardzības organizācijas pārraudzībā;

| (iii) | attiecībā uz norādītajiem augļiem, kuru izcelsme ir trešās valstīs, papildus a) un b) apakšpunktam tiek saglabāta detalizēta informācija par apstrādi pirms un pēc novākšanas. |
| --- | --- |

(iii)

attiecībā uz norādītajiem augļiem, kuru izcelsme ir trešās valstīs, papildus a) un b) apakšpunktam tiek saglabāta detalizēta informācija par apstrādi pirms un pēc novākšanas.

Grozījums Nr. 3

Īstenošanas direktīvas projekts

Pielikums – 4.a) i) punkts – 7. daļa – 16.4 punkts – e) apakšpunkts

| Īstenošanas direktīvas projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| or | svītrots |
| (e) | in the case of fruits destined for processing, official visual inspections prior to export have shown that the fruits are free from symptoms of Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa,



  and


  a statement that the specified fruits originate in a field of production subjected to appropriate treatments against Phyllosticta citricarpa carried out at the appropriate time is included in the certificates referred to in Article 13(1)(ii) under the rubric “Additional declaration”,


  and


  transport and processing takes place under conditions, approved in accordance with the procedure referred to in Article 18(2). |

Īstenošanas direktīvas projekts

Grozījums

or

svītrots

(e)

in the case of fruits destined for processing, official visual inspections prior to export have shown that the fruits are free from symptoms of Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa,

Grozījums Nr. 4

Īstenošanas direktīvas projekts

Pielikums – 4.a) i) punkts – 8. daļa – 16.6. punkts – d) apakšpunkts

| Īstenošanas direktīvas projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | have been subjected to an effective treatment to ensure freedom from Thaumatotibia leucotreta (Meyrick). The treatment data to be indicated on the certificates referred to in Article 13(1) (ii). |

Īstenošanas direktīvas projekts

Grozījums

(d)

have been subjected to an effective treatment to ensure freedom from Thaumatotibia leucotreta (Meyrick). The treatment data to be indicated on the certificates referred to in Article 13(1) (ii).

| (d) | ir bijuši pakļauti efektīvai apstrādei, lai nodrošinātu atbrīvošanos no Thaumatotibia leucotreta (Meyrick).
  Attiecībā uz Citrus L. augļiem, izņemot Citrus limon (L.) Osbeck. un Citrus aurantifolia (Christm.) Swingle, oficiāls paziņojums, ka augļi ir bijuši pakļauti aukstumapstrādei (24 dienas 0,55  oC temperatūrā ar 3 dienu priekšdzesēšanu) vai alternatīvai, ilgtspējīgai un efektīvai apstrādei, kam ir tāda pati ietekme un kas ir validēta saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru, pamatojoties uz EFSA novērtējumu, lai nodrošinātu brīvību no Thaumatotibia leucotreta (Meyrick).
  Apstrādes datus norāda sertifikātos, kas minēti 13. panta 1. punkta ii) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(d)

ir bijuši pakļauti efektīvai apstrādei, lai nodrošinātu atbrīvošanos no Thaumatotibia leucotreta (Meyrick).
  Attiecībā uz Citrus L. augļiem, izņemot Citrus limon (L.) Osbeck. un Citrus aurantifolia (Christm.) Swingle, oficiāls paziņojums, ka augļi ir bijuši pakļauti aukstumapstrādei (24 dienas 0,55  oC temperatūrā ar 3 dienu priekšdzesēšanu) vai alternatīvai, ilgtspējīgai un efektīvai apstrādei, kam ir tāda pati ietekme un kas ir validēta saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru, pamatojoties uz EFSA novērtējumu, lai nodrošinātu brīvību no Thaumatotibia leucotreta (Meyrick).
  Apstrādes datus norāda sertifikātos, kas minēti 13. panta 1. punkta ii) apakšpunktā.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  OV L 317, 23.11.2016., 4. lpp.

(4)  OV L 125, 13.5.2016., 16. lpp.

(5)  Zinātniskais atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma (Jautājums Nr. EFSA-Q-2013-00334) par Phyllosticta citricarpa (Guignardia citricarpa) risku ES teritorijai un riska mazināšanas iespēju identificēšanu un novērtēšanu. EFSA Journal 2014; 12(2):3557.

(6)  Komisija nosūtīja Parlamentam tikai šā īstenošanas direktīvas projekta versiju angļu valodā, jo projekts nebija iztulkots parējās oficiālajās valodās.

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/125 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/125

---

P8_TA(2016)0510

Atbalsts no talidomīda lietošanas cietušajiem

Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par atbalstu no talidomīda lietošanas cietušajiem (2016/3029(RSP))

(2018/C 238/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā gaidāmo grozījumu Likumā par Talidomīda lietošanas dēļ cietušo fondu, kuru Vācijas valdība varētu izmantot, lai ļautu no talidomīda lietošanas cietušajiem, kurus par tādiem ir apstiprinājušas tiesas izraudzītas fondu shēmas vai kuri ir nacionālo valdību atbalsta saņēmēji, kolektīvi piekļūt Vācijas īpašajam veselības fondam “Conterganstiftung” (Talidomīda lietošanas dēļ cietušo fonds), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā gaidāmo grozījumu Likumā par Talidomīda lietošanas dēļ cietušo fondu, kuru Vācijas valdība varētu izmantot, lai ļautu no talidomīda lietošanas cietušajiem, kurus par tādiem ir apstiprinājušas tiesas izraudzītas fondu shēmas vai kuri ir nacionālo valdību atbalsta saņēmēji, kolektīvi piekļūt Vācijas īpašajam veselības fondam “Conterganstiftung” (Talidomīda lietošanas dēļ cietušo fonds),

| — | ņemot vērā Spānijas 2010. gada 5. augusta Karaļa dekrētu Nr. 1006/2010, kurā reglamentēta procedūra, kas sniedz atbalstu personām, kuras no 1960. gada līdz 1965. gadam Spānijā ir cietušas no talidomīda lietošanas; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Spānijas 2010. gada 5. augusta Karaļa dekrētu Nr. 1006/2010, kurā reglamentēta procedūra, kas sniedz atbalstu personām, kuras no 1960. gada līdz 1965. gadam Spānijā ir cietušas no talidomīda lietošanas;

| — | ņemot vērā aptuveno no talidomīda lietošanas cietušo skaitu ES (apmēram 2700 Vācijā (avots — Vācijas valdība), apmēram 500 Itālijā (avots — VITA (Itālijas Talidomīda lietošanas dēļ cietušo asociācija), 500 Apvienotajā Karalistē, 100 Zviedrijā (avots — juridiskā biroja DLA Piper pētījums) un 200 cietušie Spānijā (avots — Spānijas organizācija Avite)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā aptuveno no talidomīda lietošanas cietušo skaitu ES (apmēram 2700 Vācijā (avots — Vācijas valdība), apmēram 500 Itālijā (avots — VITA (Itālijas Talidomīda lietošanas dēļ cietušo asociācija), 500 Apvienotajā Karalistē, 100 Zviedrijā (avots — juridiskā biroja DLA Piper pētījums) un 200 cietušie Spānijā (avots — Spānijas organizācija Avite)),

| — | ņemot vērā Heidelbergas Universitātes ziņojumu “Wiederholt durchzuführende Befragungen zu Problemen, speziellen Bedarfen und Versorgungsdefiziten von contergangeschädigten Menschen (2010-2013)” (“No talidomīda lietošanas cietušo regulāras aptaujas par problēmām, īpašām vajadzībām un aprūpes trūkumu (2010-2013)”), kurā izklāstītas no talidomīda lietošanas cietušo pieaugošās veselības problēmas un īpašās vajadzības, kā arī trūkumi viņiem sniegtajā atbalstā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Heidelbergas Universitātes ziņojumu “Wiederholt durchzuführende Befragungen zu Problemen, speziellen Bedarfen und Versorgungsdefiziten von contergangeschädigten Menschen (2010-2013)” (“No talidomīda lietošanas cietušo regulāras aptaujas par problēmām, īpašām vajadzībām un aprūpes trūkumu (2010-2013)”), kurā izklāstītas no talidomīda lietošanas cietušo pieaugošās veselības problēmas un īpašās vajadzības, kā arī trūkumi viņiem sniegtajā atbalstā,

| — | ņemot vērā 2015. gada janvārī sagatavoto Firefly ziņojumu, kurā uzsvērta no talidomīda lietošanas cietušo fiziskās un emocionālās veselības pasliktināšanās un viņu turpmākās vajadzības (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada janvārī sagatavoto Firefly ziņojumu, kurā uzsvērta no talidomīda lietošanas cietušo fiziskās un emocionālās veselības pasliktināšanās un viņu turpmākās vajadzības (1),

| — | ņemot vērā Vācijas Ziemeļreinas-Vestfālenes federālās zemes Veselības ministrijas 2015. gada maijā pasūtīto ziņojumu, kurā tiek pētīta no talidomīda lietošanas cietušo dzīves kvalitāte un prognozētas viņu nākotnes vajadzības (Ķelnes Universitātes ziņojums) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vācijas Ziemeļreinas-Vestfālenes federālās zemes Veselības ministrijas 2015. gada maijā pasūtīto ziņojumu, kurā tiek pētīta no talidomīda lietošanas cietušo dzīves kvalitāte un prognozētas viņu nākotnes vajadzības (Ķelnes Universitātes ziņojums) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta politisko grupu priekšsēdētāju atklātās vēstules, kurās uzsvērts, ka no talidomīda lietošanas cietušie izjūt hroniskas, novājinošas sāpes un viņu vajadzības netiek apmierinātas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta politisko grupu priekšsēdētāju atklātās vēstules, kurās uzsvērts, ka no talidomīda lietošanas cietušie izjūt hroniskas, novājinošas sāpes un viņu vajadzības netiek apmierinātas,

| — | ņemot vērā 2015. gada 27. maijā Eiropas Parlamentā Briselē notikušo preses konferenci, kuras laikā EP deputāti no visām politiskajām grupām uzsvēra, ka no talidomīda lietošanas cietušajiem ir jāsaņem atbalsts saistībā ar viņu veselības problēmām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 27. maijā Eiropas Parlamentā Briselē notikušo preses konferenci, kuras laikā EP deputāti no visām politiskajām grupām uzsvēra, ka no talidomīda lietošanas cietušajiem ir jāsaņem atbalsts saistībā ar viņu veselības problēmām (3),

| — | ņemot vērā 2015. gada septembrī notikušās ES gadskārtas svinības, kurās tika atzīmēti 50 gadi, kopš Eiropā tās iedzīvotāju aizsardzībai tika pieņemti pirmie noteikumi farmācijas jomā, kas vēlreiz liek atzīt, ka efektīvi farmācijas jomas tiesību akti ir paliekošs mantojums no tiem tūkstošiem zīdaiņu nāves un iedzimtu defektu gadījumu, kurus izraisīja talidomīda lietošana grūtniecības laikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada septembrī notikušās ES gadskārtas svinības, kurās tika atzīmēti 50 gadi, kopš Eiropā tās iedzīvotāju aizsardzībai tika pieņemti pirmie noteikumi farmācijas jomā, kas vēlreiz liek atzīt, ka efektīvi farmācijas jomas tiesību akti ir paliekošs mantojums no tiem tūkstošiem zīdaiņu nāves un iedzimtu defektu gadījumu, kurus izraisīja talidomīda lietošana grūtniecības laikā,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai (O-000035/2016 – B8-0120/2016) un 2016. gada 9. marta Strasbūras plenārsēdes diskusijas par talidomīdu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai (O-000035/2016 – B8-0120/2016) un 2016. gada 9. marta Strasbūras plenārsēdes diskusijas par talidomīdu,

| — | ņemot vērā starptautiskā juridiskā biroja “Ince and Co.”2015. gada 5. marta vēstuli, kurā aprakstīts farmaceitiskās uzraudzības trūkums un pierādījumu slēpšana par talidomīda lietošanas ietekmi uz cietušo veselību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautiskā juridiskā biroja “Ince and Co.”2015. gada 5. marta vēstuli, kurā aprakstīts farmaceitiskās uzraudzības trūkums un pierādījumu slēpšana par talidomīda lietošanas ietekmi uz cietušo veselību (4),

| — | ņemot vērā Vācijas federālās valdības 2016. gada jūnija paziņojumu par nepieciešamību uzņemties atbildību un sniegt ar birokrātiju nesaistītu atbalstu no talidomīda lietošanas cietušajiem (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vācijas federālās valdības 2016. gada jūnija paziņojumu par nepieciešamību uzņemties atbildību un sniegt ar birokrātiju nesaistītu atbalstu no talidomīda lietošanas cietušajiem (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā pagājušā gadsimta piecdesmito gadu beigās un sešdesmito gadu sākumā talidomīdu kā drošas zāles laida tirgū Chemie Grünenthal GmbH, lai novērstu rīta nelabumu, galvassāpes, klepu, bezmiegu un parastu saaukstēšanos; tā kā šo zāļu lietošana izraisīja tūkstošiem nāves un iedzimtu anomāliju gadījumus zīdaiņiem, ja tās lietoja grūtnieces daudzās Eiropas valstīs; |
| --- | --- |

A.

tā kā pagājušā gadsimta piecdesmito gadu beigās un sešdesmito gadu sākumā talidomīdu kā drošas zāles laida tirgū Chemie Grünenthal GmbH, lai novērstu rīta nelabumu, galvassāpes, klepu, bezmiegu un parastu saaukstēšanos; tā kā šo zāļu lietošana izraisīja tūkstošiem nāves un iedzimtu anomāliju gadījumus zīdaiņiem, ja tās lietoja grūtnieces daudzās Eiropas valstīs;

| B. | tā kā ar talidomīda skandālu saistītie dokumenti, kurus pārbaudīja neatkarīgs starptautisks juridiskais birojs Ince and Co., parāda, ka Vācijas Federatīvajā Republikā, pretstatā citām valstīm, piemēram, ASV, Francijai, Portugālei un Turcijai, valdīja ievērojams efektīvas farmaceitiskās uzraudzības trūkums; |
| --- | --- |

B.

tā kā ar talidomīda skandālu saistītie dokumenti, kurus pārbaudīja neatkarīgs starptautisks juridiskais birojs Ince and Co., parāda, ka Vācijas Federatīvajā Republikā, pretstatā citām valstīm, piemēram, ASV, Francijai, Portugālei un Turcijai, valdīja ievērojams efektīvas farmaceitiskās uzraudzības trūkums;

| C. | tā kā neatkarīgi pārbaudīti pētījumi (6) liek izdarīt neizbēgamu secinājumu, ka 1970. gadā Vācijas Federatīvā Republika iejaucās kriminālprocesā pret Vācijas talidomīda ražotāju Chemie Grünenthal GmbH, kā rezultātā nebija iespējams pienācīgi noteikt ražotāja vainu; tā kā tika veikti arī pasākumi civilprocesa novēršanai pret šo uzņēmumu, kas, iespējams, varēja kavēt upuru piekļuvi taisnīgumam vai pienācīga finanšu atbalsta iegūšanu savu toreizējo un turpmāko veselības problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

C.

tā kā neatkarīgi pārbaudīti pētījumi (6) liek izdarīt neizbēgamu secinājumu, ka 1970. gadā Vācijas Federatīvā Republika iejaucās kriminālprocesā pret Vācijas talidomīda ražotāju Chemie Grünenthal GmbH, kā rezultātā nebija iespējams pienācīgi noteikt ražotāja vainu; tā kā tika veikti arī pasākumi civilprocesa novēršanai pret šo uzņēmumu, kas, iespējams, varēja kavēt upuru piekļuvi taisnīgumam vai pienācīga finanšu atbalsta iegūšanu savu toreizējo un turpmāko veselības problēmu risināšanai;

| D. | tā kā neatkarīgajos ziņojumos, kuri nesen tika publicēti Vācijā (Heidelbergas Universitātes ziņojums un Ķelnes Universitātes ziņojums) un Apvienotajā Karalistē (Firefly ziņojums) pausts secinājums, ka no talidomīda lietošanas cietušajiem ir nepieciešams lielāks atbalsts viņu neatrisinātajām veselības vajadzībām, mobilitātei un neatkarīgai dzīvei, jo viņu fiziskais stāvoklis strauji pasliktinās, ņemot vērā viņu invaliditātes raksturu un kopš dzimšanas nesaņemto atbalstu; |
| --- | --- |

D.

tā kā neatkarīgajos ziņojumos, kuri nesen tika publicēti Vācijā (Heidelbergas Universitātes ziņojums un Ķelnes Universitātes ziņojums) un Apvienotajā Karalistē (Firefly ziņojums) pausts secinājums, ka no talidomīda lietošanas cietušajiem ir nepieciešams lielāks atbalsts viņu neatrisinātajām veselības vajadzībām, mobilitātei un neatkarīgai dzīvei, jo viņu fiziskais stāvoklis strauji pasliktinās, ņemot vērā viņu invaliditātes raksturu un kopš dzimšanas nesaņemto atbalstu;

| E. | atzīstot — kaut gan Vācijai ir īpaši liela atbildība, arī citu valstu valdības ir atbildīgas par taisnīgu attieksmi pret saviem no talidomīda lietošanas cietušajiem; |
| --- | --- |

E.

atzīstot — kaut gan Vācijai ir īpaši liela atbildība, arī citu valstu valdības ir atbildīgas par taisnīgu attieksmi pret saviem no talidomīda lietošanas cietušajiem;

| F. | atzīst, ka Eiropas Parlamenta politisko grupu priekšsēdētāji savās atklātajās vēstulē ir atbalstījuši centienus sniegt atbalstu no talidomīda lietošanas cietušo veselības vajadzībām; |
| --- | --- |

F.

atzīst, ka Eiropas Parlamenta politisko grupu priekšsēdētāji savās atklātajās vēstulē ir atbalstījuši centienus sniegt atbalstu no talidomīda lietošanas cietušo veselības vajadzībām;

| G. | atgādina, ka 2015. gada maijā Briselē notika preses konference, kuru atbalstīja visas Eiropas Parlamenta politiskās grupas un kurā tika uzsvērtas no talidomīda lietošanas cietušo joprojām neatrisinātās veselības vajadzības; |
| --- | --- |

G.

atgādina, ka 2015. gada maijā Briselē notika preses konference, kuru atbalstīja visas Eiropas Parlamenta politiskās grupas un kurā tika uzsvērtas no talidomīda lietošanas cietušo joprojām neatrisinātās veselības vajadzības;

| H. | atgādina, ka 2015. gada septembrī Briselē Komisija atzīmēja 50 gadadienu kopš Eiropas Savienībā tika pieņemts pirmais tiesību akts farmācijas jomā, kas lielā mērā tika izstrādāts talidomīda skandāla rezultātā; uzsver — kaut gan vēlā izveidotās regulatīvās struktūras ir bijušas noderīgas, aizsargājot miljoniem ES iedzīvotāju no līdzīgas nelaimes pēdējo 50 gadu laikā, no talidomīda lietošanas cietušie ir sadzīvojuši ar sāpīgajām un vājinošajām šo zāļu sekām; |
| --- | --- |

H.

atgādina, ka 2015. gada septembrī Briselē Komisija atzīmēja 50 gadadienu kopš Eiropas Savienībā tika pieņemts pirmais tiesību akts farmācijas jomā, kas lielā mērā tika izstrādāts talidomīda skandāla rezultātā; uzsver — kaut gan vēlā izveidotās regulatīvās struktūras ir bijušas noderīgas, aizsargājot miljoniem ES iedzīvotāju no līdzīgas nelaimes pēdējo 50 gadu laikā, no talidomīda lietošanas cietušie ir sadzīvojuši ar sāpīgajām un vājinošajām šo zāļu sekām;

| I. | atgādina, ka 2016. gada marta Strasbūras plenārsēdes debatēs, EP deputāti no visām politiskajām grupām uzsvēra, ka steidzami ir jāatbalsta no talidomīda lietošanas cietušo neatrisinātās vajadzības, un Eiropas Komisijas veselības un pārtikas nekaitīguma komisārs Vytenis Andriukaitis paziņoja, ka viņš ņem vērā gribu atrast tādu adekvātu risinājumu visiem no talidomīda lietošanas cietušajiem, kas uzlabotu viņu dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

I.

atgādina, ka 2016. gada marta Strasbūras plenārsēdes debatēs, EP deputāti no visām politiskajām grupām uzsvēra, ka steidzami ir jāatbalsta no talidomīda lietošanas cietušo neatrisinātās vajadzības, un Eiropas Komisijas veselības un pārtikas nekaitīguma komisārs Vytenis Andriukaitis paziņoja, ka viņš ņem vērā gribu atrast tādu adekvātu risinājumu visiem no talidomīda lietošanas cietušajiem, kas uzlabotu viņu dzīves kvalitāti;

| J. | atzīmē, ka pašlaik pastāv gan iespēja, gan arī Eiropas Parlamenta un Komisijas vēlme atbilstīgi ētiskajiem un humanitārajiem standartiem izlabot kļūdas, kuras tika pieļautas ar neveiksmīgu farmaceitisko kontroli un vēlāku pierādījumu slēpšanu, kas izraisīja ar talidomīdu saistīto traģēdiju; |
| --- | --- |

J.

atzīmē, ka pašlaik pastāv gan iespēja, gan arī Eiropas Parlamenta un Komisijas vēlme atbilstīgi ētiskajiem un humanitārajiem standartiem izlabot kļūdas, kuras tika pieļautas ar neveiksmīgu farmaceitisko kontroli un vēlāku pierādījumu slēpšanu, kas izraisīja ar talidomīdu saistīto traģēdiju;

| K. | apstiprina Vācijas federālās valdības 2016. gada jūnija paziņojumu (7), ka tai ir jāuzņemas atbildība un jāsniedz finanšu atbalsts, neparedzot apgrūtinošas administratīvas procedūras un ilgstošas individuālas pārbaudes; |
| --- | --- |

K.

apstiprina Vācijas federālās valdības 2016. gada jūnija paziņojumu (7), ka tai ir jāuzņemas atbildība un jāsniedz finanšu atbalsts, neparedzot apgrūtinošas administratīvas procedūras un ilgstošas individuālas pārbaudes;

| L. | atzīmē, ka Vācijas federālā valdība 2016. gada jūnijā arī atzina, ka ir jāveic izmaiņas Likumā par Talidomīda lietošanas dēļ cietušo fondu Vācijā, un tas ir izdarāms pirms 2017. gada janvāra; |
| --- | --- |

L.

atzīmē, ka Vācijas federālā valdība 2016. gada jūnijā arī atzina, ka ir jāveic izmaiņas Likumā par Talidomīda lietošanas dēļ cietušo fondu Vācijā, un tas ir izdarāms pirms 2017. gada janvāra;

| M. | atzīst, ka daudzi no talidomīda lietošanas cietušie visā ES bieži nespēj pieteikties finansējumam, lai segtu sociālo pakalpojumu izmaksas, kas šobrīd rada pašas lielākās bažas no talidomīda lietošanas cietušajiem, kuri pašlaik ir sasnieguši 50 un 60 gadu slieksni un turpmāko gadu laikā vēl biežāk izjutīs šo pakalpojumu nepieciešamību, jo viņu aprūpētāji, kuri bieži ir viņu partneri vai radinieki, paši var saslimt vai nomirt, |
| --- | --- |

M.

atzīst, ka daudzi no talidomīda lietošanas cietušie visā ES bieži nespēj pieteikties finansējumam, lai segtu sociālo pakalpojumu izmaksas, kas šobrīd rada pašas lielākās bažas no talidomīda lietošanas cietušajiem, kuri pašlaik ir sasnieguši 50 un 60 gadu slieksni un turpmāko gadu laikā vēl biežāk izjutīs šo pakalpojumu nepieciešamību, jo viņu aprūpētāji, kuri bieži ir viņu partneri vai radinieki, paši var saslimt vai nomirt,

| 1. | mudina dalībvalstis un Komisiju saskaņot pasākumus un rīcību, lai oficiāli atzītu no talidomīda lietošanas cietušos un nodrošinātu viņiem kompensāciju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mudina Vāciju izmantot iespēju, ko paver gaidāmais grozījums Likumā par Talidomīda lietošanas dēļ cietušo fondu, lai ļautu no talidomīda lietošanas cietušajiem, kurus par tādiem ir apstiprinājušas tiesas izraudzītas fondu shēmas vai kuri ir nacionālo valdību atbalsta saņēmēji, piekļūt Vācijas īpašajam veselības fondam “Conterganstiftung für behinderte Menschen”(Talidomīda lietošanas dēļ cietušo fonds cilvēkiem ar invaliditāti); |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa ļaut Apvienotās Karalistes, Spānijas, Itālijas, Zviedrijas un citu dalībvalstu no talidomīda lietošanas cietušo grupām pievienoties minētajai shēmai, ja viņu pašu valstīs tiek labticīgi atzīts, ka viņi ir personas, kas cietušas no talidomīda lietošanas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Spānijas iestādes pārskatīt valdības 2010. gadā uzsākto procesu un sekmēt to, lai pareizi tiktu identificēti no talidomīda lietošanas cietušie Spānijā un viņiem tiktu izmaksāta kompensācija Spānijas nacionālajā shēmā, kā minēts Neleģislatīvajā priekšlikumā par personu, kuras cietušas no talidomīda lietošanas, aizsardzību, ko 2016. gada 24. novembrī vienprātīgi pieņēma Spānijas Kongress; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina Komisiju izstrādāt Eiropas līmeņa ietvarprotokolu, saskaņā ar kuru visi Eiropas iedzīvotāji, kurus skārušas talidomīda lietošanas sekas, saņemtu līdzīgu kompensāciju neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī viņi dzīvo, un sagatavot ES palīdzības un atbalsta programmu (iekļaujot gan finanšu, gan labklājības klauzulas) no talidomīda lietošanas cietušajiem un viņu ģimenēm; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prasa Grünenthal uzņēmumam uzņemties savu atbildību, nodrošinot pienācīgu kompensāciju un aprūpi cietušajiem, kuri vēl nav identificēti, pārskatot cietušo statusa atzīšanas procesu un uzsākot dialogu ar cietušajiem, lai labotu nodarīto kaitējumu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai, Padomei un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  http://www.thalidomidetrust.org/wp-content/uploads/2014/01/Firefly-report-March-2015.pdf

(2)  http://www.thalidomidetrust.org/wp-content/uploads/2016/04/The-Cologne-Report.pdf

(3)  . http://www.fiftyyearfight.org/latest/europe-speaks-loudly-with-one-voice:-press-conference

(4)  http://www.fiftyyearfight.org/images/Appendix_1._Ince_letter.pdf

(5)  http://www.bmfsfj.de/BMFSFJ/kinder-und-jugend,did=225796.html

(6)  http://www.fiftyyearfight.org/images/Appendix_1._Ince_letter.pdf

(7)  https://www.bmfsfj.de/bmfsfj/aktuelles/alle-meldungen/leistungen-sollen-gerechter -verteilt-werden/90418?view=DEFAULT

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/128 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/128

---

P8_TA(2016)0511

Pediatrijā lietojamas zāles

Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par Pediatrijā lietojamo zāļu regulu (2016/2902(RSP))

(2018/C 238/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1902/2006, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1901/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm (1) (turpmāk — Pediatrijā lietojamo zāļu regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1902/2006, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1901/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm (1) (turpmāk — Pediatrijā lietojamo zāļu regula),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Labākas zāles bērniem — no koncepcijas līdz realitātei. Vispārējs ziņojums par pieredzi, kas gūta, piemērojot Regulu (EK) Nr. 1901/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm” (COM(2013)0443), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Labākas zāles bērniem — no koncepcijas līdz realitātei. Vispārējs ziņojums par pieredzi, kas gūta, piemērojot Regulu (EK) Nr. 1901/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm” (COM(2013)0443),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 17. jūnija secinājumus par līdzsvara stiprināšanu farmācijas sistēmās ES un tās dalībvalstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 17. jūnija secinājumus par līdzsvara stiprināšanu farmācijas sistēmās ES un tās dalībvalstīs,

| — | ņemot vērā 2016. gada septembrī publicēto ziņojumu “Kā veicināt inovāciju un panākt, lai veselības aprūpes tehnoloģijas būtu pieejamākas”, ko sagatavojusi ANO ģenerālsekretāra augsta līmeņa darba grupa par zāļu pieejamību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada septembrī publicēto ziņojumu “Kā veicināt inovāciju un panākt, lai veselības aprūpes tehnoloģijas būtu pieejamākas”, ko sagatavojusi ANO ģenerālsekretāra augsta līmeņa darba grupa par zāļu pieejamību,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par Pediatrijā lietojamo zāļu regulas pārskatīšanu (O-000135/2016 – B8-1818/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par Pediatrijā lietojamo zāļu regulas pārskatīšanu (O-000135/2016 – B8-1818/2016),

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Pediatrijā lietojamo zāļu regula ir būtiski ietekmējusi bērniem paredzētu zāļu izstrādi, jo lielākā daļa farmācijas uzņēmumu zāļu izstrādi pediatriskām indikācijām uzskata par visa zāļu izstrādes procesa neatņemamu elementu; tā kā ir ievērojami palielinājies pediatrijas jomā īstenojamo pētniecības projektu skaits un tā kā tagad ir pieejams vairāk kvalitatīvas informācijas par apstiprināto zāļu lietošanu pediatrijā; tā kā relatīvi ir palielinājies arī pediatrijas klīnisko pētījumu skaits; |
| --- | --- |

A.

tā kā Pediatrijā lietojamo zāļu regula ir būtiski ietekmējusi bērniem paredzētu zāļu izstrādi, jo lielākā daļa farmācijas uzņēmumu zāļu izstrādi pediatriskām indikācijām uzskata par visa zāļu izstrādes procesa neatņemamu elementu; tā kā ir ievērojami palielinājies pediatrijas jomā īstenojamo pētniecības projektu skaits un tā kā tagad ir pieejams vairāk kvalitatīvas informācijas par apstiprināto zāļu lietošanu pediatrijā; tā kā relatīvi ir palielinājies arī pediatrijas klīnisko pētījumu skaits;

| B. | tā kā Pediatrijā lietojamo zāļu regula ir palīdzējusi uzlabot situāciju kopumā un nodrošinājusi reālus ieguvumus attiecībā uz vairākām bērnu slimībām; tā kā dažās jomās tomēr nav panākts pietiekams progress, un tas jo īpaši attiecas uz pediatrisko onkoloģiju un neonatoloģiju; |
| --- | --- |

B.

tā kā Pediatrijā lietojamo zāļu regula ir palīdzējusi uzlabot situāciju kopumā un nodrošinājusi reālus ieguvumus attiecībā uz vairākām bērnu slimībām; tā kā dažās jomās tomēr nav panākts pietiekams progress, un tas jo īpaši attiecas uz pediatrisko onkoloģiju un neonatoloģiju;

| C. | tā kā bērnu audzēji joprojām ir galvenais slimības izraisītas nāves cēlonis bērniem no viena gada vecuma un tā kā katru gadu Eiropā no vēža mirst 6 000 jauniešu; tā kā divas trešdaļas no tiem, kuriem izdodas uzveikt slimību, cieš no pašlaik pieejamās ārstēšanas izraisītām blakusparādībām (fakti liecina, ka gandrīz 50 % gadījumu tās ir nopietnas) un tā kā ir pastāvīgi jāuzlabo no vēža izdzīvojušo bērnu dzīves kvalitāte; |
| --- | --- |

C.

tā kā bērnu audzēji joprojām ir galvenais slimības izraisītas nāves cēlonis bērniem no viena gada vecuma un tā kā katru gadu Eiropā no vēža mirst 6 000 jauniešu; tā kā divas trešdaļas no tiem, kuriem izdodas uzveikt slimību, cieš no pašlaik pieejamās ārstēšanas izraisītām blakusparādībām (fakti liecina, ka gandrīz 50 % gadījumu tās ir nopietnas) un tā kā ir pastāvīgi jāuzlabo no vēža izdzīvojušo bērnu dzīves kvalitāte;

| D. | tā kā Pediatrijā lietojamo zāļu regula ir sekmējusi aizvien plašāku daudzpusējo dialogu un sadarbību bērniem paredzētu zāļu izstrādes jomā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Pediatrijā lietojamo zāļu regula ir sekmējusi aizvien plašāku daudzpusējo dialogu un sadarbību bērniem paredzētu zāļu izstrādes jomā;

| E. | tā kā jauni, eksperimentāli medikamenti, kas varētu palīdzēt bērniem, kuri cieš no neārstējamu dzīvībai bīstamu slimību recidīva, klīniskajos pētījumos ir pieejami mazāk kā 10 % šo bērnu; |
| --- | --- |

E.

tā kā jauni, eksperimentāli medikamenti, kas varētu palīdzēt bērniem, kuri cieš no neārstējamu dzīvībai bīstamu slimību recidīva, klīniskajos pētījumos ir pieejami mazāk kā 10 % šo bērnu;

| F. | tā kā krietni plašāka inovatīvu ārstniecības metožu pieejamība var glābt to bērnu un pusaudžu dzīvības, kuri cieš no dzīvībai bīstamām slimībām, tādām kā vēzis, un tā kā tādēļ šādas ārstniecības metodes ir nevilcinoties jāsāk analizēt, veicot attiecīgus pētījumus pediatrijas pacientu mērķauditorijā; |
| --- | --- |

F.

tā kā krietni plašāka inovatīvu ārstniecības metožu pieejamība var glābt to bērnu un pusaudžu dzīvības, kuri cieš no dzīvībai bīstamām slimībām, tādām kā vēzis, un tā kā tādēļ šādas ārstniecības metodes ir nevilcinoties jāsāk analizēt, veicot attiecīgus pētījumus pediatrijas pacientu mērķauditorijā;

| G. | tā kā pediatriskām indikācijām neparedzētu zāļu lietošana bērniem joprojām ES ir plaši izplatīta vairākās ārstniecības nozarēs; tā kā pētījumi liecina, ka pediatriskām indikācijām neparedzētu zāļu lietošana nav vienlīdz vērienīga visās pediatrijas pacientu grupās, taču attiecīgu medikamentu ārpusindikāciju ordinēšana kopš Pediatrijā lietojamo zāļu regulas ieviešanas tomēr nav mazinājusies; tā kā Eiropas Zāļu aģentūra (EMA) jau ir aicināta izstrādāt vadlīnijas par zāļu lietošanu neparedzētām indikācijām vai zāļu nelicencētu lietošanu gadījumos, kad tas ir nepieciešams ārstniecības nolūkā, un tā ir aicināta arī izveidot sarakstu, kurā uzskaitītas zāles, ko joprojām lieto neparedzētām indikācijām, kaut gan ir pieejamas citas, attiecīgām indikācijām licencētas zāles; |
| --- | --- |

G.

tā kā pediatriskām indikācijām neparedzētu zāļu lietošana bērniem joprojām ES ir plaši izplatīta vairākās ārstniecības nozarēs; tā kā pētījumi liecina, ka pediatriskām indikācijām neparedzētu zāļu lietošana nav vienlīdz vērienīga visās pediatrijas pacientu grupās, taču attiecīgu medikamentu ārpusindikāciju ordinēšana kopš Pediatrijā lietojamo zāļu regulas ieviešanas tomēr nav mazinājusies; tā kā Eiropas Zāļu aģentūra (EMA) jau ir aicināta izstrādāt vadlīnijas par zāļu lietošanu neparedzētām indikācijām vai zāļu nelicencētu lietošanu gadījumos, kad tas ir nepieciešams ārstniecības nolūkā, un tā ir aicināta arī izveidot sarakstu, kurā uzskaitītas zāles, ko joprojām lieto neparedzētām indikācijām, kaut gan ir pieejamas citas, attiecīgām indikācijām licencētas zāles;

| H. | tā kā Pediatrijā lietojamo zāļu regulā ir paredzēti noteikumi, kuri attiecas uz cilvēkiem paredzētu zāļu izstrādi un nodrošina, lai būtu ņemtas vērā tieši pediatrijas pacientu terapeitiskās vajadzības; |
| --- | --- |

H.

tā kā Pediatrijā lietojamo zāļu regulā ir paredzēti noteikumi, kuri attiecas uz cilvēkiem paredzētu zāļu izstrādi un nodrošina, lai būtu ņemtas vērā tieši pediatrijas pacientu terapeitiskās vajadzības;

| I. | tā kā, kopš stājusies spēkā Pediatrijā lietojamo zāļu regula, līdz šim tikai divus inovatīvus specifiskos pretvēža medikamentus ir bijis atļauts lietot bērnu ļaundabīgo audzēju ārstēšanai, pamatojoties uz apstiprinātiem pediatrijas pētījumu plāniem; |
| --- | --- |

I.

tā kā, kopš stājusies spēkā Pediatrijā lietojamo zāļu regula, līdz šim tikai divus inovatīvus specifiskos pretvēža medikamentus ir bijis atļauts lietot bērnu ļaundabīgo audzēju ārstēšanai, pamatojoties uz apstiprinātiem pediatrijas pētījumu plāniem;

| J. | tā kā gadījumos, kad medikamenti tiek izstrādāti tādu slimību ārstēšanai, ar ko slimo pieaugušie, bet neslimo bērni, saskaņā ar spēkā esošo tiesisko regulējumu tiek izmantota iespēja nepieprasīt zāļu izstrādi pediatriskām indikācijām, kaut gan tiesību aktos šāda prasība ir noteikta; tā kā šāda pieeja regulējumam ir nevēlama attiecībā uz konkrētām slimībām, ar kurām slimo tikai bērni; tā kā vēl arī katru gadu EMA saņem aizvien vairāk gada pārskatu, kas saskaņā ar Pediatrijā lietojamo zāļu regulas 34. panta 4. punktu ir iesniedzami termiņa atlikšanas gadījumā; |
| --- | --- |

J.

tā kā gadījumos, kad medikamenti tiek izstrādāti tādu slimību ārstēšanai, ar ko slimo pieaugušie, bet neslimo bērni, saskaņā ar spēkā esošo tiesisko regulējumu tiek izmantota iespēja nepieprasīt zāļu izstrādi pediatriskām indikācijām, kaut gan tiesību aktos šāda prasība ir noteikta; tā kā šāda pieeja regulējumam ir nevēlama attiecībā uz konkrētām slimībām, ar kurām slimo tikai bērni; tā kā vēl arī katru gadu EMA saņem aizvien vairāk gada pārskatu, kas saskaņā ar Pediatrijā lietojamo zāļu regulas 34. panta 4. punktu ir iesniedzami termiņa atlikšanas gadījumā;

| K. | tā kā ar daudziem audzējiem, no kuriem cieš bērni, pieaugušie neslimo; tā kā attiecīga medikamenta iedarbības mehānisms, kas ir rezultatīvs pieaugušo vēža ārstēšanā, tomēr var būt nozīmīgs bērniem raksturīga audzēja ārstēšanai; |
| --- | --- |

K.

tā kā ar daudziem audzējiem, no kuriem cieš bērni, pieaugušie neslimo; tā kā attiecīga medikamenta iedarbības mehānisms, kas ir rezultatīvs pieaugušo vēža ārstēšanā, tomēr var būt nozīmīgs bērniem raksturīga audzēja ārstēšanai;

| L. | tā kā saistībā ar slimībām, ar kurām slimo tikai bērni (piemēram, bērnu vēža gadījumos), tirgū ir maz stimulu veicināt tieši pediatrijā lietojamu zāļu izstrādi; |
| --- | --- |

L.

tā kā saistībā ar slimībām, ar kurām slimo tikai bērni (piemēram, bērnu vēža gadījumos), tirgū ir maz stimulu veicināt tieši pediatrijā lietojamu zāļu izstrādi;

| M. | tā kā trešajā ES veselības programmā (2014–2020) cita starpā ir noteikta apņemšanās uzlabot reto slimību pacientu ārstēšanai vajadzīgos resursus un īpašās zināšanas; |
| --- | --- |

M.

tā kā trešajā ES veselības programmā (2014–2020) cita starpā ir noteikta apņemšanās uzlabot reto slimību pacientu ārstēšanai vajadzīgos resursus un īpašās zināšanas;

| N. | tā kā onkoloģisko zāļu klīniskie pētījumi pediatrijā sākas ar krietnu novēlošanos, jo zāļu izstrādātāji vispirms sagaida, lai attiecīgo zāļu lietošana būtu cerīga pieaugušajiem vēža pacientiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā onkoloģisko zāļu klīniskie pētījumi pediatrijā sākas ar krietnu novēlošanos, jo zāļu izstrādātāji vispirms sagaida, lai attiecīgo zāļu lietošana būtu cerīga pieaugušajiem vēža pacientiem;

| O. | tā kā nekas neliedz pētniekam jau agrīnā posmā izbeigt daudzsološu pētījumu pediatrijā, ja attiecīgās zāles nav devušas pozitīvu rezultātu pieaugušo pacientu mērķauditorijā; |
| --- | --- |

O.

tā kā nekas neliedz pētniekam jau agrīnā posmā izbeigt daudzsološu pētījumu pediatrijā, ja attiecīgās zāles nav devušas pozitīvu rezultātu pieaugušo pacientu mērķauditorijā;

| P. | tā kā pediatrijas pacientu vajadzībām paredzētu medikamentu izstrāde un attiecīgie stimuli (piemēram, zāļu tirdzniecības atļauja lietošanai pediatrijā) vēlu sniedz finansiālu ieguvumu un to ietekme ir ierobežota; tā kā ir jāizvērtē pašreizējā atlīdzības pasākumu sistēma, meklējot iespējas to pilnveidot, lai veicinātu pediatrijā, jo īpaši pediatriskajā onkoloģijā, lietojamu zāļu pētniecību un izstrādi, tomēr nepieļaujot, ka atlīdzības un veicināšanas pasākumus farmācijas uzņēmumi izmanto citos nolūkos vai izmanto ļaunprātīgi; |
| --- | --- |

P.

tā kā pediatrijas pacientu vajadzībām paredzētu medikamentu izstrāde un attiecīgie stimuli (piemēram, zāļu tirdzniecības atļauja lietošanai pediatrijā) vēlu sniedz finansiālu ieguvumu un to ietekme ir ierobežota; tā kā ir jāizvērtē pašreizējā atlīdzības pasākumu sistēma, meklējot iespējas to pilnveidot, lai veicinātu pediatrijā, jo īpaši pediatriskajā onkoloģijā, lietojamu zāļu pētniecību un izstrādi, tomēr nepieļaujot, ka atlīdzības un veicināšanas pasākumus farmācijas uzņēmumi izmanto citos nolūkos vai izmanto ļaunprātīgi;

| Q. | tā kā tirdzniecības atļauju turētājiem informācija par saviem produktiem ir jāatjaunina, ņemot vērā jaunākās zinātnes atziņas; |
| --- | --- |

Q.

tā kā tirdzniecības atļauju turētājiem informācija par saviem produktiem ir jāatjaunina, ņemot vērā jaunākās zinātnes atziņas;

| R. | tā kā pediatrijas pētījumu plāni tiek apstiprināti pēc sarežģītām pārrunām starp regulatīvajām iestādēm un farmācijas uzņēmumiem un tā kā tie pārāk bieži izrādās nerealizējami un/vai tos sāk īstenot pārāk vēlu, jo izmanto nepareizi, proti, tie ir galvenokārt vērsti uz bērna iespējamu saslimšanu ar pieaugušajiem raksturīgu audzēju (kaut šādi gadījumi ir reti), nevis uz iespēju jaunās zāles piemērot plašāk arī citu attiecīgo bērniem raksturīgo audzēju ārstēšanai; tā kā ne visi apstiprinātie pediatrijas pētījumu plāni tiek pilnībā īstenoti, jo aktīvās vielas pētījumi vēlākā posmā bieži vien tiek pārtraukti tādēļ, ka nav attaisnojušās sākotnējās cerības uz zāļu drošumu un efektivitāti; tā kā līdz šim pilnībā ir īstenoti tikai 12 % no apstiprinātajiem pediatrijas pētījumu plāniem; |
| --- | --- |

R.

tā kā pediatrijas pētījumu plāni tiek apstiprināti pēc sarežģītām pārrunām starp regulatīvajām iestādēm un farmācijas uzņēmumiem un tā kā tie pārāk bieži izrādās nerealizējami un/vai tos sāk īstenot pārāk vēlu, jo izmanto nepareizi, proti, tie ir galvenokārt vērsti uz bērna iespējamu saslimšanu ar pieaugušajiem raksturīgu audzēju (kaut šādi gadījumi ir reti), nevis uz iespēju jaunās zāles piemērot plašāk arī citu attiecīgo bērniem raksturīgo audzēju ārstēšanai; tā kā ne visi apstiprinātie pediatrijas pētījumu plāni tiek pilnībā īstenoti, jo aktīvās vielas pētījumi vēlākā posmā bieži vien tiek pārtraukti tādēļ, ka nav attaisnojušās sākotnējās cerības uz zāļu drošumu un efektivitāti; tā kā līdz šim pilnībā ir īstenoti tikai 12 % no apstiprinātajiem pediatrijas pētījumu plāniem;

| S. | tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 536/2014 par cilvēkiem paredzētu zāļu klīniskajām pārbaudēm ir noteikts, ka ir jāveido vienots pieteikumu portāls, kurā sponsori var iesniegt vienu pieteikumu par klīniskajām pārbaudēm, kas tiek veiktas vairākās ES dalībvalstīs; tā kā šādi pārrobežu pētījumi ir īpaši svarīgi reto slimību (piemēram, bērnu audzēju) gadījumā, jo, iespējams, vienā valstī nebūs pietiekami daudz pacientu, lai attiecīgu pētījumu varētu sekmīgi īstenot; |
| --- | --- |

S.

tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 536/2014 par cilvēkiem paredzētu zāļu klīniskajām pārbaudēm ir noteikts, ka ir jāveido vienots pieteikumu portāls, kurā sponsori var iesniegt vienu pieteikumu par klīniskajām pārbaudēm, kas tiek veiktas vairākās ES dalībvalstīs; tā kā šādi pārrobežu pētījumi ir īpaši svarīgi reto slimību (piemēram, bērnu audzēju) gadījumā, jo, iespējams, vienā valstī nebūs pietiekami daudz pacientu, lai attiecīgu pētījumu varētu sekmīgi īstenot;

| T. | tā kā pediatrijas pētījumu plānos tiek ieviests ļoti daudz izmaiņu; tā kā vērienīgas izmaiņas pediatrijas pētījumu plānos tiek apspriestas ar Pediatrijas komiteju, turpretim gadījumos, kad izmaiņas ir maznozīmīgākas, problemātika tomēr nav tik skaidri definēta; |
| --- | --- |

T.

tā kā pediatrijas pētījumu plānos tiek ieviests ļoti daudz izmaiņu; tā kā vērienīgas izmaiņas pediatrijas pētījumu plānos tiek apspriestas ar Pediatrijas komiteju, turpretim gadījumos, kad izmaiņas ir maznozīmīgākas, problemātika tomēr nav tik skaidri definēta;

| U. | tā kā saskaņā ar Pediatrijā lietojamo zāļu regulas 29. panta 2. punktu dalībvalstīm ir jāsniedz Komisijai izsmeļoša informācija, kas apliecina konkrētu apņemšanos atbalstīt pediatrijā lietojamo zāļu pētniecību, izstrādi un pieejamību; |
| --- | --- |

U.

tā kā saskaņā ar Pediatrijā lietojamo zāļu regulas 29. panta 2. punktu dalībvalstīm ir jāsniedz Komisijai izsmeļoša informācija, kas apliecina konkrētu apņemšanos atbalstīt pediatrijā lietojamo zāļu pētniecību, izstrādi un pieejamību;

| V. | tā kā saskaņā ar Pediatrijā lietojamo zāļu regulas 40. panta 1. punktu no Kopienas budžeta tiek atvēlēti līdzekļi pediatrijas pacientiem paredzētu zāļu pētniecībai, lai atbalstītu pētījumus, kas saistīti ar zālēm vai aktīvajām vielām, kuras nav patentētas vai kurām nav piešķirts papildu aizsardzības sertifikāts; |
| --- | --- |

V.

tā kā saskaņā ar Pediatrijā lietojamo zāļu regulas 40. panta 1. punktu no Kopienas budžeta tiek atvēlēti līdzekļi pediatrijas pacientiem paredzētu zāļu pētniecībai, lai atbalstītu pētījumus, kas saistīti ar zālēm vai aktīvajām vielām, kuras nav patentētas vai kurām nav piešķirts papildu aizsardzības sertifikāts;

| W. | tā kā saskaņā ar Pediatrijā lietojamo zāļu regulas 50. pantu Komisijai līdz 2017. gada 26. janvārim ir jāiesniedz Parlamentam un Padomei ziņojums par pieredzi, kas gūta, piemērojot regulas 36., 37. un 38. pantu, un ziņojumā cita starpā jāiekļauj arī atlīdzības un veicināšanas pasākumu ekonomiskās ietekmes analīze, kā arī analīze attiecībā uz to, kā šī regula varētu ietekmēt sabiedrības veselību, un Komisijai tas ir jādara, lai vajadzības gadījumā ierosinātu grozījumus, |
| --- | --- |

W.

tā kā saskaņā ar Pediatrijā lietojamo zāļu regulas 50. pantu Komisijai līdz 2017. gada 26. janvārim ir jāiesniedz Parlamentam un Padomei ziņojums par pieredzi, kas gūta, piemērojot regulas 36., 37. un 38. pantu, un ziņojumā cita starpā jāiekļauj arī atlīdzības un veicināšanas pasākumu ekonomiskās ietekmes analīze, kā arī analīze attiecībā uz to, kā šī regula varētu ietekmēt sabiedrības veselību, un Komisijai tas ir jādara, lai vajadzības gadījumā ierosinātu grozījumus,

| 1. | aicina Komisiju savlaicīgi iesniegt ziņojumu, kas paredzēts Pediatrijā lietojamo zāļu regulas 50. pantā; uzsver, ka šajā ziņojumā ir jāsniedz vispusīgs pārskats un padziļināti jāanalizē konkrēti šķēršļi, kas pašlaik kavē inovāciju pediatrijas pacientiem paredzētu zāļu jomā; uzmanību jo īpaši vērš uz to, ka šādi gūtu pārliecinošu atziņu pamats ir svarīgs efektīvai politikas veidošanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mudina Komisiju, pamatojoties uz konstatēto, apsvērt iespēju veikt izmaiņas, šajā nolūkā cita starpā arī veicot Pediatrijā lietojamo zāļu regulas leģislatīvu pārskatīšanu, lai tiesību aktā pienācīgi būtu ņemti vērā a) pediatrijas pētījumu plāni, kuru pamatā ir zāļu iedarbības mehānisms, nevis tikai konkrēts audzēja veids, b) slimību un zāļu prioritārās klasifikācijas modeļi, kas veidoti, ņemot vērā to, kādas vajadzības pediatrijas pacientu ārstēšanai vēl nav nodrošinātas un kādas ir īstenošanas iespējas, c) agrīnāk izstrādāti un reālāk īstenojami pediatrijas pētījumu plāni, d) veicināšanas pasākumi, kas sekmīgāk stimulē pētniecību un efektīvāk apmierina tieši pediatrijas pacientu vajadzības, vienlaikus nodrošinot, ka tiek izvērtētas pētniecības un izstrādes izmaksas un klīnisko pētījumu rezultāti ir pilnībā pārredzami, un e) stratēģijas, kuras ir īstenojamas, lai nepieļautu pediatriskām indikācijām neparedzētu zāļu lietošanu gadījumos, kad ir pieejamas pediatriskām indikācijām licencētas zāles; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka zāļu obligāta izstrāde pediatriskām indikācijām, pamatojoties uz audzēja bioloģijai atbilstošas zāļu iedarbības mehānismu, nevis uz indikācijām, ar ko nosaka zāļu ierobežotu lietošanu tikai konkrētam vēža veidam, var glābt bērnu dzīvības, jo īpaši pediatriskajā onkoloģijā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka, pamatojoties uz zinātniskiem datiem, būtu jāveic pediatrijas pacientu vajadzību un dažādu uzņēmumu ražoto zāļu prioritāra klasifikācija, lai noteiktu bērnu, jo īpaši ar vēzi slimu bērnu, ārstniecības vajadzībām atbilstošus labākās pieejamās terapijas veidus, un ka tādējādi varētu optimālāk izmantot pētniecībai atvēlētos resursus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka pārrobežu pētījumi ir svarīgi daudzu bērnu slimību un reto slimību izpētei; tāpēc atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 536/2014 par cilvēkiem paredzētu zāļu klīniskajām pārbaudēm, jo, pateicoties šai regulai, būs vieglāk veikt šāda veida pētījumus, un aicina EMA nodrošināt, lai pēc iespējas ātrāk būtu izveidota regulas īstenošanai nepieciešamā infrastruktūra; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver — ja uzņēmumi agri sāk īstenot pediatrijas pētījumu plānus un agri sāk sadarboties ar EMA, veidojot dialogu par zinātni un regulējumu, tie var optimālāk izstrādāt zāles pediatriskām indikācijām un tie jo īpaši var sagatavot reālāk īstenojamus pediatrijas pētījumu plānus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju apsvērt iespēju grozīt Pediatrijā lietojamo zāļu regulu, lai nepieļautu, ka daudzsološus pētījumus pediatrijas pacientu mērķauditorijā var izbeigt jau agrīnā posmā tādēļ, ka nav gūti apmierinoši rezultāti pieaugušo pacientu mērķauditorijā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka ir steidzami jāizvērtē, kā vislabāk izmantot dažādus finansējuma un atlīdzības pasākumu veidus (tostarp daudzos instrumentus, kuru pamatā ir atsaistes mehānismi), lai stimulētu un paātrinātu zāļu izstrādi pediatriskām indikācijām tajās ārstniecības nozarēs, kurās tas nepieciešams, sevišķi lietošanai neonatoloģijā un bērnu audzējiem paredzētu zāļu izstrādi, jo īpaši tādiem vēža veidiem, ar ko slimo tikai bērni; uzskata — ar atlīdzības pasākumiem būtu jāpanāk, ka šādas zāles sāk izstrādāt pediatriskām indikācijām, tiklīdz ir pieejams pietiekams zinātniskais pamatojums zāļu lietošanai pediatrijas pacientu vajadzībām un ir pieejami dati par zāļu drošumu pieaugušajiem, un atlīdzības pasākumi nebūtu jāpakārto tam, vai ir pierādīta zāļu terapeitiskā vērtība pieaugušo pacientu indikācijām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju nevilcinoties ķerties pie darba un sagatavot iespējamos grozījumus tiesību aktos, ar ko pagaidām varētu panākt situācijas uzlabošanos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju pēc tam, kad tā būs kritiski izvērtējusi pašlaik finansējamos projektus, atjaunot augstvērtīgu pediatrijas klīnisko pētījumu atbalstam paredzētu finansējuma nodrošinājumu pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju panākt to, ka veidojas spēcīgāks Eiropas mēroga tīkls pediatrijas klīnisko pētījumu jomā un ka dalībvalstis patiešām sāk īstenot pasākumus, ar ko atbalsta pediatrijā lietojamo zāļu pētniecību, izstrādi un pieejamību; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  OV L 378, 27.12.2006., 20. lpp.

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/132 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/132

---

P8_TA(2016)0512

Lūgumrakstu komitejas darbība 2015. gadā

Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas darbību 2015. gadā (2016/2146(INI))

(2018/C 238/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Lūgumrakstu komitejas apspriežu rezultātiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Lūgumrakstu komitejas apspriežu rezultātiem,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 10. un 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 10. un 11. pantu,

| — | ņemot vērā 1. protokolu par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1. protokolu par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu,

| — | ņemot vērā to, cik svarīgas ir tiesības iesniegt lūgumrakstu un cik būtiski ir Parlamentu nekavējoties informēt par Savienības pilsoņu un iedzīvotāju konkrētām bažām, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 24. un 227. pantā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, cik svarīgas ir tiesības iesniegt lūgumrakstu un cik būtiski ir Parlamentu nekavējoties informēt par Savienības pilsoņu un iedzīvotāju konkrētām bažām, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 24. un 227. pantā,

| — | ņemot vērā LESD 228. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 228. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 44. pantu par tiesībām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 44. pantu par tiesībām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam,

| — | ņemot vērā LESD noteikumus, kas attiecas uz pienākumu neizpildes procedūru, jo īpaši Līguma 258. un 260. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD noteikumus, kas attiecas uz pienākumu neizpildes procedūru, jo īpaši Līguma 258. un 260. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu un 216. panta 8. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu un 216. panta 8. punktu,

| — | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A8-0366/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A8-0366/2016),

| A. | tā kā gada ziņojuma par Lūgumrakstu komitejas darbību mērķis ir izklāstīt 2015. gadā saņemto lūgumrakstu analīzi un attiecības ar citām iestādēm, kā arī sniegt precīzu redzējumu par 2015. gadā sasniegtajiem mērķiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā gada ziņojuma par Lūgumrakstu komitejas darbību mērķis ir izklāstīt 2015. gadā saņemto lūgumrakstu analīzi un attiecības ar citām iestādēm, kā arī sniegt precīzu redzējumu par 2015. gadā sasniegtajiem mērķiem;

| B. | tā kā 2015. gadā ir saņemts 1 431 lūgumraksts, kas ir par 47 % mazāk nekā 2014. gadā, kurā Parlaments saņēma 2 714 lūgumrakstus; tā kā 943 lūgumraksti tika atzīti par nepieņemamiem; no tiem 424 tika ātri pārbaudīti un slēgti, pienācīgi informējot lūgumrakstu iesniedzējus par viņu attiecīgajiem jautājumiem, un tā kā 519 lūgumraksti joprojām ir atvērti diskusijām Lūgumrakstu komitejā; tā kā 483 lūgumraksti tika pasludināti par nepieņemamiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2015. gadā ir saņemts 1 431 lūgumraksts, kas ir par 47 % mazāk nekā 2014. gadā, kurā Parlaments saņēma 2 714 lūgumrakstus; tā kā 943 lūgumraksti tika atzīti par nepieņemamiem; no tiem 424 tika ātri pārbaudīti un slēgti, pienācīgi informējot lūgumrakstu iesniedzējus par viņu attiecīgajiem jautājumiem, un tā kā 519 lūgumraksti joprojām ir atvērti diskusijām Lūgumrakstu komitejā; tā kā 483 lūgumraksti tika pasludināti par nepieņemamiem;

| C. | tā kā salīdzinājumā ar ES iedzīvotāju kopējo skaitu saņemto lūgumrakstu skaits ir neliels, kas liecina par to, ka lielākā daļa ES pilsoņu un iedzīvotāju diemžēl vēl nav informēti par tiesībām iesniegt lūgumrakstus vai par to iespējamo noderīgumu nolūkā pievērst ES iestāžu un dalībvalstu uzmanību jautājumiem, kas skar vai satrauc iedzīvotājus un ir Savienības darbības jomā; |
| --- | --- |

C.

tā kā salīdzinājumā ar ES iedzīvotāju kopējo skaitu saņemto lūgumrakstu skaits ir neliels, kas liecina par to, ka lielākā daļa ES pilsoņu un iedzīvotāju diemžēl vēl nav informēti par tiesībām iesniegt lūgumrakstus vai par to iespējamo noderīgumu nolūkā pievērst ES iestāžu un dalībvalstu uzmanību jautājumiem, kas skar vai satrauc iedzīvotājus un ir Savienības darbības jomā;

| D. | tā kā 483 lūgumraksti 2015. gadā tika atzīti par nepieņemamiem un joprojām pastāv plašas neskaidrības par ES darbības jomu — tās apliecina saņemto nepieņemamo lūgumrakstu lielais skaits (33,8 %); tā kā, lai šo situāciju labotu, būtu jāveicina un jāuzlabo saziņa ar iedzīvotājiem, sniedzot viņiem skaidrojumu par dažādām kompetences jomām — Eiropas Savienības, valstu un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

D.

tā kā 483 lūgumraksti 2015. gadā tika atzīti par nepieņemamiem un joprojām pastāv plašas neskaidrības par ES darbības jomu — tās apliecina saņemto nepieņemamo lūgumrakstu lielais skaits (33,8 %); tā kā, lai šo situāciju labotu, būtu jāveicina un jāuzlabo saziņa ar iedzīvotājiem, sniedzot viņiem skaidrojumu par dažādām kompetences jomām — Eiropas Savienības, valstu un vietējā līmenī;

| E. | tā kā ikviens lūgumraksts tiek rūpīgi, efektīvi un pārredzami izskatīts un pārbaudīts; |
| --- | --- |

E.

tā kā ikviens lūgumraksts tiek rūpīgi, efektīvi un pārredzami izskatīts un pārbaudīts;

| F. | tā kā lūgumrakstu iesniedzēji mēdz būt iedzīvotāji, kas aktīvi iestājas par pamattiesību aizsardzību, uzlabojumiem mūsu sabiedrībā tās labklājību nākotnē, tā kā šo iedzīvotāju pieredze saistībā ar to, kā tiek izskatīti viņu iesniegtie lūgumraksti, ir ļoti nozīmīga, nosakot to, kā viņi uztver ES iestādes, un to, kā tiek ievērotas ES tiesību aktos atzītās tiesības iesniegt lūgumrakstus; |
| --- | --- |

F.

tā kā lūgumrakstu iesniedzēji mēdz būt iedzīvotāji, kas aktīvi iestājas par pamattiesību aizsardzību, uzlabojumiem mūsu sabiedrībā tās labklājību nākotnē, tā kā šo iedzīvotāju pieredze saistībā ar to, kā tiek izskatīti viņu iesniegtie lūgumraksti, ir ļoti nozīmīga, nosakot to, kā viņi uztver ES iestādes, un to, kā tiek ievērotas ES tiesību aktos atzītās tiesības iesniegt lūgumrakstus;

| G. | tā kā Eiropas Parlaments ir vienīgā pilsoņu ievēlētā ES iestāde un tiesības iesniegt lūgumrakstus viņiem sniedz iespējas piesaistīt ievēlēto pārstāvju uzmanību tematiem, kas pilsoņiem ir aktuāli; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Parlaments ir vienīgā pilsoņu ievēlētā ES iestāde un tiesības iesniegt lūgumrakstus viņiem sniedz iespējas piesaistīt ievēlēto pārstāvju uzmanību tematiem, kas pilsoņiem ir aktuāli;

| H. | tā kā saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību ir paredzēts, ka ES iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām jādarbojas iespējami atklāti, lai veicinātu labu pārvaldību un nodrošinātu pilsoniskās sabiedrības līdzdalību; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību ir paredzēts, ka ES iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām jādarbojas iespējami atklāti, lai veicinātu labu pārvaldību un nodrošinātu pilsoniskās sabiedrības līdzdalību;

| I. | tā kā tiesībām iesniegt lūgumrakstu ir jābūt izšķiroši svarīgam līdzdalības demokrātijas elementam, lai nodrošinātu efektīvu katra iedzīvotāja tiesību aizsardzību tiešā veidā piedalīties Eiropas Savienības demokrātiskajā dzīvē; tā kā patiesi demokrātiskai un līdzdalības pārvaldībai būtu jānodrošina pilnīga pārredzamība, efektīva pamattiesību aizsardzība un iedzīvotāju praktiska līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesā; tā kā, saņemot lūgumrakstus, Eiropas Parlaments var uzklausīt un palīdzēt atrisināt problēmas, ar kurām saskaras iedzīvotāji, kā arī informēt iedzīvotājus, vienlaikus mudinot arī citas ES iestādes un dalībvalstu iestādes atbilstoši savai kompetencei veltīt visas pūles šajā sakarībā; tā kā lūgumrakstiem būtu jākalpo tam, lai izvērtētu ES tiesību aktu ietekmi uz iedzīvotāju ikdienas dzīvi; |
| --- | --- |

I.

tā kā tiesībām iesniegt lūgumrakstu ir jābūt izšķiroši svarīgam līdzdalības demokrātijas elementam, lai nodrošinātu efektīvu katra iedzīvotāja tiesību aizsardzību tiešā veidā piedalīties Eiropas Savienības demokrātiskajā dzīvē; tā kā patiesi demokrātiskai un līdzdalības pārvaldībai būtu jānodrošina pilnīga pārredzamība, efektīva pamattiesību aizsardzība un iedzīvotāju praktiska līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesā; tā kā, saņemot lūgumrakstus, Eiropas Parlaments var uzklausīt un palīdzēt atrisināt problēmas, ar kurām saskaras iedzīvotāji, kā arī informēt iedzīvotājus, vienlaikus mudinot arī citas ES iestādes un dalībvalstu iestādes atbilstoši savai kompetencei veltīt visas pūles šajā sakarībā; tā kā lūgumrakstiem būtu jākalpo tam, lai izvērtētu ES tiesību aktu ietekmi uz iedzīvotāju ikdienas dzīvi;

| J. | tā kā bēgļu humanitārā krīze, finanšu krīzes izraisītās nopietnās sociālās un ekonomiskās sekas un ksenofobijas un rasisma saasināšanās visā Eiropā liek zaudēt uzticēšanos sistēmai un visam Eiropas projektam kopumā; tā kā Lūgumrakstu komitejai ir uzticēta atbildība un svarīgais uzdevums uzturēt un nostiprināt konstruktīvu dialogu ar Eiropas pilsoņiem un iedzīvotājiem par Eiropas jautājumiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā bēgļu humanitārā krīze, finanšu krīzes izraisītās nopietnās sociālās un ekonomiskās sekas un ksenofobijas un rasisma saasināšanās visā Eiropā liek zaudēt uzticēšanos sistēmai un visam Eiropas projektam kopumā; tā kā Lūgumrakstu komitejai ir uzticēta atbildība un svarīgais uzdevums uzturēt un nostiprināt konstruktīvu dialogu ar Eiropas pilsoņiem un iedzīvotājiem par Eiropas jautājumiem;

| K. | tā kā Lūgumrakstu komiteja var vislabāk apliecināt iedzīvotājiem, ko Eiropas Savienība dara viņu labā un kādi risinājumi ir rodami Eiropas, valstu un vietējā līmenī; tā kā Lūgumrakstu komiteja var paveikt ievērojamu darbu, skaidrojot un laika gaitā pierādot Eiropas projekta sasniegumus un ieguvumus; |
| --- | --- |

K.

tā kā Lūgumrakstu komiteja var vislabāk apliecināt iedzīvotājiem, ko Eiropas Savienība dara viņu labā un kādi risinājumi ir rodami Eiropas, valstu un vietējā līmenī; tā kā Lūgumrakstu komiteja var paveikt ievērojamu darbu, skaidrojot un laika gaitā pierādot Eiropas projekta sasniegumus un ieguvumus;

| L. | tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu uzlabo Eiropas Parlamenta spēju reaģēt un palīdzēt atrisināt problēmas, kas saistītas galvenokārt ar ES tiesību aktu piemērošanu un transponēšanu; tā kā lūgumraksti ir vērtīgs pirmavota informācijas avots, kuras pamatā ir pilsoņu pašu pieredze, kas palīdz atklāt iespējamos pārkāpumus un nepilnības tajā, kā ES tiesību akti tiek īstenoti valsts līmenī un, visbeidzot, kā tos uzrauga Komisija saskaņā ar savu Līgumu ievērošanas uzraudzītājas lomu; tā kā lūgumraksti, kuri atbilst ES darbības jomām un pieņemamības kritērijiem, ir svarīgs līdzeklis attiecībā uz novēlotas transponēšanas agrīnu atklāšanu, kā arī ES tiesību aktu faktisku īstenošanu dalībvalstīs; tā kā ar lūgumrakstiem ES iedzīvotāji var sūdzēties par ES tiesību aktu īstenošanas neizpildi un palīdzēt atklāt ES tiesību aktu pārkāpumus; |
| --- | --- |

L.

tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu uzlabo Eiropas Parlamenta spēju reaģēt un palīdzēt atrisināt problēmas, kas saistītas galvenokārt ar ES tiesību aktu piemērošanu un transponēšanu; tā kā lūgumraksti ir vērtīgs pirmavota informācijas avots, kuras pamatā ir pilsoņu pašu pieredze, kas palīdz atklāt iespējamos pārkāpumus un nepilnības tajā, kā ES tiesību akti tiek īstenoti valsts līmenī un, visbeidzot, kā tos uzrauga Komisija saskaņā ar savu Līgumu ievērošanas uzraudzītājas lomu; tā kā lūgumraksti, kuri atbilst ES darbības jomām un pieņemamības kritērijiem, ir svarīgs līdzeklis attiecībā uz novēlotas transponēšanas agrīnu atklāšanu, kā arī ES tiesību aktu faktisku īstenošanu dalībvalstīs; tā kā ar lūgumrakstiem ES iedzīvotāji var sūdzēties par ES tiesību aktu īstenošanas neizpildi un palīdzēt atklāt ES tiesību aktu pārkāpumus;

| M. | tā kā lūgumrakstiem ir liela nozīme tiesību aktu izstrādē, jo tie bieži vien ir bijuši noderīgi citām Eiropas Parlamenta komitejām, sniedzot tiešu ieguldījumu to likumdošanas darbā attiecīgajās jomās; tā kā lūgumrakstu izskatīšana nav tikai Lūgumrakstu komitejas pienākums, bet tai vajadzētu attiekties uz visām Parlamenta komitejām; |
| --- | --- |

M.

tā kā lūgumrakstiem ir liela nozīme tiesību aktu izstrādē, jo tie bieži vien ir bijuši noderīgi citām Eiropas Parlamenta komitejām, sniedzot tiešu ieguldījumu to likumdošanas darbā attiecīgajās jomās; tā kā lūgumrakstu izskatīšana nav tikai Lūgumrakstu komitejas pienākums, bet tai vajadzētu attiekties uz visām Parlamenta komitejām;

| N. | tā kā, iesniedzot lūgumrakstus, ES pilsoņi un iedzīvotāji var sūdzēties par ES tiesību sliktu piemērošanu; tā kā iedzīvotāji tādējādi ir noderīgs informācijas avots, lai atklātu ES tiesību aktu pārkāpumus; |
| --- | --- |

N.

tā kā, iesniedzot lūgumrakstus, ES pilsoņi un iedzīvotāji var sūdzēties par ES tiesību sliktu piemērošanu; tā kā iedzīvotāji tādējādi ir noderīgs informācijas avots, lai atklātu ES tiesību aktu pārkāpumus;

| O. | tā kā papildus attiecīgām atsauksmēm par esošo tiesību aktu piemērošanu lūgumraksti var arī palīdzēt apzināt nepilnības ES tiesību aktos un novērtēt regulējuma trūkuma ietekmi dažās jomās, tādējādi kļūstot par iemeslu turpmākiem likumdošanas pasākumiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā papildus attiecīgām atsauksmēm par esošo tiesību aktu piemērošanu lūgumraksti var arī palīdzēt apzināt nepilnības ES tiesību aktos un novērtēt regulējuma trūkuma ietekmi dažās jomās, tādējādi kļūstot par iemeslu turpmākiem likumdošanas pasākumiem;

| P. | tā kā Lūgumrakstu komitejai ir vairāk izmantojusi tās rīcībā esošos īpašos līdzekļus, piemēram, mutiskos jautājumus vai īsās rezolūcijas, lai sniegtu pārskatu par dažādiem jautājumiem, kas ir svarīgi pilsoņiem, vai nosūtījusi Parlamenta plenārsēdei jautājumus un rezolūcijas, piemēram, rezolūcijas par tiesību aktiem hipotekāro kredītu jomā un riskantiem finanšu instrumentiem Spānijā vai bērnu interesēm Eiropā; |
| --- | --- |

P.

tā kā Lūgumrakstu komitejai ir vairāk izmantojusi tās rīcībā esošos īpašos līdzekļus, piemēram, mutiskos jautājumus vai īsās rezolūcijas, lai sniegtu pārskatu par dažādiem jautājumiem, kas ir svarīgi pilsoņiem, vai nosūtījusi Parlamenta plenārsēdei jautājumus un rezolūcijas, piemēram, rezolūcijas par tiesību aktiem hipotekāro kredītu jomā un riskantiem finanšu instrumentiem Spānijā vai bērnu interesēm Eiropā;

| Q. | tā kā 2015. gadā pilsoņu iesniegtie lūgumraksti tika izskatīti ātrāk un efektīvāk un tika saīsināts saziņai ar lūgumrakstu iesniedzējiem nepieciešamais laiks; tā kā sekretariāts ir pielicis ievērojamus pūles, lai panāktu šo uzlabojumu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2015. gadā pilsoņu iesniegtie lūgumraksti tika izskatīti ātrāk un efektīvāk un tika saīsināts saziņai ar lūgumrakstu iesniedzējiem nepieciešamais laiks; tā kā sekretariāts ir pielicis ievērojamus pūles, lai panāktu šo uzlabojumu;

| R. | tā kā lūgumraksta iesniedzēji sniedz lielu ieguldījumu komitejas darbā, sagatavojot papildu pirmavota informāciju tās locekļiem, Komisijai un klātesošajiem dalībvalstu pārstāvjiem; tā kā, piedaloties debatēs un iesniedzot lūgumrakstus līdz ar sīkāku informāciju, viņi veicina cieša un konstruktīva dialoga izveidi ar Eiropas Parlamenta deputātiem un Eiropas Komisiju; tā kā 2015. gadā Lūgumrakstu komitejas sēdes apmeklēja un tās apspriedēs uzstājās 191 lūgumrakstu iesniedzējs; tā kā, lai gan šis skaitlis šķiet nosacīti mazs, jāatgādina, ka Lūgumrakstu komitejas sanāksmes tiek pārraidītas, kas lūgumrakstu iesniedzējiem ļauj sekot līdzi debatēm gan reāllaikā, gan vēlāk ar straumēšanas starpniecību internetā; |
| --- | --- |

R.

tā kā lūgumraksta iesniedzēji sniedz lielu ieguldījumu komitejas darbā, sagatavojot papildu pirmavota informāciju tās locekļiem, Komisijai un klātesošajiem dalībvalstu pārstāvjiem; tā kā, piedaloties debatēs un iesniedzot lūgumrakstus līdz ar sīkāku informāciju, viņi veicina cieša un konstruktīva dialoga izveidi ar Eiropas Parlamenta deputātiem un Eiropas Komisiju; tā kā 2015. gadā Lūgumrakstu komitejas sēdes apmeklēja un tās apspriedēs uzstājās 191 lūgumrakstu iesniedzējs; tā kā, lai gan šis skaitlis šķiet nosacīti mazs, jāatgādina, ka Lūgumrakstu komitejas sanāksmes tiek pārraidītas, kas lūgumrakstu iesniedzējiem ļauj sekot līdzi debatēm gan reāllaikā, gan vēlāk ar straumēšanas starpniecību internetā;

| S. | tā kā ir pieņemta īpaša pieeja, izskatot lūgumrakstus, kas attiecas uz bērnu labklājību, un ir izveidota īpaša darba grupa attiecībā uz šo jautājumu, un tā kā 2015. gada 17. septembrī tika izveidota grupa un par tās priekšsēdētāju ievēlēta Eleonora Evi; uzsver, ka ikvienai darba grupai vajadzētu būt skaidri noteiktām pilnvarām, lai gūtu taustāmus rezultātus un izvairītos no nepamatotas kavēšanās lūgumrakstu izskatīšanā; |
| --- | --- |

S.

tā kā ir pieņemta īpaša pieeja, izskatot lūgumrakstus, kas attiecas uz bērnu labklājību, un ir izveidota īpaša darba grupa attiecībā uz šo jautājumu, un tā kā 2015. gada 17. septembrī tika izveidota grupa un par tās priekšsēdētāju ievēlēta Eleonora Evi; uzsver, ka ikvienai darba grupai vajadzētu būt skaidri noteiktām pilnvarām, lai gūtu taustāmus rezultātus un izvairītos no nepamatotas kavēšanās lūgumrakstu izskatīšanā;

| T. | tā kā lūgumraksts bieži vien tiek iesniegts vienlaikus ar sūdzību Komisijai, kas var novest pie pārkāpuma procedūru uzsākšanas; tā kā Eiropas Parlaments ar lūgumrakstiem un jautājumiem 2015. gadā ir informējis Komisiju par trūkumiem tajā, kā dažas dalībvalstis piemēro un īsteno konkrētus ES tiesību aktus; |
| --- | --- |

T.

tā kā lūgumraksts bieži vien tiek iesniegts vienlaikus ar sūdzību Komisijai, kas var novest pie pārkāpuma procedūru uzsākšanas; tā kā Eiropas Parlaments ar lūgumrakstiem un jautājumiem 2015. gadā ir informējis Komisiju par trūkumiem tajā, kā dažas dalībvalstis piemēro un īsteno konkrētus ES tiesību aktus;

| U. | tā kā šie lūgumraksti izraisīja sūdzības par vides jautājumiem; tā kā Komisija nosūtīja oficiālu paziņojuma vēstuli Somijai par to, kā tiek transponēta Direktīva par vides informācijas pieejamību sabiedrībai; tā kā piecos citos gadījumos, kas saistīti ar vides jomu, Komisija sāka divpusējas sarunas ar attiecīgajām dalībvalstīm; tā kā šie gadījumi bija saistīti ar slānekļa gāzi, vilku populācijas apsaimniekošanu, nepareizu Direktīvas par stratēģisko ietekmes uz vidi novērtējumu piemērošanu un valstu tiesību aktu atbilstību Direktīvas par vides informācijas pieejamību sabiedrībai prasībām; |
| --- | --- |

U.

tā kā šie lūgumraksti izraisīja sūdzības par vides jautājumiem; tā kā Komisija nosūtīja oficiālu paziņojuma vēstuli Somijai par to, kā tiek transponēta Direktīva par vides informācijas pieejamību sabiedrībai; tā kā piecos citos gadījumos, kas saistīti ar vides jomu, Komisija sāka divpusējas sarunas ar attiecīgajām dalībvalstīm; tā kā šie gadījumi bija saistīti ar slānekļa gāzi, vilku populācijas apsaimniekošanu, nepareizu Direktīvas par stratēģisko ietekmes uz vidi novērtējumu piemērošanu un valstu tiesību aktu atbilstību Direktīvas par vides informācijas pieejamību sabiedrībai prasībām;

| V. | tā kā pilsoņu iesniegtajos lūgumrakstos aplūkoti arī tādi jautājumi kā tieslietu un tiesu iestāžu sadarbība, vienā gadījumā mudinot Komisiju sākt divpusēju dialogu ar dalībvalstīm par ierobežojumiem attiecībā uz vārda maiņu pēc laulībām; |
| --- | --- |

V.

tā kā pilsoņu iesniegtajos lūgumrakstos aplūkoti arī tādi jautājumi kā tieslietu un tiesu iestāžu sadarbība, vienā gadījumā mudinot Komisiju sākt divpusēju dialogu ar dalībvalstīm par ierobežojumiem attiecībā uz vārda maiņu pēc laulībām;

| W. | tā kā Komisija pēc vairākiem lūgumrakstiem ir arī uzsākusi divpusējas sarunas, iesaistot vairākas dalībvalstis, par īpašuma nodokļiem un vietējās uzturēšanās nodokli, ko maksā studenti; |
| --- | --- |

W.

tā kā Komisija pēc vairākiem lūgumrakstiem ir arī uzsākusi divpusējas sarunas, iesaistot vairākas dalībvalstis, par īpašuma nodokļiem un vietējās uzturēšanās nodokli, ko maksā studenti;

| X. | tā kā Komisija vēlas stiprināt ES tiesību aktu piemērošanu, pamatojoties uz to transponēšanu un sistemātisku kontroli attiecībā uz atbilstību valstu tiesību aktiem; tā kā Komisija ir norādījusi, ka, atklājot iespējamus ES tiesību aktu neizpildes gadījumus, tā veiks pienācīgus pasākumus, tostarp lietu izskatīšanai izmantojot EU Pilot sistēmu, kā arī pienākumu neizpildes procedūru; |
| --- | --- |

X.

tā kā Komisija vēlas stiprināt ES tiesību aktu piemērošanu, pamatojoties uz to transponēšanu un sistemātisku kontroli attiecībā uz atbilstību valstu tiesību aktiem; tā kā Komisija ir norādījusi, ka, atklājot iespējamus ES tiesību aktu neizpildes gadījumus, tā veiks pienācīgus pasākumus, tostarp lietu izskatīšanai izmantojot EU Pilot sistēmu, kā arī pienākumu neizpildes procedūru;

| Y. | tā kā Parlamenta iesaistīšanās šajās procedūrās ļauj papildus pārbaudīt kompetento ES iestāžu izmeklēšanas darbu; tā kā neviena lūgumraksta izskatīšanu nedrīkst pārtraukt, kamēr tās izmeklē Komisija; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Parlamenta iesaistīšanās šajās procedūrās ļauj papildus pārbaudīt kompetento ES iestāžu izmeklēšanas darbu; tā kā neviena lūgumraksta izskatīšanu nedrīkst pārtraukt, kamēr tās izmeklē Komisija;

| Z. | tā kā Eiropas Komisija savā ikgadējā ziņojumā par Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanu publisko pasākumus, kas veikti attiecībā uz ES tiesību aktu pārkāpumiem, un paziņojumos presei atklāj informāciju par pienākumu neizpildes procedūrām; tā kā ar šiem lēmumiem par pienākumu neizpildes procedūrām var iepazīties Komisijas datubāzē Europa tīmekļa vietnē; tā kā detalizētāka Komisijas sniegta informācija par tās saskarsmi ar Lūgumrakstu komiteju lietās, kurās ir iesaistīti lūgumraksti, uzlabotu pārredzamību un pastiprinātu sadarbību starp abām šīm iestādēm; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Eiropas Komisija savā ikgadējā ziņojumā par Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanu publisko pasākumus, kas veikti attiecībā uz ES tiesību aktu pārkāpumiem, un paziņojumos presei atklāj informāciju par pienākumu neizpildes procedūrām; tā kā ar šiem lēmumiem par pienākumu neizpildes procedūrām var iepazīties Komisijas datubāzē Europa tīmekļa vietnē; tā kā detalizētāka Komisijas sniegta informācija par tās saskarsmi ar Lūgumrakstu komiteju lietās, kurās ir iesaistīti lūgumraksti, uzlabotu pārredzamību un pastiprinātu sadarbību starp abām šīm iestādēm;

| AA. | tā kā galvenās problēmas, kas minētas lūgumrakstos, attiecas uz plašu jautājumu klāstu, piemēram, vides aizsardzību (jo īpaši notekūdeņu attīrīšanu, atkritumu apsaimniekošanu, upju baseinu apsaimniekošanu, gāzes un ogļūdeņražu izpēti un ieguvi), patērētāju tiesību pārkāpumiem, tiesiskuma īstenošanu (jo īpaši aizgādības tiesībām pār nepilngadīgajiem), pamattiesībām (jo īpaši bērna, personu ar invaliditāti un minoritāšu tiesībām), personu pārvietošanās brīvību, diskrimināciju, imigrāciju, nodarbinātību un dzīvnieku labturību; |
| --- | --- |

AA.

tā kā galvenās problēmas, kas minētas lūgumrakstos, attiecas uz plašu jautājumu klāstu, piemēram, vides aizsardzību (jo īpaši notekūdeņu attīrīšanu, atkritumu apsaimniekošanu, upju baseinu apsaimniekošanu, gāzes un ogļūdeņražu izpēti un ieguvi), patērētāju tiesību pārkāpumiem, tiesiskuma īstenošanu (jo īpaši aizgādības tiesībām pār nepilngadīgajiem), pamattiesībām (jo īpaši bērna, personu ar invaliditāti un minoritāšu tiesībām), personu pārvietošanās brīvību, diskrimināciju, imigrāciju, nodarbinātību un dzīvnieku labturību;

| AB. | tā kā Lūgumrakstu komitejas tīmekļa portāla, kas sāka darboties 2014. gada beigās, izstrāde vēl nav pabeigta; tā kā šā portāla mērķis ir nodrošināt ES iedzīvotājiem un pilsoņiem elektronisku rīku, kas ļauj viņiem iesniegt lūgumrakstus un nepārtraukti sekot līdzi to izskatīšanas virzībai, kā arī elektroniski parakstīt savus lūgumrakstus un atbalstīt citu iesniedzēju lūgumrakstus, kuru jautājumi viņus interesē; tā kā dažu pamatfunkciju nepilnības, piemēram, meklētājprogrammās, ar ko lietotāji saskārās visa 2015. gada gaitā un arī vēl pavisam nesen, traucēja portālam pildīt savu uzdevumu kā interaktīvai informācijas apmaiņas telpai starp iedzīvotājiem; tā kā šī problēma visbeidzot ir novērsta; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Lūgumrakstu komitejas tīmekļa portāla, kas sāka darboties 2014. gada beigās, izstrāde vēl nav pabeigta; tā kā šā portāla mērķis ir nodrošināt ES iedzīvotājiem un pilsoņiem elektronisku rīku, kas ļauj viņiem iesniegt lūgumrakstus un nepārtraukti sekot līdzi to izskatīšanas virzībai, kā arī elektroniski parakstīt savus lūgumrakstus un atbalstīt citu iesniedzēju lūgumrakstus, kuru jautājumi viņus interesē; tā kā dažu pamatfunkciju nepilnības, piemēram, meklētājprogrammās, ar ko lietotāji saskārās visa 2015. gada gaitā un arī vēl pavisam nesen, traucēja portālam pildīt savu uzdevumu kā interaktīvai informācijas apmaiņas telpai starp iedzīvotājiem; tā kā šī problēma visbeidzot ir novērsta;

| AC. | tā kā šis jaunais portāls tika iecerēts, lai uzlabotu lūgumrakstu procedūras pārredzamību un interaktivitāti, un tas nodrošina labāku administratīvo efektivitāti nolūkā ievērot lūgumrakstu iesniedzēju, deputātu un visas sabiedrības intereses; tā kā projekta otrais posms ir vērsts galvenokārt uz lūgumrakstu administratīvās apstrādes uzlabošanu; |
| --- | --- |

AC.

tā kā šis jaunais portāls tika iecerēts, lai uzlabotu lūgumrakstu procedūras pārredzamību un interaktivitāti, un tas nodrošina labāku administratīvo efektivitāti nolūkā ievērot lūgumrakstu iesniedzēju, deputātu un visas sabiedrības intereses; tā kā projekta otrais posms ir vērsts galvenokārt uz lūgumrakstu administratīvās apstrādes uzlabošanu;

| AD. | tā kā projekta nākamo posmu turpmākie kavējumi ir Lūgumrakstu komitejas sekretariātā radījuši papildu noslogotību, jo ir bijis manuāli jāaugšupielādē attiecīgās datnes dažādajās datubāzēs; tā kā joprojām ir lūgumraksti, kas vēl nav augšupielādēti, jo līdz šim šajā portālā ir ietverti tikai 2013., 2014. un 2015. gadā saņemtie lūgumraksti, un tā kā pašlaik sistēmā tiek augšupielādēti 2016. gadā saņemtie lūgumraksti; |
| --- | --- |

AD.

tā kā projekta nākamo posmu turpmākie kavējumi ir Lūgumrakstu komitejas sekretariātā radījuši papildu noslogotību, jo ir bijis manuāli jāaugšupielādē attiecīgās datnes dažādajās datubāzēs; tā kā joprojām ir lūgumraksti, kas vēl nav augšupielādēti, jo līdz šim šajā portālā ir ietverti tikai 2013., 2014. un 2015. gadā saņemtie lūgumraksti, un tā kā pašlaik sistēmā tiek augšupielādēti 2016. gadā saņemtie lūgumraksti;

| AE. | tā kā jau ir novērsti atsevišķi trūkumi, piemēram, attiecībā uz meklēšanas funkciju un lūgumraksta iesniedzēju konfidencialitātes nodrošināšanu, un tā kā atbilstoši plānam ir paveikts darbs, lai no 2016. gada otrā pusgada tiktu uzlabota pakalpojuma lietderība un pārredzamība iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

AE.

tā kā jau ir novērsti atsevišķi trūkumi, piemēram, attiecībā uz meklēšanas funkciju un lūgumraksta iesniedzēju konfidencialitātes nodrošināšanu, un tā kā atbilstoši plānam ir paveikts darbs, lai no 2016. gada otrā pusgada tiktu uzlabota pakalpojuma lietderība un pārredzamība iedzīvotājiem;

| AF. | tā kā lūgumrakstu pieņemamības pamatā ir LESD 227. pantā noteiktie kritēriji; tā kā Savienības darbības jomas jēdziens ietver daudz vairāk nekā tikai apjomīgu kompetences jomu sarakstu; tā kā lēmumu par nepieņemamību var nodot izskatīšanai tiesā, ja tas nav pietiekami pamatots saskaņā ar minētajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

AF.

tā kā lūgumrakstu pieņemamības pamatā ir LESD 227. pantā noteiktie kritēriji; tā kā Savienības darbības jomas jēdziens ietver daudz vairāk nekā tikai apjomīgu kompetences jomu sarakstu; tā kā lēmumu par nepieņemamību var nodot izskatīšanai tiesā, ja tas nav pietiekami pamatots saskaņā ar minētajiem kritērijiem;

| AG. | tā kā par ES tiesību aktu pienācīgu īstenošanas nodrošināšanu dalībvalstīs galvenokārt ir atbildīgas valstu tiesas; tā kā šajā sakarībā Eiropas Savienības Tiesas prejudiciāls nolēmums ir lietderīgs instruments, kas pieejams valstu tiesu sistēmām; tā kā dažās dalībvalstīs šī procedūra tiek nepietiekami izmantota vai netiek izmantota vispār; tā kā šai sākotnējai atbildībai nekādi nevajadzētu izslēgt proaktīvāku Komisijas lomu, tai savā Līgumu ievērošanas uzraudzītājas statusā nodrošinot atbilstību ES tiesību aktiem; tā kā lūgumraksti ir alternatīvs un neatkarīgs veids, kā izmeklēt un pārbaudīt atbilstību ES tiesību aktiem, un tā kā tādēļ šīs divas alternatīvās procedūras nedrīkstētu viena otru izslēgt; |
| --- | --- |

AG.

tā kā par ES tiesību aktu pienācīgu īstenošanas nodrošināšanu dalībvalstīs galvenokārt ir atbildīgas valstu tiesas; tā kā šajā sakarībā Eiropas Savienības Tiesas prejudiciāls nolēmums ir lietderīgs instruments, kas pieejams valstu tiesu sistēmām; tā kā dažās dalībvalstīs šī procedūra tiek nepietiekami izmantota vai netiek izmantota vispār; tā kā šai sākotnējai atbildībai nekādi nevajadzētu izslēgt proaktīvāku Komisijas lomu, tai savā Līgumu ievērošanas uzraudzītājas statusā nodrošinot atbilstību ES tiesību aktiem; tā kā lūgumraksti ir alternatīvs un neatkarīgs veids, kā izmeklēt un pārbaudīt atbilstību ES tiesību aktiem, un tā kā tādēļ šīs divas alternatīvās procedūras nedrīkstētu viena otru izslēgt;

| AH. | tā kā Eiropas pilsoņu iniciatīvai (EPI) vajadzētu būt svarīgam līdzeklim, ar kura palīdzību pilsoņi var tieši piedalīties ES politikā, un tā kā šā līdzekļa potenciāls ir jāizmanto pilnībā, vienlaikus nodrošinot, ka pilsoņi saņem pilnīgu informāciju par ES kompetences un valstu kompetences jautājumiem; tā kā būtu labāk jāpaskaidro pilsoņiem galvenās atšķirības starp EPI un tiesībām iesniegt lūgumrakstu; tā kā Parlaments ir īpaši atbildīgs par to, lai tiktu panākta šā instrumenta patiesi sekmīga īstenošana; tā kā atbilstīgi 2015. gada 22. februāra publiskajā uzklausīšanā paustajiem paziņojumiem organizācijas, kuras reģistrē EPI, kopumā uzskata, ka ir jālikvidē administratīvie šķēršļi, lai gūtu vislabākos iespējamos rezultātus attiecībā uz iedzīvotāju līdzdalību; |
| --- | --- |

AH.

tā kā Eiropas pilsoņu iniciatīvai (EPI) vajadzētu būt svarīgam līdzeklim, ar kura palīdzību pilsoņi var tieši piedalīties ES politikā, un tā kā šā līdzekļa potenciāls ir jāizmanto pilnībā, vienlaikus nodrošinot, ka pilsoņi saņem pilnīgu informāciju par ES kompetences un valstu kompetences jautājumiem; tā kā būtu labāk jāpaskaidro pilsoņiem galvenās atšķirības starp EPI un tiesībām iesniegt lūgumrakstu; tā kā Parlaments ir īpaši atbildīgs par to, lai tiktu panākta šā instrumenta patiesi sekmīga īstenošana; tā kā atbilstīgi 2015. gada 22. februāra publiskajā uzklausīšanā paustajiem paziņojumiem organizācijas, kuras reģistrē EPI, kopumā uzskata, ka ir jālikvidē administratīvie šķēršļi, lai gūtu vislabākos iespējamos rezultātus attiecībā uz iedzīvotāju līdzdalību;

| AI. | tā kā Lūgumrakstu komiteja uzskata, ka vairāk kā trīs gadus pēc Regulas (ES) Nr. 211/2011 piemēŗošanas dienas, kas bija 2012. gada 1. aprīlis, ir jāizvērtē tās īstenošana, lai konstatētu iespējamos trūkumus un ierosinātu konkrētus reālistiskus risinājumus nolūkā to ātri pārskatīt un uzlabot tās darbību; |
| --- | --- |

AI.

tā kā Lūgumrakstu komiteja uzskata, ka vairāk kā trīs gadus pēc Regulas (ES) Nr. 211/2011 piemēŗošanas dienas, kas bija 2012. gada 1. aprīlis, ir jāizvērtē tās īstenošana, lai konstatētu iespējamos trūkumus un ierosinātu konkrētus reālistiskus risinājumus nolūkā to ātri pārskatīt un uzlabot tās darbību;

| AJ. | tā kā 2015. gadā, ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas noslogotību, notika tikai viens faktu vākšanas brauciens saistībā ar 2015. gadā izmeklēšanas stadijā esošiem lūgumrakstiem; tā kā 2015. gada 5. un 6. novembrī Apvienotajā Karalistē notikušais faktu vākšanas brauciens lietā par adopciju bez vecāku piekrišanas ļāva delegācijas locekļiem labāk izprast situāciju, jo viņiem bija iespēja apspriest šo problēmu ar šajā jautājumā iesaistītu dažādu Apvienotās Karalistes iestāžu pārstāvjiem; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā 2015. gadā, ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas noslogotību, notika tikai viens faktu vākšanas brauciens saistībā ar 2015. gadā izmeklēšanas stadijā esošiem lūgumrakstiem; tā kā 2015. gada 5. un 6. novembrī Apvienotajā Karalistē notikušais faktu vākšanas brauciens lietā par adopciju bez vecāku piekrišanas ļāva delegācijas locekļiem labāk izprast situāciju, jo viņiem bija iespēja apspriest šo problēmu ar šajā jautājumā iesaistītu dažādu Apvienotās Karalistes iestāžu pārstāvjiem;

| AK. | tā kā šie braucieni ir Lūgumrakstu komitejas īpašā prerogatīva un būtiska tās darba daļa, kas paredz mijiedarbību ar attiecīgo dalībvalstu lūgumrakstu iesniedzējiem un iestādēm; tā kā šo delegāciju locekļi ar vienlīdzīgām tiesībām piedalās visos pasākumos, tostarp galīgā ziņojuma izstrādē; |
| --- | --- |

AK.

tā kā šie braucieni ir Lūgumrakstu komitejas īpašā prerogatīva un būtiska tās darba daļa, kas paredz mijiedarbību ar attiecīgo dalībvalstu lūgumrakstu iesniedzējiem un iestādēm; tā kā šo delegāciju locekļi ar vienlīdzīgām tiesībām piedalās visos pasākumos, tostarp galīgā ziņojuma izstrādē;

| AL. | tā kā Lūgumrakstu komitejai ir pienākumi pret Eiropas Ombuda biroju, kas atbild par ES pilsoņu un iedzīvotāju sūdzību izmeklēšanu attiecībā uz administratīvām kļūmēm, kuras, iespējams, pieļāvušas ES iestādes un struktūras un par kurām Lūgumraksta komiteja arī gatavo gada ziņojumu, par pamatu ņemot paša Eiropas Ombuda izstrādāto gada ziņojumu; |
| --- | --- |

AL.

tā kā Lūgumrakstu komitejai ir pienākumi pret Eiropas Ombuda biroju, kas atbild par ES pilsoņu un iedzīvotāju sūdzību izmeklēšanu attiecībā uz administratīvām kļūmēm, kuras, iespējams, pieļāvušas ES iestādes un struktūras un par kurām Lūgumraksta komiteja arī gatavo gada ziņojumu, par pamatu ņemot paša Eiropas Ombuda izstrādāto gada ziņojumu;

| AM. | tā kā 2015. gada 26. maijā Eiropas ombude Emily O’Reilly iepazīstināja Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju Martin Schulz ar gada ziņojumu par 2014. gadu; tā kā ombude 2015. gada 23. jūnijā ar savu ziņojumu sanāksmē iepazīstināja Parlamenta Lūgumrakstu komiteju, kas ir par attiecībām ar Ombuda institūciju atbildīgā struktūra; |
| --- | --- |

AM.

tā kā 2015. gada 26. maijā Eiropas ombude Emily O’Reilly iepazīstināja Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju Martin Schulz ar gada ziņojumu par 2014. gadu; tā kā ombude 2015. gada 23. jūnijā ar savu ziņojumu sanāksmē iepazīstināja Parlamenta Lūgumrakstu komiteju, kas ir par attiecībām ar Ombuda institūciju atbildīgā struktūra;

| AN. | tā kā Lūgumrakstu komiteja ir Eiropas ombudu tīkla locekle, un šis tīkls aptver valstu un reģionu ombudus, lūgumrakstu komitejas un līdzīgas struktūras Eiropas Savienības dalībvalstīs, ES kandidātvalstīs un citās valstīs Eiropas Ekonomikas zonā un/vai Šengenas zonā; tā kā Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu komiteja ir pilntiesīga locekle šajā tīklā, kurā pašlaik ir 94 biroji 36 valstīs, |
| --- | --- |

AN.

tā kā Lūgumrakstu komiteja ir Eiropas ombudu tīkla locekle, un šis tīkls aptver valstu un reģionu ombudus, lūgumrakstu komitejas un līdzīgas struktūras Eiropas Savienības dalībvalstīs, ES kandidātvalstīs un citās valstīs Eiropas Ekonomikas zonā un/vai Šengenas zonā; tā kā Eiropas Parlamenta Lūgumrakstu komiteja ir pilntiesīga locekle šajā tīklā, kurā pašlaik ir 94 biroji 36 valstīs,

| AO. | tā kā katru lūgumrakstu izskata un apspriež rūpīgi un tā kā katram lūgumraksta iesniedzējam ir jāsaņem atbilde saprātīgā termiņā; tā kā ikviens lūgumraksta iesniedzējs ir jāinformē par iemesliem, kuru dēļ tiek pārtraukta lūgumraksta izskatīšana; |
| --- | --- |

AO.

tā kā katru lūgumrakstu izskata un apspriež rūpīgi un tā kā katram lūgumraksta iesniedzējam ir jāsaņem atbilde saprātīgā termiņā; tā kā ikviens lūgumraksta iesniedzējs ir jāinformē par iemesliem, kuru dēļ tiek pārtraukta lūgumraksta izskatīšana;

| AP. | tā kā visiem lūgumrakstu iesniedzējiem ir jābūt iespējai iesniegt savas lietas tieši Lūgumrakstu komitejai, |
| --- | --- |

AP.

tā kā visiem lūgumrakstu iesniedzējiem ir jābūt iespējai iesniegt savas lietas tieši Lūgumrakstu komitejai,

| 1. | uzsver, ka tiesībām iesniegt lūgumrakstus būtu jāpastiprina Eiropas Parlamenta reaģētspēja, palīdzot atrisināt problēmas, kuras ir galvenokārt saistītas ar ES tiesību aktu transponēšanu un piemērošanu, jo lūgumraksti, kas balstās uz ES darbības jomām un atbilst pieņemamības kritērijiem, ir vērtīgs informācijas avots, kas ļauj atklāt iespējamus pārkāpumus ES tiesību aktu piemērošanā; aicina Komisiju plašāk izmantot tās pilnvaras saistībā ar ES tiesību aktu efektīvas īstenošanas nodrošināšanu, piemēram, ātrāk izmantojot pienākumu neizpildes procedūru saskaņā ar LESD 258. un 260. pantu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver Lūgumrakstu komitejas darbu, ko tā veic, uzklausot iedzīvotāju problēmas un palīdzot tās risināt; uzskata, ka ar lūgumrakstu palīdzību var labāk novērtēt Kopienas tiesību aktu ietekmi uz iedzīvotāju ikdienas dzīvi, nodrošinot saikni starp iedzīvotājiem un iestādēm; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver to, ka Lūgumrakstu komitejai ir sniegta iespēja un uzticēts svarīgs uzdevums iesaistīties uzticību raisošā un rezultatīvā dialogā ar pilsoņiem, kā arī radīt iespēju padarīt ES iestādes tuvākas pilsoņiem; norāda, ka tam vajadzētu palīdz sekmēt līdzdalības demokrātiju; uzskata, ka, lai sasniegtu šo mērķi, ir būtiski pienācīgi reaģēt uz lūgumrakstiem gan attiecībā uz termiņu, gan atbildes kvalitāti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka ir jāievēro lūgumrakstu iesniedzēju valstspiederību vienlīdzīga un proporcionāla pārstāvība komitejas publiskajās debatēs; lai nostiprinātu komitejas Eiropas dimensiju, būtu jāsekmē visu dalībvalstu pienācīga un taisnīga pārstāvība komitejas publiskajās debatēs; uzsver, ka Lūgumrakstu komitejai ir jāattiecas pret visiem pieņemamajiem lūgumrakstiem vienlīdz nopietni un objektīvi; uzsver, ka lūgumrakstus, kas ir saistīti ar vēlēšanu kampaņu dalībvalstī, nedrīkstētu izskatīt saskaņā ar steidzamības procedūru; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka lūgumrakstiem arī ir nozīme likumdošanas procesā, jo ar tiem tiek atklāti trūkumi un nepilnības Kopienas tiesību aktu transponēšanā un tie ir noderīgi un sniedz informāciju citām Eiropas Parlamenta komitejām par lietderīgu un tiešu ieguldījumu to attiecīgajā kompetences jomā, izstrādājot tiesību aktus; atzinīgi vērtē Lūgumrakstu komitejas plašāku mijiedarbību ar citām Parlamenta komitejām, kā arī to, ka plenārsēdēs biežāk tiek izskatīti ar lūgumrakstiem saistīti jautājumi; uzskata, ka lūgumraksti nav tikai Lūgumrakstu komitejas atbildība, bet tai vajadzētu attiekties uz visām Parlamenta komitejām; atzinīgi vērtē nodomu izveidot tādu neoficiālu Lūgumrakstu tīklu Parlamentā, kurā piedalās visu komiteju pārstāvji, nolūkā nodrošināt raitu un efektīvu koordināciju attiecībā uz darbu, kas saistīts ar lūgumrakstiem; uzskata, ka šim tīklam jānodrošina labāka izpratne par lūgumrakstu nozīmi Parlamenta darbā un jānostiprina sadarbība starp komitejām saistībā ar lūgumrakstu iesniedzēju ierosinātajiem jautājumiem; aicina visas kompetentās Eiropas Parlamenta komitejas pievērst pienācīgu uzmanību lūgumrakstiem, kas tām ir nosūtīti, un īstenot vajadzīgos centienus, lai sniegtu informāciju, kas nepieciešama lūgumrakstu pienācīgai izskatīšanai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzīst, ka Parlamentam ir arī ārkārtīgi svarīga politiskā nozīme attiecībā uz Komisijas piemērošanas darbībām, rūpīgi pārbaudot gada ziņojumus par ES tiesību aktu īstenošanas uzraudzību un pieņemot attiecīgas Parlamenta rezolūcijas; aicina Komisiju ņemt vērā rezolūcijas, kuras Parlamentam iesniegusi PETI komiteja un kurās, balstoties uz lūgumrakstiem, norādīti konkrēti trūkumi ES tiesību aktu piemērošanā un īstenošanā, un aicina Komisiju attiecīgi rīkoties un ziņot Parlamentam par turpmākiem pasākumiem; turklāt aicina Padomi un EP īstenot konkrētas darbības saistībā ar Regulas (ES) .../... [procedūra 2013/0140(COD)] pieņemšanu par Drosophila melanogaster atbrīvošanu no veterinārām pārbaudēm pie ES ārējās robežām, kā lūgumrakstā Nr. 1358/2011 ierosinājuši Nobela prēmijas laureāti (bioķīmijas profesori); |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka 2015. gadā ir samazinājies lūgumrakstu izskatīšanai veltītais laiks, tomēr norāda, ka Lūgumrakstu komitejai ir nekavējoties vajadzīgi lielāki tehniskie resursi un personāls, lai garantētu to, ka tiek veikta rūpīga pārbaude un samazinās lūgumrakstu izskatīšanas laiks, vienlaikus nodrošinot to izskatīšanas kvalitāti; prasa digitalizēt lūgumrakstu izskatīšanu, jo īpaši ieviešot jaunas informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, lai nodrošinātu efektīvu un savlaicīgu apstrādi un optimālu pieejamo cilvēkresursu izmantošanu, vienlaikus saglabājot iedzīvotāju tiesības iesniegt lūgumrakstus ar tradicionālā pasta starpniecību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | joprojām uzsver īpašu pienākumu nodrošināt, lai lūgumraksta iesniedzējiem rūpīgi pamatotu lūgumraksta nepieņemamību vai slēgšanu tā nepamatotības dēļ; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija aktīvi un atbildīgi iesaistās lūgumrakstu izskatīšanas procesā un pēc iespējas ātrāk atbild uz lūgumrakstiem, ko tai nosūta Parlaments; norāda, ka Komisija parasti sniedz detalizētas atbildes un risina lūgumrakstos minētos jautājumus, kas ietilpst tās kompetencē; tomēr atgādina, ka daudzos gadījumos Komisija nesniedz jaunu informāciju, atbildot uz lūgumrakstiem, kurus ir pieprasīts pārskatīt saistībā ar to statusa vai konteksta maiņu; pauž nožēlu par gadījumiem, kad Komisija vērš uzmanību būtībā tikai uz procedūras aspektiem un neiedziļinās jautājuma būtībā; atgādina Komisijai, ka lūgumrakstus, kuros ir norādīti ES tiesību aktu iespējami pārkāpumi, var slēgt tikai pēc tam, kad ir pabeigta to pienācīga analīze; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos nosūtīt vispārēji kompetentus ierēdņiem uz Lūgumrakstu komitejas sanāksmēm, jo lūgumrakstu kopējā kvalitāte uzlabojas, kad debatēs Komisiju pārstāv augstākā ranga pieejamie ierēdņi; pauž nožēlu par to, ka Komisijas reakcija parasti aprobežojas ar komitejai nosūtītās oficiālās atbildes saturu un nesniedz jaunu vai atbilstīgu informāciju, kas varētu palīdzēt atrisināt konkrētos jautājumus; atzinīgi vērtē to, ka tiek būtiski ņemtas vērā rakstiskās atbildes, kā arī Lūgumrakstu komitejas rīkoto mutisko diskusiju laikā sniegtie paskaidrojumi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka, pildot savas Līgumu uzraudzītājas funkcijas un jo īpaši gadījumos, kas attiecas uz vides jautājumiem, Komisijai ir jārīkojas plašāk, nevis tikai oficiāli jāizskata atbilstība procedūrām, un jāpievērš lielāka uzmanība pamatjautājuma faktiskajam saturam; atgādina par piesardzības principu un ES vides tiesību aktu galveno mērķi nepieļaut neatgriezenisku kaitējumu ekoloģiski neaizsargātiem apgabaliem un mudina Komisiju pieņemt pieeju, kas tai ļautu ex-ante izmantot savas pilnvaras un prerogatīvas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nepiekrīt Komisijas aizvien biežākajai Parlamenta divdesmit septītā gada pārskata par Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2009) interpretācijai, saskaņā ar kuru tai ir tiesības slēgt lietas, par kurām oficiālais lēmums ceļā uz pienākumu neizpildes procedūru vēl nav pieņemts, vai pārtraukt aktīvās pienākumu neizpildes procedūras, kas tiek izskatītas valsts tiesā; atkārtoti apstiprina minētā ziņojuma būtību, lūdzot Komisijai tās spēju robežās pastiprināt centienus, lai nodrošinātu ES tiesību aktu konsekventu īstenošanu, izmantojot pienākumu neizpildes procedūras mehānismus neatkarīgi no tiesvedības norises valsts līmenī; |
| --- | --- |

11.

| 12. | turpmāk vairāk vērsīs uzmanību uz to, lai Komisija regulāri ziņotu Parlamentam par pienākumu neizpildes procedūrām pret dalībvalstīm nolūkā nodrošināt labāku sadarbību un ļaut savlaicīgi informēt lūgumrakstu iesniedzējus par jaunumiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka nolūkā uzlabot pārredzamību, ievērojot lojālas sadarbības garu starp dažādām ES iestādēm un saskaņā ar Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām, Komisijai pēc pieprasījuma un vajadzības gadījumā būtu Parlamentam jāiesniedz ar EU Pilot sistēmas procedūru saistītais individuālo lietu apkopojums; atgādina par Lūgumrakstu komitejas iepriekš iesniegtiem pieprasījumiem, lai nodrošinātu piekļuvi EU Pilot un pienākumu neizpildes procedūras dokumentiem, jo lūgumrakstu izskatīšanas dēļ bieži tiek ierosinātas šādas procedūras; atkārto aicinājumu Komisijai informēt Lūgumrakstu komiteju par tādu pienākumu neizpildes procedūru progresu, kuras ir tieši saistītas ar lūgumrakstiem; atzīst, ka ir nepieciešams nodrošināt maksimālu pārredzamību informācijas izplatīšanā par EU Pilot procedūru un par jau pabeigtām pienākumu neizpildes procedūrām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka vajadzīgā informācija par pienākumu neizpildes procedūrām, kas sāktas ar lūgumrakstiem saistītu izmeklēšanu dēļ, ir savlaicīgi jāsniedz Parlamentam, jo īpaši pēc Lūgumrakstu komitejas pieprasījuma; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi uzlabot sadarbību ar valstu parlamentiem un to atbildīgajām komitejām, kā arī ar dalībvalstu valdībām, jo īpaši lai palīdzētu nodrošināt, ka lūgumrakstus izskata atbildīgās un kompetentās iestādes; atkārto aicinājumu sākt strukturētu dialogu ar dalībvalstīm, organizējot regulāras sanāksmes ar valstu parlamentu attiecīgajām komitejām; atzinīgi vērtē to, ka Vācijas Bundestāga Lūgumrakstu komitejas delegācija piedalījās komitejas sanāksmē, kas notika 2015. gada 4. maijā; cer, ka šāds dialogs var veicināt lojālu sadarbību, palīdzot rast veiksmīgus risinājumus attiecībā uz atkārtoti saņemtām lietām, piemēram, lūgumrakstiem par Jugendamt; mudina attiecīgo dalībvalstu un vietējo un/vai reģionālo iestāžu pārstāvjus piedalīties Lūgumrakstu komitejas sanāksmēs; atgādina, ka ir svarīgi, lai Padomes un Komisijas pārstāvji piedalītos Lūgumrakstu komitejas sanāksmēs un uzklausīšanās; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzīst, ka ES tiesību aktu efektīva piemērošana ietekmē uzticēšanās ES iestādēm nostiprināšanu; atgādina, ka Lisabonas līgumā noteiktās tiesības iesniegt lūgumrakstu ir Eiropas pilsonības svarīgs elements un patiess barometrs, lai uzraudzītu ES tiesību aktu piemērošanu un atklātu iespējamus trūkumus; aicina PETI komiteju paredzēt regulāras sanāksmes ar valstu lūgumrakstu komitejām, lai vairotu informētību par Eiropas iedzīvotājus skarošiem jautājumiem ES un dalībvalstīs un vēl vairāk nostiprinātu iedzīvotāju tiesības, uzlabojot Eiropas Savienības tiesību aktu izstrādi un īstenošanu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkārtoti pauž aicinājumu, kas tika izteikts 2014. gada 11. marta rezolūcijā par Lūgumrakstu komitejas darbību 2013. gadā (1), sākt plašāku strukturēto dialogu ar dalībvalstīm, proti, organizēt regulāras sanāksmes ar valstu lūgumrakstu komiteju vai citu kompetento iestāžu locekļiem; aicina dalībvalstis ņemt vērā faktu vākšanas misiju ziņojumos un dialogu procesā paustos ieteikumus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž gandarījumu par to, ka 2015. gadā 191 iedzīvotājs savu lūgumrakstu iesniedza tieši Lūgumrakstu komitejā; atkārtoti pauž atbalstu videokonferenču vai jebkādu citu līdzekļu plašākai izmantošanai, kas ļautu lūgumrakstu iesniedzējiem aktīvi iesaistīties Lūgumrakstu komitejas darbā, ja viņi nevar ierasties fiziski; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda uz Komisijas ierobežojošo un šauro Pamattiesību hartas 51. panta 1. punkta interpretāciju, kurā inter alia noteikts, ka hartas noteikumi attiecas uz dalībvalstīm “tikai tad, ja tās īsteno Savienības tiesību aktus”; norāda, ka hartas 51. panta 2. punktā noteikts, ka ar hartu “netiek paplašināta Savienības tiesību piemērošanas joma ārpus Savienības pilnvarām”; atgādina, ka Eiropas iedzīvotāju vēlmes bieži vien pārsniedz hartā paredzēto, un aicina Komisiju apsvērt jaunu pieeju, kas vairāk atbilstu minētajām vēlmēm; mudina plašāk interpretēt hartas piemērošanas jomu un hartas un Līgumu turpmākās pārskatīšanās atkārtoti izvērtēt šā panta piemērotību; uzsver, ka nekas neliedz dalībvalstīm pilnībā piemērot hartas noteikumus savos valsts tiesību aktos, lai nodrošinātu savu iedzīvotāju pamattiesību aizsardzību ne tikai saistībā ar Savienības tiesību aktu īstenošanu, un atgādina, ka uz dalībvalstīm attiecas arī citas starptautiskās saistības; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pauž nožēlu par to, ka lūgumrakstu iesniedzēji joprojām nav pietiekami informēti par iemesliem, kuru dēļ attiecīgais lūgumraksts ir atzīts par nepieņemamu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pauž nožēlu par to, cik stingri un ierobežojoši Eiropas Komisija interpretē Pamattiesību hartas 51. pantu, kurā noteikts, ka “[..] Hartas noteikumi attiecas uz Savienības iestādēm un struktūrām, ievērojot subsidiaritātes principu, un uz dalībvalstīm tikai tad, ja tās īsteno Savienības tiesību aktus”; atgādina, ka Pamattiesību hartas 51. panta dēļ iedzīvotāju vēlmes bieži vien pārsniedz to, ko pieļauj hartas stingrie juridiskie noteikumi, un ka viņi bieži vien ir vīlušies, jo īpaši tās stingrās un ierobežojošās interpretācijas dēļ; prasa, lai Komisija nāktu klajā ar jaunu 51. panta interpretācijas metodi, kas vairāk apmierinātu šīs vēlmes; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pauž nožēlu par to, ka uz Polijas un Apvienotās Karalistes pilsoņiem joprojām neattiecas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas nodrošinātā aizsardzība; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver to, ka 2015. gada janvārī divi EP deputāti tika iecelti par Lūgumrakstu komitejas pārstāvjiem ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesību īstenošanu piemērošanas struktūrās un piedalījās Eiropas Savienības un ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas sākotnējā ziņojuma izskatīšanā Ženēvā (Šveice) 2015. gada 27.–28. augustā; uzsver svarīgo darbu, ko Lūgumrakstu komiteja pastāvīgi veica saistībā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanu; pienācīgi ņem vērā to, ka 2015. gads bija ļoti nozīmīgs gads, kurā pirmo reizi ANO aģentūras pārskatīja to, kā ES tiek ievērotas saistības cilvēktiesību jomā; pauž gandarījumu par to, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas komitejai bija iespēja uzklausīt sīku skaidrojumu par Lūgumrakstu komitejas aizsardzības pienākumiem; uzsver, ka komiteja lūgumrakstu izskatīšanas procesā ir sākusi ņemt vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas noslēdzošos apsvērumus (2); pauž gandarījumu par to, ka Lūgumrakstu komitejas 2015. gada 15. oktobrī rīkotā publiskā uzklausīšana “Personu ar invaliditāti aizsardzība no saņemto lūgumrakstu viedokļa” atbilda augstiem pieejamības standartiem; vērš uzmanību uz to, cik svarīgi secinājumi ir izteikti pētījumā, kuru pasūtījis Politikas departaments C un kura nosaukums ir “Lūgumrakstu komitejas aizsargājošā loma saistībā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanu”; uzskata, ka ir svarīgi, lai Lūgumrakstu komiteja turpinātu rīkot pasākumus, kas vērsti uz lūgumrakstiem invaliditātes jomā; prasa pastiprināt Lūgumrakstu komitejas un tās sekretariāta spējas, lai tā varētu pienācīgi pildīt savus aizsardzības pienākumus; aicina norīkot īpašu speciālistu, kura pienākums būtu ar invaliditāti saistītu jautājumu risināšana; norāda, cik nozīmīgi bijuši Komitejas 2015. gadā veiktie turpmākie pasākumi attiecībā uz konkrētiem invaliditātes jautājumiem, tostarp, Marrākešas līguma ratificēšana, diskriminācijas novēršanas direktīvas atbloķēšana, dažu tādu preču atbrīvošana no muitas nodokļa, kuras paredzētas personu ar invaliditāti vai ģimenes aprūpētāju izglītošanai un informēšanai zinātnes vai kultūras jomā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mudina ES līmenī steidzami ratificēt Marrākešas līgumu, kas atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām, kuras ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ, neatkarīgi no kompetenču konfliktiem Eiropas Savienības Tiesā; atgādina, ka Personu ar invaliditāti tiesību komiteja savos 2015. gada septembra noslēguma apsvērumos norādīja uz trūkumiem ES attiecībā uz pilnīgu atbilstību Konvencijai; norāda, ka ES ir nepieciešams ātri pieņemt grozītu Eiropas pieejamības aktu, kas ietver efektīvus un pieejamus izpildes un sūdzību mehānismus; norāda uz prasību nošķirt Komisijas pienākumus, atdalot tos no neatkarīgās uzraudzības sistēmas, lai nodrošinātu to, ka sistēmai ir pietiekami resursi tās funkciju veikšanai; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver iedzīvotāju iesniegtajos lūgumrakstos skarto tematu dažādību, piemēram, pamattiesības, bērnu labklājību, personu ar invaliditāti tiesības, pie minoritātēm piederošu personu tiesības, bērnu tiesības, iekšējo tirgu, vides tiesības, darba attiecības, migrācijas politiku, tirdzniecības nolīgumus, sabiedrības veselības jautājumus, transportu, dzīvnieku tiesības un diskrimināciju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pauž nožēlu par Komisijas ārkārtīgi ierobežoto pieeju, sniedzot atbildes uz lūgumrakstiem par dažādiem dzīvnieku labturības aspektiem, kad runa ir par Komisijas pienākumu interpretāciju saskaņā ar LESD 13. pantu; mudina Komisiju pārskatīt tās pašreizējo pieeju un dziļāk izpētīt tās juridisko pamatu, lai iesaistītos dzīvnieku tiesību labākā aizsardzībā visā ES; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver lūgumrakstu, kas saistīti ar bērnu tiesībām, konfidenciālo raksturu, jo šādos gadījumos ir nepieciešams steidzami un pienācīgi reaģēt uz lūgumrakstu iesniedzēju bažām, vienlaikus aizsargājot bērna intereses saistībā ar faktu vākšanas braucieniem, ko PETI komiteja var organizēt, izmeklējot lūgumrakstus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzskata, ka publisku uzklausīšanu rīkošana ir svarīgs veids, kā padziļināti izskatīt lūgumrakstu iesniedzēju aprakstītās problēmas, kas ir ES darbības jomā, kā arī ES darbības vispārējus aspektus un tai piemītošos trūkumus; vērš uzmanību uz publiskām uzklausīšanām, ko kopā ar Konstitucionālo jautājumu komiteju rīkoja 2015. gada 26. februārī par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (EPI), 2015. gada 23. jūnijā par tiesībām iesniegt lūgumrakstu, 2015. gada 15. oktobrī par cilvēku ar invaliditāti tiesībām, 2015. gada 11. maijā ar trim citām komitejām par EPI “Pārtraukt vivisekciju”, un arī uzskata par lietderīgu 2015. gada 1. decembrī kopā ar Juridisko komiteju rīkoto darbsemināru par pārrobežu adopciju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzskata, EPI ir jaunas pilsoņu politiskās tiesības un ka Eiropas Savienībā tā ir atbilstīgs līdzdalības demokrātijas programmas veidošanas līdzeklis, kas nodrošina pilsoņiem iespēju tieši un aktīvi iesaistīties viņus ietekmējošos projektos un procesos, un tā kā neapšaubāmi ir pilnībā jāizmanto un būtiski jāveicina EPI potenciāls, lai varētu sasniegt vislabākos rezultātus un iedrošināt pēc iespējas vairāk ES pilsoņu piedalīties turpmākajā Eiropas integrācijas procesa attīstībā; tā kā pamattiesību aizsardzības, ES iestāžu demokrātiskās leģitimitātes un pārskatāmības nostiprināšanai ir jābūt ES prioritāro mērķu vidū; atgādina Komisijai par nepieciešamību ņemt vērā ieteikumus, kas iekļauti Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra rezolūcijā par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (3), lai nodrošinātu, ka tiek pienācīgi īstenotas tiesības iesniegt Eiropas pilsoņu iniciatīvu; vēlreiz apstiprina apņēmību proaktīvi piedalīties tādu publisku uzklausīšanu rīkošanā, kurās apspriež veiksmīgas iniciatīvas; apņemas institucionālā līmenī par prioritāti uzskatīt šā līdzdalības procesa efektivitātes nodrošināšanu un pienācīgi veikt turpmākus pasākumus pēc tiesību aktu pieņemšanas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pauž nožēlu par Komisijas uzskatu, ka vēl ir pāragri pārskatīt Regulu (ES) Nr. 211/2011, kura kļuva piemērojama pirms vairāk nekā trīs gadiem – 2012. gada 1. aprīlī; uzskata, ka ir rūpīgi jāizvērtē tās īstenošana, lai novērstu visus atklātos trūkumus un ierosinātu reālistiskus risinājumus nolūkā to ātri pārskatīt, nodrošinot, ka EPI procedūras un nosacījumi ir patiešām skaidri, vienkārši, viegli piemērojami un samērīgi; atzinīgi vērtē Komisijas 2015. gada 31. marta ziņojumu par EPI un Eiropas Ombuda Lēmumu OI/9/2013/TN un aicina Komisiju nodrošināt, ka, pārskatot šo instrumentu, EPI sniedz faktisku ieguldījumu ES saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un ka tiek īstenoti visi attiecīgie juridiskie pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgus turpmākus pasākumus gadījumā, kad EPI tiek uzskatīta par sekmīgi pabeigtu; aicina Komisiju, ņemot vērā dažādos konstatētos trūkumus, pēc iespējas drīzāk iesniegt Regulas (ES) Nr. 211/2011 reformas priekšlikumu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vērš uzmanību uz 2015. gada 8. oktobrī pieņemto rezolūciju par tiesību aktiem hipotekāro kredītu jomā un riskantiem finanšu instrumentiem Spānijā (4), ņemot vērā saņemtos lūgumrakstus, kurā Parlaments iekļāva virkni ieteikumu nolūkā pareizi piemērot ES regulējumu hipotekāro tiesību jomā un apkarot ļaunprātīgu rīcību bankās; aicina Komisiju cieši uzraudzīt to, kā dalībvalstīs tiek piemērota Direktīva 2014/17/ES par hipotekārajiem kredītiem un Direktīva 93/13/EEK par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos, un apmainīties ar paraugpraksi, lai labāk aizsargātu pilsoņus, kas nonākuši finansiālās grūtībās; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž bažas par liecībām, kas norāda uz trūkumiem saistībā ar pienācīgu iespēju vērsties tiesu iestādēs konkrētās dalībvalstīs un kas atklājušās lūgumrakstu izskatīšanas gaitā; uzskata, ka tas ir būtisks jautājums, kurš nekavējoties jārisina, lai nodrošinātu Savienības pienācīgu demokrātisku darbību un tās pilsoņu un iedzīvotāju pamattiesību īstenošanu; uzskata, ka Savienībai būtu jārāda piemērs, izmantojot Orhūsas konvencijas pīlāru par iespēju vērsties tiesu iestādēs vides jautājumos; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vērš uzmanību uz 2016. gada 21. janvārī pieņemto rezolūciju par Lūgumrakstu komitejas darbību 2014. gadā (5), kā arī uz 2016. gada 25. februārī pieņemto rezolūciju par gada ziņojumu par Eiropas Ombuda darbību 2014. gadā (6); |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzinīgi vērtē to, ka ir atjaunots parastāks aktivitātes līmenis faktu vākšanas braucienos, un sagaida, ka nākamajos gados līdz pat likumdošanas perioda beigām tiks izmantots šīs Lūgumrakstu komitejas īpašās prerogatīvas pilns potenciāls; uzsver pēc katra brauciena sagatavoto darba dokumentu, tostarp konkrētu ieteikumu, nozīmi un mudina dažādās iesaistītās iestādes tos pienācīgi ņemt vērā; uzskata, ka periodiski ir jānovērtē, kādā līmenī tiek ievēroti šie ieteikumi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver Lūgumrakstu komitejas 2015. gadā paveikto darbu, nododot lūgumrakstu iesniedzēju rīcībā tīmekļa portālu, kurā viņiem ir iespēja reģistrēties, iesniegt lūgumrakstu, lejupielādēt pavaddokumentus un atbalstīt par pieņemamiem atzītus lūgumrakstus; uzsver, ka šis portāls ir atjaunināts un tajā ir augšupielādēti 2013., 2014. un 2015. gadā reģistrētie lūgumraksti; atzinīgi vērtē to, ka ir atjaunotas un uzlabotas jaunas funkcijas saistībā ar meklēšanu, pievienotas atbalsta iespējas un nodrošināta lūgumraksta iesniedzēja konfidencialitāte; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atgādina, ka ir jāveic nepieciešamie pasākumi, lai pabeigtu lūgumrakstu tīmekļa portāla projekta atlikušos posmus, kura ietvaros lūgumraksta iesniedzējs varēs saņemt reāllaika informāciju par sava lūgumraksta statusu, automātiskus paziņojumus par izmaiņām izskatīšanas procedūrā, piemēram, par atzīšanu par pieņemamu, atbildes saņemšanu no Komisijas vai lūgumraksta iekļaušanu komitejas sanāksmes darba kārtībā un tīmekļa straumēšanas saiti, kā arī tādējādi varēs saņemt skaidru un tiešu informāciju no Lūgumrakstu komitejas sekretariāta; uzsver, ka tīmekļa portāls ir ļoti svarīgs informācijas avots ES iedzīvotājiem un ka tādēļ ir jāsniedz informācija par lūgumraksta aprites ciklu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vērš uzmanību uz Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū pieņemšanu; mudina Lūgumrakstu komiteju un visas Eiropas Savienības iestādes pieņemt elektroniski parakstītus dokumentus no visām 28 dalībvalstīm; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver SOLVIT tīkla nozīmīgumu, jo šis tīkls palīdz atrisināt problēmas starp dalībvalstīm, tāpēc vajadzētu turpināt to attīstīt, pilnveidojot visu sadarbības potenciālu ar šīm dalībvalstīm un tajās esošiem SOLVIT centriem, kas atrodas valdību pārziņā, kā arī lūdz piešķirt šim tīklam vairāk līdzekļu un veikt ar SOLVIT palīdzību konstatēto problēmu sistemātiskāku analīzi, jo šis tīkls ļauj iegūt objektīvu priekšstatu par vienotā tirgus darbības traucējumiem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Apvienoto Karalisti ņemt vērā ieteikumus faktu vākšanas misijas Londonā 2015. gada 5. un 6. novembrī ziņojumā, kurus komiteja apstiprināja 2016. gada 19. aprīlī; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka svarīga ir sadarbība ar Eiropas Ombudu un Parlamenta iesaistīšanās Eiropas ombudu tīklā; atzinīgi vērtē ombudes un Lūgumrakstu komitejas labās attiecības iestāžu līmenī; atzinīgi vērtē ombudes darbu, lai uzlabotu labu pārvaldību Eiropas Savienībā, un īpaši atzinīgi vērtē viņas regulāro ieguldījumu Lūgumrakstu komitejas darbā visa gada laikā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju un Lūgumrakstu komitejas ziņojumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas ombudam, dalībvalstu valdībām, kā arī to parlamentiem, lūgumrakstu komitejām un ombudiem vai līdzīgām kompetentajām struktūrām. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0204.

(2)  ANO komiteja tos pieņēma savā četrpadsmitajā sesijā (2015. gada 17. augusts — 4. septembris); sk.: http://tbinternet.ohchr.org/_layouts/treatybodyexternal/ Download.aspx?symbolno=CRPD%2fC%2fEU%2fCO%2f1&Lang=en

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0382.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0347.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0021.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0062.

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/142 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/142

---

P8_TA(2016)0513

Starptautiskie aviācijas nolīgumi

Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra rezolūcija par starptautiskajiem aviācijas nolīgumiem (2016/2961(RSP))

(2018/C 238/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 8. marta lēmumus, ar ko pilnvaro Komisiju sākt sarunas par aviācijas drošības nolīgumiem ar Japānu un Ķīnu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 8. marta lēmumus, ar ko pilnvaro Komisiju sākt sarunas par aviācijas drošības nolīgumiem ar Japānu un Ķīnu,

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 7. jūnija lēmumus, ar ko pilnvaro Komisiju sākt sarunas par ES līmeņa gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumiem ar Dienvidaustrumāzijas valstu asociāciju (ASEAN), Turciju, Kataru un Apvienotajiem Arābu Emirātiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 7. jūnija lēmumus, ar ko pilnvaro Komisiju sākt sarunas par ES līmeņa gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumiem ar Dienvidaustrumāzijas valstu asociāciju (ASEAN), Turciju, Kataru un Apvienotajiem Arābu Emirātiem,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 27. septembra paziņojumu “ES ārējā aviācijas politika — nākotnes problēmu risinājums” (COM(2012)0556), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 27. septembra paziņojumu “ES ārējā aviācijas politika — nākotnes problēmu risinājums” (COM(2012)0556),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 7. decembra paziņojumu “Aviācijas stratēģija Eiropai” (COM(2015)0598), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 7. decembra paziņojumu “Aviācijas stratēģija Eiropai” (COM(2015)0598),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 11. novembra rezolūciju par aviāciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 11. novembra rezolūciju par aviāciju (1),

| — | ņemot vērā Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (2) (turpmāk — “Pamatnolīgums”), jo īpaši tā 23.–29. punktu, kā arī II un III pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (2) (turpmāk — “Pamatnolīgums”), jo īpaši tā 23.–29. punktu, kā arī II un III pielikumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūru, jo īpaši 2014. gada 24. jūnija spriedumu Maurīcijas lietā (C-658/11) un 2016. gada 14. jūnija spriedumu Tanzānijas lietā (C-263/14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūru, jo īpaši 2014. gada 24. jūnija spriedumu Maurīcijas lietā (C-658/11) un 2016. gada 14. jūnija spriedumu Tanzānijas lietā (C-263/14),

| — | ņemot vērā 2014. gada 12. marta Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu un Padomi par to, kā Eiropas Parlamentam nosūta un kā tas apstrādā Padomes rīcībā esošo klasificēto informāciju par jautājumiem, kas nav kopējās ārpolitikas un drošības politikas darbības jomā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 12. marta Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu un Padomi par to, kā Eiropas Parlamentam nosūta un kā tas apstrādā Padomes rīcībā esošo klasificēto informāciju par jautājumiem, kas nav kopējās ārpolitikas un drošības politikas darbības jomā (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Prezidija 2013. gada 15. aprīļa lēmumu attiecībā uz noteikumiem par rīcību ar konfidenciālu informāciju Eiropas Parlamentā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Prezidija 2013. gada 15. aprīļa lēmumu attiecībā uz noteikumiem par rīcību ar konfidenciālu informāciju Eiropas Parlamentā,

| — | ņemot vērā praktiskos pasākumus informācijas sniegšanai par sarunām starptautiskās aviācijas jomā, tostarp piekļuvi konfidenciālai informācijai, par ko vēstuļu apmaiņas veidā 2016. gada 19. janvārī un 2016. gada 18. martā vienojās Parlamenta Transporta un tūrisma komitejas priekšsēdētājs un transporta komisārs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā praktiskos pasākumus informācijas sniegšanai par sarunām starptautiskās aviācijas jomā, tostarp piekļuvi konfidenciālai informācijai, par ko vēstuļu apmaiņas veidā 2016. gada 19. janvārī un 2016. gada 18. martā vienojās Parlamenta Transporta un tūrisma komitejas priekšsēdētājs un transporta komisārs,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 218. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijai uzdoto jautājumu par starptautiskajiem aviācijas nolīgumiem (O-000128/2016 – B8-1807/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijai uzdoto jautājumu par starptautiskajiem aviācijas nolīgumiem (O-000128/2016 – B8-1807/2016),

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Komisija aviācijas stratēģijā Eiropai ierosināja sākt sarunas par civilās aviācijas drošības nolīgumiem ar Japānu un Ķīnu un ES līmeņa gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumiem ar Ķīnu, Turciju, Meksiku, sešām Persijas līča sadarbības padomes dalībvalstīm, Armēniju un ASEAN; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisija aviācijas stratēģijā Eiropai ierosināja sākt sarunas par civilās aviācijas drošības nolīgumiem ar Japānu un Ķīnu un ES līmeņa gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumiem ar Ķīnu, Turciju, Meksiku, sešām Persijas līča sadarbības padomes dalībvalstīm, Armēniju un ASEAN;

| B. | tā kā Padome pilnvaroja Komisiju sākt sarunas par aviācijas drošības nolīgumiem ar Japānu un Ķīnu un ES līmeņa gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumiem ar ASEAN, Turciju, Kataru un Apvienotajiem Arābu Emirātiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā Padome pilnvaroja Komisiju sākt sarunas par aviācijas drošības nolīgumiem ar Japānu un Ķīnu un ES līmeņa gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumiem ar ASEAN, Turciju, Kataru un Apvienotajiem Arābu Emirātiem;

| C. | tā kā starptautisku nolīgumu noslēgšanai jomās, uz kurām attiecas parastā likumdošanas procedūra, tagad ir nepieciešama Parlamenta piekrišana; |
| --- | --- |

C.

tā kā starptautisku nolīgumu noslēgšanai jomās, uz kurām attiecas parastā likumdošanas procedūra, tagad ir nepieciešama Parlamenta piekrišana;

| D. | tā kā — ja Komisijai ved sarunas par nolīgumiem starp Savienību un trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, “Eiropas Parlamentu nekavējoties un pilnīgi informē visos procedūras posmos” (LESD 218. panta 10. punkts); |
| --- | --- |

D.

tā kā — ja Komisijai ved sarunas par nolīgumiem starp Savienību un trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, “Eiropas Parlamentu nekavējoties un pilnīgi informē visos procedūras posmos” (LESD 218. panta 10. punkts);

| E. | tā kā Pamatnolīgumam vajadzētu nodrošināt, ka iestāžu pilnvaras un prerogatīvas tiek īstenotas pēc iespējas efektīvāk un pārredzamāk; |
| --- | --- |

E.

tā kā Pamatnolīgumam vajadzētu nodrošināt, ka iestāžu pilnvaras un prerogatīvas tiek īstenotas pēc iespējas efektīvāk un pārredzamāk;

| F. | tā kā Komisija Pamatnolīgumā ir apņēmusies respektēt vienlīdzīgas attieksmes principu pret Parlamentu un Padomi likumdošanas un budžeta jautājumos, jo īpaši attiecībā uz iespēju piedalīties sanāksmēs un dokumentu, kā arī citas informācijas nosūtīšanu, |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisija Pamatnolīgumā ir apņēmusies respektēt vienlīdzīgas attieksmes principu pret Parlamentu un Padomi likumdošanas un budžeta jautājumos, jo īpaši attiecībā uz iespēju piedalīties sanāksmēs un dokumentu, kā arī citas informācijas nosūtīšanu,

| 1. | uzsver — lai varētu pieņemt lēmumu par to, vai sniegt piekrišanu sarunu noslēgumā, Parlamentam ir jāseko līdzi sarunu procesam jau kopš sākuma; uzskata, ka arī citu iestāžu interesēs ir agrīnā posmā identificēt un atrisināt pietiekami nozīmīgas problēmas, kuru dēļ Parlaments varētu nesniegt piekrišanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka 2010. gada Pamatnolīgumā īpaši tiek norādīts uz to, ka Parlamentam jau no paša sākuma regulāri un vajadzības gadījumā ievērojot nepieciešamo konfidencialitāti jāsaņem pilnīga informācija par procedūras gaitu visos sarunu posmos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sagaida, ka Komisija sniegs Parlamenta atbildīgajai komitejai informāciju par nodomu ierosināt sarunas par starptautisku aviācijas nolīgumu noslēgšanu un grozīšanu; sagaida, ka Komisija panāks vienošanos ar Padomi un sarunu partneriem, lai Eiropas Parlamenta deputātiem tāpat kā Padomei un tikpat lielā apmērā kā Padomei nodrošinātu piekļuvi visiem attiecīgajiem dokumentiem, tostarp sarunu norādēm un konsolidētajiem tekstiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka iepriekš minētā informācija saskaņā ar Pamatnolīguma 24. pantu Parlamentam ir jāsaņem tādā veidā, lai tas vajadzības gadījumā varētu darīt zināmu savu nostāju; kategoriski prasa Komisijai sagatavot Parlamentam ziņojumu par to, kādā veidā Parlamenta nostājas ir ņemtas vērā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka saskaņā ar LESD 218. panta 10. punktu Padomei un Komisijai ir pienākums Parlamentu nekavējoties un pilnīgi informēt visos procedūras posmos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzīst — ja Parlaments saņem sensitīvu informāciju par notiekošajām sarunām, tam ir pienākums nodrošināt pilnīgu konfidencialitāti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka saskaņā ar Reglamentu Parlaments, “pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu un izskatījis visus atbilstošos priekšlikumus, [..] var ieteikumus pieņemt un prasīt, lai tos ņem vērā pirms izskatāmā starptautiskā nolīguma slēgšanas” (108. panta 4. punkts); |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0394.

(2)  OV L 304, 20.11.2010., 47. lpp.

(3)  OV C 95, 1.4.2014., 1. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2016. gada 13. decembra

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/144 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/144

---

P8_TA(2016)0482

ES un Alžīrijas pamatnolīgums par vispārējiem principiem Alžīrijas līdzdalībai Savienības programmās ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par vispārējiem principiem Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas līdzdalībai Savienības programmās (16152/2014 – C8-0152/2015 – 2014/0195(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 238/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (16152/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (16152/2014),

| — | ņemot vērā protokola projektu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par vispārējiem principiem Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas līdzdalībai Savienības programmās (16150/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā protokola projektu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par vispārējiem principiem Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas līdzdalībai Savienības programmās (16150/2014),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 212. pantu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu (C8-0152/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 212. pantu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu (C8-0152/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0367/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0367/2016),

| 1. | sniedz piekrišanu protokola slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/145 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/145

---

P8_TA(2016)0483

Ziemeļaustrumu Atlantija: dziļūdens krājumi un zveja starptautiskajos ūdeņos ***II

Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko paredz īpašus nosacījumus zvejai dziļūdens krājumos Ziemeļaustrumu Atlantijā un noteikumus zvejai starptautiskajos ūdeņos Ziemeļaustrumu Atlantijā un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002 (11625/1/2016 – C8-0427/2016 – 2012/0179(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2018/C 238/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (11625/1/2016 – C8-0427/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (11625/1/2016 – C8-0427/2016),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 13. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 13. februāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Komisijas atzinumu (COM(2016)0667), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas atzinumu (COM(2016)0667),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0371), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0371),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 76. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 76. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komiteja ieteikumu otrajam lasījumam (A8-0369/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komiteja ieteikumu otrajam lasījumam (A8-0369/2016),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV C 133, 9.5.2013., 41. lpp.

(2)  2013. gada 10. decembra pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0539.

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/146 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/146

---

P8_TA(2016)0484

Eiropas Parlamenta Reglamenta vispārējā pārskatīšana

Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. decembra lēmums par Parlamenta Reglamenta vispārēju pārskatīšanu (2016/2114(REG)) (*1)

(2018/C 238/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Reglamenta 226. un 227. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 226. un 227. pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A8-0344/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A8-0344/2016),

| 1. | nolemj Reglamentā veikt turpmāk minētos grozījumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka šajos Reglamenta grozījumos ir pienācīgi ņemti vērā 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu noteikumi (1); |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa ģenerālsekretāram veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai Parlamenta IT sistēmas nekavējoties pielāgotu grozītajam Reglamentam un izveidotu atbilstošus elektroniskus rīkus, tostarp lai konstatētu, kādi turpmāki pasākumi ir veikti saistībā ar rakstiskiem jautājumiem, kas uzdoti pārējām Savienības iestādēm; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nolemj svītrot Reglamenta 106. panta 4. punktu, tiklīdz no spēkā esošajiem tiesību aktiem tiks svītrotas atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru, un, kamēr tas nav noticis, prasa attiecīgajiem dienestiem pievienot minētajam pantam zemsvītras piezīmi, kurā tiek minēts par gaidāmo svītrošanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Priekšsēdētāju konferenci pārskatīt Rīcības kodeksu sarunu vešanai saistībā ar parasto likumdošanas procedūru, lai to saskaņotu ar šī lēmuma rezultātā pieņemto Reglamenta 73. līdz 73.d pantu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vērš uzmanību uz nepieciešamību reorganizēt Reglamenta pielikumus, lai panāktu to, ka tajos ir tikai tāds teksts, kam ir tāds pats juridiskais spēks un kam tiek piemērots tāds pats procedurālais vairākums kā pašam Reglamentam, kā arī iekļauts VI pielikums, kurā, lai gan tam piemēro citu procedūru un tā pieņemšanai ir vajadzīgs citāds vairākums, iekļauti Reglamenta īstenošanas pasākumi; prasa, lai pārējie spēkā esošie pielikumi un jebkādi citi teksti, kas varētu būt saistīti ar deputātu darbu, tiktu iekļauti krājumā, ko pievieno Reglamentam; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka šā Reglamenta grozījumi stājas spēkā tās sesijas pirmajā dienā, kas seko grozījumu pieņemšanai, izņemot:






  a) | grozījumus 212. panta 1. punktā un 2. punktā par delegāciju sastāvu, kas attiecībā uz jau izveidotajām delegācijām stāsies spēkā, atklājot pirmo sesiju pēc nākamajām, 2019. gadā plānotajām, Eiropas Parlamenta vēlēšanām; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

grozījumus 212. panta 1. punktā un 2. punktā par delegāciju sastāvu, kas attiecībā uz jau izveidotajām delegācijām stāsies spēkā, atklājot pirmo sesiju pēc nākamajām, 2019. gadā plānotajām, Eiropas Parlamenta vēlēšanām;

| b) | grozījumus 199. pantā par komiteju sastāvu, kas stāsies spēkā, atklājot pirmo sesiju pēc nākamajām, 2019. gadā plānotajām, Eiropas Parlamenta vēlēšanām; |
| --- | --- |

b)

grozījumus 199. pantā par komiteju sastāvu, kas stāsies spēkā, atklājot pirmo sesiju pēc nākamajām, 2019. gadā plānotajām, Eiropas Parlamenta vēlēšanām;

Turklāt norāda, ka pašreizējā kārtība izmeklēšanas komiteju un īpašo komiteju locekļu ievēlēšanai paliek spēkā līdz pirmās sesijas sēdes atklāšanai pēc nākamajām, 2019. gadā plānotajām, Eiropas Parlamenta vēlēšanām, neatkarīgi no 196. panta, 197. panta 1. punkta un 198. panta 3. punkta grozījumiem.

| 8. | aicina izvērtēt iespēju veikt plašāku Reglamenta pārskatīšanu attiecībā uz iekšējām budžeta procedūrām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nolemj, ka deputāti pielāgo savas finansiālo interešu deklarācijas, lai atspoguļotu izmaiņas Reglamenta I pielikuma 4. pantā, ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc minēto izmaiņu stāšanās spēkā; prasa Prezidijam un ģenerālsekretāram trīs mēnešu laikā no minēto izmaiņu spēkā stāšanās dienas pieņemt attiecīgus pasākumus, lai deputāti šādu pielāgošanu varētu veikt; nolemj, ka deklarācijas, kas iesniegtas, pamatojoties uz Reglamenta noteikumiem, kas bija spēkā šī lēmuma pieņemšanas dienā, joprojām ir derīgas sešus mēnešus pēc minētās spēkā stāšanās dienas; turklāt nolemj, ka šie noteikumi attieksies arī uz visiem deputātiem, kuri stāsies amatā minētajā laikposmā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kritizē to, ka Parlamenta tīmekļa vietnē tiek sniegti statistikas dati par balsojuma skaidrojumiem, uzstāšanos plenārsēdē, Parlamenta jautājumiem, grozījumiem un rezolūciju priekšlikumiem, kas, šķiet, paredzēti, lai tādās platformās kā “MEPRanking” varētu demonstrēt, kuri Eiropas Parlamenta deputāti it kā ir “aktīvi”; aicina Prezidiju pārtraukt sniegt bruto skaitļus statistikas veidā un ņemt vērā piemērotākus kritērijus deputāta “aktivitātes” noteikšanai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prasa Konstitucionālo lietu komitejai pārskatīt 168.a pantu attiecībā uz jauno definīciju par obligāto minimumu, kā arī vienu gadu pēc minētā panta spēkā stāšanās pārskatīt šāda obligātā minimuma piemērošanu konkrētajiem pantiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu informēšanas nolūkā nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

12.

Grozījums Nr. 1

Eiropas Parlamenta Reglaments

2. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. pants | 2. pants |
| Neatkarība pilnvaru īstenošanas laikā | Neatkarība pilnvaru īstenošanas laikā |
| Eiropas Parlamenta deputāti īsteno savas pilnvaras neatkarīgi
  . Viņi
  neseko nekādiem norādījumiem un nepilda saistošus uzdevumus. | Saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta 6. panta 1. punktu un Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma 2. panta 1. punktu un 3. panta 1. punktu
  Eiropas Parlamenta deputāti īsteno savas pilnvaras
  brīvi un
  neatkarīgi
  , kā arī
  neseko nekādiem norādījumiem un nepilda saistošus uzdevumus. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

2. pants

2. pants

Neatkarība pilnvaru īstenošanas laikā

Neatkarība pilnvaru īstenošanas laikā

Eiropas Parlamenta deputāti īsteno savas pilnvaras neatkarīgi
  . Viņi
  neseko nekādiem norādījumiem un nepilda saistošus uzdevumus.

Saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta 6. panta 1. punktu un Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma 2. panta 1. punktu un 3. panta 1. punktu
  Eiropas Parlamenta deputāti īsteno savas pilnvaras
  brīvi un
  neatkarīgi
  , kā arī
  neseko nekādiem norādījumiem un nepilda saistošus uzdevumus.

Grozījums Nr. 2

Eiropas Parlamenta Reglaments

3. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. pants | 3. pants |
| Pilnvaru pārbaude | Pilnvaru pārbaude |
| 1.   Pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām Parlamenta priekšsēdētājs aicina dalībvalstu kompetentās iestādes nekavējoties darīt zināmus ievēlēto deputātu vārdus, lai visi deputāti varētu sākt darbību Parlamentā jau pirmās sasaukuma sēdes atklāšanā. | 1.   Pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām Parlamenta priekšsēdētājs aicina dalībvalstu kompetentās iestādes nekavējoties darīt zināmus ievēlēto deputātu vārdus, lai visi deputāti varētu sākt darbību Parlamentā jau pirmās sasaukuma sēdes atklāšanā. |
| Tajā pašā laikā Parlamenta priekšsēdētājs vērš šo iestāžu uzmanību uz attiecīgajiem 1976. gada 20. septembra Akta noteikumiem un aicina tās veikt vajadzīgos pasākumus, lai izvairītos no jebkādas neatbilstības Eiropas Parlamenta deputāta mandātam. | Tajā pašā laikā Parlamenta priekšsēdētājs vērš šo iestāžu uzmanību uz attiecīgajiem 1976. gada 20. septembra Akta noteikumiem un aicina tās veikt vajadzīgos pasākumus, lai izvairītos no jebkādas neatbilstības Eiropas Parlamenta deputāta mandātam. |
| 2.   Katrs deputāts, par kura ievēlēšanu ir paziņots Parlamentam, pirms viņš sāk darbu Parlamentā,
  uzsākšanas
  iesniedz rakstisku deklarāciju, kurā apliecina, ka viņš neieņem nevienu amatu, kurš 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. vai 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu. Pēc vispārīgajām vēlēšanām šo deklarāciju iesniedz, ja vien tas iespējams, ne vēlāk kā sešas dienas pirms Parlamenta sasaukuma konstitutīvās sēdes. Kamēr deputāta pilnvaras nav pārbaudītas vai kamēr nav pieņemts lēmums par domstarpībām, un ar noteikumu, ka deputāts pirms tam ir parakstījis minēto rakstisko deklarāciju, viņš darbojas Parlamentā un tā struktūrvienībās un uz viņu attiecas visas ar šo darbību saistītās tiesības. | 2.   Katrs deputāts, par kura ievēlēšanu ir paziņots Parlamentam, pirms viņš sāk darbu Parlamentā, iesniedz rakstisku deklarāciju, kurā apliecina, ka viņš neieņem nevienu amatu, kurš 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. vai 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu. Pēc vispārīgajām vēlēšanām šo deklarāciju iesniedz, ja vien tas iespējams, ne vēlāk kā sešas dienas pirms Parlamenta sasaukuma konstitutīvās sēdes. Kamēr deputāta pilnvaras nav pārbaudītas vai kamēr nav pieņemts lēmums par domstarpībām, un ar noteikumu, ka deputāts pirms tam ir parakstījis minēto rakstisko deklarāciju, viņš darbojas Parlamentā un tā struktūrvienībās un uz viņu attiecas visas ar šo darbību saistītās tiesības. |
| Ja fakti, ko pierāda publiski pieejami avoti, apstiprina, ka deputāts ieņem amatu, kurš 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. un 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu, Parlaments, pamatojoties uz priekšsēdētāja sniegto informāciju, paziņo par brīvu deputāta vietu. | Ja fakti, ko pierāda publiski pieejami avoti, apstiprina, ka deputāts ieņem amatu, kurš 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. un 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu, Parlaments, pamatojoties uz priekšsēdētāja sniegto informāciju, paziņo par brīvu deputāta vietu. |
| 3.   Pamatojoties uz
  komitejas, kurai uzdots pārbaudīt pilnvaras,
  ziņojumu, Parlaments nekavējoties pārbauda pilnvaras un nosaka, vai katra jaunievēlētā deputāta mandāts ir derīgs, kā arī izskata iespējamās domstarpības, kas var rasties saistībā ar 1976. gada 20. septembra Akta noteikumiem, izņemot tās domstarpības,
  kuras rodas saistībā
  ar dalībvalstu
  vēlēšanu likumiem
  . | 3.   Pamatojoties uz
  atbildīgās komitejas
  ziņojumu, Parlaments nekavējoties pārbauda pilnvaras un nosaka, vai katra jaunievēlētā deputāta mandāts ir derīgs, kā arī izskata iespējamās domstarpības, kas var rasties saistībā ar 1976. gada 20. septembra Akta noteikumiem, izņemot tās domstarpības,
  uz kurām saskaņā
  ar
  minēto Aktu attiecas tikai tie
  dalībvalstu
  noteikumi, kas minēti šajā Aktā
  . |
| | Atbildīgās komitejas ziņojums ir balstīts uz katras dalībvalsts oficiālu paziņojumu par pilnīgiem vēlēšanu rezultātiem, minot ievēlēto kandidātu vārdus, kā arī iespējamo aizstājēju vārdus vēlēšanu rezultātu secībā. |
| | Deputāta mandātu var apstiprināt tikai pēc tam, kad deputāts ir iesniedzis rakstisku deklarāciju saskaņā ar šo pantu un Reglamenta I pielikumu. |
| 4.
     
  Atbildīgās komitejas ziņojums ir balstīts uz katras dalībvalsts oficiālu paziņojumu par vēlēšanu rezultātiem, minot ievēlēto kandidātu vārdus, kā arī iespējamo aizstājēju vārdus vēlēšanu rezultātu secībā. | |
| Deputāta mandātu var apstiprināt tikai pēc tam, kad deputāts ir iesniedzis rakstisku deklarāciju saskaņā ar šo pantu un Reglamenta I pielikumu. | |
| Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas
  ziņojumu
  , jebkurā brīdī var pieņemt lēmumu par domstarpībām saistībā ar kāda deputāta mandāta derīgumu. | 4.
     Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas
  priekšlikumu
  ,
  nekavējoties pārbauda visu deputātu, kuri aizstāj iepriekšējos deputātus, pilnvaras un
  jebkurā brīdī var pieņemt lēmumu par domstarpībām saistībā ar kāda deputāta mandāta derīgumu. |
| 5.   Ja kādu deputātu ieceļ tāpēc, ka tajā pašā vēlēšanu sarakstā esošie kandidāti ir atteikušies, atbildīgā komiteja nodrošina, lai atteikšanās noritētu saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta burtu un garu, kā arī saskaņā ar Reglamenta 4. panta 3. punktu. | 5.   Ja kādu deputātu ieceļ tāpēc, ka tajā pašā vēlēšanu sarakstā esošie kandidāti ir atteikušies, atbildīgā komiteja nodrošina, lai atteikšanās noritētu saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta burtu un garu, kā arī saskaņā ar Reglamenta 4. panta 3. punktu. |
| 6.   Atbildīgā komiteja nodrošina, lai dalībvalstu vai Eiropas Savienības iestādes nekavējoties paziņotu Parlamentam visu informāciju, kas var ietekmēt deputāta
  pienākumu pildīšanu
  Eiropas Parlamentā vai aizvietotāju secību, minot dienu, kad pilnvaras stājas spēkā, ja deputātu ieceļ. | 6.   Atbildīgā komiteja nodrošina, lai dalībvalstu vai Eiropas Savienības iestādes nekavējoties paziņotu Parlamentam visu informāciju, kas var ietekmēt deputāta
  tiesības tikt ievēlētam
  Eiropas Parlamentā vai aizvietotāju
  tiesības tikt ievēlētiem vai viņu
  secību, minot dienu, kad pilnvaras stājas spēkā, ja deputātu ieceļ. |
| Ja dalībvalstu kompetentās iestādes uzsāk procedūru, kas var beigties ar deputāta pilnvaru atņemšanu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai viņu regulāri informē par procedūras virzību, un viņš nodod šo jautājumu atbildīgajai komitejai, pēc kuras priekšlikuma Parlaments var pieņemt nostāju šajā jautājumā. | Ja dalībvalstu kompetentās iestādes uzsāk procedūru, kas var beigties ar deputāta pilnvaru atņemšanu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai viņu regulāri informē par procedūras virzību, un viņš nodod šo jautājumu atbildīgajai komitejai, pēc kuras priekšlikuma Parlaments var pieņemt nostāju šajā jautājumā. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

3. pants

3. pants

Pilnvaru pārbaude

Pilnvaru pārbaude

1.   Pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām Parlamenta priekšsēdētājs aicina dalībvalstu kompetentās iestādes nekavējoties darīt zināmus ievēlēto deputātu vārdus, lai visi deputāti varētu sākt darbību Parlamentā jau pirmās sasaukuma sēdes atklāšanā.

1.   Pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām Parlamenta priekšsēdētājs aicina dalībvalstu kompetentās iestādes nekavējoties darīt zināmus ievēlēto deputātu vārdus, lai visi deputāti varētu sākt darbību Parlamentā jau pirmās sasaukuma sēdes atklāšanā.

Tajā pašā laikā Parlamenta priekšsēdētājs vērš šo iestāžu uzmanību uz attiecīgajiem 1976. gada 20. septembra Akta noteikumiem un aicina tās veikt vajadzīgos pasākumus, lai izvairītos no jebkādas neatbilstības Eiropas Parlamenta deputāta mandātam.

Tajā pašā laikā Parlamenta priekšsēdētājs vērš šo iestāžu uzmanību uz attiecīgajiem 1976. gada 20. septembra Akta noteikumiem un aicina tās veikt vajadzīgos pasākumus, lai izvairītos no jebkādas neatbilstības Eiropas Parlamenta deputāta mandātam.

2.   Katrs deputāts, par kura ievēlēšanu ir paziņots Parlamentam, pirms viņš sāk darbu Parlamentā,
  uzsākšanas
  iesniedz rakstisku deklarāciju, kurā apliecina, ka viņš neieņem nevienu amatu, kurš 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. vai 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu. Pēc vispārīgajām vēlēšanām šo deklarāciju iesniedz, ja vien tas iespējams, ne vēlāk kā sešas dienas pirms Parlamenta sasaukuma konstitutīvās sēdes. Kamēr deputāta pilnvaras nav pārbaudītas vai kamēr nav pieņemts lēmums par domstarpībām, un ar noteikumu, ka deputāts pirms tam ir parakstījis minēto rakstisko deklarāciju, viņš darbojas Parlamentā un tā struktūrvienībās un uz viņu attiecas visas ar šo darbību saistītās tiesības.

2.   Katrs deputāts, par kura ievēlēšanu ir paziņots Parlamentam, pirms viņš sāk darbu Parlamentā, iesniedz rakstisku deklarāciju, kurā apliecina, ka viņš neieņem nevienu amatu, kurš 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. vai 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu. Pēc vispārīgajām vēlēšanām šo deklarāciju iesniedz, ja vien tas iespējams, ne vēlāk kā sešas dienas pirms Parlamenta sasaukuma konstitutīvās sēdes. Kamēr deputāta pilnvaras nav pārbaudītas vai kamēr nav pieņemts lēmums par domstarpībām, un ar noteikumu, ka deputāts pirms tam ir parakstījis minēto rakstisko deklarāciju, viņš darbojas Parlamentā un tā struktūrvienībās un uz viņu attiecas visas ar šo darbību saistītās tiesības.

Ja fakti, ko pierāda publiski pieejami avoti, apstiprina, ka deputāts ieņem amatu, kurš 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. un 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu, Parlaments, pamatojoties uz priekšsēdētāja sniegto informāciju, paziņo par brīvu deputāta vietu.

Ja fakti, ko pierāda publiski pieejami avoti, apstiprina, ka deputāts ieņem amatu, kurš 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. un 2. punkta izpratnē nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu, Parlaments, pamatojoties uz priekšsēdētāja sniegto informāciju, paziņo par brīvu deputāta vietu.

3.   Pamatojoties uz
  komitejas, kurai uzdots pārbaudīt pilnvaras,
  ziņojumu, Parlaments nekavējoties pārbauda pilnvaras un nosaka, vai katra jaunievēlētā deputāta mandāts ir derīgs, kā arī izskata iespējamās domstarpības, kas var rasties saistībā ar 1976. gada 20. septembra Akta noteikumiem, izņemot tās domstarpības,
  kuras rodas saistībā
  ar dalībvalstu
  vēlēšanu likumiem
  .

3.   Pamatojoties uz
  atbildīgās komitejas
  ziņojumu, Parlaments nekavējoties pārbauda pilnvaras un nosaka, vai katra jaunievēlētā deputāta mandāts ir derīgs, kā arī izskata iespējamās domstarpības, kas var rasties saistībā ar 1976. gada 20. septembra Akta noteikumiem, izņemot tās domstarpības,
  uz kurām saskaņā
  ar
  minēto Aktu attiecas tikai tie
  dalībvalstu
  noteikumi, kas minēti šajā Aktā
  .

Atbildīgās komitejas ziņojums ir balstīts uz katras dalībvalsts oficiālu paziņojumu par pilnīgiem vēlēšanu rezultātiem, minot ievēlēto kandidātu vārdus, kā arī iespējamo aizstājēju vārdus vēlēšanu rezultātu secībā.

Deputāta mandātu var apstiprināt tikai pēc tam, kad deputāts ir iesniedzis rakstisku deklarāciju saskaņā ar šo pantu un Reglamenta I pielikumu.

4.
     
  Atbildīgās komitejas ziņojums ir balstīts uz katras dalībvalsts oficiālu paziņojumu par vēlēšanu rezultātiem, minot ievēlēto kandidātu vārdus, kā arī iespējamo aizstājēju vārdus vēlēšanu rezultātu secībā.

Deputāta mandātu var apstiprināt tikai pēc tam, kad deputāts ir iesniedzis rakstisku deklarāciju saskaņā ar šo pantu un Reglamenta I pielikumu.

Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas
  ziņojumu
  , jebkurā brīdī var pieņemt lēmumu par domstarpībām saistībā ar kāda deputāta mandāta derīgumu.

4.
     Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas
  priekšlikumu
  ,
  nekavējoties pārbauda visu deputātu, kuri aizstāj iepriekšējos deputātus, pilnvaras un
  jebkurā brīdī var pieņemt lēmumu par domstarpībām saistībā ar kāda deputāta mandāta derīgumu.

5.   Ja kādu deputātu ieceļ tāpēc, ka tajā pašā vēlēšanu sarakstā esošie kandidāti ir atteikušies, atbildīgā komiteja nodrošina, lai atteikšanās noritētu saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta burtu un garu, kā arī saskaņā ar Reglamenta 4. panta 3. punktu.

5.   Ja kādu deputātu ieceļ tāpēc, ka tajā pašā vēlēšanu sarakstā esošie kandidāti ir atteikušies, atbildīgā komiteja nodrošina, lai atteikšanās noritētu saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta burtu un garu, kā arī saskaņā ar Reglamenta 4. panta 3. punktu.

6.   Atbildīgā komiteja nodrošina, lai dalībvalstu vai Eiropas Savienības iestādes nekavējoties paziņotu Parlamentam visu informāciju, kas var ietekmēt deputāta
  pienākumu pildīšanu
  Eiropas Parlamentā vai aizvietotāju secību, minot dienu, kad pilnvaras stājas spēkā, ja deputātu ieceļ.

6.   Atbildīgā komiteja nodrošina, lai dalībvalstu vai Eiropas Savienības iestādes nekavējoties paziņotu Parlamentam visu informāciju, kas var ietekmēt deputāta
  tiesības tikt ievēlētam
  Eiropas Parlamentā vai aizvietotāju
  tiesības tikt ievēlētiem vai viņu
  secību, minot dienu, kad pilnvaras stājas spēkā, ja deputātu ieceļ.

Ja dalībvalstu kompetentās iestādes uzsāk procedūru, kas var beigties ar deputāta pilnvaru atņemšanu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai viņu regulāri informē par procedūras virzību, un viņš nodod šo jautājumu atbildīgajai komitejai, pēc kuras priekšlikuma Parlaments var pieņemt nostāju šajā jautājumā.

Ja dalībvalstu kompetentās iestādes uzsāk procedūru, kas var beigties ar deputāta pilnvaru atņemšanu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai viņu regulāri informē par procedūras virzību, un viņš nodod šo jautājumu atbildīgajai komitejai, pēc kuras priekšlikuma Parlaments var pieņemt nostāju šajā jautājumā.

Grozījums Nr. 3

Eiropas Parlamenta Reglaments

4. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. pants | 4. pants |
| Deputātu pilnvaru laiks | Deputātu pilnvaru laiks |
| 1.   Deputāta pilnvaru laiks sākas un beidzas saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta
  noteikumiem
  .
  Pilnvaru laiks beidzas arī tad, ja deputāts ir miris vai atkāpjas. | 1.   Deputāta pilnvaru laiks sākas un beidzas saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta
  5. un 13. panta noteikumiem
  . |
| 2.
     
  Deputāti turpina pildīt savus pienākumus, līdz Parlamenta pirmās sēdes atklāšanai pēc vēlēšanām. | |
| 3.   Deputāti, kuri atkāpjas, paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par savu atkāpšanos un norāda dienu, kad tā stājas spēkā, kas nedrīkst būt vēlāk kā trīs mēnešus pēc paziņojuma iesniegšanas. Paziņojums ir jānoformē kā protokols, ko sagatavo ģenerālsekretāra vai viņa pārstāvja klātbūtnē, paraksta ģenerālsekretārs vai viņa pārstāvis un attiecīgais deputāts un ko nekavējoties iesniedz atbildīgajai komitejai, kura to iekļauj savā darba kārtībā pirmajā sanāksmē pēc šī dokumenta saņemšanas. | 3.   Deputāti, kuri atkāpjas, paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par savu atkāpšanos un norāda dienu, kad tā stājas spēkā, kas nedrīkst būt vēlāk kā trīs mēnešus pēc paziņojuma iesniegšanas. Paziņojums ir jānoformē kā protokols, ko sagatavo ģenerālsekretāra vai viņa pārstāvja klātbūtnē, paraksta ģenerālsekretārs vai viņa pārstāvis un attiecīgais deputāts un ko nekavējoties iesniedz atbildīgajai komitejai, kura to iekļauj savā darba kārtībā pirmajā sanāksmē pēc šī dokumenta saņemšanas. |
| Ja atbildīgā komiteja uzskata, ka atkāpšanās
  nav savienojama ar
  1976. gada 20. septembra
  Akta burtu vai garu
  ,
  tā informē Parlamentu
  ,
  lai tas izlemj
  ,
  vai ir brīva deputāta vieta
  . | Ja atbildīgā komiteja uzskata, ka atkāpšanās
  atbilst
  1976. gada 20. septembra
  Aktam, tiek paziņots par deputāta vietas atbrīvošanos
  ,
  sākot ar dienu, kuru deputāts
  ,
  kurš atkāpjas, norādījis protokolā
  ,
  un Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu
  . |
| Pretējā gadījumā paziņo, ka vieta ir brīva, sākot ar dienu, kuru deputāts norādījis protokolā par atkāpšanos.
  Par
  šo jautājumu Parlamentā nebalso
  . | Ja atbildīgā komiteja uzskata
  , ka
  atkāpšanās neatbilst 1976. gada 20. septembra Aktam, tā ierosina Parlamentam nesniegt paziņojumu
  par
  deputāta vietas atbrīvošanos
  . |
| Ir ieviesta vienkāršota procedūra dažos ārkārtas gadījumos, kad viena vai vairākas sesijas notiek laikā starp deputāta atkāpšanos un atbildīgās komitejas pirmo sanāksmi un kad politiskā grupa, pie kuras piederējis deputāts, kas ir atkāpies, nevar dabūt aizstājēju, jo nav bijis paziņojuma par vietas atbrīvošanos. Atbildīgās komitejas referentam, kuram šie jautājumi ir uzticēti, šī procedūra piešķir pilnvaras nekavējoties izskatīt atbilstoši noformētu atkāpšanās paziņojumu un gadījumos, kad kavēšanās lietas izskatīšanā varētu radīt negatīvas sekas, griezties pie komitejas priekšsēdētāja, prasot, lai saskaņā ar 3. punktu viņš: | |
| — | komitejas vārdā informē Parlamenta priekšsēdētāju, ka deputāta vieta ir atbrīvojusies, vai arī |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

4. pants

4. pants

Deputātu pilnvaru laiks

Deputātu pilnvaru laiks

1.   Deputāta pilnvaru laiks sākas un beidzas saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta
  noteikumiem
  .
  Pilnvaru laiks beidzas arī tad, ja deputāts ir miris vai atkāpjas.

1.   Deputāta pilnvaru laiks sākas un beidzas saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta
  5. un 13. panta noteikumiem
  .

2.
     
  Deputāti turpina pildīt savus pienākumus, līdz Parlamenta pirmās sēdes atklāšanai pēc vēlēšanām.

3.   Deputāti, kuri atkāpjas, paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par savu atkāpšanos un norāda dienu, kad tā stājas spēkā, kas nedrīkst būt vēlāk kā trīs mēnešus pēc paziņojuma iesniegšanas. Paziņojums ir jānoformē kā protokols, ko sagatavo ģenerālsekretāra vai viņa pārstāvja klātbūtnē, paraksta ģenerālsekretārs vai viņa pārstāvis un attiecīgais deputāts un ko nekavējoties iesniedz atbildīgajai komitejai, kura to iekļauj savā darba kārtībā pirmajā sanāksmē pēc šī dokumenta saņemšanas.

3.   Deputāti, kuri atkāpjas, paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par savu atkāpšanos un norāda dienu, kad tā stājas spēkā, kas nedrīkst būt vēlāk kā trīs mēnešus pēc paziņojuma iesniegšanas. Paziņojums ir jānoformē kā protokols, ko sagatavo ģenerālsekretāra vai viņa pārstāvja klātbūtnē, paraksta ģenerālsekretārs vai viņa pārstāvis un attiecīgais deputāts un ko nekavējoties iesniedz atbildīgajai komitejai, kura to iekļauj savā darba kārtībā pirmajā sanāksmē pēc šī dokumenta saņemšanas.

Ja atbildīgā komiteja uzskata, ka atkāpšanās
  nav savienojama ar
  1976. gada 20. septembra
  Akta burtu vai garu
  ,
  tā informē Parlamentu
  ,
  lai tas izlemj
  ,
  vai ir brīva deputāta vieta
  .

Ja atbildīgā komiteja uzskata, ka atkāpšanās
  atbilst
  1976. gada 20. septembra
  Aktam, tiek paziņots par deputāta vietas atbrīvošanos
  ,
  sākot ar dienu, kuru deputāts
  ,
  kurš atkāpjas, norādījis protokolā
  ,
  un Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu
  .

Pretējā gadījumā paziņo, ka vieta ir brīva, sākot ar dienu, kuru deputāts norādījis protokolā par atkāpšanos.
  Par
  šo jautājumu Parlamentā nebalso
  .

Ja atbildīgā komiteja uzskata
  , ka
  atkāpšanās neatbilst 1976. gada 20. septembra Aktam, tā ierosina Parlamentam nesniegt paziņojumu
  par
  deputāta vietas atbrīvošanos
  .

Ir ieviesta vienkāršota procedūra dažos ārkārtas gadījumos, kad viena vai vairākas sesijas notiek laikā starp deputāta atkāpšanos un atbildīgās komitejas pirmo sanāksmi un kad politiskā grupa, pie kuras piederējis deputāts, kas ir atkāpies, nevar dabūt aizstājēju, jo nav bijis paziņojuma par vietas atbrīvošanos. Atbildīgās komitejas referentam, kuram šie jautājumi ir uzticēti, šī procedūra piešķir pilnvaras nekavējoties izskatīt atbilstoši noformētu atkāpšanās paziņojumu un gadījumos, kad kavēšanās lietas izskatīšanā varētu radīt negatīvas sekas, griezties pie komitejas priekšsēdētāja, prasot, lai saskaņā ar 3. punktu viņš:

—

komitejas vārdā informē Parlamenta priekšsēdētāju, ka deputāta vieta ir atbrīvojusies, vai arī

| — | sasauc komitejas ārkārtas sanāksmi, lai izskatītu referenta konstatētos sarežģījumus. |
| --- | --- |

—

sasauc komitejas ārkārtas sanāksmi, lai izskatītu referenta konstatētos sarežģījumus.

3.a
     
  Ja pirms nākamās sesijas nav paredzēta neviena atbildīgās komitejas sanāksme, atbildīgās komitejas referents nekavējoties izskata ikvienu atbilstoši iesniegtu atkāpšanās paziņojumu. Ja kavēšanās paziņojuma izskatīšanā varētu radīt negatīvas sekas, referents šo jautājumu nodod komitejas priekšsēdētājam, prasot, lai saskaņā ar 3. punktu viņš:

| — | komitejas vārdā informē Parlamenta priekšsēdētāju par to, ka deputāta vieta ir atbrīvojusies, vai arī |
| --- | --- |

—

komitejas vārdā informē Parlamenta priekšsēdētāju par to, ka deputāta vieta ir atbrīvojusies, vai arī

| — | sasauc komitejas ārkārtas sanāksmi, lai izskatītu referenta konstatētos konkrētos sarežģījumus. |
| --- | --- |

—

sasauc komitejas ārkārtas sanāksmi, lai izskatītu referenta konstatētos konkrētos sarežģījumus.

4.   Ja
  dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem ziņo
  Parlamenta priekšsēdētājam par
  Eiropas Parlamenta deputāta pilnvaru laika izbeigšanos
  , kas
  saistīta vai nu ar neatbilstību
  1976. gada 20. septembra Akta 7. panta
  3
  . punkta izpratnē
  , vai
  ar deputāta
  mandāta atsaukšanu saskaņā
  ar
  minētā Akta 13. panta 3. punktu
  , Parlamenta priekšsēdētājs informē Parlamentu,
  ka deputāta pilnvaru laiks beidzies dalībvalsts paziņotajā datumā
  ,
  un aicina dalībvalsti brīvo vietu nekavējoties aizpildīt
  .

4.   Ja
  dalībvalstu vai Eiropas Savienības kompetentās iestādes vai attiecīgais deputāts paziņo
  Parlamenta priekšsēdētājam par
  iecelšanu vai ievēlēšanu amatā
  , kas 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta
  1. vai 2
  . punkta izpratnē
  nav savienojams
  ar
  Eiropas Parlamenta
  deputāta
  amatu, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu, kurš paziņo, ka, sākot
  ar
  dienu, kad konstatēta neatbilstība
  ,
  deputāta vieta ir brīva.

Ja dalībvalstu
  vai Eiropas Savienības kompetentās iestādes vai attiecīgais deputāts paziņo
  Parlamenta
  priekšsēdētājam par iecelšanu
  vai
  ievēlēšanu amatā
  ,
  kas
  1976. gada 20. septembra Akta 7. panta
  1
  . vai
  2. punkta izpratnē nav savienojams
  ar
  Eiropas
  Parlamenta deputāta
  pienākumu pildīšanu
  , Parlamenta priekšsēdētājs
  par to
  informē Parlamentu,
  kurš paziņo
  ,
  ka
  ir
  brīva vieta
  .

Ja dalībvalstu
  kompetentās iestādes paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par to, ka kāda Eiropas
  Parlamenta
  deputāta pilnvaru laiks ir beidzies
  vai
  nu tādēļ
  ,
  ka saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem ir konstatēts, ka pastāv papildu neatbilstība saskaņā ar
  1976. gada 20. septembra Akta 7. panta
  3
  . 
  punktu,
  vai
  tādēļ, ka deputāta mandāts atsaukts saskaņā
  ar
  minētā Akta 13. panta 3. punktu,
  Parlamenta
  priekšsēdētājs informē Parlamentu, ka attiecīgā
  deputāta
  pilnvaru laiks beidzās dalībvalsts paziņotajā datumā. Ja šāds datums nav paziņots, pilnvaru laika beigu datums ir attiecīgās dalībvalsts paziņošanas datums.

5.   
  Dalībvalstu
  vai Eiropas Savienības iestādes informē Parlamenta priekšsēdētāju par visiem uzdevumiem, ko tās ir paredzējušas deputātam uzticēt. Parlamenta priekšsēdētājs uzdod atbildīgajai komitejai izskatīt, vai paredzamais uzdevums ir savienojams ar 1976. gada 20. septembra
  Akta burtu un garu
  , un par minētās komitejas secinājumiem informē Parlamentu, deputātus un attiecīgās iestādes.

5.   
  Ja dalībvalstu
  vai Eiropas Savienības iestādes informē Parlamenta priekšsēdētāju par visiem uzdevumiem, ko tās ir paredzējušas deputātam uzticēt, Parlamenta priekšsēdētājs uzdod atbildīgajai komitejai izskatīt, vai paredzamais uzdevums ir savienojams ar 1976. gada 20. septembra
  Aktu
  , un par minētās komitejas secinājumiem informē Parlamentu, deputātus un attiecīgās iestādes.

6.
     
  Par deputāta pilnvaru izbeigšanās un brīvas vietas parādīšanās dienu uzskata:

| — | ja deputāts atkāpjas — dienu, kurā Parlaments saskaņā ar atkāpšanās protokolu ir paziņojis, ka vieta ir brīva; |
| --- | --- |

—

ja deputāts atkāpjas — dienu, kurā Parlaments saskaņā ar atkāpšanās protokolu ir paziņojis, ka vieta ir brīva;

| — | ja 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. vai 2. punkta izpratnē deputāts ieņem ar Eiropas Parlamenta deputāta mandātu nesavienojamu amatu vai ir ievēlēts šādā amatā — dienu, kuru norādījušas dalībvalstu vai Eiropas Savienības valstu kompetentās iestādes vai pats deputāts. |
| --- | --- |

—

ja 1976. gada 20. septembra Akta 7. panta 1. vai 2. punkta izpratnē deputāts ieņem ar Eiropas Parlamenta deputāta mandātu nesavienojamu amatu vai ir ievēlēts šādā amatā — dienu, kuru norādījušas dalībvalstu vai Eiropas Savienības valstu kompetentās iestādes vai pats deputāts.

7.   Kad Parlaments paziņo, ka ir radusies brīva vieta, par to informē attiecīgo dalībvalsti un aicina nekavējoties šo vietu aizpildīt.

7.   Kad Parlaments paziņo, ka deputāta vieta ir brīva,
  Parlamenta priekšsēdētājs
  par to informē attiecīgo dalībvalsti un aicina nekavējoties šo deputāta vietu aizpildīt.

8.
     
  Ja apstrīd tāda deputāta mandāta derīgumu, kura pilnvaras ir pārbaudītas, šo jautājumu nodod atbildīgajai komitejai, kuras uzdevums ir nekavējoties, bet ne vēlāk kā nākamās sesijas sākumā sagatavot ziņojumu Parlamentam.

9.   
  Parlaments patur sev tiesības izskatīto mandātu pasludināt par nederīgu vai atbrīvojušos deputāta vietu neizsludināt,
  ja deputāta mandāta apstiprināšana vai
  atkāpšanās
  ir notikusi būtiskas kļūdas vai maldības dēļ.

9.   Ja deputāta mandāta apstiprināšana vai
  pilnvaru izbeigšana
  ir notikusi būtiskas kļūdas vai maldības dēļ
  , Parlaments var izskatīto mandātu pasludināt par nederīgu vai atbrīvojušos deputāta vietu neizsludināt.

Grozījums Nr. 4

Eiropas Parlamenta Reglaments

5. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5. pants | 5. pants |
| Privilēģijas un imunitāte | Privilēģijas un imunitāte |
| 1.   Deputāti izmanto privilēģijas un imunitāti
  atbilstoši Protokolam
  par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā. | 1.   Deputāti izmanto privilēģijas un imunitāti
  , kas noteiktas Protokolā
  par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā. |
| 2.   Deputāta imunitāte nav viņa personīgā privilēģija, bet gan visa Parlamenta un tā deputātu neatkarības garantija. | 2.   
  Īstenojot savas pilnvaras attiecībā uz privilēģijām un imunitāti, Parlaments rīkojas tā, lai saglabātu savu demokrātiskas likumdevējas asamblejas integritāti un nodrošinātu deputātu neatkarību, viņiem veicot savus pienākumus.
  Deputāta imunitāte nav viņa personīgā privilēģija, bet gan visa Parlamenta un tā deputātu neatkarības garantija. |
| 3.   
  Kad Parlamenta priekšsēdētājs ir saņēmis oficiālu paziņojumu par deputātu ievēlēšanu, viņš izsniedz viņiem
  ceļošanas
  atļauju
  , kas ļauj brīvi pārvietoties dalībvalstīs. | 3.   
  Eiropas Savienība pēc pieprasījuma un pēc Parlamenta priekšsēdētāja atļaujas saņemšanas deputātiem izdod Eiropas Savienības
  ceļošanas
  atļaujas
  , kas ļauj
  deputātiem
  brīvi pārvietoties dalībvalstīs
  un citās valstīs, kuras šādas ceļošanas atļaujas atzīst par derīgiem ceļošanas dokumentiem
  . |
| | 3.a
     
  Deputātiem ir tiesības saskaņā ar Reglamenta noteikumiem aktīvi piedalīties Parlamenta komiteju un delegāciju darbā, lai pildītu savus pienākumus. |
| 4.   Deputātiem ir tiesības iepazīties ar jebkuriem dokumentiem, kas ir Parlamenta vai kādas komitejas rīcībā, izņemot personas lietas un privātos kontus, kuri pieejami tikai attiecīgajiem deputātiem. Atkāpes no šiem noteikumiem attiecībā uz dokumentiem, kuriem var liegt publisku piekļuvi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem, ir izklāstītas Reglamenta
  VII pielikumā
  . | 4.   Deputātiem ir tiesības iepazīties ar jebkuriem dokumentiem, kas ir Parlamenta vai kādas komitejas rīcībā, izņemot personas lietas un privātos kontus, kuri pieejami tikai attiecīgajiem deputātiem. Atkāpes no šiem noteikumiem attiecībā uz dokumentiem, kuriem var liegt publisku piekļuvi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem, ir izklāstītas Reglamenta
  210.a pantā
  . |
| | Ar Prezidija piekrišanu, tam pieņemot argumentētu lēmumu, deputātam var aizliegt iepazīties ar Parlamenta dokumentu, ja Prezidijs pēc minētā deputāta uzklausīšanas ir pārliecināts, ka šāda iepazīšanās ar dokumentu radītu nepieņemamu kaitējumu Parlamenta institucionālajām interesēm vai sabiedrības interesēm un ka deputāts vēlas iepazīties ar dokumentu privātu un personīgu motīvu vadīts. Deputāts var rakstiski iebilst pret šādu lēmumu viena mēneša laikā pēc tā paziņošanas. Lai rakstiski iebildumi būtu pieņemami, tie jāpamato. Parlaments bez debatēm pieņem lēmumu attiecībā uz šādu iebildumu nākamajā sesijā pēc tā saņemšanas. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

5. pants

5. pants

Privilēģijas un imunitāte

Privilēģijas un imunitāte

1.   Deputāti izmanto privilēģijas un imunitāti
  atbilstoši Protokolam
  par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā.

1.   Deputāti izmanto privilēģijas un imunitāti
  , kas noteiktas Protokolā
  par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā.

2.   Deputāta imunitāte nav viņa personīgā privilēģija, bet gan visa Parlamenta un tā deputātu neatkarības garantija.

2.   
  Īstenojot savas pilnvaras attiecībā uz privilēģijām un imunitāti, Parlaments rīkojas tā, lai saglabātu savu demokrātiskas likumdevējas asamblejas integritāti un nodrošinātu deputātu neatkarību, viņiem veicot savus pienākumus.
  Deputāta imunitāte nav viņa personīgā privilēģija, bet gan visa Parlamenta un tā deputātu neatkarības garantija.

3.   
  Kad Parlamenta priekšsēdētājs ir saņēmis oficiālu paziņojumu par deputātu ievēlēšanu, viņš izsniedz viņiem
  ceļošanas
  atļauju
  , kas ļauj brīvi pārvietoties dalībvalstīs.

3.   
  Eiropas Savienība pēc pieprasījuma un pēc Parlamenta priekšsēdētāja atļaujas saņemšanas deputātiem izdod Eiropas Savienības
  ceļošanas
  atļaujas
  , kas ļauj
  deputātiem
  brīvi pārvietoties dalībvalstīs
  un citās valstīs, kuras šādas ceļošanas atļaujas atzīst par derīgiem ceļošanas dokumentiem
  .

3.a
     
  Deputātiem ir tiesības saskaņā ar Reglamenta noteikumiem aktīvi piedalīties Parlamenta komiteju un delegāciju darbā, lai pildītu savus pienākumus.

4.   Deputātiem ir tiesības iepazīties ar jebkuriem dokumentiem, kas ir Parlamenta vai kādas komitejas rīcībā, izņemot personas lietas un privātos kontus, kuri pieejami tikai attiecīgajiem deputātiem. Atkāpes no šiem noteikumiem attiecībā uz dokumentiem, kuriem var liegt publisku piekļuvi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem, ir izklāstītas Reglamenta
  VII pielikumā
  .

4.   Deputātiem ir tiesības iepazīties ar jebkuriem dokumentiem, kas ir Parlamenta vai kādas komitejas rīcībā, izņemot personas lietas un privātos kontus, kuri pieejami tikai attiecīgajiem deputātiem. Atkāpes no šiem noteikumiem attiecībā uz dokumentiem, kuriem var liegt publisku piekļuvi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem, ir izklāstītas Reglamenta
  210.a pantā
  .

Ar Prezidija piekrišanu, tam pieņemot argumentētu lēmumu, deputātam var aizliegt iepazīties ar Parlamenta dokumentu, ja Prezidijs pēc minētā deputāta uzklausīšanas ir pārliecināts, ka šāda iepazīšanās ar dokumentu radītu nepieņemamu kaitējumu Parlamenta institucionālajām interesēm vai sabiedrības interesēm un ka deputāts vēlas iepazīties ar dokumentu privātu un personīgu motīvu vadīts. Deputāts var rakstiski iebilst pret šādu lēmumu viena mēneša laikā pēc tā paziņošanas. Lai rakstiski iebildumi būtu pieņemami, tie jāpamato. Parlaments bez debatēm pieņem lēmumu attiecībā uz šādu iebildumu nākamajā sesijā pēc tā saņemšanas.

Grozījums Nr. 5

Eiropas Parlamenta Reglaments

6. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6. pants | 6. pants |
| Imunitātes atņemšana | Imunitātes atņemšana |
| 1.   
  Īstenojot savas pilnvaras attiecībā uz privilēģijām un imunitāti, Parlaments rīkojas tā, lai saglabātu savu demokrātiskas likumdevējas asamblejas integritāti un nodrošinātu deputātu neatkarību, viņiem veicot savus pienākumus. Jebkuru pieprasījumu
  atcelt imunitāti izvērtē saskaņā ar Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 7., 8. un 9. pantu un saskaņā ar
  šajā pantā
  minētajiem principiem. | 1.   
  Visus pieprasījumus
  atcelt imunitāti izvērtē saskaņā ar Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 7., 8. un 9. pantu un saskaņā ar
  5. panta 2. punktā
  minētajiem principiem. |
| 2.   Ja deputātam jāierodas tiesā kā lieciniekam vai ekspertam, imunitātes atcelšana nav jāpieprasa, ja: | 2.   Ja deputātam jāierodas tiesā kā lieciniekam vai ekspertam, imunitātes atcelšana nav jāpieprasa, ja: |
| — | deputātam nav jāierodas tiesā tajā dienā un laikā, kurā viņš līdz ar to nevar pildīt deputāta pienākumus vai tiek kavēts minēto pienākumu izpildē, vai arī ja viņš var iesniegt rakstisku vai jebkādu cita veida paziņojumu, kurš viņam netraucē veikt deputāta pienākumus; kā arī |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

6. pants

6. pants

Imunitātes atņemšana

Imunitātes atņemšana

1.   
  Īstenojot savas pilnvaras attiecībā uz privilēģijām un imunitāti, Parlaments rīkojas tā, lai saglabātu savu demokrātiskas likumdevējas asamblejas integritāti un nodrošinātu deputātu neatkarību, viņiem veicot savus pienākumus. Jebkuru pieprasījumu
  atcelt imunitāti izvērtē saskaņā ar Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 7., 8. un 9. pantu un saskaņā ar
  šajā pantā
  minētajiem principiem.

1.   
  Visus pieprasījumus
  atcelt imunitāti izvērtē saskaņā ar Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 7., 8. un 9. pantu un saskaņā ar
  5. panta 2. punktā
  minētajiem principiem.

2.   Ja deputātam jāierodas tiesā kā lieciniekam vai ekspertam, imunitātes atcelšana nav jāpieprasa, ja:

2.   Ja deputātam jāierodas tiesā kā lieciniekam vai ekspertam, imunitātes atcelšana nav jāpieprasa, ja:

—

deputātam nav jāierodas tiesā tajā dienā un laikā, kurā viņš līdz ar to nevar pildīt deputāta pienākumus vai tiek kavēts minēto pienākumu izpildē, vai arī ja viņš var iesniegt rakstisku vai jebkādu cita veida paziņojumu, kurš viņam netraucē veikt deputāta pienākumus; kā arī

| — | deputātam nav jāierodas tiesā tajā dienā un laikā, kurā viņš līdz ar to nevar pildīt deputāta pienākumus vai tiek kavēts minēto pienākumu izpildē, vai arī ja viņš var iesniegt rakstisku vai jebkādu cita veida paziņojumu, kurš viņam netraucē veikt deputāta pienākumus; kā arī |
| --- | --- |

—

deputātam nav jāierodas tiesā tajā dienā un laikā, kurā viņš līdz ar to nevar pildīt deputāta pienākumus vai tiek kavēts minēto pienākumu izpildē, vai arī ja viņš var iesniegt rakstisku vai jebkādu cita veida paziņojumu, kurš viņam netraucē veikt deputāta pienākumus; kā arī

| — | deputātam nav jāliecina par informāciju, ko viņš ieguvis konfidenciālā veidā, pildot savas pilnvaras, un ko viņš uzskata par neizpaužamu. |
| --- | --- |

—

deputātam nav jāliecina par informāciju, ko viņš ieguvis konfidenciālā veidā, pildot savas pilnvaras, un ko viņš uzskata par neizpaužamu.

| — | deputātam nav jāliecina par informāciju, ko viņš ieguvis konfidenciālā veidā, pildot savas pilnvaras, un ko viņš uzskata par neizpaužamu. |
| --- | --- |

—

deputātam nav jāliecina par informāciju, ko viņš ieguvis konfidenciālā veidā, pildot savas pilnvaras, un ko viņš uzskata par neizpaužamu.

Grozījums Nr. 6

Eiropas Parlamenta Reglaments

7. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7. pants | 7. pants |
| Privilēģiju un imunitātes aizstāvēšana | Privilēģiju un imunitātes aizstāvēšana |
| 1.   Gadījumos, kad tiek apgalvots, ka dalībvalsts iestādes ir pārkāpušas deputāta vai bijušā deputāta privilēģijas un imunitāti, saskaņā ar 9. panta 1. punktu var iesniegt pieprasījumu, lai Parlaments pieņem lēmumu par to, vai
  imunitāte un
  privilēģijas
  tiešām
  ir
  tikušas
  pārkāptas. | 1.   Gadījumos, kad tiek apgalvots, ka dalībvalsts iestādes ir pārkāpušas
  vai gatavojas pārkāpt
  deputāta vai bijušā deputāta privilēģijas un imunitāti, saskaņā ar 9. panta 1. punktu var iesniegt pieprasījumu, lai Parlaments pieņem lēmumu par to, vai
  minētās
  privilēģijas
  un imunitāte
  ir pārkāptas
  vai var tikt pārkāptas
  . |
| 2.   Proti, šādu pieprasījumu aizstāvēt privilēģijas un imunitāti var iesniegt, ja tiek uzskatīts, ka apstākļi
  rada
  administratīva vai cita veida šķēršļus deputāta pārvietošanās brīvībai, viņam ierodoties Parlamenta sanāksmju vietā vai to atstājot, deputāta viedokļa paušanai, balsošanai viņa pienākumu pildīšanas laikā vai arī tie
  attiecas
  uz Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. panta piemērošanas jomu. | 2.   Proti, šādu pieprasījumu aizstāvēt privilēģijas un imunitāti var iesniegt, ja tiek uzskatīts, ka apstākļi
  radītu
  administratīva vai cita veida šķēršļus deputāta pārvietošanās brīvībai, viņam ierodoties Parlamenta sanāksmju vietā vai to atstājot, deputāta viedokļa paušanai, balsošanai viņa pienākumu pildīšanas laikā vai arī tie
  attiektos
  uz Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. panta piemērošanas jomu. |
| 3.   Pieprasījums aizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti nav pieņemams, ja par
  to pašu tiesas procesu
  jau ir saņemts pieprasījums atcelt vai aizstāvēt attiecīgā deputāta imunitāti, neatkarīgi no tā, vai lēmums tad jau ir ticis pieņemts. | 3.   Pieprasījums aizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti nav pieņemams, ja par
  tiem pašiem faktiem
  jau ir saņemts pieprasījums atcelt vai aizstāvēt attiecīgā deputāta imunitāti, neatkarīgi no tā, vai lēmums tad jau ir ticis pieņemts. |
| 4.   Pieprasījums aizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti netiek tālāk skatīts, ja par
  to pašu tiesvedību
  ir saņemts pieprasījums atcelt attiecīgā deputāta imunitāti. | 4.   Pieprasījums aizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti netiek tālāk skatīts, ja par
  tiem pašiem faktiem
  ir saņemts pieprasījums atcelt attiecīgā deputāta imunitāti. |
| 5.   Gadījumos, kad ir ticis pieņemts lēmums neaizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti, deputāts var iesniegt pieprasījumu lēmumu pārskatīt, iesniedzot jaunus pierādījumus. Pieprasījums lēmumu pārskatīt nav pieņemams, ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 263. pantu ir sākta tiesvedība pret lēmumu vai ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata, ka iesniegtie jaunie pierādījumi nav pietiekami pamatoti, lai sāktu pārskatīšanu. | 5.   Gadījumos, kad ir ticis pieņemts lēmums neaizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti, deputāts var
  izņēmuma kārtā
  iesniegt pieprasījumu lēmumu pārskatīt, iesniedzot jaunus pierādījumus
  saskaņā ar 9. panta 1. punktu
  . Pieprasījums lēmumu pārskatīt nav pieņemams, ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 263. pantu ir sākta tiesvedība pret lēmumu vai ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata, ka iesniegtie jaunie pierādījumi nav pietiekami pamatoti, lai sāktu pārskatīšanu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

7. pants

7. pants

Privilēģiju un imunitātes aizstāvēšana

Privilēģiju un imunitātes aizstāvēšana

1.   Gadījumos, kad tiek apgalvots, ka dalībvalsts iestādes ir pārkāpušas deputāta vai bijušā deputāta privilēģijas un imunitāti, saskaņā ar 9. panta 1. punktu var iesniegt pieprasījumu, lai Parlaments pieņem lēmumu par to, vai
  imunitāte un
  privilēģijas
  tiešām
  ir
  tikušas
  pārkāptas.

1.   Gadījumos, kad tiek apgalvots, ka dalībvalsts iestādes ir pārkāpušas
  vai gatavojas pārkāpt
  deputāta vai bijušā deputāta privilēģijas un imunitāti, saskaņā ar 9. panta 1. punktu var iesniegt pieprasījumu, lai Parlaments pieņem lēmumu par to, vai
  minētās
  privilēģijas
  un imunitāte
  ir pārkāptas
  vai var tikt pārkāptas
  .

2.   Proti, šādu pieprasījumu aizstāvēt privilēģijas un imunitāti var iesniegt, ja tiek uzskatīts, ka apstākļi
  rada
  administratīva vai cita veida šķēršļus deputāta pārvietošanās brīvībai, viņam ierodoties Parlamenta sanāksmju vietā vai to atstājot, deputāta viedokļa paušanai, balsošanai viņa pienākumu pildīšanas laikā vai arī tie
  attiecas
  uz Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. panta piemērošanas jomu.

2.   Proti, šādu pieprasījumu aizstāvēt privilēģijas un imunitāti var iesniegt, ja tiek uzskatīts, ka apstākļi
  radītu
  administratīva vai cita veida šķēršļus deputāta pārvietošanās brīvībai, viņam ierodoties Parlamenta sanāksmju vietā vai to atstājot, deputāta viedokļa paušanai, balsošanai viņa pienākumu pildīšanas laikā vai arī tie
  attiektos
  uz Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. panta piemērošanas jomu.

3.   Pieprasījums aizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti nav pieņemams, ja par
  to pašu tiesas procesu
  jau ir saņemts pieprasījums atcelt vai aizstāvēt attiecīgā deputāta imunitāti, neatkarīgi no tā, vai lēmums tad jau ir ticis pieņemts.

3.   Pieprasījums aizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti nav pieņemams, ja par
  tiem pašiem faktiem
  jau ir saņemts pieprasījums atcelt vai aizstāvēt attiecīgā deputāta imunitāti, neatkarīgi no tā, vai lēmums tad jau ir ticis pieņemts.

4.   Pieprasījums aizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti netiek tālāk skatīts, ja par
  to pašu tiesvedību
  ir saņemts pieprasījums atcelt attiecīgā deputāta imunitāti.

4.   Pieprasījums aizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti netiek tālāk skatīts, ja par
  tiem pašiem faktiem
  ir saņemts pieprasījums atcelt attiecīgā deputāta imunitāti.

5.   Gadījumos, kad ir ticis pieņemts lēmums neaizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti, deputāts var iesniegt pieprasījumu lēmumu pārskatīt, iesniedzot jaunus pierādījumus. Pieprasījums lēmumu pārskatīt nav pieņemams, ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 263. pantu ir sākta tiesvedība pret lēmumu vai ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata, ka iesniegtie jaunie pierādījumi nav pietiekami pamatoti, lai sāktu pārskatīšanu.

5.   Gadījumos, kad ir ticis pieņemts lēmums neaizstāvēt deputāta privilēģijas un imunitāti, deputāts var
  izņēmuma kārtā
  iesniegt pieprasījumu lēmumu pārskatīt, iesniedzot jaunus pierādījumus
  saskaņā ar 9. panta 1. punktu
  . Pieprasījums lēmumu pārskatīt nav pieņemams, ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 263. pantu ir sākta tiesvedība pret lēmumu vai ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata, ka iesniegtie jaunie pierādījumi nav pietiekami pamatoti, lai sāktu pārskatīšanu.

Grozījums Nr. 7

Eiropas Parlamenta Reglaments

9. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9. pants | 9. pants |
| Ar imunitāti saistītās procedūras | Ar imunitāti saistītās procedūras |
| 1.   Par visiem Parlamenta priekšsēdētājam adresētajiem dalībvalsts kompetentas iestādes pieprasījumiem atcelt deputāta imunitāti vai deputāta vai bijušā deputāta pieprasījumiem aizstāvēt privilēģijas un imunitāti paziņo plenārsēdē, un tos nodod atbildīgajai komitejai. | 1.   Par visiem Parlamenta priekšsēdētājam adresētajiem dalībvalsts kompetentas iestādes pieprasījumiem atcelt deputāta imunitāti vai deputāta vai bijušā deputāta pieprasījumiem aizstāvēt privilēģijas un imunitāti paziņo plenārsēdē, un tos nodod atbildīgajai komitejai. |
| Deputātu
  vai
  bijušo deputātu
  var
  pārstāvēt
  cits deputāts
  . Cits deputāts nevar to pieprasīt bez attiecīgā deputāta piekrišanas
  . | 1.a
     
  Ar attiecīgā deputāta
  vai
  bijušā deputāta piekrišanu pieprasījumu
  var
  iesniegt
  cits deputāts
  , kuram tiek atļauts attiecīgo deputātu vai bijušo deputātu pārstāvēt visos procedūras posmos
  . |
| | Deputāts, kurš pārstāv attiecīgo deputātu vai bijušo deputātu, nepiedalās komitejas lēmumu pieņemšanā. |
| 2.   Komiteja nekavējoties, bet ņemot vērā to salīdzinošo sarežģītību, izskata pieprasījumus atcelt vai aizstāvēt privilēģijas un imunitāti. | 2.   Komiteja nekavējoties, bet ņemot vērā to salīdzinošo sarežģītību, izskata pieprasījumus atcelt vai aizstāvēt privilēģijas un imunitāti. |
| 3.   Atbildīgā komiteja iesniedz pamatota lēmuma priekšlikumu, kurā ir ieteikums pieņemt vai noraidīt pieprasījumu atcelt imunitāti vai aizstāvēt imunitāti un privilēģijas. | 3.   Atbildīgā komiteja iesniedz pamatota lēmuma priekšlikumu, kurā ir ieteikums pieņemt vai noraidīt pieprasījumu atcelt imunitāti vai aizstāvēt imunitāti un privilēģijas.
  Grozījumi nav pieņemami. Ja priekšlikumu noraida, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums. |
| 4.   Komiteja var pieprasīt, lai attiecīgā iestāde tai iesniedz visu informāciju un skaidrojumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai izlemtu par imunitātes atcelšanu vai aizstāvēšanu. | 4.   Komiteja var pieprasīt, lai attiecīgā iestāde tai iesniedz visu informāciju un skaidrojumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai izlemtu par imunitātes atcelšanu vai aizstāvēšanu. |
| 5.   Attiecīgajam deputātam dod iespēju tikt uzklausītam, viņš var iesniegt jebkādu dokumentu vai cita veida rakstisku apliecinājumu, ko viņš uzskata par vajadzīgu
  , un viņu var pārstāvēt cits deputāts
  . | 5.   Attiecīgajam deputātam dod iespēju tikt uzklausītam,
  un
  viņš var iesniegt jebkādu dokumentu vai cita veida rakstisku apliecinājumu, ko viņš uzskata par vajadzīgu. |
| Deputāts nepiedalās debatēs — izņemot uzklausīšanu — par pieprasījumu atcelt vai aizstāvēt viņa imunitāti. | Deputāts nepiedalās debatēs — izņemot uzklausīšanu — par pieprasījumu atcelt vai aizstāvēt viņa imunitāti. |
| Komitejas priekšsēdētājs uzaicina deputātu uz uzklausīšanu, norādot datumu un laiku. Deputāts var atteikties no tiesībām tikt uzklausītam. | Komitejas priekšsēdētājs uzaicina deputātu uz uzklausīšanu, norādot datumu un laiku. Deputāts var atteikties no tiesībām tikt uzklausītam. |
| Ja deputāts pēc minētā uzaicinājuma uzklausīšanā nav piedalījies, tiek uzskatīts, ka viņš ir atteicies no tiesībām tikt uzklausītam, izņemot ja viņš, minot iemeslus, ir lūdzis attaisnot viņa nepiedalīšanos ierosinātajā datumā un laikā. Komitejas priekšsēdētājs izlemj, vai šāds pieprasījums attaisnot nepiedalīšanos ir pieņemams, ņemot vērā norādītos iemeslus, un šo lēmumu nav atļauts pārsūdzēt. | Ja deputāts pēc minētā uzaicinājuma uzklausīšanā nav piedalījies, tiek uzskatīts, ka viņš ir atteicies no tiesībām tikt uzklausītam, izņemot ja viņš, minot iemeslus, ir lūdzis attaisnot viņa nepiedalīšanos ierosinātajā datumā un laikā. Komitejas priekšsēdētājs izlemj, vai šāds pieprasījums attaisnot nepiedalīšanos ir pieņemams, ņemot vērā norādītos iemeslus, un šo lēmumu nav atļauts pārsūdzēt. |
| Ja komitejas priekšsēdētājs apstiprina pieprasījumu attaisnot nepiedalīšanos, viņš uzaicina deputātu uz uzklausīšanu, nosakot jaunu datumu un laiku. Ja deputāts neievēro otro uzaicinājumu uz uzklausīšanu, procedūru turpina bez deputāta uzklausīšanas. Turpmāki pieprasījumi attaisnot nepiedalīšanos vai tikt uzklausītam vairs netiek pieņemti. | Ja komitejas priekšsēdētājs apstiprina pieprasījumu attaisnot nepiedalīšanos, viņš uzaicina deputātu uz uzklausīšanu, nosakot jaunu datumu un laiku. Ja deputāts neievēro otro uzaicinājumu uz uzklausīšanu, procedūru turpina bez deputāta uzklausīšanas. Turpmāki pieprasījumi attaisnot nepiedalīšanos vai tikt uzklausītam vairs netiek pieņemti. |
| 6.   Ja pieprasījums atcelt imunitāti attiecas uz vairākiem apsūdzības punktiem, par katru no tiem var pieņemt atsevišķu lēmumu. Izņēmuma kārtā komiteja savā ziņojumā var ierosināt, lai imunitātes atcelšana attiecas vienīgi uz kriminālvajāšanu un ka līdz galīgā sprieduma pasludināšanai pret deputātu nedrīkst piemērot apcietinājumu vai kādu citu līdzekli, kas viņam liegtu pildīt pienākumus, kurus paredz viņa pilnvaras. | 6.   Ja pieprasījums atcelt
  vai aizstāvēt
  imunitāti attiecas uz vairākiem apsūdzības punktiem, par katru no tiem var pieņemt atsevišķu lēmumu. Izņēmuma kārtā komiteja savā ziņojumā var ierosināt, lai imunitātes atcelšana
  vai aizstāvība
  attiecas vienīgi uz kriminālvajāšanu un ka līdz galīgā sprieduma pasludināšanai pret deputātu nedrīkst piemērot apcietinājumu vai kādu citu līdzekli, kas viņam liegtu pildīt pienākumus, kurus paredz viņa pilnvaras. |
| 7.   Komiteja var sniegt pamatotu atzinumu par attiecīgās iestādes kompetenci un par pieprasījuma pieņemamību, taču tā nekādā gadījumā neizsakās par deputāta vainīgumu vai nevainīgumu un par to, vai ir nepieciešama kriminālvajāšana par uzskatiem vai darbībām, kas deputātam piedēvēti, pat tad ne, ja pieprasījuma izskatīšana ļauj komitejai iegūt detalizētas ziņas par lietas materiāliem. | 7.   Komiteja var sniegt pamatotu atzinumu par attiecīgās iestādes kompetenci un par pieprasījuma pieņemamību, taču tā nekādā gadījumā neizsakās par deputāta vainīgumu vai nevainīgumu un par to, vai ir nepieciešama kriminālvajāšana par uzskatiem vai darbībām, kas deputātam piedēvēti, pat tad ne, ja pieprasījuma izskatīšana ļauj komitejai iegūt detalizētas ziņas par lietas materiāliem. |
| 8.   Komitejas
  ziņojumu
  iekļauj
  darba kārtības sākumā pirmajā sēdē
  pēc
  pieprasījuma
  iesniegšanas.
  Par lēmuma priekšlikumu vai priekšlikumiem
  grozījumus neiesniedz. | 8.   Komitejas
  lēmuma priekšlikumu
  iekļauj
  pirmās sēdes darba kārtībā
  pēc
  lēmuma priekšlikuma
  iesniegšanas.
  Šādam priekšlikumam
  grozījumus neiesniedz. |
| Debatēs min vienīgi tos apsvērumus, kuri liek pieņemt vai noraidīt katru priekšlikumu atcelt, saglabāt vai aizstāvēt privilēģiju vai imunitāti. | Debatēs min vienīgi tos apsvērumus, kuri liek pieņemt vai noraidīt katru priekšlikumu atcelt, saglabāt vai aizstāvēt privilēģiju vai imunitāti. |
| Neskarot 164. pantu, deputāts, par kura privilēģijām un imunitāti spriež, debatēs nepiedalās. | Neskarot 164. pantu, deputāts, par kura privilēģijām un imunitāti spriež, debatēs nepiedalās. |
| Par ziņojumā iekļauto lēmuma priekšlikumu vai priekšlikumiem balso uzreiz pēc debatēm. | Par ziņojumā iekļauto lēmuma priekšlikumu vai priekšlikumiem balso uzreiz pēc debatēm. |
| Kad Parlaments šo jautājumu ir izskatījis, notiek balsošana par katru ziņojumā iekļauto priekšlikumu atsevišķi. Ja priekšlikumu noraida, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums. | Kad Parlaments šo jautājumu ir izskatījis, notiek balsošana par katru ziņojumā iekļauto priekšlikumu atsevišķi. Ja priekšlikumu noraida, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums. |
| 9.   Parlamenta pieņemto lēmumu Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties dara zināmu attiecīgajam deputātam un attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei un prasa informāciju par lietas virzību un par visiem no tās izrietošajiem tiesas lēmumiem. Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir saņēmis šādu informāciju, viņš to paziņo Parlamentam tādā veidā, kādu uzskata par vispiemērotāko, vajadzības gadījumā — pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju. | 9.   Parlamenta pieņemto lēmumu Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties dara zināmu attiecīgajam deputātam un attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei un prasa informāciju par lietas virzību un par visiem no tās izrietošajiem tiesas lēmumiem. Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir saņēmis šādu informāciju, viņš to paziņo Parlamentam tādā veidā, kādu uzskata par vispiemērotāko, vajadzības gadījumā — pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju. |
| 10.   Komiteja šos jautājumus risina un visus saņemtos dokumentus izskata, ievērojot visstingrākās konfidencialitātes prasības. | 10.   Komiteja šos jautājumus risina un visus saņemtos dokumentus izskata, ievērojot visstingrākās konfidencialitātes prasības.
  Pieprasījumus saistībā ar imunitātes procedūru komiteja vienmēr izskata aiz slēgtām durvīm. |
| 11.   
  Pēc apspriešanās ar dalībvalstīm komiteja var sagatavot indikatīvu sarakstu ar tām dalībvalstu iestādēm, kuras ir tiesīgas iesniegt pieprasījumu par deputāta imunitātes atcelšanu. | 11.   
  Parlaments izskata tikai tādus pieprasījumus par deputāta imunitātes atcelšanu, ko tam iesniegušas tiesu iestādes vai dalībvalstu pastāvīgās pārstāvniecības. |
| 12.   Komiteja sagatavo šī panta piemērošanas principus. | 12.   Komiteja sagatavo šī panta piemērošanas principus. |
| 13.   Jebkuru pieprasījumu attiecībā uz deputāta privilēģiju vai imunitātes piemērošanas jomu, ko iesniegusi kompetenta iestāde, izskata saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem. | 13.   Jebkuru pieprasījumu attiecībā uz deputāta privilēģiju vai imunitātes piemērošanas jomu, ko iesniegusi kompetenta iestāde, izskata saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

9. pants

9. pants

Ar imunitāti saistītās procedūras

Ar imunitāti saistītās procedūras

1.   Par visiem Parlamenta priekšsēdētājam adresētajiem dalībvalsts kompetentas iestādes pieprasījumiem atcelt deputāta imunitāti vai deputāta vai bijušā deputāta pieprasījumiem aizstāvēt privilēģijas un imunitāti paziņo plenārsēdē, un tos nodod atbildīgajai komitejai.

1.   Par visiem Parlamenta priekšsēdētājam adresētajiem dalībvalsts kompetentas iestādes pieprasījumiem atcelt deputāta imunitāti vai deputāta vai bijušā deputāta pieprasījumiem aizstāvēt privilēģijas un imunitāti paziņo plenārsēdē, un tos nodod atbildīgajai komitejai.

Deputātu
  vai
  bijušo deputātu
  var
  pārstāvēt
  cits deputāts
  . Cits deputāts nevar to pieprasīt bez attiecīgā deputāta piekrišanas
  .

1.a
     
  Ar attiecīgā deputāta
  vai
  bijušā deputāta piekrišanu pieprasījumu
  var
  iesniegt
  cits deputāts
  , kuram tiek atļauts attiecīgo deputātu vai bijušo deputātu pārstāvēt visos procedūras posmos
  .

Deputāts, kurš pārstāv attiecīgo deputātu vai bijušo deputātu, nepiedalās komitejas lēmumu pieņemšanā.

2.   Komiteja nekavējoties, bet ņemot vērā to salīdzinošo sarežģītību, izskata pieprasījumus atcelt vai aizstāvēt privilēģijas un imunitāti.

2.   Komiteja nekavējoties, bet ņemot vērā to salīdzinošo sarežģītību, izskata pieprasījumus atcelt vai aizstāvēt privilēģijas un imunitāti.

3.   Atbildīgā komiteja iesniedz pamatota lēmuma priekšlikumu, kurā ir ieteikums pieņemt vai noraidīt pieprasījumu atcelt imunitāti vai aizstāvēt imunitāti un privilēģijas.

3.   Atbildīgā komiteja iesniedz pamatota lēmuma priekšlikumu, kurā ir ieteikums pieņemt vai noraidīt pieprasījumu atcelt imunitāti vai aizstāvēt imunitāti un privilēģijas.
  Grozījumi nav pieņemami. Ja priekšlikumu noraida, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums.

4.   Komiteja var pieprasīt, lai attiecīgā iestāde tai iesniedz visu informāciju un skaidrojumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai izlemtu par imunitātes atcelšanu vai aizstāvēšanu.

4.   Komiteja var pieprasīt, lai attiecīgā iestāde tai iesniedz visu informāciju un skaidrojumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai izlemtu par imunitātes atcelšanu vai aizstāvēšanu.

5.   Attiecīgajam deputātam dod iespēju tikt uzklausītam, viņš var iesniegt jebkādu dokumentu vai cita veida rakstisku apliecinājumu, ko viņš uzskata par vajadzīgu
  , un viņu var pārstāvēt cits deputāts
  .

5.   Attiecīgajam deputātam dod iespēju tikt uzklausītam,
  un
  viņš var iesniegt jebkādu dokumentu vai cita veida rakstisku apliecinājumu, ko viņš uzskata par vajadzīgu.

Deputāts nepiedalās debatēs — izņemot uzklausīšanu — par pieprasījumu atcelt vai aizstāvēt viņa imunitāti.

Deputāts nepiedalās debatēs — izņemot uzklausīšanu — par pieprasījumu atcelt vai aizstāvēt viņa imunitāti.

Komitejas priekšsēdētājs uzaicina deputātu uz uzklausīšanu, norādot datumu un laiku. Deputāts var atteikties no tiesībām tikt uzklausītam.

Komitejas priekšsēdētājs uzaicina deputātu uz uzklausīšanu, norādot datumu un laiku. Deputāts var atteikties no tiesībām tikt uzklausītam.

Ja deputāts pēc minētā uzaicinājuma uzklausīšanā nav piedalījies, tiek uzskatīts, ka viņš ir atteicies no tiesībām tikt uzklausītam, izņemot ja viņš, minot iemeslus, ir lūdzis attaisnot viņa nepiedalīšanos ierosinātajā datumā un laikā. Komitejas priekšsēdētājs izlemj, vai šāds pieprasījums attaisnot nepiedalīšanos ir pieņemams, ņemot vērā norādītos iemeslus, un šo lēmumu nav atļauts pārsūdzēt.

Ja deputāts pēc minētā uzaicinājuma uzklausīšanā nav piedalījies, tiek uzskatīts, ka viņš ir atteicies no tiesībām tikt uzklausītam, izņemot ja viņš, minot iemeslus, ir lūdzis attaisnot viņa nepiedalīšanos ierosinātajā datumā un laikā. Komitejas priekšsēdētājs izlemj, vai šāds pieprasījums attaisnot nepiedalīšanos ir pieņemams, ņemot vērā norādītos iemeslus, un šo lēmumu nav atļauts pārsūdzēt.

Ja komitejas priekšsēdētājs apstiprina pieprasījumu attaisnot nepiedalīšanos, viņš uzaicina deputātu uz uzklausīšanu, nosakot jaunu datumu un laiku. Ja deputāts neievēro otro uzaicinājumu uz uzklausīšanu, procedūru turpina bez deputāta uzklausīšanas. Turpmāki pieprasījumi attaisnot nepiedalīšanos vai tikt uzklausītam vairs netiek pieņemti.

Ja komitejas priekšsēdētājs apstiprina pieprasījumu attaisnot nepiedalīšanos, viņš uzaicina deputātu uz uzklausīšanu, nosakot jaunu datumu un laiku. Ja deputāts neievēro otro uzaicinājumu uz uzklausīšanu, procedūru turpina bez deputāta uzklausīšanas. Turpmāki pieprasījumi attaisnot nepiedalīšanos vai tikt uzklausītam vairs netiek pieņemti.

6.   Ja pieprasījums atcelt imunitāti attiecas uz vairākiem apsūdzības punktiem, par katru no tiem var pieņemt atsevišķu lēmumu. Izņēmuma kārtā komiteja savā ziņojumā var ierosināt, lai imunitātes atcelšana attiecas vienīgi uz kriminālvajāšanu un ka līdz galīgā sprieduma pasludināšanai pret deputātu nedrīkst piemērot apcietinājumu vai kādu citu līdzekli, kas viņam liegtu pildīt pienākumus, kurus paredz viņa pilnvaras.

6.   Ja pieprasījums atcelt
  vai aizstāvēt
  imunitāti attiecas uz vairākiem apsūdzības punktiem, par katru no tiem var pieņemt atsevišķu lēmumu. Izņēmuma kārtā komiteja savā ziņojumā var ierosināt, lai imunitātes atcelšana
  vai aizstāvība
  attiecas vienīgi uz kriminālvajāšanu un ka līdz galīgā sprieduma pasludināšanai pret deputātu nedrīkst piemērot apcietinājumu vai kādu citu līdzekli, kas viņam liegtu pildīt pienākumus, kurus paredz viņa pilnvaras.

7.   Komiteja var sniegt pamatotu atzinumu par attiecīgās iestādes kompetenci un par pieprasījuma pieņemamību, taču tā nekādā gadījumā neizsakās par deputāta vainīgumu vai nevainīgumu un par to, vai ir nepieciešama kriminālvajāšana par uzskatiem vai darbībām, kas deputātam piedēvēti, pat tad ne, ja pieprasījuma izskatīšana ļauj komitejai iegūt detalizētas ziņas par lietas materiāliem.

7.   Komiteja var sniegt pamatotu atzinumu par attiecīgās iestādes kompetenci un par pieprasījuma pieņemamību, taču tā nekādā gadījumā neizsakās par deputāta vainīgumu vai nevainīgumu un par to, vai ir nepieciešama kriminālvajāšana par uzskatiem vai darbībām, kas deputātam piedēvēti, pat tad ne, ja pieprasījuma izskatīšana ļauj komitejai iegūt detalizētas ziņas par lietas materiāliem.

8.   Komitejas
  ziņojumu
  iekļauj
  darba kārtības sākumā pirmajā sēdē
  pēc
  pieprasījuma
  iesniegšanas.
  Par lēmuma priekšlikumu vai priekšlikumiem
  grozījumus neiesniedz.

8.   Komitejas
  lēmuma priekšlikumu
  iekļauj
  pirmās sēdes darba kārtībā
  pēc
  lēmuma priekšlikuma
  iesniegšanas.
  Šādam priekšlikumam
  grozījumus neiesniedz.

Debatēs min vienīgi tos apsvērumus, kuri liek pieņemt vai noraidīt katru priekšlikumu atcelt, saglabāt vai aizstāvēt privilēģiju vai imunitāti.

Debatēs min vienīgi tos apsvērumus, kuri liek pieņemt vai noraidīt katru priekšlikumu atcelt, saglabāt vai aizstāvēt privilēģiju vai imunitāti.

Neskarot 164. pantu, deputāts, par kura privilēģijām un imunitāti spriež, debatēs nepiedalās.

Neskarot 164. pantu, deputāts, par kura privilēģijām un imunitāti spriež, debatēs nepiedalās.

Par ziņojumā iekļauto lēmuma priekšlikumu vai priekšlikumiem balso uzreiz pēc debatēm.

Par ziņojumā iekļauto lēmuma priekšlikumu vai priekšlikumiem balso uzreiz pēc debatēm.

Kad Parlaments šo jautājumu ir izskatījis, notiek balsošana par katru ziņojumā iekļauto priekšlikumu atsevišķi. Ja priekšlikumu noraida, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums.

Kad Parlaments šo jautājumu ir izskatījis, notiek balsošana par katru ziņojumā iekļauto priekšlikumu atsevišķi. Ja priekšlikumu noraida, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums.

9.   Parlamenta pieņemto lēmumu Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties dara zināmu attiecīgajam deputātam un attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei un prasa informāciju par lietas virzību un par visiem no tās izrietošajiem tiesas lēmumiem. Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir saņēmis šādu informāciju, viņš to paziņo Parlamentam tādā veidā, kādu uzskata par vispiemērotāko, vajadzības gadījumā — pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju.

9.   Parlamenta pieņemto lēmumu Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties dara zināmu attiecīgajam deputātam un attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei un prasa informāciju par lietas virzību un par visiem no tās izrietošajiem tiesas lēmumiem. Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir saņēmis šādu informāciju, viņš to paziņo Parlamentam tādā veidā, kādu uzskata par vispiemērotāko, vajadzības gadījumā — pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju.

10.   Komiteja šos jautājumus risina un visus saņemtos dokumentus izskata, ievērojot visstingrākās konfidencialitātes prasības.

10.   Komiteja šos jautājumus risina un visus saņemtos dokumentus izskata, ievērojot visstingrākās konfidencialitātes prasības.
  Pieprasījumus saistībā ar imunitātes procedūru komiteja vienmēr izskata aiz slēgtām durvīm.

11.   
  Pēc apspriešanās ar dalībvalstīm komiteja var sagatavot indikatīvu sarakstu ar tām dalībvalstu iestādēm, kuras ir tiesīgas iesniegt pieprasījumu par deputāta imunitātes atcelšanu.

11.   
  Parlaments izskata tikai tādus pieprasījumus par deputāta imunitātes atcelšanu, ko tam iesniegušas tiesu iestādes vai dalībvalstu pastāvīgās pārstāvniecības.

12.   Komiteja sagatavo šī panta piemērošanas principus.

12.   Komiteja sagatavo šī panta piemērošanas principus.

13.   Jebkuru pieprasījumu attiecībā uz deputāta privilēģiju vai imunitātes piemērošanas jomu, ko iesniegusi kompetenta iestāde, izskata saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem.

13.   Jebkuru pieprasījumu attiecībā uz deputāta privilēģiju vai imunitātes piemērošanas jomu, ko iesniegusi kompetenta iestāde, izskata saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem.

Grozījums Nr. 8

Eiropas Parlamenta Reglaments

10. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10. pants | svītrots |
| Deputātu nolikuma īstenošana | |
| Parlaments pieņem Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu un jebkādus tā grozījumus, pamatojoties uz atbildīgās komitejas priekšlikumu. Pēc analoģijas piemēro 150. panta 1. punktu. Prezidijs ir atbildīgs par šo noteikumu piemērošanu un lemj par attiecīgo finansējumu, ņemot vērā gada budžetu. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

10. pants

svītrots

Deputātu nolikuma īstenošana

Parlaments pieņem Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu un jebkādus tā grozījumus, pamatojoties uz atbildīgās komitejas priekšlikumu. Pēc analoģijas piemēro 150. panta 1. punktu. Prezidijs ir atbildīgs par šo noteikumu piemērošanu un lemj par attiecīgo finansējumu, ņemot vērā gada budžetu.

Grozījums Nr. 9 un 314

Eiropas Parlamenta Reglaments

11. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 11. pants | 11. pants |
| Deputātu finansiālās intereses
  , rīcības noteikumi, pārredzamības reģistrs
  un
  iekļuve Parlamentā | Deputātu finansiālās intereses un
  rīcības noteikumi |
| 1.   Parlaments nosaka pārredzamības noteikumus attiecībā uz Parlamenta deputātu finansiālajām interesēm, tos iekļaujot rīcības kodeksā, ko
  saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 232. pantu
  ir pieņēmis tā deputātu vairākums un kas pievienots šim Reglamentam kā pielikums (1). | 1.   Parlaments nosaka pārredzamības noteikumus attiecībā uz Parlamenta deputātu finansiālajām interesēm, tos iekļaujot rīcības kodeksā, ko ir pieņēmis tā deputātu vairākums un kas pievienots šim Reglamentam kā pielikums (1). |
| Šie noteikumi
  nekādā ziņā
  nedrīkst kavēt vai ierobežot deputāta pienākumu pildīšanu un politisko vai kādu citu ar šiem pienākumiem saistītu darbību. | Minētie noteikumi
  nekā citādi
  nedrīkst kavēt vai ierobežot deputāta pienākumu pildīšanu un politisko vai kādu citu ar šiem pienākumiem saistītu darbību. |
| | 1.a
     
  Deputātiem būtu jāpieņem sistemātiska prakse tikties tikai ar tādiem interešu pārstāvjiem, kas reģistrēti pārredzamības reģistrā

   (1a)

  . |
| 2.   Deputātu izturēšanos nosaka savstarpēja cieņa, ņemot vērā
  Eiropas Savienības pamattekstos
  noteiktās vērtības un principus, aizsargājot Parlamenta cieņu
  un netraucējot
  ne Parlamenta darba norisi, ne arī kārtību Parlamenta ēkās
  . Deputāti ievēro
  Parlamenta
  noteikumus par rīcību ar konfidenciālu informāciju
  . | 2.   Deputātu izturēšanos nosaka savstarpēja cieņa, ņemot vērā
  Līgumos un jo īpaši Pamattiesību hartā
  noteiktās vērtības un principus
  un
  aizsargājot Parlamenta cieņu
  . Turklāt deputāti izturas tā, lai netraucētu
  ne Parlamenta darba norisi, ne arī
  drošību un
  kārtību Parlamenta telpās
  vai
  Parlamenta
  iekārtu darbību
  . |
| | Deputāti Parlamenta debatēs atturas no neslavu ceļošas, rasistiskas vai ksenofobiskas runas vai rīcības un minētajā kontekstā neatritina transparentus. |
| | Deputāti ievēro Parlamenta noteikumus par rīcību ar konfidenciālu informāciju. |
| Šo standartu un noteikumu neievērošanas gadījumā var piemērot pasākumus saskaņā ar 165., 166. un 167. pantu. | Šo standartu un noteikumu neievērošanas gadījumā var piemērot pasākumus saskaņā ar 165., 166. un 167. pantu. |
| 3.   Šī panta piemērošana nekādā veidā
  nemazina Parlamenta debašu sparu
  un neietekmē deputātu vārda brīvību. | 3.   Šī panta piemērošana nekādā
  citā
  veidā
  netraucē aktīvām debatēm Parlamentā
  un neietekmē deputātu vārda brīvību. |
| Tā balstīta uz pilnīgu to deputāta pilnvaru ievērošanu, kuras noteiktas primārajos tiesību aktos un deputātiem piemērojamā nolikumā. | Tā balstīta uz pilnīgu to deputāta pilnvaru ievērošanu, kuras noteiktas primārajos tiesību aktos un deputātiem piemērojamā nolikumā. |
| Piemērošana ir balstīta uz atklātības principu un tā nodrošina, ka deputātiem noteikumi ir izskaidroti;, deputātus individuāli informē par viņu tiesībām un pienākumiem. | Piemērošana ir balstīta uz atklātības principu, un tā nodrošina, ka deputātiem noteikumi ir izskaidroti; deputātus individuāli informē par viņu tiesībām un pienākumiem. |
| | 3.a
     
  Ja deputāta nodarbināta persona vai kāda cita persona, kurai deputāts ir nodrošinājis iekļuvi Parlamenta telpās vai piekļuvi Parlamenta iekārtām, pārkāpj 2. punktā iekļautos rīcības noteikumus, konkrētajam deputātam var attiecīgā gadījumā piemērot 166. pantā noteiktās sankcijas. |
| 4.   
  Katra Parlamenta sasaukuma sākumā
  kvestori nosaka to palīgu maksimālo skaitu, ko deputāts var reģistrēt
  (reģistrētie palīgi)
  . | 4.   Kvestori nosaka to palīgu maksimālo skaitu, ko deputāts var reģistrēt. |
| 5.
     
  Personām, kas nav saistītas ar Savienības iestādēm, izsniedz ilgtermiņa caurlaides, un par to izsniegšanu atbildīgi ir kvestori. Šo caurlaižu maksimālais derīguma termiņš ir viens gads, un tās ir atjaunojamas. Šo caurlaižu izmantošanas noteikumus pieņem Prezidijs. | |
| Šādas caurlaides var izsniegt: | |
| — | personām, kas iekļautas pārredzamības reģistrā

   (2)

  vai kas pārstāv tajā reģistrētas organizācijas vai arī strādā šādu organizāciju labā, tomēr reģistrācija automātiski nedod tiesības saņemt caurlaides; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

11. pants

11. pants

Deputātu finansiālās intereses
  , rīcības noteikumi, pārredzamības reģistrs
  un
  iekļuve Parlamentā

Deputātu finansiālās intereses un
  rīcības noteikumi

1.   Parlaments nosaka pārredzamības noteikumus attiecībā uz Parlamenta deputātu finansiālajām interesēm, tos iekļaujot rīcības kodeksā, ko
  saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 232. pantu
  ir pieņēmis tā deputātu vairākums un kas pievienots šim Reglamentam kā pielikums (1).

1.   Parlaments nosaka pārredzamības noteikumus attiecībā uz Parlamenta deputātu finansiālajām interesēm, tos iekļaujot rīcības kodeksā, ko ir pieņēmis tā deputātu vairākums un kas pievienots šim Reglamentam kā pielikums (1).

Šie noteikumi
  nekādā ziņā
  nedrīkst kavēt vai ierobežot deputāta pienākumu pildīšanu un politisko vai kādu citu ar šiem pienākumiem saistītu darbību.

Minētie noteikumi
  nekā citādi
  nedrīkst kavēt vai ierobežot deputāta pienākumu pildīšanu un politisko vai kādu citu ar šiem pienākumiem saistītu darbību.

1.a
     
  Deputātiem būtu jāpieņem sistemātiska prakse tikties tikai ar tādiem interešu pārstāvjiem, kas reģistrēti pārredzamības reģistrā

   (1a)

  .

2.   Deputātu izturēšanos nosaka savstarpēja cieņa, ņemot vērā
  Eiropas Savienības pamattekstos
  noteiktās vērtības un principus, aizsargājot Parlamenta cieņu
  un netraucējot
  ne Parlamenta darba norisi, ne arī kārtību Parlamenta ēkās
  . Deputāti ievēro
  Parlamenta
  noteikumus par rīcību ar konfidenciālu informāciju
  .

2.   Deputātu izturēšanos nosaka savstarpēja cieņa, ņemot vērā
  Līgumos un jo īpaši Pamattiesību hartā
  noteiktās vērtības un principus
  un
  aizsargājot Parlamenta cieņu
  . Turklāt deputāti izturas tā, lai netraucētu
  ne Parlamenta darba norisi, ne arī
  drošību un
  kārtību Parlamenta telpās
  vai
  Parlamenta
  iekārtu darbību
  .

Deputāti Parlamenta debatēs atturas no neslavu ceļošas, rasistiskas vai ksenofobiskas runas vai rīcības un minētajā kontekstā neatritina transparentus.

Deputāti ievēro Parlamenta noteikumus par rīcību ar konfidenciālu informāciju.

Šo standartu un noteikumu neievērošanas gadījumā var piemērot pasākumus saskaņā ar 165., 166. un 167. pantu.

Šo standartu un noteikumu neievērošanas gadījumā var piemērot pasākumus saskaņā ar 165., 166. un 167. pantu.

3.   Šī panta piemērošana nekādā veidā
  nemazina Parlamenta debašu sparu
  un neietekmē deputātu vārda brīvību.

3.   Šī panta piemērošana nekādā
  citā
  veidā
  netraucē aktīvām debatēm Parlamentā
  un neietekmē deputātu vārda brīvību.

Tā balstīta uz pilnīgu to deputāta pilnvaru ievērošanu, kuras noteiktas primārajos tiesību aktos un deputātiem piemērojamā nolikumā.

Tā balstīta uz pilnīgu to deputāta pilnvaru ievērošanu, kuras noteiktas primārajos tiesību aktos un deputātiem piemērojamā nolikumā.

Piemērošana ir balstīta uz atklātības principu un tā nodrošina, ka deputātiem noteikumi ir izskaidroti;, deputātus individuāli informē par viņu tiesībām un pienākumiem.

Piemērošana ir balstīta uz atklātības principu, un tā nodrošina, ka deputātiem noteikumi ir izskaidroti; deputātus individuāli informē par viņu tiesībām un pienākumiem.

3.a
     
  Ja deputāta nodarbināta persona vai kāda cita persona, kurai deputāts ir nodrošinājis iekļuvi Parlamenta telpās vai piekļuvi Parlamenta iekārtām, pārkāpj 2. punktā iekļautos rīcības noteikumus, konkrētajam deputātam var attiecīgā gadījumā piemērot 166. pantā noteiktās sankcijas.

4.   
  Katra Parlamenta sasaukuma sākumā
  kvestori nosaka to palīgu maksimālo skaitu, ko deputāts var reģistrēt
  (reģistrētie palīgi)
  .

4.   Kvestori nosaka to palīgu maksimālo skaitu, ko deputāts var reģistrēt.

5.
     
  Personām, kas nav saistītas ar Savienības iestādēm, izsniedz ilgtermiņa caurlaides, un par to izsniegšanu atbildīgi ir kvestori. Šo caurlaižu maksimālais derīguma termiņš ir viens gads, un tās ir atjaunojamas. Šo caurlaižu izmantošanas noteikumus pieņem Prezidijs.

Šādas caurlaides var izsniegt:

—

personām, kas iekļautas pārredzamības reģistrā

   (2)

  vai kas pārstāv tajā reģistrētas organizācijas vai arī strādā šādu organizāciju labā, tomēr reģistrācija automātiski nedod tiesības saņemt caurlaides;

| — | personām, kuras vēlas bieži iekļūt Parlamenta telpās, taču uz kurām nolīgums par pārredzamības reģistra izveidi neattiecas

   (3)

  ; |
| --- | --- |

—

personām, kuras vēlas bieži iekļūt Parlamenta telpās, taču uz kurām nolīgums par pārredzamības reģistra izveidi neattiecas

   (3)

  ;

| — | deputātu vietējiem palīgiem, kā arī personām, kas palīdz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas locekļiem. |
| --- | --- |

—

deputātu vietējiem palīgiem, kā arī personām, kas palīdz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas locekļiem.

6.
     
  Tiem, kas reģistrējas pārredzamības reģistrā, attiecībās ar Parlamentu jāievēro:

| — | nolīgumam pievienotais Rīcības kodekss

   (4)

  ; |
| --- | --- |

—

nolīgumam pievienotais Rīcības kodekss

   (4)

  ;

| — | nolīgumā noteiktās procedūras un citi pienākumi; kā arī |
| --- | --- |

—

nolīgumā noteiktās procedūras un citi pienākumi; kā arī

| — | šā panta noteikumi, kā arī nolīguma īstenošanas noteikumi. |
| --- | --- |

—

šā panta noteikumi, kā arī nolīguma īstenošanas noteikumi.

7.
     
  Kvestori nosaka, kādā mērā rīcības kodekss piemērojams personām, kurām ir ilgtermiņa caurlaides, bet uz kurām nolīgums tomēr neattiecas.

8.
     
  Caurlaidi atņem ar kvestoru pamatotu lēmumu šādos gadījumos:

| — | persona ir izslēgta no pārredzamības reģistra, ja vien nav svarīgu iemeslu caurlaides atstāšanai; |
| --- | --- |

—

persona ir izslēgta no pārredzamības reģistra, ja vien nav svarīgu iemeslu caurlaides atstāšanai;

| — | klaji netiek izpildīti 6. punktā noteiktie pienākumi. |
| --- | --- |

—

klaji netiek izpildīti 6. punktā noteiktie pienākumi.

9.
     
  Prezidijs pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma pieņem lēmumu par nepieciešamajiem pasākumiem, lai ieviestu pārredzamības reģistru saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti nolīgumā par minētā reģistra izveidi.

Šā panta 5.–8. punktā minētie īstenošanas noteikumi ir iekļauti pielikumā

   (5)

  .

10.   Bijušo deputātu rīcības kodeksu, tiesības un privilēģijas nosaka ar Prezidija lēmumu. Uz visiem bijušajiem deputātiem attiecas vienādi noteikumi.

10.   Bijušo deputātu rīcības kodeksu, tiesības un privilēģijas nosaka ar Prezidija lēmumu. Uz visiem bijušajiem deputātiem attiecas vienādi noteikumi.

Grozījums Nr. 10

Eiropas Parlamenta Reglaments

12. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 12. pants | 12. pants |
| Iekšējā izmeklēšana, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) | Iekšējā izmeklēšana, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) |
| Atbilstoši Parlamenta lēmumam
  , kas atrodams Reglamenta pielikumā
  , Parlamentā piemēro kopīgos noteikumus, kuri izklāstīti 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumā par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veikto iekšējo izmeklēšanu un kuri nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai Biroja veiktās izmeklēšanas noritētu bez traucējumiem (6). | Atbilstoši Parlamenta
  1999. gada 18. novembra
  lēmumam
  par noteikumiem, saskaņā ar kuriem rīko iekšēju izmeklēšanu saistībā ar krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu Kopienas interesēm kaitējošu nelegālu darbību novēršanu
  , Parlamentā piemēro kopīgos noteikumus, kuri izklāstīti 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumā par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veikto iekšējo izmeklēšanu un kuri nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai Biroja veiktās izmeklēšanas noritētu bez traucējumiem. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

12. pants

12. pants

Iekšējā izmeklēšana, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

Iekšējā izmeklēšana, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

Atbilstoši Parlamenta lēmumam
  , kas atrodams Reglamenta pielikumā
  , Parlamentā piemēro kopīgos noteikumus, kuri izklāstīti 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumā par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veikto iekšējo izmeklēšanu un kuri nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai Biroja veiktās izmeklēšanas noritētu bez traucējumiem (6).

Atbilstoši Parlamenta
  1999. gada 18. novembra
  lēmumam
  par noteikumiem, saskaņā ar kuriem rīko iekšēju izmeklēšanu saistībā ar krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu Kopienas interesēm kaitējošu nelegālu darbību novēršanu
  , Parlamentā piemēro kopīgos noteikumus, kuri izklāstīti 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumā par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veikto iekšējo izmeklēšanu un kuri nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai Biroja veiktās izmeklēšanas noritētu bez traucējumiem.

Grozījums Nr. 11

Eiropas Parlamenta Reglaments

13. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 13. pants | 13. pants |
| Novērotāji | Novērotāji |
| 1.   Ja ar kādu valsti ir parakstīts līgums par pievienošanos Eiropas Savienībai, Parlamenta priekšsēdētājs, saņēmis Priekšsēdētāju konferences piekrišanu, var uzaicināt pievienošanās līgumslēdzējvalsts parlamentu no savu deputātu vidus iecelt tik daudz novērotāju, cik nākamo deputātu vietu Eiropas Parlamentā ir piešķirts šai valstij. | 1.   Ja ar kādu valsti ir parakstīts līgums par pievienošanos Eiropas Savienībai, Parlamenta priekšsēdētājs, saņēmis Priekšsēdētāju konferences piekrišanu, var uzaicināt pievienošanās līgumslēdzējvalsts parlamentu no savu deputātu vidus iecelt tik daudz novērotāju, cik nākamo deputātu vietu Eiropas Parlamentā ir piešķirts šai valstij. |
| 2.   Šie novērotāji piedalās Parlamenta darbā, līdz stājas spēkā pievienošanās līgums, un viņiem ir tiesības izteikties komitejās un politiskajās grupās. Viņiem nav tiesību balsot un izvirzīt savas kandidatūras vēlēšanās par Parlamenta amatiem. Viņu līdzdalība juridiski nekādā veidā neietekmē Parlamenta darbu. | 2.   Šie novērotāji piedalās Parlamenta darbā, līdz stājas spēkā pievienošanās līgums, un viņiem ir tiesības izteikties komitejās un politiskajās grupās. Viņiem nav tiesību
  ne
  balsot un izvirzīt savas kandidatūras vēlēšanās par Parlamenta amatiem
  , ne arī pārstāvēt Parlamentu ārējās attiecībās
  . Viņu līdzdalība juridiski nekādā veidā neietekmē Parlamenta darbu. |
| 3.   Novērotājiem noteikto režīmu pielīdzina tam, kāds paredzēts Parlamenta deputātam attiecībā uz Parlamenta administratīvo nodrošinājumu un
  to
  izdevumu atlīdzināšanu, kuri radušies, darbojoties kā novērotājiem. | 3.   Novērotājiem noteikto režīmu pielīdzina tam, kāds paredzēts Parlamenta deputātam attiecībā uz Parlamenta administratīvo nodrošinājumu un
  ceļa un uzturēšanās
  izdevumu atlīdzināšanu, kuri radušies, darbojoties kā novērotājiem. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

13. pants

13. pants

Novērotāji

Novērotāji

1.   Ja ar kādu valsti ir parakstīts līgums par pievienošanos Eiropas Savienībai, Parlamenta priekšsēdētājs, saņēmis Priekšsēdētāju konferences piekrišanu, var uzaicināt pievienošanās līgumslēdzējvalsts parlamentu no savu deputātu vidus iecelt tik daudz novērotāju, cik nākamo deputātu vietu Eiropas Parlamentā ir piešķirts šai valstij.

1.   Ja ar kādu valsti ir parakstīts līgums par pievienošanos Eiropas Savienībai, Parlamenta priekšsēdētājs, saņēmis Priekšsēdētāju konferences piekrišanu, var uzaicināt pievienošanās līgumslēdzējvalsts parlamentu no savu deputātu vidus iecelt tik daudz novērotāju, cik nākamo deputātu vietu Eiropas Parlamentā ir piešķirts šai valstij.

2.   Šie novērotāji piedalās Parlamenta darbā, līdz stājas spēkā pievienošanās līgums, un viņiem ir tiesības izteikties komitejās un politiskajās grupās. Viņiem nav tiesību balsot un izvirzīt savas kandidatūras vēlēšanās par Parlamenta amatiem. Viņu līdzdalība juridiski nekādā veidā neietekmē Parlamenta darbu.

2.   Šie novērotāji piedalās Parlamenta darbā, līdz stājas spēkā pievienošanās līgums, un viņiem ir tiesības izteikties komitejās un politiskajās grupās. Viņiem nav tiesību
  ne
  balsot un izvirzīt savas kandidatūras vēlēšanās par Parlamenta amatiem
  , ne arī pārstāvēt Parlamentu ārējās attiecībās
  . Viņu līdzdalība juridiski nekādā veidā neietekmē Parlamenta darbu.

3.   Novērotājiem noteikto režīmu pielīdzina tam, kāds paredzēts Parlamenta deputātam attiecībā uz Parlamenta administratīvo nodrošinājumu un
  to
  izdevumu atlīdzināšanu, kuri radušies, darbojoties kā novērotājiem.

3.   Novērotājiem noteikto režīmu pielīdzina tam, kāds paredzēts Parlamenta deputātam attiecībā uz Parlamenta administratīvo nodrošinājumu un
  ceļa un uzturēšanās
  izdevumu atlīdzināšanu, kuri radušies, darbojoties kā novērotājiem.

Grozījums Nr. 12

Eiropas Parlamenta Reglaments

14. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 14. pants | 14. pants |
| Deputāts, kurš uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus | Deputāts, kurš uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus |
| 1.   Sēdi, kuras sasaukšana noteikta 146. panta 2. punktā, kā arī visas citas sēdes, kurās ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju vai Prezidiju, līdz priekšsēdētāja ievēlēšanai vada iepriekšējais priekšsēdētājs vai, ja viņa nav klāt, kāds no iepriekšējiem priekšsēdētāja vietniekiem hierarhiskā secībā, vai, ja viņu nav klāt, deputāts, kas visilgāk bijis amatā. | 1.   Sēdi, kuras sasaukšana noteikta 146. panta 2. punktā, kā arī visas citas sēdes, kurās ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju vai Prezidiju, līdz priekšsēdētāja ievēlēšanai vada iepriekšējais priekšsēdētājs vai, ja viņa nav klāt, kāds no iepriekšējiem priekšsēdētāja vietniekiem hierarhiskā secībā, vai, ja viņu nav klāt, deputāts, kas visilgāk bijis amatā. |
| 2.   Kad sēdi vada deputāts, kurš saskaņā ar 1. punktu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, apspriež tikai tos jautājumus, kas attiecas uz Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšanu un deputātu pilnvaru pārbaudi. | 2.   Kad sēdi vada deputāts, kurš saskaņā ar 1. punktu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, apspriež tikai tos jautājumus, kas attiecas uz Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšanu un deputātu pilnvaru pārbaudi
  saskaņā ar 3. panta 2. punkta otro daļu
  .
  Jebkuru citu jautājumu par deputāta pilnvaru pārbaudi, ko izvirza sēdē, kuru viņš vada, nodod atbildīgajai komitejai. |
| Deputāts, kurš saskaņā ar 1. punktu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, īsteno 3. panta 2. punkta otrajā daļā minētās priekšsēdētāja pilnvaras. Jebkuru citu jautājumu par deputāta pilnvaru pārbaudi, ko izvirza sēdē, kuru viņš vada, nodod komitejai, kas ir atbildīga par pilnvaru pārbaudi. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

14. pants

14. pants

Deputāts, kurš uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus

Deputāts, kurš uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus

1.   Sēdi, kuras sasaukšana noteikta 146. panta 2. punktā, kā arī visas citas sēdes, kurās ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju vai Prezidiju, līdz priekšsēdētāja ievēlēšanai vada iepriekšējais priekšsēdētājs vai, ja viņa nav klāt, kāds no iepriekšējiem priekšsēdētāja vietniekiem hierarhiskā secībā, vai, ja viņu nav klāt, deputāts, kas visilgāk bijis amatā.

1.   Sēdi, kuras sasaukšana noteikta 146. panta 2. punktā, kā arī visas citas sēdes, kurās ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju vai Prezidiju, līdz priekšsēdētāja ievēlēšanai vada iepriekšējais priekšsēdētājs vai, ja viņa nav klāt, kāds no iepriekšējiem priekšsēdētāja vietniekiem hierarhiskā secībā, vai, ja viņu nav klāt, deputāts, kas visilgāk bijis amatā.

2.   Kad sēdi vada deputāts, kurš saskaņā ar 1. punktu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, apspriež tikai tos jautājumus, kas attiecas uz Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšanu un deputātu pilnvaru pārbaudi.

2.   Kad sēdi vada deputāts, kurš saskaņā ar 1. punktu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, apspriež tikai tos jautājumus, kas attiecas uz Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšanu un deputātu pilnvaru pārbaudi
  saskaņā ar 3. panta 2. punkta otro daļu
  .
  Jebkuru citu jautājumu par deputāta pilnvaru pārbaudi, ko izvirza sēdē, kuru viņš vada, nodod atbildīgajai komitejai.

Deputāts, kurš saskaņā ar 1. punktu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, īsteno 3. panta 2. punkta otrajā daļā minētās priekšsēdētāja pilnvaras. Jebkuru citu jautājumu par deputāta pilnvaru pārbaudi, ko izvirza sēdē, kuru viņš vada, nodod komitejai, kas ir atbildīga par pilnvaru pārbaudi.

Grozījums Nr. 13 un 383

Eiropas Parlamenta Reglaments

15. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 15. pants | 15. pants |
| Kandidātu izvirzīšana un vispārīgi noteikumi | Kandidātu izvirzīšana un vispārīgi noteikumi |
| 1.   Parlamenta priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus ievēlē aizklātā balsošanā saskaņā ar 182. panta noteikumiem. Kandidatūras izvirza tikai ar kandidātu piekrišanu. Kandidātus drīkst izvirzīt tikai politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti.
  Tomēr, ja izvirzīto kandidātu skaits nepārsniedz brīvo vietu skaitu, kandidātus var ievēlēt ar aklamāciju. | 1.   Parlamenta priekšsēdētāju,
  pēc tam —
  priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus ievēlē aizklātā balsošanā saskaņā ar 182. panta noteikumiem. |
| | Kandidatūras izvirza tikai ar kandidātu piekrišanu
  , turklāt
  kandidātus drīkst izvirzīt tikai politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti.
  Jaunas kandidatūras var izvirzīt pirms katras balsošanas kārtas. |
| | Ja izvirzīto kandidātu skaits nepārsniedz brīvo vietu skaitu, kandidātus ievēlē ar aklamāciju, ja vien vismaz viena piektā daļa Parlamenta deputātu nepieprasa aizklāto balsošanu. |
| | Ja vienā balsošanas kārtā jāievēlē vairāk nekā viena amatpersona, vēlēšanu zīme ir derīga tikai tad, ja nodota vairāk nekā puse pieejamo balsu. |
| Ja jāaizstāj viens priekšsēdētāja vietnieks un ja ir tikai viens kandidāts, viņu var ievēlēt ar aklamāciju. Priekšsēdētājam ir rīcības brīvība nolemt, vai ievēlēšana notiek ar aklamāciju vai aizklātā balsošanā. Ievēlētais kandidāts hierarhiskā secībā stājas tā priekšsēdētāja vietnieka vietā, ko viņš aizstāj. | |
| 2.   Ievēlot Parlamenta priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus, jānodrošina, lai
  dalībvalstis
  un
  politiskie uzskati
  būtu vienlīdz taisnīgi pārstāvēti. | 2.   Ievēlot Parlamenta priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus, jānodrošina, lai
  politiskie uzskati, dzimumi
  un
  ģeogrāfiskā izcelsme
  būtu vienlīdz taisnīgi pārstāvēti. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

15. pants

15. pants

Kandidātu izvirzīšana un vispārīgi noteikumi

Kandidātu izvirzīšana un vispārīgi noteikumi

1.   Parlamenta priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus ievēlē aizklātā balsošanā saskaņā ar 182. panta noteikumiem. Kandidatūras izvirza tikai ar kandidātu piekrišanu. Kandidātus drīkst izvirzīt tikai politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti.
  Tomēr, ja izvirzīto kandidātu skaits nepārsniedz brīvo vietu skaitu, kandidātus var ievēlēt ar aklamāciju.

1.   Parlamenta priekšsēdētāju,
  pēc tam —
  priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus ievēlē aizklātā balsošanā saskaņā ar 182. panta noteikumiem.

Kandidatūras izvirza tikai ar kandidātu piekrišanu
  , turklāt
  kandidātus drīkst izvirzīt tikai politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti.
  Jaunas kandidatūras var izvirzīt pirms katras balsošanas kārtas.

Ja izvirzīto kandidātu skaits nepārsniedz brīvo vietu skaitu, kandidātus ievēlē ar aklamāciju, ja vien vismaz viena piektā daļa Parlamenta deputātu nepieprasa aizklāto balsošanu.

Ja vienā balsošanas kārtā jāievēlē vairāk nekā viena amatpersona, vēlēšanu zīme ir derīga tikai tad, ja nodota vairāk nekā puse pieejamo balsu.

Ja jāaizstāj viens priekšsēdētāja vietnieks un ja ir tikai viens kandidāts, viņu var ievēlēt ar aklamāciju. Priekšsēdētājam ir rīcības brīvība nolemt, vai ievēlēšana notiek ar aklamāciju vai aizklātā balsošanā. Ievēlētais kandidāts hierarhiskā secībā stājas tā priekšsēdētāja vietnieka vietā, ko viņš aizstāj.

2.   Ievēlot Parlamenta priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus, jānodrošina, lai
  dalībvalstis
  un
  politiskie uzskati
  būtu vienlīdz taisnīgi pārstāvēti.

2.   Ievēlot Parlamenta priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus, jānodrošina, lai
  politiskie uzskati, dzimumi
  un
  ģeogrāfiskā izcelsme
  būtu vienlīdz taisnīgi pārstāvēti.

Grozījums Nr. 14

Eiropas Parlamenta Reglaments

16. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 16. pants | 16. pants |
| Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšana — atklāšanas runa | Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšana — atklāšanas runa |
| 1.   
  Pirmo ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju. Pirms katras balsošanas kārtas
  kandidātu vārdus iesniedz deputātam, kurš saskaņā ar 14. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus un kurš tos paziņo Parlamentam. Ja pēc trim balsošanas kārtām neviens kandidāts nesaņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ceturtajā kārtā piedalās tie divi kandidāti, kas trešajā kārtā ieguvuši vislielāko balsu skaitu; ja iegūto balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts. | 1.   
  Parlamenta priekšsēdētāja amata
  kandidātu vārdus iesniedz deputātam, kurš saskaņā ar 14. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus un kurš tos paziņo Parlamentam. Ja pēc trim balsošanas kārtām neviens kandidāts nesaņem absolūtu nodoto balsu vairākumu
  , tad, atkāpjoties no 15. panta 1. punkta noteikumiem
  , ceturtajā kārtā piedalās tie divi kandidāti, kas trešajā kārtā ieguvuši vislielāko balsu skaitu; ja iegūto balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts. |
| 2.   Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir ievēlēts, deputāts, kurš saskaņā ar 14. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, sēdes vadīšanu nodod viņam. Atklāšanas runu var teikt tikai ievēlētais Parlamenta priekšsēdētājs. | 2.   Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir ievēlēts, deputāts, kurš saskaņā ar 14. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, sēdes vadīšanu nodod viņam. Atklāšanas runu var teikt tikai ievēlētais Parlamenta priekšsēdētājs. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

16. pants

16. pants

Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšana — atklāšanas runa

Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšana — atklāšanas runa

1.   
  Pirmo ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju. Pirms katras balsošanas kārtas
  kandidātu vārdus iesniedz deputātam, kurš saskaņā ar 14. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus un kurš tos paziņo Parlamentam. Ja pēc trim balsošanas kārtām neviens kandidāts nesaņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ceturtajā kārtā piedalās tie divi kandidāti, kas trešajā kārtā ieguvuši vislielāko balsu skaitu; ja iegūto balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts.

1.   
  Parlamenta priekšsēdētāja amata
  kandidātu vārdus iesniedz deputātam, kurš saskaņā ar 14. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus un kurš tos paziņo Parlamentam. Ja pēc trim balsošanas kārtām neviens kandidāts nesaņem absolūtu nodoto balsu vairākumu
  , tad, atkāpjoties no 15. panta 1. punkta noteikumiem
  , ceturtajā kārtā piedalās tie divi kandidāti, kas trešajā kārtā ieguvuši vislielāko balsu skaitu; ja iegūto balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts.

2.   Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir ievēlēts, deputāts, kurš saskaņā ar 14. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, sēdes vadīšanu nodod viņam. Atklāšanas runu var teikt tikai ievēlētais Parlamenta priekšsēdētājs.

2.   Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir ievēlēts, deputāts, kurš saskaņā ar 14. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, sēdes vadīšanu nodod viņam. Atklāšanas runu var teikt tikai ievēlētais Parlamenta priekšsēdētājs.

Grozījums Nr. 15

Eiropas Parlamenta Reglaments

17. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 17. pants | 17. pants |
| Priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana | Priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana |
| 1.   Pēc tam ar vienu vēlēšanu zīmi ievēlē priekšsēdētāja vietniekus. Tos četrpadsmit, kuri pirmajā kārtā saņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ievēlē par viņiem nodoto balsu skaita secībā. Ja ievēlēto kandidātu skaits ir mazāks nekā brīvo vietu skaits, notiek balsošanas otrā kārta saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, līdz aizpilda atlikušās vietas. Ja ir nepieciešama trešā balsošanas kārta, kandidātus atlikušajās brīvajās vietās ievēlē ar vienkāršu balsu vairākumu. Ja balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts. | 1.   Pēc tam ar vienu vēlēšanu zīmi ievēlē priekšsēdētāja vietniekus. Tos četrpadsmit, kuri pirmajā kārtā saņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ievēlē par viņiem nodoto balsu skaita secībā. Ja ievēlēto kandidātu skaits ir mazāks nekā brīvo vietu skaits, notiek balsošanas otrā kārta saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, līdz aizpilda atlikušās vietas. Ja ir nepieciešama trešā balsošanas kārta, kandidātus atlikušajās brīvajās vietās ievēlē ar vienkāršu balsu vairākumu. Ja balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts. |
| Lai gan šis pants atšķirībā no 16. panta 1. punkta skaidri nenosaka jaunu priekšsēdētāja vietnieku kandidātu izvirzīšanu starp balsošanas kārtām, šāda rīcība ir pieļaujama, jo Parlamentam kā suverēnai iestādei jādod iespēja izskatīt visas iespējamās kandidatūras, it īpaši tāpēc, ka vēlēšanu sekmīga norise būtu traucēta, ja Parlamentam šādas iespējas nebūtu. | |
| 2.   Ņemot vērā 20. panta 1. punkta noteikumus, priekšsēdētāja vietnieku hierarhisko secību nosaka par viņiem nodoto balsu skaits; ja balsu skaits ir vienāds, to nosaka vecums. | 2.   Ņemot vērā 20. panta 1. punkta noteikumus, priekšsēdētāja vietnieku hierarhisko secību nosaka par viņiem nodoto balsu skaits; ja balsu skaits ir vienāds, to nosaka vecums. |
| Ja ievēlēšana ir notikusi ar aklamāciju, rīko aizklātu balsošanu, lai noteiktu hierarhisko secību. | Ja ievēlēšana ir notikusi ar aklamāciju, rīko aizklātu balsošanu, lai noteiktu hierarhisko secību. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

17. pants

17. pants

Priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana

Priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana

1.   Pēc tam ar vienu vēlēšanu zīmi ievēlē priekšsēdētāja vietniekus. Tos četrpadsmit, kuri pirmajā kārtā saņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ievēlē par viņiem nodoto balsu skaita secībā. Ja ievēlēto kandidātu skaits ir mazāks nekā brīvo vietu skaits, notiek balsošanas otrā kārta saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, līdz aizpilda atlikušās vietas. Ja ir nepieciešama trešā balsošanas kārta, kandidātus atlikušajās brīvajās vietās ievēlē ar vienkāršu balsu vairākumu. Ja balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts.

1.   Pēc tam ar vienu vēlēšanu zīmi ievēlē priekšsēdētāja vietniekus. Tos četrpadsmit, kuri pirmajā kārtā saņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ievēlē par viņiem nodoto balsu skaita secībā. Ja ievēlēto kandidātu skaits ir mazāks nekā brīvo vietu skaits, notiek balsošanas otrā kārta saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, līdz aizpilda atlikušās vietas. Ja ir nepieciešama trešā balsošanas kārta, kandidātus atlikušajās brīvajās vietās ievēlē ar vienkāršu balsu vairākumu. Ja balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts.

Lai gan šis pants atšķirībā no 16. panta 1. punkta skaidri nenosaka jaunu priekšsēdētāja vietnieku kandidātu izvirzīšanu starp balsošanas kārtām, šāda rīcība ir pieļaujama, jo Parlamentam kā suverēnai iestādei jādod iespēja izskatīt visas iespējamās kandidatūras, it īpaši tāpēc, ka vēlēšanu sekmīga norise būtu traucēta, ja Parlamentam šādas iespējas nebūtu.

2.   Ņemot vērā 20. panta 1. punkta noteikumus, priekšsēdētāja vietnieku hierarhisko secību nosaka par viņiem nodoto balsu skaits; ja balsu skaits ir vienāds, to nosaka vecums.

2.   Ņemot vērā 20. panta 1. punkta noteikumus, priekšsēdētāja vietnieku hierarhisko secību nosaka par viņiem nodoto balsu skaits; ja balsu skaits ir vienāds, to nosaka vecums.

Ja ievēlēšana ir notikusi ar aklamāciju, rīko aizklātu balsošanu, lai noteiktu hierarhisko secību.

Ja ievēlēšana ir notikusi ar aklamāciju, rīko aizklātu balsošanu, lai noteiktu hierarhisko secību.

Grozījums Nr. 16

Eiropas Parlamenta Reglaments

18. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 18. pants | 18. pants |
| Kvestoru ievēlēšana | Kvestoru ievēlēšana |
| Pēc priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšanas Parlaments ievēlē piecus kvestorus. | Parlaments ievēlē piecus kvestorus, izmantojot tādu pašu procedūru kā priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšanai
  . |
| Kvestoru ievēlēšana notiek saskaņā ar to pašu procedūru kā priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

18. pants

18. pants

Kvestoru ievēlēšana

Kvestoru ievēlēšana

Pēc priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšanas Parlaments ievēlē piecus kvestorus.

Parlaments ievēlē piecus kvestorus, izmantojot tādu pašu procedūru kā priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšanai
  .

Kvestoru ievēlēšana notiek saskaņā ar to pašu procedūru kā priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana.

Grozījums Nr. 17

Eiropas Parlamenta Reglaments

19. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 19. pants | 19. pants |
| Amata pilnvaru laiks | Amata pilnvaru laiks |
| 1.   Parlamenta priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieku un kvestoru amata pilnvaru laiks ir divarpus gadi. | 1.   Parlamenta priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieku un kvestoru amata pilnvaru laiks ir divarpus gadi. |
| Ja kāds deputāts pāriet no vienas politiskās grupas uz citu, viņš saglabā amatu Prezidijā vai
  Kvestoru kolēģijā
  uz divarpus gadu ilgā amata pilnvaru laika atlikušo periodu. | Ja kāds deputāts pāriet no vienas politiskās grupas uz citu, viņš saglabā amatu Prezidijā vai
  kā kvestors
  uz divarpus gadu ilgā amata pilnvaru laika atlikušo periodu. |
| 2.   Ja pirms šī laika beigām rodas kāda brīva vieta, deputāts, kuru ievēlē kā aizstājēju, pilda amata pienākumus tikai līdz priekšgājēja amata pilnvaru laika beigām. | 2.   Ja pirms šī laika beigām rodas kāda brīva vieta, deputāts, kuru ievēlē kā aizstājēju, pilda amata pienākumus tikai līdz priekšgājēja amata pilnvaru laika beigām. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

19. pants

19. pants

Amata pilnvaru laiks

Amata pilnvaru laiks

1.   Parlamenta priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieku un kvestoru amata pilnvaru laiks ir divarpus gadi.

1.   Parlamenta priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieku un kvestoru amata pilnvaru laiks ir divarpus gadi.

Ja kāds deputāts pāriet no vienas politiskās grupas uz citu, viņš saglabā amatu Prezidijā vai
  Kvestoru kolēģijā
  uz divarpus gadu ilgā amata pilnvaru laika atlikušo periodu.

Ja kāds deputāts pāriet no vienas politiskās grupas uz citu, viņš saglabā amatu Prezidijā vai
  kā kvestors
  uz divarpus gadu ilgā amata pilnvaru laika atlikušo periodu.

2.   Ja pirms šī laika beigām rodas kāda brīva vieta, deputāts, kuru ievēlē kā aizstājēju, pilda amata pienākumus tikai līdz priekšgājēja amata pilnvaru laika beigām.

2.   Ja pirms šī laika beigām rodas kāda brīva vieta, deputāts, kuru ievēlē kā aizstājēju, pilda amata pienākumus tikai līdz priekšgājēja amata pilnvaru laika beigām.

Grozījums Nr. 18

Eiropas Parlamenta Reglaments

20. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 20. pants | 20. pants |
| Brīvas vietas | Brīvas vietas |
| 1.   Ja jāaizstāj Parlamenta priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks vai kvestors, viņus ievēlē saskaņā ar iepriekš aprakstītajiem noteikumiem. | 1.   Ja jāaizstāj Parlamenta priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks vai kvestors, viņus ievēlē saskaņā ar iepriekš aprakstītajiem noteikumiem. |
| Jaunievēlētais priekšsēdētāja vietnieks vecākuma kārtībā stājas iepriekšējā priekšsēdētāja vietnieka vietā. | Jaunievēlētais priekšsēdētāja vietnieks vecākuma kārtībā stājas iepriekšējā priekšsēdētāja vietnieka vietā. |
| 2.   Ja atbrīvojas Parlamenta priekšsēdētāja vieta, līdz jauna priekšsēdētāja ievēlēšanai priekšsēdētāja funkcijas pilda
  pirmais
  priekšsēdētāja vietnieks. | 2.   Ja atbrīvojas Parlamenta priekšsēdētāja vieta, līdz jauna priekšsēdētāja ievēlēšanai priekšsēdētāja funkcijas pilda priekšsēdētāja vietnieks
  , ko nosaka atbilstīgi hierarhiskai secībai
  . |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

20. pants

20. pants

Brīvas vietas

Brīvas vietas

1.   Ja jāaizstāj Parlamenta priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks vai kvestors, viņus ievēlē saskaņā ar iepriekš aprakstītajiem noteikumiem.

1.   Ja jāaizstāj Parlamenta priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks vai kvestors, viņus ievēlē saskaņā ar iepriekš aprakstītajiem noteikumiem.

Jaunievēlētais priekšsēdētāja vietnieks vecākuma kārtībā stājas iepriekšējā priekšsēdētāja vietnieka vietā.

Jaunievēlētais priekšsēdētāja vietnieks vecākuma kārtībā stājas iepriekšējā priekšsēdētāja vietnieka vietā.

2.   Ja atbrīvojas Parlamenta priekšsēdētāja vieta, līdz jauna priekšsēdētāja ievēlēšanai priekšsēdētāja funkcijas pilda
  pirmais
  priekšsēdētāja vietnieks.

2.   Ja atbrīvojas Parlamenta priekšsēdētāja vieta, līdz jauna priekšsēdētāja ievēlēšanai priekšsēdētāja funkcijas pilda priekšsēdētāja vietnieks
  , ko nosaka atbilstīgi hierarhiskai secībai
  .

Grozījums Nr. 19

Eiropas Parlamenta Reglaments

22. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 22. pants | 22. pants |
| Parlamenta priekšsēdētāja pienākumi | Parlamenta priekšsēdētāja pienākumi |
| 1.   Parlamenta priekšsēdētājs vada Parlamenta un tā struktūrvienību darbu saskaņā ar
  šajā reglamentā noteikto kārtību
  , un viņš ir pilnvarots vadīt Parlamenta apspriedes un nodrošināt to pienācīgu norisi. | 1.   Parlamenta priekšsēdētājs vada Parlamenta un tā struktūrvienību darbu saskaņā ar
  Reglamentu
  , un viņš ir pilnvarots vadīt Parlamenta apspriedes un nodrošināt to pienācīgu norisi. |
| Šo noteikumu var interpretēt tā, ka ar to piešķirtās pilnvaras ietver tiesības aizliegt iesniegt pārmērīgi daudz priekšlikumu, piemēram, attiecībā uz Reglamenta neievērošanu, procedūru, balsojuma skaidrojumiem, atsevišķu balsošanu, balsošanu pa daļām vai balsošanu pēc saraksta, ja priekšsēdētājs ir pārliecināts, ka šo priekšlikumu mērķis nepārprotami ir ilgstoši un nopietni traucēt Parlamenta darbu vai ierobežot citu deputātu tiesības. | |
| Ar šo noteikumu piešķirtās pilnvaras ietver tiesības izvirzīt balsošanai tekstus citā secībā, nekā tie parādās dokumentā, par kuru jābalso. Pēc analoģijas ar 174. panta 7. punktu Parlamenta priekšsēdētājs pirms tam var lūgt Parlamenta piekrišanu. | |
| 2.   Parlamenta priekšsēdētājs atklāj, pārtrauc un slēdz sēdes
  . Viņš
  lemj par grozījumu
  pieņemamību, par jautājumiem, kas adresēti Padomei un Komisijai
  ,
  un
  par
  ziņojumu atbilstību Reglamentam
  . Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina Reglamenta ievērošanu, uztur kārtību, dod vārdu, paziņo par debašu slēgšanu, izvirza jautājumus balsošanai un paziņo balsošanas rezultātus. Viņš nodod komitejām paziņojumus, kas uz tām attiecas. | 2.   Parlamenta priekšsēdētājs atklāj, pārtrauc un slēdz sēdes, lemj par grozījumu
  un citu balsošanai iesniegtu tekstu pieņemamību
  ,
  kā arī
  par
  Parlamenta jautājumu pieļaujamību
  . Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina Reglamenta ievērošanu, uztur kārtību, dod vārdu, paziņo par debašu slēgšanu, izvirza jautājumus balsošanai un paziņo balsošanas rezultātus. Viņš nodod komitejām paziņojumus, kas uz tām attiecas. |
| 3.   Parlamenta priekšsēdētājs var izteikties debatēs tikai, lai sniegtu kopsavilkumu par jautājumu vai lai aicinātu nenovirzīties no temata; ja viņš vēlas piedalīties debatēs, viņam jāatstāj sēdes vadītāja vieta, un viņš tajā var atgriezties tikai tad, kad debates par šo jautājumu ir beigušās. | 3.   Parlamenta priekšsēdētājs var izteikties debatēs tikai, lai sniegtu kopsavilkumu par jautājumu vai lai aicinātu nenovirzīties no temata; ja viņš vēlas piedalīties debatēs, viņam jāatstāj sēdes vadītāja vieta, un viņš tajā var atgriezties tikai tad, kad debates par šo jautājumu ir beigušās. |
| 4.   Parlamenta priekšsēdētājs pārstāv Parlamentu starptautiskajās attiecībās, svinīgos pasākumos, administratīvās, juridiskās un finansiālās darbībās, un šo pienākumu veikšanai viņš var savas pilnvaras deleģēt. | 4.   Parlamenta priekšsēdētājs pārstāv Parlamentu starptautiskajās attiecībās, svinīgos pasākumos, administratīvās, juridiskās un finansiālās darbībās, un šo pienākumu veikšanai viņš var savas pilnvaras deleģēt. |
| | 4.a
     
  Parlamenta priekšsēdētājs ir atbildīgs par Eiropas Parlamenta telpu un ēku drošību un neaizskaramību. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

22. pants

22. pants

Parlamenta priekšsēdētāja pienākumi

Parlamenta priekšsēdētāja pienākumi

1.   Parlamenta priekšsēdētājs vada Parlamenta un tā struktūrvienību darbu saskaņā ar
  šajā reglamentā noteikto kārtību
  , un viņš ir pilnvarots vadīt Parlamenta apspriedes un nodrošināt to pienācīgu norisi.

1.   Parlamenta priekšsēdētājs vada Parlamenta un tā struktūrvienību darbu saskaņā ar
  Reglamentu
  , un viņš ir pilnvarots vadīt Parlamenta apspriedes un nodrošināt to pienācīgu norisi.

Šo noteikumu var interpretēt tā, ka ar to piešķirtās pilnvaras ietver tiesības aizliegt iesniegt pārmērīgi daudz priekšlikumu, piemēram, attiecībā uz Reglamenta neievērošanu, procedūru, balsojuma skaidrojumiem, atsevišķu balsošanu, balsošanu pa daļām vai balsošanu pēc saraksta, ja priekšsēdētājs ir pārliecināts, ka šo priekšlikumu mērķis nepārprotami ir ilgstoši un nopietni traucēt Parlamenta darbu vai ierobežot citu deputātu tiesības.

Ar šo noteikumu piešķirtās pilnvaras ietver tiesības izvirzīt balsošanai tekstus citā secībā, nekā tie parādās dokumentā, par kuru jābalso. Pēc analoģijas ar 174. panta 7. punktu Parlamenta priekšsēdētājs pirms tam var lūgt Parlamenta piekrišanu.

2.   Parlamenta priekšsēdētājs atklāj, pārtrauc un slēdz sēdes
  . Viņš
  lemj par grozījumu
  pieņemamību, par jautājumiem, kas adresēti Padomei un Komisijai
  ,
  un
  par
  ziņojumu atbilstību Reglamentam
  . Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina Reglamenta ievērošanu, uztur kārtību, dod vārdu, paziņo par debašu slēgšanu, izvirza jautājumus balsošanai un paziņo balsošanas rezultātus. Viņš nodod komitejām paziņojumus, kas uz tām attiecas.

2.   Parlamenta priekšsēdētājs atklāj, pārtrauc un slēdz sēdes, lemj par grozījumu
  un citu balsošanai iesniegtu tekstu pieņemamību
  ,
  kā arī
  par
  Parlamenta jautājumu pieļaujamību
  . Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina Reglamenta ievērošanu, uztur kārtību, dod vārdu, paziņo par debašu slēgšanu, izvirza jautājumus balsošanai un paziņo balsošanas rezultātus. Viņš nodod komitejām paziņojumus, kas uz tām attiecas.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs var izteikties debatēs tikai, lai sniegtu kopsavilkumu par jautājumu vai lai aicinātu nenovirzīties no temata; ja viņš vēlas piedalīties debatēs, viņam jāatstāj sēdes vadītāja vieta, un viņš tajā var atgriezties tikai tad, kad debates par šo jautājumu ir beigušās.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs var izteikties debatēs tikai, lai sniegtu kopsavilkumu par jautājumu vai lai aicinātu nenovirzīties no temata; ja viņš vēlas piedalīties debatēs, viņam jāatstāj sēdes vadītāja vieta, un viņš tajā var atgriezties tikai tad, kad debates par šo jautājumu ir beigušās.

4.   Parlamenta priekšsēdētājs pārstāv Parlamentu starptautiskajās attiecībās, svinīgos pasākumos, administratīvās, juridiskās un finansiālās darbībās, un šo pienākumu veikšanai viņš var savas pilnvaras deleģēt.

4.   Parlamenta priekšsēdētājs pārstāv Parlamentu starptautiskajās attiecībās, svinīgos pasākumos, administratīvās, juridiskās un finansiālās darbībās, un šo pienākumu veikšanai viņš var savas pilnvaras deleģēt.

4.a
     
  Parlamenta priekšsēdētājs ir atbildīgs par Eiropas Parlamenta telpu un ēku drošību un neaizskaramību.

Grozījums Nr. 20

Eiropas Parlamenta Reglaments

23. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 23. pants | 23. pants |
| Priekšsēdētāja vietnieku pienākumi | Priekšsēdētāja vietnieku pienākumi |
| 1.   Parlamenta priekšsēdētāja prombūtnes laikā vai citā aizņemtības gadījumā, vai arī ja viņš vēlas piedalīties debatēs saskaņā ar 22. panta 3. punktā noteikto kārtību, viņu aizvieto viens no priekšsēdētāja vietniekiem saskaņā ar 17. panta 2. punktu. | 1.   Parlamenta priekšsēdētāja prombūtnes laikā vai citā aizņemtības gadījumā vai arī ja viņš vēlas piedalīties debatēs saskaņā ar 22. panta 3. punktā noteikto kārtību, viņu aizvieto viens no priekšsēdētāja vietniekiem saskaņā ar 17. panta 2. punktu. |
| 2.   Priekšsēdētāja vietnieki pilda arī tos pienākumus, kas noteikti 25. pantā, 27. panta 3. un 5. punktā un 71. panta 3. punktā. | 2.   Priekšsēdētāja vietnieki pilda arī tos pienākumus, kas noteikti 25. pantā, 27. panta 3. un 5. punktā un 71. panta 3. punktā. |
| 3.   Parlamenta priekšsēdētājs var
  uzdot
  saviem vietniekiem
  pildīt
  jebkurus pienākumus, piemēram, pārstāvēt Parlamentu svinīgos pasākumos vai veikt noteiktas darbības. Parlamenta priekšsēdētājs var it īpaši pilnvarot vienu priekšsēdētāja vietnieku, lai viņš pildītu tos Parlamenta priekšsēdētāja pienākumus, kuri noteikti 130. panta 2. punktā
  un II pielikuma 3. punktā
  . | 3.   Parlamenta priekšsēdētājs var
  deleģēt
  saviem vietniekiem jebkurus pienākumus, piemēram, pārstāvēt Parlamentu svinīgos pasākumos vai veikt noteiktas darbības. Parlamenta priekšsēdētājs var it īpaši pilnvarot vienu priekšsēdētāja vietnieku, lai viņš pildītu tos Parlamenta priekšsēdētāja pienākumus, kuri noteikti
  129. pantā un
  130. panta 2. punktā. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

23. pants

23. pants

Priekšsēdētāja vietnieku pienākumi

Priekšsēdētāja vietnieku pienākumi

1.   Parlamenta priekšsēdētāja prombūtnes laikā vai citā aizņemtības gadījumā, vai arī ja viņš vēlas piedalīties debatēs saskaņā ar 22. panta 3. punktā noteikto kārtību, viņu aizvieto viens no priekšsēdētāja vietniekiem saskaņā ar 17. panta 2. punktu.

1.   Parlamenta priekšsēdētāja prombūtnes laikā vai citā aizņemtības gadījumā vai arī ja viņš vēlas piedalīties debatēs saskaņā ar 22. panta 3. punktā noteikto kārtību, viņu aizvieto viens no priekšsēdētāja vietniekiem saskaņā ar 17. panta 2. punktu.

2.   Priekšsēdētāja vietnieki pilda arī tos pienākumus, kas noteikti 25. pantā, 27. panta 3. un 5. punktā un 71. panta 3. punktā.

2.   Priekšsēdētāja vietnieki pilda arī tos pienākumus, kas noteikti 25. pantā, 27. panta 3. un 5. punktā un 71. panta 3. punktā.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs var
  uzdot
  saviem vietniekiem
  pildīt
  jebkurus pienākumus, piemēram, pārstāvēt Parlamentu svinīgos pasākumos vai veikt noteiktas darbības. Parlamenta priekšsēdētājs var it īpaši pilnvarot vienu priekšsēdētāja vietnieku, lai viņš pildītu tos Parlamenta priekšsēdētāja pienākumus, kuri noteikti 130. panta 2. punktā
  un II pielikuma 3. punktā
  .

3.   Parlamenta priekšsēdētājs var
  deleģēt
  saviem vietniekiem jebkurus pienākumus, piemēram, pārstāvēt Parlamentu svinīgos pasākumos vai veikt noteiktas darbības. Parlamenta priekšsēdētājs var it īpaši pilnvarot vienu priekšsēdētāja vietnieku, lai viņš pildītu tos Parlamenta priekšsēdētāja pienākumus, kuri noteikti
  129. pantā un
  130. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 21

Eiropas Parlamenta Reglaments

25. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 25. pants | 25. pants |
| Prezidija pienākumi | Prezidija pienākumi |
| 1.   Prezidijs veic Reglamentā noteiktos pienākumus. | 1.   Prezidijs veic Reglamentā noteiktos pienākumus. |
| 2.   Prezidijs pieņem finansiālus, organizatoriskus un administratīvus lēmumus par Parlamenta iekšējo organizāciju, Ģenerālsekretariātu un struktūrvienībām. | 2.   Prezidijs pieņem finansiālus, organizatoriskus un administratīvus lēmumus par Parlamenta iekšējo organizāciju, Ģenerālsekretariātu un struktūrvienībām. |
| 3.   Prezidijs pēc ģenerālsekretāra vai politiskās grupas priekšlikuma pieņem finansiālus, organizatoriskus un administratīvus lēmumus jautājumos, kas attiecas uz deputātiem. | 3.   Prezidijs pēc ģenerālsekretāra vai politiskās grupas priekšlikuma pieņem finansiālus, organizatoriskus un administratīvus lēmumus jautājumos, kas attiecas uz deputātiem. |
| 4.   Prezidijs lemj par jautājumiem, kas attiecas uz sēžu norisi. | 4.   Prezidijs lemj par jautājumiem, kas attiecas uz sēžu norisi. |
| Uz sēžu norisi attiecas arī jautājumi par deputātu rīcību visās Parlamenta telpās. | |
| 5.   Prezidijs pieņem 35. pantā minētos noteikumus par deputātiem, kas nepieder nevienai politiskajai grupai. | 5.   Prezidijs pieņem 35. pantā minētos noteikumus par deputātiem, kas nepieder nevienai politiskajai grupai. |
| 6.   Prezidijs sagatavo Ģenerālsekretariāta štatu sarakstu un izstrādā noteikumus par ierēdņu un pārējo darbinieku administratīvo statusu un atalgojumu. | 6.   Prezidijs sagatavo Ģenerālsekretariāta štatu sarakstu un izstrādā noteikumus par ierēdņu un pārējo darbinieku administratīvo statusu un atalgojumu. |
| 7.   Prezidijs sagatavo Parlamenta provizorisko budžeta tāmes projektu. | 7.   Prezidijs sagatavo Parlamenta provizorisko budžeta tāmes projektu. |
| 8.   Prezidijs pieņem pamatnostādnes par kvestoru darbību
  saskaņā ar 28. pantu
  . | 8.   Prezidijs pieņem pamatnostādnes par kvestoru darbību
  un var prasīt kvestoriem veikt konkrētus uzdevumus
  . |
| 9.   Prezidijs ir pilnvarots atļaut rīkot komiteju sanāksmes ārpus parastajām darba vietām, veikt uzklausīšanas, kā arī referentu izpētes un faktu vākšanas braucienus. | 9.   Prezidijs ir pilnvarots atļaut rīkot komiteju sanāksmes
  vai doties darba braucienos
  ārpus parastajām darba vietām, veikt uzklausīšanas, kā arī referentu izpētes un faktu vākšanas braucienus. |
| Ja ir atļauts rīkot šādas sanāksmes, noteikumus par valodu lietošanu nosaka,
  ņemot vērā tās oficiālās valodas, kuras lieto un pieprasa attiecīgās komitejas locekļi un aizstājēji
  . | Ja ir atļauts rīkot šādas sanāksmes
  vai darba braucienus
  , noteikumus par valodu lietošanu nosaka,
  pamatojoties uz Prezidija pieņemto Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību. Tāds pats noteikums attiecas uz delegācijām
  . |
| Tas pats attiecas uz delegācijām, izņemot gadījumus, kad attiecīgie deputāti un aizstājēji vienojas citādi. | |
| 10.   Prezidijs ieceļ ģenerālsekretāru saskaņā ar 222. pantu. | 10.   Prezidijs ieceļ ģenerālsekretāru saskaņā ar 222. pantu. |
| 11.   Prezidijs nosaka īstenošanas noteikumus
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 2004/2003
  par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu.
  Īstenojot šo regulu, Prezidijs uzņemas Parlamenta Reglamentā noteiktos pienākumus. | 11.   Prezidijs nosaka īstenošanas noteikumus par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un
  fondiem un
  to finansēšanu. |
| 12.   Prezidijs pieņem noteikumus par to, kā Parlamentam un tā struktūrvienībām, amatpersonām un citiem deputātiem rīkoties ar konfidenciālu informāciju, ņemot vērā visus noslēgtos iestāžu nolīgumus par šādiem jautājumiem. Šos noteikumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
  un pievieno šim Reglamentam

   (7). | 12.   Prezidijs pieņem noteikumus par to, kā Parlamentam un tā struktūrvienībām, amatpersonām un citiem deputātiem rīkoties ar konfidenciālu informāciju, ņemot vērā visus noslēgtos iestāžu nolīgumus par šādiem jautājumiem. Šos noteikumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| 13.   Parlamenta priekšsēdētājs un/vai Prezidijs var uzdot vienam vai vairākiem Prezidija locekļiem vispārīgus vai konkrētus pienākumus, kas ietilpst Parlamenta priekšsēdētāja un/vai Prezidija kompetencē. Vienlaikus sniedz norādījumus par to, kā šie uzdevumi veicami. | 13.   Parlamenta priekšsēdētājs un/vai Prezidijs var uzdot vienam vai vairākiem Prezidija locekļiem vispārīgus vai konkrētus pienākumus, kas ietilpst Parlamenta priekšsēdētāja un/vai Prezidija kompetencē. Vienlaikus sniedz norādījumus par to, kā šie uzdevumi veicami. |
| 14.   Prezidijs ieceļ divus priekšsēdētāja vietniekus, kas ir atbildīgi par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem. | 14.   Prezidijs ieceļ divus priekšsēdētāja vietniekus, kas ir atbildīgi par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem. |
| Priekšsēdētāja vietnieki regulāri iesniedz ziņojumu Priekšsēdētāju konferencei par savu darbību šajā jomā. | |
| | 14.a
     
  Prezidijs ieceļ priekšsēdētāja vietnieku, kuram uztic pienākumu īstenot konstruktīvu apspriešanos ar Eiropas pilsonisko sabiedrību par svarīgiem tematiem. |
| | 14.b
     
  Prezidijs ir atbildīgs par Deputātu nolikuma piemērošanu un lemj par piemaksu apmēru, ņemot vērā gada budžetu. |
| 15.
     
  Kad ievēlē jaunu Parlamenta sastāvu, iepriekšējā sasaukuma Prezidijs turpina pildīt savus pienākumus līdz jaunievēlētā Parlamenta pirmajai sēdei. | |
| |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

25. pants

25. pants

Prezidija pienākumi

Prezidija pienākumi

1.   Prezidijs veic Reglamentā noteiktos pienākumus.

1.   Prezidijs veic Reglamentā noteiktos pienākumus.

2.   Prezidijs pieņem finansiālus, organizatoriskus un administratīvus lēmumus par Parlamenta iekšējo organizāciju, Ģenerālsekretariātu un struktūrvienībām.

2.   Prezidijs pieņem finansiālus, organizatoriskus un administratīvus lēmumus par Parlamenta iekšējo organizāciju, Ģenerālsekretariātu un struktūrvienībām.

3.   Prezidijs pēc ģenerālsekretāra vai politiskās grupas priekšlikuma pieņem finansiālus, organizatoriskus un administratīvus lēmumus jautājumos, kas attiecas uz deputātiem.

3.   Prezidijs pēc ģenerālsekretāra vai politiskās grupas priekšlikuma pieņem finansiālus, organizatoriskus un administratīvus lēmumus jautājumos, kas attiecas uz deputātiem.

4.   Prezidijs lemj par jautājumiem, kas attiecas uz sēžu norisi.

4.   Prezidijs lemj par jautājumiem, kas attiecas uz sēžu norisi.

Uz sēžu norisi attiecas arī jautājumi par deputātu rīcību visās Parlamenta telpās.

5.   Prezidijs pieņem 35. pantā minētos noteikumus par deputātiem, kas nepieder nevienai politiskajai grupai.

5.   Prezidijs pieņem 35. pantā minētos noteikumus par deputātiem, kas nepieder nevienai politiskajai grupai.

6.   Prezidijs sagatavo Ģenerālsekretariāta štatu sarakstu un izstrādā noteikumus par ierēdņu un pārējo darbinieku administratīvo statusu un atalgojumu.

6.   Prezidijs sagatavo Ģenerālsekretariāta štatu sarakstu un izstrādā noteikumus par ierēdņu un pārējo darbinieku administratīvo statusu un atalgojumu.

7.   Prezidijs sagatavo Parlamenta provizorisko budžeta tāmes projektu.

7.   Prezidijs sagatavo Parlamenta provizorisko budžeta tāmes projektu.

8.   Prezidijs pieņem pamatnostādnes par kvestoru darbību
  saskaņā ar 28. pantu
  .

8.   Prezidijs pieņem pamatnostādnes par kvestoru darbību
  un var prasīt kvestoriem veikt konkrētus uzdevumus
  .

9.   Prezidijs ir pilnvarots atļaut rīkot komiteju sanāksmes ārpus parastajām darba vietām, veikt uzklausīšanas, kā arī referentu izpētes un faktu vākšanas braucienus.

9.   Prezidijs ir pilnvarots atļaut rīkot komiteju sanāksmes
  vai doties darba braucienos
  ārpus parastajām darba vietām, veikt uzklausīšanas, kā arī referentu izpētes un faktu vākšanas braucienus.

Ja ir atļauts rīkot šādas sanāksmes, noteikumus par valodu lietošanu nosaka,
  ņemot vērā tās oficiālās valodas, kuras lieto un pieprasa attiecīgās komitejas locekļi un aizstājēji
  .

Ja ir atļauts rīkot šādas sanāksmes
  vai darba braucienus
  , noteikumus par valodu lietošanu nosaka,
  pamatojoties uz Prezidija pieņemto Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību. Tāds pats noteikums attiecas uz delegācijām
  .

Tas pats attiecas uz delegācijām, izņemot gadījumus, kad attiecīgie deputāti un aizstājēji vienojas citādi.

10.   Prezidijs ieceļ ģenerālsekretāru saskaņā ar 222. pantu.

10.   Prezidijs ieceļ ģenerālsekretāru saskaņā ar 222. pantu.

11.   Prezidijs nosaka īstenošanas noteikumus
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 2004/2003
  par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu.
  Īstenojot šo regulu, Prezidijs uzņemas Parlamenta Reglamentā noteiktos pienākumus.

11.   Prezidijs nosaka īstenošanas noteikumus par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un
  fondiem un
  to finansēšanu.

12.   Prezidijs pieņem noteikumus par to, kā Parlamentam un tā struktūrvienībām, amatpersonām un citiem deputātiem rīkoties ar konfidenciālu informāciju, ņemot vērā visus noslēgtos iestāžu nolīgumus par šādiem jautājumiem. Šos noteikumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
  un pievieno šim Reglamentam

   (7).

12.   Prezidijs pieņem noteikumus par to, kā Parlamentam un tā struktūrvienībām, amatpersonām un citiem deputātiem rīkoties ar konfidenciālu informāciju, ņemot vērā visus noslēgtos iestāžu nolīgumus par šādiem jautājumiem. Šos noteikumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

13.   Parlamenta priekšsēdētājs un/vai Prezidijs var uzdot vienam vai vairākiem Prezidija locekļiem vispārīgus vai konkrētus pienākumus, kas ietilpst Parlamenta priekšsēdētāja un/vai Prezidija kompetencē. Vienlaikus sniedz norādījumus par to, kā šie uzdevumi veicami.

13.   Parlamenta priekšsēdētājs un/vai Prezidijs var uzdot vienam vai vairākiem Prezidija locekļiem vispārīgus vai konkrētus pienākumus, kas ietilpst Parlamenta priekšsēdētāja un/vai Prezidija kompetencē. Vienlaikus sniedz norādījumus par to, kā šie uzdevumi veicami.

14.   Prezidijs ieceļ divus priekšsēdētāja vietniekus, kas ir atbildīgi par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem.

14.   Prezidijs ieceļ divus priekšsēdētāja vietniekus, kas ir atbildīgi par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem.

Priekšsēdētāja vietnieki regulāri iesniedz ziņojumu Priekšsēdētāju konferencei par savu darbību šajā jomā.

14.a
     
  Prezidijs ieceļ priekšsēdētāja vietnieku, kuram uztic pienākumu īstenot konstruktīvu apspriešanos ar Eiropas pilsonisko sabiedrību par svarīgiem tematiem.

14.b
     
  Prezidijs ir atbildīgs par Deputātu nolikuma piemērošanu un lemj par piemaksu apmēru, ņemot vērā gada budžetu.

15.
     
  Kad ievēlē jaunu Parlamenta sastāvu, iepriekšējā sasaukuma Prezidijs turpina pildīt savus pienākumus līdz jaunievēlētā Parlamenta pirmajai sēdei.

Grozījums Nr. 22

Eiropas Parlamenta Reglaments

26. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 26. pants | 26. pants |
| Priekšsēdētāju konferences sastāvs | Priekšsēdētāju konferences sastāvs |
| 1.   Priekšsēdētāju konferenci veido Parlamenta priekšsēdētājs un politisko grupu priekšsēdētāji. Politisko grupas priekšsēdētājus var pārstāvēt kāds cits viņu grupas loceklis. | 1.   Priekšsēdētāju konferenci veido Parlamenta priekšsēdētājs un politisko grupu priekšsēdētāji. Politisko grupas priekšsēdētājus var pārstāvēt kāds cits viņu grupas loceklis. |
| 2.   Parlamenta priekšsēdētājs
  uzaicina vienu deputātu, kas pārstāv
  pie politiskajām grupām
  nepiederošos deputātus
  , piedalīties Priekšsēdētāju konferences sanāksmēs
  , kurās viņš piedalās bez balsstiesībām
  . | 2.   Parlamenta priekšsēdētājs
  pēc tam, kad ir devis iespēju
  pie politiskajām grupām
  nepiederošiem deputātiem paust viedokli
  ,
  uzaicina vienu no viņiem bez balsstiesībām
  piedalīties Priekšsēdētāju konferences sanāksmēs. |
| 3.   Priekšsēdētāju konference cenšas panākt konsensu jautājumos, kurus tā izskata. | 3.   Priekšsēdētāju konference cenšas panākt konsensu jautājumos, kurus tā izskata. |
| Ja nav iespējams panākt konsensu, jautājumu izvirza svērtajai balsošanai atbilstoši katras politiskās grupas lielumam. | Ja nav iespējams panākt konsensu, jautājumu izvirza svērtajai balsošanai atbilstoši katras politiskās grupas lielumam. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

26. pants

26. pants

Priekšsēdētāju konferences sastāvs

Priekšsēdētāju konferences sastāvs

1.   Priekšsēdētāju konferenci veido Parlamenta priekšsēdētājs un politisko grupu priekšsēdētāji. Politisko grupas priekšsēdētājus var pārstāvēt kāds cits viņu grupas loceklis.

1.   Priekšsēdētāju konferenci veido Parlamenta priekšsēdētājs un politisko grupu priekšsēdētāji. Politisko grupas priekšsēdētājus var pārstāvēt kāds cits viņu grupas loceklis.

2.   Parlamenta priekšsēdētājs
  uzaicina vienu deputātu, kas pārstāv
  pie politiskajām grupām
  nepiederošos deputātus
  , piedalīties Priekšsēdētāju konferences sanāksmēs
  , kurās viņš piedalās bez balsstiesībām
  .

2.   Parlamenta priekšsēdētājs
  pēc tam, kad ir devis iespēju
  pie politiskajām grupām
  nepiederošiem deputātiem paust viedokli
  ,
  uzaicina vienu no viņiem bez balsstiesībām
  piedalīties Priekšsēdētāju konferences sanāksmēs.

3.   Priekšsēdētāju konference cenšas panākt konsensu jautājumos, kurus tā izskata.

3.   Priekšsēdētāju konference cenšas panākt konsensu jautājumos, kurus tā izskata.

Ja nav iespējams panākt konsensu, jautājumu izvirza svērtajai balsošanai atbilstoši katras politiskās grupas lielumam.

Ja nav iespējams panākt konsensu, jautājumu izvirza svērtajai balsošanai atbilstoši katras politiskās grupas lielumam.

Grozījums Nr. 23 un 387

Eiropas Parlamenta Reglaments

27. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 27. pants | 27. pants |
| Priekšsēdētāju konferences pienākumi | Priekšsēdētāju konferences pienākumi |
| 1.   Priekšsēdētāju konference veic Reglamentā noteiktos pienākumus. | 1.   Priekšsēdētāju konference veic Reglamentā noteiktos pienākumus. |
| 2.   Priekšsēdētāju konference lemj par Parlamenta darba organizēšanu un par jautājumiem, kas saistīti ar likumdošanas plānošanu. | 2.   Priekšsēdētāju konference lemj par Parlamenta darba organizēšanu un par jautājumiem, kas saistīti ar likumdošanas plānošanu. |
| 3.   Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar attiecībām ar citām Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām, kā arī ar dalībvalstu parlamentiem. | 3.   Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar attiecībām ar citām Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām, kā arī ar dalībvalstu parlamentiem.
  Lēmumus par to Parlamenta delegāciju pilnvarām un sastāvu, kurām paredzēts piedalīties apspriedēs ar Padomi un citām Eiropas Savienības iestādēm par fundamentāliem jautājumiem, kas attiecas uz Eiropas Savienības attīstību (t. s. šerpu process), pieņem, pamatojoties uz Parlamenta pieņemtajām attiecīgajām nostājām un ņemot vērā tajā pārstāvēto politisko viedokļu daudzveidību. Priekšsēdētāja vietnieki, kas ir atbildīgi par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem, regulāri iesniedz Priekšsēdētāju konferencei ziņojumu par savu darbību šajā jomā. |
| 4.   Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar attiecībām ar trešām valstīm un ārpuskopienas iestādēm un organizācijām. | 4.   Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar attiecībām ar trešām valstīm un ārpuskopienas iestādēm un organizācijām. |
| 5.   Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par konstruktīvu apspriešanos organizēšanu ar Eiropas pilsonisko sabiedrību par galvenajiem tematiem. Tas var ietvert tādu publisku diskusiju organizēšanu, kurās var piedalīties ieinteresēti pilsoņi un kuras notiek par vispārējiem Eiropas nozīmes tematiem.
  Prezidijs ieceļ
  priekšsēdētāja
  vietnieku
  ,
  kas
  atbildīgs par šādu apspriešanos īstenošanu
  un kas iesniedz
  ziņojumu
  Priekšsēdētāju konferencei
  . | 5.   Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par konstruktīvu apspriešanos organizēšanu ar Eiropas pilsonisko sabiedrību par galvenajiem tematiem. Tas var ietvert tādu publisku diskusiju organizēšanu, kurās var piedalīties ieinteresēti pilsoņi un kuras notiek par vispārējiem Eiropas nozīmes tematiem. Priekšsēdētāja
  vietnieks
  ,
  kurš ir
  atbildīgs par šādu apspriešanos īstenošanu
  , regulāri iesniedz Priekšsēdētāju konferencei
  ziņojumu
  par savu darbību minētajā jomā
  . |
| 6.   Priekšsēdētāju konference sagatavo Parlamenta sesiju darba kārtības projektus. | 6.   Priekšsēdētāju konference sagatavo Parlamenta sesiju darba kārtības projektus. |
| 7.   Priekšsēdētāju konference
  ir atbildīga
  par komiteju, izmeklēšanas komiteju, apvienoto parlamentāro komiteju, pastāvīgo delegāciju
  un ad hoc delegāciju
  sastāvu un to pārziņā esošo jautājumu loku. | 7.   Priekšsēdētāju konference
  iesniedz Parlamentam priekšlikumus
  par komiteju, izmeklēšanas komiteju, apvienoto parlamentāro komiteju
  un
  pastāvīgo delegāciju sastāvu un to pārziņā esošo jautājumu loku.
  Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par ad hoc delegāciju apstiprināšanu. |
| 8.   Priekšsēdētāju konference saskaņā ar 36. pantu lemj par vietu sadalījumu sēžu zālē. | 8.   Priekšsēdētāju konference saskaņā ar 36. pantu lemj par vietu sadalījumu sēžu zālē. |
| 9.   Priekšsēdētāju konference ir tiesīga dot atļauju sagatavot patstāvīgus ziņojumus. | 9.   Priekšsēdētāju konference ir tiesīga dot atļauju sagatavot patstāvīgus ziņojumus. |
| 10.   Priekšsēdētāju konference iesniedz Prezidijam priekšlikumus saistībā ar politisko grupu administratīvajiem un budžeta jautājumiem. | 10.   Priekšsēdētāju konference iesniedz Prezidijam priekšlikumus saistībā ar politisko grupu administratīvajiem un budžeta jautājumiem. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

27. pants

27. pants

Priekšsēdētāju konferences pienākumi

Priekšsēdētāju konferences pienākumi

1.   Priekšsēdētāju konference veic Reglamentā noteiktos pienākumus.

1.   Priekšsēdētāju konference veic Reglamentā noteiktos pienākumus.

2.   Priekšsēdētāju konference lemj par Parlamenta darba organizēšanu un par jautājumiem, kas saistīti ar likumdošanas plānošanu.

2.   Priekšsēdētāju konference lemj par Parlamenta darba organizēšanu un par jautājumiem, kas saistīti ar likumdošanas plānošanu.

3.   Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar attiecībām ar citām Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām, kā arī ar dalībvalstu parlamentiem.

3.   Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar attiecībām ar citām Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām, kā arī ar dalībvalstu parlamentiem.
  Lēmumus par to Parlamenta delegāciju pilnvarām un sastāvu, kurām paredzēts piedalīties apspriedēs ar Padomi un citām Eiropas Savienības iestādēm par fundamentāliem jautājumiem, kas attiecas uz Eiropas Savienības attīstību (t. s. šerpu process), pieņem, pamatojoties uz Parlamenta pieņemtajām attiecīgajām nostājām un ņemot vērā tajā pārstāvēto politisko viedokļu daudzveidību. Priekšsēdētāja vietnieki, kas ir atbildīgi par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem, regulāri iesniedz Priekšsēdētāju konferencei ziņojumu par savu darbību šajā jomā.

4.   Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar attiecībām ar trešām valstīm un ārpuskopienas iestādēm un organizācijām.

4.   Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar attiecībām ar trešām valstīm un ārpuskopienas iestādēm un organizācijām.

5.   Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par konstruktīvu apspriešanos organizēšanu ar Eiropas pilsonisko sabiedrību par galvenajiem tematiem. Tas var ietvert tādu publisku diskusiju organizēšanu, kurās var piedalīties ieinteresēti pilsoņi un kuras notiek par vispārējiem Eiropas nozīmes tematiem.
  Prezidijs ieceļ
  priekšsēdētāja
  vietnieku
  ,
  kas
  atbildīgs par šādu apspriešanos īstenošanu
  un kas iesniedz
  ziņojumu
  Priekšsēdētāju konferencei
  .

5.   Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par konstruktīvu apspriešanos organizēšanu ar Eiropas pilsonisko sabiedrību par galvenajiem tematiem. Tas var ietvert tādu publisku diskusiju organizēšanu, kurās var piedalīties ieinteresēti pilsoņi un kuras notiek par vispārējiem Eiropas nozīmes tematiem. Priekšsēdētāja
  vietnieks
  ,
  kurš ir
  atbildīgs par šādu apspriešanos īstenošanu
  , regulāri iesniedz Priekšsēdētāju konferencei
  ziņojumu
  par savu darbību minētajā jomā
  .

6.   Priekšsēdētāju konference sagatavo Parlamenta sesiju darba kārtības projektus.

6.   Priekšsēdētāju konference sagatavo Parlamenta sesiju darba kārtības projektus.

7.   Priekšsēdētāju konference
  ir atbildīga
  par komiteju, izmeklēšanas komiteju, apvienoto parlamentāro komiteju, pastāvīgo delegāciju
  un ad hoc delegāciju
  sastāvu un to pārziņā esošo jautājumu loku.

7.   Priekšsēdētāju konference
  iesniedz Parlamentam priekšlikumus
  par komiteju, izmeklēšanas komiteju, apvienoto parlamentāro komiteju
  un
  pastāvīgo delegāciju sastāvu un to pārziņā esošo jautājumu loku.
  Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par ad hoc delegāciju apstiprināšanu.

8.   Priekšsēdētāju konference saskaņā ar 36. pantu lemj par vietu sadalījumu sēžu zālē.

8.   Priekšsēdētāju konference saskaņā ar 36. pantu lemj par vietu sadalījumu sēžu zālē.

9.   Priekšsēdētāju konference ir tiesīga dot atļauju sagatavot patstāvīgus ziņojumus.

9.   Priekšsēdētāju konference ir tiesīga dot atļauju sagatavot patstāvīgus ziņojumus.

10.   Priekšsēdētāju konference iesniedz Prezidijam priekšlikumus saistībā ar politisko grupu administratīvajiem un budžeta jautājumiem.

10.   Priekšsēdētāju konference iesniedz Prezidijam priekšlikumus saistībā ar politisko grupu administratīvajiem un budžeta jautājumiem.

Grozījums Nr. 24

Eiropas Parlamenta Reglaments

28. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 28. pants | 28. pants |
| Kvestoru pienākumi | Kvestoru pienākumi |
| Kvestori
  at bilstoši
  Prezidija pieņemtajām pamatnostādnēm ir atbildīgi par tiem administratīvajiem un finanšu jautājumiem, kas tieši skar deputātus. | Kvestori
  atbilstoši
  Prezidija pieņemtajām pamatnostādnēm ir atbildīgi par tiem administratīvajiem un finanšu jautājumiem, kas tieši skar deputātus
  , kā arī par citu tiem uzticētu uzdevumu izpildi
  . |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

28. pants

28. pants

Kvestoru pienākumi

Kvestoru pienākumi

Kvestori
  at bilstoši
  Prezidija pieņemtajām pamatnostādnēm ir atbildīgi par tiem administratīvajiem un finanšu jautājumiem, kas tieši skar deputātus.

Kvestori
  atbilstoši
  Prezidija pieņemtajām pamatnostādnēm ir atbildīgi par tiem administratīvajiem un finanšu jautājumiem, kas tieši skar deputātus
  , kā arī par citu tiem uzticētu uzdevumu izpildi
  .

Grozījums Nr. 25

Eiropas Parlamenta Reglaments

29. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 29. pants | 29. pants |
| Komiteju priekšsēdētāju konference | Komiteju priekšsēdētāju konference |
| 1.   Komiteju priekšsēdētāju konferenci veido visu pastāvīgo vai īpašo komiteju priekšsēdētāji. Viņi ievēlē priekšsēdētāju. | 1.   Komiteju priekšsēdētāju konferenci veido visu pastāvīgo vai īpašo komiteju priekšsēdētāji. Viņi ievēlē priekšsēdētāju. |
| Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā konferences sanāksmes vada
  gados vecākais deputāts vai – ja tas nevar veikt šo pienākumu –
  gados vecākais klātesošais deputāts. | 1.a
     Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā konferences sanāksmes vada gados vecākais klātesošais deputāts. |
| 2.   Komiteju priekšsēdētāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par komiteju darbu un par sesiju darba kārtību sagatavošanu. | 2.   Komiteju priekšsēdētāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par komiteju darbu un par sesiju darba kārtību sagatavošanu. |
| 3.   Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var deleģēt Komiteju priekšsēdētāju konferencei noteiktu uzdevumu veikšanu. | 3.   Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var deleģēt Komiteju priekšsēdētāju konferencei noteiktu uzdevumu veikšanu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

29. pants

29. pants

Komiteju priekšsēdētāju konference

Komiteju priekšsēdētāju konference

1.   Komiteju priekšsēdētāju konferenci veido visu pastāvīgo vai īpašo komiteju priekšsēdētāji. Viņi ievēlē priekšsēdētāju.

1.   Komiteju priekšsēdētāju konferenci veido visu pastāvīgo vai īpašo komiteju priekšsēdētāji. Viņi ievēlē priekšsēdētāju.

Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā konferences sanāksmes vada
  gados vecākais deputāts vai – ja tas nevar veikt šo pienākumu –
  gados vecākais klātesošais deputāts.

1.a
     Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā konferences sanāksmes vada gados vecākais klātesošais deputāts.

2.   Komiteju priekšsēdētāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par komiteju darbu un par sesiju darba kārtību sagatavošanu.

2.   Komiteju priekšsēdētāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par komiteju darbu un par sesiju darba kārtību sagatavošanu.

3.   Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var deleģēt Komiteju priekšsēdētāju konferencei noteiktu uzdevumu veikšanu.

3.   Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var deleģēt Komiteju priekšsēdētāju konferencei noteiktu uzdevumu veikšanu.

Grozījums Nr. 26

Eiropas Parlamenta Reglaments

30. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 30. pants | 30. pants |
| Delegāciju priekšsēdētāju konference | Delegāciju priekšsēdētāju konference |
| 1.   Delegāciju priekšsēdētāju konferenci veido visu pastāvīgo parlamentu sadarbības delegāciju priekšsēdētāji. Viņi ievēlē priekšsēdētāju. | 1.   Delegāciju priekšsēdētāju konferenci veido visu pastāvīgo parlamentu sadarbības delegāciju priekšsēdētāji. Viņi ievēlē priekšsēdētāju. |
| Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā konferences sanāksmes vada
  gados vecākais deputāts vai – ja tas nevar veikt šo pienākumu –
  gados vecākais klātesošais deputāts. | 1.a
     Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā konferences sanāksmes vada gados vecākais klātesošais deputāts. |
| 2.   Delegāciju priekšsēdētāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par delegāciju darbu. | 2.   Delegāciju priekšsēdētāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par delegāciju darbu. |
| 3.   Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var deleģēt Delegāciju priekšsēdētāju konferencei noteiktu uzdevumu veikšanu. | 3.   Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var deleģēt Delegāciju priekšsēdētāju konferencei noteiktu uzdevumu veikšanu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

30. pants

30. pants

Delegāciju priekšsēdētāju konference

Delegāciju priekšsēdētāju konference

1.   Delegāciju priekšsēdētāju konferenci veido visu pastāvīgo parlamentu sadarbības delegāciju priekšsēdētāji. Viņi ievēlē priekšsēdētāju.

1.   Delegāciju priekšsēdētāju konferenci veido visu pastāvīgo parlamentu sadarbības delegāciju priekšsēdētāji. Viņi ievēlē priekšsēdētāju.

Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā konferences sanāksmes vada
  gados vecākais deputāts vai – ja tas nevar veikt šo pienākumu –
  gados vecākais klātesošais deputāts.

1.a
     Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā konferences sanāksmes vada gados vecākais klātesošais deputāts.

2.   Delegāciju priekšsēdētāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par delegāciju darbu.

2.   Delegāciju priekšsēdētāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par delegāciju darbu.

3.   Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var deleģēt Delegāciju priekšsēdētāju konferencei noteiktu uzdevumu veikšanu.

3.   Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var deleģēt Delegāciju priekšsēdētāju konferencei noteiktu uzdevumu veikšanu.

Grozījums Nr. 27

Eiropas Parlamenta Reglaments

30.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 30.a pants |
| | Amatpersonas darba turpināšana vēlēšanu periodā |
| | Kad ievēlē jaunu Parlamenta sastāvu, visas iepriekšējā sasaukuma struktūrvienības un amatpersonas turpina pildīt savus pienākumus līdz jaunievēlētā Parlamenta pirmajai sēdei. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

30.a pants

Amatpersonas darba turpināšana vēlēšanu periodā

Kad ievēlē jaunu Parlamenta sastāvu, visas iepriekšējā sasaukuma struktūrvienības un amatpersonas turpina pildīt savus pienākumus līdz jaunievēlētā Parlamenta pirmajai sēdei.

Grozījums Nr. 28

Eiropas Parlamenta Reglaments

31. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 31. pants | 31. pants |
| Prezidija un Priekšsēdētāju konferences lēmumu publiskums | Prezidija un Priekšsēdētāju konferences lēmumu publiskums |
| 1.   Prezidija un Priekšsēdētāju konferences sanāksmju protokolus tulko oficiālajās valodās
  , drukā
  un izdala visiem deputātiem, un nodrošina tiem publisku piekļuvi, izņemot atsevišķus gadījumus, kad konfidencialitātes apsvērumu dēļ Prezidijs vai Priekšsēdētāju konference saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. līdz 4. punktu lemj citādi attiecībā uz atsevišķiem protokola punktiem. | 1.   Prezidija un Priekšsēdētāju konferences sanāksmju protokolus tulko oficiālajās valodās un izdala visiem deputātiem, un nodrošina tiem publisku piekļuvi, izņemot atsevišķus gadījumus, kad konfidencialitātes apsvērumu dēļ Prezidijs vai Priekšsēdētāju konference,
  ievērojot
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. līdz 4. punktu, lemj citādi attiecībā uz atsevišķiem protokola punktiem. |
| 2.   Ikviens deputāts var uzdot jautājumus par Prezidija, Priekšsēdētāju konferences un kvestoru
  darbību
  . Šos jautājumus rakstiski iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, dara zināmus deputātiem un 30 dienu laikā pēc iesniegšanas tos publicē Parlamenta tīmekļa vietnē kopā ar atbildēm, kas uz tiem sniegtas. | 2.   Ikviens deputāts var uzdot jautājumus par Prezidija, Priekšsēdētāju konferences un kvestoru
  attiecīgo pienākumu izpildi
  . Šos jautājumus rakstiski iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, dara zināmus deputātiem, un 30 dienu laikā pēc iesniegšanas tos publicē Parlamenta tīmekļa vietnē kopā ar atbildēm, kas uz tiem sniegtas. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

31. pants

31. pants

Prezidija un Priekšsēdētāju konferences lēmumu publiskums

Prezidija un Priekšsēdētāju konferences lēmumu publiskums

1.   Prezidija un Priekšsēdētāju konferences sanāksmju protokolus tulko oficiālajās valodās
  , drukā
  un izdala visiem deputātiem, un nodrošina tiem publisku piekļuvi, izņemot atsevišķus gadījumus, kad konfidencialitātes apsvērumu dēļ Prezidijs vai Priekšsēdētāju konference saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. līdz 4. punktu lemj citādi attiecībā uz atsevišķiem protokola punktiem.

1.   Prezidija un Priekšsēdētāju konferences sanāksmju protokolus tulko oficiālajās valodās un izdala visiem deputātiem, un nodrošina tiem publisku piekļuvi, izņemot atsevišķus gadījumus, kad konfidencialitātes apsvērumu dēļ Prezidijs vai Priekšsēdētāju konference,
  ievērojot
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. līdz 4. punktu, lemj citādi attiecībā uz atsevišķiem protokola punktiem.

2.   Ikviens deputāts var uzdot jautājumus par Prezidija, Priekšsēdētāju konferences un kvestoru
  darbību
  . Šos jautājumus rakstiski iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, dara zināmus deputātiem un 30 dienu laikā pēc iesniegšanas tos publicē Parlamenta tīmekļa vietnē kopā ar atbildēm, kas uz tiem sniegtas.

2.   Ikviens deputāts var uzdot jautājumus par Prezidija, Priekšsēdētāju konferences un kvestoru
  attiecīgo pienākumu izpildi
  . Šos jautājumus rakstiski iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, dara zināmus deputātiem, un 30 dienu laikā pēc iesniegšanas tos publicē Parlamenta tīmekļa vietnē kopā ar atbildēm, kas uz tiem sniegtas.

Grozījums Nr. 29

Eiropas Parlamenta Reglaments

32. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 32. pants | 32. pants |
| Politisko grupu izveide | Politisko grupu izveide
  un likvidācija |
| 1.   Deputāti var apvienoties politiskajās grupās saskaņā ar savu politisko pārliecību. | 1.   Deputāti var apvienoties politiskajās grupās saskaņā ar savu politisko pārliecību. |
| Parasti Parlaments neizvērtē politiskās grupas locekļu politisko uzskatu līdzību. Izveidojot politisko grupu saskaņā ar šo pantu, attiecīgie deputāti pēc definīcijas pieņem, ka viņiem ir līdzīgi politiskie uzskati. Vienīgi tad, kad attiecīgie deputāti noliedz, ka viņiem būtu līdzīgi politiskie uzskati, Parlamentam jāizvērtē, vai politiskā grupa ir izveidota saskaņā ar Reglamentu. | Parasti Parlaments neizvērtē politiskās grupas locekļu politisko uzskatu līdzību. Izveidojot politisko grupu saskaņā ar šo pantu, attiecīgie deputāti pēc definīcijas pieņem, ka viņiem ir līdzīgi politiskie uzskati. Vienīgi tad, kad attiecīgie deputāti noliedz, ka viņiem būtu līdzīgi politiskie uzskati, Parlamentam jāizvērtē, vai politiskā grupa ir izveidota saskaņā ar Reglamentu. |
| 2.   Politiskajā grupā apvienojas deputāti, kas ievēlēti vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu. Minimālais deputātu skaits, lai izveidotu politisko grupu, ir 25 deputāti. | 2.   Politiskajā grupā apvienojas deputāti, kas ievēlēti vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu. Minimālais deputātu skaits, lai izveidotu politisko grupu, ir 25 deputāti. |
| 3.   Ja grupas locekļu skaits nesasniedz
  obligāto minimumu
  , Parlamenta priekšsēdētājs, saņemot Priekšsēdētāju konferences piekrišanu, var atļaut tās darbības turpināšanu līdz Parlamenta nākamai konstitutīvajai sēdei, ja ir izpildīti šādi nosacījumi: | 3.   Ja grupas locekļu skaits nesasniedz
  vienu no obligātā minimuma kritērijiem
  , Parlamenta priekšsēdētājs, saņemot Priekšsēdētāju konferences piekrišanu, var atļaut tās darbības turpināšanu līdz Parlamenta nākamai konstitutīvajai sēdei, ja ir izpildīti šādi nosacījumi: |
| — | deputāti joprojām pārstāv vismaz vienu piektdaļu no dalībvalstīm; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

32. pants

32. pants

Politisko grupu izveide

Politisko grupu izveide
  un likvidācija

1.   Deputāti var apvienoties politiskajās grupās saskaņā ar savu politisko pārliecību.

1.   Deputāti var apvienoties politiskajās grupās saskaņā ar savu politisko pārliecību.

Parasti Parlaments neizvērtē politiskās grupas locekļu politisko uzskatu līdzību. Izveidojot politisko grupu saskaņā ar šo pantu, attiecīgie deputāti pēc definīcijas pieņem, ka viņiem ir līdzīgi politiskie uzskati. Vienīgi tad, kad attiecīgie deputāti noliedz, ka viņiem būtu līdzīgi politiskie uzskati, Parlamentam jāizvērtē, vai politiskā grupa ir izveidota saskaņā ar Reglamentu.

Parasti Parlaments neizvērtē politiskās grupas locekļu politisko uzskatu līdzību. Izveidojot politisko grupu saskaņā ar šo pantu, attiecīgie deputāti pēc definīcijas pieņem, ka viņiem ir līdzīgi politiskie uzskati. Vienīgi tad, kad attiecīgie deputāti noliedz, ka viņiem būtu līdzīgi politiskie uzskati, Parlamentam jāizvērtē, vai politiskā grupa ir izveidota saskaņā ar Reglamentu.

2.   Politiskajā grupā apvienojas deputāti, kas ievēlēti vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu. Minimālais deputātu skaits, lai izveidotu politisko grupu, ir 25 deputāti.

2.   Politiskajā grupā apvienojas deputāti, kas ievēlēti vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu. Minimālais deputātu skaits, lai izveidotu politisko grupu, ir 25 deputāti.

3.   Ja grupas locekļu skaits nesasniedz
  obligāto minimumu
  , Parlamenta priekšsēdētājs, saņemot Priekšsēdētāju konferences piekrišanu, var atļaut tās darbības turpināšanu līdz Parlamenta nākamai konstitutīvajai sēdei, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

3.   Ja grupas locekļu skaits nesasniedz
  vienu no obligātā minimuma kritērijiem
  , Parlamenta priekšsēdētājs, saņemot Priekšsēdētāju konferences piekrišanu, var atļaut tās darbības turpināšanu līdz Parlamenta nākamai konstitutīvajai sēdei, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

—

deputāti joprojām pārstāv vismaz vienu piektdaļu no dalībvalstīm;

| — | deputāti joprojām pārstāv vismaz vienu piektdaļu no dalībvalstīm; |
| --- | --- |

—

deputāti joprojām pārstāv vismaz vienu piektdaļu no dalībvalstīm;

| — | grupa ir pastāvējusi vairāk nekā vienu gadu. |
| --- | --- |

—

grupa ir pastāvējusi vairāk nekā vienu gadu.

| — | grupa ir pastāvējusi vairāk nekā vienu gadu. |
| --- | --- |

—

grupa ir pastāvējusi vairāk nekā vienu gadu.

Parlamenta priekšsēdētājs šo atkāpi nepiemēro, ja ir pietiekami pierādījumi aizdomām par
  to
  ļaunprātīgu izmantošanu.

Parlamenta priekšsēdētājs šo atkāpi nepiemēro, ja ir pietiekami pierādījumi aizdomām par
  tās
  ļaunprātīgu izmantošanu.

4.   Deputāts var darboties tikai vienā politiskajā grupā.

4.   Deputāts var darboties tikai vienā politiskajā grupā.

5.   Par politiskās grupas izveidi paziņo Parlamenta priekšsēdētājam. Šajā paziņojumā norāda politiskās grupas nosaukumu, locekļu vārdus un prezidija sastāvu.

5.   Par politiskās grupas izveidi paziņo Parlamenta priekšsēdētājam. Šajā paziņojumā norāda politiskās grupas nosaukumu, locekļu vārdus un prezidija sastāvu.
  Paziņojumu paraksta visi grupas locekļi.

6.   Paziņojumu
  par politiskās grupas izveidi publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
  .

6.   Paziņojumu
  pievieno tās sesijas protokolam, kurā tiek sniegts paziņojums par politiskās grupas izveidi
  .

6.a
     
  Parlamenta priekšsēdētājs sniedz paziņojumu par politiskās grupas izveidi Parlamentā. Šādam paziņojumam ir atpakaļejošs juridisks spēks no tā brīža, kad attiecīgā grupa ir paziņojusi Parlamenta priekšsēdētājam par tās izveidi saskaņā ar šo pantu.

Parlamenta priekšsēdētājs Parlamentā sniedz paziņojumu arī par politiskās grupas likvidāciju. Šāds paziņojums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tam, kad vairs nav izpildīti nosacījumi politiskās grupas pastāvēšanai.

Grozījums Nr. 30 un 461

Eiropas Parlamenta Reglaments

33. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 33. pants | 33. pants |
| Politisko grupu darbība un tiesiskais stāvoklis | Politisko grupu darbība un tiesiskais stāvoklis |
| 1.   Politiskās grupas pilda savus pienākumus saskaņā ar Eiropas Savienības darbību, tostarp veic Reglamentā noteiktos uzdevumus. Politiskajām grupām ir sekretariāts, kas izveidots saskaņā ar Ģenerālsekretariāta noteikto štatu sarakstu, administratīvais nodrošinājums un šim nolūkam Parlamenta budžetā iekļautās apropriācijas. | 1.   Politiskās grupas pilda savus pienākumus saskaņā ar Eiropas Savienības darbību, tostarp veic Reglamentā noteiktos uzdevumus. Politiskajām grupām ir sekretariāts, kas izveidots saskaņā ar Ģenerālsekretariāta noteikto štatu sarakstu, administratīvais nodrošinājums un šim nolūkam Parlamenta budžetā iekļautās apropriācijas. |
| | 1.a
     
  Katra sasaukuma sākumā Priekšsēdētāju konference cenšas vienoties par kārtību, kādā Parlamenta politiskā daudzveidība tiek atspoguļota komitejās, delegācijās un lēmumu pieņemšanas struktūrās |
| 2.   Prezidijs pieņem noteikumus par administratīvā nodrošinājuma un apropriāciju piešķiršanu, īstenošanu un uzraudzību, kā arī noteikumus par budžeta izpildes pilnvaru deleģēšanu. | 2.   Prezidijs
  , ņemot vērā ikvienu Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu,
  pieņem noteikumus par administratīvā nodrošinājuma un apropriāciju piešķiršanu, īstenošanu un uzraudzību, kā arī noteikumus par budžeta izpildes pilnvaru deleģēšanu
  un par šādu noteikumu neizpildes sekām
  . |
| 3.   Šie noteikumi nosaka administratīvās un finansiālās sekas politiskās grupas likvidēšanas gadījumā. | 3.   Šie noteikumi nosaka administratīvās un finansiālās sekas politiskās grupas likvidēšanas gadījumā. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

33. pants

33. pants

Politisko grupu darbība un tiesiskais stāvoklis

Politisko grupu darbība un tiesiskais stāvoklis

1.   Politiskās grupas pilda savus pienākumus saskaņā ar Eiropas Savienības darbību, tostarp veic Reglamentā noteiktos uzdevumus. Politiskajām grupām ir sekretariāts, kas izveidots saskaņā ar Ģenerālsekretariāta noteikto štatu sarakstu, administratīvais nodrošinājums un šim nolūkam Parlamenta budžetā iekļautās apropriācijas.

1.   Politiskās grupas pilda savus pienākumus saskaņā ar Eiropas Savienības darbību, tostarp veic Reglamentā noteiktos uzdevumus. Politiskajām grupām ir sekretariāts, kas izveidots saskaņā ar Ģenerālsekretariāta noteikto štatu sarakstu, administratīvais nodrošinājums un šim nolūkam Parlamenta budžetā iekļautās apropriācijas.

1.a
     
  Katra sasaukuma sākumā Priekšsēdētāju konference cenšas vienoties par kārtību, kādā Parlamenta politiskā daudzveidība tiek atspoguļota komitejās, delegācijās un lēmumu pieņemšanas struktūrās

2.   Prezidijs pieņem noteikumus par administratīvā nodrošinājuma un apropriāciju piešķiršanu, īstenošanu un uzraudzību, kā arī noteikumus par budžeta izpildes pilnvaru deleģēšanu.

2.   Prezidijs
  , ņemot vērā ikvienu Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu,
  pieņem noteikumus par administratīvā nodrošinājuma un apropriāciju piešķiršanu, īstenošanu un uzraudzību, kā arī noteikumus par budžeta izpildes pilnvaru deleģēšanu
  un par šādu noteikumu neizpildes sekām
  .

3.   Šie noteikumi nosaka administratīvās un finansiālās sekas politiskās grupas likvidēšanas gadījumā.

3.   Šie noteikumi nosaka administratīvās un finansiālās sekas politiskās grupas likvidēšanas gadījumā.

Grozījums Nr. 31

Eiropas Parlamenta Reglaments

34. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 34. pants | 34. pants |
| Sadarbības grupas | Sadarbības grupas |
| 1.   Atsevišķi deputāti var veidot sadarbības grupas vai citus neoficiālus deputātu grupējumus, lai neformāli apmainītos viedokļiem par vairākām politiskām grupām kopīgiem konkrētiem tematiem, iesaistot dažādu Parlamenta komiteju locekļus, un sekmētu deputātu kontaktus ar pilsonisko sabiedrību. | 1.   Atsevišķi deputāti var veidot sadarbības grupas vai citus neoficiālus deputātu grupējumus, lai neformāli apmainītos viedokļiem par vairākām politiskām grupām kopīgiem konkrētiem tematiem, iesaistot dažādu Parlamenta komiteju locekļus, un sekmētu deputātu kontaktus ar pilsonisko sabiedrību. |
| 2.   Šādi grupējumi
  nevar
  iesaistīties nekādās darbībās, ko varētu sajaukt ar Parlamenta vai tā struktūrvienību oficiālo darbību. Ja ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti Prezidija pieņemtajos noteikumos par šo grupējumu izveidošanu, politiskās grupas var veicināt to darbību, nodrošinot tiem materiāli tehnisko atbalstu. | 2.   Šādi grupējumi
  darbojas pilnībā pārredzami un nedrīkst
  iesaistīties nekādās darbībās, ko varētu sajaukt ar Parlamenta vai tā struktūrvienību oficiālo darbību. Ja ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti Prezidija pieņemtajos noteikumos par šo grupējumu izveidošanu, politiskās grupas var veicināt to darbību, nodrošinot tiem materiāli tehnisko atbalstu. |
| Šādiem grupējumiem
  ir pienākums deklarēt jebkādu atbalstu naudā vai natūrā (piemēram, sekretariāta pakalpojumus), kurš saskaņā ar I pielikumu būtu jādeklarē, ja deputāts to saņemtu individuāli. | 3.
     
  Sadarbības grupām
  ir pienākums
  katru gadu
  deklarēt jebkādu atbalstu naudā vai natūrā (piemēram, sekretariāta pakalpojumus), kurš saskaņā ar I pielikumu būtu jādeklarē, ja deputāts to saņemtu individuāli. |
| Kvestoru pārziņā ir reģistrs, kurā iekļauj
  otrajā daļā
  minētās deklarācijas. Reģistru publicē Parlamenta tīmekļa vietnē. Kvestori pieņem sīki izstrādātus noteikumus par
  šīm
  deklarācijām. | 4.
     Kvestoru pārziņā ir reģistrs, kurā iekļauj
  3. punktā
  minētās deklarācijas. Reģistru publicē Parlamenta tīmekļa vietnē. Kvestori pieņem sīki izstrādātus noteikumus par
  minētajām
  deklarācijām
  un nodrošina šī panta efektīvu piemērošanu
  . |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

34. pants

34. pants

Sadarbības grupas

Sadarbības grupas

1.   Atsevišķi deputāti var veidot sadarbības grupas vai citus neoficiālus deputātu grupējumus, lai neformāli apmainītos viedokļiem par vairākām politiskām grupām kopīgiem konkrētiem tematiem, iesaistot dažādu Parlamenta komiteju locekļus, un sekmētu deputātu kontaktus ar pilsonisko sabiedrību.

1.   Atsevišķi deputāti var veidot sadarbības grupas vai citus neoficiālus deputātu grupējumus, lai neformāli apmainītos viedokļiem par vairākām politiskām grupām kopīgiem konkrētiem tematiem, iesaistot dažādu Parlamenta komiteju locekļus, un sekmētu deputātu kontaktus ar pilsonisko sabiedrību.

2.   Šādi grupējumi
  nevar
  iesaistīties nekādās darbībās, ko varētu sajaukt ar Parlamenta vai tā struktūrvienību oficiālo darbību. Ja ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti Prezidija pieņemtajos noteikumos par šo grupējumu izveidošanu, politiskās grupas var veicināt to darbību, nodrošinot tiem materiāli tehnisko atbalstu.

2.   Šādi grupējumi
  darbojas pilnībā pārredzami un nedrīkst
  iesaistīties nekādās darbībās, ko varētu sajaukt ar Parlamenta vai tā struktūrvienību oficiālo darbību. Ja ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti Prezidija pieņemtajos noteikumos par šo grupējumu izveidošanu, politiskās grupas var veicināt to darbību, nodrošinot tiem materiāli tehnisko atbalstu.

Šādiem grupējumiem
  ir pienākums deklarēt jebkādu atbalstu naudā vai natūrā (piemēram, sekretariāta pakalpojumus), kurš saskaņā ar I pielikumu būtu jādeklarē, ja deputāts to saņemtu individuāli.

3.
     
  Sadarbības grupām
  ir pienākums
  katru gadu
  deklarēt jebkādu atbalstu naudā vai natūrā (piemēram, sekretariāta pakalpojumus), kurš saskaņā ar I pielikumu būtu jādeklarē, ja deputāts to saņemtu individuāli.

Kvestoru pārziņā ir reģistrs, kurā iekļauj
  otrajā daļā
  minētās deklarācijas. Reģistru publicē Parlamenta tīmekļa vietnē. Kvestori pieņem sīki izstrādātus noteikumus par
  šīm
  deklarācijām.

4.
     Kvestoru pārziņā ir reģistrs, kurā iekļauj
  3. punktā
  minētās deklarācijas. Reģistru publicē Parlamenta tīmekļa vietnē. Kvestori pieņem sīki izstrādātus noteikumus par
  minētajām
  deklarācijām
  un nodrošina šī panta efektīvu piemērošanu
  .

Grozījums Nr. 32

Eiropas Parlamenta Reglaments

II. sadaļa – virsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| LIKUMDOŠANAS, BUDŽETA UN CITAS PROCEDŪRAS | LIKUMDOŠANAS, BUDŽETA
  , BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANAS
  UN CITAS PROCEDŪRAS |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

LIKUMDOŠANAS, BUDŽETA UN CITAS PROCEDŪRAS

LIKUMDOŠANAS, BUDŽETA
  , BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANAS
  UN CITAS PROCEDŪRAS

Grozījums Nr. 33

Eiropas Parlamenta Reglaments

37. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 37. pants | 37. pants |
| Komisijas darba programma | Ikgadējā plānošana |
| 1.   Parlaments kopā ar Komisiju un Padomi nosaka Eiropas Savienības likumdošanas programmu. | 1.   Parlaments kopā ar Komisiju un Padomi nosaka Eiropas Savienības likumdošanas programmu. |
| Parlaments un Komisija sadarbojas, sagatavojot Komisijas darba programmu, kas ir Komisijas ieguldījums Savienības ikgadējās un daudzgadu programmas izstrādē, saskaņā ar grafiku un metodēm, par kurām abas iestādes ir vienojušās
  un kuras ir izklāstītas pielikumā

   (8). | Parlaments un Komisija sadarbojas, sagatavojot Komisijas darba programmu, kas ir Komisijas ieguldījums Savienības ikgadējās un daudzgadu programmas izstrādē, saskaņā ar grafiku un metodēm, par kurām abas iestādes ir vienojušās (8). |
| | 1.a
     
  Pēc Komisijas darba programmas pieņemšanas Parlaments, Padome un Komisija saskaņā ar 7. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu

   (8a)

  apmainās ar viedokļiem un vienojas par kopīgu deklarāciju par iestāžu gada programmu, nosakot vispārīgus mērķus un prioritātes. |
| | Pirms tiek sāktas sarunas ar Padomi un Komisiju, Parlamenta priekšsēdētājs rīko viedokļu apmaiņu ar Priekšsēdētāju konferenci un Komiteju priekšsēdētāju konferenci par Parlamenta vispārīgajiem mērķiem un prioritātēm. |
| | Pirms kopīgās deklarācijas parakstīšanas Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Priekšsēdētāju konferences apstiprinājumu. |
| 2.
     
  Steidzamos un neparedzētos gadījumos iestāde pēc savas iniciatīvas un saskaņā ar Līgumos noteiktajām procedūrām var ierosināt kāda likumdošanas pasākuma pievienošanu tiem, kas Komisijas darba programmā jau ir iekļauti. | |
| 3.   Parlamenta pieņemto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta pārējām iestādēm, kas piedalās Eiropas Savienības likumdošanas procedūrā, kā arī dalībvalstu parlamentiem. | 3.   
  Ikvienu
  Parlamenta pieņemto rezolūciju
  par likumdošanas plānošanu un prioritātēm
  Parlamenta priekšsēdētājs nosūta pārējām iestādēm, kas piedalās Eiropas Savienības likumdošanas procedūrā, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Padomi sniegt atzinumu par Komisijas darba programmu un par Parlamenta rezolūciju. | |
| 4.
     
  Ja kāda no iestādēm nespēj ievērot noteikto grafiku, tā informē pārējās iestādes par kavēšanās iemesliem un ierosina jaunu grafiku. | |
| | 4.a
     
  Ja Komisija plāno atsaukt priekšlikumu, atbildīgā komiteja aicina kompetento komisāru apspriest minēto nodomu sanāksmē. Šādā sanāksmē var aicināt piedalīties arī Padomes prezidentvalsts pārstāvjus. Ja atbildīgā komiteja nepiekrīt plānotajai atsaukšanai, tā var pieprasīt Komisijai sniegt paziņojumu Parlamentam. Piemēro 123. pantu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

37. pants

37. pants

Komisijas darba programma

Ikgadējā plānošana

1.   Parlaments kopā ar Komisiju un Padomi nosaka Eiropas Savienības likumdošanas programmu.

1.   Parlaments kopā ar Komisiju un Padomi nosaka Eiropas Savienības likumdošanas programmu.

Parlaments un Komisija sadarbojas, sagatavojot Komisijas darba programmu, kas ir Komisijas ieguldījums Savienības ikgadējās un daudzgadu programmas izstrādē, saskaņā ar grafiku un metodēm, par kurām abas iestādes ir vienojušās
  un kuras ir izklāstītas pielikumā

   (8).

Parlaments un Komisija sadarbojas, sagatavojot Komisijas darba programmu, kas ir Komisijas ieguldījums Savienības ikgadējās un daudzgadu programmas izstrādē, saskaņā ar grafiku un metodēm, par kurām abas iestādes ir vienojušās (8).

1.a
     
  Pēc Komisijas darba programmas pieņemšanas Parlaments, Padome un Komisija saskaņā ar 7. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu

   (8a)

  apmainās ar viedokļiem un vienojas par kopīgu deklarāciju par iestāžu gada programmu, nosakot vispārīgus mērķus un prioritātes.

Pirms tiek sāktas sarunas ar Padomi un Komisiju, Parlamenta priekšsēdētājs rīko viedokļu apmaiņu ar Priekšsēdētāju konferenci un Komiteju priekšsēdētāju konferenci par Parlamenta vispārīgajiem mērķiem un prioritātēm.

Pirms kopīgās deklarācijas parakstīšanas Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Priekšsēdētāju konferences apstiprinājumu.

2.
     
  Steidzamos un neparedzētos gadījumos iestāde pēc savas iniciatīvas un saskaņā ar Līgumos noteiktajām procedūrām var ierosināt kāda likumdošanas pasākuma pievienošanu tiem, kas Komisijas darba programmā jau ir iekļauti.

3.   Parlamenta pieņemto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta pārējām iestādēm, kas piedalās Eiropas Savienības likumdošanas procedūrā, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

3.   
  Ikvienu
  Parlamenta pieņemto rezolūciju
  par likumdošanas plānošanu un prioritātēm
  Parlamenta priekšsēdētājs nosūta pārējām iestādēm, kas piedalās Eiropas Savienības likumdošanas procedūrā, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Padomi sniegt atzinumu par Komisijas darba programmu un par Parlamenta rezolūciju.

4.
     
  Ja kāda no iestādēm nespēj ievērot noteikto grafiku, tā informē pārējās iestādes par kavēšanās iemesliem un ierosina jaunu grafiku.

4.a
     
  Ja Komisija plāno atsaukt priekšlikumu, atbildīgā komiteja aicina kompetento komisāru apspriest minēto nodomu sanāksmē. Šādā sanāksmē var aicināt piedalīties arī Padomes prezidentvalsts pārstāvjus. Ja atbildīgā komiteja nepiekrīt plānotajai atsaukšanai, tā var pieprasīt Komisijai sniegt paziņojumu Parlamentam. Piemēro 123. pantu.

Grozījums Nr. 34

Eiropas Parlamenta Reglaments

38. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 38. pants | 38. pants |
| Eiropas Savienības
  Pamattiesību
  hartas
  ievērošana | Pamattiesību ievērošana |
| 1.   Parlaments visā savā darbībā pilnībā ievēro
  pamattiesības
  , kas
  noteiktas
  Eiropas
  Savienības Pamattiesību hartā
  . | 1.   Parlaments visā savā darbībā pilnībā ievēro
  tiesības, brīvības un principus
  , kas
  atzīti Līguma par
  Eiropas
  Savienību 6. pantā, kā arī tā 2. pantā iekļautās vērtības
  . |
| Parlaments arī pilnībā ievēro tiesības un principus, kas ietverti Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā un 6. panta 2. un 3. punktā. | |
| 2.   Ja par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti uzskata, ka tiesību akta priekšlikums vai tā daļas neatbilst Eiropas Savienības
  Pamattiesību hartā paredzētajām tiesībām
  , jautājumu pēc par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas, grupas vai deputātu pieprasījuma nodod komitejai, kura atbildīga par
  Hartas interpretāciju. Šīs komitejas atzinumu pievieno par jautājuma izskatīšanu atbildīgās komitejas ziņojumam
  . | 2.   Ja par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti uzskata, ka
  leģislatīvā akta
  priekšlikums vai tā daļas neatbilst Eiropas Savienības
  pamattiesībām
  , jautājumu pēc par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas, grupas vai deputātu pieprasījuma nodod par
  pamattiesību aizsardzību
  atbildīgajai komitejai. |
| | 2.a
     
  Šo jautājumu iesniedz četru darba nedēļu laikā pēc tam, kad Parlamentā sniegts paziņojums par vēršanos komitejā. |
| | 2.b
     
  Par pamattiesību aizsardzību atbildīgās komitejas atzinumu pievieno par konkrētā jautājuma izskatīšanu atbildīgās komitejas ziņojumam. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

38. pants

38. pants

Eiropas Savienības
  Pamattiesību
  hartas
  ievērošana

Pamattiesību ievērošana

1.   Parlaments visā savā darbībā pilnībā ievēro
  pamattiesības
  , kas
  noteiktas
  Eiropas
  Savienības Pamattiesību hartā
  .

1.   Parlaments visā savā darbībā pilnībā ievēro
  tiesības, brīvības un principus
  , kas
  atzīti Līguma par
  Eiropas
  Savienību 6. pantā, kā arī tā 2. pantā iekļautās vērtības
  .

Parlaments arī pilnībā ievēro tiesības un principus, kas ietverti Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā un 6. panta 2. un 3. punktā.

2.   Ja par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti uzskata, ka tiesību akta priekšlikums vai tā daļas neatbilst Eiropas Savienības
  Pamattiesību hartā paredzētajām tiesībām
  , jautājumu pēc par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas, grupas vai deputātu pieprasījuma nodod komitejai, kura atbildīga par
  Hartas interpretāciju. Šīs komitejas atzinumu pievieno par jautājuma izskatīšanu atbildīgās komitejas ziņojumam
  .

2.   Ja par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti uzskata, ka
  leģislatīvā akta
  priekšlikums vai tā daļas neatbilst Eiropas Savienības
  pamattiesībām
  , jautājumu pēc par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas, grupas vai deputātu pieprasījuma nodod par
  pamattiesību aizsardzību
  atbildīgajai komitejai.

2.a
     
  Šo jautājumu iesniedz četru darba nedēļu laikā pēc tam, kad Parlamentā sniegts paziņojums par vēršanos komitejā.

2.b
     
  Par pamattiesību aizsardzību atbildīgās komitejas atzinumu pievieno par konkrētā jautājuma izskatīšanu atbildīgās komitejas ziņojumam.

Grozījums Nr. 36

Eiropas Parlamenta Reglaments

39. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 39. pants | 39. pants |
| Juridiskā pamata pārbaude | Juridiskā pamata pārbaude |
| 1.   Visu
  tiesību
  aktu priekšlikumu
  vai citu normatīva rakstura dokumentu
  juridisko pamatu vispirms pārbauda par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja. | 1.   Visu
  juridiski saistošu
  aktu priekšlikumu juridisko pamatu vispirms pārbauda par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja. |
| 2.   Ja minētā komiteja apstrīd juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību — tas attiecas arī uz Eiropas
  Savienības līguma
  5. pantā noteikto kritēriju pārbaudi —, tā prasa komitejai, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, sniegt atzinumu. | 2.   Ja minētā komiteja apstrīd juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību — tas attiecas arī uz
  Līguma par
  Eiropas
  Savienību
  5. pantā noteikto kritēriju pārbaudi —, tā prasa komitejai, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, sniegt atzinumu. |
| 3.   Komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var arī pēc savas iniciatīvas
  izskatīt jautājumu par tiesību aktu priekšlikumu
  juridisko pamatu. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju. | 3.   Komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var arī pēc savas iniciatīvas
  jebkurā likumdošanas procedūras posmā izskatīt jautājumu par
  juridisko pamatu. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju. |
| 4.   Ja
  komiteja
  ,
  kura ir atbildīga
  par juridiskajiem jautājumiem, nolemj apstrīdēt juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību, tā savus secinājumus paziņo Parlamentam. Parlaments par tiem balso pirms balsojuma par priekšlikumu pēc būtības. | 4.   Ja
  attiecīgā gadījumā pēc viedokļu apmaiņas ar Padomi un Komisiju saskaņā ar kārtību
  ,
  par kuru panākta vienošanās iestāžu līmenī

   (1a)

  ,
  par juridiskajiem jautājumiem
  atbildīgā komiteja
  nolemj apstrīdēt juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību, tā savus secinājumus paziņo Parlamentam.
  Neskarot 63. pantu,
  Parlaments par tiem balso pirms balsojuma par priekšlikumu pēc būtības. |
| 5.   Grozījumi, kuru mērķis ir mainīt
  tiesību akta priekšlikuma
  juridisko pamatu un kuri ir iesniegti plenārsēdes laikā, ir pieņemami tikai tad, ja pirms tam par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja vai komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, ir apstrīdējusi juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību. | 5.   Grozījumi, kuru mērķis ir mainīt juridisko pamatu un kuri ir iesniegti plenārsēdes laikā, ir pieņemami tikai tad, ja pirms tam par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja vai komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, ir apstrīdējusi juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību. |
| 6.
     
  Ja Komisija nepiekrīt grozīt savu priekšlikumu, lai tas atbilstu Parlamenta apstiprinātajam juridiskajam pamatam, par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas vai par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas referents vai priekšsēdētājs var ierosināt, lai balsojumu par priekšlikumu pēc būtības pārceļ uz nākamo sēdi. | |
| |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

39. pants

39. pants

Juridiskā pamata pārbaude

Juridiskā pamata pārbaude

1.   Visu
  tiesību
  aktu priekšlikumu
  vai citu normatīva rakstura dokumentu
  juridisko pamatu vispirms pārbauda par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja.

1.   Visu
  juridiski saistošu
  aktu priekšlikumu juridisko pamatu vispirms pārbauda par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja.

2.   Ja minētā komiteja apstrīd juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību — tas attiecas arī uz Eiropas
  Savienības līguma
  5. pantā noteikto kritēriju pārbaudi —, tā prasa komitejai, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, sniegt atzinumu.

2.   Ja minētā komiteja apstrīd juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību — tas attiecas arī uz
  Līguma par
  Eiropas
  Savienību
  5. pantā noteikto kritēriju pārbaudi —, tā prasa komitejai, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, sniegt atzinumu.

3.   Komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var arī pēc savas iniciatīvas
  izskatīt jautājumu par tiesību aktu priekšlikumu
  juridisko pamatu. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

3.   Komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var arī pēc savas iniciatīvas
  jebkurā likumdošanas procedūras posmā izskatīt jautājumu par
  juridisko pamatu. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

4.   Ja
  komiteja
  ,
  kura ir atbildīga
  par juridiskajiem jautājumiem, nolemj apstrīdēt juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību, tā savus secinājumus paziņo Parlamentam. Parlaments par tiem balso pirms balsojuma par priekšlikumu pēc būtības.

4.   Ja
  attiecīgā gadījumā pēc viedokļu apmaiņas ar Padomi un Komisiju saskaņā ar kārtību
  ,
  par kuru panākta vienošanās iestāžu līmenī

   (1a)

  ,
  par juridiskajiem jautājumiem
  atbildīgā komiteja
  nolemj apstrīdēt juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību, tā savus secinājumus paziņo Parlamentam.
  Neskarot 63. pantu,
  Parlaments par tiem balso pirms balsojuma par priekšlikumu pēc būtības.

5.   Grozījumi, kuru mērķis ir mainīt
  tiesību akta priekšlikuma
  juridisko pamatu un kuri ir iesniegti plenārsēdes laikā, ir pieņemami tikai tad, ja pirms tam par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja vai komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, ir apstrīdējusi juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību.

5.   Grozījumi, kuru mērķis ir mainīt juridisko pamatu un kuri ir iesniegti plenārsēdes laikā, ir pieņemami tikai tad, ja pirms tam par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja vai komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, ir apstrīdējusi juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību.

6.
     
  Ja Komisija nepiekrīt grozīt savu priekšlikumu, lai tas atbilstu Parlamenta apstiprinātajam juridiskajam pamatam, par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas vai par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas referents vai priekšsēdētājs var ierosināt, lai balsojumu par priekšlikumu pēc būtības pārceļ uz nākamo sēdi.

Grozījums Nr. 37

Eiropas Parlamenta Reglaments

40. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 40. pants | 40. pants |
| Likumdošanas pilnvaru deleģēšana | Likumdošanas pilnvaru deleģēšana
  un īstenošanas pilnvaru piešķiršana |
| 1.   Izvērtējot priekšlikumu tiesību aktam, ar kuru Komisijai deleģē pilnvaras, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantā, Parlaments īpašu uzmanību pievērš šādas deleģēšanas mērķiem, saturam, apjomam un ilgumam, kā arī nosacījumiem, ar kādiem notiek deleģēšana. | 1.   Izvērtējot priekšlikumu
  leģislatīvajam
  aktam, ar kuru Komisijai deleģē pilnvaras, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantā, Parlaments īpašu uzmanību pievērš šādas deleģēšanas mērķiem, saturam, apjomam un ilgumam, kā arī nosacījumiem, ar kādiem notiek deleģēšana. |
| | 1.a
     
  Izvērtējot priekšlikumu leģislatīvajam aktam, ar kuru atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantam piešķir īstenošanas pilnvaras, Parlaments īpašu uzmanību pievērš tam, ka, izmantojot īstenošanas pilnvaras, Komisija nevar ne grozīt, ne arī papildināt leģislatīvo aktu, pat ne saistībā ar tā nebūtiskiem elementiem. |
| 2.   Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja jebkurā laikā var pieprasīt komitejai, kas atbildīga par ES tiesību interpretāciju un piemērošanu, sniegt atzinumu. | 2.   Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja jebkurā laikā var pieprasīt komitejai, kas atbildīga par ES tiesību interpretāciju un piemērošanu, sniegt atzinumu. |
| 3.   Par ES tiesību interpretāciju un piemērošanu atbildīgā komiteja jautājumus par likumdošanas pilnvaru deleģēšanu var arī izskatīt pēc savas
  ierosmes
  . Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju. | 3.   Par ES tiesību interpretāciju un piemērošanu atbildīgā komiteja jautājumus par likumdošanas pilnvaru deleģēšanu
  un īstenošanas pilnvaru piešķiršanu
  var arī izskatīt pēc savas
  iniciatīvas
  . Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

40. pants

40. pants

Likumdošanas pilnvaru deleģēšana

Likumdošanas pilnvaru deleģēšana
  un īstenošanas pilnvaru piešķiršana

1.   Izvērtējot priekšlikumu tiesību aktam, ar kuru Komisijai deleģē pilnvaras, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantā, Parlaments īpašu uzmanību pievērš šādas deleģēšanas mērķiem, saturam, apjomam un ilgumam, kā arī nosacījumiem, ar kādiem notiek deleģēšana.

1.   Izvērtējot priekšlikumu
  leģislatīvajam
  aktam, ar kuru Komisijai deleģē pilnvaras, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantā, Parlaments īpašu uzmanību pievērš šādas deleģēšanas mērķiem, saturam, apjomam un ilgumam, kā arī nosacījumiem, ar kādiem notiek deleģēšana.

1.a
     
  Izvērtējot priekšlikumu leģislatīvajam aktam, ar kuru atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantam piešķir īstenošanas pilnvaras, Parlaments īpašu uzmanību pievērš tam, ka, izmantojot īstenošanas pilnvaras, Komisija nevar ne grozīt, ne arī papildināt leģislatīvo aktu, pat ne saistībā ar tā nebūtiskiem elementiem.

2.   Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja jebkurā laikā var pieprasīt komitejai, kas atbildīga par ES tiesību interpretāciju un piemērošanu, sniegt atzinumu.

2.   Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja jebkurā laikā var pieprasīt komitejai, kas atbildīga par ES tiesību interpretāciju un piemērošanu, sniegt atzinumu.

3.   Par ES tiesību interpretāciju un piemērošanu atbildīgā komiteja jautājumus par likumdošanas pilnvaru deleģēšanu var arī izskatīt pēc savas
  ierosmes
  . Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

3.   Par ES tiesību interpretāciju un piemērošanu atbildīgā komiteja jautājumus par likumdošanas pilnvaru deleģēšanu
  un īstenošanas pilnvaru piešķiršanu
  var arī izskatīt pēc savas
  iniciatīvas
  . Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

Grozījums Nr. 38

Eiropas Parlamenta Reglaments

41. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 41. pants | 41. pants |
| Finansiālās atbilstības pārbaude | Finansiālās atbilstības pārbaude |
| 1.   Ja
  tiesību
  akta priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments pārliecinās, vai ir paredzēti pietiekami finanšu resursi. | 1.   Ja
  juridiski saistoša
  akta priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments pārliecinās, vai ir paredzēti pietiekami finanšu resursi. |
| 2.   
  Neskarot 47. pantu,
  par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja pārbauda visu
  tiesību akta priekšlikuma vai citu normatīva rakstura dokumentu
  finansiālo atbilstību daudzgadu finanšu
  shēmai
  . | 2.   Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja pārbauda visu
  juridiski saistošo aktu priekšlikumu
  finansiālo atbilstību
  regulai par
  daudzgadu finanšu
  shēmu
  . |
| 3.   Ja par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja groza izskatāmā tiesību akta finansējumu, tā prasa, lai par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja sniedz atzinumu. | 3.   Ja par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja groza izskatāmā tiesību akta finansējumu, tā prasa, lai par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja sniedz atzinumu. |
| 4.   Par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja var arī pēc savas iniciatīvas izskatīt jautājumus par
  tiesību
  aktu priekšlikumu finansiālo atbilstību. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju. | 4.   Par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja var arī pēc savas iniciatīvas izskatīt jautājumus par
  juridiski saistošu
  aktu priekšlikumu finansiālo atbilstību. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju. |
| 5.   Ja par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja nolemj apstrīdēt tiesību akta finansiālo atbilstību, tā savus secinājumus paziņo Parlamentam,
  kurš par tiem
  balso. | 5.   Ja par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja nolemj apstrīdēt tiesību akta finansiālo atbilstību, tā savus secinājumus paziņo Parlamentam,
  pirms Parlaments
  balso
  par priekšlikumu
  . |
| 6.
     
  Parlaments var pieņemt par finansiāli neatbilstošu atzītu tiesību aktu, ja budžeta lēmējinstitūcija ir pieņēmusi attiecīgu lēmumu. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

41. pants

41. pants

Finansiālās atbilstības pārbaude

Finansiālās atbilstības pārbaude

1.   Ja
  tiesību
  akta priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments pārliecinās, vai ir paredzēti pietiekami finanšu resursi.

1.   Ja
  juridiski saistoša
  akta priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments pārliecinās, vai ir paredzēti pietiekami finanšu resursi.

2.   
  Neskarot 47. pantu,
  par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja pārbauda visu
  tiesību akta priekšlikuma vai citu normatīva rakstura dokumentu
  finansiālo atbilstību daudzgadu finanšu
  shēmai
  .

2.   Par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja pārbauda visu
  juridiski saistošo aktu priekšlikumu
  finansiālo atbilstību
  regulai par
  daudzgadu finanšu
  shēmu
  .

3.   Ja par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja groza izskatāmā tiesību akta finansējumu, tā prasa, lai par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja sniedz atzinumu.

3.   Ja par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja groza izskatāmā tiesību akta finansējumu, tā prasa, lai par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja sniedz atzinumu.

4.   Par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja var arī pēc savas iniciatīvas izskatīt jautājumus par
  tiesību
  aktu priekšlikumu finansiālo atbilstību. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

4.   Par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja var arī pēc savas iniciatīvas izskatīt jautājumus par
  juridiski saistošu
  aktu priekšlikumu finansiālo atbilstību. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

5.   Ja par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja nolemj apstrīdēt tiesību akta finansiālo atbilstību, tā savus secinājumus paziņo Parlamentam,
  kurš par tiem
  balso.

5.   Ja par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja nolemj apstrīdēt tiesību akta finansiālo atbilstību, tā savus secinājumus paziņo Parlamentam,
  pirms Parlaments
  balso
  par priekšlikumu
  .

6.
     
  Parlaments var pieņemt par finansiāli neatbilstošu atzītu tiesību aktu, ja budžeta lēmējinstitūcija ir pieņēmusi attiecīgu lēmumu.

Grozījums Nr. 39

Eiropas Parlamenta Reglaments

42. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 42. pants | 42. pants |
| Subsidiaritātes principa ievērošanas pārbaude | Subsidiaritātes principa
  un proporcionalitātes principa
  ievērošanas pārbaude |
| 1.   Tiesību akta priekšlikuma izskatīšanas laikā Parlaments īpašu uzmanību pievērš subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa ievērošanai. | 1.   
  Leģislatīvā
  akta priekšlikuma izskatīšanas laikā Parlaments īpašu uzmanību pievērš subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa ievērošanai. |
| 2.   Par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ieteikumus atbildīgajai komitejai par
  jebkuru
  tiesību akta priekšlikumu. | 2.   
  Tikai
  par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ieteikumus atbildīgajai komitejai par
  leģislatīvā
  akta priekšlikumu. |
| 3.
     
  Ja valsts parlaments saskaņā ar Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 3. punktu un Protokola par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. punktu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam pamatotu atzinumu, šo dokumentu nodod par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai un informēšanas nolūkā nosūta komitejai, kas atbildīga par subsidiaritātes principa ievērošanu. | |
| 4.   Izņemot steidzamos gadījumus, kas minēti Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. punktā, par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā galīgo balsojumu veic ne agrāk kā pēc astoņu nedēļu termiņa, kas noteikts Protokola par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. punktā. | 4.   Izņemot steidzamos gadījumus, kas minēti Protokola
  Nr. 1
  par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. punktā, par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā galīgo balsojumu veic ne agrāk kā pēc astoņu nedēļu termiņa, kas noteikts Protokola
  Nr. 2
  par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. punktā. |
| | 4.a
     
  Ja valsts parlaments saskaņā ar Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 3. pantu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam pamatotu atzinumu, šo dokumentu nodod par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai un informēšanas nolūkā nosūta par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgajai komitejai. |
| 5.   Ja pamatoti atzinumi par tiesību akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz trešo daļu no visām balsīm, kas piešķirtas valstu parlamentiem, vai ceturto daļu no šīm balsīm gadījumā, kad tiesību akta priekšlikums ir iesniegts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 76. pantu, Parlaments nepieņem lēmumu, pirms priekšlikuma iesniedzējs nav paziņojis, kā paredzējis rīkoties. | 5.   Ja pamatoti atzinumi par
  leģislatīvā
  akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz trešo daļu no visām balsīm, kas piešķirtas valstu parlamentiem, vai ceturto daļu no šīm balsīm gadījumā, kad
  leģislatīvā
  akta priekšlikums ir iesniegts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 76. pantu, Parlaments nepieņem lēmumu, pirms priekšlikuma iesniedzējs nav paziņojis, kā paredzējis rīkoties. |
| 6.   Ja saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pamatoti atzinumi par tiesību akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz vienkāršo vairākumu no valstu parlamentiem piešķirtajām balsīm, tad par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, ņemot vērā valstu parlamentu un Komisijas iesniegtos pamatotos atzinumus un uzklausījusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgo komiteju, var ieteikt Parlamentam noraidīt priekšlikumu tāpēc, ka ir pārkāpts subsidiaritātes princips, vai arī iesniegt Parlamentam citu ieteikumu, kurā var būt iekļauti ierosinājumi izdarīt grozījumus saistībā ar subsidiaritātes principa ievērošanu. Jebkuram šādam ieteikumam pievieno atzinumu, ko sniegusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgā komiteja. | 6.   Ja saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pamatoti atzinumi par
  leģislatīvā
  akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz vienkāršo vairākumu no valstu parlamentiem piešķirtajām balsīm, tad par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, ņemot vērā valstu parlamentu un Komisijas iesniegtos pamatotos atzinumus un uzklausījusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgo komiteju, var ieteikt Parlamentam noraidīt priekšlikumu tāpēc, ka ir pārkāpts subsidiaritātes princips, vai arī iesniegt Parlamentam citu ieteikumu, kurā var būt iekļauti ierosinājumi izdarīt grozījumus saistībā ar subsidiaritātes principa ievērošanu. Jebkuram šādam ieteikumam pievieno atzinumu, ko sniegusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgā komiteja. |
| Ieteikumu iesniedz Parlamentam apspriešanai un balsošanai. Ja ieteikums noraidīt priekšlikumu ir pieņemts ar nodoto balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra ir pabeigta. Ja Parlaments priekšlikumu nenoraida, procedūra tiek turpināta, ņemot vērā visus Parlamenta apstiprinātos ieteikumus. | Ieteikumu iesniedz Parlamentam apspriešanai un balsošanai. Ja ieteikums noraidīt priekšlikumu ir pieņemts ar nodoto balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra ir pabeigta. Ja Parlaments priekšlikumu nenoraida, procedūra tiek turpināta, ņemot vērā visus Parlamenta apstiprinātos ieteikumus. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

42. pants

42. pants

Subsidiaritātes principa ievērošanas pārbaude

Subsidiaritātes principa
  un proporcionalitātes principa
  ievērošanas pārbaude

1.   Tiesību akta priekšlikuma izskatīšanas laikā Parlaments īpašu uzmanību pievērš subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa ievērošanai.

1.   
  Leģislatīvā
  akta priekšlikuma izskatīšanas laikā Parlaments īpašu uzmanību pievērš subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa ievērošanai.

2.   Par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ieteikumus atbildīgajai komitejai par
  jebkuru
  tiesību akta priekšlikumu.

2.   
  Tikai
  par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ieteikumus atbildīgajai komitejai par
  leģislatīvā
  akta priekšlikumu.

3.
     
  Ja valsts parlaments saskaņā ar Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 3. punktu un Protokola par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. punktu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam pamatotu atzinumu, šo dokumentu nodod par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai un informēšanas nolūkā nosūta komitejai, kas atbildīga par subsidiaritātes principa ievērošanu.

4.   Izņemot steidzamos gadījumus, kas minēti Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. punktā, par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā galīgo balsojumu veic ne agrāk kā pēc astoņu nedēļu termiņa, kas noteikts Protokola par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. punktā.

4.   Izņemot steidzamos gadījumus, kas minēti Protokola
  Nr. 1
  par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. punktā, par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā galīgo balsojumu veic ne agrāk kā pēc astoņu nedēļu termiņa, kas noteikts Protokola
  Nr. 2
  par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. punktā.

4.a
     
  Ja valsts parlaments saskaņā ar Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 3. pantu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam pamatotu atzinumu, šo dokumentu nodod par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai un informēšanas nolūkā nosūta par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgajai komitejai.

5.   Ja pamatoti atzinumi par tiesību akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz trešo daļu no visām balsīm, kas piešķirtas valstu parlamentiem, vai ceturto daļu no šīm balsīm gadījumā, kad tiesību akta priekšlikums ir iesniegts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 76. pantu, Parlaments nepieņem lēmumu, pirms priekšlikuma iesniedzējs nav paziņojis, kā paredzējis rīkoties.

5.   Ja pamatoti atzinumi par
  leģislatīvā
  akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz trešo daļu no visām balsīm, kas piešķirtas valstu parlamentiem, vai ceturto daļu no šīm balsīm gadījumā, kad
  leģislatīvā
  akta priekšlikums ir iesniegts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 76. pantu, Parlaments nepieņem lēmumu, pirms priekšlikuma iesniedzējs nav paziņojis, kā paredzējis rīkoties.

6.   Ja saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pamatoti atzinumi par tiesību akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz vienkāršo vairākumu no valstu parlamentiem piešķirtajām balsīm, tad par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, ņemot vērā valstu parlamentu un Komisijas iesniegtos pamatotos atzinumus un uzklausījusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgo komiteju, var ieteikt Parlamentam noraidīt priekšlikumu tāpēc, ka ir pārkāpts subsidiaritātes princips, vai arī iesniegt Parlamentam citu ieteikumu, kurā var būt iekļauti ierosinājumi izdarīt grozījumus saistībā ar subsidiaritātes principa ievērošanu. Jebkuram šādam ieteikumam pievieno atzinumu, ko sniegusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgā komiteja.

6.   Ja saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pamatoti atzinumi par
  leģislatīvā
  akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz vienkāršo vairākumu no valstu parlamentiem piešķirtajām balsīm, tad par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, ņemot vērā valstu parlamentu un Komisijas iesniegtos pamatotos atzinumus un uzklausījusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgo komiteju, var ieteikt Parlamentam noraidīt priekšlikumu tāpēc, ka ir pārkāpts subsidiaritātes princips, vai arī iesniegt Parlamentam citu ieteikumu, kurā var būt iekļauti ierosinājumi izdarīt grozījumus saistībā ar subsidiaritātes principa ievērošanu. Jebkuram šādam ieteikumam pievieno atzinumu, ko sniegusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgā komiteja.

Ieteikumu iesniedz Parlamentam apspriešanai un balsošanai. Ja ieteikums noraidīt priekšlikumu ir pieņemts ar nodoto balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra ir pabeigta. Ja Parlaments priekšlikumu nenoraida, procedūra tiek turpināta, ņemot vērā visus Parlamenta apstiprinātos ieteikumus.

Ieteikumu iesniedz Parlamentam apspriešanai un balsošanai. Ja ieteikums noraidīt priekšlikumu ir pieņemts ar nodoto balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra ir pabeigta. Ja Parlaments priekšlikumu nenoraida, procedūra tiek turpināta, ņemot vērā visus Parlamenta apstiprinātos ieteikumus.

Grozījums Nr. 40

Eiropas Parlamenta Reglaments

44. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 44. pants | 44. pants |
| Parlamenta pārstāvība Padomes sanāksmēs | Parlamenta pārstāvība Padomes sanāksmēs |
| Ja Padome uzaicina Parlamentu piedalīties tās sanāksmē,
  kuras laikā Padome darbojas likumdevējas statusā,
  Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Parlamentu tajā pārstāv atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai referents, vai arī cits komitejas iecelts deputāts. | Ja Padome uzaicina Parlamentu piedalīties tās sanāksmē, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Parlamentu tajā pārstāv
  par konkrēto jautājumu
  atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai referents, vai arī cits komitejas iecelts deputāts. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

44. pants

44. pants

Parlamenta pārstāvība Padomes sanāksmēs

Parlamenta pārstāvība Padomes sanāksmēs

Ja Padome uzaicina Parlamentu piedalīties tās sanāksmē,
  kuras laikā Padome darbojas likumdevējas statusā,
  Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Parlamentu tajā pārstāv atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai referents, vai arī cits komitejas iecelts deputāts.

Ja Padome uzaicina Parlamentu piedalīties tās sanāksmē, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Parlamentu tajā pārstāv
  par konkrēto jautājumu
  atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai referents, vai arī cits komitejas iecelts deputāts.

Grozījums Nr. 41

Eiropas Parlamenta Reglaments

45. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 45. pants | 45. pants |
| Līgumos Parlamentam piešķirtās iniciatīvas tiesības | Parlamenta tiesības iesniegt priekšlikumus |
| Ja Līgumos Parlamentam ir piešķirtas iniciatīvas tiesības, atbildīgā komiteja var pieņemt lēmumu sagatavot patstāvīgu ziņojumu. | Ja Līgumos Parlamentam ir piešķirtas iniciatīvas tiesības, atbildīgā komiteja var pieņemt lēmumu sagatavot patstāvīgu ziņojumu
  saskaņā ar 52. pantu
  . |
| Šajā ziņojumā ir iekļauts: | Šajā ziņojumā ir iekļauts: |
| a) | rezolūcijas priekšlikums; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

45. pants

45. pants

Līgumos Parlamentam piešķirtās iniciatīvas tiesības

Parlamenta tiesības iesniegt priekšlikumus

Ja Līgumos Parlamentam ir piešķirtas iniciatīvas tiesības, atbildīgā komiteja var pieņemt lēmumu sagatavot patstāvīgu ziņojumu.

Ja Līgumos Parlamentam ir piešķirtas iniciatīvas tiesības, atbildīgā komiteja var pieņemt lēmumu sagatavot patstāvīgu ziņojumu
  saskaņā ar 52. pantu
  .

Šajā ziņojumā ir iekļauts:

Šajā ziņojumā ir iekļauts:

a)

rezolūcijas priekšlikums;

| a) | rezolūcijas priekšlikums; |
| --- | --- |

a)

rezolūcijas priekšlikums;

| b) | vajadzības gadījumā lēmuma vai
  priekšlikuma projekts, |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā lēmuma vai
  priekšlikuma projekts,

| b) | priekšlikuma projekts, |
| --- | --- |

b)

priekšlikuma projekts,

| (c) | paskaidrojums, kurā, ja vajadzīgs, ietver finanšu pārskatu. |
| --- | --- |

(c)

paskaidrojums, kurā, ja vajadzīgs, ietver finanšu pārskatu.

| (c) | paskaidrojums, kurā, ja vajadzīgs, ietver finanšu pārskatu. |
| --- | --- |

(c)

paskaidrojums, kurā, ja vajadzīgs, ietver finanšu pārskatu.

Ja pirms tiesību akta pieņemšanas Parlamentā ir vajadzīgs Padomes apstiprinājums vai piekrišana un Komisijas atzinums vai piekrišana, Parlaments pēc balsojuma par tiesību akta priekšlikumu un pamatojoties uz referenta ierosinājumu, var pieņemt lēmumu, ka balsošanu par rezolūcijas priekšlikumu atliek, līdz Padome vai Komisija būs paziņojušas savu nostāju.

Ja pirms tiesību akta pieņemšanas Parlamentā ir vajadzīgs Padomes apstiprinājums vai piekrišana un Komisijas atzinums vai piekrišana, Parlaments pēc balsojuma par tiesību akta priekšlikumu un pamatojoties uz referenta ierosinājumu, var pieņemt lēmumu, ka balsošanu par rezolūcijas priekšlikumu atliek, līdz Padome vai Komisija būs paziņojušas savu nostāju.

Grozījums Nr. 42

Eiropas Parlamenta Reglaments

46. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 46. pants | 46. pants |
| Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantā paredzētā iniciatīva | Prasības Komisijai iesniegt priekšlikumus |
| 1.   Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu Parlaments var prasīt, lai Komisija tam iesniedz visus atbilstošos priekšlikumus par jauna tiesību akta pieņemšanu vai spēkā esošā tiesību akta grozīšanu, pieņemot rezolūciju, kas balstīta uz atbildīgās komitejas patstāvīgu ziņojumu, kurš sagatavots saskaņā ar 52. pantu. Rezolūciju galīgajā balsojumā pieņem ar Parlamenta deputātu vairākumu. Parlaments var vienlaikus noteikt termiņu šāda priekšlikuma iesniegšanai. | 1.   Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu Parlaments var prasīt, lai Komisija tam iesniedz visus atbilstošos priekšlikumus par jauna tiesību akta pieņemšanu vai spēkā esošā tiesību akta grozīšanu, pieņemot rezolūciju, kas balstīta uz atbildīgās komitejas patstāvīgu ziņojumu, kurš sagatavots saskaņā ar 52. pantu. Rezolūciju galīgajā balsojumā pieņem ar Parlamenta deputātu vairākumu. Parlaments var vienlaikus noteikt termiņu šāda priekšlikuma iesniegšanai. |
| 2.   Jebkurš deputāts var iesniegt Eiropas Savienības tiesību akta priekšlikumu saskaņā ar Parlamenta iniciatīvas tiesībām atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantam. | 2.   Jebkurš deputāts var iesniegt Eiropas Savienības tiesību akta priekšlikumu saskaņā ar Parlamenta iniciatīvas tiesībām atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantam. |
| Šādu priekšlikumu var kopīgi iesniegt ne vairāk kā 10 deputāti. Priekšlikumā norāda
  tā
  juridisko pamatu, un tam var pievienot paskaidrojumu, kas nav garāks par 150 vārdiem. | Šādu priekšlikumu var kopīgi iesniegt ne vairāk kā 10 deputāti. Priekšlikumā norāda
  izmantoto
  juridisko pamatu, un tam var pievienot paskaidrojumu, kas nav garāks par 150 vārdiem. |
| | Priekšlikumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, kurš pārbauda, vai ir ievērotas juridiskās prasības. Viņš var šo priekšlikumu nosūtīt par šādu pārbaudi atbildīgajai komitejai, lai tā sniegtu atzinumu par juridiskā pamata atbilstību. Ja Parlamenta priekšsēdētājs priekšlikumu atzīst par pieņemamu, viņš par to paziņo plenārsēdē un priekšlikumu nosūta atbildīgajai komitejai. |
| | Pirms šādas nosūtīšanas atbildīgajai komitejai priekšlikumu iztulko tajās oficiālajās valodās, kuras minētās komitejas priekšsēdētājs uzskata par nepieciešamām īsai izskatīšanai. |
| | Atbildīgā komiteja lemj par turpmāko rīcību trīs mēnešu laikā pēc nosūtīšanas un pēc tam, kad priekšlikuma sagatavotājiem ir bijusi iespēja tikt uzklausītiem komitejā. |
| | Priekšlikuma autoru vārdus norāda ziņojuma virsrakstā. |
| 3.
     
  Priekšlikumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, kurš pārbauda, vai ir ievērotas juridiskās prasības. Viņš var šo priekšlikumu nosūtīt komitejai, kas atbildīga par šādu pārbaudi, lai tā sniegtu atzinumu par juridiskā pamata atbilstību. Ja Parlamenta priekšsēdētājs priekšlikumu atzīst par pieņemamu, viņš par to paziņo plenārsēdē un priekšlikumu nosūta atbildīgajai komitejai. | |
| Pirms šādas nosūtīšanas atbildīgajai komitejai priekšlikumu iztulko tajās oficiālajās valodās, kuras komitejas priekšsēdētājs uzskata par nepieciešamu īsai izskatīšanai. | |
| Komiteja var arī ieteikt Parlamenta priekšsēdētājam, lai priekšlikumu ļauj parakstīt visiem deputātiem, ievērojot 136. panta 2., 3. un 7. punktā izklāstīto kārtību un noteiktos termiņus. | |
| Ja šādu priekšlikumu paraksta Parlamenta deputātu vairākums, uzskata, ka Priekšsēdētāju konference ir atļāvusi sagatavot ziņojumu par priekšlikumu. Komiteja pēc priekšlikuma autoru uzklausīšanas sagatavo ziņojumu saskaņā ar 52. pantu. | |
| Ja priekšlikumu citi deputāti parakstīt nevar vai Parlamenta deputātu vairākums to nav parakstījis, atbildīgā komiteja lemj par turpmāko rīcību trīs mēnešu laikā pēc nosūtīšanas un pēc priekšlikuma autoru uzklausīšanas. | |
| Priekšlikuma autoru vārdus norāda ziņojuma virsrakstā. | |
| 4.   Parlamenta rezolūcijā norāda attiecīgo juridisko pamatu, un tai pievieno
  sīki izstrādātus
  ieteikumus par pieprasītā priekšlikuma saturu
  , ievērojot pamattiesības un subsidiaritātes principu
  . | 4.   Parlamenta rezolūcijā norāda attiecīgo juridisko pamatu, un tai pievieno ieteikumus par pieprasītā priekšlikuma saturu. |
| 5.   Ja pieprasītajam priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments norāda, kā nodrošināt vajadzīgos finanšu resursus. | 5.   Ja pieprasītajam priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments norāda, kā nodrošināt vajadzīgos finanšu resursus. |
| 6.   Atbildīgā komiteja uzrauga pēc Parlamenta īpašā pieprasījuma sagatavotā tiesību akta priekšlikuma izstrādi. | 6.   Atbildīgā komiteja uzrauga pēc Parlamenta īpašā pieprasījuma sagatavotā
  Savienības
  tiesību akta priekšlikuma izstrādi. |
| | 6.a
     
  Komiteju priekšsēdētāju konference regulāri uzrauga to, vai Komisija ievēro Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 10. punktu, saskaņā ar kuru Komisijai jāsniedz atbildes uz pieprasījumiem iesniegt priekšlikumus, trīs mēnešu laikā pieņemot īpašu paziņojumu, kurā norādīti paredzētie turpmākie pasākumi, kas ir jāveic šajā sakarībā. Tā regulāri ziņo Priekšsēdētāju konferencei par šādas uzraudzības rezultātiem. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

46. pants

46. pants

Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantā paredzētā iniciatīva

Prasības Komisijai iesniegt priekšlikumus

1.   Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu Parlaments var prasīt, lai Komisija tam iesniedz visus atbilstošos priekšlikumus par jauna tiesību akta pieņemšanu vai spēkā esošā tiesību akta grozīšanu, pieņemot rezolūciju, kas balstīta uz atbildīgās komitejas patstāvīgu ziņojumu, kurš sagatavots saskaņā ar 52. pantu. Rezolūciju galīgajā balsojumā pieņem ar Parlamenta deputātu vairākumu. Parlaments var vienlaikus noteikt termiņu šāda priekšlikuma iesniegšanai.

1.   Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu Parlaments var prasīt, lai Komisija tam iesniedz visus atbilstošos priekšlikumus par jauna tiesību akta pieņemšanu vai spēkā esošā tiesību akta grozīšanu, pieņemot rezolūciju, kas balstīta uz atbildīgās komitejas patstāvīgu ziņojumu, kurš sagatavots saskaņā ar 52. pantu. Rezolūciju galīgajā balsojumā pieņem ar Parlamenta deputātu vairākumu. Parlaments var vienlaikus noteikt termiņu šāda priekšlikuma iesniegšanai.

2.   Jebkurš deputāts var iesniegt Eiropas Savienības tiesību akta priekšlikumu saskaņā ar Parlamenta iniciatīvas tiesībām atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantam.

2.   Jebkurš deputāts var iesniegt Eiropas Savienības tiesību akta priekšlikumu saskaņā ar Parlamenta iniciatīvas tiesībām atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantam.

Šādu priekšlikumu var kopīgi iesniegt ne vairāk kā 10 deputāti. Priekšlikumā norāda
  tā
  juridisko pamatu, un tam var pievienot paskaidrojumu, kas nav garāks par 150 vārdiem.

Šādu priekšlikumu var kopīgi iesniegt ne vairāk kā 10 deputāti. Priekšlikumā norāda
  izmantoto
  juridisko pamatu, un tam var pievienot paskaidrojumu, kas nav garāks par 150 vārdiem.

Priekšlikumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, kurš pārbauda, vai ir ievērotas juridiskās prasības. Viņš var šo priekšlikumu nosūtīt par šādu pārbaudi atbildīgajai komitejai, lai tā sniegtu atzinumu par juridiskā pamata atbilstību. Ja Parlamenta priekšsēdētājs priekšlikumu atzīst par pieņemamu, viņš par to paziņo plenārsēdē un priekšlikumu nosūta atbildīgajai komitejai.

Pirms šādas nosūtīšanas atbildīgajai komitejai priekšlikumu iztulko tajās oficiālajās valodās, kuras minētās komitejas priekšsēdētājs uzskata par nepieciešamām īsai izskatīšanai.

Atbildīgā komiteja lemj par turpmāko rīcību trīs mēnešu laikā pēc nosūtīšanas un pēc tam, kad priekšlikuma sagatavotājiem ir bijusi iespēja tikt uzklausītiem komitejā.

Priekšlikuma autoru vārdus norāda ziņojuma virsrakstā.

3.
     
  Priekšlikumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, kurš pārbauda, vai ir ievērotas juridiskās prasības. Viņš var šo priekšlikumu nosūtīt komitejai, kas atbildīga par šādu pārbaudi, lai tā sniegtu atzinumu par juridiskā pamata atbilstību. Ja Parlamenta priekšsēdētājs priekšlikumu atzīst par pieņemamu, viņš par to paziņo plenārsēdē un priekšlikumu nosūta atbildīgajai komitejai.

Pirms šādas nosūtīšanas atbildīgajai komitejai priekšlikumu iztulko tajās oficiālajās valodās, kuras komitejas priekšsēdētājs uzskata par nepieciešamu īsai izskatīšanai.

Komiteja var arī ieteikt Parlamenta priekšsēdētājam, lai priekšlikumu ļauj parakstīt visiem deputātiem, ievērojot 136. panta 2., 3. un 7. punktā izklāstīto kārtību un noteiktos termiņus.

Ja šādu priekšlikumu paraksta Parlamenta deputātu vairākums, uzskata, ka Priekšsēdētāju konference ir atļāvusi sagatavot ziņojumu par priekšlikumu. Komiteja pēc priekšlikuma autoru uzklausīšanas sagatavo ziņojumu saskaņā ar 52. pantu.

Ja priekšlikumu citi deputāti parakstīt nevar vai Parlamenta deputātu vairākums to nav parakstījis, atbildīgā komiteja lemj par turpmāko rīcību trīs mēnešu laikā pēc nosūtīšanas un pēc priekšlikuma autoru uzklausīšanas.

Priekšlikuma autoru vārdus norāda ziņojuma virsrakstā.

4.   Parlamenta rezolūcijā norāda attiecīgo juridisko pamatu, un tai pievieno
  sīki izstrādātus
  ieteikumus par pieprasītā priekšlikuma saturu
  , ievērojot pamattiesības un subsidiaritātes principu
  .

4.   Parlamenta rezolūcijā norāda attiecīgo juridisko pamatu, un tai pievieno ieteikumus par pieprasītā priekšlikuma saturu.

5.   Ja pieprasītajam priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments norāda, kā nodrošināt vajadzīgos finanšu resursus.

5.   Ja pieprasītajam priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments norāda, kā nodrošināt vajadzīgos finanšu resursus.

6.   Atbildīgā komiteja uzrauga pēc Parlamenta īpašā pieprasījuma sagatavotā tiesību akta priekšlikuma izstrādi.

6.   Atbildīgā komiteja uzrauga pēc Parlamenta īpašā pieprasījuma sagatavotā
  Savienības
  tiesību akta priekšlikuma izstrādi.

6.a
     
  Komiteju priekšsēdētāju konference regulāri uzrauga to, vai Komisija ievēro Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 10. punktu, saskaņā ar kuru Komisijai jāsniedz atbildes uz pieprasījumiem iesniegt priekšlikumus, trīs mēnešu laikā pieņemot īpašu paziņojumu, kurā norādīti paredzētie turpmākie pasākumi, kas ir jāveic šajā sakarībā. Tā regulāri ziņo Priekšsēdētāju konferencei par šādas uzraudzības rezultātiem.

Grozījums Nr. 43

Eiropas Parlamenta Reglaments

47. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 47. pants | 47. pants |
| Normatīvo dokumentu
  izskatīšana | Juridiski saistošu aktu
  izskatīšana |
| 1.   
  Tiesību aktu priekšlikumus un citus normatīva rakstura dokumentus
  Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā. | 1.   
  No citām iestādēm vai dalībvalstīm saņemtu juridiski saistošu aktu priekšlikumus
  Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā. |
| Ja rodas šaubas, Parlamenta priekšsēdētājs var piemērot 201. panta 2. punktu, pirms paziņo Parlamentam, ka jautājumu nodod atbildīgajai komitejai. | |
| Ja kāds priekšlikums ir iekļauts Komisijas darba programmā, atbildīgā komiteja var iecelt referentu, kurš pārraudzīs priekšlikuma sagatavošanu. | |
| Padomes izteiktos viedokļus vai Komisijas iesniegtos atzinumu pieprasījumus Parlamenta priekšsēdētājs nodod komitejai, kura ir atbildīga par konkrētā priekšlikuma izskatīšanu. | |
| Reglamenta 38. līdz 46. panta, 57. līdz 63. panta un 75. panta noteikumus par pirmo lasījumu piemēro arī tiesību aktu priekšlikumiem neatkarīgi no tā, vai tiem vajadzīgs viens, divi vai trīs lasījumi. | |
| | 1.a   
  Ja rodas šaubas, Parlamenta priekšsēdētājs, pirms paziņo Parlamentam par jautājuma nodošanu atbildīgajai komitejai, var iesniegt jautājumu par kompetenci Priekšsēdētāju konferencei. Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences vai tās priekšsēdētāja ieteikumu, saskaņā ar 201.a panta 2. punktu. |
| | 1.b   
  Atbildīgā komiteja jebkurā brīdī var izlemt iecelt referentu, kurš pārrauga priekšlikuma sagatavošanu. Tā jo īpaši to dara tad, ja priekšlikums ir iekļauts Komisijas darba programmā. |
| 2.   
  Padomes nostājas nodod atbildīgajai komitejai izskatīšanai pirmajā lasījumā. | |
| Padomes nostājām piemēro 64. līdz 69. panta un 76. panta noteikumus par otro lasījumu. | |
| 3.   
  Parlamenta un Padomes samierināšanas procedūras laikā pēc otrā lasījuma [tiesību aktu] nevar nodot atpakaļ komitejai. | |
| Samierināšanas procedūrai piemēro 70., 71. un 72. panta noteikumus par trešo lasījumu. | |
| 4.   
  Otrajam un trešajam lasījumam nepiemēro 49., 50., 53. pantu, 59. panta 1. un 3. punktu, 60., 61. un 188. pantu. | |
| 5.   Ja kāds noteikums, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu, ir pretrunā ar kādu citu Reglamenta noteikumu, piemēro noteikumu, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu. | 5.   Ja kāds noteikums, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu, ir pretrunā ar kādu citu Reglamenta noteikumu, piemēro noteikumu, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

47. pants

47. pants

Normatīvo dokumentu
  izskatīšana

Juridiski saistošu aktu
  izskatīšana

1.   
  Tiesību aktu priekšlikumus un citus normatīva rakstura dokumentus
  Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

1.   
  No citām iestādēm vai dalībvalstīm saņemtu juridiski saistošu aktu priekšlikumus
  Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

Ja rodas šaubas, Parlamenta priekšsēdētājs var piemērot 201. panta 2. punktu, pirms paziņo Parlamentam, ka jautājumu nodod atbildīgajai komitejai.

Ja kāds priekšlikums ir iekļauts Komisijas darba programmā, atbildīgā komiteja var iecelt referentu, kurš pārraudzīs priekšlikuma sagatavošanu.

Padomes izteiktos viedokļus vai Komisijas iesniegtos atzinumu pieprasījumus Parlamenta priekšsēdētājs nodod komitejai, kura ir atbildīga par konkrētā priekšlikuma izskatīšanu.

Reglamenta 38. līdz 46. panta, 57. līdz 63. panta un 75. panta noteikumus par pirmo lasījumu piemēro arī tiesību aktu priekšlikumiem neatkarīgi no tā, vai tiem vajadzīgs viens, divi vai trīs lasījumi.

1.a   
  Ja rodas šaubas, Parlamenta priekšsēdētājs, pirms paziņo Parlamentam par jautājuma nodošanu atbildīgajai komitejai, var iesniegt jautājumu par kompetenci Priekšsēdētāju konferencei. Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences vai tās priekšsēdētāja ieteikumu, saskaņā ar 201.a panta 2. punktu.

1.b   
  Atbildīgā komiteja jebkurā brīdī var izlemt iecelt referentu, kurš pārrauga priekšlikuma sagatavošanu. Tā jo īpaši to dara tad, ja priekšlikums ir iekļauts Komisijas darba programmā.

2.   
  Padomes nostājas nodod atbildīgajai komitejai izskatīšanai pirmajā lasījumā.

Padomes nostājām piemēro 64. līdz 69. panta un 76. panta noteikumus par otro lasījumu.

3.   
  Parlamenta un Padomes samierināšanas procedūras laikā pēc otrā lasījuma [tiesību aktu] nevar nodot atpakaļ komitejai.

Samierināšanas procedūrai piemēro 70., 71. un 72. panta noteikumus par trešo lasījumu.

4.   
  Otrajam un trešajam lasījumam nepiemēro 49., 50., 53. pantu, 59. panta 1. un 3. punktu, 60., 61. un 188. pantu.

5.   Ja kāds noteikums, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu, ir pretrunā ar kādu citu Reglamenta noteikumu, piemēro noteikumu, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu.

5.   Ja kāds noteikums, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu, ir pretrunā ar kādu citu Reglamenta noteikumu, piemēro noteikumu, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu.

Grozījums Nr. 44

Eiropas Parlamenta Reglaments

47.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 47.a pants |
| | Likumdošanas procedūru paātrināšana |
| | Atbildīgā komiteja vai komitejas, saskaņojot to ar Padomi un Komisiju, var vienoties par likumdošanas procedūru paātrināšanu konkrētiem priekšlikumiem, kas izvēlēti jo īpaši no tiem priekšlikumiem, kuri noteikti par prioritāriem saskaņā ar 37. panta 1.a punktu kopīgajā deklarācijā par starpiestāžu gada programmu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

47.a pants

Likumdošanas procedūru paātrināšana

Atbildīgā komiteja vai komitejas, saskaņojot to ar Padomi un Komisiju, var vienoties par likumdošanas procedūru paātrināšanu konkrētiem priekšlikumiem, kas izvēlēti jo īpaši no tiem priekšlikumiem, kuri noteikti par prioritāriem saskaņā ar 37. panta 1.a punktu kopīgajā deklarācijā par starpiestāžu gada programmu.

Grozījums Nr. 45

Eiropas Parlamenta Reglaments

48. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 48. pants | 48. pants |
| Likumdošanas procedūras par
  dalībvalstu izteiktajiem ierosinājumiem | Likumdošanas procedūras par
  iestāžu, izņemot Komisiju, vai dalībvalstu iniciatīvām |
| 1.   
  Ierosinājumus
  , ko
  dalībvalstis ir izteikušas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 76. pantu, izskata saskaņā ar šo Reglamenta pantu
  ,
  kā arī 38
  .
  līdz 43. pantu
  ,
  47. un 59. pantu
  . | 1.   
  Izskatot iniciatīvas
  , ko
  rosinājušas iestādes, izņemot Komisiju, vai dalībvalstis, atbildīgā komiteja var uzaicināt pārstāvjus no iestādēm vai dalībvalstīm, kas rosinājušas iniciatīvu
  ,
  ar to iepazīstināt komiteju
  .
  Pārstāvjus no dalībvalstīm, kas rosinājušas iniciatīvu
  ,
  var pavadīt Padomes prezidentvalsts pārstāvji
  . |
| 2.   Atbildīgā komiteja var uzaicināt pārstāvjus no dalībvalstīm, kas izteikušas ierosinājumu, ar to iepazīstināt komiteju. Šos pārstāvjus var pavadīt Padomes prezidentvalsts pārstāvis. | |
| 3.   Pirms balsošanas atbildīgā komiteja noskaidro, vai Komisija gatavo atzinumu par
  ierosinājumu
  . Ja
  Komisijas atbilde
  ir apstiprinoša, tad komiteja nepieņem ziņojumu, pirms tā nav saņēmusi Komisijas atzinumu par šo
  ierosmi
  . | 3.   Pirms balsošanas atbildīgā komiteja noskaidro, vai Komisija gatavo atzinumu par
  iniciatīvu vai arī tā tuvākajā laikā plāno iesniegt alternatīvu priekšlikumu
  . Ja
  atbilde, ko tā saņem,
  ir apstiprinoša, tad komiteja nepieņem ziņojumu, pirms tā nav saņēmusi Komisijas atzinumu par šo
  iniciatīvu vai alternatīvu priekšlikumu
  . |
| 4.   Ja Komisija vai kāda dalībvalsts vienlaikus vai ar nelielu laika atstarpi iesniedz Parlamentam divus vai vairākus priekšlikumus ar vienu un to pašu likumdošanas mērķi, par tiem sagatavo vienu ziņojumu. Atbildīgā komiteja ziņojumā norāda, uz kuru tekstu ierosinātie grozījumi attiecas, un normatīvajā rezolūcijā sniedz atsauces arī uz visiem pārējiem tekstiem. | 4.   Ja Komisija
  un/vai citas iestādes un/
  vai kāda dalībvalsts vienlaikus vai ar nelielu laika atstarpi iesniedz Parlamentam divus vai vairākus priekšlikumus ar vienu un to pašu likumdošanas mērķi, par tiem sagatavo vienu ziņojumu. Atbildīgā komiteja ziņojumā norāda, uz kuru tekstu ierosinātie grozījumi attiecas, un normatīvajā rezolūcijā sniedz atsauces arī uz visiem pārējiem tekstiem. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

48. pants

48. pants

Likumdošanas procedūras par
  dalībvalstu izteiktajiem ierosinājumiem

Likumdošanas procedūras par
  iestāžu, izņemot Komisiju, vai dalībvalstu iniciatīvām

1.   
  Ierosinājumus
  , ko
  dalībvalstis ir izteikušas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 76. pantu, izskata saskaņā ar šo Reglamenta pantu
  ,
  kā arī 38
  .
  līdz 43. pantu
  ,
  47. un 59. pantu
  .

1.   
  Izskatot iniciatīvas
  , ko
  rosinājušas iestādes, izņemot Komisiju, vai dalībvalstis, atbildīgā komiteja var uzaicināt pārstāvjus no iestādēm vai dalībvalstīm, kas rosinājušas iniciatīvu
  ,
  ar to iepazīstināt komiteju
  .
  Pārstāvjus no dalībvalstīm, kas rosinājušas iniciatīvu
  ,
  var pavadīt Padomes prezidentvalsts pārstāvji
  .

2.   Atbildīgā komiteja var uzaicināt pārstāvjus no dalībvalstīm, kas izteikušas ierosinājumu, ar to iepazīstināt komiteju. Šos pārstāvjus var pavadīt Padomes prezidentvalsts pārstāvis.

3.   Pirms balsošanas atbildīgā komiteja noskaidro, vai Komisija gatavo atzinumu par
  ierosinājumu
  . Ja
  Komisijas atbilde
  ir apstiprinoša, tad komiteja nepieņem ziņojumu, pirms tā nav saņēmusi Komisijas atzinumu par šo
  ierosmi
  .

3.   Pirms balsošanas atbildīgā komiteja noskaidro, vai Komisija gatavo atzinumu par
  iniciatīvu vai arī tā tuvākajā laikā plāno iesniegt alternatīvu priekšlikumu
  . Ja
  atbilde, ko tā saņem,
  ir apstiprinoša, tad komiteja nepieņem ziņojumu, pirms tā nav saņēmusi Komisijas atzinumu par šo
  iniciatīvu vai alternatīvu priekšlikumu
  .

4.   Ja Komisija vai kāda dalībvalsts vienlaikus vai ar nelielu laika atstarpi iesniedz Parlamentam divus vai vairākus priekšlikumus ar vienu un to pašu likumdošanas mērķi, par tiem sagatavo vienu ziņojumu. Atbildīgā komiteja ziņojumā norāda, uz kuru tekstu ierosinātie grozījumi attiecas, un normatīvajā rezolūcijā sniedz atsauces arī uz visiem pārējiem tekstiem.

4.   Ja Komisija
  un/vai citas iestādes un/
  vai kāda dalībvalsts vienlaikus vai ar nelielu laika atstarpi iesniedz Parlamentam divus vai vairākus priekšlikumus ar vienu un to pašu likumdošanas mērķi, par tiem sagatavo vienu ziņojumu. Atbildīgā komiteja ziņojumā norāda, uz kuru tekstu ierosinātie grozījumi attiecas, un normatīvajā rezolūcijā sniedz atsauces arī uz visiem pārējiem tekstiem.

Grozījums Nr. 46

Eiropas Parlamenta Reglaments

49. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 49. pants | 49. pants |
| Normatīvi ziņojumi | Normatīvi ziņojumi |
| 1.   Tās komitejas priekšsēdētājs, kurai nosūtīts
  tiesību
  akta priekšlikums, ierosina komiteju, kurai procedūra jāpiemēro. | 1.   Tās komitejas priekšsēdētājs, kurai nosūtīts
  juridiski saistoša
  akta priekšlikums, ierosina komiteju, kurai procedūra jāpiemēro. |
| 2.   Kad ir pieņemts lēmums par to, kuru procedūru piemērot, un, ja nepiemēro 50. pantu, komiteja no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus ieceļ referentu ziņojuma sagatavošanai par tiesību akta priekšlikumu, ja vien referents jau nav iecelts, pamatojoties uz
  darba Komisijas programmu saskaņā ar 37. pantu
  . | 2.   Kad ir pieņemts lēmums par to, kuru procedūru piemērot, un, ja nepiemēro
  vienkāršotu procedūru saskaņā ar
  50. pantu, komiteja no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus ieceļ referentu ziņojuma sagatavošanai par
  leģislatīvā
  akta priekšlikumu, ja vien referents jau nav iecelts, pamatojoties uz
  47. panta 1.b punktu
  . |
| 3.   Komitejas ziņojumā iekļauj: | 3.   Komitejas ziņojumā iekļauj: |
| a) | priekšlikuma grozījumus, ja tādi ir, kam vajadzības gadījumā pievieno īsus pamatojumus, kurus sagatavo
  referents
  un par kuriem nebalso; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

49. pants

49. pants

Normatīvi ziņojumi

Normatīvi ziņojumi

1.   Tās komitejas priekšsēdētājs, kurai nosūtīts
  tiesību
  akta priekšlikums, ierosina komiteju, kurai procedūra jāpiemēro.

1.   Tās komitejas priekšsēdētājs, kurai nosūtīts
  juridiski saistoša
  akta priekšlikums, ierosina komiteju, kurai procedūra jāpiemēro.

2.   Kad ir pieņemts lēmums par to, kuru procedūru piemērot, un, ja nepiemēro 50. pantu, komiteja no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus ieceļ referentu ziņojuma sagatavošanai par tiesību akta priekšlikumu, ja vien referents jau nav iecelts, pamatojoties uz
  darba Komisijas programmu saskaņā ar 37. pantu
  .

2.   Kad ir pieņemts lēmums par to, kuru procedūru piemērot, un, ja nepiemēro
  vienkāršotu procedūru saskaņā ar
  50. pantu, komiteja no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus ieceļ referentu ziņojuma sagatavošanai par
  leģislatīvā
  akta priekšlikumu, ja vien referents jau nav iecelts, pamatojoties uz
  47. panta 1.b punktu
  .

3.   Komitejas ziņojumā iekļauj:

3.   Komitejas ziņojumā iekļauj:

a)

priekšlikuma grozījumus, ja tādi ir, kam vajadzības gadījumā pievieno īsus pamatojumus, kurus sagatavo
  referents
  un par kuriem nebalso;

| a) | priekšlikuma grozījumus, ja tādi ir, kam vajadzības gadījumā pievieno īsus pamatojumus, kurus sagatavo
  autors
  un par kuriem nebalso; |
| --- | --- |

a)

priekšlikuma grozījumus, ja tādi ir, kam vajadzības gadījumā pievieno īsus pamatojumus, kurus sagatavo
  autors
  un par kuriem nebalso;

| b) | normatīvās rezolūcijas projektu saskaņā ar 59. panta
  2
  . punkta noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

normatīvās rezolūcijas projektu saskaņā ar 59. panta
  2
  . punkta noteikumiem;

| b) | normatīvās rezolūcijas projektu saskaņā ar 59. panta
  1
  .
  c
   punkta noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

normatīvās rezolūcijas projektu saskaņā ar 59. panta
  1
  .
  c
   punkta noteikumiem;

| c) | vajadzības
  gadījumā paskaidrojumu kopā ar finanšu pārskatu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme un saderība ar daudzgadu finanšu shēmu. |
| --- | --- |

c)

vajadzības
  gadījumā paskaidrojumu kopā ar finanšu pārskatu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme un saderība ar daudzgadu finanšu shēmu.

| c) | attiecīgā
  gadījumā paskaidrojumu
  , ja nepieciešams —
  kopā ar finanšu pārskatu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme un saderība ar daudzgadu finanšu shēmu. |
| --- | --- |

c)

attiecīgā
  gadījumā paskaidrojumu
  , ja nepieciešams —
  kopā ar finanšu pārskatu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme un saderība ar daudzgadu finanšu shēmu.

| ca) | norādi uz Parlamenta veiktu ietekmes novērtējumu, ja tāds ir. |
| --- | --- |

ca)

norādi uz Parlamenta veiktu ietekmes novērtējumu, ja tāds ir.

Grozījums Nr. 47

Eiropas Parlamenta Reglaments

50. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 50. pants | 50. pants |
| Vienkāršota procedūra | Vienkāršota procedūra |
| 1.   Pēc pirmajām debatēm par tiesību akta priekšlikumu priekšsēdētājs var ierosināt, lai šo likumdošanas priekšlikumu apstiprina bez grozījumiem. Komitejas
  priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam ziņojumu
  ,
  kurā izteikta piekrišana priekšlikumam
  , ja
  vien vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu pret to neiebilst
  . Piemēro 150. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 2. un 4. punktu. | 1.   Pēc pirmajām debatēm par
  leģislatīvā
  akta priekšlikumu priekšsēdētājs var ierosināt, lai šo likumdošanas priekšlikumu apstiprina bez grozījumiem.
  Ja vien vismaz viena desmitā daļa
  komitejas
  locekļu pret to neiebilst
  ,
  ierosināto procedūru uzskata par apstiprinātu. Priekšsēdētājs vai referents
  , ja
  tāds ir iecelts, iesniedz Parlamentam ziņojumu, kurā izteikta piekrišana priekšlikumam
  . Piemēro 150. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 2. un 4. punktu. |
| 2.   Priekšsēdētājs var arī ierosināt, ka viņš pats vai referents sagatavo grozījumu kopumu, kuri atspoguļo debates komitejā.
  Ja komiteja šādu ierosinājumu apstiprina, šos grozījumus nosūta komitejas locekļiem.
  Ja
  noteiktajā termiņā, kas ir ne mazāks kā 21 diena no grozījumu saņemšanas,
  vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu nav izteikusi iebildumus, uzskata, ka
  komiteja ziņojumu ir pieņēmusi. Šādā gadījumā Parlamentam iesniedz normatīvās rezolūcijas projektu un grozījumus apstiprināšanai bez debatēm saskaņā ar 150. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 2. un 4. punktu
  . | 2.   Priekšsēdētājs var arī ierosināt, ka viņš pats vai referents sagatavo grozījumu kopumu, kuri atspoguļo debates komitejā. Ja vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu nav izteikusi iebildumus, uzskata, ka
  ierosinātā procedūra ir apstiprināta, un šos grozījumus nosūta komitejas locekļiem
  . |
| | Ja noteiktajā termiņā, kas ir ne mazāks kā 10 darba dienas no grozījumu saņemšanas, vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu nav izteikusi iebildumus pret grozījumiem, uzskata, ka komiteja ziņojumu ir pieņēmusi. Šādā gadījumā Parlamentam iesniedz normatīvās rezolūcijas projektu un grozījumus apstiprināšanai bez debatēm saskaņā ar 150. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 2. un 4. punktu. |
| | Ja vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu iebilst pret grozījumiem, par tiem balso nākamajā komitejas sanāksmē. |
| 3.   
  Ja vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu iebilst, par grozījumiem balso nākamajā komitejas sanāksmē. | |
| 4.   
  Šī panta 1. punkta pirmais un otrais teikums, 2. punkta pirmais, otrais un trešais teikums, un 3. punkts
  pēc analoģijas attiecas uz komiteju atzinumiem 53. panta nozīmē. | 4.   
  Izņemot noteikumus par iesniegšanu Parlamentam, šis pants
  pēc analoģijas attiecas uz komiteju atzinumiem 53. panta nozīmē. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

50. pants

50. pants

Vienkāršota procedūra

Vienkāršota procedūra

1.   Pēc pirmajām debatēm par tiesību akta priekšlikumu priekšsēdētājs var ierosināt, lai šo likumdošanas priekšlikumu apstiprina bez grozījumiem. Komitejas
  priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam ziņojumu
  ,
  kurā izteikta piekrišana priekšlikumam
  , ja
  vien vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu pret to neiebilst
  . Piemēro 150. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 2. un 4. punktu.

1.   Pēc pirmajām debatēm par
  leģislatīvā
  akta priekšlikumu priekšsēdētājs var ierosināt, lai šo likumdošanas priekšlikumu apstiprina bez grozījumiem.
  Ja vien vismaz viena desmitā daļa
  komitejas
  locekļu pret to neiebilst
  ,
  ierosināto procedūru uzskata par apstiprinātu. Priekšsēdētājs vai referents
  , ja
  tāds ir iecelts, iesniedz Parlamentam ziņojumu, kurā izteikta piekrišana priekšlikumam
  . Piemēro 150. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 2. un 4. punktu.

2.   Priekšsēdētājs var arī ierosināt, ka viņš pats vai referents sagatavo grozījumu kopumu, kuri atspoguļo debates komitejā.
  Ja komiteja šādu ierosinājumu apstiprina, šos grozījumus nosūta komitejas locekļiem.
  Ja
  noteiktajā termiņā, kas ir ne mazāks kā 21 diena no grozījumu saņemšanas,
  vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu nav izteikusi iebildumus, uzskata, ka
  komiteja ziņojumu ir pieņēmusi. Šādā gadījumā Parlamentam iesniedz normatīvās rezolūcijas projektu un grozījumus apstiprināšanai bez debatēm saskaņā ar 150. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 2. un 4. punktu
  .

2.   Priekšsēdētājs var arī ierosināt, ka viņš pats vai referents sagatavo grozījumu kopumu, kuri atspoguļo debates komitejā. Ja vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu nav izteikusi iebildumus, uzskata, ka
  ierosinātā procedūra ir apstiprināta, un šos grozījumus nosūta komitejas locekļiem
  .

Ja noteiktajā termiņā, kas ir ne mazāks kā 10 darba dienas no grozījumu saņemšanas, vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu nav izteikusi iebildumus pret grozījumiem, uzskata, ka komiteja ziņojumu ir pieņēmusi. Šādā gadījumā Parlamentam iesniedz normatīvās rezolūcijas projektu un grozījumus apstiprināšanai bez debatēm saskaņā ar 150. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 2. un 4. punktu.

Ja vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu iebilst pret grozījumiem, par tiem balso nākamajā komitejas sanāksmē.

3.   
  Ja vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu iebilst, par grozījumiem balso nākamajā komitejas sanāksmē.

4.   
  Šī panta 1. punkta pirmais un otrais teikums, 2. punkta pirmais, otrais un trešais teikums, un 3. punkts
  pēc analoģijas attiecas uz komiteju atzinumiem 53. panta nozīmē.

4.   
  Izņemot noteikumus par iesniegšanu Parlamentam, šis pants
  pēc analoģijas attiecas uz komiteju atzinumiem 53. panta nozīmē.

Grozījums Nr. 48

Eiropas Parlamenta Reglaments

51. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 51. pants | 51. pants |
| Nenormatīvi ziņojumi | Nenormatīvi ziņojumi |
| 1.   Ja komiteja izstrādā nenormatīvu ziņojumu, tā ieceļ referentu no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus. | 1.   Ja komiteja izstrādā nenormatīvu ziņojumu, tā ieceļ referentu no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus. |
| 2.   
  Referenta uzdevums ir sagatavot komitejas ziņojumu un komitejas vārdā ar to iepazīstināt Parlamentu. | |
| 3.   Komitejas ziņojumā iekļauj: | 3.   Komitejas ziņojumā iekļauj: |
| a) | rezolūcijas priekšlikumu; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

51. pants

51. pants

Nenormatīvi ziņojumi

Nenormatīvi ziņojumi

1.   Ja komiteja izstrādā nenormatīvu ziņojumu, tā ieceļ referentu no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus.

1.   Ja komiteja izstrādā nenormatīvu ziņojumu, tā ieceļ referentu no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus.

2.   
  Referenta uzdevums ir sagatavot komitejas ziņojumu un komitejas vārdā ar to iepazīstināt Parlamentu.

3.   Komitejas ziņojumā iekļauj:

3.   Komitejas ziņojumā iekļauj:

a)

rezolūcijas priekšlikumu;

| a) | rezolūcijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

a)

rezolūcijas priekšlikumu;

| b) | paskaidrojumu kopā ar finanšu pārskatu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme un saderība ar daudzgadu finanšu shēmu; |
| --- | --- |

b)

paskaidrojumu kopā ar finanšu pārskatu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme un saderība ar daudzgadu finanšu shēmu;

| b) | paskaidrojumu, ja nepieciešams — kopā ar finanšu pārskatu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme un saderība ar daudzgadu finanšu shēmu; |
| --- | --- |

b)

paskaidrojumu, ja nepieciešams — kopā ar finanšu pārskatu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme un saderība ar daudzgadu finanšu shēmu;

| c) | rezolūciju priekšlikumu tekstus, kuri jāiekļauj, piemērojot 133. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

c)

rezolūciju priekšlikumu tekstus, kuri jāiekļauj, piemērojot 133. panta 4. punktu.

| c) | rezolūciju priekšlikumu tekstus, kuri jāiekļauj, piemērojot 133. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

c)

rezolūciju priekšlikumu tekstus, kuri jāiekļauj, piemērojot 133. panta 4. punktu.

Grozījums Nr. 49

Eiropas Parlamenta Reglaments

52. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 52. pants | 52. pants |
| Patstāvīgi ziņojumi | Patstāvīgi ziņojumi |
| 1.   Ja komiteja
  , ar kuru neapspriedās un kurai nelūdza sniegt Parlamentam atzinumu
  saskaņā ar
  201
  . 
  panta 1
  . 
  punktu, ir paredzējusi sagatavot ziņojumu
  par jautājumu, kas ietilpst tās kompetencē, un
  iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par šo jautājumu
  , tai pirms šāda ziņojuma sagatavošanas jāprasa Priekšsēdētāju konferences atļauja.
  Ja Priekšsēdētāju konference šādu atļauju nedod, atteikumam vienmēr jābūt pamatotam. Ja ziņojums ir par priekšlikumu, ko iesniedzis Parlamenta deputāts saskaņā ar 46. panta 2. punktu, tam var nedot atļauju tika tad, ja tas neatbilst Deputātu nolikuma 5. pantā vai Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantā paredzētajiem nosacījumiem. | 1.   Ja komiteja
  ir paredzējusi sagatavot nenormatīvu ziņojumu vai ziņojumu
  saskaņā ar
  45
  . 
  vai 46
  . 
  pantu
  par jautājumu, kas ietilpst tās kompetencē un
  kas nav nodots izskatīšanai komitejā
  , tai pirms šāda ziņojuma sagatavošanas jāprasa Priekšsēdētāju konferences atļauja. |
| | Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu attiecībā uz atļaujas pieprasījumiem par ziņojuma sagatavošanu saskaņā ar pirmo daļu, pamatojoties uz īstenošanas noteikumiem, ko tā pati nosaka. |
| Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu attiecībā uz atļaujas pieprasījumiem par ziņojuma sagatavošanu saskaņā ar 1. punktu, ievērojot īstenošanas noteikumus, ko tā pati nosaka. Ja tiek apstrīdēta tās komitejas kompetence, kura vēlas izstrādāt ziņojumu, Priekšsēdētāju konference sešu nedēļu laikā pieņem lēmumu, pamatojoties uz ieteikumu, ko sniegusi Komiteju priekšsēdētāju konference vai, ja vajadzīgs, šīs konferences priekšsēdētājs. Ja Priekšsēdētāju konference šajā laikā nav pieņēmusi lēmumu, ieteikumu uzskata par apstiprinātu. | |
| | 1.a   
  Ja Priekšsēdētāju konference šādu atļauju nedod, atteikums vienmēr jāpamato. |
| | Ja uz ziņojuma tematu attiecas 45. pantā minētās Parlamenta iniciatīvas tiesības, atļauju var nedot tikai tad, ja nav izpildīti Līgumos paredzētie nosacījumi. |
| | 1.b   
  Gadījumos, kas minēti 45. un 46. pantā, Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu divu mēnešu laikā. |
| 2.   Rezolūciju priekšlikumi
  , kas iekļauti patstāvīgajos ziņojumos, Parlamentam
  jāizskata saskaņā ar īsā izklāsta procedūru, kas noteikta 151. pantā. Šādu rezolūciju priekšlikumu grozījumus
  pieņem
  izskatīšanai plenārsēdē tikai tad, ja tos ir iesniedzis referents, lai ņemtu vērā jaunu informāciju, vai vismaz desmitā daļa Parlamenta deputātu. Politiskās grupas var iesniegt alternatīvus rezolūciju priekšlikumus saskaņā ar 170. panta 4. punktu. Komitejas rezolūcijas priekšlikumam un tā grozījumiem piemēro
  176. un
  180. pantu. Reglamenta 180. pantu piemēro arī tad, ja notiek viens balsojums par alternatīviem rezolūciju priekšlikumiem. | 2.   
  Parlamentam iesniegtie
  rezolūciju priekšlikumi jāizskata saskaņā ar īsā izklāsta procedūru, kas noteikta 151. pantā. Šādu rezolūciju priekšlikumu grozījumus
  un pieprasījumus balsot pa daļām vai atsevišķi pieņem
  izskatīšanai plenārsēdē tikai tad, ja tos ir iesniedzis
  vai nu
  referents, lai ņemtu vērā jaunu informāciju, vai vismaz desmitā daļa Parlamenta deputātu. Politiskās grupas var iesniegt alternatīvus rezolūciju priekšlikumus saskaņā ar 170. panta 4. punktu. Komitejas rezolūcijas priekšlikumam un tā grozījumiem piemēro 180. pantu. Reglamenta 180. pantu piemēro arī tad, ja notiek viens balsojums par alternatīviem rezolūciju priekšlikumiem. |
| Pirmo daļu nepiemēro, ja ziņojuma temats plenārsēdes debatēs var tikt iekļauts kā prioritārs, ja ziņojums ir sagatavots saskaņā ar 45. vai 46. pantā minētajām iniciatīvas tiesībām vai to atļauts sagatavot kā stratēģisku ziņojumu

   (9)

  . | |
| | 2.a   
  Šā panta 2. punktu nepiemēro gadījumos, kad ziņojuma temats var tikt izskatīts plenārsēdes prioritārajās debatēs, ja ziņojums ir sagatavots saskaņā ar 45. vai 46. pantā minētajām iniciatīvas tiesībām vai ja to atļauts sagatavot kā stratēģisku ziņojumu

   (9a)

  . |
| 3.   
  Ja uz ziņojuma tematu attiecas 45. pantā minētās iniciatīvas tiesības, atļauju var nedot tikai tad, ja nav izpildīti Līgumos paredzētie nosacījumi. | |
| 4.   
  Gadījumos, kas minēti 45. un 46. pantā, Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu divu mēnešu laikā. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

52. pants

52. pants

Patstāvīgi ziņojumi

Patstāvīgi ziņojumi

1.   Ja komiteja
  , ar kuru neapspriedās un kurai nelūdza sniegt Parlamentam atzinumu
  saskaņā ar
  201
  . 
  panta 1
  . 
  punktu, ir paredzējusi sagatavot ziņojumu
  par jautājumu, kas ietilpst tās kompetencē, un
  iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par šo jautājumu
  , tai pirms šāda ziņojuma sagatavošanas jāprasa Priekšsēdētāju konferences atļauja.
  Ja Priekšsēdētāju konference šādu atļauju nedod, atteikumam vienmēr jābūt pamatotam. Ja ziņojums ir par priekšlikumu, ko iesniedzis Parlamenta deputāts saskaņā ar 46. panta 2. punktu, tam var nedot atļauju tika tad, ja tas neatbilst Deputātu nolikuma 5. pantā vai Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

1.   Ja komiteja
  ir paredzējusi sagatavot nenormatīvu ziņojumu vai ziņojumu
  saskaņā ar
  45
  . 
  vai 46
  . 
  pantu
  par jautājumu, kas ietilpst tās kompetencē un
  kas nav nodots izskatīšanai komitejā
  , tai pirms šāda ziņojuma sagatavošanas jāprasa Priekšsēdētāju konferences atļauja.

Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu attiecībā uz atļaujas pieprasījumiem par ziņojuma sagatavošanu saskaņā ar pirmo daļu, pamatojoties uz īstenošanas noteikumiem, ko tā pati nosaka.

Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu attiecībā uz atļaujas pieprasījumiem par ziņojuma sagatavošanu saskaņā ar 1. punktu, ievērojot īstenošanas noteikumus, ko tā pati nosaka. Ja tiek apstrīdēta tās komitejas kompetence, kura vēlas izstrādāt ziņojumu, Priekšsēdētāju konference sešu nedēļu laikā pieņem lēmumu, pamatojoties uz ieteikumu, ko sniegusi Komiteju priekšsēdētāju konference vai, ja vajadzīgs, šīs konferences priekšsēdētājs. Ja Priekšsēdētāju konference šajā laikā nav pieņēmusi lēmumu, ieteikumu uzskata par apstiprinātu.

1.a   
  Ja Priekšsēdētāju konference šādu atļauju nedod, atteikums vienmēr jāpamato.

Ja uz ziņojuma tematu attiecas 45. pantā minētās Parlamenta iniciatīvas tiesības, atļauju var nedot tikai tad, ja nav izpildīti Līgumos paredzētie nosacījumi.

1.b   
  Gadījumos, kas minēti 45. un 46. pantā, Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu divu mēnešu laikā.

2.   Rezolūciju priekšlikumi
  , kas iekļauti patstāvīgajos ziņojumos, Parlamentam
  jāizskata saskaņā ar īsā izklāsta procedūru, kas noteikta 151. pantā. Šādu rezolūciju priekšlikumu grozījumus
  pieņem
  izskatīšanai plenārsēdē tikai tad, ja tos ir iesniedzis referents, lai ņemtu vērā jaunu informāciju, vai vismaz desmitā daļa Parlamenta deputātu. Politiskās grupas var iesniegt alternatīvus rezolūciju priekšlikumus saskaņā ar 170. panta 4. punktu. Komitejas rezolūcijas priekšlikumam un tā grozījumiem piemēro
  176. un
  180. pantu. Reglamenta 180. pantu piemēro arī tad, ja notiek viens balsojums par alternatīviem rezolūciju priekšlikumiem.

2.   
  Parlamentam iesniegtie
  rezolūciju priekšlikumi jāizskata saskaņā ar īsā izklāsta procedūru, kas noteikta 151. pantā. Šādu rezolūciju priekšlikumu grozījumus
  un pieprasījumus balsot pa daļām vai atsevišķi pieņem
  izskatīšanai plenārsēdē tikai tad, ja tos ir iesniedzis
  vai nu
  referents, lai ņemtu vērā jaunu informāciju, vai vismaz desmitā daļa Parlamenta deputātu. Politiskās grupas var iesniegt alternatīvus rezolūciju priekšlikumus saskaņā ar 170. panta 4. punktu. Komitejas rezolūcijas priekšlikumam un tā grozījumiem piemēro 180. pantu. Reglamenta 180. pantu piemēro arī tad, ja notiek viens balsojums par alternatīviem rezolūciju priekšlikumiem.

Pirmo daļu nepiemēro, ja ziņojuma temats plenārsēdes debatēs var tikt iekļauts kā prioritārs, ja ziņojums ir sagatavots saskaņā ar 45. vai 46. pantā minētajām iniciatīvas tiesībām vai to atļauts sagatavot kā stratēģisku ziņojumu

   (9)

  .

2.a   
  Šā panta 2. punktu nepiemēro gadījumos, kad ziņojuma temats var tikt izskatīts plenārsēdes prioritārajās debatēs, ja ziņojums ir sagatavots saskaņā ar 45. vai 46. pantā minētajām iniciatīvas tiesībām vai ja to atļauts sagatavot kā stratēģisku ziņojumu

   (9a)

  .

3.   
  Ja uz ziņojuma tematu attiecas 45. pantā minētās iniciatīvas tiesības, atļauju var nedot tikai tad, ja nav izpildīti Līgumos paredzētie nosacījumi.

4.   
  Gadījumos, kas minēti 45. un 46. pantā, Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu divu mēnešu laikā.

Grozījums Nr. 50

Eiropas Parlamenta Reglaments

53. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 53. pants | 53. pants |
| Komiteju atzinumi | Komiteju atzinumi |
| 1.   Ja komiteja, kurai sākotnēji nodots kāds jautājums, vēlas saņemt citas komitejas atzinumu vai ja cita komiteja vēlas sniegt savu atzinumu
  par ziņojumu, ko sagatavojusi komiteja
  , kurai jautājums sākotnēji
  bija
  nodots, tās var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 201. panta 3. punktu ieceļ atbildīgo komiteju, bet otru lūdz sniegt atzinumu. | 1.   Ja komiteja, kurai sākotnēji nodots kāds jautājums, vēlas saņemt citas komitejas atzinumu vai ja cita komiteja vēlas sniegt savu atzinumu
  komitejai
  , kurai jautājums sākotnēji nodots, tās var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 201. panta 3. punktu ieceļ atbildīgo komiteju, bet otru lūdz sniegt atzinumu. |
| | Komiteja, kura sniedz atzinumu, var no savu pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus iecelt atzinuma sagatavotāju vai nosūtīt savu atzinumu priekšsēdētāja vēstules veidā. |
| 2.   Ja
  izskata normatīva rakstura dokumentus 47. panta 1. punkta nozīmē
  ,
  atzinumā
  ietver
  grozījumu projektus
  tekstam, kurš nodots komitejai, un, ja vajadzīgs, tiem pievieno īsus pamatojumus. Par šiem pamatojumiem ir atbildīgs
  atzinuma sagatavotājs
  , un par tiem nebalso. Vajadzības gadījumā komiteja, kurai lūdz sniegt atzinumu, var iesniegt īsu rakstisku pamatojumu par atzinumu kopumā. | 2.   Ja
  atzinums attiecas uz juridiski saistoša akta priekšlikumu
  ,
  tajā
  ietver
  grozījumus
  tekstam, kurš nodots komitejai, un, ja vajadzīgs, tiem pievieno īsus pamatojumus. Par šiem pamatojumiem ir atbildīgs
  to autors
  , un par tiem nebalso. Vajadzības gadījumā komiteja, kurai lūdz sniegt atzinumu, var iesniegt īsu rakstisku pamatojumu par atzinumu kopumā.
  Par šo īso rakstisko pamatojumu ir atbildīgs atzinuma sagatavotājs. |
| Ja
  izskata nenormatīvus tekstus
  , atzinumā ietver
  ieteikumus tām rezolūcijas priekšlikuma daļām, ko iesniegusi atbildīgā komiteja
  . | Ja
  atzinums neattiecas uz juridiski saistoša akta priekšlikumu
  , atzinumā ietver
  ierosinājumus attiecībā uz atbildīgās komitejas iesniegtā rezolūcijas priekšlikuma daļām
  . |
| Atbildīgā komiteja grozījumus vai ieteikumus izvirza balsošanai. | Atbildīgā komiteja grozījumus vai ieteikumus izvirza balsošanai. |
| Atzinumi attiecas vienīgi uz tiem jautājumiem, kas ietilpst tās komitejas kompetencē, kurai lūdz sniegt atzinumu. | Atzinumi attiecas vienīgi uz tiem jautājumiem, kas ietilpst tās komitejas kompetencē, kurai lūdz sniegt atzinumu. |
| 3.   Atbildīgā komiteja nosaka termiņu, kurā par atzinuma sniegšanu atbildīgajai komitejai tas jāsniedz, lai atbildīgā komiteja to varētu ņemt vērā. Atbildīgā komiteja nekavējoties paziņo izmaiņas apstiprinātajos termiņos komitejai(
  –ām
  ), kurai(
  –ām
  ) lūdz sniegt atzinumu. Atbildīgā komiteja neizsaka secinājumus pirms noteiktā termiņa beigām. | 3.   Atbildīgā komiteja nosaka termiņu, kurā par atzinuma sniegšanu atbildīgajai komitejai tas jāsniedz, lai atbildīgā komiteja to varētu ņemt vērā. Atbildīgā komiteja nekavējoties paziņo izmaiņas apstiprinātajos termiņos komitejai(
  -ām
  ), kurai(
  -ām
  ) lūdz sniegt atzinumu. Atbildīgā komiteja neizsaka secinājumus pirms noteiktā termiņa beigām. |
| | 3.a   
  Komiteja, kura sniedz atzinumu, var arī pieņemt lēmumu paust savu nostāju grozījumu veidā — šādus grozījumus pēc to pieņemšanas iesniedz tieši atbildīgajai komitejai. Šos grozījumus komitejas vārdā iesniedz priekšsēdētājs vai atzinuma sagatavotājs. |
| | 3.b   
  Komiteja, kas sniedz atzinumu, 3.a punktā minētos grozījumus iesniedz atbildīgās komitejas noteiktajā grozījumu iesniegšanas termiņā. |
| 4.   Visus
  pieņemtos atzinumus
  pievieno atbildīgās komitejas ziņojumam. | 4.   Visus
  atzinumus un grozījumus, ko pieņēmusi komiteja, kura sniedz atzinumu,
  pievieno atbildīgās komitejas ziņojumam. |
| 5.   
  Tikai atbildīgajai komitejai ir tiesības plenārsēdē
  iesniegt grozījumus. | 5.   
  Komitejas, kuras sniedz atzinumus šā panta izpratnē, nevar
  iesniegt grozījumus
  izskatīšanai Parlamentā
  . |
| 6.   Tās komitejas priekšsēdētāju un atzinuma sagatavotāju, kurai lūdz sniegt atzinumu, aicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs ar padomdevēja tiesībām, ciktāl šīs
  sanāksmēs
  attiecas uz kopīgi izskatāmo jautājumu. | 6.   Tās komitejas priekšsēdētāju un atzinuma sagatavotāju, kurai lūdz sniegt atzinumu, aicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs ar padomdevēja tiesībām, ciktāl šīs
  sanāksmes
  attiecas uz kopīgi izskatāmo jautājumu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

53. pants

53. pants

Komiteju atzinumi

Komiteju atzinumi

1.   Ja komiteja, kurai sākotnēji nodots kāds jautājums, vēlas saņemt citas komitejas atzinumu vai ja cita komiteja vēlas sniegt savu atzinumu
  par ziņojumu, ko sagatavojusi komiteja
  , kurai jautājums sākotnēji
  bija
  nodots, tās var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 201. panta 3. punktu ieceļ atbildīgo komiteju, bet otru lūdz sniegt atzinumu.

1.   Ja komiteja, kurai sākotnēji nodots kāds jautājums, vēlas saņemt citas komitejas atzinumu vai ja cita komiteja vēlas sniegt savu atzinumu
  komitejai
  , kurai jautājums sākotnēji nodots, tās var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 201. panta 3. punktu ieceļ atbildīgo komiteju, bet otru lūdz sniegt atzinumu.

Komiteja, kura sniedz atzinumu, var no savu pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus iecelt atzinuma sagatavotāju vai nosūtīt savu atzinumu priekšsēdētāja vēstules veidā.

2.   Ja
  izskata normatīva rakstura dokumentus 47. panta 1. punkta nozīmē
  ,
  atzinumā
  ietver
  grozījumu projektus
  tekstam, kurš nodots komitejai, un, ja vajadzīgs, tiem pievieno īsus pamatojumus. Par šiem pamatojumiem ir atbildīgs
  atzinuma sagatavotājs
  , un par tiem nebalso. Vajadzības gadījumā komiteja, kurai lūdz sniegt atzinumu, var iesniegt īsu rakstisku pamatojumu par atzinumu kopumā.

2.   Ja
  atzinums attiecas uz juridiski saistoša akta priekšlikumu
  ,
  tajā
  ietver
  grozījumus
  tekstam, kurš nodots komitejai, un, ja vajadzīgs, tiem pievieno īsus pamatojumus. Par šiem pamatojumiem ir atbildīgs
  to autors
  , un par tiem nebalso. Vajadzības gadījumā komiteja, kurai lūdz sniegt atzinumu, var iesniegt īsu rakstisku pamatojumu par atzinumu kopumā.
  Par šo īso rakstisko pamatojumu ir atbildīgs atzinuma sagatavotājs.

Ja
  izskata nenormatīvus tekstus
  , atzinumā ietver
  ieteikumus tām rezolūcijas priekšlikuma daļām, ko iesniegusi atbildīgā komiteja
  .

Ja
  atzinums neattiecas uz juridiski saistoša akta priekšlikumu
  , atzinumā ietver
  ierosinājumus attiecībā uz atbildīgās komitejas iesniegtā rezolūcijas priekšlikuma daļām
  .

Atbildīgā komiteja grozījumus vai ieteikumus izvirza balsošanai.

Atbildīgā komiteja grozījumus vai ieteikumus izvirza balsošanai.

Atzinumi attiecas vienīgi uz tiem jautājumiem, kas ietilpst tās komitejas kompetencē, kurai lūdz sniegt atzinumu.

Atzinumi attiecas vienīgi uz tiem jautājumiem, kas ietilpst tās komitejas kompetencē, kurai lūdz sniegt atzinumu.

3.   Atbildīgā komiteja nosaka termiņu, kurā par atzinuma sniegšanu atbildīgajai komitejai tas jāsniedz, lai atbildīgā komiteja to varētu ņemt vērā. Atbildīgā komiteja nekavējoties paziņo izmaiņas apstiprinātajos termiņos komitejai(
  –ām
  ), kurai(
  –ām
  ) lūdz sniegt atzinumu. Atbildīgā komiteja neizsaka secinājumus pirms noteiktā termiņa beigām.

3.   Atbildīgā komiteja nosaka termiņu, kurā par atzinuma sniegšanu atbildīgajai komitejai tas jāsniedz, lai atbildīgā komiteja to varētu ņemt vērā. Atbildīgā komiteja nekavējoties paziņo izmaiņas apstiprinātajos termiņos komitejai(
  -ām
  ), kurai(
  -ām
  ) lūdz sniegt atzinumu. Atbildīgā komiteja neizsaka secinājumus pirms noteiktā termiņa beigām.

3.a   
  Komiteja, kura sniedz atzinumu, var arī pieņemt lēmumu paust savu nostāju grozījumu veidā — šādus grozījumus pēc to pieņemšanas iesniedz tieši atbildīgajai komitejai. Šos grozījumus komitejas vārdā iesniedz priekšsēdētājs vai atzinuma sagatavotājs.

3.b   
  Komiteja, kas sniedz atzinumu, 3.a punktā minētos grozījumus iesniedz atbildīgās komitejas noteiktajā grozījumu iesniegšanas termiņā.

4.   Visus
  pieņemtos atzinumus
  pievieno atbildīgās komitejas ziņojumam.

4.   Visus
  atzinumus un grozījumus, ko pieņēmusi komiteja, kura sniedz atzinumu,
  pievieno atbildīgās komitejas ziņojumam.

5.   
  Tikai atbildīgajai komitejai ir tiesības plenārsēdē
  iesniegt grozījumus.

5.   
  Komitejas, kuras sniedz atzinumus šā panta izpratnē, nevar
  iesniegt grozījumus
  izskatīšanai Parlamentā
  .

6.   Tās komitejas priekšsēdētāju un atzinuma sagatavotāju, kurai lūdz sniegt atzinumu, aicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs ar padomdevēja tiesībām, ciktāl šīs
  sanāksmēs
  attiecas uz kopīgi izskatāmo jautājumu.

6.   Tās komitejas priekšsēdētāju un atzinuma sagatavotāju, kurai lūdz sniegt atzinumu, aicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs ar padomdevēja tiesībām, ciktāl šīs
  sanāksmes
  attiecas uz kopīgi izskatāmo jautājumu.

Grozījums Nr. 51

Eiropas Parlamenta Reglaments

54. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 54. pants | 54. pants |
| Komiteju iesaistīšanas procedūra | Komiteju iesaistīšanas procedūra |
| Ja saskaņā ar Reglamenta 201. 
  panta 2. punktu vai 52.
   pantu Priekšsēdētāju konferencei iesniedz jautājumu par komiteju kompetenci un ja Priekšsēdētāju konference saskaņā ar VI pielikumu uzskata, ka jautājums gandrīz vienlīdz ietilpst divu vai vairāku komiteju kompetencē vai jautājuma dažādi aspekti ietilpst divu vai vairāku komiteju kompetencē, piemēro 53. pantu, kā arī šādus papildu noteikumus: | 1.   Ja saskaņā ar Reglamenta 201.
  a
   pantu Priekšsēdētāju konferencei iesniedz jautājumu par komiteju kompetenci un ja Priekšsēdētāju konference saskaņā ar VI pielikumu uzskata, ka jautājums gandrīz vienlīdz ietilpst divu vai vairāku komiteju kompetencē vai jautājuma dažādi aspekti ietilpst divu vai vairāku komiteju kompetencē, piemēro 53. pantu, kā arī šādus papildu noteikumus: |
| — | grafiku attiecīgās komitejas pieņem kopīgi; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

54. pants

54. pants

Komiteju iesaistīšanas procedūra

Komiteju iesaistīšanas procedūra

Ja saskaņā ar Reglamenta 201. 
  panta 2. punktu vai 52.
   pantu Priekšsēdētāju konferencei iesniedz jautājumu par komiteju kompetenci un ja Priekšsēdētāju konference saskaņā ar VI pielikumu uzskata, ka jautājums gandrīz vienlīdz ietilpst divu vai vairāku komiteju kompetencē vai jautājuma dažādi aspekti ietilpst divu vai vairāku komiteju kompetencē, piemēro 53. pantu, kā arī šādus papildu noteikumus:

1.   Ja saskaņā ar Reglamenta 201.
  a
   pantu Priekšsēdētāju konferencei iesniedz jautājumu par komiteju kompetenci un ja Priekšsēdētāju konference saskaņā ar VI pielikumu uzskata, ka jautājums gandrīz vienlīdz ietilpst divu vai vairāku komiteju kompetencē vai jautājuma dažādi aspekti ietilpst divu vai vairāku komiteju kompetencē, piemēro 53. pantu, kā arī šādus papildu noteikumus:

—

grafiku attiecīgās komitejas pieņem kopīgi;

| — | grafiku attiecīgās komitejas pieņem kopīgi; |
| --- | --- |

—

grafiku attiecīgās komitejas pieņem kopīgi;

| — | attiecīgie referenti cits citu informē un cenšas vienoties par tekstiem, kurus tie iesniedz attiecīgi savām komitejām, kā arī par nostāju attiecībā uz grozījumiem; |
| --- | --- |

—

attiecīgie referenti cits citu informē un cenšas vienoties par tekstiem, kurus tie iesniedz attiecīgi savām komitejām, kā arī par nostāju attiecībā uz grozījumiem;

| — | attiecīgie referenti cits citu informē un cenšas vienoties par tekstiem, kurus tie iesniedz attiecīgi savām komitejām, kā arī par nostāju attiecībā uz grozījumiem; |
| --- | --- |

—

attiecīgie referenti cits citu informē un cenšas vienoties par tekstiem, kurus tie iesniedz attiecīgi savām komitejām, kā arī par nostāju attiecībā uz grozījumiem;

| — | attiecīgie priekšsēdētāji
  un
  referenti
  kopīgi nosaka teksta daļas, kas ietilpst to ekskluzīvajā vai
  kopīgajā
  kompetencē, un vienojas par konkrētu sadarbības kārtību. Ja nav vienprātības par kompetenču norobežošanu, pēc vienas iesaistītās komitejas pieprasījuma jautājumu iesniedz Priekšsēdētāju konferencei, kura var pieņemt lēmumu par attiecīgajām kompetencēm vai nolemt, ka jāpiemēro komiteju kopīgo sanāksmju procedūra saskaņā ar 55. pantu
  ; pēc analoģijas piemēro
  201. 
  panta 2. punkta otro daļu; |
| --- | --- |

—

attiecīgie priekšsēdētāji
  un
  referenti
  kopīgi nosaka teksta daļas, kas ietilpst to ekskluzīvajā vai
  kopīgajā
  kompetencē, un vienojas par konkrētu sadarbības kārtību. Ja nav vienprātības par kompetenču norobežošanu, pēc vienas iesaistītās komitejas pieprasījuma jautājumu iesniedz Priekšsēdētāju konferencei, kura var pieņemt lēmumu par attiecīgajām kompetencēm vai nolemt, ka jāpiemēro komiteju kopīgo sanāksmju procedūra saskaņā ar 55. pantu
  ; pēc analoģijas piemēro
  201. 
  panta 2. punkta otro daļu;

| — | attiecīgajiem priekšsēdētājiem
  un
  referentiem ir pienākums ievērot labas un lojālas sadarbības principu, un viņi
  kopīgi nosaka teksta daļas, kas ietilpst to ekskluzīvajā vai
  dalītajā
  kompetencē, un vienojas par konkrētu sadarbības kārtību. Ja nav vienprātības par kompetenču norobežošanu, pēc vienas iesaistītās komitejas pieprasījuma jautājumu iesniedz Priekšsēdētāju konferencei, kura var pieņemt lēmumu par attiecīgajām kompetencēm vai nolemt, ka jāpiemēro komiteju kopīgo sanāksmju procedūra saskaņā ar 55. pantu
  . Minēto lēmumu pieņem, ievērojot
  201.
  a pantā noteikto procedūru un termiņu; |
| --- | --- |

—

attiecīgajiem priekšsēdētājiem
  un
  referentiem ir pienākums ievērot labas un lojālas sadarbības principu, un viņi
  kopīgi nosaka teksta daļas, kas ietilpst to ekskluzīvajā vai
  dalītajā
  kompetencē, un vienojas par konkrētu sadarbības kārtību. Ja nav vienprātības par kompetenču norobežošanu, pēc vienas iesaistītās komitejas pieprasījuma jautājumu iesniedz Priekšsēdētāju konferencei, kura var pieņemt lēmumu par attiecīgajām kompetencēm vai nolemt, ka jāpiemēro komiteju kopīgo sanāksmju procedūra saskaņā ar 55. pantu
  . Minēto lēmumu pieņem, ievērojot
  201.
  a pantā noteikto procedūru un termiņu;

| — | atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem grozījumus, ko iesniegusi iesaistītā komiteja, ja grozījumi attiecas uz tiem aspektiem, kuri ir iesaistītās komitejas ekskluzīvajā kompetencē. Ja atbildīgā komiteja
  noraida
  grozījumus par aspektiem, kas ir atbildīgās komitejas un iesaistītās komitejas
  kopīgajā
  kompetencē, iesaistītā komiteja var šos grozījumus iesniegt tieši plenārsēdē; |
| --- | --- |

—

atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem grozījumus, ko iesniegusi iesaistītā komiteja, ja grozījumi attiecas uz tiem aspektiem, kuri ir iesaistītās komitejas ekskluzīvajā kompetencē. Ja atbildīgā komiteja
  noraida
  grozījumus par aspektiem, kas ir atbildīgās komitejas un iesaistītās komitejas
  kopīgajā
  kompetencē, iesaistītā komiteja var šos grozījumus iesniegt tieši plenārsēdē;

| — | atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem grozījumus, ko iesniegusi iesaistītā komiteja, ja grozījumi attiecas uz tiem aspektiem, kuri ir iesaistītās komitejas ekskluzīvajā kompetencē.
  Ja atbildīgā komiteja neievēro iesaistītās komitejas ekskluzīvo kompetenci, iesaistītā komiteja var grozījumus iesniegt tieši plenārsēdē. Ja atbildīgā komiteja nepieņem
  grozījumus par aspektiem, kas ir atbildīgās komitejas un iesaistītās komitejas
  dalītajā
  kompetencē, iesaistītā komiteja var šos grozījumus iesniegt tieši plenārsēdē; |
| --- | --- |

—

atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem grozījumus, ko iesniegusi iesaistītā komiteja, ja grozījumi attiecas uz tiem aspektiem, kuri ir iesaistītās komitejas ekskluzīvajā kompetencē.
  Ja atbildīgā komiteja neievēro iesaistītās komitejas ekskluzīvo kompetenci, iesaistītā komiteja var grozījumus iesniegt tieši plenārsēdē. Ja atbildīgā komiteja nepieņem
  grozījumus par aspektiem, kas ir atbildīgās komitejas un iesaistītās komitejas
  dalītajā
  kompetencē, iesaistītā komiteja var šos grozījumus iesniegt tieši plenārsēdē;

| — | ja priekšlikumu izskata samierināšanās procedūrā, Parlamenta delegācijā iekļauj jebkuras iesaistītās komitejas referentu. |
| --- | --- |

—

ja priekšlikumu izskata samierināšanās procedūrā, Parlamenta delegācijā iekļauj jebkuras iesaistītās komitejas referentu.

| — | ja priekšlikumu izskata samierināšanās procedūrā, Parlamenta delegācijā iekļauj jebkuras iesaistītās komitejas referentu. |
| --- | --- |

—

ja priekšlikumu izskata samierināšanās procedūrā, Parlamenta delegācijā iekļauj jebkuras iesaistītās komitejas referentu.

Šī panta redakcija neparedz nekādus ierobežojumus tā piemērošanas jomā. Ir pieņemami pieprasījumi piemērot komiteju iesaistīšanas procedūru nenormatīvajiem ziņojumiem, kurus sagatavo, pamatojoties uz 52. panta 1 punktu, kā arī 132. panta 1. un 2. punktu.

Šajā pantā paredzēto komiteju iesaistīšanas procedūru nevar piemērot saistībā ar ieteikumu, ko atbildīgā komiteja pieņem saskaņā ar 99. pantu.

Priekšsēdētāju konferences lēmums piemērot procedūru ar iesaistīto komiteju attiecas uz visām attiecīgās procedūras stadijām.

Priekšsēdētāju konferences lēmums piemērot procedūru ar iesaistīto komiteju attiecas uz visām attiecīgās procedūras stadijām.

Tiesības, kas izriet no
  “kompetentās komitejas”
  statusa, īsteno vadošā
  atbildīgā
  komiteja. Īstenojot šīs tiesības, tai jārespektē iesaistītās komitejas prerogatīvas, proti, jāievēro lojālas sadarbības pienākums attiecībā uz darba grafiku un iesaistītās komitejas tiesības noteikt tās ekskluzīvajā kompetencē ietilpstošos grozījumus, kas iesniegti Parlamentam.

Tiesības, kas izriet no
  “atbildīgās komitejas”
  statusa, īsteno vadošā komiteja. Īstenojot šīs tiesības, tai jārespektē iesaistītās komitejas prerogatīvas, proti, jāievēro lojālas sadarbības pienākums attiecībā uz darba grafiku un iesaistītās komitejas tiesības noteikt tās ekskluzīvajā kompetencē ietilpstošos grozījumus, kas iesniegti Parlamentam.

Ja vadošā atbildīgā komiteja neievēro iesaistītās komitejas prerogatīvas, vadošās atbildīgās komitejas pieņemtie lēmumi aizvien ir spēkā, bet iesaistītā komiteja var tās ekskluzīvajā kompetencē ietilpstošos grozījumus iesniegt tieši plenārsēdē.

1.a   
  Šajā pantā paredzēto procedūru nepiemēro ieteikumiem, ko atbildīgā komiteja pieņem saskaņā ar 99. pantu.

Grozījums Nr. 52

Eiropas Parlamenta Reglaments

55. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 55. pants | 55. pants |
| Komiteju
  kopīgo sanāksmju procedūra | Kopīgā
  komiteju
  procedūra |
| 1.   Ja Priekšsēdētāju konferencei saskaņā ar 201. 
  panta 2. punktu
  ir iesniegts jautājums par kompetenci, tā var nolemt, ka jāpiemēro komiteju kopīgo sanāksmju procedūra un kopīga balsošana, ja: | 1.   Ja Priekšsēdētāju konferencei saskaņā ar 201.
  a pantu
  ir iesniegts jautājums par kompetenci, tā var nolemt, ka jāpiemēro komiteju kopīgo sanāksmju procedūra un kopīga balsošana, ja: |
| — | jautājums, ņemot vērā VI pielikumu, ir nedalāmi saistīts ar vairāku komiteju kompetenci un |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

55. pants

55. pants

Komiteju
  kopīgo sanāksmju procedūra

Kopīgā
  komiteju
  procedūra

1.   Ja Priekšsēdētāju konferencei saskaņā ar 201. 
  panta 2. punktu
  ir iesniegts jautājums par kompetenci, tā var nolemt, ka jāpiemēro komiteju kopīgo sanāksmju procedūra un kopīga balsošana, ja:

1.   Ja Priekšsēdētāju konferencei saskaņā ar 201.
  a pantu
  ir iesniegts jautājums par kompetenci, tā var nolemt, ka jāpiemēro komiteju kopīgo sanāksmju procedūra un kopīga balsošana, ja:

—

jautājums, ņemot vērā VI pielikumu, ir nedalāmi saistīts ar vairāku komiteju kompetenci un

| — | jautājums, ņemot vērā VI pielikumu, ir nedalāmi saistīts ar vairāku komiteju kompetenci un |
| --- | --- |

—

jautājums, ņemot vērā VI pielikumu, ir nedalāmi saistīts ar vairāku komiteju kompetenci un

| — | Priekšsēdētāju konference uzskata, ka jautājums ir ļoti nozīmīgs. |
| --- | --- |

—

Priekšsēdētāju konference uzskata, ka jautājums ir ļoti nozīmīgs.

| — | Priekšsēdētāju konference uzskata, ka jautājums ir ļoti nozīmīgs. |
| --- | --- |

—

Priekšsēdētāju konference uzskata, ka jautājums ir ļoti nozīmīgs.

2.   Šādā gadījumā attiecīgie referenti sagatavo vienu ziņojuma projektu, kuru iesaistītās komitejas izskata un par kuru tās balso kopīgajā sanāksmē, ko kopīgi vada šo komiteju priekšsēdētāji.

2.   Šādā gadījumā attiecīgie referenti sagatavo vienu ziņojuma projektu, kuru iesaistītās komitejas izskata un par kuru tās balso kopīgajā sanāksmē, ko kopīgi vada šo komiteju priekšsēdētāji.

Tiesības, kas saistītas ar atbildīgās komitejas statusu, iesaistītās komitejas visos šīs procedūras posmos var īstenot, tikai darbojoties kopīgi. Iesaistītās komitejas var izveidot darba grupas, lai sagatavotu sanāksmes un balsošanu.

Tiesības, kas saistītas ar atbildīgās komitejas statusu, iesaistītās komitejas visos šīs procedūras posmos var īstenot, tikai darbojoties kopīgi. Iesaistītās komitejas var izveidot darba grupas, lai sagatavotu sanāksmes un balsošanu.

3.   Parastās likumdošanas procedūras otrajā lasījumā Padomes nostāju izskata iesaistīto komiteju kopīgajā sanāksmē, kura, ja minēto komiteju priekšsēdētāji nevienojas, notiek trešdien pirmajā Parlamenta struktūru sanāksmēm paredzētajā nedēļā pēc Padomes nostājas paziņošanas Parlamentam. Ja nav panākta vienošanās par sanāksmes sasaukšanu vēlāk, to sasauc Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs. Par ieteikumu otrajam lasījumam balso kopīgajā sanāksmē, pamatojoties uz kopīgu projektu, ko izstrādājuši iesaistīto komiteju attiecīgie referenti, vai gadījumā, ja kopīga projekta nav, uz grozījumiem, kas iesniegti attiecīgajās komitejās.

3.   Parastās likumdošanas procedūras otrajā lasījumā Padomes nostāju izskata iesaistīto komiteju kopīgajā sanāksmē, kura, ja minēto komiteju priekšsēdētāji nevienojas, notiek trešdien pirmajā Parlamenta struktūru sanāksmēm paredzētajā nedēļā pēc Padomes nostājas paziņošanas Parlamentam. Ja nav panākta vienošanās par sanāksmes sasaukšanu vēlāk, to sasauc Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs. Par ieteikumu otrajam lasījumam balso kopīgajā sanāksmē, pamatojoties uz kopīgu projektu, ko izstrādājuši iesaistīto komiteju attiecīgie referenti, vai gadījumā, ja kopīga projekta nav, uz grozījumiem, kas iesniegti attiecīgajās komitejās.

Parastās likumdošanas procedūras trešajā lasījumā iesaistīto komiteju priekšsēdētāji un referenti kā pilntiesīgi delegācijas locekļi darbojas Samierināšanas komitejā.

Parastās likumdošanas procedūras trešajā lasījumā iesaistīto komiteju priekšsēdētāji un referenti kā pilntiesīgi delegācijas locekļi darbojas Samierināšanas komitejā.

Šo pantu var piemērot procedūrai, kuras rezultātā tiek pieņemts ieteikums sniegt vai nesniegt piekrišanu starptautiska nolīguma noslēgšanai saskaņā ar 108. panta 5. punktu un 99. panta 1. punktu, ja vien ir ievēroti tajā izklāstītie nosacījumi.

Grozījums Nr. 53

Eiropas Parlamenta Reglaments

56. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 56
  . pants | 52
  .
  a
   pants |
| Ziņojumu sagatavošana | Ziņojumu sagatavošana |
| | -1.
     
  Referenta uzdevums ir sagatavot komitejas ziņojumu un komitejas vārdā ar to iepazīstināt Parlamentu. |
| 1.   Par paskaidrojuma sagatavošanu ir atbildīgs referents, un par to nebalso. Tomēr paskaidrojumam jāatbilst pieņemtajam rezolūcijas priekšlikuma tekstam un iespējamiem komitejas ierosinātajiem grozījumiem; pretējā gadījumā komitejas priekšsēdētājs var paskaidrojumu svītrot. | 1.   Par paskaidrojuma sagatavošanu ir atbildīgs referents, un par to nebalso. Tomēr paskaidrojumam jāatbilst pieņemtajam rezolūcijas priekšlikuma tekstam un iespējamiem komitejas ierosinātajiem grozījumiem; pretējā gadījumā komitejas priekšsēdētājs var paskaidrojumu svītrot. |
| 2.   Ziņojumā iekļauj balsošanas rezultātus par ziņojumu kopumā
  . Turklāt
  ,
  ja balsošanas laikā to prasa vismaz trešdaļa no klātesošajiem komitejas locekļiem, ziņojumā
  norāda arī katra locekļa balsojumu. | 2.   Ziņojumā iekļauj balsošanas rezultātus par ziņojumu kopumā,
  un saskaņā ar 208. panta 3. punktu tajā
  norāda arī katra locekļa balsojumu. |
| 3.   
  Ja komitejas viedoklis nav vienprātīgs
  ,
  ziņojumā sniedz arī kopsavilkumu par
  mazākuma
  viedokļiem. Mazākuma viedokļi
  ,
  kas izteikti, balsojot par tekstu kopumā,
  pēc to izteicēju pieprasījuma var būt par pamatu ne vairāk kā divsimt vārdu garai rakstiskai deklarācijai, ko pievieno paskaidrojumam. | 3.   
  Balsojot par tekstu kopumā
  ,
  var izteikt
  mazākuma
  viedokļus
  ,
  un šie viedokļi
  pēc to izteicēju pieprasījuma var būt par pamatu ne vairāk kā divsimt vārdu garai rakstiskai deklarācijai, ko pievieno paskaidrojumam. |
| Komitejas priekšsēdētājs izšķir strīdus, kas var rasties
  šo noteikumu
  piemērošanas rezultātā. | Komitejas priekšsēdētājs izšķir strīdus, kas var rasties
  šī punkta
  piemērošanas rezultātā. |
| 4.   Komiteja pēc tās
  prezidija
  priekšlikuma var noteikt termiņu, kurā referentam tai jāiesniedz ziņojuma
  projektu
  . Šo termiņu var pagarināt vai var iecelt jaunu referentu. | 4.   Komiteja pēc tās
  priekšsēdētāja
  priekšlikuma var noteikt termiņu, kurā referentam tai jāiesniedz ziņojuma
  projekts
  . Šo termiņu var pagarināt vai var iecelt jaunu referentu. |
| 5.   Kad noteiktais termiņš ir beidzies, komiteja var uzdot priekšsēdētājam, lai viņš prasa komitejai nodoto jautājumu iekļaut kādā no nākamo Parlamenta sēžu darba kārtībā . Šādā gadījumā debates var notikt par attiecīgās komitejas
  nolasīto
  ziņojumu. | 5.   Kad noteiktais termiņš ir beidzies, komiteja var uzdot priekšsēdētājam, lai viņš prasa komitejai nodoto jautājumu iekļaut kādā no nākamo Parlamenta sēžu darba kārtībā. Šādā gadījumā debates
  un balsojumi
  var notikt par attiecīgās komitejas
  mutisku
  ziņojumu. |
| | (Šis pants grozītajā redakcijā tiks pārcelts pirms 53. panta) |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

56
  . pants

52
  .
  a
   pants

Ziņojumu sagatavošana

Ziņojumu sagatavošana

-1.
     
  Referenta uzdevums ir sagatavot komitejas ziņojumu un komitejas vārdā ar to iepazīstināt Parlamentu.

1.   Par paskaidrojuma sagatavošanu ir atbildīgs referents, un par to nebalso. Tomēr paskaidrojumam jāatbilst pieņemtajam rezolūcijas priekšlikuma tekstam un iespējamiem komitejas ierosinātajiem grozījumiem; pretējā gadījumā komitejas priekšsēdētājs var paskaidrojumu svītrot.

1.   Par paskaidrojuma sagatavošanu ir atbildīgs referents, un par to nebalso. Tomēr paskaidrojumam jāatbilst pieņemtajam rezolūcijas priekšlikuma tekstam un iespējamiem komitejas ierosinātajiem grozījumiem; pretējā gadījumā komitejas priekšsēdētājs var paskaidrojumu svītrot.

2.   Ziņojumā iekļauj balsošanas rezultātus par ziņojumu kopumā
  . Turklāt
  ,
  ja balsošanas laikā to prasa vismaz trešdaļa no klātesošajiem komitejas locekļiem, ziņojumā
  norāda arī katra locekļa balsojumu.

2.   Ziņojumā iekļauj balsošanas rezultātus par ziņojumu kopumā,
  un saskaņā ar 208. panta 3. punktu tajā
  norāda arī katra locekļa balsojumu.

3.   
  Ja komitejas viedoklis nav vienprātīgs
  ,
  ziņojumā sniedz arī kopsavilkumu par
  mazākuma
  viedokļiem. Mazākuma viedokļi
  ,
  kas izteikti, balsojot par tekstu kopumā,
  pēc to izteicēju pieprasījuma var būt par pamatu ne vairāk kā divsimt vārdu garai rakstiskai deklarācijai, ko pievieno paskaidrojumam.

3.   
  Balsojot par tekstu kopumā
  ,
  var izteikt
  mazākuma
  viedokļus
  ,
  un šie viedokļi
  pēc to izteicēju pieprasījuma var būt par pamatu ne vairāk kā divsimt vārdu garai rakstiskai deklarācijai, ko pievieno paskaidrojumam.

Komitejas priekšsēdētājs izšķir strīdus, kas var rasties
  šo noteikumu
  piemērošanas rezultātā.

Komitejas priekšsēdētājs izšķir strīdus, kas var rasties
  šī punkta
  piemērošanas rezultātā.

4.   Komiteja pēc tās
  prezidija
  priekšlikuma var noteikt termiņu, kurā referentam tai jāiesniedz ziņojuma
  projektu
  . Šo termiņu var pagarināt vai var iecelt jaunu referentu.

4.   Komiteja pēc tās
  priekšsēdētāja
  priekšlikuma var noteikt termiņu, kurā referentam tai jāiesniedz ziņojuma
  projekts
  . Šo termiņu var pagarināt vai var iecelt jaunu referentu.

5.   Kad noteiktais termiņš ir beidzies, komiteja var uzdot priekšsēdētājam, lai viņš prasa komitejai nodoto jautājumu iekļaut kādā no nākamo Parlamenta sēžu darba kārtībā . Šādā gadījumā debates var notikt par attiecīgās komitejas
  nolasīto
  ziņojumu.

5.   Kad noteiktais termiņš ir beidzies, komiteja var uzdot priekšsēdētājam, lai viņš prasa komitejai nodoto jautājumu iekļaut kādā no nākamo Parlamenta sēžu darba kārtībā. Šādā gadījumā debates
  un balsojumi
  var notikt par attiecīgās komitejas
  mutisku
  ziņojumu.

(Šis pants grozītajā redakcijā tiks pārcelts pirms 53. panta)

Grozījums Nr. 54

Eiropas Parlamenta Reglaments

II. sadaļa – 3. nodaļa – virsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. NODAĻA | 3. NODAĻA |
| PIRMAIS LASĪJUMS | PARASTĀ LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRA |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

3. NODAĻA

3. NODAĻA

PIRMAIS LASĪJUMS

PARASTĀ LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRA

Grozījums Nr. 55

Eiropas Parlamenta Reglaments

II. sadaļa – 3. nodaļa – 1. iedaļa (jauna)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1. IEDAĻA |
| | PIRMAIS LASĪJUMS |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

1. IEDAĻA

PIRMAIS LASĪJUMS

Grozījums Nr. 56

Eiropas Parlamenta Reglaments

II sadaļa – 3. nodaļa – 1. apakšvirsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Izskatīšana komitejā | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Izskatīšana komitejā

svītrots

Grozījums Nr. 57

Eiropas Parlamenta Reglaments

57. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 57. pants | svītrots |
| Tiesību akta priekšlikuma grozīšana | |
| 1.   
  Ja Komisija informē Parlamentu par nodomu savu priekšlikumu grozīt vai ja atbildīgā komiteja par to uzzina kādā citā veidā, atbildīgā komiteja atliek jautājuma izskatīšanu līdz jaunā priekšlikuma vai Komisijas grozījumu saņemšanai. | |
| 2.   
  Ja Padome būtiski groza tiesību akta priekšlikumu, piemēro 63. panta noteikumus. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

57. pants

svītrots

Tiesību akta priekšlikuma grozīšana

1.   
  Ja Komisija informē Parlamentu par nodomu savu priekšlikumu grozīt vai ja atbildīgā komiteja par to uzzina kādā citā veidā, atbildīgā komiteja atliek jautājuma izskatīšanu līdz jaunā priekšlikuma vai Komisijas grozījumu saņemšanai.

2.   
  Ja Padome būtiski groza tiesību akta priekšlikumu, piemēro 63. panta noteikumus.

Grozījums Nr. 58

Eiropas Parlamenta Reglaments

58. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 58. pants | svītrots |
| Komisijas un Padomes nostāja attiecībā uz grozījumiem | |
| 1.   
  Pirms galīgā balsojuma par tiesību akta priekšlikumu atbildīgā komiteja prasa, lai Komisija dara zināmu savu nostāju par visiem komitejas pieņemtajiem grozījumiem un lai Padome sniedz komentārus. | |
| 2.   
  Ja Komisija nevar darīt zināmu savu nostāju vai paziņo, ka tā vēl nav gatava pieņemt visus atbildīgās komitejas pieņemtos grozījumus, komiteja var galīgo balsojumu atlikt. | |
| 3.   
  Vajadzības gadījumā Komisijas nostāju iekļauj ziņojumā. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

58. pants

svītrots

Komisijas un Padomes nostāja attiecībā uz grozījumiem

1.   
  Pirms galīgā balsojuma par tiesību akta priekšlikumu atbildīgā komiteja prasa, lai Komisija dara zināmu savu nostāju par visiem komitejas pieņemtajiem grozījumiem un lai Padome sniedz komentārus.

2.   
  Ja Komisija nevar darīt zināmu savu nostāju vai paziņo, ka tā vēl nav gatava pieņemt visus atbildīgās komitejas pieņemtos grozījumus, komiteja var galīgo balsojumu atlikt.

3.   
  Vajadzības gadījumā Komisijas nostāju iekļauj ziņojumā.

Grozījums Nr. 59

Eiropas Parlamenta Reglaments

II sadaļa – 3. nodaļa – 2. apakšvirsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Izskatīšana plenārsēdē | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Izskatīšana plenārsēdē

svītrots

Grozījums Nr. 60

Eiropas Parlamenta Reglaments

59. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 59. pants | 59. pants |
| Pirmā lasījuma pabeigšana | Balsojums Parlamentā — pirmais lasījums |
| | -1.
     
  Parlaments var apstiprināt, grozīt vai noraidīt leģislatīvā akta projektu. |
| 1.   Parlaments
  izskata tiesību akta priekšlikumu
  ,
  pamatojoties uz ziņojumu, ko atbildīgā komiteja sagatavojusi saskaņā ar 49. pantu. | 1.   Parlaments
  vispirms balso par jebkuru atbildīgās komitejas
  ,
  politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu rakstiski iesniegtu priekšlikumu nekavējoties noraidīt leģislatīvā akta projektu |
| | Ja minētais priekšlikums noraidīt leģislatīvā akta projektu tiek pieņemts, Parlamenta priekšsēdētājs aicina iestādi, kas iesniegusi leģislatīvā akta projektu, to atsaukt. |
| | Ja iestāde, kas iesniegusi leģislatīvā akta projektu, to atsauc, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra ir pabeigta. |
| | Ja iestāde, kas iesniegusi leģislatīvā akta projektu, to neatsauc, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par Parlamenta pirmā lasījuma pabeigšanu, izņemot gadījumus, kad Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja vai referenta vai politiskās grupas, vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma nolemj jautājumu nodot atpakaļ atkārtotai izskatīšanai atbildīgajā komitejā. |
| | Ja minētais priekšlikums noraidīt tiesību akta projektu netiek pieņemts, Parlaments rīkojas saskaņā ar 1.a līdz 1.c punktu. |
| | 1.a   
  Ja atbildīgā komiteja saskaņā ar 73.d panta 4. punktu iesniegusi provizorisku vienošanos, par to balso prioritāri un to izvirza vienam balsojumam, izņemot gadījumus, ja pēc kādas politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nolemj balsot par grozījumiem saskaņā ar 1.b punktu. Minētajā gadījumā Parlaments lemj arī par to, vai balsošana par grozījumiem notiks nekavējoties. Ja tiek nolemts pretējais, Parlaments nosaka jaunu termiņu grozījumu iesniegšanai un balsošana notiek kādā no nākamajām sēdēm. |
| | Ja provizoriskā vienošanās tiek pieņemta ar vienu balsojumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka Parlamenta pirmais lasījums ir pabeigts. |
| | Ja provizoriskā vienošanās vienā balsojumā neiegūst nodoto balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs nosaka jaunu termiņu leģislatīvā akta projekta grozījumu iesniegšanai. Šādus grozījumus izvirza balsošanai kādā no nākamajām sēdēm, lai Parlaments varētu pabeigt pirmo lasījumu. |
| | 1.b   
  Izņemot gadījumus, kad saskaņā ar 1. punktu ir pieņemts priekšlikums noraidīt leģislatīvā akta projektu vai saskaņā ar 2. punktu ir pieņemta provizoriska vienošanās, balsošanai izvirza visus tleģislatīvā akta projekta grozījumus, tostarp attiecīgā gadījumā atsevišķas provizoriskās vienošanās daļas, attiecībā uz kurām ir iesniegti pieprasījumi balsot pa daļām vai atsevišķi vai ir iesniegti konkurējoši grozījumi. |
| | Pirms balsošanas par grozījumiem Parlamenta priekšsēdētājs var prasīt, lai Komisija dara zināmu savu nostāju un lai Padome sniedz komentārus. |
| | Pēc balsojuma par minētajiem grozījumiem Parlaments balso kopumā par leģislatīvā akta projektu, kas var būt grozīts vai negrozīts. |
| | Ja tāds leģislatīvā akta projekts kopumā. kas var būt grozīts vai negrozīts, tiek pieņemts, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par Parlamenta pirmā lasījuma pabeigšanu, izņemot gadījumu, ja Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja vai referenta vai politiskās grupas, vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma nolemj jautājumu nodot atpakaļ atbildīgajai komitejai, lai risinātu iestāžu sarunas saskaņā ar 59.a, 73.a un 73.d pantu. |
| | Ja, balsojot kopumā par leģislatīvā akta projektu, kas var būt grozīts vai negrozīts, nav iegūts nodoto balsu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par pirmā lasījuma pabeigšanu, izņemot gadījumu, ja Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja vai referenta vai politiskās grupas, vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma nolemj jautājumu nodot atpakaļ atkārtotai izskatīšanai atbildīgajā komitejā. |
| | 1.c   
  Pēc balsojuma, kas īstenots atbilstoši 1. līdz 1.b punktam, un tam sekojoša balsojuma par normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem, kuri saistīti ar pieprasījumiem attiecībā uz piemērojamo procedūru, ja tādi ir, normatīvo rezolūciju uzskata par pieņemtu. Vajadzības gadījumā normatīvo rezolūciju saskaņā ar 193. panta 2. punktu pielāgo balsojuma, kas īstenots atbilstoši 1. līdz 1.b punktam, rezultātiem. |
| | Normatīvās rezolūcijas tekstu un Parlamenta nostāju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu grupai, Eiropas Savienības Tiesai vai Eiropas Centrālajai bankai, ja leģislatīvā akta projektu iesniegusi kāda no tām. |
| 2.   
  Vispirms Parlaments balso par tiem grozījumiem priekšlikumā, kas ir atbildīgās komitejas ziņojuma pamatā, pēc tam — par priekšlikumu ar iespējamiem grozījumiem, tad — par normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem un visbeidzot — par normatīvās rezolūcijas projektu kopumā, kurā ietverts tikai paziņojums par to, vai Parlaments apstiprina vai noraida tiesību akta priekšlikumu, vai iesaka to grozīt, un vai Parlaments apstiprina vai noraida pieprasījumus attiecībā uz piemērojamo procedūru. | |
| Līdz ar normatīvās rezolūcijas projekta pieņemšanu beidzas pirmais lasījums. Ja Parlaments normatīvo rezolūciju nepieņem, priekšlikumu nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai. | |
| Visiem ziņojumiem, kas iesniegti likumdošanas procedūras laikā, jāatbilst 39., 47. un 49. pantu. Ja kāda komiteja iesniedz nenormatīvu rezolūciju, tas jādara saskaņā ar 52. vai 201. pantā paredzēto procedūru. | |
| 3.   
  Parlamenta apstiprināto priekšlikuma tekstu un pievienoto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Padomei un Komsijai kā Parlamenta nostāju. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

59. pants

59. pants

Pirmā lasījuma pabeigšana

Balsojums Parlamentā — pirmais lasījums

-1.
     
  Parlaments var apstiprināt, grozīt vai noraidīt leģislatīvā akta projektu.

1.   Parlaments
  izskata tiesību akta priekšlikumu
  ,
  pamatojoties uz ziņojumu, ko atbildīgā komiteja sagatavojusi saskaņā ar 49. pantu.

1.   Parlaments
  vispirms balso par jebkuru atbildīgās komitejas
  ,
  politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu rakstiski iesniegtu priekšlikumu nekavējoties noraidīt leģislatīvā akta projektu

Ja minētais priekšlikums noraidīt leģislatīvā akta projektu tiek pieņemts, Parlamenta priekšsēdētājs aicina iestādi, kas iesniegusi leģislatīvā akta projektu, to atsaukt.

Ja iestāde, kas iesniegusi leģislatīvā akta projektu, to atsauc, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra ir pabeigta.

Ja iestāde, kas iesniegusi leģislatīvā akta projektu, to neatsauc, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par Parlamenta pirmā lasījuma pabeigšanu, izņemot gadījumus, kad Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja vai referenta vai politiskās grupas, vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma nolemj jautājumu nodot atpakaļ atkārtotai izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

Ja minētais priekšlikums noraidīt tiesību akta projektu netiek pieņemts, Parlaments rīkojas saskaņā ar 1.a līdz 1.c punktu.

1.a   
  Ja atbildīgā komiteja saskaņā ar 73.d panta 4. punktu iesniegusi provizorisku vienošanos, par to balso prioritāri un to izvirza vienam balsojumam, izņemot gadījumus, ja pēc kādas politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nolemj balsot par grozījumiem saskaņā ar 1.b punktu. Minētajā gadījumā Parlaments lemj arī par to, vai balsošana par grozījumiem notiks nekavējoties. Ja tiek nolemts pretējais, Parlaments nosaka jaunu termiņu grozījumu iesniegšanai un balsošana notiek kādā no nākamajām sēdēm.

Ja provizoriskā vienošanās tiek pieņemta ar vienu balsojumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka Parlamenta pirmais lasījums ir pabeigts.

Ja provizoriskā vienošanās vienā balsojumā neiegūst nodoto balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs nosaka jaunu termiņu leģislatīvā akta projekta grozījumu iesniegšanai. Šādus grozījumus izvirza balsošanai kādā no nākamajām sēdēm, lai Parlaments varētu pabeigt pirmo lasījumu.

1.b   
  Izņemot gadījumus, kad saskaņā ar 1. punktu ir pieņemts priekšlikums noraidīt leģislatīvā akta projektu vai saskaņā ar 2. punktu ir pieņemta provizoriska vienošanās, balsošanai izvirza visus tleģislatīvā akta projekta grozījumus, tostarp attiecīgā gadījumā atsevišķas provizoriskās vienošanās daļas, attiecībā uz kurām ir iesniegti pieprasījumi balsot pa daļām vai atsevišķi vai ir iesniegti konkurējoši grozījumi.

Pirms balsošanas par grozījumiem Parlamenta priekšsēdētājs var prasīt, lai Komisija dara zināmu savu nostāju un lai Padome sniedz komentārus.

Pēc balsojuma par minētajiem grozījumiem Parlaments balso kopumā par leģislatīvā akta projektu, kas var būt grozīts vai negrozīts.

Ja tāds leģislatīvā akta projekts kopumā. kas var būt grozīts vai negrozīts, tiek pieņemts, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par Parlamenta pirmā lasījuma pabeigšanu, izņemot gadījumu, ja Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja vai referenta vai politiskās grupas, vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma nolemj jautājumu nodot atpakaļ atbildīgajai komitejai, lai risinātu iestāžu sarunas saskaņā ar 59.a, 73.a un 73.d pantu.

Ja, balsojot kopumā par leģislatīvā akta projektu, kas var būt grozīts vai negrozīts, nav iegūts nodoto balsu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par pirmā lasījuma pabeigšanu, izņemot gadījumu, ja Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja vai referenta vai politiskās grupas, vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma nolemj jautājumu nodot atpakaļ atkārtotai izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

1.c   
  Pēc balsojuma, kas īstenots atbilstoši 1. līdz 1.b punktam, un tam sekojoša balsojuma par normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem, kuri saistīti ar pieprasījumiem attiecībā uz piemērojamo procedūru, ja tādi ir, normatīvo rezolūciju uzskata par pieņemtu. Vajadzības gadījumā normatīvo rezolūciju saskaņā ar 193. panta 2. punktu pielāgo balsojuma, kas īstenots atbilstoši 1. līdz 1.b punktam, rezultātiem.

Normatīvās rezolūcijas tekstu un Parlamenta nostāju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu grupai, Eiropas Savienības Tiesai vai Eiropas Centrālajai bankai, ja leģislatīvā akta projektu iesniegusi kāda no tām.

2.   
  Vispirms Parlaments balso par tiem grozījumiem priekšlikumā, kas ir atbildīgās komitejas ziņojuma pamatā, pēc tam — par priekšlikumu ar iespējamiem grozījumiem, tad — par normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem un visbeidzot — par normatīvās rezolūcijas projektu kopumā, kurā ietverts tikai paziņojums par to, vai Parlaments apstiprina vai noraida tiesību akta priekšlikumu, vai iesaka to grozīt, un vai Parlaments apstiprina vai noraida pieprasījumus attiecībā uz piemērojamo procedūru.

Līdz ar normatīvās rezolūcijas projekta pieņemšanu beidzas pirmais lasījums. Ja Parlaments normatīvo rezolūciju nepieņem, priekšlikumu nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai.

Visiem ziņojumiem, kas iesniegti likumdošanas procedūras laikā, jāatbilst 39., 47. un 49. pantu. Ja kāda komiteja iesniedz nenormatīvu rezolūciju, tas jādara saskaņā ar 52. vai 201. pantā paredzēto procedūru.

3.   
  Parlamenta apstiprināto priekšlikuma tekstu un pievienoto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Padomei un Komsijai kā Parlamenta nostāju.

Grozījums Nr. 61

Eiropas Parlamenta Reglaments

59.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 59.a pants |
| | Nodošana atpakaļ atbildīgajai komitejai |
| | Ja saskaņā ar 59. pantu jautājumu nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai vai iestāžu sarunu risināšanai saskaņā ar 73.a un 73.d pantu, atbildīgā komiteja četru mēnešu termiņā, ko Priekšsēdētāju konference var pagarināt, sniedz mutisku vai rakstisku ziņojumu Parlamentam. |
| | Pēc tam, kad jautājums nodots atpakaļ komitejai, vadošā komiteja, pirms tā pieņem lēmumu par izmantojamo procedūru, ļauj saskaņā ar 54. pantu iesaistītajai komitejai izdarīt izvēli attiecībā uz grozījumiem, kuri ietilpst tās ekskluzīvā kompetencē, un jo īpaši izvēlēties grozījumus, kuri no jauna jāiesniedz plenārsēdē. |
| | Nekas neliedz Parlamentam attiecīgā gadījumā pieņemt lēmumu par noslēdzošo debašu sarīkošanu pēc atbildīgās komitejas, kurai jautājums nodots atpakaļ, ziņojuma. |
| | (Pēdējās divas daļas ievieto kā komentārus.) |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

59.a pants

Nodošana atpakaļ atbildīgajai komitejai

Ja saskaņā ar 59. pantu jautājumu nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai vai iestāžu sarunu risināšanai saskaņā ar 73.a un 73.d pantu, atbildīgā komiteja četru mēnešu termiņā, ko Priekšsēdētāju konference var pagarināt, sniedz mutisku vai rakstisku ziņojumu Parlamentam.

Pēc tam, kad jautājums nodots atpakaļ komitejai, vadošā komiteja, pirms tā pieņem lēmumu par izmantojamo procedūru, ļauj saskaņā ar 54. pantu iesaistītajai komitejai izdarīt izvēli attiecībā uz grozījumiem, kuri ietilpst tās ekskluzīvā kompetencē, un jo īpaši izvēlēties grozījumus, kuri no jauna jāiesniedz plenārsēdē.

Nekas neliedz Parlamentam attiecīgā gadījumā pieņemt lēmumu par noslēdzošo debašu sarīkošanu pēc atbildīgās komitejas, kurai jautājums nodots atpakaļ, ziņojuma.

(Pēdējās divas daļas ievieto kā komentārus.)

Grozījums Nr. 62

Eiropas Parlamenta Reglaments

60. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 60. pants | svītrots |
| Komisijas priekšlikuma noraidīšana | |
| 1.   
  Ja Komisijas priekšlikums nav saņēmis nodoto balsu vairākumu vai ir pieņemts priekšlikums to noraidīt, kuru var būt iesniegusi atbildīgā komiteja vai vismaz 40 deputāti, Parlamenta priekšsēdētājs pirms Parlamenta balsojuma par normatīvās rezolūcijas projektu lūdz Komisiju savu priekšlikumu atsaukt. | |
| 2.   
  Ja Komisija priekšlikumu atsauc, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra ir pabeigta, un par to informē Padomi. | |
| 3.   
  Ja Komisija priekšlikumu neatsauc, Parlaments to nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai bez balsošanas par normatīvās rezolūcijas projektu, izņemot gadījumus, kad Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja, referenta, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma balso par normatīvās rezolūcijas projektu. | |
| Ja priekšlikums ir nodots atpakaļ, atbildīgā komiteja lemj par procedūru, kas jāievēro, un sniedz Parlamentam mutisku vai rakstisku ziņojumu Parlamenta norādītajā termiņā, kas nav ilgāks par diviem mēnešiem. | |
| Pēc tam, kad priekšlikums nodots atpakaļ komitejai saskaņā ar 3. punktu, vadošā atbildīgā komiteja, pirms tā pieņem lēmumu par procedūru, ļauj saskaņā ar 54. pantu iesaistītajai komitejai izdarīt izvēli attiecībā uz grozījumiem, kuri ietilpst tās ekskluzīvā kompetencē, proti, izvēlēties grozījumus, kuri jāiesniedz Parlamentam no jauna. | |
| Uz kompetentās komitejas rakstveida ziņojuma iesniegšanu vai tā mutisku izklāstīšanu attiecas 3. punkta otrajā daļā noteiktais termiņš. Tas neattiecas uz Parlamenta lēmumu par piemērotu laiku attiecīgās procedūras izskatīšanai. | |
| 4.   
  Ja atbildīgā komiteja nevar ievērot norādīto termiņu, tā prasa, lai jautājumu nodod atpakaļ komitejai saskaņā ar 188. panta 1. punktu. Vajadzības gadījumā Parlaments var noteikt jaunu termiņu saskaņā ar 188. panta 5. punktu. Ja komitejas pieprasījumu noraida, Parlaments normatīvās rezolūcijas projektu izvirza balsošanai. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

60. pants

svītrots

Komisijas priekšlikuma noraidīšana

1.   
  Ja Komisijas priekšlikums nav saņēmis nodoto balsu vairākumu vai ir pieņemts priekšlikums to noraidīt, kuru var būt iesniegusi atbildīgā komiteja vai vismaz 40 deputāti, Parlamenta priekšsēdētājs pirms Parlamenta balsojuma par normatīvās rezolūcijas projektu lūdz Komisiju savu priekšlikumu atsaukt.

2.   
  Ja Komisija priekšlikumu atsauc, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra ir pabeigta, un par to informē Padomi.

3.   
  Ja Komisija priekšlikumu neatsauc, Parlaments to nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai bez balsošanas par normatīvās rezolūcijas projektu, izņemot gadījumus, kad Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja, referenta, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma balso par normatīvās rezolūcijas projektu.

Ja priekšlikums ir nodots atpakaļ, atbildīgā komiteja lemj par procedūru, kas jāievēro, un sniedz Parlamentam mutisku vai rakstisku ziņojumu Parlamenta norādītajā termiņā, kas nav ilgāks par diviem mēnešiem.

Pēc tam, kad priekšlikums nodots atpakaļ komitejai saskaņā ar 3. punktu, vadošā atbildīgā komiteja, pirms tā pieņem lēmumu par procedūru, ļauj saskaņā ar 54. pantu iesaistītajai komitejai izdarīt izvēli attiecībā uz grozījumiem, kuri ietilpst tās ekskluzīvā kompetencē, proti, izvēlēties grozījumus, kuri jāiesniedz Parlamentam no jauna.

Uz kompetentās komitejas rakstveida ziņojuma iesniegšanu vai tā mutisku izklāstīšanu attiecas 3. punkta otrajā daļā noteiktais termiņš. Tas neattiecas uz Parlamenta lēmumu par piemērotu laiku attiecīgās procedūras izskatīšanai.

4.   
  Ja atbildīgā komiteja nevar ievērot norādīto termiņu, tā prasa, lai jautājumu nodod atpakaļ komitejai saskaņā ar 188. panta 1. punktu. Vajadzības gadījumā Parlaments var noteikt jaunu termiņu saskaņā ar 188. panta 5. punktu. Ja komitejas pieprasījumu noraida, Parlaments normatīvās rezolūcijas projektu izvirza balsošanai.

Grozījums Nr. 63

Eiropas Parlamenta Reglaments

61. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 61. pants | svītrots |
| Komisijas priekšlikuma grozījumu pieņemšana | |
| 1.   
  Ja Komisijas priekšlikumu apstiprina kopumā, ņemot vērā pieņemtos grozījumus, balsošanu par normatīvās rezolūcijas projektu atliek, līdz Komisija dara zināmu savu nostāju par katru no Parlamenta pieņemtajiem grozījumiem. | |
| Ja Komisija nevar paziņot savu nostāju pēc tam, kad Parlaments ir nobalsojis par tās priekšlikumu, Komisija informē Parlamenta priekšsēdētāju vai atbildīgo komiteju par to, kad tā varēs paziņot savu nostāju; pēc tam priekšlikumu iekļauj nākamās sesijas darba kārtības projektā. | |
| 2.   
  Ja Komisija paziņo, ka tā nav paredzējusi pieņemt Parlamenta izdarītos grozījumus, atbildīgās komitejas referents vai viņa aizņemtības gadījumā — komitejas priekšsēdētājs izsaka Parlamentam oficiālu priekšlikumu par to, vai pāriet pie balsošanas par normatīvās rezolūcijas projektu. Pirms oficiālā priekšlikuma izteikšanas referents vai atbildīgās komitejas pārstāvis var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs pārtrauc jautājuma izskatīšanu. | |
| Ja Parlaments nolemj atlikt balsošanu uz vēlāku laiku, jautājumu nodod atpakaļ atkārtotai izskatīšanai atbildīgajā komitejā. | |
| Šādā gadījumā atbildīgā komiteja sniedz Parlamentam mutisku vai rakstisku ziņojumu Parlamenta norādītajā termiņā, kas nav ilgāks par diviem mēnešiem. | |
| Ja atbildīgā komiteja nevar ievērot norādīto termiņu, piemēro 60. panta 4. punktā paredzēto procedūru. | |
| Šajā posmā pieņem izskatīšanai vienīgi tos grozījumus, kurus iesniedz atbildīgā komiteja un kuri ir virzīti uz kompromisa panākšanu ar Komisiju. | |
| Nekas neliedz Parlamentam attiecīgā gadījumā pieņemt lēmumu par noslēdzošo debašu sarīkošanu pēc atbildīgās komitejas, kurai jautājums nodots atpakaļ, ziņojuma. | |
| 3.   
  Šī panta 2. punkta piemērošana neizslēdz to, ka ikviens deputāts var iesniegt prasību nodot jautājumu atpakaļ saskaņā ar 188. pantu. | |
| Ja jautājumu nodod atpakaļ saskaņā ar 2. punktu, atbildīgās komitejas galvenais uzdevums saskaņā ar noteikto procedūru ir sagatavot ziņojumu norādītajā termiņā un vajadzības gadījumā iesniegt grozījumus, kas virzīti uz kompromisa panākšanu ar Komisiju, nevis pārskatīt visus Parlamenta apstiprinātos noteikumus. | |
| Tomēr, tā kā nodošana atpakaļ aptur grozījumu pieņemšanas procedūru, komitejai ir liela rīcības brīvība, un tā var ierosināt pārskatīt tos noteikumus, par kuriem plenārsēdes laikā bija pozitīvs balsojums, ja tā uzskata, ka tas vajadzīgs kompromisa panākšanai. | |
| Šādā gadījumā, tā kā pieņem izskatīšanai vienīgi uz kompromisu virzītus komitejas ieteiktos grozījumus un lai saglabātu Parlamenta suverenitāti, 2. punktā minētajā ziņojumā skaidri jānorāda, kurus no jau pieņemtajiem noteikumiem svītros, ja ierosinātos grozījumus pieņems. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

61. pants

svītrots

Komisijas priekšlikuma grozījumu pieņemšana

1.   
  Ja Komisijas priekšlikumu apstiprina kopumā, ņemot vērā pieņemtos grozījumus, balsošanu par normatīvās rezolūcijas projektu atliek, līdz Komisija dara zināmu savu nostāju par katru no Parlamenta pieņemtajiem grozījumiem.

Ja Komisija nevar paziņot savu nostāju pēc tam, kad Parlaments ir nobalsojis par tās priekšlikumu, Komisija informē Parlamenta priekšsēdētāju vai atbildīgo komiteju par to, kad tā varēs paziņot savu nostāju; pēc tam priekšlikumu iekļauj nākamās sesijas darba kārtības projektā.

2.   
  Ja Komisija paziņo, ka tā nav paredzējusi pieņemt Parlamenta izdarītos grozījumus, atbildīgās komitejas referents vai viņa aizņemtības gadījumā — komitejas priekšsēdētājs izsaka Parlamentam oficiālu priekšlikumu par to, vai pāriet pie balsošanas par normatīvās rezolūcijas projektu. Pirms oficiālā priekšlikuma izteikšanas referents vai atbildīgās komitejas pārstāvis var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs pārtrauc jautājuma izskatīšanu.

Ja Parlaments nolemj atlikt balsošanu uz vēlāku laiku, jautājumu nodod atpakaļ atkārtotai izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

Šādā gadījumā atbildīgā komiteja sniedz Parlamentam mutisku vai rakstisku ziņojumu Parlamenta norādītajā termiņā, kas nav ilgāks par diviem mēnešiem.

Ja atbildīgā komiteja nevar ievērot norādīto termiņu, piemēro 60. panta 4. punktā paredzēto procedūru.

Šajā posmā pieņem izskatīšanai vienīgi tos grozījumus, kurus iesniedz atbildīgā komiteja un kuri ir virzīti uz kompromisa panākšanu ar Komisiju.

Nekas neliedz Parlamentam attiecīgā gadījumā pieņemt lēmumu par noslēdzošo debašu sarīkošanu pēc atbildīgās komitejas, kurai jautājums nodots atpakaļ, ziņojuma.

3.   
  Šī panta 2. punkta piemērošana neizslēdz to, ka ikviens deputāts var iesniegt prasību nodot jautājumu atpakaļ saskaņā ar 188. pantu.

Ja jautājumu nodod atpakaļ saskaņā ar 2. punktu, atbildīgās komitejas galvenais uzdevums saskaņā ar noteikto procedūru ir sagatavot ziņojumu norādītajā termiņā un vajadzības gadījumā iesniegt grozījumus, kas virzīti uz kompromisa panākšanu ar Komisiju, nevis pārskatīt visus Parlamenta apstiprinātos noteikumus.

Tomēr, tā kā nodošana atpakaļ aptur grozījumu pieņemšanas procedūru, komitejai ir liela rīcības brīvība, un tā var ierosināt pārskatīt tos noteikumus, par kuriem plenārsēdes laikā bija pozitīvs balsojums, ja tā uzskata, ka tas vajadzīgs kompromisa panākšanai.

Šādā gadījumā, tā kā pieņem izskatīšanai vienīgi uz kompromisu virzītus komitejas ieteiktos grozījumus un lai saglabātu Parlamenta suverenitāti, 2. punktā minētajā ziņojumā skaidri jānorāda, kurus no jau pieņemtajiem noteikumiem svītros, ja ierosinātos grozījumus pieņems.

Grozījums Nr. 64

Eiropas Parlamenta Reglaments

II sadaļa – 3. nodaļa – 3. apakšvirsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pārraudzības procedūra | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Pārraudzības procedūra

svītrots

Grozījums Nr. 65

Eiropas Parlamenta Reglaments

62. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 62. pants | svītrots |
| Parlamenta nostājas pārraudzība | |
| 1.   
  Pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis nostāju par Komisijas priekšlikumu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents pārrauga, kā virzās priekšlikuma pieņemšana Padomē, it īpaši, lai pārliecinātos, ka pienācīgi ievēro saistības, kuras Padome vai Komisija ir uzņēmusies pret Parlamentu attiecībā uz tā nostāju. | |
| 2.   
  Atbildīgā komiteja var lūgt, lai Komisija un Padome šo jautājumu apspriež ar komiteju. | |
| 3.   
  Jebkurā pārraudzības procedūras posmā atbildīgā komiteja, ja tā uzskata par vajadzīgu, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu saskaņā ar šo pantu, iesakot Parlamentam: | |
| — | prasīt, lai Komisija atsauc savu priekšlikumu, vai |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

62. pants

svītrots

Parlamenta nostājas pārraudzība

1.   
  Pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis nostāju par Komisijas priekšlikumu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents pārrauga, kā virzās priekšlikuma pieņemšana Padomē, it īpaši, lai pārliecinātos, ka pienācīgi ievēro saistības, kuras Padome vai Komisija ir uzņēmusies pret Parlamentu attiecībā uz tā nostāju.

2.   
  Atbildīgā komiteja var lūgt, lai Komisija un Padome šo jautājumu apspriež ar komiteju.

3.   
  Jebkurā pārraudzības procedūras posmā atbildīgā komiteja, ja tā uzskata par vajadzīgu, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu saskaņā ar šo pantu, iesakot Parlamentam:

—

prasīt, lai Komisija atsauc savu priekšlikumu, vai

| — | prasīt, lai Komisija vai Padome saskaņā ar 63. pantu vēlreiz iesniedz jautājumu izskatīšanai Parlamentā vai arī lai Komisija iesniedz jaunu priekšlikumu, vai |
| --- | --- |

—

prasīt, lai Komisija vai Padome saskaņā ar 63. pantu vēlreiz iesniedz jautājumu izskatīšanai Parlamentā vai arī lai Komisija iesniedz jaunu priekšlikumu, vai

| — | veikt jebkuru citu darbību, ko tas uzskata par atbilstošu. |
| --- | --- |

—

veikt jebkuru citu darbību, ko tas uzskata par atbilstošu.

Šo priekšlikumu ieraksta darba kārtības projektā tajā sesijā, kas notiek pēc tam, kad komiteja ir pieņēmusi lēmumu.

Grozījums Nr. 66

Eiropas Parlamenta Reglaments

63. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 63. pants | 63. pants |
| Atkārtota iesniegšana Parlamentam | Atkārtota iesniegšana Parlamentam |
| Parastā likumdošanas procedūra | |
| 1.   Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs
  prasa, lai Komisija
  vēlreiz
  iesniedz
  Parlamentam savu priekšlikumu, | 1.   Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs
  lūdz Komisiju
  vēlreiz
  iesniegt
  Parlamentam savu priekšlikumu,
  ja: |
| — | ja pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis nostāju, Komisija atsauc savu sākotnējo priekšlikumu un to aizstāj ar citu, izņemot gadījumus, kad šo atsaukumu veic, lai ņemtu vērā Parlamenta nostāju, vai |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

63. pants

63. pants

Atkārtota iesniegšana Parlamentam

Atkārtota iesniegšana Parlamentam

Parastā likumdošanas procedūra

1.   Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs
  prasa, lai Komisija
  vēlreiz
  iesniedz
  Parlamentam savu priekšlikumu,

1.   Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs
  lūdz Komisiju
  vēlreiz
  iesniegt
  Parlamentam savu priekšlikumu,
  ja:

—

ja pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis nostāju, Komisija atsauc savu sākotnējo priekšlikumu un to aizstāj ar citu, izņemot gadījumus, kad šo atsaukumu veic, lai ņemtu vērā Parlamenta nostāju, vai

| — | ja
  Komisija groza vai ir
  nolēmusi
  būtiski grozīt savu sākotnējo priekšlikumu, izņemot gadījumus, kad
  šos grozījumus veic
  , lai ņemtu vērā Parlamenta nostāju,
  vai |
| --- | --- |

—

ja
  Komisija groza vai ir
  nolēmusi
  būtiski grozīt savu sākotnējo priekšlikumu, izņemot gadījumus, kad
  šos grozījumus veic
  , lai ņemtu vērā Parlamenta nostāju,
  vai

| — | pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis savu nostāju,
  Komisija
  aizstāj, būtiski
  groza vai ir
  paredzējusi
  būtiski grozīt savu sākotnējo priekšlikumu, izņemot gadījumus, kad
  tas tiek darīts
  , lai ņemtu vērā Parlamenta nostāju, |
| --- | --- |

—

pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis savu nostāju,
  Komisija
  aizstāj, būtiski
  groza vai ir
  paredzējusi
  būtiski grozīt savu sākotnējo priekšlikumu, izņemot gadījumus, kad
  tas tiek darīts
  , lai ņemtu vērā Parlamenta nostāju,

ja
  laika gaitā vai sakarā ar apstākļu maiņu ir būtiski mainījusies tās problēmas būtība, par ko ir Komisijas priekšlikums, vai arī

| — | laika gaitā vai sakarā ar apstākļu maiņu ir būtiski mainījusies tās problēmas būtība, par ko ir Komisijas priekšlikums, vai arī |
| --- | --- |

—

laika gaitā vai sakarā ar apstākļu maiņu ir būtiski mainījusies tās problēmas būtība, par ko ir Komisijas priekšlikums, vai arī

| — | ja
  kopš Parlamenta pieņemtās nostājas ir notikušas jaunas Parlamenta vēlēšanas un
  ja
  Priekšsēdētāju konference to uzskata par vēlamu. |
| --- | --- |

—

ja
  kopš Parlamenta pieņemtās nostājas ir notikušas jaunas Parlamenta vēlēšanas un
  ja
  Priekšsēdētāju konference to uzskata par vēlamu.

| — | kopš Parlamenta pieņemtās nostājas ir notikušas jaunas Parlamenta vēlēšanas un Priekšsēdētāju konference to uzskata par vēlamu. |
| --- | --- |

—

kopš Parlamenta pieņemtās nostājas ir notikušas jaunas Parlamenta vēlēšanas un Priekšsēdētāju konference to uzskata par vēlamu.

1.a   
  Ja ir paredzēts mainīt priekšlikuma juridisko pamatu un šo izmaiņu rezultātā minētajam priekšlikumam vairs nebūtu piemērojama parastā likumdošanas procedūra, Parlaments, Padome un Komisija saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 25. punktu apmainās viedokļiem par šo jautājumu, iesaistoties minēto iestāžu priekšsēdētājiem vai to pārstāvjiem.

2.   Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma
  Parlaments
  prasa, lai Padome
  tam
  vēlreiz iesniedz
  priekšlikumu, kuru Komisija sagatavojusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantu
  ,
  ja
  Padome ir
  nolēmusi grozīt minētā priekšlikuma juridisko pamatu tādējādi, ka
  parastā likumdošanas procedūra
  vairs nebūs piemērojama
  .

2.   Pēc
  1.a punktā minētās viedokļu apmaiņas Parlamenta priekšsēdētājs pēc
  atbildīgās komitejas pieprasījuma prasa, lai Padome
  Parlamentam
  vēlreiz iesniedz
  juridiski saistoša tiesību akta projektu, ja Komisija vai
  Padome ir
  paredzējusi mainīt juridisko pamatu, kas paredzēts Parlamenta nostājā pirmajā lasījumā
  ,
  tā,
  ka
  vairs nebūtu piemērojama
  parastā likumdošanas procedūra.

Citas procedūras

3.   
  Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs aicina Padomi vēlreiz apspriesties ar Parlamentu saskaņā ar 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem, kā arī tad, ja Padome groza vai ir nolēmusi būtiski grozīt sākotnējo priekšlikumu, par kuru Parlaments ir sniedzis atzinumu, ja vien šo grozījumu mērķis nav iekļaut Parlamenta grozījumus.

4.   
  Parlamenta priekšsēdētājs prasa arī, lai tiesību akta priekšlikumu vēlreiz iesniedz Parlamentam šajā punktā paredzētajos gadījumos, ja Parlaments tā ir nolēmis pēc politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma.

Grozījums Nr. 67

Eiropas Parlamenta Reglaments

II. sadaļa – 4. nodaļa – virsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. NODAĻA | 2. IEDAĻA |
| OTRAIS LASĪJUMS | OTRAIS LASĪJUMS |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

4. NODAĻA

2. IEDAĻA

OTRAIS LASĪJUMS

OTRAIS LASĪJUMS

Grozījums Nr. 68

Eiropas Parlamenta Reglaments

II sadaļa – 4. nodaļa – 1. apakšvirsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Izskatīšana komitejā | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Izskatīšana komitejā

svītrots

Grozījums Nr. 69

Eiropas Parlamenta Reglaments

64. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 64. pants | 64. pants |
| Padomes nostājas paziņošana | Padomes nostājas paziņošana |
| 1.   Padomes nostāju dara zināmu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantu tad, kad Parlamenta priekšsēdētājs par to paziņo plenārsēdē. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo nostāju pēc tam, kad ir saņēmis visus dokumentus — nostāju, visas deklarācijas, kas ietvertas Padomes protokolos, kad tā pieņēma nostāju, iemeslus, kuri likuši Padomei to pieņemt, un Komisijas nostāju —, kuri ir pienācīgi iztulkoti visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo nostāju nākamajā sesijā pēc minēto dokumentu saņemšanas. | 1.   Padomes nostāju dara zināmu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantu tad, kad Parlamenta priekšsēdētājs par to paziņo plenārsēdē. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo nostāju pēc tam, kad ir saņēmis visus dokumentus — nostāju, visas deklarācijas, kas ietvertas Padomes protokolos, kad tā pieņēma nostāju, iemeslus, kuri likuši Padomei to pieņemt, un Komisijas nostāju —, kuri ir pienācīgi iztulkoti visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo nostāju nākamajā sesijā pēc minēto dokumentu saņemšanas. |
| Pirms nostājas paziņošanas Parlamenta priekšsēdētājs, apspriedies ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju un/vai referentu, pārbauda, vai iesniegtais teksts patiešām ir Padomes nostājas teksts pirmajā lasījumā un vai nav jāņem vērā kāds no 63. pantā paredzētajiem apstākļiem. Pretējā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs, vienojoties ar atbildīgo komiteju un, ja iespējams, arī ar Padomi meklē piemērotu risinājumu. | Pirms nostājas paziņošanas Parlamenta priekšsēdētājs, apspriedies ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju un/vai referentu, pārbauda, vai iesniegtais teksts patiešām ir Padomes nostājas teksts pirmajā lasījumā un vai nav jāņem vērā kāds no 63. pantā paredzētajiem apstākļiem. Pretējā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs, vienojoties ar atbildīgo komiteju un, ja iespējams, arī ar Padomi, meklē piemērotu risinājumu. |
| | 1.a   
  Dienā, kad Parlamentam paziņo Padomes nostāju, uzskata, ka tā ir automātiski nodota komitejai, kura par jautājumu bija atbildīga pirmajā lasījumā. |
| 2.   Šādu paziņojumu sarakstu publicē Parlamenta sēdes protokolā kopā ar atbildīgās komitejas nosaukumu. | 2.   Šādu paziņojumu sarakstu publicē Parlamenta sēdes protokolā kopā ar atbildīgās komitejas nosaukumu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

64. pants

64. pants

Padomes nostājas paziņošana

Padomes nostājas paziņošana

1.   Padomes nostāju dara zināmu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantu tad, kad Parlamenta priekšsēdētājs par to paziņo plenārsēdē. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo nostāju pēc tam, kad ir saņēmis visus dokumentus — nostāju, visas deklarācijas, kas ietvertas Padomes protokolos, kad tā pieņēma nostāju, iemeslus, kuri likuši Padomei to pieņemt, un Komisijas nostāju —, kuri ir pienācīgi iztulkoti visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo nostāju nākamajā sesijā pēc minēto dokumentu saņemšanas.

1.   Padomes nostāju dara zināmu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantu tad, kad Parlamenta priekšsēdētājs par to paziņo plenārsēdē. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo nostāju pēc tam, kad ir saņēmis visus dokumentus — nostāju, visas deklarācijas, kas ietvertas Padomes protokolos, kad tā pieņēma nostāju, iemeslus, kuri likuši Padomei to pieņemt, un Komisijas nostāju —, kuri ir pienācīgi iztulkoti visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo nostāju nākamajā sesijā pēc minēto dokumentu saņemšanas.

Pirms nostājas paziņošanas Parlamenta priekšsēdētājs, apspriedies ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju un/vai referentu, pārbauda, vai iesniegtais teksts patiešām ir Padomes nostājas teksts pirmajā lasījumā un vai nav jāņem vērā kāds no 63. pantā paredzētajiem apstākļiem. Pretējā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs, vienojoties ar atbildīgo komiteju un, ja iespējams, arī ar Padomi meklē piemērotu risinājumu.

Pirms nostājas paziņošanas Parlamenta priekšsēdētājs, apspriedies ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju un/vai referentu, pārbauda, vai iesniegtais teksts patiešām ir Padomes nostājas teksts pirmajā lasījumā un vai nav jāņem vērā kāds no 63. pantā paredzētajiem apstākļiem. Pretējā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs, vienojoties ar atbildīgo komiteju un, ja iespējams, arī ar Padomi, meklē piemērotu risinājumu.

1.a   
  Dienā, kad Parlamentam paziņo Padomes nostāju, uzskata, ka tā ir automātiski nodota komitejai, kura par jautājumu bija atbildīga pirmajā lasījumā.

2.   Šādu paziņojumu sarakstu publicē Parlamenta sēdes protokolā kopā ar atbildīgās komitejas nosaukumu.

2.   Šādu paziņojumu sarakstu publicē Parlamenta sēdes protokolā kopā ar atbildīgās komitejas nosaukumu.

Grozījums Nr. 70

Eiropas Parlamenta Reglaments

65. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 65. pants | 65. pants |
| Termiņu pagarināšana | Termiņu pagarināšana |
| 1.   
  Ja
  atbildīgās komitejas
  priekšsēdētājs lūdz pagarināt
  otrā lasījuma
  termiņu vai ja Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā lūdz pagarināt samierināšanas termiņu, Parlamenta priekšsēdētājs pagarina šos
  termiņus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu. | 1.   
  Parlamenta priekšsēdētājs pēc
  atbildīgās komitejas
  priekšsēdētāja pieprasījuma pagarina
  otrā lasījuma termiņus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu. |
| 2.   Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam par visiem Parlamenta vai Padomes ierosinātiem termiņa pagarinājumiem, kas noteikti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu. | 2.   Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam par visiem Parlamenta vai Padomes ierosinātiem termiņa pagarinājumiem, kas noteikti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

65. pants

65. pants

Termiņu pagarināšana

Termiņu pagarināšana

1.   
  Ja
  atbildīgās komitejas
  priekšsēdētājs lūdz pagarināt
  otrā lasījuma
  termiņu vai ja Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā lūdz pagarināt samierināšanas termiņu, Parlamenta priekšsēdētājs pagarina šos
  termiņus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu.

1.   
  Parlamenta priekšsēdētājs pēc
  atbildīgās komitejas
  priekšsēdētāja pieprasījuma pagarina
  otrā lasījuma termiņus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu.

2.   Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam par visiem Parlamenta vai Padomes ierosinātiem termiņa pagarinājumiem, kas noteikti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu.

2.   Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam par visiem Parlamenta vai Padomes ierosinātiem termiņa pagarinājumiem, kas noteikti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu.

Grozījums Nr. 71

Eiropas Parlamenta Reglaments

66. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 66. pants | 66. pants |
| Nodošana atbildīgajai komitejai un izskatīšanas procedūra | Procedūra atbildīgajā komitejā |
| 1.   
  Dienā, kad Parlamentam saskaņā ar 64. panta 1. punktu paziņo Padomes nostāju, uzskata, ka to automātiski nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai un citām komitejām, kurām lūdza sniegt atzinumu pirmajā lasījumā. | |
| 2.   Padomes nostāju iekļauj kā
  pirmo
  darba kārtības jautājumu atbildīgās komitejas pirmajā sēdē pēc nostājas paziņošanas. Padomei var lūgt iesniegt tās nostāju. | 2.   Padomes nostāju iekļauj kā
  prioritāru
  darba kārtības jautājumu atbildīgās komitejas pirmajā sēdē pēc nostājas paziņošanas. Padomei var lūgt iesniegt tās nostāju. |
| 3.   Ja vien nav nolemts citādi, referents otrajā lasījumā ir tas pats, kurš pirmajā lasījumā. | 3.   Ja vien nav nolemts citādi, referents otrajā lasījumā ir tas pats, kurš pirmajā lasījumā. |
| 4.   
  Reglamenta
  69. panta 2.
  , 3.
  un
  5
  . punkta noteikumus par
  Parlamenta otrā lasījuma procedūru piemēro atbildīgās komitejas apspriedēm
  ; vienīgi šīs komitejas locekļi un pastāvīgie aizstājēji var iesniegt priekšlikumus par noraidīšanu vai grozījumus. Komiteja pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu. | 4.   
  Atbildīgās komitejas apspriedēm piemēro Reglamenta
  69. panta 2. un
  3
  . punkta noteikumus par
  Padomes nostājas grozījumu pieņemamību
  ; vienīgi šīs komitejas locekļi un pastāvīgie aizstājēji var iesniegt priekšlikumus par noraidīšanu vai grozījumus. Komiteja pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu. |
| 5.   
  Pirms balsošanas komiteja var lūgt, lai priekšsēdētājs un referents kopā ar Padomes priekšsēdētāju vai viņa pārstāvi un klātesošo atbildīgo komisāru apspriež komitejā iesniegtos grozījumus. Pēc šādas apspriešanās referents var iesniegt kompromisa grozījumus. | |
| 6.   komiteja iesniedz ieteikumu otrajam lasījumam, ierosinot pieņemt, grozīt vai noraidīt Padomes pieņemto nostāju. Ieteikumā ietver īsu ierosinātā lēmuma pamatojumu. | 6.   
  Atbildīgā
  komiteja iesniedz ieteikumu otrajam lasījumam, ierosinot pieņemt, grozīt vai noraidīt Padomes pieņemto nostāju. Ieteikumā ietver īsu ierosinātā lēmuma pamatojumu. |
| | 6.a   
  Otrajā lasījumā nepiemēro 49., 50., 53. un 188. pantu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

66. pants

66. pants

Nodošana atbildīgajai komitejai un izskatīšanas procedūra

Procedūra atbildīgajā komitejā

1.   
  Dienā, kad Parlamentam saskaņā ar 64. panta 1. punktu paziņo Padomes nostāju, uzskata, ka to automātiski nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai un citām komitejām, kurām lūdza sniegt atzinumu pirmajā lasījumā.

2.   Padomes nostāju iekļauj kā
  pirmo
  darba kārtības jautājumu atbildīgās komitejas pirmajā sēdē pēc nostājas paziņošanas. Padomei var lūgt iesniegt tās nostāju.

2.   Padomes nostāju iekļauj kā
  prioritāru
  darba kārtības jautājumu atbildīgās komitejas pirmajā sēdē pēc nostājas paziņošanas. Padomei var lūgt iesniegt tās nostāju.

3.   Ja vien nav nolemts citādi, referents otrajā lasījumā ir tas pats, kurš pirmajā lasījumā.

3.   Ja vien nav nolemts citādi, referents otrajā lasījumā ir tas pats, kurš pirmajā lasījumā.

4.   
  Reglamenta
  69. panta 2.
  , 3.
  un
  5
  . punkta noteikumus par
  Parlamenta otrā lasījuma procedūru piemēro atbildīgās komitejas apspriedēm
  ; vienīgi šīs komitejas locekļi un pastāvīgie aizstājēji var iesniegt priekšlikumus par noraidīšanu vai grozījumus. Komiteja pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu.

4.   
  Atbildīgās komitejas apspriedēm piemēro Reglamenta
  69. panta 2. un
  3
  . punkta noteikumus par
  Padomes nostājas grozījumu pieņemamību
  ; vienīgi šīs komitejas locekļi un pastāvīgie aizstājēji var iesniegt priekšlikumus par noraidīšanu vai grozījumus. Komiteja pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu.

5.   
  Pirms balsošanas komiteja var lūgt, lai priekšsēdētājs un referents kopā ar Padomes priekšsēdētāju vai viņa pārstāvi un klātesošo atbildīgo komisāru apspriež komitejā iesniegtos grozījumus. Pēc šādas apspriešanās referents var iesniegt kompromisa grozījumus.

6.   komiteja iesniedz ieteikumu otrajam lasījumam, ierosinot pieņemt, grozīt vai noraidīt Padomes pieņemto nostāju. Ieteikumā ietver īsu ierosinātā lēmuma pamatojumu.

6.   
  Atbildīgā
  komiteja iesniedz ieteikumu otrajam lasījumam, ierosinot pieņemt, grozīt vai noraidīt Padomes pieņemto nostāju. Ieteikumā ietver īsu ierosinātā lēmuma pamatojumu.

6.a   
  Otrajā lasījumā nepiemēro 49., 50., 53. un 188. pantu.

Grozījums Nr. 72

Eiropas Parlamenta Reglaments

II sadaļa – 4. nodaļa – 2. apakšvirsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Izskatīšana plenārsēdē | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Izskatīšana plenārsēdē

svītrots

Grozījums Nr. 73

Eiropas Parlamenta Reglaments

67. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 67. pants | 67. pants |
| Otrā lasījuma pabeigšana | Iesniegšana Parlamentam |
| 1.   Padomes nostāju un, ja tie ir pieejami, tad arī atbildīgās komitejas ieteikumu otrajam lasījumam automātiski iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kuras trešdiena ir pirms un vistuvāk triju mēnešu termiņa beigām vai, ja termiņš ir pagarināts saskaņā ar 65. pantu, — četru mēnešu termiņa beigām, ja vien šis jautājums nav jau izskatīts kādā iepriekšējā sesijā. | Padomes nostāju un, ja tie ir pieejami, tad arī atbildīgās komitejas ieteikumu otrajam lasījumam automātiski iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kuras trešdiena ir pirms un vistuvāk triju mēnešu termiņa beigām vai, ja termiņš ir pagarināts saskaņā ar 65. pantu, — četru mēnešu termiņa beigām, ja vien šis jautājums nav jau izskatīts kādā iepriekšējā sesijā. |
| Tā kā ieteikumi otrajam lasījumam ir pielīdzināmi paskaidrojumam, kurā Parlamenta komiteja skaidro savu attieksmi pret Padomes nostāju, par tiem nebalso. | |
| 2.   
  Otro lasījumu pabeidz, tiklīdz Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantā paredzētajos termiņos un saskaņā ar šajos pantos minētajiem noteikumiem Parlaments pieņem, groza vai noraida Padomes nostāju. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

67. pants

67. pants

Otrā lasījuma pabeigšana

Iesniegšana Parlamentam

1.   Padomes nostāju un, ja tie ir pieejami, tad arī atbildīgās komitejas ieteikumu otrajam lasījumam automātiski iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kuras trešdiena ir pirms un vistuvāk triju mēnešu termiņa beigām vai, ja termiņš ir pagarināts saskaņā ar 65. pantu, — četru mēnešu termiņa beigām, ja vien šis jautājums nav jau izskatīts kādā iepriekšējā sesijā.

Padomes nostāju un, ja tie ir pieejami, tad arī atbildīgās komitejas ieteikumu otrajam lasījumam automātiski iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kuras trešdiena ir pirms un vistuvāk triju mēnešu termiņa beigām vai, ja termiņš ir pagarināts saskaņā ar 65. pantu, — četru mēnešu termiņa beigām, ja vien šis jautājums nav jau izskatīts kādā iepriekšējā sesijā.

Tā kā ieteikumi otrajam lasījumam ir pielīdzināmi paskaidrojumam, kurā Parlamenta komiteja skaidro savu attieksmi pret Padomes nostāju, par tiem nebalso.

2.   
  Otro lasījumu pabeidz, tiklīdz Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantā paredzētajos termiņos un saskaņā ar šajos pantos minētajiem noteikumiem Parlaments pieņem, groza vai noraida Padomes nostāju.

Grozījums Nr. 74

Eiropas Parlamenta Reglaments

67.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 67.a pants |
| | Balsojums Parlamentā — otrais lasījums |
| | 1.   
  Parlaments vispirms balso par jebkuru atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu rakstiski iesniegtu priekšlikumu nekavējoties noraidīt Padomes nostāju. Šādu priekšlikumu pieņem, ja par to nobalso Parlamenta deputātu vairākums. |
| | Ja minēto priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju pieņem, kā rezultātā Padomes nostāja ir noraidīta, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka likumdošanas procedūra ir pabeigta. |
| | Ja minēto priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju nepieņem, Parlaments rīkojas saskaņā ar 2. līdz 5. punktu. |
| | 2.   
  Jebkura provizoriska vienošanās, ko atbildīgā komiteja ir iesniegusi saskaņā ar 73.d panta 4. punktu, balsošanā ir prioritāra, un to izvirza vienam balsojumam, izņemot gadījumus, kad pēc kādas politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nolemj nekavējoties balsot par grozījumiem saskaņā ar 3. punktu. |
| | Ja par provizorisko vienošanos vienā balsojumā nobalso Parlamenta deputātu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka Parlamenta otrais lasījums ir pabeigts. |
| | Ja par provizorisko vienošanos vienā balsojumā nenobalso Parlamenta deputātu vairākums, Parlaments rīkojas saskaņā ar 3. līdz 5. punktu. |
| | 3.   
  Izņemot gadījumus, kad saskaņā ar 1. punktu ir pieņemts priekšlikums noraidīt Padomes nostāju vai saskaņā ar 2. punktu ir pieņemta provizoriska vienošanās, balsošanai izvirza Padomes nostājas grozījumus, tostarp grozījumus, kuri ir daļa no pagaidu vienošanās, ko iesniegusi atbildīgā komiteja saskaņā ar 73.d panta 4. punktu. Jebkuru Padomes nostājas grozījumu pieņem vienīgi tad, ja par to nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums. |
| | Pirms balsošanas par grozījumiem Parlamenta priekšsēdētājs var prasīt, lai Komisija dara zināmu savu nostāju un lai Padome sniedz komentārus. |
| | 4.   
  Neatkarīgi no Parlamenta balsojuma pret sākotnējo priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju saskaņā ar 1. punktu Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja vai referenta vai politiskās grupas, vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma var izskatīt vēl vienu priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju pēc tam, kad ir noticis balsojums par grozījumiem saskaņā ar 2. vai 3. punktu. Šādu priekšlikumu pieņem, ja par to nobalso Parlamenta deputātu vairākums. |
| | Ja Padomes nostāju noraida, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka likumdošanas procedūra ir pabeigta. |
| | 5.   
  Pēc balsojumiem, kas notikuši saskaņā ar 1. līdz 4. punktu, un pēc turpmākajiem balsojumiem par normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem, kuri saistīti ar pieprasījumiem attiecībā uz piemērojamo procedūru, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka Parlamenta otrais lasījums ir pabeigts un ka normatīvo rezolūciju uzskata par pieņemtu. Vajadzības gadījumā normatīvo rezolūciju saskaņā ar 193. panta 2. punktu groza, lai atspoguļotu to balsošanu rezultātus, kas notikušas saskaņā ar 1. līdz 4 punktu, vai 76. panta piemērošanu. |
| | Normatīvās rezolūcijas tekstu un iespējamo Parlamenta nostāju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Padomei un Komisijai. |
| | Ja priekšlikums noraidīt vai grozīt Padomes nostāju nav iesniegts, Padomes nostāju uzskata par apstiprinātu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

67.a pants

Balsojums Parlamentā — otrais lasījums

1.   
  Parlaments vispirms balso par jebkuru atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu rakstiski iesniegtu priekšlikumu nekavējoties noraidīt Padomes nostāju. Šādu priekšlikumu pieņem, ja par to nobalso Parlamenta deputātu vairākums.

Ja minēto priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju pieņem, kā rezultātā Padomes nostāja ir noraidīta, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka likumdošanas procedūra ir pabeigta.

Ja minēto priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju nepieņem, Parlaments rīkojas saskaņā ar 2. līdz 5. punktu.

2.   
  Jebkura provizoriska vienošanās, ko atbildīgā komiteja ir iesniegusi saskaņā ar 73.d panta 4. punktu, balsošanā ir prioritāra, un to izvirza vienam balsojumam, izņemot gadījumus, kad pēc kādas politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nolemj nekavējoties balsot par grozījumiem saskaņā ar 3. punktu.

Ja par provizorisko vienošanos vienā balsojumā nobalso Parlamenta deputātu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka Parlamenta otrais lasījums ir pabeigts.

Ja par provizorisko vienošanos vienā balsojumā nenobalso Parlamenta deputātu vairākums, Parlaments rīkojas saskaņā ar 3. līdz 5. punktu.

3.   
  Izņemot gadījumus, kad saskaņā ar 1. punktu ir pieņemts priekšlikums noraidīt Padomes nostāju vai saskaņā ar 2. punktu ir pieņemta provizoriska vienošanās, balsošanai izvirza Padomes nostājas grozījumus, tostarp grozījumus, kuri ir daļa no pagaidu vienošanās, ko iesniegusi atbildīgā komiteja saskaņā ar 73.d panta 4. punktu. Jebkuru Padomes nostājas grozījumu pieņem vienīgi tad, ja par to nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums.

Pirms balsošanas par grozījumiem Parlamenta priekšsēdētājs var prasīt, lai Komisija dara zināmu savu nostāju un lai Padome sniedz komentārus.

4.   
  Neatkarīgi no Parlamenta balsojuma pret sākotnējo priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju saskaņā ar 1. punktu Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja vai referenta vai politiskās grupas, vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma var izskatīt vēl vienu priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju pēc tam, kad ir noticis balsojums par grozījumiem saskaņā ar 2. vai 3. punktu. Šādu priekšlikumu pieņem, ja par to nobalso Parlamenta deputātu vairākums.

Ja Padomes nostāju noraida, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka likumdošanas procedūra ir pabeigta.

5.   
  Pēc balsojumiem, kas notikuši saskaņā ar 1. līdz 4. punktu, un pēc turpmākajiem balsojumiem par normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem, kuri saistīti ar pieprasījumiem attiecībā uz piemērojamo procedūru, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka Parlamenta otrais lasījums ir pabeigts un ka normatīvo rezolūciju uzskata par pieņemtu. Vajadzības gadījumā normatīvo rezolūciju saskaņā ar 193. panta 2. punktu groza, lai atspoguļotu to balsošanu rezultātus, kas notikušas saskaņā ar 1. līdz 4 punktu, vai 76. panta piemērošanu.

Normatīvās rezolūcijas tekstu un iespējamo Parlamenta nostāju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Padomei un Komisijai.

Ja priekšlikums noraidīt vai grozīt Padomes nostāju nav iesniegts, Padomes nostāju uzskata par apstiprinātu.

Grozījums Nr. 75

Eiropas Parlamenta Reglaments

68. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 68. pants | svītrots |
| Padomes nostājas noraidīšana | |
| 1.   
  Atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti Parlamenta priekšsēdētāja noteiktajā termiņā var iesniegt rakstisku priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju. Lai pieņemtu šo priekšlikumu, tam jāsaņem Parlamenta deputātu balsu vairākums. Par priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju balso pirms balsošanas par citiem grozījumiem nostājā. | |
| 2.   
  Arī tad, ja Parlaments ir nobalsojis pret priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju, tas pēc referenta ieteikuma var izskatīt jaunu priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju pēc tam, kad ir notikusi balsošana par grozījumiem un kad saskaņā ar 69. panta 5. punktu ir uzklausīts Komisijas paziņojums. | |
| 3.   
  Ja Padomes nostāju noraida, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka likumdošanas procedūra ir pabeigta. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

68. pants

svītrots

Padomes nostājas noraidīšana

1.   
  Atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti Parlamenta priekšsēdētāja noteiktajā termiņā var iesniegt rakstisku priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju. Lai pieņemtu šo priekšlikumu, tam jāsaņem Parlamenta deputātu balsu vairākums. Par priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju balso pirms balsošanas par citiem grozījumiem nostājā.

2.   
  Arī tad, ja Parlaments ir nobalsojis pret priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju, tas pēc referenta ieteikuma var izskatīt jaunu priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju pēc tam, kad ir notikusi balsošana par grozījumiem un kad saskaņā ar 69. panta 5. punktu ir uzklausīts Komisijas paziņojums.

3.   
  Ja Padomes nostāju noraida, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka likumdošanas procedūra ir pabeigta.

Grozījums Nr. 76

Eiropas Parlamenta Reglaments

69. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 69. pants | 69. pants |
| Padomes nostājas
  grozījumi | Padomes nostājas
  grozījumu pieņemamība |
| 1.   Atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt grozījumus Padomes nostājā, lai tos izskatītu plenārsēdē. | 1.   Atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt grozījumus Padomes nostājā, lai tos izskatītu plenārsēdē. |
| 2.   Grozījumi Padomes nostājā ir pieņemami, ja tie atbilst 169. un 170. panta noteikumiem un ja to mērķis ir: | 2.   Grozījumi Padomes nostājā ir pieņemami, ja tie atbilst 169. un 170. panta noteikumiem un ja to mērķis ir: |
| a) | pilnībā vai daļēji atjaunot nostāju, ko Parlaments pieņēma pirmajā lasījumā, vai |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

69. pants

69. pants

Padomes nostājas
  grozījumi

Padomes nostājas
  grozījumu pieņemamība

1.   Atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt grozījumus Padomes nostājā, lai tos izskatītu plenārsēdē.

1.   Atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt grozījumus Padomes nostājā, lai tos izskatītu plenārsēdē.

2.   Grozījumi Padomes nostājā ir pieņemami, ja tie atbilst 169. un 170. panta noteikumiem un ja to mērķis ir:

2.   Grozījumi Padomes nostājā ir pieņemami, ja tie atbilst 169. un 170. panta noteikumiem un ja to mērķis ir:

a)

pilnībā vai daļēji atjaunot nostāju, ko Parlaments pieņēma pirmajā lasījumā, vai

| a) | pilnībā vai daļēji atjaunot nostāju, ko Parlaments pieņēma pirmajā lasījumā, vai |
| --- | --- |

a)

pilnībā vai daļēji atjaunot nostāju, ko Parlaments pieņēma pirmajā lasījumā, vai

| b) | panākt kompromisu starp Padomi un Parlamentu, vai |
| --- | --- |

b)

panākt kompromisu starp Padomi un Parlamentu, vai

| b) | panākt kompromisu starp Padomi un Parlamentu, vai |
| --- | --- |

b)

panākt kompromisu starp Padomi un Parlamentu, vai

| c) | grozīt to Padomes nostājas teksta daļu, kura nebija iekļauta pirmajam lasījumam iesniegtajā priekšlikumā vai kuras saturs bija atšķirīgs
  un kura nerada būtiskus grozījumus 63. panta nozīmē
  , vai |
| --- | --- |

c)

grozīt to Padomes nostājas teksta daļu, kura nebija iekļauta pirmajam lasījumam iesniegtajā priekšlikumā vai kuras saturs bija atšķirīgs
  un kura nerada būtiskus grozījumus 63. panta nozīmē
  , vai

| c) | grozīt to Padomes nostājas teksta daļu, kura nebija iekļauta pirmajam lasījumam iesniegtajā priekšlikumā vai kuras saturs bija atšķirīgs, vai |
| --- | --- |

c)

grozīt to Padomes nostājas teksta daļu, kura nebija iekļauta pirmajam lasījumam iesniegtajā priekšlikumā vai kuras saturs bija atšķirīgs, vai

| d) | ņemt vērā jaunu juridisko situāciju vai jaunus faktus, kas parādījušies kopš
  pirmā lasījuma
  . |
| --- | --- |

d)

ņemt vērā jaunu juridisko situāciju vai jaunus faktus, kas parādījušies kopš
  pirmā lasījuma
  .

| d) | ņemt vērā jaunu juridisko situāciju vai jaunus faktus, kas parādījušies kopš
  Parlamenta nostājas pieņemšanas pirmajā lasījumā
  . |
| --- | --- |

d)

ņemt vērā jaunu juridisko situāciju vai jaunus faktus, kas parādījušies kopš
  Parlamenta nostājas pieņemšanas pirmajā lasījumā
  .

Parlamenta priekšsēdētāja lēmums par grozījumu pieņemamību ir galīgs.

Parlamenta priekšsēdētāja lēmums par grozījumu pieņemamību ir galīgs.

3.   Ja laikā pēc pirmā lasījuma ir notikušas jaunas vēlēšanas, taču 63. pants nav piemērots, Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt 2. punktā noteiktos ierobežojumus attiecībā uz pieņemamību atcelt.

3.   Ja laikā pēc pirmā lasījuma ir notikušas jaunas vēlēšanas, taču 63. pants nav piemērots, Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt 2. punktā noteiktos ierobežojumus attiecībā uz pieņemamību atcelt.

4.   
  Grozījumus pieņem tikai tad, ja par tiem ir nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums.

5.   
  Pirms balsošanas par grozījumiem Parlamenta priekšsēdētājs var prasīt, lai Komisija dara zināmu savu nostāju un lai Padome sniedz komentārus.

Grozījums Nr. 77

Eiropas Parlamenta Reglaments

II sadaļa – 5. nodaļa – virsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5. NODAĻA | 4. IEDAĻA |
| TREŠAIS LASĪJUMS | SAMIERINĀŠANA UN
  TREŠAIS LASĪJUMS |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

5. NODAĻA

4. IEDAĻA

TREŠAIS LASĪJUMS

SAMIERINĀŠANA UN
  TREŠAIS LASĪJUMS

Grozījums Nr. 78

Eiropas Parlamenta Reglaments

II. sadaļa – 5. nodaļa – 1. apakšvirsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Samierināšana | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Samierināšana

svītrots

Grozījums Nr. 79

Eiropas Parlamenta Reglaments

69.b pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 69.b pants |
| | Termiņu pagarināšana |
| | 1.   
  Parlamenta priekšsēdētājs pēc Parlamenta delegācijas Samierināšanas komitejā pieprasījuma pagarina trešā lasījuma termiņus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu. |
| | 2.   
  Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam par visiem Parlamenta vai Padomes ierosinātiem termiņa pagarinājumiem, kas noteikti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

69.b pants

Termiņu pagarināšana

1.   
  Parlamenta priekšsēdētājs pēc Parlamenta delegācijas Samierināšanas komitejā pieprasījuma pagarina trešā lasījuma termiņus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu.

2.   
  Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam par visiem Parlamenta vai Padomes ierosinātiem termiņa pagarinājumiem, kas noteikti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu.

Grozījums Nr. 80

Eiropas Parlamenta Reglaments

71. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 71. pants | 71. pants |
| Delegācija Samierināšanas komitejā | Delegācija Samierināšanas komitejā |
| 1.   Parlamenta delegācijai un Padomes delegācijai Samierināšanas komitejā ir vienāds locekļu skaits. | 1.   Parlamenta delegācijai un Padomes delegācijai Samierināšanas komitejā ir vienāds locekļu skaits. |
| 2.   Delegācijas politiskais sastāvs atbilst Parlamenta dalījumam politiskajās grupās. Priekšsēdētāju konference nosaka, cik katras politiskās grupas deputātu būs delegācijā. | 2.   Delegācijas politiskais sastāvs atbilst Parlamenta dalījumam politiskajās grupās. Priekšsēdētāju konference nosaka, cik katras politiskās grupas deputātu būs delegācijā. |
| 3.   Politiskās grupas izvirza delegācijas locekļus katram samierināšanas gadījumam, vēlams no
  attiecīgo komiteju
  locekļu vidus, izņemot tos trīs locekļus, kurus ieceļ par pastāvīgajiem locekļiem kārtējās delegācijās uz 12 mēnešiem. Politiskās grupas izraugās trīs pastāvīgos locekļus no priekšsēdētāja vietnieku vidus, un tiem jāpārstāv vismaz divas dažādas politiskās grupas. Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents vienmēr ir delegācijas locekļi. | 3.   Politiskās grupas izvirza delegācijas locekļus katram samierināšanas gadījumam, vēlams no
  atbildīgās komitejas
  locekļu vidus, izņemot trīs locekļus, kurus ieceļ par pastāvīgajiem locekļiem kārtējās delegācijās uz 12 mēnešiem. Politiskās grupas izraugās trīs pastāvīgos locekļus no priekšsēdētāja vietnieku vidus, un tiem jāpārstāv vismaz divas dažādas politiskās grupas. Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un
  otrā lasījuma
  referents
  , kā arī jebkuras iesaistītās komitejas referents
  vienmēr ir delegācijas locekļi. |
| 4.   Delegācijā pārstāvētās politiskās grupas ieceļ aizstājējus. | 4.   Delegācijā pārstāvētās politiskās grupas ieceļ aizstājējus. |
| 5.   Politiskās grupas
  un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti, kuri nav pārstāvēti
  delegācijā,
  katrs
  var nosūtīt vienu pārstāvi uz jebkuru delegācijas iekšējo sagatavošanās sanāksmi. | 5.   Politiskās grupas
  , kuras nav pārstāvētas
  delegācijā,
  katra
  var nosūtīt vienu pārstāvi uz jebkuru delegācijas iekšējo sagatavošanās sanāksmi.
  Ja delegācijā nav neviena pie politiskajām grupām nepiederoša deputāta, viens šāds deputāts var piedalīties jebkurā delegācijas iekšējā sagatavošanās sanāksmē. |
| 6.   Delegācijas darbu vada Parlamenta priekšsēdētājs vai viens no trijiem pastāvīgajiem locekļiem. | 6.   Delegācijas darbu vada Parlamenta priekšsēdētājs vai viens no trijiem pastāvīgajiem locekļiem. |
| 7.   Delegācija pieņem lēmumu ar locekļu balsu vairākumu. Tās debates nav publiskas. | 7.   Delegācija pieņem lēmumu ar locekļu balsu vairākumu. Tās debates nav publiskas. |
| Priekšsēdētāju konference nosaka papildu procesuālās pamatnostādnes par delegācijas darbu Samierināšanas komitejā. | Priekšsēdētāju konference nosaka papildu procesuālās pamatnostādnes par delegācijas darbu Samierināšanas komitejā. |
| 8.   Delegācija paziņo Parlamentam samierināšanas rezultātus. | 8.   Delegācija paziņo Parlamentam samierināšanas rezultātus. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

71. pants

71. pants

Delegācija Samierināšanas komitejā

Delegācija Samierināšanas komitejā

1.   Parlamenta delegācijai un Padomes delegācijai Samierināšanas komitejā ir vienāds locekļu skaits.

1.   Parlamenta delegācijai un Padomes delegācijai Samierināšanas komitejā ir vienāds locekļu skaits.

2.   Delegācijas politiskais sastāvs atbilst Parlamenta dalījumam politiskajās grupās. Priekšsēdētāju konference nosaka, cik katras politiskās grupas deputātu būs delegācijā.

2.   Delegācijas politiskais sastāvs atbilst Parlamenta dalījumam politiskajās grupās. Priekšsēdētāju konference nosaka, cik katras politiskās grupas deputātu būs delegācijā.

3.   Politiskās grupas izvirza delegācijas locekļus katram samierināšanas gadījumam, vēlams no
  attiecīgo komiteju
  locekļu vidus, izņemot tos trīs locekļus, kurus ieceļ par pastāvīgajiem locekļiem kārtējās delegācijās uz 12 mēnešiem. Politiskās grupas izraugās trīs pastāvīgos locekļus no priekšsēdētāja vietnieku vidus, un tiem jāpārstāv vismaz divas dažādas politiskās grupas. Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents vienmēr ir delegācijas locekļi.

3.   Politiskās grupas izvirza delegācijas locekļus katram samierināšanas gadījumam, vēlams no
  atbildīgās komitejas
  locekļu vidus, izņemot trīs locekļus, kurus ieceļ par pastāvīgajiem locekļiem kārtējās delegācijās uz 12 mēnešiem. Politiskās grupas izraugās trīs pastāvīgos locekļus no priekšsēdētāja vietnieku vidus, un tiem jāpārstāv vismaz divas dažādas politiskās grupas. Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un
  otrā lasījuma
  referents
  , kā arī jebkuras iesaistītās komitejas referents
  vienmēr ir delegācijas locekļi.

4.   Delegācijā pārstāvētās politiskās grupas ieceļ aizstājējus.

4.   Delegācijā pārstāvētās politiskās grupas ieceļ aizstājējus.

5.   Politiskās grupas
  un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti, kuri nav pārstāvēti
  delegācijā,
  katrs
  var nosūtīt vienu pārstāvi uz jebkuru delegācijas iekšējo sagatavošanās sanāksmi.

5.   Politiskās grupas
  , kuras nav pārstāvētas
  delegācijā,
  katra
  var nosūtīt vienu pārstāvi uz jebkuru delegācijas iekšējo sagatavošanās sanāksmi.
  Ja delegācijā nav neviena pie politiskajām grupām nepiederoša deputāta, viens šāds deputāts var piedalīties jebkurā delegācijas iekšējā sagatavošanās sanāksmē.

6.   Delegācijas darbu vada Parlamenta priekšsēdētājs vai viens no trijiem pastāvīgajiem locekļiem.

6.   Delegācijas darbu vada Parlamenta priekšsēdētājs vai viens no trijiem pastāvīgajiem locekļiem.

7.   Delegācija pieņem lēmumu ar locekļu balsu vairākumu. Tās debates nav publiskas.

7.   Delegācija pieņem lēmumu ar locekļu balsu vairākumu. Tās debates nav publiskas.

Priekšsēdētāju konference nosaka papildu procesuālās pamatnostādnes par delegācijas darbu Samierināšanas komitejā.

Priekšsēdētāju konference nosaka papildu procesuālās pamatnostādnes par delegācijas darbu Samierināšanas komitejā.

8.   Delegācija paziņo Parlamentam samierināšanas rezultātus.

8.   Delegācija paziņo Parlamentam samierināšanas rezultātus.

Grozījums Nr. 81

Eiropas Parlamenta Reglaments

II. sadaļa – 5. nodaļa – 2. apakšvirsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Izskatīšana plenārsēdē | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Izskatīšana plenārsēdē

svītrots

Grozījums Nr. 82

Eiropas Parlamenta Reglaments

72. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 72. pants | 72. pants |
| Kopīgais dokuments | Kopīgais dokuments |
| 1.   Kad Samierināšanas komiteja ir vienojusies par kopīgu dokumentu, to ieraksta tās plenārsēdes darba kārtībā, kurai jānotiek pēc sešām nedēļām vai, ja termiņš ir pagarināts, pēc astoņām nedēļām kopš dienas, kad Samierināšanas komiteja ir apstiprinājusi kopīgo dokumentu. | 1.   Kad Samierināšanas komiteja ir vienojusies par kopīgu dokumentu, to ieraksta tās plenārsēdes darba kārtībā, kurai jānotiek pēc sešām nedēļām vai, ja termiņš ir pagarināts, pēc astoņām nedēļām kopš dienas, kad Samierināšanas komiteja ir apstiprinājusi kopīgo dokumentu. |
| 2.   Delegācijas priekšsēdētājs vai kāds cits delegācijas izvirzīts loceklis sniedz paziņojumu par kopīgo dokumentu, kuram pievieno ziņojumu. | 2.   Delegācijas priekšsēdētājs vai kāds cits delegācijas izvirzīts loceklis sniedz paziņojumu par kopīgo dokumentu, kuram pievieno ziņojumu. |
| 3.   Kopīgajam dokumentam nevar iesniegt grozījumus. | 3.   Kopīgajam dokumentam nevar iesniegt grozījumus. |
| 4.   Par visu kopīgo dokumentu kopumā ir viens balsojums. To apstiprina, ja tas saņem
  n odoto
  balsu vairākumu. | 4.   Par visu kopīgo dokumentu kopumā ir viens balsojums. To apstiprina, ja tas saņem
  nodoto
  balsu vairākumu. |
| 5.   Ja Samierināšanās komitejā nav izdevies panākt vienošanos par kopīgo dokumentu, Parlamenta delegācijas priekšsēdētājs vai kāds cits delegācijas izvirzīts loceklis sniedz paziņojumu. Paziņojumam seko debates. | 5.   Ja Samierināšanās komitejā nav izdevies panākt vienošanos par kopīgo dokumentu, Parlamenta delegācijas priekšsēdētājs vai kāds cits delegācijas izvirzīts loceklis sniedz paziņojumu. Paziņojumam seko debates. |
| | 5.a   
  Parlamenta un Padomes samierināšanas procedūras laikā pēc otrā lasījuma [tiesību aktu] nevar nodot atpakaļ komitejai. |
| | 5.b   
  Trešajā lasījumā nepiemēro 49., 50. un 53. pantu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

72. pants

72. pants

Kopīgais dokuments

Kopīgais dokuments

1.   Kad Samierināšanas komiteja ir vienojusies par kopīgu dokumentu, to ieraksta tās plenārsēdes darba kārtībā, kurai jānotiek pēc sešām nedēļām vai, ja termiņš ir pagarināts, pēc astoņām nedēļām kopš dienas, kad Samierināšanas komiteja ir apstiprinājusi kopīgo dokumentu.

1.   Kad Samierināšanas komiteja ir vienojusies par kopīgu dokumentu, to ieraksta tās plenārsēdes darba kārtībā, kurai jānotiek pēc sešām nedēļām vai, ja termiņš ir pagarināts, pēc astoņām nedēļām kopš dienas, kad Samierināšanas komiteja ir apstiprinājusi kopīgo dokumentu.

2.   Delegācijas priekšsēdētājs vai kāds cits delegācijas izvirzīts loceklis sniedz paziņojumu par kopīgo dokumentu, kuram pievieno ziņojumu.

2.   Delegācijas priekšsēdētājs vai kāds cits delegācijas izvirzīts loceklis sniedz paziņojumu par kopīgo dokumentu, kuram pievieno ziņojumu.

3.   Kopīgajam dokumentam nevar iesniegt grozījumus.

3.   Kopīgajam dokumentam nevar iesniegt grozījumus.

4.   Par visu kopīgo dokumentu kopumā ir viens balsojums. To apstiprina, ja tas saņem
  n odoto
  balsu vairākumu.

4.   Par visu kopīgo dokumentu kopumā ir viens balsojums. To apstiprina, ja tas saņem
  nodoto
  balsu vairākumu.

5.   Ja Samierināšanās komitejā nav izdevies panākt vienošanos par kopīgo dokumentu, Parlamenta delegācijas priekšsēdētājs vai kāds cits delegācijas izvirzīts loceklis sniedz paziņojumu. Paziņojumam seko debates.

5.   Ja Samierināšanās komitejā nav izdevies panākt vienošanos par kopīgo dokumentu, Parlamenta delegācijas priekšsēdētājs vai kāds cits delegācijas izvirzīts loceklis sniedz paziņojumu. Paziņojumam seko debates.

5.a   
  Parlamenta un Padomes samierināšanas procedūras laikā pēc otrā lasījuma [tiesību aktu] nevar nodot atpakaļ komitejai.

5.b   
  Trešajā lasījumā nepiemēro 49., 50. un 53. pantu.

Grozījums Nr. 83

Eiropas Parlamenta Reglaments

II. sadaļa – 6. nodaļa – virsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6. NODAĻA | 5. IEDAĻA |
| LIKUMDOŠANAS
  PROCEDŪRAS PABEIGŠANA | PROCEDŪRAS PABEIGŠANA |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

6. NODAĻA

5. IEDAĻA

LIKUMDOŠANAS
  PROCEDŪRAS PABEIGŠANA

PROCEDŪRAS PABEIGŠANA

Grozījums Nr. 84

Eiropas Parlamenta Reglaments

II. sadaļa – 3. nodaļa – 3. iedaļa (jauna)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3. IEDAĻA |
| | IESTĀŽU SARUNAS PARASTAJĀ LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRĀ |
| | (3. iedaļa ievietojama pirms 4. iedaļas par samierināšanu un trešo lasījumu, un tajā būs iekļauts grozītais 73. pants un 73.a līdz 73.d pants.) |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

3. IEDAĻA

IESTĀŽU SARUNAS PARASTAJĀ LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRĀ

(3. iedaļa ievietojama pirms 4. iedaļas par samierināšanu un trešo lasījumu, un tajā būs iekļauts grozītais 73. pants un 73.a līdz 73.d pants.)

Grozījums Nr. 85

Eiropas Parlamenta Reglaments

73. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 73. pants | 73. pants |
| Iestāžu sarunas likumdošanas procedūru gaitā | Vispārīgi noteikumi |
| 1.   Sarunas ar pārējām iestādēm, lai likumdošanas procedūras gaitā panāktu vienošanos,
  notiek
  , ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences noteikto Rīcības kodeksu (10). | Sarunas ar pārējām iestādēm, lai likumdošanas procedūras gaitā panāktu vienošanos,
  var sākt vienīgi pēc tam, kad ir pieņemts lēmums saskaņā ar 73.a līdz 73.c panta noteikumiem vai kad Parlaments [tiesību aktu] nodevis atpakaļ, lai par to notiktu iestāžu sarunas. Šādas sarunas tiek rīkotas
  , ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences noteikto Rīcības kodeksu (10). |
| 2.   
  Šādas sarunas sāk tikai pēc tam, kad atbildīgā komiteja ar tās locekļu balsu vairākumu, katru attiecīgo likumdošanas procedūru izskatot atsevišķi, ir pieņēmusi lēmumu par sarunu sākšanu. Šādā lēmumā nosaka mandātu un sarunu grupas sastāvu. Šādus lēmumus paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, kurš regulāri informē Priekšsēdētāju konferenci. | |
| Mandātu veido ziņojums, kas pieņemts komitejā un iesniegts turpmākai izskatīšanai Parlamentā. Izņēmuma kārtā, ja atbildīgā komiteja uzskata, ka ir pienācīgi pamatoti sākt sarunas pirms ziņojuma pieņemšanas komitejā, mandāts var būt grozījumu kopums vai skaidri noteiktu mērķu, prioritāšu vai vadošu norādījumu kopums. | |
| 3.   
  Sarunu grupu vada referents, un tās priekšsēdētājs ir atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai komitejas priekšsēdētāja izraudzīts priekšsēdētāja vietnieks. Tajā ir vismaz ēnu referenti no katras politiskās grupas. | |
| 4.   
  Visos dokumentos, ko paredzēts apspriest sanāksmēs ar Padomi un Komisiju (“trialogs”), norāda iesaistīto iestāžu attiecīgās nostājas un iespējamos kompromisa risinājumus, un šos dokumentus izplata sarunu grupai vismaz 48 stundas vai steidzamos gadījumos vismaz 24 stundas pirms attiecīgā trialoga. | |
| Sarunu grupa pēc katra trialoga sniedz ziņojumu nākamajā atbildīgās komitejas sanāksmē. Dokumentus, kuros redzams pēdējā trialoga iznākums, dara pieejamus komitejai. | |
| Ja nav iespējams laicīgi sarīkot komitejas sanāksmi, sarunu grupa par to attiecīgi ziņo komitejas priekšsēdētājam, ēnu referentiem un koordinatoriem. | |
| Atbildīgā komiteja var atjaunināt mandātu, ņemot vērā sarunu virzību. | |
| 5.   
  Ja sarunās tiek panākts kompromiss, par to nekavējoties informē atbildīgo komiteju. Tekstu, par kuru ir panākta vienošanās, iesniedz izskatīšanai atbildīgajā komitejā. Ja komiteja ar balsojumu apstiprina tekstu, par kuru ir panākta vienošanās, to iesniedz izskatīšanai Parlamentā atbilstošā veidā, tostarp kā kompromisa grozījumus. To var iesniegt kā konsolidētu tekstu, ja tajā ir skaidri parādīts, kādas izmaiņas ir izdarītas izskatāmā tiesību akta priekšlikumā. | |
| 6.   
  Ja procedūra paredz iesaistītās komitejas vai komiteju kopīgas sanāksmes, lēmumam par sarunu sākšanu un šādu sarunu norisei piemēro 54. un 55. pantu. | |
| Ja attiecīgajām komitejām rodas domstarpības, sarunu sākšanas un to norises kārtību nosaka Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs saskaņā ar minētajos pantos izklāstītajiem principiem. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

73. pants

73. pants

Iestāžu sarunas likumdošanas procedūru gaitā

Vispārīgi noteikumi

1.   Sarunas ar pārējām iestādēm, lai likumdošanas procedūras gaitā panāktu vienošanos,
  notiek
  , ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences noteikto Rīcības kodeksu (10).

Sarunas ar pārējām iestādēm, lai likumdošanas procedūras gaitā panāktu vienošanos,
  var sākt vienīgi pēc tam, kad ir pieņemts lēmums saskaņā ar 73.a līdz 73.c panta noteikumiem vai kad Parlaments [tiesību aktu] nodevis atpakaļ, lai par to notiktu iestāžu sarunas. Šādas sarunas tiek rīkotas
  , ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences noteikto Rīcības kodeksu (10).

2.   
  Šādas sarunas sāk tikai pēc tam, kad atbildīgā komiteja ar tās locekļu balsu vairākumu, katru attiecīgo likumdošanas procedūru izskatot atsevišķi, ir pieņēmusi lēmumu par sarunu sākšanu. Šādā lēmumā nosaka mandātu un sarunu grupas sastāvu. Šādus lēmumus paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, kurš regulāri informē Priekšsēdētāju konferenci.

Mandātu veido ziņojums, kas pieņemts komitejā un iesniegts turpmākai izskatīšanai Parlamentā. Izņēmuma kārtā, ja atbildīgā komiteja uzskata, ka ir pienācīgi pamatoti sākt sarunas pirms ziņojuma pieņemšanas komitejā, mandāts var būt grozījumu kopums vai skaidri noteiktu mērķu, prioritāšu vai vadošu norādījumu kopums.

3.   
  Sarunu grupu vada referents, un tās priekšsēdētājs ir atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai komitejas priekšsēdētāja izraudzīts priekšsēdētāja vietnieks. Tajā ir vismaz ēnu referenti no katras politiskās grupas.

4.   
  Visos dokumentos, ko paredzēts apspriest sanāksmēs ar Padomi un Komisiju (“trialogs”), norāda iesaistīto iestāžu attiecīgās nostājas un iespējamos kompromisa risinājumus, un šos dokumentus izplata sarunu grupai vismaz 48 stundas vai steidzamos gadījumos vismaz 24 stundas pirms attiecīgā trialoga.

Sarunu grupa pēc katra trialoga sniedz ziņojumu nākamajā atbildīgās komitejas sanāksmē. Dokumentus, kuros redzams pēdējā trialoga iznākums, dara pieejamus komitejai.

Ja nav iespējams laicīgi sarīkot komitejas sanāksmi, sarunu grupa par to attiecīgi ziņo komitejas priekšsēdētājam, ēnu referentiem un koordinatoriem.

Atbildīgā komiteja var atjaunināt mandātu, ņemot vērā sarunu virzību.

5.   
  Ja sarunās tiek panākts kompromiss, par to nekavējoties informē atbildīgo komiteju. Tekstu, par kuru ir panākta vienošanās, iesniedz izskatīšanai atbildīgajā komitejā. Ja komiteja ar balsojumu apstiprina tekstu, par kuru ir panākta vienošanās, to iesniedz izskatīšanai Parlamentā atbilstošā veidā, tostarp kā kompromisa grozījumus. To var iesniegt kā konsolidētu tekstu, ja tajā ir skaidri parādīts, kādas izmaiņas ir izdarītas izskatāmā tiesību akta priekšlikumā.

6.   
  Ja procedūra paredz iesaistītās komitejas vai komiteju kopīgas sanāksmes, lēmumam par sarunu sākšanu un šādu sarunu norisei piemēro 54. un 55. pantu.

Ja attiecīgajām komitejām rodas domstarpības, sarunu sākšanas un to norises kārtību nosaka Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs saskaņā ar minētajos pantos izklāstītajiem principiem.

Grozījums Nr. 86

Eiropas Parlamenta Reglaments

73.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 73.a pants |
| | Sarunas pirms Parlamenta pirmā lasījuma |
| | 1.   
  Ja komiteja ir pieņēmusi normatīvu ziņojumu saskaņā ar 49. pantu, tā ar savu locekļu balsu vairākumu var nolemt sākt sarunas, pamatojoties uz minēto ziņojumu. |
| | 2.   
  Lēmumus par sarunu sākšanu paziņo tās sesijas sākumā, kura notiek pēc šo lēmumu pieņemšanas komitejā. Līdz tās dienas beigām, kurā sniegts paziņojums plenārsēdē, politiskās grupas vai atsevišķi deputāti, kuri kopā veido vismaz vienu desmito daļu no Parlamenta deputātiem, var rakstiski pieprasīt, lai komitejas lēmums par sarunu sākšanu tiktu izvirzīts balsošanai. Par šādiem pieprasījumiem Parlaments balso tās pašas sesijas laikā. |
| | Ja šā punkta pirmajā daļā noteiktajā termiņā šāds pieprasījums nav saņemts, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu. Ja šāds pieprasījums ir iesniegts, Parlamenta priekšsēdētājs tieši pirms balsojuma var dot vārdu vienam runātājam, kurš pieprasījumu atbalsta, un vienam runātājam, kurš iebilst. Katra runātāja uzstāšanās laiks nepārsniedz divas minūtes. |
| | 3.   
  Ja Parlaments noraida komitejas lēmumu sākt sarunas, leģislatīvā akta projektu un atbildīgās komitejas ziņojumu iekļauj nākamās sesijas darba kārtībā un Parlamenta priekšsēdētājs nosaka termiņu grozījumu iesniegšanai. Piemēro 59. panta 1.b punktu. |
| | 4.   
  Sarunas var sākt jebkurā laikā pēc 2. punkta pirmajā daļā noteiktā termiņa beigām, ja šajā termiņā nav iesniegti pieprasījumi balsot Parlamentā par lēmumu uzsākt sarunas. Ja šāds pieprasījums ir iesniegts, sarunas var sākt jebkurā laikā pēc tam, kad Parlaments ir apstiprinājis komitejas pieņemto lēmumu sākt sarunas. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

73.a pants

Sarunas pirms Parlamenta pirmā lasījuma

1.   
  Ja komiteja ir pieņēmusi normatīvu ziņojumu saskaņā ar 49. pantu, tā ar savu locekļu balsu vairākumu var nolemt sākt sarunas, pamatojoties uz minēto ziņojumu.

2.   
  Lēmumus par sarunu sākšanu paziņo tās sesijas sākumā, kura notiek pēc šo lēmumu pieņemšanas komitejā. Līdz tās dienas beigām, kurā sniegts paziņojums plenārsēdē, politiskās grupas vai atsevišķi deputāti, kuri kopā veido vismaz vienu desmito daļu no Parlamenta deputātiem, var rakstiski pieprasīt, lai komitejas lēmums par sarunu sākšanu tiktu izvirzīts balsošanai. Par šādiem pieprasījumiem Parlaments balso tās pašas sesijas laikā.

Ja šā punkta pirmajā daļā noteiktajā termiņā šāds pieprasījums nav saņemts, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu. Ja šāds pieprasījums ir iesniegts, Parlamenta priekšsēdētājs tieši pirms balsojuma var dot vārdu vienam runātājam, kurš pieprasījumu atbalsta, un vienam runātājam, kurš iebilst. Katra runātāja uzstāšanās laiks nepārsniedz divas minūtes.

3.   
  Ja Parlaments noraida komitejas lēmumu sākt sarunas, leģislatīvā akta projektu un atbildīgās komitejas ziņojumu iekļauj nākamās sesijas darba kārtībā un Parlamenta priekšsēdētājs nosaka termiņu grozījumu iesniegšanai. Piemēro 59. panta 1.b punktu.

4.   
  Sarunas var sākt jebkurā laikā pēc 2. punkta pirmajā daļā noteiktā termiņa beigām, ja šajā termiņā nav iesniegti pieprasījumi balsot Parlamentā par lēmumu uzsākt sarunas. Ja šāds pieprasījums ir iesniegts, sarunas var sākt jebkurā laikā pēc tam, kad Parlaments ir apstiprinājis komitejas pieņemto lēmumu sākt sarunas.

Grozījums Nr. 87

Eiropas Parlamenta Reglaments

73.b pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 73.b pants |
| | Sarunas pirms Padomes pirmā lasījuma |
| | Ja Parlaments ir pieņēmis nostāju pirmajā lasījumā, tas ir mandāts jebkādām sarunām ar citām iestādēm. Atbildīgā komiteja ar tās locekļu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu pēc tam jebkurā laikā sākt sarunas. Par šādiem lēmumiem paziņo plenārsēdē tās sesijas laikā, kura notiek pēc balsojuma komitejā, un atsauci uz šiem lēmumiem iekļauj protokolā. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

73.b pants

Sarunas pirms Padomes pirmā lasījuma

Ja Parlaments ir pieņēmis nostāju pirmajā lasījumā, tas ir mandāts jebkādām sarunām ar citām iestādēm. Atbildīgā komiteja ar tās locekļu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu pēc tam jebkurā laikā sākt sarunas. Par šādiem lēmumiem paziņo plenārsēdē tās sesijas laikā, kura notiek pēc balsojuma komitejā, un atsauci uz šiem lēmumiem iekļauj protokolā.

Grozījums Nr. 88

Eiropas Parlamenta Reglaments

73.c pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 73.c pants |
| | Sarunas pirms Parlamenta otrā lasījuma |
| | Ja Padomes nostāja pirmajā lasījumā ir nodota atbildīgajai komitejai, atbilstoši 69. pantam mandātu jebkādām sarunām ar citām iestādēm veido Parlamenta nostāja pirmajā lasījumā. Atbildīgā komiteja var pieņemt lēmumu pēc tam jebkurā laikā sākt sarunas. |
| | Ja Padomes nostājā iekļauti elementi, kuru nav leģislatīvā akta projektā vai Parlamenta nostājā pirmajā lasījumā, komiteja var pieņemt sarunu grupai paredzētas pamatnostādnes, tostarp kā grozījumus Padomes nostājā. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

73.c pants

Sarunas pirms Parlamenta otrā lasījuma

Ja Padomes nostāja pirmajā lasījumā ir nodota atbildīgajai komitejai, atbilstoši 69. pantam mandātu jebkādām sarunām ar citām iestādēm veido Parlamenta nostāja pirmajā lasījumā. Atbildīgā komiteja var pieņemt lēmumu pēc tam jebkurā laikā sākt sarunas.

Ja Padomes nostājā iekļauti elementi, kuru nav leģislatīvā akta projektā vai Parlamenta nostājā pirmajā lasījumā, komiteja var pieņemt sarunu grupai paredzētas pamatnostādnes, tostarp kā grozījumus Padomes nostājā.

Grozījums Nr. 305

Eiropas Parlamenta Reglaments

1. nodaļa – 73.d pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 73.d pants |
| | Sarunu norise |
| | 1.   
  Parlamenta sarunu grupu vada referents, un tās priekšsēdētājs ir atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja izraudzīts priekšsēdētāja vietnieks. Tajā iekļauj vismaz ēnu referentus no katras tādas politiskās grupas, kura vēlas piedalīties. |
| | 2.   
  Visus dokumentus, ko paredzēts apspriest sanāksmē ar Padomi un Komisiju (“trialogs”), sarunu grupai izplata vismaz 48 stundas vai steidzamos gadījumos vismaz 24 stundas pirms šā trialoga. |
| | 3.   
  Sarunu grupas priekšsēdētājs un referents pēc katra trialoga sarunu grupas vārdā sniedz ziņojumu nākamajā atbildīgas komitejas sanāksmē. |
| | Ja nav iespējams laikus sarīkot komitejas sanāksmi, sarunu grupas priekšsēdētājs un referents sarunu grupas vārdā sniedz ziņojumu komiteju koordinatoru sanāksmē. |
| | 4.   
  Ja sarunu gaitā ir panākta provizoriska vienošanās, par to nekavējoties informē atbildīgo komiteju. Dokumentus, kuros redzams noslēguma trialoga iznākums, dara pieejamus komitejai un publicē. Provizorisko vienošanos iesniedz atbildīgajai komitejai, un tā pieņem lēmumu vienā balsojumā ar nodoto balsu vairākumu. Ja provizorisko vienošanos apstiprina, to iesniedz izskatīšanai Parlamentā, tās izklāstā skaidri norādot leģislatīvā akta projektā izdarītās izmaiņas. |
| | 5.   
  Ja Reglamenta 54. un 55. pantā minētajām attiecīgajām komitejām rodas domstarpības, sīki izstrādātus noteikumus par sarunu sākšanu un norisi paredz Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs saskaņā ar minētajos pantos izklāstītajiem principiem. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

73.d pants

Sarunu norise

1.   
  Parlamenta sarunu grupu vada referents, un tās priekšsēdētājs ir atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja izraudzīts priekšsēdētāja vietnieks. Tajā iekļauj vismaz ēnu referentus no katras tādas politiskās grupas, kura vēlas piedalīties.

2.   
  Visus dokumentus, ko paredzēts apspriest sanāksmē ar Padomi un Komisiju (“trialogs”), sarunu grupai izplata vismaz 48 stundas vai steidzamos gadījumos vismaz 24 stundas pirms šā trialoga.

3.   
  Sarunu grupas priekšsēdētājs un referents pēc katra trialoga sarunu grupas vārdā sniedz ziņojumu nākamajā atbildīgas komitejas sanāksmē.

Ja nav iespējams laikus sarīkot komitejas sanāksmi, sarunu grupas priekšsēdētājs un referents sarunu grupas vārdā sniedz ziņojumu komiteju koordinatoru sanāksmē.

4.   
  Ja sarunu gaitā ir panākta provizoriska vienošanās, par to nekavējoties informē atbildīgo komiteju. Dokumentus, kuros redzams noslēguma trialoga iznākums, dara pieejamus komitejai un publicē. Provizorisko vienošanos iesniedz atbildīgajai komitejai, un tā pieņem lēmumu vienā balsojumā ar nodoto balsu vairākumu. Ja provizorisko vienošanos apstiprina, to iesniedz izskatīšanai Parlamentā, tās izklāstā skaidri norādot leģislatīvā akta projektā izdarītās izmaiņas.

5.   
  Ja Reglamenta 54. un 55. pantā minētajām attiecīgajām komitejām rodas domstarpības, sīki izstrādātus noteikumus par sarunu sākšanu un norisi paredz Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs saskaņā ar minētajos pantos izklāstītajiem principiem.

Grozījums Nr. 90

Eiropas Parlamenta Reglaments

74. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 74. pants | svītrots |
| Lēmuma par iestāžu sarunu sākšanu apstiprināšana pirms ziņojuma pieņemšanas komitejā | |
| 1.   
  Jebkuru komitejas lēmumu par sarunu sākšanu pirms ziņojuma pieņemšanas komitejā tulko visās oficiālajās valodās, izplata visiem Parlamenta deputātiem un iesniedz Priekšsēdētāju konferencei. | |
| Pēc politiskās grupas pieprasījuma Priekšsēdētāju konference var nolemt iekļaut jautājumu tās sesijas darba kārtības projektā, kura notiek pēc lēmuma izplatīšanas, izskatīšanai debatēs un balsošanai, un tādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs nosaka termiņu grozījumu iesniegšanai. | |
| Ja Priekšsēdētāju konference nav nolēmusi jautājumu iekļaut minētās sesijas darba kārtības projektā, Parlamenta priekšsēdētājs minētās sesijas sākumā paziņo lēmumu par sarunu sākšanu. | |
| 2.   
  Šo jautājumu iekļauj izskatīšanai debatēs un balsošanai tās sesijas darba kārtības projektā, kura notiek pēc izplatīšanas, un Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņu, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputātu to pieprasa 48 stundu laikā pēc paziņošanas. | |
| Pretējā gadījumā lēmumu par sarunu sākšanu uzskata par apstiprinātu. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

74. pants

svītrots

Lēmuma par iestāžu sarunu sākšanu apstiprināšana pirms ziņojuma pieņemšanas komitejā

1.   
  Jebkuru komitejas lēmumu par sarunu sākšanu pirms ziņojuma pieņemšanas komitejā tulko visās oficiālajās valodās, izplata visiem Parlamenta deputātiem un iesniedz Priekšsēdētāju konferencei.

Pēc politiskās grupas pieprasījuma Priekšsēdētāju konference var nolemt iekļaut jautājumu tās sesijas darba kārtības projektā, kura notiek pēc lēmuma izplatīšanas, izskatīšanai debatēs un balsošanai, un tādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs nosaka termiņu grozījumu iesniegšanai.

Ja Priekšsēdētāju konference nav nolēmusi jautājumu iekļaut minētās sesijas darba kārtības projektā, Parlamenta priekšsēdētājs minētās sesijas sākumā paziņo lēmumu par sarunu sākšanu.

2.   
  Šo jautājumu iekļauj izskatīšanai debatēs un balsošanai tās sesijas darba kārtības projektā, kura notiek pēc izplatīšanas, un Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņu, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputātu to pieprasa 48 stundu laikā pēc paziņošanas.

Pretējā gadījumā lēmumu par sarunu sākšanu uzskata par apstiprinātu.

Grozījums Nr. 91

Eiropas Parlamenta Reglaments

75. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 75
  . pants | 63
  .
  a
   pants |
| Vienošanās pirmajā lasījumā | Vienošanās pirmajā lasījumā |
| Ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu Padome informē Parlamentu, ka tā ir apstiprinājusi Parlamenta nostāju, Parlamenta priekšsēdētājs pēc tam, kad saskaņā ar 193. pantu ir sagatavota galīgā redakcija, paziņo plenārsēdē, ka
  priekšlikums
  ir pieņemts tādā redakcijā, kas atbilst Parlamenta nostājai. | Ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu Padome informē Parlamentu, ka tā ir apstiprinājusi Parlamenta nostāju, Parlamenta priekšsēdētājs pēc tam, kad saskaņā ar 193. pantu ir sagatavota galīgā redakcija, paziņo plenārsēdē, ka
  leģislatīvais akts
  ir pieņemts tādā redakcijā, kas atbilst Parlamenta nostājai. |
| | (Šo pantu pārvieto uz pirmajam lasījumam veltītās 1. iedaļas beigām.) |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

75
  . pants

63
  .
  a
   pants

Vienošanās pirmajā lasījumā

Vienošanās pirmajā lasījumā

Ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu Padome informē Parlamentu, ka tā ir apstiprinājusi Parlamenta nostāju, Parlamenta priekšsēdētājs pēc tam, kad saskaņā ar 193. pantu ir sagatavota galīgā redakcija, paziņo plenārsēdē, ka
  priekšlikums
  ir pieņemts tādā redakcijā, kas atbilst Parlamenta nostājai.

Ja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu Padome informē Parlamentu, ka tā ir apstiprinājusi Parlamenta nostāju, Parlamenta priekšsēdētājs pēc tam, kad saskaņā ar 193. pantu ir sagatavota galīgā redakcija, paziņo plenārsēdē, ka
  leģislatīvais akts
  ir pieņemts tādā redakcijā, kas atbilst Parlamenta nostājai.

(Šo pantu pārvieto uz pirmajam lasījumam veltītās 1. iedaļas beigām.)

Grozījums Nr. 92

Eiropas Parlamenta Reglaments

76. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 76
  . pants | 69
  .
  a
   pants |
| Vienošanās otrajā lasījumā | Vienošanās otrajā lasījumā |
| Ja saskaņā ar
  68
  . un 69. pantu nav
  pieņemts
  ne priekšlikums noraidīt Padomes nostāju, ne nostājas grozījumi termiņos, kas noteikti grozījumu vai nostājas noraidīšanas priekšlikumu iesniegšanai, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka ierosinātais tiesību akts ir pieņemts galīgajā variantā.
  Parlamenta priekšsēdētājs kopā ar Padomes priekšsēdētāju paraksta pieņemto tiesību aktu un nodrošina tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar 78. pantu. | Ja saskaņā ar
  67
  .
  a
  un 69. pantu nav
  iesniegts
  ne priekšlikums noraidīt Padomes nostāju, ne nostājas grozījumi termiņos, kas noteikti grozījumu vai nostājas noraidīšanas priekšlikumu iesniegšanai, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka ierosinātais tiesību akts ir pieņemts galīgajā variantā. |
| | (Šo pantu pārvieto uz otrajam lasījumam veltītās 2. iedaļas beigām.) |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

76
  . pants

69
  .
  a
   pants

Vienošanās otrajā lasījumā

Vienošanās otrajā lasījumā

Ja saskaņā ar
  68
  . un 69. pantu nav
  pieņemts
  ne priekšlikums noraidīt Padomes nostāju, ne nostājas grozījumi termiņos, kas noteikti grozījumu vai nostājas noraidīšanas priekšlikumu iesniegšanai, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka ierosinātais tiesību akts ir pieņemts galīgajā variantā.
  Parlamenta priekšsēdētājs kopā ar Padomes priekšsēdētāju paraksta pieņemto tiesību aktu un nodrošina tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar 78. pantu.

Ja saskaņā ar
  67
  .
  a
  un 69. pantu nav
  iesniegts
  ne priekšlikums noraidīt Padomes nostāju, ne nostājas grozījumi termiņos, kas noteikti grozījumu vai nostājas noraidīšanas priekšlikumu iesniegšanai, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka ierosinātais tiesību akts ir pieņemts galīgajā variantā.

(Šo pantu pārvieto uz otrajam lasījumam veltītās 2. iedaļas beigām.)

Grozījums Nr. 93

Eiropas Parlamenta Reglaments

77. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 77. pants | svītrots |
| Prasības tiesību aktu izstrādei | |
| 1.   
  Tiesību aktos, kurus Parlaments un Padome ir pieņēmuši kopīgi saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, norāda attiecīgā tiesību akta veidu, kārtas numuru, pieņemšanas datumu un tēmu. | |
| 2.   
  Parlamenta un Padomes kopīgi pieņemtajos tiesību aktos ir: | |
| (a) | frāze “Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome”; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

77. pants

svītrots

Prasības tiesību aktu izstrādei

1.   
  Tiesību aktos, kurus Parlaments un Padome ir pieņēmuši kopīgi saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, norāda attiecīgā tiesību akta veidu, kārtas numuru, pieņemšanas datumu un tēmu.

2.   
  Parlamenta un Padomes kopīgi pieņemtajos tiesību aktos ir:

(a)

frāze “Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome”;

| (b) | atsauce uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem tiesību akts ir pieņemts, un ievadvārdi “ņemot vērā”; |
| --- | --- |

(b)

atsauce uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem tiesību akts ir pieņemts, un ievadvārdi “ņemot vērā”;

| (c) | norāde, kurā ir atsauce uz iesniegtajiem priekšlikumiem, saņemtajiem atzinumiem un noturētajām apspriedēm; |
| --- | --- |

(c)

norāde, kurā ir atsauce uz iesniegtajiem priekšlikumiem, saņemtajiem atzinumiem un noturētajām apspriedēm;

| (d) | dokumenta pamatojums, kas sākas ar vārdiem “tā kā” vai “ņemot vērā turpmāk izklāstīto”; |
| --- | --- |

(d)

dokumenta pamatojums, kas sākas ar vārdiem “tā kā” vai “ņemot vērā turpmāk izklāstīto”;

| (e) | tādas frāzes kā “ir pieņēmuši šo regulu” vai “ir pieņēmuši šo direktīvu” vai “ir pieņēmuši šo lēmumu”, vai “ir pieņēmuši šādu lēmumu”, kam seko tiesību akta teksts. |
| --- | --- |

(e)

tādas frāzes kā “ir pieņēmuši šo regulu” vai “ir pieņēmuši šo direktīvu” vai “ir pieņēmuši šo lēmumu”, vai “ir pieņēmuši šādu lēmumu”, kam seko tiesību akta teksts.

3.   
  Tiesību akti ir sadalīti pantos, kurus var grupēt nodaļās un sadaļās.

4.   
  Pēdējā tiesību akta pantā norāda spēkā stāšanās dienu, ja tā ir pirms vai pēc divdesmitās dienas pēc publicēšanas.

5.   
  Aiz pēdējā tiesību akta panta raksta:

| — | atbilstošu formulējumu par tā piemērojamību atkarībā no Līgumos paredzētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

—

atbilstošu formulējumu par tā piemērojamību atkarībā no Līgumos paredzētajiem noteikumiem;

| — | parakstīšanas vietu un aiz tā pieņemšanas dienu; |
| --- | --- |

—

parakstīšanas vietu un aiz tā pieņemšanas dienu;

| — | frāzes “Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētājs”, “Padomes vārdā — priekšsēdētājs”, tad Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vārdu un tiesību akta parakstīšanas dienā amatā esošo Eiropas Padomes priekšsēdētāja vārdu. |
| --- | --- |

—

frāzes “Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētājs”, “Padomes vārdā — priekšsēdētājs”, tad Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vārdu un tiesību akta parakstīšanas dienā amatā esošo Eiropas Padomes priekšsēdētāja vārdu.

Grozījums Nr. 94

Eiropas Parlamenta Reglaments

78. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 78. pants | 78. pants |
| Pieņemto tiesību aktu parakstīšana | Pieņemto tiesību aktu parakstīšana
  un publicēšana |
| Kad saskaņā ar 193. pantu ir sagatavota pieņemtā dokumenta galīgā redakcija un ir pārbaudīts, vai visas procedūras ir pienācīgi ievērotas, tiesību aktus, kas pieņemti saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs
  , un
  Parlamenta un Padomes ģenerālsekretāri
  tos publicē
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. | Kad saskaņā ar 193. pantu
  un XVIa pielikumu
  ir sagatavota pieņemtā dokumenta galīgā redakcija un ir pārbaudīts, vai visas procedūras ir pienācīgi ievērotas, tiesību aktus, kas pieņemti saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs. |
| | Pēc tam
  Parlamenta un Padomes ģenerālsekretāri
  nodrošina akta publicēšanu

  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

78. pants

78. pants

Pieņemto tiesību aktu parakstīšana

Pieņemto tiesību aktu parakstīšana
  un publicēšana

Kad saskaņā ar 193. pantu ir sagatavota pieņemtā dokumenta galīgā redakcija un ir pārbaudīts, vai visas procedūras ir pienācīgi ievērotas, tiesību aktus, kas pieņemti saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs
  , un
  Parlamenta un Padomes ģenerālsekretāri
  tos publicē
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Kad saskaņā ar 193. pantu
  un XVIa pielikumu
  ir sagatavota pieņemtā dokumenta galīgā redakcija un ir pārbaudīts, vai visas procedūras ir pienācīgi ievērotas, tiesību aktus, kas pieņemti saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs.

Pēc tam
  Parlamenta un Padomes ģenerālsekretāri
  nodrošina akta publicēšanu

  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Grozījums Nr. 95

Eiropas Parlamenta Reglaments

II. sadaļa – 9.a nodaļa (jauna)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4. NODAĻA |
| | APSPRIEŽU PROCEDŪRAI RAKSTURĪGIE NOTEIKUMI |
| | (Ievieto aiz 78. panta.) |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

4. NODAĻA

APSPRIEŽU PROCEDŪRAI RAKSTURĪGIE NOTEIKUMI

(Ievieto aiz 78. panta.)

Grozījums Nr. 96

Eiropas Parlamenta Reglaments

78.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 78.a pants |
| | Grozīts juridiski saistoša akta priekšlikums |
| | Ja Komisija ir paredzējusi aizstāt vai grozīt juridiski saistoša akta priekšlikumu, atbildīgā komiteja var atlikt jautājuma izskatīšanu līdz Komisijas jaunā priekšlikuma vai grozījumu saņemšanai. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

78.a pants

Grozīts juridiski saistoša akta priekšlikums

Ja Komisija ir paredzējusi aizstāt vai grozīt juridiski saistoša akta priekšlikumu, atbildīgā komiteja var atlikt jautājuma izskatīšanu līdz Komisijas jaunā priekšlikuma vai grozījumu saņemšanai.

Grozījums Nr. 97

Eiropas Parlamenta Reglaments

78.b pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 78.b pants |
| | Komisijas nostāja attiecībā uz grozījumiem |
| | Pirms galīgā balsojuma par juridiski saistoša akta priekšlikumu atbildīgā komiteja var prasīt Komisijai, lai tā dara zināmu savu nostāju par visiem komitejas pieņemtajiem priekšlikuma grozījumiem. |
| | Vajadzības gadījumā minēto nostāju iekļauj ziņojumā. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

78.b pants

Komisijas nostāja attiecībā uz grozījumiem

Pirms galīgā balsojuma par juridiski saistoša akta priekšlikumu atbildīgā komiteja var prasīt Komisijai, lai tā dara zināmu savu nostāju par visiem komitejas pieņemtajiem priekšlikuma grozījumiem.

Vajadzības gadījumā minēto nostāju iekļauj ziņojumā.

Grozījums Nr. 98

Eiropas Parlamenta Reglaments

78.c pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 78.c pants |
| | Balsošana Parlamentā |
| | Pēc analoģijas piemēro 59. panta - 1., 1., 1.b un 1.c punktu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

78.c pants

Balsošana Parlamentā

Pēc analoģijas piemēro 59. panta - 1., 1., 1.b un 1.c punktu.

Grozījums Nr. 99

Eiropas Parlamenta Reglaments

78.d pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 78.d pants |
| | Parlamenta nostājas pārraudzība |
| | 1.   
  Pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis nostāju par juridiski saistoša akta projektu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents pārrauga šā akta projekta virzību procedūrā, kuras rezultātā akts tiek pieņemts Padomē, it īpaši — lai pārliecinātos, ka pienācīgi tiek ievēroti visi solījumi, ko Padome vai Komisija ir devusi Parlamentam attiecībā uz tā nostāju. Viņi par minēto virzību regulāri ziņo atbildīgajai komitejai. |
| | 2.   
  Atbildīgā komiteja var lūgt, lai Komisija un Padome ar to apspriež attiecīgo jautājumu. |
| | 3.   
  Atbildīgā komiteja, ja uzskata to par vajadzīgu, jebkurā pārraudzības procedūras posmā var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu, iesakot Parlamentam: |
| | — | prasīt, lai Komisija atsauc savu priekšlikumu, |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

78.d pants

Parlamenta nostājas pārraudzība

1.   
  Pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis nostāju par juridiski saistoša akta projektu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents pārrauga šā akta projekta virzību procedūrā, kuras rezultātā akts tiek pieņemts Padomē, it īpaši — lai pārliecinātos, ka pienācīgi tiek ievēroti visi solījumi, ko Padome vai Komisija ir devusi Parlamentam attiecībā uz tā nostāju. Viņi par minēto virzību regulāri ziņo atbildīgajai komitejai.

2.   
  Atbildīgā komiteja var lūgt, lai Komisija un Padome ar to apspriež attiecīgo jautājumu.

3.   
  Atbildīgā komiteja, ja uzskata to par vajadzīgu, jebkurā pārraudzības procedūras posmā var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu, iesakot Parlamentam:

—

prasīt, lai Komisija atsauc savu priekšlikumu,

| — | prasīt, lai Komisija vai Padome saskaņā ar 78.e pantu atkārtoti iesniedz jautājumu izskatīšanai Parlamentā vai lai Komisija iesniedz jaunu priekšlikumu, vai |
| --- | --- |

—

prasīt, lai Komisija vai Padome saskaņā ar 78.e pantu atkārtoti iesniedz jautājumu izskatīšanai Parlamentā vai lai Komisija iesniedz jaunu priekšlikumu, vai

| — | nolemt veikt jebkuru citu darbību, ko tas uzskata par atbilstošu. |
| --- | --- |

—

nolemt veikt jebkuru citu darbību, ko tas uzskata par atbilstošu.

Šo rezolūcijas priekšlikumu iekļauj darba kārtības projektā nākamajā sesijā pēc rezolūcijas priekšlikuma pieņemšanas komitejā.

Grozījums Nr. 100

Eiropas Parlamenta Reglaments

78.e pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 78.e pants |
| | Atkārtota iesniegšana Parlamentam |
| | 1.   
  Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs aicina Padomi atkārtoti apspriesties ar Parlamentu, pastāvot 63. panta 1. punktā izklāstītajiem apstākļiem un nosacījumiem, kā arī tad, ja Padome būtiski groza vai ir paredzējusi būtiski grozīt juridiski saistošā akta projektu, par kuru Parlaments sākotnēji paudis nostāju, izņemot gadījumus, kad tas tiek darīts, lai iekļautu Parlamenta grozījumus. |
| | 2.   
  Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai juridiski saistoša akta projektu šajā pantā paredzētajos gadījumos Parlamentam atkārtoti iesniedz arī tad, ja Parlaments tā nolēmis pēc politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu ierosinājuma. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

78.e pants

Atkārtota iesniegšana Parlamentam

1.   
  Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs aicina Padomi atkārtoti apspriesties ar Parlamentu, pastāvot 63. panta 1. punktā izklāstītajiem apstākļiem un nosacījumiem, kā arī tad, ja Padome būtiski groza vai ir paredzējusi būtiski grozīt juridiski saistošā akta projektu, par kuru Parlaments sākotnēji paudis nostāju, izņemot gadījumus, kad tas tiek darīts, lai iekļautu Parlamenta grozījumus.

2.   
  Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai juridiski saistoša akta projektu šajā pantā paredzētajos gadījumos Parlamentam atkārtoti iesniedz arī tad, ja Parlaments tā nolēmis pēc politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu ierosinājuma.

Grozījums Nr. 101

Eiropas Parlamenta Reglaments

II. sadaļa – 7. nodaļa – numerācija

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7. NODAĻA | 5. NODAĻA |
| KONSTITUCIONĀLIE JAUTĀJUMI | KONSTITUCIONĀLIE JAUTĀJUMI |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

7. NODAĻA

5. NODAĻA

KONSTITUCIONĀLIE JAUTĀJUMI

KONSTITUCIONĀLIE JAUTĀJUMI

Grozījums Nr. 102

Eiropas Parlamenta Reglaments

81. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 81. pants | 81. pants |
| Pievienošanās līgumi | Pievienošanās līgumi |
| 1.   
  Visus
  kādas Eiropas valsts
  pieteikumus
  kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā. | 1.   
  Jebkuru
  kādas Eiropas valsts
  pieteikumu
  kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti
  , kurš iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu,
  nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā. |
| 2.   Parlaments pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma var nolemt uzaicināt Komisiju vai Padomi piedalīties debatēs pirms sarunu uzsākšanas ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu. | 2.   Parlaments pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma var nolemt uzaicināt Komisiju vai Padomi piedalīties debatēs pirms sarunu uzsākšanas ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu. |
| 3.   
  Visā sarunu gaitā Komisija
  un
  Padome
  regulāri un
  vispusīgi informē atbildīgo komiteju
  , vajadzības gadījumā
  konfidenciāli, par sarunu virzību
  . | 3.   
  Atbildīgā komiteja prasa Komisijai
  un
  Padomei
  regulāri un
  pilnībā to informēt par sarunu virzību
  , vajadzības gadījumā
  šo informāciju sniedzot konfidenciāli
  . |
| 4.   Jebkurā sarunu posmā Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, var pieņemt ieteikumus un prasīt, lai tos ņem vērā, pirms ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu, paraksta līgumu par pievienošanos Eiropas Savienībai. | 4.   Jebkurā sarunu posmā Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, var pieņemt ieteikumus un prasīt, lai tos ņem vērā, pirms ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu, paraksta līgumu par pievienošanos Eiropas Savienībai. |
| 5.   Kad sarunas ir beigušās, taču pirms jebkāda līguma parakstīšanas, līguma projektu iesniedz Parlamentam, lai tas dod piekrišanu saskaņā ar 99. pantu. | 5.   Kad sarunas ir beigušās, taču pirms jebkāda līguma parakstīšanas, līguma projektu iesniedz Parlamentam, lai tas dod piekrišanu saskaņā ar 99. pantu.
  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu Parlaments dod piekrišanu, ja par to ir nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

81. pants

81. pants

Pievienošanās līgumi

Pievienošanās līgumi

1.   
  Visus
  kādas Eiropas valsts
  pieteikumus
  kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

1.   
  Jebkuru
  kādas Eiropas valsts
  pieteikumu
  kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti
  , kurš iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu,
  nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

2.   Parlaments pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma var nolemt uzaicināt Komisiju vai Padomi piedalīties debatēs pirms sarunu uzsākšanas ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu.

2.   Parlaments pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma var nolemt uzaicināt Komisiju vai Padomi piedalīties debatēs pirms sarunu uzsākšanas ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu.

3.   
  Visā sarunu gaitā Komisija
  un
  Padome
  regulāri un
  vispusīgi informē atbildīgo komiteju
  , vajadzības gadījumā
  konfidenciāli, par sarunu virzību
  .

3.   
  Atbildīgā komiteja prasa Komisijai
  un
  Padomei
  regulāri un
  pilnībā to informēt par sarunu virzību
  , vajadzības gadījumā
  šo informāciju sniedzot konfidenciāli
  .

4.   Jebkurā sarunu posmā Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, var pieņemt ieteikumus un prasīt, lai tos ņem vērā, pirms ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu, paraksta līgumu par pievienošanos Eiropas Savienībai.

4.   Jebkurā sarunu posmā Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, var pieņemt ieteikumus un prasīt, lai tos ņem vērā, pirms ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu, paraksta līgumu par pievienošanos Eiropas Savienībai.

5.   Kad sarunas ir beigušās, taču pirms jebkāda līguma parakstīšanas, līguma projektu iesniedz Parlamentam, lai tas dod piekrišanu saskaņā ar 99. pantu.

5.   Kad sarunas ir beigušās, taču pirms jebkāda līguma parakstīšanas, līguma projektu iesniedz Parlamentam, lai tas dod piekrišanu saskaņā ar 99. pantu.
  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu Parlaments dod piekrišanu, ja par to ir nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums.

Grozījums Nr. 103

Eiropas Parlamenta Reglaments

83. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 83. pants | 83. pants |
| Pamatprincipu pārkāpumi dalībvalstī | Pamatprincipu
  un pamatvērtību
  pārkāpumi dalībvalstī |
| 1.   Pamatojoties uz īpašo ziņojumu, ko atbildīgā komiteja sagatavojusi saskaņā ar 45. un 52. pantu, Parlaments var: | 1.   Pamatojoties uz īpašo ziņojumu, ko atbildīgā komiteja sagatavojusi saskaņā ar 45. un 52. pantu, Parlaments var: |
| a) | balsot par
  pamatotu
  priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

83. pants

83. pants

Pamatprincipu pārkāpumi dalībvalstī

Pamatprincipu
  un pamatvērtību
  pārkāpumi dalībvalstī

1.   Pamatojoties uz īpašo ziņojumu, ko atbildīgā komiteja sagatavojusi saskaņā ar 45. un 52. pantu, Parlaments var:

1.   Pamatojoties uz īpašo ziņojumu, ko atbildīgā komiteja sagatavojusi saskaņā ar 45. un 52. pantu, Parlaments var:

a)

balsot par
  pamatotu
  priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu;

| a) | balsot par
  argumentētu
  priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

a)

balsot par
  argumentētu
  priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu;

| b) | balsot par priekšlikumu, kurā aicina Komisiju vai dalībvalstis iesniegt priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

balsot par priekšlikumu, kurā aicina Komisiju vai dalībvalstis iesniegt priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 2. punktu;

| b) | balsot par priekšlikumu, kurā aicina Komisiju vai dalībvalstis iesniegt priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

balsot par priekšlikumu, kurā aicina Komisiju vai dalībvalstis iesniegt priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 2. punktu;

| c) | balsot par priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 3. punktu vai pēc tam saskaņā ar 7. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

c)

balsot par priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 3. punktu vai pēc tam saskaņā ar 7. panta 4. punktu.

| c) | balsot par priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 3. punktu vai pēc tam saskaņā ar 7. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

c)

balsot par priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 3. punktu vai pēc tam saskaņā ar 7. panta 4. punktu.

2.   Visus Padomes pieprasījumus sniegt piekrišanu saistībā ar priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. un 2. punktu, kopā ar attiecīgās dalībvalsts apsvērumiem paziņo Parlamentam un jautājumu nodod atbildīgajai komitejai saskaņā ar 99. pantu. Izņemot steidzamus un pamatotus gadījumus, Parlaments pieņem lēmumu par atbildīgās komitejas priekšlikumu.

2.   Visus Padomes pieprasījumus sniegt piekrišanu saistībā ar priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. un 2. punktu, kopā ar attiecīgās dalībvalsts apsvērumiem paziņo Parlamentam un jautājumu nodod atbildīgajai komitejai saskaņā ar 99. pantu. Izņemot steidzamus un pamatotus gadījumus, Parlaments pieņem lēmumu par atbildīgās komitejas priekšlikumu.

3.   
  Šī
  panta 1. un 2. punktā minētos lēmumus pieņem ar divām trešdaļām nodoto balsu vairākuma, kas veido Parlamenta deputātu vairākumu.

3.   
  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 354. pantu šā
  panta 1. un 2. punktā minētos lēmumus pieņem ar divām trešdaļām nodoto balsu vairākuma, kas veido Parlamenta deputātu vairākumu.

4.   Ar Priekšsēdētāju konferences atļauju atbildīgā komiteja var iesniegt pievienotu rezolūcijas priekšlikumu. Šāds rezolūcijas priekšlikums atspoguļo Parlamenta viedokli par smagu pārkāpumu dalībvalstī, kā arī par
  attiecīgām sankcijām
  un
  to
  maiņu vai atcelšanu.

4.   Ar Priekšsēdētāju konferences atļauju atbildīgā komiteja var iesniegt pievienotu rezolūcijas priekšlikumu. Šāds rezolūcijas priekšlikums atspoguļo Parlamenta viedokli par smagu pārkāpumu dalībvalstī, kā arī par
  attiecīgi veicamajiem pasākumiem
  un
  minēto pasākumu
  maiņu vai atcelšanu.

5.   Atbildīgā komiteja nodrošina, ka Parlaments ir pilnībā informēts un ka vajadzības gadījumā ir notikusi apspriešanās par visiem pārraudzības pasākumiem, kas seko Parlamenta piekrišanai, kura dota saskaņā ar 3. punktu. Padomi aicina ziņot par notikumu attīstību. Pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma, kas izstrādāts ar Priekšsēdētāju konferences atļauju, Parlaments var pieņemt ieteikumus Padomei.

5.   Atbildīgā komiteja nodrošina, ka Parlaments ir pilnībā informēts un ka vajadzības gadījumā ir notikusi apspriešanās par visiem pārraudzības pasākumiem, kas seko Parlamenta piekrišanai, kura dota saskaņā ar 3. punktu. Padomi aicina ziņot par notikumu attīstību. Pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma, kas izstrādāts ar Priekšsēdētāju konferences atļauju, Parlaments var pieņemt ieteikumus Padomei.

Grozījums Nr. 104

Eiropas Parlamenta Reglaments

84. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 84. pants | 84. pants |
| Parlamenta sastāvs | Parlamenta sastāvs |
| Laikus pirms sasaukuma beigām Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, ko tā izstrādājusi saskaņā ar 45. pantu, var
  sagatavot
  priekšlikumu par izmaiņām Parlamenta sastāvā. Eiropadomes lēmuma projektu par Parlamenta sastāva noteikšanu izskata saskaņā ar 99. pantu. | Laikus pirms sasaukuma beigām Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, ko tā izstrādājusi saskaņā ar
  Līguma par Eiropas Savienību 14. panta 2. punktu un Reglamenta
  45. 
  un 52.
   pantu, var
  nākt klajā ar
  priekšlikumu par izmaiņām Parlamenta sastāvā. Eiropadomes lēmuma projektu par Parlamenta sastāva noteikšanu izskata saskaņā ar 99. pantu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

84. pants

84. pants

Parlamenta sastāvs

Parlamenta sastāvs

Laikus pirms sasaukuma beigām Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, ko tā izstrādājusi saskaņā ar 45. pantu, var
  sagatavot
  priekšlikumu par izmaiņām Parlamenta sastāvā. Eiropadomes lēmuma projektu par Parlamenta sastāva noteikšanu izskata saskaņā ar 99. pantu.

Laikus pirms sasaukuma beigām Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, ko tā izstrādājusi saskaņā ar
  Līguma par Eiropas Savienību 14. panta 2. punktu un Reglamenta
  45. 
  un 52.
   pantu, var
  nākt klajā ar
  priekšlikumu par izmaiņām Parlamenta sastāvā. Eiropadomes lēmuma projektu par Parlamenta sastāva noteikšanu izskata saskaņā ar 99. pantu.

Grozījums Nr. 105

Eiropas Parlamenta Reglaments

85. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 85. pants | 85. pants |
| Ciešāka sadarbība starp dalībvalstīm | Ciešāka sadarbība starp dalībvalstīm |
| 1.   Pieprasījumus ieviest ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 20. pantu Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.
  Vajadzības gadījumā
  piemēro Reglamenta
  39., 41., 43., 47., 57. līdz 63. un
  99. pantu. | 1.   Pieprasījumus ieviest ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 20. pantu Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā. Piemēro Reglamenta 99. pantu. |
| 2.   Atbildīgā komiteja pārbauda, vai ir ievērots Līguma par Eiropas Savienību 20. pants un Līguma par Eiropas Savienības darbību 326. līdz 334. pants. | 2.   Atbildīgā komiteja pārbauda, vai ir ievērots Līguma par Eiropas Savienību 20. pants un Līguma par Eiropas Savienības darbību 326. līdz 334. pants. |
| 3.   Turpmākos tiesību aktus, kuri ierosināti, pamatojoties uz ciešāku sadarbību pēc tās iedibināšanas, izskata Parlamentā saskaņā ar tām pašām procedūrām kā gadījumos, kad ciešāku sadarbību nepiemēro. Piemēro 47. pantu. | 3.   Turpmākos tiesību aktus, kuri ierosināti, pamatojoties uz ciešāku sadarbību pēc tās iedibināšanas, izskata Parlamentā saskaņā ar tām pašām procedūrām kā gadījumos, kad ciešāku sadarbību nepiemēro. Piemēro 47. pantu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

85. pants

85. pants

Ciešāka sadarbība starp dalībvalstīm

Ciešāka sadarbība starp dalībvalstīm

1.   Pieprasījumus ieviest ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 20. pantu Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.
  Vajadzības gadījumā
  piemēro Reglamenta
  39., 41., 43., 47., 57. līdz 63. un
  99. pantu.

1.   Pieprasījumus ieviest ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 20. pantu Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā. Piemēro Reglamenta 99. pantu.

2.   Atbildīgā komiteja pārbauda, vai ir ievērots Līguma par Eiropas Savienību 20. pants un Līguma par Eiropas Savienības darbību 326. līdz 334. pants.

2.   Atbildīgā komiteja pārbauda, vai ir ievērots Līguma par Eiropas Savienību 20. pants un Līguma par Eiropas Savienības darbību 326. līdz 334. pants.

3.   Turpmākos tiesību aktus, kuri ierosināti, pamatojoties uz ciešāku sadarbību pēc tās iedibināšanas, izskata Parlamentā saskaņā ar tām pašām procedūrām kā gadījumos, kad ciešāku sadarbību nepiemēro. Piemēro 47. pantu.

3.   Turpmākos tiesību aktus, kuri ierosināti, pamatojoties uz ciešāku sadarbību pēc tās iedibināšanas, izskata Parlamentā saskaņā ar tām pašām procedūrām kā gadījumos, kad ciešāku sadarbību nepiemēro. Piemēro 47. pantu.

Grozījums Nr. 106

Eiropas Parlamenta Reglaments

II. sadaļa – 8. nodaļa – numerācija

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8. NODAĻA | 6. NODAĻA |
| BUDŽETA PROCEDŪRAS | BUDŽETA PROCEDŪRAS |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

8. NODAĻA

6. NODAĻA

BUDŽETA PROCEDŪRAS

BUDŽETA PROCEDŪRAS

Grozījums Nr. 107

Eiropas Parlamenta Reglaments

86. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 86. pants | 86. pants |
| Daudzgadu finanšu shēma | Daudzgadu finanšu shēma |
| Ja Padome prasa Parlamenta piekrišanu attiecībā uz priekšlikumu regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu, jautājumu
  nodod atbildīgajai komitejai
  saskaņā ar 99. pantu. Par
  Parlamenta
  piekrišanu
  jānobalso
  deputātu
  vairākumam
  . | Ja Padome prasa Parlamenta piekrišanu attiecībā uz priekšlikumu regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu, jautājumu
  izskata
  saskaņā ar 99. pantu.
  Saskaņā ar Līguma
  par
  Eiropas Savienības darbību 312. panta 2. punktu Parlaments dod
  piekrišanu
  , ja par to ir nobalsojis Parlamenta
  deputātu
  vairākums
  . |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

86. pants

86. pants

Daudzgadu finanšu shēma

Daudzgadu finanšu shēma

Ja Padome prasa Parlamenta piekrišanu attiecībā uz priekšlikumu regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu, jautājumu
  nodod atbildīgajai komitejai
  saskaņā ar 99. pantu. Par
  Parlamenta
  piekrišanu
  jānobalso
  deputātu
  vairākumam
  .

Ja Padome prasa Parlamenta piekrišanu attiecībā uz priekšlikumu regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu, jautājumu
  izskata
  saskaņā ar 99. pantu.
  Saskaņā ar Līguma
  par
  Eiropas Savienības darbību 312. panta 2. punktu Parlaments dod
  piekrišanu
  , ja par to ir nobalsojis Parlamenta
  deputātu
  vairākums
  .

Grozījums Nr. 108

Eiropas Parlamenta Reglaments

86.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 86.a pants |
| | Ikgadējā budžeta procedūra |
| | Atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot jebkādu ziņojumu par budžetu, ko tā uzskata par atbilstošu, ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību pielikumu

   (1a)

  . |
| | Jebkura cita komiteja var sniegt atzinumu atbildīgās komitejas noteiktajā termiņā. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

86.a pants

Ikgadējā budžeta procedūra

Atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot jebkādu ziņojumu par budžetu, ko tā uzskata par atbilstošu, ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību pielikumu

   (1a)

  .

Jebkura cita komiteja var sniegt atzinumu atbildīgās komitejas noteiktajā termiņā.

Grozījums Nr. 109

Eiropas Parlamenta Reglaments

87. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 87. pants | svītrots |
| Darba dokumenti | |
| 1.   
  Deputātiem ir pieejami šādi dokumenti: | |
| (a) | Komisijas iesniegtais budžeta projekts; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

87. pants

svītrots

Darba dokumenti

1.   
  Deputātiem ir pieejami šādi dokumenti:

(a)

Komisijas iesniegtais budžeta projekts;

| (b) | pārskats par Padomes apspriedēm attiecībā uz budžeta projektu; |
| --- | --- |

(b)

pārskats par Padomes apspriedēm attiecībā uz budžeta projektu;

| (c) | Padomes nostāja par budžeta projektu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

(c)

Padomes nostāja par budžeta projektu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 3. punktu;

| (d) | visi lēmumu projekti par provizoriskajām divpadsmitdaļām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 315. pantu. |
| --- | --- |

(d)

visi lēmumu projekti par provizoriskajām divpadsmitdaļām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 315. pantu.

2.   
  Šos dokumentus nodod atbildīgajai komitejai. Visas attiecīgās komitejas var sniegt atzinumu.

3.   
  Ja citas komitejas vēlas sniegt atzinumus, Parlamenta priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā šīm komitejām tas jādara zināms atbildīgajai komitejai.

Grozījums Nr. 110

Eiropas Parlamenta Reglaments

88. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 88. pants | 88. pants |
| Budžeta projekta izskatīšana — pirmais posms | Parlamenta nostāja attiecībā uz budžeta projektu |
| 1.   
  Ikviens deputāts saskaņā ar turpmāk noteikto kārtību var
  iesniegt
  budžeta projekta grozījumu projektus un izteikties par tiem
  . | 1.   
  Deputāti var individuāli
  iesniegt
  atbildīgajai komitejai grozījumus Padomes nostājā attiecībā uz budžeta projektu
  . |
| | Grozījumus Padomes nostājā Parlamentam var iesniegt vismaz 40 deputāti vai komitejas vai politiskās grupas vārdā. |
| 2.   
  Grozījumu projekti ir pieņemami, ja tie ir iesniegti rakstiski
  ,
  ja
  tos
  ir parakstījuši vismaz 40 deputāti vai ja tie ir iesniegti politiskās grupas vai komitejas vārdā, norādot
  , uz kuru
  budžeta pozīciju
  tie attiecas
  , un ja ir ievērots ieņēmumu un izdevumu līdzsvara princips. Grozījumu projektos ir visi vajadzīgie norādījumi attiecībā uz paskaidrojumiem, kuri jāpievieno attiecīgajai budžeta pozīcijai
  . | 2.   
  Grozījumus iesniedz un pamato rakstiski
  , tos
  paraksta grozījumu iesniedzēji
  ,
  un tajos norāda budžeta pozīciju
  , uz kuru tie attiecas. |
| Visi budžeta projekta grozījumu projekti jāpamato rakstiski. | |
| 3.   Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu
  projektu
  iesniegšanas termiņu. | 3.   Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņu. |
| 4.   Atbildīgā komiteja
  sniedz atzinumu
  par
  iesniegtajiem tekstiem
  , pirms tos apspriež plenārsēdē. | 4.   Atbildīgā komiteja
  balso
  par
  grozījumiem
  , pirms tos apspriež plenārsēdē. |
| Par tiem grozījumu projektiem
  , kurus atbildīgā komiteja ir noraidījusi,
  plenārsēdē balso
  tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētāja noteiktajā termiņā to rakstiski pieprasa kāda komiteja vai vismaz 40 deputāti; šis termiņš jebkurā gadījumā ir vismaz divdesmit četras stundas pirms balsošanas sākuma. | 4.a   
  Par plenārsēdē iesniegtiem grozījumiem
  , kurus atbildīgā komiteja ir noraidījusi,
  var balsot
  tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētāja noteiktajā termiņā to rakstiski pieprasa kāda komiteja vai vismaz 40 deputāti; šis termiņš jebkurā gadījumā ir vismaz divdesmit četras stundas pirms balsošanas sākuma. |
| 5.   Parlamenta tāmes
  grozījumu projektus
  , kas līdzīgi tiem, kurus Parlaments ir noraidījis
  šīs
  tāmes sastādīšanas laikā, apspriež tikai tad, ja atbildīgā komiteja ir sniegusi labvēlīgu atzinumu. | 5.   Parlamenta tāmes
  grozījumus
  , kas līdzīgi tiem, kurus Parlaments ir noraidījis tāmes sastādīšanas laikā, apspriež tikai tad, ja atbildīgā komiteja ir sniegusi labvēlīgu atzinumu. |
| 6.   
  Atkāpjoties no 59. panta 2. punkta noteikumiem, Parlaments
  balso
  atsevišķi un
  secīgi par: | 6.   
  Parlaments
  balso secīgi par: |
| — | katru grozījuma
  projektu, |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

88. pants

88. pants

Budžeta projekta izskatīšana — pirmais posms

Parlamenta nostāja attiecībā uz budžeta projektu

1.   
  Ikviens deputāts saskaņā ar turpmāk noteikto kārtību var
  iesniegt
  budžeta projekta grozījumu projektus un izteikties par tiem
  .

1.   
  Deputāti var individuāli
  iesniegt
  atbildīgajai komitejai grozījumus Padomes nostājā attiecībā uz budžeta projektu
  .

Grozījumus Padomes nostājā Parlamentam var iesniegt vismaz 40 deputāti vai komitejas vai politiskās grupas vārdā.

2.   
  Grozījumu projekti ir pieņemami, ja tie ir iesniegti rakstiski
  ,
  ja
  tos
  ir parakstījuši vismaz 40 deputāti vai ja tie ir iesniegti politiskās grupas vai komitejas vārdā, norādot
  , uz kuru
  budžeta pozīciju
  tie attiecas
  , un ja ir ievērots ieņēmumu un izdevumu līdzsvara princips. Grozījumu projektos ir visi vajadzīgie norādījumi attiecībā uz paskaidrojumiem, kuri jāpievieno attiecīgajai budžeta pozīcijai
  .

2.   
  Grozījumus iesniedz un pamato rakstiski
  , tos
  paraksta grozījumu iesniedzēji
  ,
  un tajos norāda budžeta pozīciju
  , uz kuru tie attiecas.

Visi budžeta projekta grozījumu projekti jāpamato rakstiski.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu
  projektu
  iesniegšanas termiņu.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņu.

4.   Atbildīgā komiteja
  sniedz atzinumu
  par
  iesniegtajiem tekstiem
  , pirms tos apspriež plenārsēdē.

4.   Atbildīgā komiteja
  balso
  par
  grozījumiem
  , pirms tos apspriež plenārsēdē.

Par tiem grozījumu projektiem
  , kurus atbildīgā komiteja ir noraidījusi,
  plenārsēdē balso
  tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētāja noteiktajā termiņā to rakstiski pieprasa kāda komiteja vai vismaz 40 deputāti; šis termiņš jebkurā gadījumā ir vismaz divdesmit četras stundas pirms balsošanas sākuma.

4.a   
  Par plenārsēdē iesniegtiem grozījumiem
  , kurus atbildīgā komiteja ir noraidījusi,
  var balsot
  tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētāja noteiktajā termiņā to rakstiski pieprasa kāda komiteja vai vismaz 40 deputāti; šis termiņš jebkurā gadījumā ir vismaz divdesmit četras stundas pirms balsošanas sākuma.

5.   Parlamenta tāmes
  grozījumu projektus
  , kas līdzīgi tiem, kurus Parlaments ir noraidījis
  šīs
  tāmes sastādīšanas laikā, apspriež tikai tad, ja atbildīgā komiteja ir sniegusi labvēlīgu atzinumu.

5.   Parlamenta tāmes
  grozījumus
  , kas līdzīgi tiem, kurus Parlaments ir noraidījis tāmes sastādīšanas laikā, apspriež tikai tad, ja atbildīgā komiteja ir sniegusi labvēlīgu atzinumu.

6.   
  Atkāpjoties no 59. panta 2. punkta noteikumiem, Parlaments
  balso
  atsevišķi un
  secīgi par:

6.   
  Parlaments
  balso secīgi par:

—

katru grozījuma
  projektu,

| — | grozījumiem Padomes nostājā attiecībā uz budžeta
  projektu 
  — pa budžeta iedaļām
  , |
| --- | --- |

—

grozījumiem Padomes nostājā attiecībā uz budžeta
  projektu 
  — pa budžeta iedaļām
  ,

| — | katru budžeta projekta iedaļu, |
| --- | --- |

—

katru budžeta projekta iedaļu,

| — | rezolūcijas priekšlikumu par budžeta projektu. |
| --- | --- |

—

rezolūcijas priekšlikumu par budžeta projektu.

| — | rezolūcijas priekšlikumu par budžeta projektu. |
| --- | --- |

—

rezolūcijas priekšlikumu par budžeta projektu.

Tomēr piemēro 174. panta 4. līdz 8. punkta noteikumus.

Tomēr piemēro 174. panta 4. līdz 8.
  a
   punkta noteikumus.

7.   Tos budžeta projekta pantus, nodaļas, sadaļas un iedaļas,
  par
  kuriem nav iesniegti
  grozījumu projekti
  , uzskata par pieņemtiem.

7.   Tos budžeta projekta pantus, nodaļas, sadaļas un iedaļas,
  attiecībā uz
  kuriem nav iesniegti
  grozījumi
  , uzskata par pieņemtiem.

8.   
  Lai grozījumu projektus
  pieņemtu, par tiem jānobalso Parlamenta deputātu vairākumam.

8.   
  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 4. punkta a) apakšpunktu, lai grozījumus
  pieņemtu, par tiem
  ir
  jānobalso Parlamenta deputātu vairākumam.

9.   Ja Parlaments ir grozījis budžeta projektu, šādi grozīto
  budžeta projektu
  kopā ar
  pamatojumu
  nosūta Padomei un Komisijai.

9.   Ja Parlaments ir grozījis
  Padomes nostāju attiecībā uz
  budžeta projektu, šādi grozīto
  nostāju
  kopā ar
  pamatojumiem un tās plenārsēdes protokolu, kurā grozījumi tika pieņemti,
  nosūta Padomei un Komisijai.

10.   
  Tās sēdes protokolu, kuras laikā Parlaments ir sniedzis atzinumu par budžeta projektu, nosūta Padomei un Komisijai.

Grozījums Nr. 111

Eiropas Parlamenta Reglaments

89. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 89
  . pants | 95
  .
  a
   pants |
| Finanšu trialogs | Iestāžu sadarbība |
| Priekšsēdētājs piedalās regulārās Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas priekšsēdētāju sanāksmēs, kas tiek sasauktas pēc Komisijas iniciatīvas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību Sestās daļas II sadaļā minētajām procedūrām. Priekšsēdētājs veic visus nepieciešamos pasākumus, lai sekmētu apspriešanos un attiecīgo iestāžu nostāju samierināšanu nolūkā veicināt iepriekš minēto procedūru īstenošanu. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 324. pantu
  priekšsēdētājs piedalās regulārās Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas priekšsēdētāju sanāksmēs, kas tiek sasauktas pēc Komisijas iniciatīvas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību Sestās daļas II sadaļā minētajām procedūrām. Priekšsēdētājs veic visus nepieciešamos pasākumus, lai sekmētu apspriešanos un attiecīgo iestāžu nostāju samierināšanu nolūkā veicināt iepriekš minēto procedūru īstenošanu. |
| Parlamenta priekšsēdētājs var uzticēt šo uzdevumu priekšsēdētāja vietniekam, kam ir pieredze budžeta jautājumos, vai par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājam. | Parlamenta priekšsēdētājs var uzticēt šo uzdevumu priekšsēdētāja vietniekam, kam ir pieredze budžeta jautājumos, vai par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājam. |
| | (Šo noteikumu grozītajā redakcijā pārvieto uz nodaļas par budžeta procedūrām beigām, aiz 95. panta.) |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

89
  . pants

95
  .
  a
   pants

Finanšu trialogs

Iestāžu sadarbība

Priekšsēdētājs piedalās regulārās Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas priekšsēdētāju sanāksmēs, kas tiek sasauktas pēc Komisijas iniciatīvas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību Sestās daļas II sadaļā minētajām procedūrām. Priekšsēdētājs veic visus nepieciešamos pasākumus, lai sekmētu apspriešanos un attiecīgo iestāžu nostāju samierināšanu nolūkā veicināt iepriekš minēto procedūru īstenošanu.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 324. pantu
  priekšsēdētājs piedalās regulārās Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas priekšsēdētāju sanāksmēs, kas tiek sasauktas pēc Komisijas iniciatīvas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību Sestās daļas II sadaļā minētajām procedūrām. Priekšsēdētājs veic visus nepieciešamos pasākumus, lai sekmētu apspriešanos un attiecīgo iestāžu nostāju samierināšanu nolūkā veicināt iepriekš minēto procedūru īstenošanu.

Parlamenta priekšsēdētājs var uzticēt šo uzdevumu priekšsēdētāja vietniekam, kam ir pieredze budžeta jautājumos, vai par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājam.

Parlamenta priekšsēdētājs var uzticēt šo uzdevumu priekšsēdētāja vietniekam, kam ir pieredze budžeta jautājumos, vai par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājam.

(Šo noteikumu grozītajā redakcijā pārvieto uz nodaļas par budžeta procedūrām beigām, aiz 95. panta.)

Grozījums Nr. 112

Eiropas Parlamenta Reglaments

91. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 91. pants | 91. pants |
| Budžeta pieņemšana galīgā variantā | Budžeta pieņemšana galīgā variantā |
| Kad
  priekšsēdētājs
  ir pārliecinājies
  , ka budžets pieņemts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta noteikumiem, viņš paziņo plenārsēdē, ka budžets ir pieņemts galīgā variantā. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. | Ja
  priekšsēdētājs
  uzskata
  , ka budžets
  ir
  pieņemts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta noteikumiem, viņš paziņo plenārsēdē, ka budžets ir pieņemts galīgā variantā. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

91. pants

91. pants

Budžeta pieņemšana galīgā variantā

Budžeta pieņemšana galīgā variantā

Kad
  priekšsēdētājs
  ir pārliecinājies
  , ka budžets pieņemts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta noteikumiem, viņš paziņo plenārsēdē, ka budžets ir pieņemts galīgā variantā. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Ja
  priekšsēdētājs
  uzskata
  , ka budžets
  ir
  pieņemts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta noteikumiem, viņš paziņo plenārsēdē, ka budžets ir pieņemts galīgā variantā. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Grozījums Nr. 113

Eiropas Parlamenta Reglaments

93. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 93. pants | 93. pants |
| Komisijas
  budžeta izpildes
  apstiprināšana | Budžeta izpildes
  apstiprinājuma sniegšana Komisijai |
| Noteikumi par
  procedūru
  ,
  kura jāpiemēro
  , lai
  pieņemtu lēmumu sniegt Komisijai
  apstiprinājumu par budžeta izpildi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību finanšu noteikumiem un Finanšu regulu, ir
  pievienoti Reglamentam

   (11)

  . Minētais pielikums ir pieņemts saskaņā ar 227
  . 
  panta 2. punktu. | Noteikumi par
  procedūrām
  ,
  ko piemēro
  , lai
  Komisijai sniegtu
  apstiprinājumu par budžeta izpildi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību finanšu noteikumiem un Finanšu regulu, ir
  iekļauti Reglamenta pielikumā

   (11). |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

93. pants

93. pants

Komisijas
  budžeta izpildes
  apstiprināšana

Budžeta izpildes
  apstiprinājuma sniegšana Komisijai

Noteikumi par
  procedūru
  ,
  kura jāpiemēro
  , lai
  pieņemtu lēmumu sniegt Komisijai
  apstiprinājumu par budžeta izpildi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību finanšu noteikumiem un Finanšu regulu, ir
  pievienoti Reglamentam

   (11)

  . Minētais pielikums ir pieņemts saskaņā ar 227
  . 
  panta 2. punktu.

Noteikumi par
  procedūrām
  ,
  ko piemēro
  , lai
  Komisijai sniegtu
  apstiprinājumu par budžeta izpildi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību finanšu noteikumiem un Finanšu regulu, ir
  iekļauti Reglamenta pielikumā

   (11).

Grozījums Nr. 114

Eiropas Parlamenta Reglaments

94. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 94. pants | 94. pants |
| Citas budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras | Citas budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras |
| Noteikumi par procedūru, kura jāpiemēro, lai
  pieņemtu lēmumu sniegt
  Komisijai apstiprinājumu par budžeta izpildi, tieši tāpat attiecas uz procedūru,
  kurā
  : | Noteikumi par procedūru, kura jāpiemēro, lai
  saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu
  Komisijai
  sniegtu
  apstiprinājumu par budžeta izpildi, tieši tāpat attiecas uz procedūru,
  ar kuru
  : |
| — | Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam sniedz apstiprinājumu par Eiropas Parlamenta budžeta izpildi; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

94. pants

94. pants

Citas budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras

Citas budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras

Noteikumi par procedūru, kura jāpiemēro, lai
  pieņemtu lēmumu sniegt
  Komisijai apstiprinājumu par budžeta izpildi, tieši tāpat attiecas uz procedūru,
  kurā
  :

Noteikumi par procedūru, kura jāpiemēro, lai
  saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu
  Komisijai
  sniegtu
  apstiprinājumu par budžeta izpildi, tieši tāpat attiecas uz procedūru,
  ar kuru
  :

—

Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam sniedz apstiprinājumu par Eiropas Parlamenta budžeta izpildi;

| — | Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam sniedz apstiprinājumu par Eiropas Parlamenta budžeta izpildi; |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam sniedz apstiprinājumu par Eiropas Parlamenta budžeta izpildi;

| — | atbildīgajiem darbiniekiem
  sniedz
  apstiprinājumu
  par citu Eiropas Savienības iestāžu un struktūru,
  piemēram, Padomes (attiecībā uz tās
  kā
  izpildiestādes darbību)
  , Eiropas Savienības
  Tiesas
  , Revīzijas
  palātas
  , Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu
  komitejas
  un Reģionu
  komitejas
  ,
  attiecīgo budžetu
  izpildi; |
| --- | --- |

—

atbildīgajiem darbiniekiem
  sniedz
  apstiprinājumu
  par citu Eiropas Savienības iestāžu un struktūru,
  piemēram, Padomes (attiecībā uz tās
  kā
  izpildiestādes darbību)
  , Eiropas Savienības
  Tiesas
  , Revīzijas
  palātas
  , Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu
  komitejas
  un Reģionu
  komitejas
  ,
  attiecīgo budžetu
  izpildi;

| — | apstiprinājumu par budžeta izpildi
  sniedz
  personām, kas ir atbildīgas
  par citu Eiropas Savienības iestāžu un struktūru,
  tādu
  kā
  Padome
  , Eiropas Savienības
  Tiesa
  , Revīzijas
  palāta
  , Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu
  komiteja
  un Reģionu
  komiteja
  ,
  budžeta
  izpildi; |
| --- | --- |

—

apstiprinājumu par budžeta izpildi
  sniedz
  personām, kas ir atbildīgas
  par citu Eiropas Savienības iestāžu un struktūru,
  tādu
  kā
  Padome
  , Eiropas Savienības
  Tiesa
  , Revīzijas
  palāta
  , Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu
  komiteja
  un Reģionu
  komiteja
  ,
  budžeta
  izpildi;

| — | Komisijai sniedz apstiprinājumu par Eiropas Attīstības fonda
  budžetu
  ; |
| --- | --- |

—

Komisijai sniedz apstiprinājumu par Eiropas Attīstības fonda
  budžetu
  ;

| — | Komisijai sniedz apstiprinājumu par Eiropas Attīstības fonda
  budžeta izpildi
  ; |
| --- | --- |

—

Komisijai sniedz apstiprinājumu par Eiropas Attīstības fonda
  budžeta izpildi
  ;

| — | apstiprinājumu par budžeta izpildi sniedz struktūrām, kas ir atbildīgas par to juridiski neatkarīgo vienību budžeta pārvaldību, kuras veic Eiropas Savienības uzdevumus, ciktāl uz to darbību attiecas tiesību normas, kas
  prasa budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Parlamentā
  ; |
| --- | --- |

—

apstiprinājumu par budžeta izpildi sniedz struktūrām, kas ir atbildīgas par to juridiski neatkarīgo vienību budžeta pārvaldību, kuras veic Eiropas Savienības uzdevumus, ciktāl uz to darbību attiecas tiesību normas, kas
  prasa budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Parlamentā
  ;

| — | apstiprinājumu par budžeta izpildi sniedz struktūrām, kas ir atbildīgas par to juridiski neatkarīgo vienību budžeta pārvaldību, kuras veic Eiropas Savienības uzdevumus, ciktāl uz to darbību attiecas tiesību normas, kas
  paredz, ka Eiropas Parlaments sniedz apstiprinājumu par budžeta izpildi
  ; |
| --- | --- |

—

apstiprinājumu par budžeta izpildi sniedz struktūrām, kas ir atbildīgas par to juridiski neatkarīgo vienību budžeta pārvaldību, kuras veic Eiropas Savienības uzdevumus, ciktāl uz to darbību attiecas tiesību normas, kas
  paredz, ka Eiropas Parlaments sniedz apstiprinājumu par budžeta izpildi
  ;

Grozījums Nr. 115

Eiropas Parlamenta Reglaments

95. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 95
  . pants | 92
  .
  a
   pants |
| Parlamenta veiktā
  budžeta
  izpildes kontrole | Budžeta
  izpilde |
| 1.   Parlaments uzrauga kārtējā gada budžeta izpildi. Šo uzdevumu tas uzdod veikt par budžetu un par budžeta izpildes kontroli atbildīgajām komitejām, kā arī pārējām attiecīgajām komitejām. | 1.   Parlaments uzrauga kārtējā gada budžeta izpildi. Šo uzdevumu tas uzdod veikt par budžetu un par budžeta izpildes kontroli atbildīgajām komitejām, kā arī pārējām attiecīgajām komitejām. |
| 2.   Katru gadu pirms nākamā gada budžeta projekta izskatīšanas
  pirmajā lasījumā
  Parlaments izskata kārtējā budžeta izpildes grūtības un vajadzības gadījumā to veic, pamatojoties uz atbildīgās komitejas iesniegto rezolūcijas priekšlikumu. | 2.   Katru gadu pirms nākamā gada budžeta projekta izskatīšanas Parlaments izskata kārtējā budžeta izpildes grūtības un vajadzības gadījumā to veic, pamatojoties uz atbildīgās komitejas iesniegto rezolūcijas priekšlikumu. |
| | (Šis pants grozītajā redakcijā tiek pārvietots pirms 93. panta.) |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

95
  . pants

92
  .
  a
   pants

Parlamenta veiktā
  budžeta
  izpildes kontrole

Budžeta
  izpilde

1.   Parlaments uzrauga kārtējā gada budžeta izpildi. Šo uzdevumu tas uzdod veikt par budžetu un par budžeta izpildes kontroli atbildīgajām komitejām, kā arī pārējām attiecīgajām komitejām.

1.   Parlaments uzrauga kārtējā gada budžeta izpildi. Šo uzdevumu tas uzdod veikt par budžetu un par budžeta izpildes kontroli atbildīgajām komitejām, kā arī pārējām attiecīgajām komitejām.

2.   Katru gadu pirms nākamā gada budžeta projekta izskatīšanas
  pirmajā lasījumā
  Parlaments izskata kārtējā budžeta izpildes grūtības un vajadzības gadījumā to veic, pamatojoties uz atbildīgās komitejas iesniegto rezolūcijas priekšlikumu.

2.   Katru gadu pirms nākamā gada budžeta projekta izskatīšanas Parlaments izskata kārtējā budžeta izpildes grūtības un vajadzības gadījumā to veic, pamatojoties uz atbildīgās komitejas iesniegto rezolūcijas priekšlikumu.

(Šis pants grozītajā redakcijā tiek pārvietots pirms 93. panta.)

Grozījums Nr. 116

Eiropas Parlamenta Reglaments

II. sadaļa – 9. nodaļa – numerācija

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9. NODAĻA | 7. NODAĻA |
| IEKŠĒJĀS BUDŽETA PROCEDŪRAS | IEKŠĒJĀS BUDŽETA PROCEDŪRAS |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

9. NODAĻA

7. NODAĻA

IEKŠĒJĀS BUDŽETA PROCEDŪRAS

IEKŠĒJĀS BUDŽETA PROCEDŪRAS

Grozījums Nr. 117

Eiropas Parlamenta Reglaments

98. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 98. pants | 98. pants |
| Pilnvaras uzņemties un segt izdevumus | Pilnvaras uzņemties un segt izdevumus
  , apstiprināt pārskatus un sniegt apstiprinājumu par budžeta izpildi |
| 1.   Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju uzņemas un sedz vai liek uzņemties un segt izdevumus atbilstoši Prezidija pieņemtajiem iekšējiem finanšu noteikumiem. | 1.   Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju uzņemas un sedz vai liek uzņemties un segt izdevumus atbilstoši Prezidija pieņemtajiem iekšējiem finanšu noteikumiem. |
| 2.   Parlamenta priekšsēdētājs nosūta atbildīgajai komitejai gada pārskatu projektu. | 2.   Parlamenta priekšsēdētājs nosūta atbildīgajai komitejai gada pārskatu projektu. |
| 3.   Pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, Parlaments apstiprina pārskatus un lemj par budžeta izpildes apstiprināšanu. | 3.   Pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, Parlaments apstiprina pārskatus un lemj par budžeta izpildes apstiprināšanu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

98. pants

98. pants

Pilnvaras uzņemties un segt izdevumus

Pilnvaras uzņemties un segt izdevumus
  , apstiprināt pārskatus un sniegt apstiprinājumu par budžeta izpildi

1.   Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju uzņemas un sedz vai liek uzņemties un segt izdevumus atbilstoši Prezidija pieņemtajiem iekšējiem finanšu noteikumiem.

1.   Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju uzņemas un sedz vai liek uzņemties un segt izdevumus atbilstoši Prezidija pieņemtajiem iekšējiem finanšu noteikumiem.

2.   Parlamenta priekšsēdētājs nosūta atbildīgajai komitejai gada pārskatu projektu.

2.   Parlamenta priekšsēdētājs nosūta atbildīgajai komitejai gada pārskatu projektu.

3.   Pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, Parlaments apstiprina pārskatus un lemj par budžeta izpildes apstiprināšanu.

3.   Pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, Parlaments apstiprina pārskatus un lemj par budžeta izpildes apstiprināšanu.

Grozījums Nr. 118

Eiropas Parlamenta Reglaments

II. sadaļa – 10. nodaļa – numerācija

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10. NODAĻA | 8. NODAĻA |
| PIEKRIŠANAS PROCEDŪRA | PIEKRIŠANAS PROCEDŪRA |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

10. NODAĻA

8. NODAĻA

PIEKRIŠANAS PROCEDŪRA

PIEKRIŠANAS PROCEDŪRA

Grozījums Nr. 119

Eiropas Parlamenta Reglaments

99. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 99. pants | 99. pants |
| Piekrišanas procedūra | Piekrišanas procedūra |
| 1.   Ja Parlamentu lūdz dot piekrišanu
  ierosinātam aktam, Parlaments
  ,
  pieņemot lēmumu, ņem vērā atbildīgās komitejas sagatavotu
  ieteikumu pieņemt vai noraidīt
  attiecīgo
  aktu. Ieteikumā ir atsauces, bet tajā nav apsvērumu.
  Tajā var būt īss pamatojums
  , par kuru ir atbildīgs referents un par kuru nebalso. Pēc analoģijas piemēro 56. panta 1. punktu.
  Komitejā iesniegtie grozījumi ir pieņemami tikai tad, ja to mērķis ir pilnībā mainīt referenta ierosināto ieteikumu. | 1.   Ja Parlamentu lūdz dot piekrišanu
  juridiski saistošam aktam
  ,
  atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam
  ieteikumu pieņemt vai noraidīt
  ierosināto
  aktu. |
| | Ieteikumā ir atsauces, bet tajā nav apsvērumu.
  Komitejā iesniegtie grozījumi ir pieņemami tikai tad, ja to mērķis ir pilnībā mainīt referenta ierosināto ieteikumu. |
| | Ieteikumam var pievienot īsu paskaidrojumu
  , par kuru ir atbildīgs referents un par kuru nebalso. Pēc analoģijas piemēro 56. panta 1. punktu. |
| Atbildīgā komiteja var iesniegt nenormatīvas rezolūcijas
  priekšlikumu. Citas komitejas var būt iesaistītas rezolūcijas sagatavošanā saskaņā ar 201. panta 3. punktu
  ,
  to lasot saistībā ar 53., 54. vai 55. pantu
  . | 1.a   
  Vajadzības gadījumā
  atbildīgā komiteja var iesniegt
  arī ziņojumu, kurā iekļauts
  nenormatīvas rezolūcijas
  priekšlikums, kurā izklāstīti iemesli tam, kāpēc Parlamentam būtu jādod vai jāatsaka piekrišana
  ,
  un attiecīgā gadījumā sniegti ieteikumi attiecībā uz ierosinātā akta īstenošanu
  . |
| | 1.b   
  Atbildīgā komiteja pieprasījumu dot piekrišanu izskata bez liekas kavēšanās. Ja atbildīgā komiteja sešu mēnešu laikā pēc tam, kad tai ir nodots pieprasījums dot piekrišanu, nav pieņēmusi ieteikumu, Priekšsēdētāju konference var vai nu iekļaut jautājumu izskatīšanai nākamās sesijas darba kārtībā, vai pienācīgi pamatotos gadījumos nolemt pagarināt sešu mēnešu termiņu. |
| Parlaments lēmumu par
  piekrišanu
  pieņem ar vienu balsojumu par
  aktu, kuram saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienību vai Līgumu par Eiropas Savienības darbību vajadzīga Parlamenta piekrišana,
  neatkarīgi no tā, vai atbildīgās komitejas ieteikums ir apstiprināt vai noraidīt aktu, un
  nevar
  iesniegt
  nekādus
  grozījumus
  . Vajadzīgais vairākums, lai piekrišanu pieņemtu, ir vairākums, kas noteikts tajā Līguma par Eiropas Savienību vai Līguma par Eiropas Savienības darbību pantā, kurš veido ierosinātā akta juridisko pamatu, vai nodotais balsu vairākums, ja attiecīgajā pantā vairākums
  nav
  noteikts
  . Ja vajadzīgais vairākums netiek iegūts, uzskata, ka ierosinātais akts ir noraidīts. | 1.c   Parlaments lēmumu par
  ierosināto aktu
  pieņem ar vienu balsojumu par
  piekrišanu
  neatkarīgi no tā, vai atbildīgās komitejas ieteikums ir apstiprināt vai noraidīt aktu, un iesniegt grozījumus nav
  iespējams
  . Ja vajadzīgais vairākums netiek iegūts, uzskata, ka ierosinātais akts ir noraidīts. |
| 2.   
  Turklāt attiecībā uz starptautiskiem nolīgumiem, pievienošanās līgumiem, gadījumiem, kad konstatē, ka dalībvalsts ir vairākkārt nopietni pārkāpusi pamatprincipus, kā arī attiecībā uz Parlamenta sastāva noteikšanu, ciešākas sadarbības izveidi starp dalībvalstīm un daudzgadu finanšu shēmas pieņemšanu piemēro attiecīgi 108., 81., 83., 84., 85. un 86. pantu. | |
| 3.   Ja ir vajadzīga Parlamenta piekrišana
  leģislatīvā akta priekšlikumam vai paredzētam starptautiskam nolīgumam
  , atbildīgā komiteja var iesniegt Parlamentam starpposma ziņojumu kopā ar rezolūcijas priekšlikumu, kurā ir ieteikumi par ierosinātā
  leģislatīvā
  akta
  vai paredzētā starptautiskā nolīguma
  grozīšanu vai īstenošanu. | 3.   Ja ir vajadzīga Parlamenta piekrišana, atbildīgā komiteja
  jebkurā laikā
  var iesniegt Parlamentam starpposma ziņojumu kopā ar rezolūcijas priekšlikumu, kurā ir ieteikumi par ierosinātā akta grozīšanu vai īstenošanu. |
| 4.   
  Atbildīgā komiteja pieprasījumu dot piekrišanu izskata bez liekas kavēšanās. Ja atbildīgā komiteja sešu mēnešu laikā pēc tam, kad tai ir nosūtīts pieprasījums dot piekrišanu, nolemj ieteikumu nesniegt vai ieteikumu nav pieņēmusi, Priekšsēdētāju konference var vai nu jautājumu iekļaut nākamās sesijas darba kārtībā izskatīšanai, vai pienācīgi pamatotos gadījumos nolemt sešu mēnešu termiņu pagarināt. | |
| Ja ir nepieciešama Parlamenta piekrišana paredzētam starptautiskam nolīgumam, Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ieteikumu, var nolemt piekrišanas procedūru apturēt uz laiku, kas nepārsniedz gadu. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

99. pants

99. pants

Piekrišanas procedūra

Piekrišanas procedūra

1.   Ja Parlamentu lūdz dot piekrišanu
  ierosinātam aktam, Parlaments
  ,
  pieņemot lēmumu, ņem vērā atbildīgās komitejas sagatavotu
  ieteikumu pieņemt vai noraidīt
  attiecīgo
  aktu. Ieteikumā ir atsauces, bet tajā nav apsvērumu.
  Tajā var būt īss pamatojums
  , par kuru ir atbildīgs referents un par kuru nebalso. Pēc analoģijas piemēro 56. panta 1. punktu.
  Komitejā iesniegtie grozījumi ir pieņemami tikai tad, ja to mērķis ir pilnībā mainīt referenta ierosināto ieteikumu.

1.   Ja Parlamentu lūdz dot piekrišanu
  juridiski saistošam aktam
  ,
  atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam
  ieteikumu pieņemt vai noraidīt
  ierosināto
  aktu.

Ieteikumā ir atsauces, bet tajā nav apsvērumu.
  Komitejā iesniegtie grozījumi ir pieņemami tikai tad, ja to mērķis ir pilnībā mainīt referenta ierosināto ieteikumu.

Ieteikumam var pievienot īsu paskaidrojumu
  , par kuru ir atbildīgs referents un par kuru nebalso. Pēc analoģijas piemēro 56. panta 1. punktu.

Atbildīgā komiteja var iesniegt nenormatīvas rezolūcijas
  priekšlikumu. Citas komitejas var būt iesaistītas rezolūcijas sagatavošanā saskaņā ar 201. panta 3. punktu
  ,
  to lasot saistībā ar 53., 54. vai 55. pantu
  .

1.a   
  Vajadzības gadījumā
  atbildīgā komiteja var iesniegt
  arī ziņojumu, kurā iekļauts
  nenormatīvas rezolūcijas
  priekšlikums, kurā izklāstīti iemesli tam, kāpēc Parlamentam būtu jādod vai jāatsaka piekrišana
  ,
  un attiecīgā gadījumā sniegti ieteikumi attiecībā uz ierosinātā akta īstenošanu
  .

1.b   
  Atbildīgā komiteja pieprasījumu dot piekrišanu izskata bez liekas kavēšanās. Ja atbildīgā komiteja sešu mēnešu laikā pēc tam, kad tai ir nodots pieprasījums dot piekrišanu, nav pieņēmusi ieteikumu, Priekšsēdētāju konference var vai nu iekļaut jautājumu izskatīšanai nākamās sesijas darba kārtībā, vai pienācīgi pamatotos gadījumos nolemt pagarināt sešu mēnešu termiņu.

Parlaments lēmumu par
  piekrišanu
  pieņem ar vienu balsojumu par
  aktu, kuram saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienību vai Līgumu par Eiropas Savienības darbību vajadzīga Parlamenta piekrišana,
  neatkarīgi no tā, vai atbildīgās komitejas ieteikums ir apstiprināt vai noraidīt aktu, un
  nevar
  iesniegt
  nekādus
  grozījumus
  . Vajadzīgais vairākums, lai piekrišanu pieņemtu, ir vairākums, kas noteikts tajā Līguma par Eiropas Savienību vai Līguma par Eiropas Savienības darbību pantā, kurš veido ierosinātā akta juridisko pamatu, vai nodotais balsu vairākums, ja attiecīgajā pantā vairākums
  nav
  noteikts
  . Ja vajadzīgais vairākums netiek iegūts, uzskata, ka ierosinātais akts ir noraidīts.

1.c   Parlaments lēmumu par
  ierosināto aktu
  pieņem ar vienu balsojumu par
  piekrišanu
  neatkarīgi no tā, vai atbildīgās komitejas ieteikums ir apstiprināt vai noraidīt aktu, un iesniegt grozījumus nav
  iespējams
  . Ja vajadzīgais vairākums netiek iegūts, uzskata, ka ierosinātais akts ir noraidīts.

2.   
  Turklāt attiecībā uz starptautiskiem nolīgumiem, pievienošanās līgumiem, gadījumiem, kad konstatē, ka dalībvalsts ir vairākkārt nopietni pārkāpusi pamatprincipus, kā arī attiecībā uz Parlamenta sastāva noteikšanu, ciešākas sadarbības izveidi starp dalībvalstīm un daudzgadu finanšu shēmas pieņemšanu piemēro attiecīgi 108., 81., 83., 84., 85. un 86. pantu.

3.   Ja ir vajadzīga Parlamenta piekrišana
  leģislatīvā akta priekšlikumam vai paredzētam starptautiskam nolīgumam
  , atbildīgā komiteja var iesniegt Parlamentam starpposma ziņojumu kopā ar rezolūcijas priekšlikumu, kurā ir ieteikumi par ierosinātā
  leģislatīvā
  akta
  vai paredzētā starptautiskā nolīguma
  grozīšanu vai īstenošanu.

3.   Ja ir vajadzīga Parlamenta piekrišana, atbildīgā komiteja
  jebkurā laikā
  var iesniegt Parlamentam starpposma ziņojumu kopā ar rezolūcijas priekšlikumu, kurā ir ieteikumi par ierosinātā akta grozīšanu vai īstenošanu.

4.   
  Atbildīgā komiteja pieprasījumu dot piekrišanu izskata bez liekas kavēšanās. Ja atbildīgā komiteja sešu mēnešu laikā pēc tam, kad tai ir nosūtīts pieprasījums dot piekrišanu, nolemj ieteikumu nesniegt vai ieteikumu nav pieņēmusi, Priekšsēdētāju konference var vai nu jautājumu iekļaut nākamās sesijas darba kārtībā izskatīšanai, vai pienācīgi pamatotos gadījumos nolemt sešu mēnešu termiņu pagarināt.

Ja ir nepieciešama Parlamenta piekrišana paredzētam starptautiskam nolīgumam, Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ieteikumu, var nolemt piekrišanas procedūru apturēt uz laiku, kas nepārsniedz gadu.

Grozījums Nr. 120

Eiropas Parlamenta Reglaments

II. sadaļa – 11. nodaļa – numerācija

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 11. NODAĻA | 9. NODAĻA |
| CITAS PROCEDŪRAS | CITAS PROCEDŪRAS |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

11. NODAĻA

9. NODAĻA

CITAS PROCEDŪRAS

CITAS PROCEDŪRAS

Grozījums Nr. 121

Eiropas Parlamenta Reglaments

100. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 100. pants | 100. pants |
| Atzinumu sniegšanas procedūra Līguma
  par
  Eiropas Savienības darbību 140. panta nozīmē | Procedūra atzinumu sniegšanai
  par
  izņēmumiem attiecībā uz euro ieviešanu |
| 1.   Ja Parlamentu aicina sniegt atzinumu
  par Padomes ieteikumiem
  saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 140. panta 2. punktu, Parlaments
  pēc tam, kad Padome plenārsēdē ir iepazīstinājusi ar saviem ieteikumiem,
  apspriežas, pamatojoties uz atbildīgās Parlamenta komitejas
  rakstiski vai mutiski iesniegto priekšlikumu
  pieņemt vai noraidīt
  ieteikumus, par kuriem Parlamentam jāsniedz atzinums
  . | 1.   Ja Parlamentu aicina sniegt atzinumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 140. panta 2. punktu, Parlaments apspriežas, pamatojoties uz atbildīgās Parlamenta komitejas
  ziņojumu, kurā ieteikts
  pieņemt vai noraidīt
  ierosināto aktu
  . |
| 2.   Pēc tam Parlaments balso par
  ieteikumiem kopumā
  , un
  tiem
  nevar iesniegt nekādus grozījumus. | 2.   Pēc tam Parlaments
  ar vienu balsojumu
  balso par
  ierosināto aktu
  , un
  tajā
  nevar iesniegt nekādus grozījumus. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

100. pants

100. pants

Atzinumu sniegšanas procedūra Līguma
  par
  Eiropas Savienības darbību 140. panta nozīmē

Procedūra atzinumu sniegšanai
  par
  izņēmumiem attiecībā uz euro ieviešanu

1.   Ja Parlamentu aicina sniegt atzinumu
  par Padomes ieteikumiem
  saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 140. panta 2. punktu, Parlaments
  pēc tam, kad Padome plenārsēdē ir iepazīstinājusi ar saviem ieteikumiem,
  apspriežas, pamatojoties uz atbildīgās Parlamenta komitejas
  rakstiski vai mutiski iesniegto priekšlikumu
  pieņemt vai noraidīt
  ieteikumus, par kuriem Parlamentam jāsniedz atzinums
  .

1.   Ja Parlamentu aicina sniegt atzinumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 140. panta 2. punktu, Parlaments apspriežas, pamatojoties uz atbildīgās Parlamenta komitejas
  ziņojumu, kurā ieteikts
  pieņemt vai noraidīt
  ierosināto aktu
  .

2.   Pēc tam Parlaments balso par
  ieteikumiem kopumā
  , un
  tiem
  nevar iesniegt nekādus grozījumus.

2.   Pēc tam Parlaments
  ar vienu balsojumu
  balso par
  ierosināto aktu
  , un
  tajā
  nevar iesniegt nekādus grozījumus.

Grozījums Nr. 122

Eiropas Parlamenta Reglaments

102. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 102. pants | 102. pants |
| Procedūras brīvprātīgu vienošanos izskatīšanai | Procedūras
  iecerētu
  brīvprātīgu vienošanos izskatīšanai |
| 1.   Ja Komisija informē Parlamentu par nodomu izskatīt iespēju slēgt brīvprātīgas vienošanās, nevis pieņemt tiesību aktus, atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu par attiecīgā jautājuma būtību saskaņā ar 52. pantu. | 1.   Ja Komisija informē Parlamentu par nodomu izskatīt iespēju slēgt brīvprātīgas vienošanās, nevis pieņemt tiesību aktus, atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu par attiecīgā jautājuma būtību saskaņā ar 52. pantu. |
| 2.   Ja
  Komiteja
  paziņo par nodomu slēgt brīvprātīgu vienošanos, atbildīgā komiteja var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu ar ieteikumu pieņemt vai noraidīt priekšlikumu, norādot, ar kādiem nosacījumiem priekšlikums jāpieņem vai jānoraida. | 2.   Ja
  Komisija
  paziņo par nodomu slēgt brīvprātīgu vienošanos, atbildīgā komiteja var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu ar ieteikumu pieņemt vai noraidīt priekšlikumu, norādot, ar kādiem nosacījumiem priekšlikums jāpieņem vai jānoraida. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

102. pants

102. pants

Procedūras brīvprātīgu vienošanos izskatīšanai

Procedūras
  iecerētu
  brīvprātīgu vienošanos izskatīšanai

1.   Ja Komisija informē Parlamentu par nodomu izskatīt iespēju slēgt brīvprātīgas vienošanās, nevis pieņemt tiesību aktus, atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu par attiecīgā jautājuma būtību saskaņā ar 52. pantu.

1.   Ja Komisija informē Parlamentu par nodomu izskatīt iespēju slēgt brīvprātīgas vienošanās, nevis pieņemt tiesību aktus, atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu par attiecīgā jautājuma būtību saskaņā ar 52. pantu.

2.   Ja
  Komiteja
  paziņo par nodomu slēgt brīvprātīgu vienošanos, atbildīgā komiteja var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu ar ieteikumu pieņemt vai noraidīt priekšlikumu, norādot, ar kādiem nosacījumiem priekšlikums jāpieņem vai jānoraida.

2.   Ja
  Komisija
  paziņo par nodomu slēgt brīvprātīgu vienošanos, atbildīgā komiteja var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu ar ieteikumu pieņemt vai noraidīt priekšlikumu, norādot, ar kādiem nosacījumiem priekšlikums jāpieņem vai jānoraida.

Grozījums Nr. 123

Eiropas Parlamenta Reglaments

103. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 103. pants | 103. pants |
| Kodifikācija | Kodifikācija |
| 1.   Ja Parlamentam iesniedz priekšlikumu par kāda Eiropas Savienības tiesību aktu kodifikāciju, šo priekšlikumu nodod izskatīšanai par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajā komitejā. Tā izskata priekšlikumu saskaņā ar iestāžu līmenī pieņemtajiem noteikumiem (12), lai pārliecinātos, ka tas attiecas tikai uz kodifikāciju un neietver citus būtiskus grozījumus. | 1.   Ja Parlamentam iesniedz priekšlikumu par kāda Eiropas Savienības tiesību aktu kodifikāciju, šo priekšlikumu nodod izskatīšanai par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajā komitejā. Tā izskata priekšlikumu saskaņā ar iestāžu līmenī pieņemtajiem noteikumiem (12), lai pārliecinātos, ka tas attiecas tikai uz kodifikāciju un neietver citus būtiskus grozījumus. |
| 2.   Komitejai, kas bija atbildīga par kodificējamajiem dokumentiem, pēc pašas vai tās komitejas pieprasījuma, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var lūgt atzinumu par kodifikācijas piemērotību. | 2.   Komitejai, kas bija atbildīga par kodificējamajiem dokumentiem, pēc pašas vai tās komitejas pieprasījuma, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var lūgt atzinumu par kodifikācijas piemērotību. |
| 3.   Grozījumi priekšlikuma redakcijā nav pieņemami. | 3.   Grozījumi priekšlikuma redakcijā nav pieņemami. |
| Tomēr pēc referenta pieprasījuma par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājs
  saistībā ar tehniskiem pielāgojumiem
  var iesniegt
  minētajai komitejai grozījumus apstiprināšanai,
  ar nosacījumu, ka tie ir nepieciešami, lai nodrošinātu priekšlikuma atbilstību kodifikācijas noteikumiem un neietver nekādus būtiskus grozījumus priekšlikumā. | Tomēr pēc referenta pieprasījuma par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var iesniegt
  apstiprināšanai minētajā komitejā tehniskus pielāgojumus
  ar nosacījumu, ka tie ir nepieciešami, lai nodrošinātu priekšlikuma atbilstību kodifikācijas noteikumiem, un neietver nekādus būtiskus grozījumus priekšlikumā. |
| 4.   Ja juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja secina, ka priekšlikumā nav iekļauti nekādi būtiski grozījumi Eiropas Savienības tiesību aktā, tā iesniedz to Parlamentā apstiprināšanai. | 4.   Ja
  par
  juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja secina, ka priekšlikumā nav iekļauti nekādi būtiski grozījumi Eiropas Savienības tiesību aktā, tā iesniedz to Parlamentā apstiprināšanai. |
| Ja komiteja secina, ka priekšlikums ietver kādus būtiskus grozījumus, tā iesaka Parlamentam šo priekšlikumu noraidīt. | Ja komiteja secina, ka priekšlikums ietver kādus būtiskus grozījumus, tā iesaka Parlamentam šo priekšlikumu noraidīt. |
| Abos šajos gadījumos Parlaments piemēro viena balsojuma procedūru — bez grozījumiem un debatēm. | Abos šajos gadījumos Parlaments piemēro viena balsojuma procedūru — bez grozījumiem un debatēm. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

103. pants

103. pants

Kodifikācija

Kodifikācija

1.   Ja Parlamentam iesniedz priekšlikumu par kāda Eiropas Savienības tiesību aktu kodifikāciju, šo priekšlikumu nodod izskatīšanai par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajā komitejā. Tā izskata priekšlikumu saskaņā ar iestāžu līmenī pieņemtajiem noteikumiem (12), lai pārliecinātos, ka tas attiecas tikai uz kodifikāciju un neietver citus būtiskus grozījumus.

1.   Ja Parlamentam iesniedz priekšlikumu par kāda Eiropas Savienības tiesību aktu kodifikāciju, šo priekšlikumu nodod izskatīšanai par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajā komitejā. Tā izskata priekšlikumu saskaņā ar iestāžu līmenī pieņemtajiem noteikumiem (12), lai pārliecinātos, ka tas attiecas tikai uz kodifikāciju un neietver citus būtiskus grozījumus.

2.   Komitejai, kas bija atbildīga par kodificējamajiem dokumentiem, pēc pašas vai tās komitejas pieprasījuma, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var lūgt atzinumu par kodifikācijas piemērotību.

2.   Komitejai, kas bija atbildīga par kodificējamajiem dokumentiem, pēc pašas vai tās komitejas pieprasījuma, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var lūgt atzinumu par kodifikācijas piemērotību.

3.   Grozījumi priekšlikuma redakcijā nav pieņemami.

3.   Grozījumi priekšlikuma redakcijā nav pieņemami.

Tomēr pēc referenta pieprasījuma par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājs
  saistībā ar tehniskiem pielāgojumiem
  var iesniegt
  minētajai komitejai grozījumus apstiprināšanai,
  ar nosacījumu, ka tie ir nepieciešami, lai nodrošinātu priekšlikuma atbilstību kodifikācijas noteikumiem un neietver nekādus būtiskus grozījumus priekšlikumā.

Tomēr pēc referenta pieprasījuma par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var iesniegt
  apstiprināšanai minētajā komitejā tehniskus pielāgojumus
  ar nosacījumu, ka tie ir nepieciešami, lai nodrošinātu priekšlikuma atbilstību kodifikācijas noteikumiem, un neietver nekādus būtiskus grozījumus priekšlikumā.

4.   Ja juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja secina, ka priekšlikumā nav iekļauti nekādi būtiski grozījumi Eiropas Savienības tiesību aktā, tā iesniedz to Parlamentā apstiprināšanai.

4.   Ja
  par
  juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja secina, ka priekšlikumā nav iekļauti nekādi būtiski grozījumi Eiropas Savienības tiesību aktā, tā iesniedz to Parlamentā apstiprināšanai.

Ja komiteja secina, ka priekšlikums ietver kādus būtiskus grozījumus, tā iesaka Parlamentam šo priekšlikumu noraidīt.

Ja komiteja secina, ka priekšlikums ietver kādus būtiskus grozījumus, tā iesaka Parlamentam šo priekšlikumu noraidīt.

Abos šajos gadījumos Parlaments piemēro viena balsojuma procedūru — bez grozījumiem un debatēm.

Abos šajos gadījumos Parlaments piemēro viena balsojuma procedūru — bez grozījumiem un debatēm.

Grozījums Nr. 124

Eiropas Parlamenta Reglaments

104. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 104. pants | 104. pants |
| Pārstrādāšana | Pārstrādāšana |
| 1.   Ja Parlamentam iesniedz priekšlikumu par Eiropas Savienības tiesību aktu pārstrādāšanu, šo priekšlikumu nodod izskatīšanai par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajā komitejā un par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā. | 1.   Ja Parlamentam iesniedz priekšlikumu par Eiropas Savienības tiesību aktu pārstrādāšanu, šo priekšlikumu nodod izskatīšanai par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajā komitejā un par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā. |
| 2.   Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja to izskata saskaņā ar iestāžu līmenī pieņemtajiem noteikumiem (13), lai pārliecinātos, ka tas neietver nekādus citus būtiskus grozījumus, un tajā ir vienīgi tie grozījumi, kuri skaidri norādīti pašā priekšlikumā. | 2.   Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja to izskata saskaņā ar iestāžu līmenī pieņemtajiem noteikumiem (13), lai pārliecinātos, ka tas neietver nekādus citus būtiskus grozījumus un
  ka
  tajā ir vienīgi tie grozījumi, kuri skaidri norādīti pašā priekšlikumā. |
| Saistībā ar šo izskatīšanu priekšlikuma teksta grozījumi nav pieņemami. Tomēr 103. panta 3. punkta otro daļu piemēro tām daļām pārstrādājamā priekšlikumā, kas paliek iepriekšējā redakcijā. | Saistībā ar šo izskatīšanu priekšlikuma teksta grozījumi nav pieņemami. Tomēr 103. panta 3. punkta otro daļu piemēro tām daļām pārstrādājamā priekšlikumā, kas paliek iepriekšējā redakcijā. |
| 3.   Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja uzskata, ka priekšlikums neietver citus būtiskus grozījumus, kā vienīgi tajā skaidri norādītos grozījumus, tā informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju. | 3.   Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja uzskata, ka priekšlikums neietver citus būtiskus grozījumus, kā vienīgi tajā skaidri norādītos grozījumus, tā informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju. |
| Šadā
  gadījumā un saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Reglamenta 169. un 170. pantā, grozījumi ir pieņemami tikai par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā attiecībā uz tām priekšlikuma teksta daļām, kurās ietverti būtiski grozījumi. | Šādā
  gadījumā un saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Reglamenta 169. un 170. pantā, grozījumi ir pieņemami tikai par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā attiecībā uz tām priekšlikuma teksta daļām, kurās ietverti būtiski grozījumi. |
| Tomēr
  , ja atbildīgā komiteja saskaņā ar Iestāžu nolīguma 8. punktu ir nolēmusi arī iesniegt
  grozījumus
  priekšlikuma kodificētajām daļām
  ,
  tā nekavējoties paziņo šo nodomu Padomei un Komisijai
  ,
  un Komisijas pienākums
  ,
  pirms notiek balsošana saskaņā ar 58. pantu
  ,
  ir informēt šo komiteju par savu nostāju attiecībā uz
  grozījumiem
  un par to, vai Komisija paredz atsaukt pārstrādāšanas priekšlikumu
  . | Tomēr
  izņēmuma gadījumā un izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var pieņemt
  grozījumus
  tajās priekšlikuma daļās
  ,
  kuras nav tikušas mainītas, ja viņš uzskata
  ,
  ka tas ir steidzami nepieciešams tādēļ
  ,
  lai nodrošinātu teksta iekšējo konsekvenci, vai tādēļ
  ,
  ka šie grozījumi ir cieši saistīti ar citiem
  grozījumiem
  , kas ir pieņemami. Šādus iemeslus norāda rakstiskā grozījumu pamatojumā
  . |
| 4.   Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja uzskata, ka priekšlikums ietver ne tikai tajā skaidri norādītos grozījumus, bet arī citus būtiskus grozījumus, tā ierosina Parlamentam priekšlikumu noraidīt un par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju. | 4.   Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja uzskata, ka priekšlikums ietver ne tikai tajā skaidri norādītos grozījumus, bet arī citus būtiskus grozījumus, tā ierosina Parlamentam priekšlikumu noraidīt un par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju. |
| Šadā
  gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs aicina Komisiju atsaukt priekšlikumu. Ja Komisija atsauc priekšlikumu, priekšsēdētājs konstatē, ka procedūrai nav objekta, un par to informē Padomi. Ja Komisija neatsauc priekšlikumu, Parlaments nosūta to par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai, kas to izskata saskaņā ar parasto procedūru. | Šādā
  gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs aicina Komisiju atsaukt priekšlikumu. Ja Komisija atsauc priekšlikumu, priekšsēdētājs konstatē, ka procedūrai nav objekta, un par to informē Padomi. Ja Komisija neatsauc priekšlikumu, Parlaments nosūta to par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai, kas to izskata saskaņā ar parasto procedūru. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

104. pants

104. pants

Pārstrādāšana

Pārstrādāšana

1.   Ja Parlamentam iesniedz priekšlikumu par Eiropas Savienības tiesību aktu pārstrādāšanu, šo priekšlikumu nodod izskatīšanai par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajā komitejā un par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā.

1.   Ja Parlamentam iesniedz priekšlikumu par Eiropas Savienības tiesību aktu pārstrādāšanu, šo priekšlikumu nodod izskatīšanai par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajā komitejā un par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā.

2.   Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja to izskata saskaņā ar iestāžu līmenī pieņemtajiem noteikumiem (13), lai pārliecinātos, ka tas neietver nekādus citus būtiskus grozījumus, un tajā ir vienīgi tie grozījumi, kuri skaidri norādīti pašā priekšlikumā.

2.   Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja to izskata saskaņā ar iestāžu līmenī pieņemtajiem noteikumiem (13), lai pārliecinātos, ka tas neietver nekādus citus būtiskus grozījumus un
  ka
  tajā ir vienīgi tie grozījumi, kuri skaidri norādīti pašā priekšlikumā.

Saistībā ar šo izskatīšanu priekšlikuma teksta grozījumi nav pieņemami. Tomēr 103. panta 3. punkta otro daļu piemēro tām daļām pārstrādājamā priekšlikumā, kas paliek iepriekšējā redakcijā.

Saistībā ar šo izskatīšanu priekšlikuma teksta grozījumi nav pieņemami. Tomēr 103. panta 3. punkta otro daļu piemēro tām daļām pārstrādājamā priekšlikumā, kas paliek iepriekšējā redakcijā.

3.   Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja uzskata, ka priekšlikums neietver citus būtiskus grozījumus, kā vienīgi tajā skaidri norādītos grozījumus, tā informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

3.   Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja uzskata, ka priekšlikums neietver citus būtiskus grozījumus, kā vienīgi tajā skaidri norādītos grozījumus, tā informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

Šadā
  gadījumā un saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Reglamenta 169. un 170. pantā, grozījumi ir pieņemami tikai par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā attiecībā uz tām priekšlikuma teksta daļām, kurās ietverti būtiski grozījumi.

Šādā
  gadījumā un saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Reglamenta 169. un 170. pantā, grozījumi ir pieņemami tikai par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā attiecībā uz tām priekšlikuma teksta daļām, kurās ietverti būtiski grozījumi.

Tomēr
  , ja atbildīgā komiteja saskaņā ar Iestāžu nolīguma 8. punktu ir nolēmusi arī iesniegt
  grozījumus
  priekšlikuma kodificētajām daļām
  ,
  tā nekavējoties paziņo šo nodomu Padomei un Komisijai
  ,
  un Komisijas pienākums
  ,
  pirms notiek balsošana saskaņā ar 58. pantu
  ,
  ir informēt šo komiteju par savu nostāju attiecībā uz
  grozījumiem
  un par to, vai Komisija paredz atsaukt pārstrādāšanas priekšlikumu
  .

Tomēr
  izņēmuma gadījumā un izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var pieņemt
  grozījumus
  tajās priekšlikuma daļās
  ,
  kuras nav tikušas mainītas, ja viņš uzskata
  ,
  ka tas ir steidzami nepieciešams tādēļ
  ,
  lai nodrošinātu teksta iekšējo konsekvenci, vai tādēļ
  ,
  ka šie grozījumi ir cieši saistīti ar citiem
  grozījumiem
  , kas ir pieņemami. Šādus iemeslus norāda rakstiskā grozījumu pamatojumā
  .

4.   Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja uzskata, ka priekšlikums ietver ne tikai tajā skaidri norādītos grozījumus, bet arī citus būtiskus grozījumus, tā ierosina Parlamentam priekšlikumu noraidīt un par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

4.   Ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja uzskata, ka priekšlikums ietver ne tikai tajā skaidri norādītos grozījumus, bet arī citus būtiskus grozījumus, tā ierosina Parlamentam priekšlikumu noraidīt un par to informē par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju.

Šadā
  gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs aicina Komisiju atsaukt priekšlikumu. Ja Komisija atsauc priekšlikumu, priekšsēdētājs konstatē, ka procedūrai nav objekta, un par to informē Padomi. Ja Komisija neatsauc priekšlikumu, Parlaments nosūta to par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai, kas to izskata saskaņā ar parasto procedūru.

Šādā
  gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs aicina Komisiju atsaukt priekšlikumu. Ja Komisija atsauc priekšlikumu, priekšsēdētājs konstatē, ka procedūrai nav objekta, un par to informē Padomi. Ja Komisija neatsauc priekšlikumu, Parlaments nosūta to par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai, kas to izskata saskaņā ar parasto procedūru.

Grozījums Nr. 125

Eiropas Parlamenta Reglaments

II. sadaļa – 9.a nodaļa (jauna)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.A NODAĻA |
| | DELEĢĒTIE AKTI UN ĪSTENOŠANAS AKTI |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

9.A NODAĻA

DELEĢĒTIE AKTI UN ĪSTENOŠANAS AKTI

Grozījums Nr. 126

Eiropas Parlamenta Reglaments

105. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 105. pants | 105. pants |
| Deleģētie akti | Deleģētie akti |
| 1.   Ja Komisija iesniedz Parlamentam deleģētu aktu, Parlamenta priekšsēdētājs to nodod komitejai, kas ir atbildīga par tiesību pamataktu, un tā var
  lemt par referenta iecelšanu
  viena vai vairāku deleģēto aktu
  izskatīšanai
  . | 1.   Ja Komisija iesniedz Parlamentam deleģētu aktu, Parlamenta priekšsēdētājs to nodod komitejai, kas ir atbildīga par
  leģislatīvo aktu
  , un tā var
  nolemt
  viena vai vairāku deleģēto aktu
  izskatīšanu uzticēt kādam no saviem locekļiem
  . |
| 2.   
  Parlamenta
  priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo datumu, kurā deleģētais akts saņemts visās oficiālajās valodās, un termiņu, kurā var izteikt iebildumus. Minēto termiņu sāk skaitīt no
  šā
  datuma. | 2.   
  Nākamajā sesijā pēc deleģētā akta saņemšanas Parlamenta
  priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo datumu, kurā deleģētais akts saņemts visās oficiālajās valodās, un termiņu, kurā var izteikt iebildumus. Minēto termiņu sāk skaitīt no
  deleģētā akta saņemšanas
  datuma. |
| Paziņojumu publicē sēdes protokolā, norādot atbildīgās komitejas nosaukumu. | Paziņojumu publicē sēdes protokolā, norādot atbildīgās komitejas nosaukumu. |
| 3.   Atbildīgā komiteja, ievērojot tiesību pamatakta noteikumus un — ja tā to uzskata par vajadzīgu — pēc apspriešanās ar visām attiecīgajām komitejām var iesniegt Parlamentam argumentētu rezolūcijas priekšlikumu.
  Minētajā rezolūcijas priekšlikumā izklāsta Parlamenta iebilšanas iemeslus
  un
  tajā var būt prasība
  ,
  lai Komisija iesniedz jaunu deleģēto aktu
  ,
  kurā būtu ņemti vērā Parlamenta ieteikumi
  . | 3.   Atbildīgā komiteja, ievērojot
  leģislatīvā akta
  noteikumus un — ja tā to uzskata par vajadzīgu — pēc apspriešanās ar visām attiecīgajām komitejām var iesniegt Parlamentam argumentētu rezolūcijas priekšlikumu
  , kurā izteikti iebildumi pret deleģēto aktu
  .
  Ja 10 darbdienas pirms tās sesijas sākuma, kuras trešdiena ir pirms dienas, kad beidzas 5. punktā minētais termiņš,
  un
  ir vistuvāk šai dienai
  ,
  atbildīgā komiteja nav iesniegusi šādu rezolūcijas priekšlikumu
  ,
  politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par šo jautājumu iekļaušanai iepriekš minētās sesijas darba kārtībā
  . |
| 4.   
  Ja 10 darba dienas pirms tās sesijas sākuma, kurā trešdiena ir pirms dienas, kad beidzas 5. punktā minētais termiņš, un vistuvāk tai, atbildīgā komiteja rezolūcijas priekšlikumu nav iesniegusi, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par to, lai jautājumu iekļautu iepriekš minētās sesijas darba kārtībā. | |
| | 4.a   
  Ikvienā rezolūcijas priekšlikumā, kas iesniegts saskaņā ar 3. punktu, izklāsta Parlamenta iebildumu iemeslus, un tajā var iekļaut prasību Komisijai, aicinot to iesniegt jaunu deleģēto aktu, kurā ir ņemti vērā Parlamenta ieteikumi. |
| 5.   
  Lēmumu par visiem iesniegtajiem rezolūciju priekšlikumiem
  Parlaments
  pieņem
  tiesību pamataktā paredzētajā termiņā
  ar balsu vairākumu, kā noteikts
  Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. 
  pantā
  . | 5.   
  Šādu rezolūcijas priekšlikumu
  Parlaments
  apstiprina leģislatīvajā aktā
  paredzētajā termiņā
  un atbilstoši
  Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. 
  panta 2. punktam — ar Parlamenta deputātu balsu vairākumu
  . |
| Ja atbildīgā komiteja uzskata, ka saskaņā ar tiesību
  pamataktu
  ir nepieciešams pagarināt termiņu, kurā var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs Parlamenta vārdā par šādu pagarinājumu informē Padomi un Komisiju. | Ja atbildīgā komiteja uzskata, ka saskaņā ar
  leģislatīvā akta noteikumiem
  ir nepieciešams pagarināt termiņu, kurā var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs Parlamenta vārdā par šādu pagarinājumu informē Padomi un Komisiju. |
| 6.   Ja atbildīgā komiteja iesaka Parlamentam pirms tiesību pamataktā paredzētā termiņa beigām paziņot, ka tas neizteiks iebildumus pret deleģēto aktu, | 6.   Ja atbildīgā komiteja iesaka Parlamentam pirms
  leģislatīvā aktā
  paredzētā termiņa beigām paziņot, ka tas neizteiks iebildumus pret deleģēto aktu, |
| — | tā ar argumentētu vēstuli par to informē Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētāju un iesniedz ieteikumu šajā sakarā; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

105. pants

105. pants

Deleģētie akti

Deleģētie akti

1.   Ja Komisija iesniedz Parlamentam deleģētu aktu, Parlamenta priekšsēdētājs to nodod komitejai, kas ir atbildīga par tiesību pamataktu, un tā var
  lemt par referenta iecelšanu
  viena vai vairāku deleģēto aktu
  izskatīšanai
  .

1.   Ja Komisija iesniedz Parlamentam deleģētu aktu, Parlamenta priekšsēdētājs to nodod komitejai, kas ir atbildīga par
  leģislatīvo aktu
  , un tā var
  nolemt
  viena vai vairāku deleģēto aktu
  izskatīšanu uzticēt kādam no saviem locekļiem
  .

2.   
  Parlamenta
  priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo datumu, kurā deleģētais akts saņemts visās oficiālajās valodās, un termiņu, kurā var izteikt iebildumus. Minēto termiņu sāk skaitīt no
  šā
  datuma.

2.   
  Nākamajā sesijā pēc deleģētā akta saņemšanas Parlamenta
  priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo datumu, kurā deleģētais akts saņemts visās oficiālajās valodās, un termiņu, kurā var izteikt iebildumus. Minēto termiņu sāk skaitīt no
  deleģētā akta saņemšanas
  datuma.

Paziņojumu publicē sēdes protokolā, norādot atbildīgās komitejas nosaukumu.

Paziņojumu publicē sēdes protokolā, norādot atbildīgās komitejas nosaukumu.

3.   Atbildīgā komiteja, ievērojot tiesību pamatakta noteikumus un — ja tā to uzskata par vajadzīgu — pēc apspriešanās ar visām attiecīgajām komitejām var iesniegt Parlamentam argumentētu rezolūcijas priekšlikumu.
  Minētajā rezolūcijas priekšlikumā izklāsta Parlamenta iebilšanas iemeslus
  un
  tajā var būt prasība
  ,
  lai Komisija iesniedz jaunu deleģēto aktu
  ,
  kurā būtu ņemti vērā Parlamenta ieteikumi
  .

3.   Atbildīgā komiteja, ievērojot
  leģislatīvā akta
  noteikumus un — ja tā to uzskata par vajadzīgu — pēc apspriešanās ar visām attiecīgajām komitejām var iesniegt Parlamentam argumentētu rezolūcijas priekšlikumu
  , kurā izteikti iebildumi pret deleģēto aktu
  .
  Ja 10 darbdienas pirms tās sesijas sākuma, kuras trešdiena ir pirms dienas, kad beidzas 5. punktā minētais termiņš,
  un
  ir vistuvāk šai dienai
  ,
  atbildīgā komiteja nav iesniegusi šādu rezolūcijas priekšlikumu
  ,
  politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par šo jautājumu iekļaušanai iepriekš minētās sesijas darba kārtībā
  .

4.   
  Ja 10 darba dienas pirms tās sesijas sākuma, kurā trešdiena ir pirms dienas, kad beidzas 5. punktā minētais termiņš, un vistuvāk tai, atbildīgā komiteja rezolūcijas priekšlikumu nav iesniegusi, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par to, lai jautājumu iekļautu iepriekš minētās sesijas darba kārtībā.

4.a   
  Ikvienā rezolūcijas priekšlikumā, kas iesniegts saskaņā ar 3. punktu, izklāsta Parlamenta iebildumu iemeslus, un tajā var iekļaut prasību Komisijai, aicinot to iesniegt jaunu deleģēto aktu, kurā ir ņemti vērā Parlamenta ieteikumi.

5.   
  Lēmumu par visiem iesniegtajiem rezolūciju priekšlikumiem
  Parlaments
  pieņem
  tiesību pamataktā paredzētajā termiņā
  ar balsu vairākumu, kā noteikts
  Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. 
  pantā
  .

5.   
  Šādu rezolūcijas priekšlikumu
  Parlaments
  apstiprina leģislatīvajā aktā
  paredzētajā termiņā
  un atbilstoši
  Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. 
  panta 2. punktam — ar Parlamenta deputātu balsu vairākumu
  .

Ja atbildīgā komiteja uzskata, ka saskaņā ar tiesību
  pamataktu
  ir nepieciešams pagarināt termiņu, kurā var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs Parlamenta vārdā par šādu pagarinājumu informē Padomi un Komisiju.

Ja atbildīgā komiteja uzskata, ka saskaņā ar
  leģislatīvā akta noteikumiem
  ir nepieciešams pagarināt termiņu, kurā var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs Parlamenta vārdā par šādu pagarinājumu informē Padomi un Komisiju.

6.   Ja atbildīgā komiteja iesaka Parlamentam pirms tiesību pamataktā paredzētā termiņa beigām paziņot, ka tas neizteiks iebildumus pret deleģēto aktu,

6.   Ja atbildīgā komiteja iesaka Parlamentam pirms
  leģislatīvā aktā
  paredzētā termiņa beigām paziņot, ka tas neizteiks iebildumus pret deleģēto aktu,

—

tā ar argumentētu vēstuli par to informē Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētāju un iesniedz ieteikumu šajā sakarā;

| — | tā ar argumentētu vēstuli par to informē Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētāju un iesniedz ieteikumu šajā sakarā; |
| --- | --- |

—

tā ar argumentētu vēstuli par to informē Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētāju un iesniedz ieteikumu šajā sakarā;

| — | ja nākamajā Komiteju priekšsēdētāju konferences sanāksmē vai, steidzamos gadījumos
  izmantojot rakstisku procedūru,
  iebildumi nav izteikti, tās priekšsēdētājs par to paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, kas savukārt plenārsēdē iespējami drīz informē deputātus; |
| --- | --- |

—

ja nākamajā Komiteju priekšsēdētāju konferences sanāksmē vai, steidzamos gadījumos
  izmantojot rakstisku procedūru,
  iebildumi nav izteikti, tās priekšsēdētājs par to paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, kas savukārt plenārsēdē iespējami drīz informē deputātus;

| — | ja nākamajā Komiteju priekšsēdētāju konferences sanāksmē vai steidzamos gadījumos 
  — ar rakstiskas procedūras palīdzību
  iebildumi nav izteikti, tās priekšsēdētājs par to paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, kas savukārt plenārsēdē iespējami drīz informē deputātus; |
| --- | --- |

—

ja nākamajā Komiteju priekšsēdētāju konferences sanāksmē vai steidzamos gadījumos 
  — ar rakstiskas procedūras palīdzību
  iebildumi nav izteikti, tās priekšsēdētājs par to paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, kas savukārt plenārsēdē iespējami drīz informē deputātus;

| — | ja 24 stundu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē kāda politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti iebilst pret ieteikumu, par to balso; |
| --- | --- |

—

ja 24 stundu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē kāda politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti iebilst pret ieteikumu, par to balso;

| — | ja 24 stundu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē kāda politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti iebilst pret ieteikumu, par to balso; |
| --- | --- |

—

ja 24 stundu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē kāda politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti iebilst pret ieteikumu, par to balso;

| — | ja tajā pašā termiņā iebildumi nav izteikti, ierosināto ieteikumu uzskata par apstiprinātu; |
| --- | --- |

—

ja tajā pašā termiņā iebildumi nav izteikti, ierosināto ieteikumu uzskata par apstiprinātu;

| — | ja tajā pašā termiņā iebildumi nav izteikti, ierosināto ieteikumu uzskata par apstiprinātu; |
| --- | --- |

—

ja tajā pašā termiņā iebildumi nav izteikti, ierosināto ieteikumu uzskata par apstiprinātu;

| — | kad šāds ieteikums ir pieņemts, visi turpmākie priekšlikumi izteikt iebildumus pret deleģēto aktu nav pieņemami. |
| --- | --- |

—

kad šāds ieteikums ir pieņemts, visi turpmākie priekšlikumi izteikt iebildumus pret deleģēto aktu nav pieņemami.

| — | kad šāds ieteikums ir pieņemts, visi turpmākie priekšlikumi izteikt iebildumus pret deleģēto aktu nav pieņemami. |
| --- | --- |

—

kad šāds ieteikums ir pieņemts, visi turpmākie priekšlikumi izteikt iebildumus pret deleģēto aktu nav pieņemami.

7.   Atbildīgā komiteja, ievērojot tiesību pamatakta noteikumus, var
  uzņemties iniciatīvu
  iesniegt Parlamentam
  argumentētu
  rezolūcijas priekšlikumu, ar kuru pilnībā vai daļēji atsauc attiecīgajā aktā paredzēto pilnvaru deleģējumu
  . Parlaments lēmumu pieņem ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantā noteikto balsu vairākumu
  .

7.   Atbildīgā komiteja, ievērojot
  leģislatīvā akta
  noteikumus, var iesniegt Parlamentam rezolūcijas priekšlikumu, ar kuru pilnībā vai daļēji atsauc attiecīgajā aktā paredzēto pilnvaru deleģējumu
  vai iebilst pret pilnvaru deleģējuma termiņa automātisku pagarināšanu
  .

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta 2. punktu par lēmumu atsaukt pilnvaru deleģējumu jānobalso Parlamenta deputātu vairākumam.

8.   Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi un Komisiju par nostājām, kas pieņemtas saskaņā ar šo pantu.

8.   Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi un Komisiju par nostājām, kas pieņemtas saskaņā ar šo pantu.

Grozījums Nr. 127

Eiropas Parlamenta Reglaments

106. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 106. pants | 106. pants |
| Īstenošanas akti un pasākumi | Īstenošanas akti un pasākumi |
| 1.   Ja Komisija iesniedz Parlamentam īstenošanas akta vai pasākuma projektu, Parlamenta priekšsēdētājs to nodod komitejai, kas ir atbildīga par tiesību pamataktu, un tā var
  lemt par referenta iecelšanu
  viena vai vairāku īstenošanas aktu vai pasākumu projektu
  izskatīšanai
  . | 1.   Ja Komisija iesniedz Parlamentam īstenošanas akta vai pasākuma projektu, Parlamenta priekšsēdētājs to nodod komitejai, kas ir atbildīga par
  leģislatīvo aktu
  , un tā var
  nolemt
  viena vai vairāku īstenošanas aktu vai pasākumu projektu
  izskatīšanu uzticēt kādam no saviem locekļiem
  . |
| 2.   Atbildīgā komiteja var iesniegt Parlamentam argumentētu rezolūcijas priekšlikumu, kurā norādīts, ka īstenošanas akta vai pasākuma projekts pārsniedz tiesību pamataktā paredzētās īstenošanas pilnvaras vai ka tas citu iemeslu dēļ neatbilst Savienības tiesību normām. | 2.   Atbildīgā komiteja var iesniegt Parlamentam argumentētu rezolūcijas priekšlikumu, kurā norādīts, ka īstenošanas akta vai pasākuma projekts pārsniedz
  leģislatīvā aktā
  paredzētās īstenošanas pilnvaras vai ka tas citu iemeslu dēļ neatbilst Savienības tiesību normām. |
| 3.   Rezolūcijas priekšlikumā var būt prasība, lai Komisija
  aktu, pasākumu vai
  akta vai pasākuma projektu atsauc, to groza, ņemot vērā Parlamenta izteiktos iebildumus, vai iesniedz jaunu likumdošanas priekšlikumu. Parlamenta priekšsēdētājs par pieņemto nostāju informē Padomi un Komisiju. | 3.   Rezolūcijas priekšlikumā var būt prasība, lai Komisija
  īstenošanas
  akta vai pasākuma projektu atsauc, to groza, ņemot vērā Parlamenta izteiktos iebildumus, vai iesniedz jaunu likumdošanas priekšlikumu. Parlamenta priekšsēdētājs par pieņemto nostāju informē Padomi un Komisiju. |
| 4.   Ja uz Komisijas paredzētajiem īstenošanas pasākumiem attiecas regulatīvā kontroles procedūra, kura paredzēta Padomes Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, piemēro šādus papildu noteikumus: | 4.   Ja uz Komisijas paredzētajiem īstenošanas pasākumiem attiecas regulatīvā kontroles procedūra, kura paredzēta Padomes Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, piemēro šādus papildu noteikumus: |
| a) | kontroles laiku sāk skaitīt no brīža, kad
  pasākumu
  projekts ir iesniegts Parlamentam visās oficiālajās valodās. Ja piemēro īsāku termiņu, nekā paredzēts Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. punkta b) apakšpunktā, un steidzamos gadījumos, kas minēti Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā, ja vien atbildīgās komitejas priekšsēdētājs neiebilst, kontroles laiku sāk skaitīt no dienas, kad Parlaments ir saņēmis īstenošanas
  pasākumu
  galīgo projektu valodu versijās, kas iesniegtas tās komitejas locekļiem, kura izveidota saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK.
  Šādā gadījumā
  158. pantu nepiemēro; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

106. pants

106. pants

Īstenošanas akti un pasākumi

Īstenošanas akti un pasākumi

1.   Ja Komisija iesniedz Parlamentam īstenošanas akta vai pasākuma projektu, Parlamenta priekšsēdētājs to nodod komitejai, kas ir atbildīga par tiesību pamataktu, un tā var
  lemt par referenta iecelšanu
  viena vai vairāku īstenošanas aktu vai pasākumu projektu
  izskatīšanai
  .

1.   Ja Komisija iesniedz Parlamentam īstenošanas akta vai pasākuma projektu, Parlamenta priekšsēdētājs to nodod komitejai, kas ir atbildīga par
  leģislatīvo aktu
  , un tā var
  nolemt
  viena vai vairāku īstenošanas aktu vai pasākumu projektu
  izskatīšanu uzticēt kādam no saviem locekļiem
  .

2.   Atbildīgā komiteja var iesniegt Parlamentam argumentētu rezolūcijas priekšlikumu, kurā norādīts, ka īstenošanas akta vai pasākuma projekts pārsniedz tiesību pamataktā paredzētās īstenošanas pilnvaras vai ka tas citu iemeslu dēļ neatbilst Savienības tiesību normām.

2.   Atbildīgā komiteja var iesniegt Parlamentam argumentētu rezolūcijas priekšlikumu, kurā norādīts, ka īstenošanas akta vai pasākuma projekts pārsniedz
  leģislatīvā aktā
  paredzētās īstenošanas pilnvaras vai ka tas citu iemeslu dēļ neatbilst Savienības tiesību normām.

3.   Rezolūcijas priekšlikumā var būt prasība, lai Komisija
  aktu, pasākumu vai
  akta vai pasākuma projektu atsauc, to groza, ņemot vērā Parlamenta izteiktos iebildumus, vai iesniedz jaunu likumdošanas priekšlikumu. Parlamenta priekšsēdētājs par pieņemto nostāju informē Padomi un Komisiju.

3.   Rezolūcijas priekšlikumā var būt prasība, lai Komisija
  īstenošanas
  akta vai pasākuma projektu atsauc, to groza, ņemot vērā Parlamenta izteiktos iebildumus, vai iesniedz jaunu likumdošanas priekšlikumu. Parlamenta priekšsēdētājs par pieņemto nostāju informē Padomi un Komisiju.

4.   Ja uz Komisijas paredzētajiem īstenošanas pasākumiem attiecas regulatīvā kontroles procedūra, kura paredzēta Padomes Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, piemēro šādus papildu noteikumus:

4.   Ja uz Komisijas paredzētajiem īstenošanas pasākumiem attiecas regulatīvā kontroles procedūra, kura paredzēta Padomes Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, piemēro šādus papildu noteikumus:

a)

kontroles laiku sāk skaitīt no brīža, kad
  pasākumu
  projekts ir iesniegts Parlamentam visās oficiālajās valodās. Ja piemēro īsāku termiņu, nekā paredzēts Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. punkta b) apakšpunktā, un steidzamos gadījumos, kas minēti Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā, ja vien atbildīgās komitejas priekšsēdētājs neiebilst, kontroles laiku sāk skaitīt no dienas, kad Parlaments ir saņēmis īstenošanas
  pasākumu
  galīgo projektu valodu versijās, kas iesniegtas tās komitejas locekļiem, kura izveidota saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK.
  Šādā gadījumā
  158. pantu nepiemēro;

| a) | kontroles laiku sāk skaitīt no brīža, kad
  īstenošanas pasākuma
  projekts ir iesniegts Parlamentam visās oficiālajās valodās. Ja piemēro īsāku termiņu, nekā paredzēts Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. punkta b) apakšpunktā, un steidzamos gadījumos, kas minēti Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā, ja vien atbildīgās komitejas priekšsēdētājs neiebilst, kontroles laiku sāk skaitīt no dienas, kad Parlaments ir saņēmis īstenošanas
  pasākuma
  galīgo projektu valodu versijās, kas iesniegtas tās komitejas locekļiem, kura izveidota saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK.
  Abos iepriekšējā teikumā minētajos gadījumos
  158. pantu nepiemēro; |
| --- | --- |

a)

kontroles laiku sāk skaitīt no brīža, kad
  īstenošanas pasākuma
  projekts ir iesniegts Parlamentam visās oficiālajās valodās. Ja piemēro īsāku termiņu, nekā paredzēts Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. punkta b) apakšpunktā, un steidzamos gadījumos, kas minēti Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā, ja vien atbildīgās komitejas priekšsēdētājs neiebilst, kontroles laiku sāk skaitīt no dienas, kad Parlaments ir saņēmis īstenošanas
  pasākuma
  galīgo projektu valodu versijās, kas iesniegtas tās komitejas locekļiem, kura izveidota saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK.
  Abos iepriekšējā teikumā minētajos gadījumos
  158. pantu nepiemēro;

| b) | ja īstenošanas pasākuma projekta pamatā ir Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. vai 6. punkts, kuros ir noteikti saīsināti termiņi Parlamenta iebildumu izteikšanai, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu, kurā izteikti iebildumi pret pasākuma projekta pieņemšanu, ja atbildīgā komiteja noteiktajā termiņā nav varējusi sarīkot sanāksmi; |
| --- | --- |

b)

ja īstenošanas pasākuma projekta pamatā ir Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. vai 6. punkts, kuros ir noteikti saīsināti termiņi Parlamenta iebildumu izteikšanai, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu, kurā izteikti iebildumi pret pasākuma projekta pieņemšanu, ja atbildīgā komiteja noteiktajā termiņā nav varējusi sarīkot sanāksmi;

| b) | ja īstenošanas pasākuma projekta pamatā ir Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. vai 6. punkts, kuros ir noteikti saīsināti termiņi Parlamenta iebildumu izteikšanai, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu, kurā izteikti iebildumi pret pasākuma projekta pieņemšanu, ja atbildīgā komiteja noteiktajā termiņā nav varējusi sarīkot sanāksmi; |
| --- | --- |

b)

ja īstenošanas pasākuma projekta pamatā ir Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 5. vai 6. punkts, kuros ir noteikti saīsināti termiņi Parlamenta iebildumu izteikšanai, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu, kurā izteikti iebildumi pret pasākuma projekta pieņemšanu, ja atbildīgā komiteja noteiktajā termiņā nav varējusi sarīkot sanāksmi;

| c) | Parlaments ar deputātu balsu vairākumu var iebilst pret īstenošanas pasākuma projekta pieņemšanu
  , norādot
  , ka šis projekts pārsniedz pamataktā paredzētās īstenošanas pilnvaras, neatbilst pamatakta mērķim vai saturam vai arī tajā nav ievērots subsidiaritātes princips vai proporcionalitātes princips; |
| --- | --- |

c)

Parlaments ar deputātu balsu vairākumu var iebilst pret īstenošanas pasākuma projekta pieņemšanu
  , norādot
  , ka šis projekts pārsniedz pamataktā paredzētās īstenošanas pilnvaras, neatbilst pamatakta mērķim vai saturam vai arī tajā nav ievērots subsidiaritātes princips vai proporcionalitātes princips;

| c) | Parlaments ar deputātu balsu vairākumu var
  pieņemt rezolūciju, ar ko
  iebilst pret īstenošanas pasākuma projekta pieņemšanu
  un norāda
  , ka šis projekts pārsniedz pamataktā paredzētās īstenošanas pilnvaras, neatbilst pamatakta mērķim vai saturam vai arī tajā nav ievērots subsidiaritātes princips vai proporcionalitātes princips. |
| --- | --- |

c)

Parlaments ar deputātu balsu vairākumu var
  pieņemt rezolūciju, ar ko
  iebilst pret īstenošanas pasākuma projekta pieņemšanu
  un norāda
  , ka šis projekts pārsniedz pamataktā paredzētās īstenošanas pilnvaras, neatbilst pamatakta mērķim vai saturam vai arī tajā nav ievērots subsidiaritātes princips vai proporcionalitātes princips.

Ja 10 darbdienas pirms tās sesijas sākuma, kuras trešdiena ir pirms dienas, kad beidzas termiņš iebildumu izteikšanai pret īstenošanas pasākuma projekta pieņemšanu, un ir vistuvāk šai dienai, atbildīgā komiteja nav iesniegusi šādu rezolūcijas priekšlikumu, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par šo jautājumu iekļaušanai iepriekš minētās sesijas darba kārtībā.

| d) | ja atbildīgā komiteja
  saistībā ar Komisijas pienācīgi pamatotu pieprasījumu
  argumentētā vēstulē
  iesaka
  Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, lai Parlaments pirms Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā un/vai 5.a panta 4. punkta e) apakšpunktā paredzētā parastā termiņa beigām paziņo, ka tas neizteiks iebildumus pret ierosināto pasākumu, piemēro Reglamenta 105. panta 6. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

d)

ja atbildīgā komiteja
  saistībā ar Komisijas pienācīgi pamatotu pieprasījumu
  argumentētā vēstulē
  iesaka
  Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, lai Parlaments pirms Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā un/vai 5.a panta 4. punkta e) apakšpunktā paredzētā parastā termiņa beigām paziņo, ka tas neizteiks iebildumus pret ierosināto pasākumu, piemēro Reglamenta 105. panta 6. punktā noteikto procedūru.

| d) | ja atbildīgā komiteja argumentētā vēstulē Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam
  iesaka
  , lai Parlaments pirms Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā un/vai 5.a panta 4. punkta e) apakšpunktā paredzētā parastā termiņa beigām paziņo, ka tas neizteiks iebildumus pret ierosināto pasākumu, piemēro Reglamenta 105. panta 6. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

d)

ja atbildīgā komiteja argumentētā vēstulē Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam
  iesaka
  , lai Parlaments pirms Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā un/vai 5.a panta 4. punkta e) apakšpunktā paredzētā parastā termiņa beigām paziņo, ka tas neizteiks iebildumus pret ierosināto pasākumu, piemēro Reglamenta 105. panta 6. punktā noteikto procedūru.

Grozījums Nr. 128

Eiropas Parlamenta Reglaments

108. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 108. pants | 108. pants |
| Starptautiski nolīgumi | Starptautiski nolīgumi |
| 1.   Kad ir paredzēts sākt sarunas par starptautiska nolīguma slēgšanu, atjaunošanu vai grozīšanu, atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ziņojumu vai citādā veidā uzraudzīt
  procedūru un informēt Komiteju priekšsēdētāju konferenci
  par šo lēmumu
  . Attiecīgā gadījumā saskaņā ar 53. panta 1. punktu var lūgt citām komitejām sniegt atzinumu. Ja vajadzīgs, piemēro 201. panta 2. punktu, 54. vai 55. pantu. | 1.   Kad ir paredzēts sākt sarunas par starptautiska nolīguma slēgšanu, atjaunošanu vai grozīšanu, atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ziņojumu vai citādā veidā uzraudzīt
  šo sagatavošanās posmu. Tā
  par šo lēmumu
  informē Komiteju priekšsēdētāju konferenci
  . |
| Atbildīgās komitejas un, attiecīgā gadījumā, iesaistīto komiteju priekšsēdētāji un referenti kopīgi attiecīgi rīkojas, lai nodrošinātu, ka Parlamentam nekavējoties un regulāri tiek sniegta, vajadzības gadījumā — konfidenciāli, pilnīga informāciju par visiem starptautisku nolīgumu sarunu posmiem un to noslēgšanu, tostarp sarunu norāžu teksta projekti un pieņemto tekstu galīgie varianti, kā arī 3. punktā minētā informācija. | |
| — | Komisija atbilstīgi saistībām, kas tai noteiktas Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām, un |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

108. pants

108. pants

Starptautiski nolīgumi

Starptautiski nolīgumi

1.   Kad ir paredzēts sākt sarunas par starptautiska nolīguma slēgšanu, atjaunošanu vai grozīšanu, atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ziņojumu vai citādā veidā uzraudzīt
  procedūru un informēt Komiteju priekšsēdētāju konferenci
  par šo lēmumu
  . Attiecīgā gadījumā saskaņā ar 53. panta 1. punktu var lūgt citām komitejām sniegt atzinumu. Ja vajadzīgs, piemēro 201. panta 2. punktu, 54. vai 55. pantu.

1.   Kad ir paredzēts sākt sarunas par starptautiska nolīguma slēgšanu, atjaunošanu vai grozīšanu, atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ziņojumu vai citādā veidā uzraudzīt
  šo sagatavošanās posmu. Tā
  par šo lēmumu
  informē Komiteju priekšsēdētāju konferenci
  .

Atbildīgās komitejas un, attiecīgā gadījumā, iesaistīto komiteju priekšsēdētāji un referenti kopīgi attiecīgi rīkojas, lai nodrošinātu, ka Parlamentam nekavējoties un regulāri tiek sniegta, vajadzības gadījumā — konfidenciāli, pilnīga informāciju par visiem starptautisku nolīgumu sarunu posmiem un to noslēgšanu, tostarp sarunu norāžu teksta projekti un pieņemto tekstu galīgie varianti, kā arī 3. punktā minētā informācija.

—

Komisija atbilstīgi saistībām, kas tai noteiktas Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām, un

| — | Padome atbilstīgi saistībām, kas tai noteiktas Līgumā par Eiropas Savienības darbību, |
| --- | --- |

—

Padome atbilstīgi saistībām, kas tai noteiktas Līgumā par Eiropas Savienības darbību,

1.a   
  Atbildīgā komiteja pēc iespējas drīzāk no Komisijas uzzina, kāds juridiskais pamats izraudzīts 1. punktā minēto starptautisko nolīgumu slēgšanai. Atbildīgā komiteja pārbauda izraudzīto juridisko pamatu saskaņā ar 39. pantu.

2.   Parlaments pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma var prasīt, lai Padome atļauj sākt sarunas tikai tad, kad Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, ir izteicis savu nostāju par ierosināto sarunu mandātu.

2.   Parlaments pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma var prasīt, lai Padome atļauj sākt sarunas tikai tad, kad Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, ir izteicis savu nostāju par ierosināto sarunu mandātu.

3.   
  Kad ir nolemts sākt sarunas, Komisija informē atbildīgo komiteju par 1. punktā minēto starptautisko nolīgumu slēgšanas juridisko pamatu. Atbildīgā komiteja pārbauda izraudzīto juridisko pamatu saskaņā ar 39. pantu. Ja Komisija nav norādījusi juridisko pamatu vai ja tā atbilstība rada šaubas, piemēro 39. pantu.

4.   Jebkurā sarunu posmā un laikā no sarunu beigām līdz starptautiskā nolīguma noslēgšanai Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu
  un
  izskatījis visus atbilstošos priekšlikumus,
  kas iesniegti saskaņā ar 134. pantu
  , var ieteikumus
  pieņemt
  un prasīt, lai tos ņem vērā pirms
  šāda
  nolīguma slēgšanas.

4.   Jebkurā sarunu posmā un laikā no sarunu beigām līdz starptautiskā nolīguma noslēgšanai Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu
  , ko tā izstrādājusi pēc savas iniciatīvas, vai
  izskatījis visus atbilstošos priekšlikumus,
  kurus iesniegusi politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti
  , var
  pieņemt
  ieteikumus
  Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos
  un prasīt, lai tos ņem vērā pirms
  attiecīgā
  nolīguma slēgšanas.

5.   Padomes pieprasījumus sniegt Parlamenta piekrišanu vai atzinumu Parlamenta priekšsēdētājs nodod atbildīgajai komitejai izskatīšanai saskaņā ar 99. pantu vai 47. panta 1. punktu.

5.   Padomes pieprasījumus sniegt Parlamenta piekrišanu vai atzinumu Parlamenta priekšsēdētājs nodod atbildīgajai komitejai izskatīšanai saskaņā ar 99. pantu vai 47. panta 1. punktu.

6.   
  Pirms balsošanas atbildīgā komiteja
  ,
  politiskā grupa
  vai vismaz desmitā daļa deputātu var ierosināt, lai Parlaments lūdz Tiesas atzinumu par to, vai starptautiskais nolīgums ir saderīgs ar Līgumiem.
  Ja Parlaments šo priekšlikumu apstiprina, balsošanu atliek, līdz Tiesa ir sniegusi atzinumu

   (14)

  .

6.   
  Jebkurā laikā, pirms Parlaments balso par pieprasījumu sniegt piekrišanu vai atzinumu
  ,
  atbildīgā komiteja
  vai vismaz desmitā daļa
  Parlamenta
  deputātu var ierosināt, lai Parlaments lūdz Tiesas atzinumu par to, vai starptautiskais nolīgums ir saderīgs ar Līgumiem.

Pirms Parlaments balso par minēto priekšlikumu, tā priekšsēdētājs var pieprasīt par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajai komitejai sniegt atzinumu, un tā ziņo par saviem secinājumiem Parlamentam.

Ja Parlaments apstiprina priekšlikumu lūgt Tiesai sniegt atzinumu, balsošanu par pieprasījumu sniegt piekrišanu vai atzinumu atliek, līdz Tiesa ir sniegusi atzinumu.

7.   
  Parlaments sniedz atzinumu par Eiropas Kopienas parakstītā starptautiskā
  nolīguma
  vai finanšu protokola noslēgšanu
  ,
  pagarināšanu
  vai
  grozīšanu vai dod tam piekrišanu vienā balsojumā
  ar
  nodoto balsu vairākumu
  .
  Nolīguma vai protokola teksta grozījumi nav pieņemami
  .

7.   
  Ja Parlamentam lūdz dot piekrišanu starptautiska
  nolīguma
  noslēgšanai
  ,
  pagarināšanai
  vai
  grozīšanai, Parlaments saskaņā
  ar
  99
  . 
  pantu pieņem lēmumu ar vienu balsojumu
  .

Ja Parlaments nedod piekrišanu, Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi, ka attiecīgo nolīgumu nevar noslēgt, pagarināt vai grozīt.

Neskarot 99. panta 1.b punktu, Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ieteikumu, var nolemt lēmuma par piekrišanas procedūru pieņemšanu atlikt uz laiku, kas nepārsniedz vienu gadu.

8.   Ja Parlaments ir sniedzis negatīvu atzinumu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo nolīgumu neslēdz.

8.   
  Ja Parlamentam lūdz sniegt atzinumu par starptautiska nolīguma noslēgšanu, pagarināšanu vai grozīšanu, grozījumi nolīguma tekstā nav pieļaujami. Neskarot 170. panta 1. punktu, ir pieļaujami grozījumi Padomes lēmuma projektā.

Ja Parlaments ir sniedzis negatīvu atzinumu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo nolīgumu neslēdz.

9.   
  Ja Parlaments nedod piekrišanu starptautiskam nolīgumam, Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi, ka šo nolīgumu nevar noslēgt.

9.a   
  Atbildīgās komitejas un attiecīgā gadījumā iesaistīto komiteju priekšsēdētāji un referenti kopīgi pārbauda, vai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 10. punktu Padome, Komisija un Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos nekavējoties, regulāri un vajadzības gadījumā konfidenciāli sniedz Parlamentam pilnīgu informāciju par visiem starptautisku nolīgumu sarunu sagatavošanas, sarunu vešanas un noslēgšanas posmiem, tostarp informāciju par sarunu norāžu teksta projektiem un pieņemtajiem galīgajiem tekstiem, kā arī informāciju par minēto nolīgumu īstenošanu.

Grozījums Nr. 129

Eiropas Parlamenta Reglaments

109. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 109. pants | 109. pants |
| Procedūras, kas pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu, piemērojot uz laiku
  vai
  pārtraucot starptautiskus nolīgumus
  vai
  izstrādājot
  Eiropas Savienības
  nostāju struktūrā, kura izveidota
  ar starptautisku nolīgumu | Starptautisku nolīgumu provizoriska piemērošana
  vai
  piemērošanas pārtraukšana
  vai Eiropas Savienības
  nostājas noteikšana
  ar starptautisku nolīgumu
  izveidotā struktūrā |
| Ja Komisija
  atbilstīgi saistībām, kas tai noteiktas Līgumā par Eiropas Savienības darbību
  un
  Pamatnolīgumā
  par
  Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām
  ,
  informē Parlamentu un
  Padomi
  par nodomu ierosināt starptautiska nolīguma darbības piemērošanu pagaidu kārtā vai apturēšanu, Parlaments plenārsēdē sniedz
  paziņojumu, kam seko debates. Parlaments var sniegt ieteikumus
  saskaņā ar Reglamenta 108.
  vai 113. pantu. | Ja Komisija
  vai Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Augstais pārstāvis informē Parlamentu
  un
  Padomi
  par
  nodomu ierosināt starptautiska nolīguma provizorisku piemērošanu vai pārtraukšanu
  ,
  Parlaments var aicināt
  Padomi
  , Komisiju vai Komisijas priekšsēdētāja vietnieku / Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos sniegt
  paziņojumu, kam seko debates. Parlaments var sniegt ieteikumus
  , pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu
  vai
  saskaņā ar Reglamenta
  113. pantu
  , kuros jo īpaši var iekļaut pieprasījumu Padomei nepiemērot nolīgumu provizoriski, kamēr Parlaments nav devis piekrišanu
  . |
| To pašu procedūru piemēro, kad Komisija
  informē Parlamentu par priekšlikumu nostājai
  , kas Savienības vārdā jāpieņem kādā ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā. | To pašu procedūru piemēro, kad Komisija
  vai Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Augstais pārstāvis ierosina nostāju
  , kas Savienības vārdā jāpieņem kādā ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

109. pants

109. pants

Procedūras, kas pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu, piemērojot uz laiku
  vai
  pārtraucot starptautiskus nolīgumus
  vai
  izstrādājot
  Eiropas Savienības
  nostāju struktūrā, kura izveidota
  ar starptautisku nolīgumu

Starptautisku nolīgumu provizoriska piemērošana
  vai
  piemērošanas pārtraukšana
  vai Eiropas Savienības
  nostājas noteikšana
  ar starptautisku nolīgumu
  izveidotā struktūrā

Ja Komisija
  atbilstīgi saistībām, kas tai noteiktas Līgumā par Eiropas Savienības darbību
  un
  Pamatnolīgumā
  par
  Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām
  ,
  informē Parlamentu un
  Padomi
  par nodomu ierosināt starptautiska nolīguma darbības piemērošanu pagaidu kārtā vai apturēšanu, Parlaments plenārsēdē sniedz
  paziņojumu, kam seko debates. Parlaments var sniegt ieteikumus
  saskaņā ar Reglamenta 108.
  vai 113. pantu.

Ja Komisija
  vai Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Augstais pārstāvis informē Parlamentu
  un
  Padomi
  par
  nodomu ierosināt starptautiska nolīguma provizorisku piemērošanu vai pārtraukšanu
  ,
  Parlaments var aicināt
  Padomi
  , Komisiju vai Komisijas priekšsēdētāja vietnieku / Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos sniegt
  paziņojumu, kam seko debates. Parlaments var sniegt ieteikumus
  , pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu
  vai
  saskaņā ar Reglamenta
  113. pantu
  , kuros jo īpaši var iekļaut pieprasījumu Padomei nepiemērot nolīgumu provizoriski, kamēr Parlaments nav devis piekrišanu
  .

To pašu procedūru piemēro, kad Komisija
  informē Parlamentu par priekšlikumu nostājai
  , kas Savienības vārdā jāpieņem kādā ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā.

To pašu procedūru piemēro, kad Komisija
  vai Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Augstais pārstāvis ierosina nostāju
  , kas Savienības vārdā jāpieņem kādā ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā.

Grozījums Nr. 130

Eiropas Parlamenta Reglaments

110. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 110. pants | 110. pants |
| Īpašie pārstāvji | Īpašie pārstāvji |
| 1.   Ja Padome ir paredzējusi iecelt īpašu pārstāvi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 33. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma aicina Padomi sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem par īpašā pārstāvja pilnvarām, mērķiem un citiem būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar viņa uzdevumiem un lomu. | 1.   Ja Padome ir paredzējusi iecelt īpašu pārstāvi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 33. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma aicina Padomi sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem par īpašā pārstāvja pilnvarām, mērķiem un citiem būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar viņa uzdevumiem un lomu. |
| 2.   Pēc iecelšanas, bet pirms pienākumu izpildes sākšanas īpašo pārstāvi var aicināt sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai un atbildēt uz tās uzdotajiem jautājumiem. | 2.   Pēc iecelšanas, bet pirms pienākumu izpildes sākšanas īpašo pārstāvi var aicināt sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai un atbildēt uz tās uzdotajiem jautājumiem. |
| 3.   
  Trīs
  mēnešu laikā pēc
  īpašā pārstāvja
  uzklausīšanas atbildīgā komiteja
  saskaņā ar 134. pantu
  var
  ierosināt ieteikumu
  ,
  kas tieši attiecas uz īpašā pārstāvja sniegto paziņojumu
  un
  saņemtajām atbildēm
  . | 3.   
  Divu
  mēnešu laikā pēc uzklausīšanas atbildīgā komiteja var
  sniegt Padomei
  ,
  Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās
  un
  drošības politikas jautājumos ieteikumus, kas tieši attiecas uz minēto iecelšanu
  . |
| 4.   Īpašais pārstāvis pienācīgi un regulāri informē Parlamentu par to, kā viņš īsteno uzticētās pilnvaras. | 4.   Īpašais pārstāvis pienācīgi un regulāri informē Parlamentu par to, kā viņš īsteno uzticētās pilnvaras. |
| 5.   
  Parlaments var aicināt Padomes iecelto īpašo pārstāvi, kam ir pilnvaras attiecībā uz atsevišķiem politiskiem jautājumiem, sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai, vai šis pārstāvis pats var lūgt, lai viņu uzaicina to darīt. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

110. pants

110. pants

Īpašie pārstāvji

Īpašie pārstāvji

1.   Ja Padome ir paredzējusi iecelt īpašu pārstāvi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 33. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma aicina Padomi sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem par īpašā pārstāvja pilnvarām, mērķiem un citiem būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar viņa uzdevumiem un lomu.

1.   Ja Padome ir paredzējusi iecelt īpašu pārstāvi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 33. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma aicina Padomi sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem par īpašā pārstāvja pilnvarām, mērķiem un citiem būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar viņa uzdevumiem un lomu.

2.   Pēc iecelšanas, bet pirms pienākumu izpildes sākšanas īpašo pārstāvi var aicināt sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai un atbildēt uz tās uzdotajiem jautājumiem.

2.   Pēc iecelšanas, bet pirms pienākumu izpildes sākšanas īpašo pārstāvi var aicināt sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai un atbildēt uz tās uzdotajiem jautājumiem.

3.   
  Trīs
  mēnešu laikā pēc
  īpašā pārstāvja
  uzklausīšanas atbildīgā komiteja
  saskaņā ar 134. pantu
  var
  ierosināt ieteikumu
  ,
  kas tieši attiecas uz īpašā pārstāvja sniegto paziņojumu
  un
  saņemtajām atbildēm
  .

3.   
  Divu
  mēnešu laikā pēc uzklausīšanas atbildīgā komiteja var
  sniegt Padomei
  ,
  Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās
  un
  drošības politikas jautājumos ieteikumus, kas tieši attiecas uz minēto iecelšanu
  .

4.   Īpašais pārstāvis pienācīgi un regulāri informē Parlamentu par to, kā viņš īsteno uzticētās pilnvaras.

4.   Īpašais pārstāvis pienācīgi un regulāri informē Parlamentu par to, kā viņš īsteno uzticētās pilnvaras.

5.   
  Parlaments var aicināt Padomes iecelto īpašo pārstāvi, kam ir pilnvaras attiecībā uz atsevišķiem politiskiem jautājumiem, sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai, vai šis pārstāvis pats var lūgt, lai viņu uzaicina to darīt.

Grozījums Nr. 131

Eiropas Parlamenta Reglaments

111. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 111. pants | 111. pants |
| Starptautiska pārstāvība | Starptautiska pārstāvība |
| 1.   Kad jāieceļ Savienības ārējās delegācijas vadītājs, amata kandidātu var uzaicināt uz
  attiecīgo Parlamenta struktūrvienību
  sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem. | 1.   Kad jāieceļ Savienības ārējās delegācijas vadītājs, amata kandidātu var uzaicināt uz
  atbildīgo komiteju
  sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem. |
| 2.   
  Trīs
  mēnešu laikā pēc 1. pantā minētās uzklausīšanas atbildīgā komiteja var pieņemt rezolūciju vai sniegt ieteikumu, kas tieši attiecas uz
  sniegto paziņojumu vai saņemtajām atbildēm
  . | 2.   
  Divu
  mēnešu laikā pēc 1. pantā minētās uzklausīšanas atbildīgā komiteja var pieņemt rezolūciju vai sniegt ieteikumu, kas tieši attiecas uz
  iecelšanu
  . |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

111. pants

111. pants

Starptautiska pārstāvība

Starptautiska pārstāvība

1.   Kad jāieceļ Savienības ārējās delegācijas vadītājs, amata kandidātu var uzaicināt uz
  attiecīgo Parlamenta struktūrvienību
  sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem.

1.   Kad jāieceļ Savienības ārējās delegācijas vadītājs, amata kandidātu var uzaicināt uz
  atbildīgo komiteju
  sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem.

2.   
  Trīs
  mēnešu laikā pēc 1. pantā minētās uzklausīšanas atbildīgā komiteja var pieņemt rezolūciju vai sniegt ieteikumu, kas tieši attiecas uz
  sniegto paziņojumu vai saņemtajām atbildēm
  .

2.   
  Divu
  mēnešu laikā pēc 1. pantā minētās uzklausīšanas atbildīgā komiteja var pieņemt rezolūciju vai sniegt ieteikumu, kas tieši attiecas uz
  iecelšanu
  .

Grozījums Nr. 132

Eiropas Parlamenta Reglaments

112. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 112
  . pants | 113
  .
  a
   pants |
| Apspriešanās ar Parlamentu un tā informēšana saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku | Apspriešanās ar Parlamentu un tā informēšana saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku |
| 1.   Ja notiek apspriešanās ar Parlamentu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 36. pantu, šo jautājumu nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā, kura var
  sniegt ieteikumus
  saskaņā ar Reglamenta 113. pantu. | 1.   Ja notiek apspriešanās ar Parlamentu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 36. pantu, šo jautājumu nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā, kura var
  izstrādāt ieteikumu projektu
  saskaņā ar Reglamenta 113. pantu. |
| 2.   Attiecīgās komitejas cenšas panākt, lai Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Eiropas Savienības augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos tām regulāri un savlaicīgi sniedz informāciju par Eiropas Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas attīstību un īstenošanu katru reizi, kad saistībā ar šo politiku pieņem lēmumu, kam ir finansiāla ietekme, kā arī par visiem citiem finansiālajiem apsvērumiem attiecībā uz darbību, kas saistīta ar šīs politikas īstenošanu. Izņēmuma gadījumos pēc priekšsēdētāja vietnieka / augstā pārstāvja pieprasījuma komiteja var nolemt noturēt sanāksmes aiz slēgtām durvīm. | 2.   Attiecīgās komitejas cenšas panākt, lai Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Eiropas Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos tām regulāri un savlaicīgi sniedz informāciju par Eiropas Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas attīstību un īstenošanu katru reizi, kad saistībā ar šo politiku pieņem lēmumu, kam ir finansiāla ietekme, kā arī par visiem citiem finansiālajiem apsvērumiem attiecībā uz darbību, kas saistīta ar šīs politikas īstenošanu. Izņēmuma gadījumos pēc priekšsēdētāja vietnieka / Augstā pārstāvja pieprasījuma komiteja var nolemt noturēt sanāksmes aiz slēgtām durvīm. |
| 3.   Divreiz gadā notiek debates par priekšsēdētāja vietnieka / augstā pārstāvja izstrādāto apspriedes dokumentu, kurā izklāstīti kopējās ārpolitikas un drošības politikas, tostarp kopējās drošības un aizsardzības politikas, galvenie aspekti un prioritātes, kā arī to finansiālā ietekme uz Eiropas Savienības budžetu. Piemēro 123. pantā noteiktās procedūras. | 3.   Divreiz gadā notiek debates par priekšsēdētāja vietnieka / Augstā pārstāvja izstrādāto apspriedes dokumentu, kurā izklāstīti kopējās ārpolitikas un drošības politikas, tostarp kopējās drošības un aizsardzības politikas, galvenie aspekti un prioritātes, kā arī to finansiālā ietekme uz Eiropas Savienības budžetu. Piemēro 123. pantā noteiktās procedūras. |
| (Sk. arī 134. pantam pievienoto komentāru.) | |
| 4.   Priekšsēdētāja vietnieku / augsto pārstāvi uzaicina uz visām debatēm plenārsēdēs, kurās apspriež ārpolitikas, drošības vai aizsardzības politikas jautājumus. | 4.   Priekšsēdētāja vietnieku / Augsto pārstāvi uzaicina uz visām debatēm plenārsēdēs, kurās apspriež ārpolitikas, drošības vai aizsardzības politikas jautājumus. |
| | (Šis pants grozītajā redakcijā tiek pārvietots aiz 113. panta un līdz ar to iekļauts jaunizveidotajā 2.a nodaļā.) |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

112
  . pants

113
  .
  a
   pants

Apspriešanās ar Parlamentu un tā informēšana saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku

Apspriešanās ar Parlamentu un tā informēšana saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku

1.   Ja notiek apspriešanās ar Parlamentu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 36. pantu, šo jautājumu nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā, kura var
  sniegt ieteikumus
  saskaņā ar Reglamenta 113. pantu.

1.   Ja notiek apspriešanās ar Parlamentu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 36. pantu, šo jautājumu nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā, kura var
  izstrādāt ieteikumu projektu
  saskaņā ar Reglamenta 113. pantu.

2.   Attiecīgās komitejas cenšas panākt, lai Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Eiropas Savienības augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos tām regulāri un savlaicīgi sniedz informāciju par Eiropas Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas attīstību un īstenošanu katru reizi, kad saistībā ar šo politiku pieņem lēmumu, kam ir finansiāla ietekme, kā arī par visiem citiem finansiālajiem apsvērumiem attiecībā uz darbību, kas saistīta ar šīs politikas īstenošanu. Izņēmuma gadījumos pēc priekšsēdētāja vietnieka / augstā pārstāvja pieprasījuma komiteja var nolemt noturēt sanāksmes aiz slēgtām durvīm.

2.   Attiecīgās komitejas cenšas panākt, lai Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Eiropas Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos tām regulāri un savlaicīgi sniedz informāciju par Eiropas Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas attīstību un īstenošanu katru reizi, kad saistībā ar šo politiku pieņem lēmumu, kam ir finansiāla ietekme, kā arī par visiem citiem finansiālajiem apsvērumiem attiecībā uz darbību, kas saistīta ar šīs politikas īstenošanu. Izņēmuma gadījumos pēc priekšsēdētāja vietnieka / Augstā pārstāvja pieprasījuma komiteja var nolemt noturēt sanāksmes aiz slēgtām durvīm.

3.   Divreiz gadā notiek debates par priekšsēdētāja vietnieka / augstā pārstāvja izstrādāto apspriedes dokumentu, kurā izklāstīti kopējās ārpolitikas un drošības politikas, tostarp kopējās drošības un aizsardzības politikas, galvenie aspekti un prioritātes, kā arī to finansiālā ietekme uz Eiropas Savienības budžetu. Piemēro 123. pantā noteiktās procedūras.

3.   Divreiz gadā notiek debates par priekšsēdētāja vietnieka / Augstā pārstāvja izstrādāto apspriedes dokumentu, kurā izklāstīti kopējās ārpolitikas un drošības politikas, tostarp kopējās drošības un aizsardzības politikas, galvenie aspekti un prioritātes, kā arī to finansiālā ietekme uz Eiropas Savienības budžetu. Piemēro 123. pantā noteiktās procedūras.

(Sk. arī 134. pantam pievienoto komentāru.)

4.   Priekšsēdētāja vietnieku / augsto pārstāvi uzaicina uz visām debatēm plenārsēdēs, kurās apspriež ārpolitikas, drošības vai aizsardzības politikas jautājumus.

4.   Priekšsēdētāja vietnieku / Augsto pārstāvi uzaicina uz visām debatēm plenārsēdēs, kurās apspriež ārpolitikas, drošības vai aizsardzības politikas jautājumus.

(Šis pants grozītajā redakcijā tiek pārvietots aiz 113. panta un līdz ar to iekļauts jaunizveidotajā 2.a nodaļā.)

Grozījums Nr. 133

Eiropas Parlamenta Reglaments

III. sadaļa – 2.a nodaļa – virsraksts (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.A NODAĻA |
| | IETEIKUMI PAR SAVIENĪBAS ĀRĒJO DARBĪBU |
| | (Ievietojama pirms 113. panta.) |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

2.A NODAĻA

IETEIKUMI PAR SAVIENĪBAS ĀRĒJO DARBĪBU

(Ievietojama pirms 113. panta.)

Grozījums Nr. 134

Eiropas Parlamenta Reglaments

113. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 113. pants | 113. pants |
| Ieteikumi
  saistībā ar kopējo
  ārpolitiku
  un drošības politiku | Ieteikumi
  par Savienības
  ārpolitiku |
| 1.   
  Par kopējo ārpolitiku
  un drošības
  politiku atbildīgā komiteja pēc tam, kad tā ir saņēmusi Priekšsēdētāju konferences atļauju,
  vai
  pamatojoties uz priekšlikumu 134
  . panta
  nozīmē
  ,
  var sagatavot ieteikumus Padomei savas kompetences ietvaros
  . | 1.   
  Atbildīgā komiteja var izstrādāt ieteikumu projektu Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās
  un drošības
  politikas jautājumos par Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas (Savienības ārējā darbība) jautājumiem
  vai
  gadījumos, kad starptautisks nolīgums, kurš ietilpst 108
  . panta
  piemērošanas jomā
  ,
  nav iesniegts Parlamentam vai Parlaments nav par to informēts saskaņā ar 109. pantu
  . |
| 2.   Steidzamos gadījumos
  1. punktā minēto atļauju var dot
  Parlamenta priekšsēdētājs
  , kurš
  var
  arī
  atļaut attiecīgās komitejas ārkārtas
  sanāksmes sasaukšanu
  . | 2.   Steidzamos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var atļaut
  sasaukt
  attiecīgās komitejas ārkārtas
  sanāksmi
  . |
| 3.   
  Šos ieteikumus iesniedz
  balsošanai
  kā
  rakstisku tekstu
  , un to pieņemšanas gaitā nepiemēro 158. pantu un var iesniegt mutiskus grozījumus
  . | 3.   
  Pieņemot minētos ieteikumu projektu komitejā,
  balsošanai
  iesniedz
  rakstisku tekstu. |
| Reglamenta 158. pantu var nepiemērot tikai komitejas darbā un steidzamos gadījumos. Ne komitejas kārtējās sanāksmēs, ne plenārsēdēs nedrīkst atkāpties no 158. panta noteikumiem. | |
| Noteikums, kas atļauj mutisku grozījumu iesniegšanu, nozīmē, ka deputāti nedrīkst iebilst, ja komitejas sanāksmē jābalso par mutiski iesniegtiem grozījumiem. | |
| | 3.a   
  Steidzamos gadījumos, kas minēti 2. punktā, komitejas posmā 158. pantu nepiemēro, un šādos gadījumos ir pieņemami mutiski grozījumi. Deputāti nedrīkst iebilst pret mutisku grozījumu iesniegšanu balsošanai komitejā. |
| 4.   
  Šādā veidā sagatavotus ieteikumus
  iekļauj nākamās sesijas darba kārtībā. Ja Parlamenta priekšsēdētājs nolemj, ka jautājums ir steidzams, ieteikumus var iekļaut kārtējās sesijas darba kārtībā.
  Uzskata, ka ieteikumi ir pieņemti, izņemot gadījumus, kad vismaz 40 deputāti pirms sesijas sākuma ir rakstiski iesnieguši iebildumus, un šādā gadījumā komitejas ieteikumus iekļauj tās pašas sesijas darba kārtībā debatēm un balsošanai. Grozījumus var iesniegt politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti. | 4.   
  Komitejas sagatavoto ieteikumu projektu
  iekļauj nākamās sesijas darba kārtībā. Ja Parlamenta priekšsēdētājs nolemj, ka jautājums ir steidzams, ieteikumus var iekļaut kārtējās sesijas darba kārtībā. |
| | 4.a   
  Ieteikumus uzskata par pieņemtiem, ja vien vismaz 40 deputāti pirms sesijas sākuma nav iesnieguši rakstisku iebildumu. Ja šāds iebildums ir iesniegts, komitejas ieteikumu projektu iekļauj tās pašas sesijas darba kārtībā. Par šādiem ieteikumiem rīko debates, un par ikvienu grozījumu, ko iesniegusi politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti, balso. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

113. pants

113. pants

Ieteikumi
  saistībā ar kopējo
  ārpolitiku
  un drošības politiku

Ieteikumi
  par Savienības
  ārpolitiku

1.   
  Par kopējo ārpolitiku
  un drošības
  politiku atbildīgā komiteja pēc tam, kad tā ir saņēmusi Priekšsēdētāju konferences atļauju,
  vai
  pamatojoties uz priekšlikumu 134
  . panta
  nozīmē
  ,
  var sagatavot ieteikumus Padomei savas kompetences ietvaros
  .

1.   
  Atbildīgā komiteja var izstrādāt ieteikumu projektu Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās
  un drošības
  politikas jautājumos par Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas (Savienības ārējā darbība) jautājumiem
  vai
  gadījumos, kad starptautisks nolīgums, kurš ietilpst 108
  . panta
  piemērošanas jomā
  ,
  nav iesniegts Parlamentam vai Parlaments nav par to informēts saskaņā ar 109. pantu
  .

2.   Steidzamos gadījumos
  1. punktā minēto atļauju var dot
  Parlamenta priekšsēdētājs
  , kurš
  var
  arī
  atļaut attiecīgās komitejas ārkārtas
  sanāksmes sasaukšanu
  .

2.   Steidzamos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var atļaut
  sasaukt
  attiecīgās komitejas ārkārtas
  sanāksmi
  .

3.   
  Šos ieteikumus iesniedz
  balsošanai
  kā
  rakstisku tekstu
  , un to pieņemšanas gaitā nepiemēro 158. pantu un var iesniegt mutiskus grozījumus
  .

3.   
  Pieņemot minētos ieteikumu projektu komitejā,
  balsošanai
  iesniedz
  rakstisku tekstu.

Reglamenta 158. pantu var nepiemērot tikai komitejas darbā un steidzamos gadījumos. Ne komitejas kārtējās sanāksmēs, ne plenārsēdēs nedrīkst atkāpties no 158. panta noteikumiem.

Noteikums, kas atļauj mutisku grozījumu iesniegšanu, nozīmē, ka deputāti nedrīkst iebilst, ja komitejas sanāksmē jābalso par mutiski iesniegtiem grozījumiem.

3.a   
  Steidzamos gadījumos, kas minēti 2. punktā, komitejas posmā 158. pantu nepiemēro, un šādos gadījumos ir pieņemami mutiski grozījumi. Deputāti nedrīkst iebilst pret mutisku grozījumu iesniegšanu balsošanai komitejā.

4.   
  Šādā veidā sagatavotus ieteikumus
  iekļauj nākamās sesijas darba kārtībā. Ja Parlamenta priekšsēdētājs nolemj, ka jautājums ir steidzams, ieteikumus var iekļaut kārtējās sesijas darba kārtībā.
  Uzskata, ka ieteikumi ir pieņemti, izņemot gadījumus, kad vismaz 40 deputāti pirms sesijas sākuma ir rakstiski iesnieguši iebildumus, un šādā gadījumā komitejas ieteikumus iekļauj tās pašas sesijas darba kārtībā debatēm un balsošanai. Grozījumus var iesniegt politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti.

4.   
  Komitejas sagatavoto ieteikumu projektu
  iekļauj nākamās sesijas darba kārtībā. Ja Parlamenta priekšsēdētājs nolemj, ka jautājums ir steidzams, ieteikumus var iekļaut kārtējās sesijas darba kārtībā.

4.a   
  Ieteikumus uzskata par pieņemtiem, ja vien vismaz 40 deputāti pirms sesijas sākuma nav iesnieguši rakstisku iebildumu. Ja šāds iebildums ir iesniegts, komitejas ieteikumu projektu iekļauj tās pašas sesijas darba kārtībā. Par šādiem ieteikumiem rīko debates, un par ikvienu grozījumu, ko iesniegusi politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti, balso.

Grozījums Nr. 135

Eiropas Parlamenta Reglaments

114. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 114. pants | 114. pants |
| Cilvēktiesību pārkāpumi | Cilvēktiesību pārkāpumi |
| Katras sesijas laikā ikviena atbildīgā komiteja, nelūdzot tam atļauju, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par cilvēktiesību pārkāpumiem saskaņā ar 113. panta 4. punktā paredzēto procedūru. | Katras sesijas laikā ikviena atbildīgā komiteja, nelūdzot tam atļauju, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par cilvēktiesību pārkāpumiem saskaņā ar 113. panta 4.
  un 4.a
   punktā paredzēto procedūru. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

114. pants

114. pants

Cilvēktiesību pārkāpumi

Cilvēktiesību pārkāpumi

Katras sesijas laikā ikviena atbildīgā komiteja, nelūdzot tam atļauju, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par cilvēktiesību pārkāpumiem saskaņā ar 113. panta 4. punktā paredzēto procedūru.

Katras sesijas laikā ikviena atbildīgā komiteja, nelūdzot tam atļauju, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par cilvēktiesību pārkāpumiem saskaņā ar 113. panta 4.
  un 4.a
   punktā paredzēto procedūru.

Grozījums Nr. 136

Eiropas Parlamenta Reglaments

115. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 115. pants | 115. pants |
| Parlamenta darbības pārredzamība | Parlamenta darbības pārredzamība |
| 1.   Parlaments nodrošina maksimālu savas darbības pārredzamību saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 1. panta otro daļu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 42. pantu. | 1.   Parlaments nodrošina maksimālu savas darbības pārredzamību saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 1. panta otro daļu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 42. pantu. |
| 2.   Parlamenta debates ir publiskas. | 2.   Parlamenta debates ir publiskas. |
| 3.   Parlamenta
  komisiju
  sanāksmes parasti ir publiskas. Tomēr komitejas var nolemt — vēlākais
  apstiprinot attiecīgās
  sanāksmes darba
  kārtību
  , ka daļu
  tajā
  iekļauto jautājumu izskatīs publiski, daļu — aiz slēgtām durvīm. Taču, ja sanāksme notiek aiz slēgtām durvīm, komiteja var
  nodrošināt publisku piekļuvi
  sanāksmes
  dokumentiem un protokoliem, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. līdz 4. punktu. Reglamenta 166. pantu piemēro gadījumos, kad tiek pārkāpti konfidencialitātes noteikumi. | 3.   Parlamenta
  komiteju
  sanāksmes parasti ir publiskas. Tomēr komitejas var nolemt — vēlākais, sanāksmes darba
  kārtības pieņemšanas laikā —
  , ka daļu
  darba kārtībā
  iekļauto jautājumu izskatīs publiski, daļu — aiz slēgtām durvīm. Taču, ja sanāksme notiek aiz slēgtām durvīm, komiteja var
  nolemt
  sanāksmes
  dokumentus darīt publiski pieejamus
  . |
| 4.   
  Pieprasījumus saistībā ar imunitātes procedūru saskaņā ar 9. panta noteikumiem atbildīgā komiteja vienmēr izskata aiz slēgtām durvīm. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

115. pants

115. pants

Parlamenta darbības pārredzamība

Parlamenta darbības pārredzamība

1.   Parlaments nodrošina maksimālu savas darbības pārredzamību saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 1. panta otro daļu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 42. pantu.

1.   Parlaments nodrošina maksimālu savas darbības pārredzamību saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 1. panta otro daļu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 42. pantu.

2.   Parlamenta debates ir publiskas.

2.   Parlamenta debates ir publiskas.

3.   Parlamenta
  komisiju
  sanāksmes parasti ir publiskas. Tomēr komitejas var nolemt — vēlākais
  apstiprinot attiecīgās
  sanāksmes darba
  kārtību
  , ka daļu
  tajā
  iekļauto jautājumu izskatīs publiski, daļu — aiz slēgtām durvīm. Taču, ja sanāksme notiek aiz slēgtām durvīm, komiteja var
  nodrošināt publisku piekļuvi
  sanāksmes
  dokumentiem un protokoliem, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. līdz 4. punktu. Reglamenta 166. pantu piemēro gadījumos, kad tiek pārkāpti konfidencialitātes noteikumi.

3.   Parlamenta
  komiteju
  sanāksmes parasti ir publiskas. Tomēr komitejas var nolemt — vēlākais, sanāksmes darba
  kārtības pieņemšanas laikā —
  , ka daļu
  darba kārtībā
  iekļauto jautājumu izskatīs publiski, daļu — aiz slēgtām durvīm. Taču, ja sanāksme notiek aiz slēgtām durvīm, komiteja var
  nolemt
  sanāksmes
  dokumentus darīt publiski pieejamus
  .

4.   
  Pieprasījumus saistībā ar imunitātes procedūru saskaņā ar 9. panta noteikumiem atbildīgā komiteja vienmēr izskata aiz slēgtām durvīm.

Grozījums Nr. 137

Eiropas Parlamenta Reglaments

116. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 116. pants | 116. pants |
| Publiska piekļuve dokumentiem | Publiska piekļuve dokumentiem |
| 1.   Ikvienam Eiropas Savienības pilsonim un fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības piekļūt Parlamenta dokumentiem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. pantu, ja ievēro principus, nosacījumus un ierobežojumus, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001
  , un saskaņā ar īpašajiem nosacījumiem, kas ietverti šajā Reglamentā
  . | 1.   Ikvienam Eiropas Savienības pilsonim un fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības piekļūt Parlamenta dokumentiem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. pantu, ja ievēro principus, nosacījumus un ierobežojumus, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001. |
| Cik vien iespējams, piekļuvi Parlamenta dokumentiem tieši tāpat nodrošina arī citām fiziskām vai juridiskām personām. | Cik vien iespējams, piekļuvi Parlamenta dokumentiem tieši tāpat nodrošina arī citām fiziskām vai juridiskām personām. |
| Regula (EK) Nr. 1049/2001 ir publicēta visu informācijai, tāpat kā arī Parlamenta Reglaments

   (15)

  . | |
| 2.   Attiecībā uz dokumentu pieejamību “Parlamenta dokuments” ir jebkura satura informācija Regulas (EK) Nr. 1049/2001 3. panta a) apakšpunkta nozīmē, kuru sagatavojusi vai saņēmusi Parlamenta pilnvarota persona I sadaļas 2. nodaļas nozīmē, Parlamenta struktūrvienības, komitejas un parlamentu sadarbības delegācijas, kā arī Parlamenta Ģenerālsekretariāts. | 2.   Attiecībā uz dokumentu pieejamību “Parlamenta dokuments” ir jebkura satura informācija Regulas (EK) Nr. 1049/2001 3. panta a) apakšpunkta nozīmē, kuru sagatavojusi vai saņēmusi Parlamenta pilnvarota persona I sadaļas 2. nodaļas nozīmē, Parlamenta struktūrvienības, komitejas un parlamentu sadarbības delegācijas, kā arī Parlamenta Ģenerālsekretariāts. |
| Dokumenti, kurus ir sagatavojuši deputāti vai politiskās grupas, ir Parlamenta dokumenti attiecībā uz piekļuvi dokumentiem, ja tie ir iesniegti saskaņā ar Reglamentu. | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma 4. pantu
  dokumenti, kurus ir sagatavojuši deputāti vai politiskās grupas, ir Parlamenta dokumenti attiecībā uz piekļuvi dokumentiem
  vienīgi tad
  , ja tie ir iesniegti saskaņā ar Reglamentu. |
| Prezidijs paredz noteikumus, kuru mērķis ir garantēt visu Parlamenta dokumentu reģistrēšanu. | Prezidijs paredz noteikumus, kuru mērķis ir garantēt visu Parlamenta dokumentu reģistrēšanu. |
| 3.   Parlaments izveido Parlamenta dokumentu
  reģistru
  .
  Normatīvajiem dokumentiem
  un
  atsevišķiem citiem
  dokumentu
  veidiem
  saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 ir
  tieša piekļuve ar
  Parlamenta
  dokumentu
  reģistra
  palīdzību
  . Atsauces uz citiem Parlamenta dokumentiem
  iespēju robežās iekļauj reģistrā
  . | 3.   Parlaments izveido Parlamenta dokumentu
  publiskā reģistra tīmekļa vietni
  .
  Normatīvie dokumenti
  un
  atsevišķi citi
  dokumentu
  veidi
  saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 ir
  tieši pieejami no
  Parlamenta
  publiskā
  reģistra
  tīmekļa vietnes
  .
  Iespēju robežās publiskā reģistra tīmekļa vietnē iekļauj
  atsauces uz citiem Parlamenta dokumentiem. |
| Tos
  dokumentu veidus,
  kuriem
  ir
  tieša piekļuve
  , uzskaita
  Prezidija apstiprinātajā
  sarakstā, kas publiskots Parlamenta tīmekļa vietnē. Šis saraksts neierobežo tiesības piekļūt dokumentiem, kas neietilpst uzskaitītajos dokumentu veidos;
  šādi dokumenti ir pieejami
  pēc rakstiska pieteikuma iesniegšanas. | Dokumentu veidus,
  kuri
  ir
  tieši pieejami no Parlamenta publiskā reģistra tīmekļa vietnes
  , uzskaita sarakstā,
  ko apstiprina Prezidijs un
  kas
  tiek
  publiskots Parlamenta
  publiskā reģistra
  tīmekļa vietnē. Šis saraksts neierobežo tiesības piekļūt dokumentiem, kas neietilpst uzskaitītajos dokumentu veidos;
  minētos dokumentus var darīt pieejamus
  pēc rakstiska pieteikuma iesniegšanas
  saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001
  . |
| Prezidijs
  var
  saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001
  pieņemt
  noteikumus
  , kuri nosaka veidus, kā
  dokumentiem
  var piekļūt
  , un
  šos noteikumus
  publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. | Prezidijs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001
  pieņem
  noteikumus
  par piekļuvi
  dokumentiem, un
  tos
  publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| 4.   Prezidijs ieceļ personas, kuras ir atbildīgas par sākotnējo pieteikumu izskatīšanu (Regulas (EK) Nr. 1049/2001 7. pants), un
  pieņem lēmumus
  attiecībā uz atkārtotiem pieteikumiem (minētās regulas 8. pants) un attiecībā uz pieteikumiem
  saistībā ar
  piekļuvi slepeniem dokumentiem (minētās regulas 9. pants). | 4.   Prezidijs ieceļ personas, kuras ir atbildīgas par sākotnējo pieteikumu izskatīšanu (Regulas (EK) Nr. 1049/2001 7. pants) un
  par lēmumu pieņemšanu
  attiecībā uz atkārtotiem pieteikumiem (minētās regulas 8. pants) un attiecībā uz pieteikumiem
  par
  piekļuvi slepeniem dokumentiem (minētās regulas 9. pants). |
| 5.   
  Priekšsēdētāju konference ieceļ Parlamenta pārstāvjus iestāžu sadarbības komitejā, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 15. panta 2. punktu. | |
| 6.   Viens no priekšsēdētāja vietniekiem pārrauga, kā izskata pieteikumus par piekļuvi dokumentiem. | 6.   Viens no priekšsēdētāja vietniekiem pārrauga, kā izskata pieteikumus par piekļuvi dokumentiem. |
| | 6.a   
  Prezidijs pieņem Regulas (EK) Nr. 1049/2001 17. panta 1. punktā minēto gada ziņojumu. |
| 7.   Atbildīgā Parlamenta komiteja
  , pamatojoties uz Prezidija sniegtajām ziņām
  un
  citiem avotiem, sagatavo gada
  ziņojumu
  , kas minēts Regulas (EK) Nr. 1049/2001 17. pantā,
  un
  iesniedz to plenārsēdē
  . | 7.   Parlamenta atbildīgā komiteja
  regulāri pārbauda Parlamenta darbību pārredzamību
  un
  iesniedz plenārsēdē
  ziņojumu
  ar secinājumiem
  un
  ieteikumiem
  . |
| Turklāt atbildīgā komiteja
  izskata
  un
  izvērtē
  ziņojumus, ko sagatavojušas citas iestādes un aģentūras saskaņā ar
  minētās
  regulas 17. pantu. | Turklāt atbildīgā komiteja
  var izskatīt
  un
  izvērtēt
  ziņojumus, ko sagatavojušas citas iestādes un aģentūras saskaņā ar Regulas
  (EK) Nr. 1049/2001
  17. pantu. |
| | 7.a   
  Priekšsēdētāju konference ieceļ Parlamenta pārstāvjus dalībai iestāžu sadarbības komitejā, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 15. panta 2. punktu. |
| |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

116. pants

116. pants

Publiska piekļuve dokumentiem

Publiska piekļuve dokumentiem

1.   Ikvienam Eiropas Savienības pilsonim un fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības piekļūt Parlamenta dokumentiem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. pantu, ja ievēro principus, nosacījumus un ierobežojumus, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001
  , un saskaņā ar īpašajiem nosacījumiem, kas ietverti šajā Reglamentā
  .

1.   Ikvienam Eiropas Savienības pilsonim un fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības piekļūt Parlamenta dokumentiem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. pantu, ja ievēro principus, nosacījumus un ierobežojumus, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001.

Cik vien iespējams, piekļuvi Parlamenta dokumentiem tieši tāpat nodrošina arī citām fiziskām vai juridiskām personām.

Cik vien iespējams, piekļuvi Parlamenta dokumentiem tieši tāpat nodrošina arī citām fiziskām vai juridiskām personām.

Regula (EK) Nr. 1049/2001 ir publicēta visu informācijai, tāpat kā arī Parlamenta Reglaments

   (15)

  .

2.   Attiecībā uz dokumentu pieejamību “Parlamenta dokuments” ir jebkura satura informācija Regulas (EK) Nr. 1049/2001 3. panta a) apakšpunkta nozīmē, kuru sagatavojusi vai saņēmusi Parlamenta pilnvarota persona I sadaļas 2. nodaļas nozīmē, Parlamenta struktūrvienības, komitejas un parlamentu sadarbības delegācijas, kā arī Parlamenta Ģenerālsekretariāts.

2.   Attiecībā uz dokumentu pieejamību “Parlamenta dokuments” ir jebkura satura informācija Regulas (EK) Nr. 1049/2001 3. panta a) apakšpunkta nozīmē, kuru sagatavojusi vai saņēmusi Parlamenta pilnvarota persona I sadaļas 2. nodaļas nozīmē, Parlamenta struktūrvienības, komitejas un parlamentu sadarbības delegācijas, kā arī Parlamenta Ģenerālsekretariāts.

Dokumenti, kurus ir sagatavojuši deputāti vai politiskās grupas, ir Parlamenta dokumenti attiecībā uz piekļuvi dokumentiem, ja tie ir iesniegti saskaņā ar Reglamentu.

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma 4. pantu
  dokumenti, kurus ir sagatavojuši deputāti vai politiskās grupas, ir Parlamenta dokumenti attiecībā uz piekļuvi dokumentiem
  vienīgi tad
  , ja tie ir iesniegti saskaņā ar Reglamentu.

Prezidijs paredz noteikumus, kuru mērķis ir garantēt visu Parlamenta dokumentu reģistrēšanu.

Prezidijs paredz noteikumus, kuru mērķis ir garantēt visu Parlamenta dokumentu reģistrēšanu.

3.   Parlaments izveido Parlamenta dokumentu
  reģistru
  .
  Normatīvajiem dokumentiem
  un
  atsevišķiem citiem
  dokumentu
  veidiem
  saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 ir
  tieša piekļuve ar
  Parlamenta
  dokumentu
  reģistra
  palīdzību
  . Atsauces uz citiem Parlamenta dokumentiem
  iespēju robežās iekļauj reģistrā
  .

3.   Parlaments izveido Parlamenta dokumentu
  publiskā reģistra tīmekļa vietni
  .
  Normatīvie dokumenti
  un
  atsevišķi citi
  dokumentu
  veidi
  saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 ir
  tieši pieejami no
  Parlamenta
  publiskā
  reģistra
  tīmekļa vietnes
  .
  Iespēju robežās publiskā reģistra tīmekļa vietnē iekļauj
  atsauces uz citiem Parlamenta dokumentiem.

Tos
  dokumentu veidus,
  kuriem
  ir
  tieša piekļuve
  , uzskaita
  Prezidija apstiprinātajā
  sarakstā, kas publiskots Parlamenta tīmekļa vietnē. Šis saraksts neierobežo tiesības piekļūt dokumentiem, kas neietilpst uzskaitītajos dokumentu veidos;
  šādi dokumenti ir pieejami
  pēc rakstiska pieteikuma iesniegšanas.

Dokumentu veidus,
  kuri
  ir
  tieši pieejami no Parlamenta publiskā reģistra tīmekļa vietnes
  , uzskaita sarakstā,
  ko apstiprina Prezidijs un
  kas
  tiek
  publiskots Parlamenta
  publiskā reģistra
  tīmekļa vietnē. Šis saraksts neierobežo tiesības piekļūt dokumentiem, kas neietilpst uzskaitītajos dokumentu veidos;
  minētos dokumentus var darīt pieejamus
  pēc rakstiska pieteikuma iesniegšanas
  saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001
  .

Prezidijs
  var
  saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001
  pieņemt
  noteikumus
  , kuri nosaka veidus, kā
  dokumentiem
  var piekļūt
  , un
  šos noteikumus
  publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Prezidijs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001
  pieņem
  noteikumus
  par piekļuvi
  dokumentiem, un
  tos
  publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4.   Prezidijs ieceļ personas, kuras ir atbildīgas par sākotnējo pieteikumu izskatīšanu (Regulas (EK) Nr. 1049/2001 7. pants), un
  pieņem lēmumus
  attiecībā uz atkārtotiem pieteikumiem (minētās regulas 8. pants) un attiecībā uz pieteikumiem
  saistībā ar
  piekļuvi slepeniem dokumentiem (minētās regulas 9. pants).

4.   Prezidijs ieceļ personas, kuras ir atbildīgas par sākotnējo pieteikumu izskatīšanu (Regulas (EK) Nr. 1049/2001 7. pants) un
  par lēmumu pieņemšanu
  attiecībā uz atkārtotiem pieteikumiem (minētās regulas 8. pants) un attiecībā uz pieteikumiem
  par
  piekļuvi slepeniem dokumentiem (minētās regulas 9. pants).

5.   
  Priekšsēdētāju konference ieceļ Parlamenta pārstāvjus iestāžu sadarbības komitejā, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 15. panta 2. punktu.

6.   Viens no priekšsēdētāja vietniekiem pārrauga, kā izskata pieteikumus par piekļuvi dokumentiem.

6.   Viens no priekšsēdētāja vietniekiem pārrauga, kā izskata pieteikumus par piekļuvi dokumentiem.

6.a   
  Prezidijs pieņem Regulas (EK) Nr. 1049/2001 17. panta 1. punktā minēto gada ziņojumu.

7.   Atbildīgā Parlamenta komiteja
  , pamatojoties uz Prezidija sniegtajām ziņām
  un
  citiem avotiem, sagatavo gada
  ziņojumu
  , kas minēts Regulas (EK) Nr. 1049/2001 17. pantā,
  un
  iesniedz to plenārsēdē
  .

7.   Parlamenta atbildīgā komiteja
  regulāri pārbauda Parlamenta darbību pārredzamību
  un
  iesniedz plenārsēdē
  ziņojumu
  ar secinājumiem
  un
  ieteikumiem
  .

Turklāt atbildīgā komiteja
  izskata
  un
  izvērtē
  ziņojumus, ko sagatavojušas citas iestādes un aģentūras saskaņā ar
  minētās
  regulas 17. pantu.

Turklāt atbildīgā komiteja
  var izskatīt
  un
  izvērtēt
  ziņojumus, ko sagatavojušas citas iestādes un aģentūras saskaņā ar Regulas
  (EK) Nr. 1049/2001
  17. pantu.

7.a   
  Priekšsēdētāju konference ieceļ Parlamenta pārstāvjus dalībai iestāžu sadarbības komitejā, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 15. panta 2. punktu.

Grozījums Nr. 138

Eiropas Parlamenta Reglaments

116.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 116.a pants |
| | Iekļūšana Parlamentā |
| | 1.   
  Caurlaides deputātiem, deputātu palīgiem un trešām personām izsniedz, pamatojoties uz noteikumiem, kurus nosaka Prezidijs. Minētie noteikumi reglamentē arī caurlaižu izmantošanu un anulēšanu. |
| | 2.   
  Caurlaides neizsniedz deputātiem pietuvinātām personām, kuras ietilpst Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas Nolīguma par Pārredzamības reģistru organizācijām un pašnodarbinātām personām, kas piedalās ES politikas izstrādē un īstenošanā (1a),


  piemērošanas jomā. |
| | 3.   
  Pārredzamības reģistrā uzskaitītās vienības un to pārstāvji, kuriem izsniegtas ilgtermiņa caurlaides iekļūšanai Eiropas Parlamentā, ievēro: |
| | — | nolīgumam pievienoto Reģistrēto personu rīcības kodeksu; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

116.a pants

Iekļūšana Parlamentā

1.   
  Caurlaides deputātiem, deputātu palīgiem un trešām personām izsniedz, pamatojoties uz noteikumiem, kurus nosaka Prezidijs. Minētie noteikumi reglamentē arī caurlaižu izmantošanu un anulēšanu.

2.   
  Caurlaides neizsniedz deputātiem pietuvinātām personām, kuras ietilpst Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas Nolīguma par Pārredzamības reģistru organizācijām un pašnodarbinātām personām, kas piedalās ES politikas izstrādē un īstenošanā (1a),


  piemērošanas jomā.

3.   
  Pārredzamības reģistrā uzskaitītās vienības un to pārstāvji, kuriem izsniegtas ilgtermiņa caurlaides iekļūšanai Eiropas Parlamentā, ievēro:

—

nolīgumam pievienoto Reģistrēto personu rīcības kodeksu;

| — | nolīgumā noteiktās procedūras un citus pienākumus; un |
| --- | --- |

—

nolīgumā noteiktās procedūras un citus pienākumus; un

| — | šā panta īstenošanas noteikumus. |
| --- | --- |

—

šā panta īstenošanas noteikumus.

Neskarot vispārīgo noteikumu, kas reglamentē ilgtermiņa caurlaižu anulēšanu vai darbības īslaicīgu pārtraukšanu, piemērojamību un ja vien nav svarīgu iemeslu rīkoties pretēji, ģenerālsekretārs ar kvestoru atļauju anulē ilgtermiņa caurlaidi vai pārtrauc tās darbību, ja tās turētājs ir izslēgts no pārredzamības reģistra par reģistrēto personu rīcības kodeksa pārkāpumu, ir smagi pārkāpis šajā punktā noteiktos pienākumus vai ir atteicies ņemt vērā oficiālu uzaicinājumu apmeklēt uzklausīšanu vai komitejas sanāksmi vai sadarboties ar izmeklēšanas komiteju, nesniedzot pietiekamu attaisnojumu.

4.   
  Kvestori var noteikt, kādā mērā 2. punktā minētais rīcības kodekss ir piemērojams personām, kuras, neraugoties uz to, ka viņām ir ilgtermiņa caurlaide, neietilpst nolīguma piemērošanas jomā.

5.   
  Prezidijs pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma pieņem lēmumu par pasākumiem, kas nepieciešami, lai ieviestu pārredzamības reģistru saskaņā ar nolīguma noteikumiem par minētā reģistra izveidi.

Grozījums Nr. 139

Eiropas Parlamenta Reglaments

117. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 117. pants | 117. pants |
| Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšana | Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšana |
| 1.   Pēc tam, kad Eiropadome ir ierosinājusi kandidatūru Komisijas priekšsēdētāja amatam, Parlamenta priekšsēdētājs aicina šo kandidātu sniegt paziņojumu un iepazīstināt Parlamentu ar savām politiskajām pamatnostādnēm. Programmas izklāstam seko debates. | 1.   Pēc tam, kad Eiropadome ir ierosinājusi kandidatūru Komisijas priekšsēdētāja amatam, Parlamenta priekšsēdētājs aicina šo kandidātu sniegt paziņojumu un iepazīstināt Parlamentu ar savām politiskajām pamatnostādnēm. Programmas izklāstam seko debates. |
| Eiropadomi aicina piedalīties debatēs. | Eiropadomi aicina piedalīties debatēs. |
| 2.   Parlaments ievēlē Komisijas priekšsēdētāju ar Parlamenta deputātu vairākumu. | 2.   
  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 7. punktu
  Parlaments ievēlē Komisijas priekšsēdētāju ar Parlamenta deputātu vairākumu. |
| Balsošana notiek
  aizklāti
  . | Balsošana notiek aizklāti. |
| 3.   Ja kandidāts ir ievēlēts, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Padomi un lūdz, lai tā, savstarpēji vienojoties ar jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju, izvirza kandidātus komisāru amatiem | 3.   Ja kandidāts ir ievēlēts, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Padomi un lūdz, lai tā, savstarpēji vienojoties ar jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju, izvirza kandidātus komisāru amatiem |
| 4.   Ja kandidāts neiegūst vajadzīgo balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs aicina Eiropadomi mēneša laikā izvirzīt jaunu kandidātu ievēlēšanai saskaņā ar tādu pašu procedūru. | 4.   Ja kandidāts neiegūst vajadzīgo balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs aicina Eiropadomi mēneša laikā izvirzīt jaunu kandidātu ievēlēšanai saskaņā ar tādu pašu procedūru. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

117. pants

117. pants

Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšana

Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšana

1.   Pēc tam, kad Eiropadome ir ierosinājusi kandidatūru Komisijas priekšsēdētāja amatam, Parlamenta priekšsēdētājs aicina šo kandidātu sniegt paziņojumu un iepazīstināt Parlamentu ar savām politiskajām pamatnostādnēm. Programmas izklāstam seko debates.

1.   Pēc tam, kad Eiropadome ir ierosinājusi kandidatūru Komisijas priekšsēdētāja amatam, Parlamenta priekšsēdētājs aicina šo kandidātu sniegt paziņojumu un iepazīstināt Parlamentu ar savām politiskajām pamatnostādnēm. Programmas izklāstam seko debates.

Eiropadomi aicina piedalīties debatēs.

Eiropadomi aicina piedalīties debatēs.

2.   Parlaments ievēlē Komisijas priekšsēdētāju ar Parlamenta deputātu vairākumu.

2.   
  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 7. punktu
  Parlaments ievēlē Komisijas priekšsēdētāju ar Parlamenta deputātu vairākumu.

Balsošana notiek
  aizklāti
  .

Balsošana notiek aizklāti.

3.   Ja kandidāts ir ievēlēts, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Padomi un lūdz, lai tā, savstarpēji vienojoties ar jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju, izvirza kandidātus komisāru amatiem

3.   Ja kandidāts ir ievēlēts, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Padomi un lūdz, lai tā, savstarpēji vienojoties ar jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju, izvirza kandidātus komisāru amatiem

4.   Ja kandidāts neiegūst vajadzīgo balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs aicina Eiropadomi mēneša laikā izvirzīt jaunu kandidātu ievēlēšanai saskaņā ar tādu pašu procedūru.

4.   Ja kandidāts neiegūst vajadzīgo balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs aicina Eiropadomi mēneša laikā izvirzīt jaunu kandidātu ievēlēšanai saskaņā ar tādu pašu procedūru.

Grozījums Nr. 140

Eiropas Parlamenta Reglaments

118. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 118. pants | 118. pants |
| Komisijas ievēlēšana | Komisijas ievēlēšana |
| | - 1.
     
  Parlamenta priekšsēdētājs aicina jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju informēt Parlamentu par atbildības jomu sadalījumu ierosinātajā komisāru kolēģijā atbilstoši jaunievēlētā priekšsēdētāja politiskajām pamatnostādnēm. |
| 1.   Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Komisijas jaunievēlēto priekšsēdētāju uzaicina jaunievēlētā Komisijas priekšsēdētāja un Padomes ieteiktos komisāru amatu kandidātus uz attiecīgajām Parlamenta komitejām
  saistībā ar
  kandidātu
  paredzamo
  darbības
  jomu. Šīs uzklausīšanas ir publiskas. | 1.   Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Komisijas jaunievēlēto priekšsēdētāju uzaicina jaunievēlētā Komisijas priekšsēdētāja un Padomes ieteiktos komisāru amatu kandidātus uz attiecīgajām Parlamenta komitejām
  vai struktūrām atbilstoši paredzamajām
  kandidātu darbības
  jomām
  . |
| | 1.a   
  Uzklausīšanas notiek komitejās. |
| | Ārkārtas gadījumos uzklausīšana var notikt citā veidā, ja komisāra amata kandidāta pienākumiem galvenokārt ir horizontāls raksturs, ar nosacījumu, ka šādā uzklausīšanā piedalās atbildīgās komitejas. Uzklausīšanas ir atklātas. |
| 2.   
  Parlamenta priekšsēdētājs var aicināt jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju informēt Parlamentu par atbildības jomu sadalījumu ierosinātajā komisāru kolēģijā atbilstoši viņa politiskajām pamatnostādnēm. | |
| 3.   Attiecīgā komiteja vai komitejas uzaicina izvirzīto komisāra amata kandidātu sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem. Uzklausīšanas organizē tā, lai komisāra amata kandidāti varētu Parlamentam atklāt visu būtisko informāciju. Uzklausīšanu organizēšanas noteikumus izklāsta Reglamenta pielikumā (16). | 3.   Attiecīgā komiteja vai komitejas uzaicina izvirzīto komisāra amata kandidātu sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem. Uzklausīšanas organizē tā, lai komisāra amata kandidāti varētu Parlamentam atklāt visu būtisko informāciju. Uzklausīšanu organizēšanas noteikumus izklāsta Reglamenta pielikumā16. |
| 4.   Parlamenta sēdē, uz kuru ir uzaicināts Eiropadomes priekšsēdētājs un Padomes priekšsēdētājs,
  jaunievēlētais
  Komisijas
  priekšsēdētājs iepazīstina
  ar komisāru kolēģiju un ar tās darbības programmu. Programmas izklāstam seko debates. | 4.   Parlamenta sēdē, uz kuru ir uzaicināts Eiropadomes priekšsēdētājs un Padomes priekšsēdētājs,
  uzaicina jaunievēlēto
  Komisijas
  priekšsēdētāju iepazīstināt
  ar komisāru kolēģiju un ar tās darbības programmu. Programmas izklāstam seko debates. |
| 5.   Debašu noslēgumā ikviena politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. Piemēro Reglamenta 123. panta 3.
  , 4. un
  5. punktu. | 5.   Debašu noslēgumā ikviena politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. Piemēro Reglamenta 123. panta 3.
  līdz
  5.
  b
   punktu. |
| Pēc balsošanas par rezolūcijas priekšlikumu Parlaments ar nodoto balsu vairākumu ievēlē vai noraida Komisijas sastāvu. | |
| Balsošana notiek pēc saraksta. | |
| Parlaments var atlikt balsošanu uz nākamo sēdi. | |
| | 5.a   
  Pēc balsošanas par rezolūcijas priekšlikumu Parlaments, balsojot pēc saraksta, ar nodoto balsu vairākumu apstiprina vai noraida Komisijas sastāvu. Parlaments balsošanu var atlikt uz nākamo sēdi. |
| 6.   Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi par to, vai Komisija ir ievēlēta. | 6.   Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi par to, vai Komisija ir ievēlēta. |
| 7.   Ja Komisijas pilnvaru laikā būtiski mainās komisāru atbildības jomu sadalījums
  , tiek aizpildīta vakanta komisāra amata vieta
  vai
  jaunas dalībvalsts pievienošanās gadījumā tiek iecelts jauns komisārs
  ,
  attiecīgos komisārus
  saskaņā ar
  šā panta
  3. punktu
  aicina piedalīties komitejās, kuras ir atbildīgas par viņiem uzticētajām jomām
  . | 7.   Ja Komisijas pilnvaru laikā būtiski mainās komisāru atbildības jomu sadalījums
  vai Komisijas sastāvs, attiecīgos komisārus
  vai
  jebkuru citu komisāra amata kandidātu aicina piedalīties uzklausīšanā
  ,
  ko rīko
  saskaņā ar
  1.a un
  3. punktu. |
| | 7.a   
  Ja komisāra pilnvaru laikā notiek izmaiņas viņa atbildības jomā vai finanšu interesēs, Parlaments ikvienu šādu situāciju rūpīgi pārbauda saskaņā ar XVI pielikumu. |
| | Ja komisāra pilnvaru laikā tiek konstatēts interešu konflikts un ja Komisijas priekšsēdētājs neizpilda Parlamenta ieteikumus attiecībā uz šā interešu konflikta novēršanu, Parlaments var prasīt Komisijas priekšsēdētājam izteikt neuzticību attiecīgajam komisāram saskaņā ar Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām 5. punktu un attiecīgā gadījumā rīkoties, lai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 245. panta otro daļu attiecīgajam komisāram tiktu atņemtas tiesības uz pensiju vai citām priekšrocībām. |
| |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

118. pants

118. pants

Komisijas ievēlēšana

Komisijas ievēlēšana

- 1.
     
  Parlamenta priekšsēdētājs aicina jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju informēt Parlamentu par atbildības jomu sadalījumu ierosinātajā komisāru kolēģijā atbilstoši jaunievēlētā priekšsēdētāja politiskajām pamatnostādnēm.

1.   Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Komisijas jaunievēlēto priekšsēdētāju uzaicina jaunievēlētā Komisijas priekšsēdētāja un Padomes ieteiktos komisāru amatu kandidātus uz attiecīgajām Parlamenta komitejām
  saistībā ar
  kandidātu
  paredzamo
  darbības
  jomu. Šīs uzklausīšanas ir publiskas.

1.   Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Komisijas jaunievēlēto priekšsēdētāju uzaicina jaunievēlētā Komisijas priekšsēdētāja un Padomes ieteiktos komisāru amatu kandidātus uz attiecīgajām Parlamenta komitejām
  vai struktūrām atbilstoši paredzamajām
  kandidātu darbības
  jomām
  .

1.a   
  Uzklausīšanas notiek komitejās.

Ārkārtas gadījumos uzklausīšana var notikt citā veidā, ja komisāra amata kandidāta pienākumiem galvenokārt ir horizontāls raksturs, ar nosacījumu, ka šādā uzklausīšanā piedalās atbildīgās komitejas. Uzklausīšanas ir atklātas.

2.   
  Parlamenta priekšsēdētājs var aicināt jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju informēt Parlamentu par atbildības jomu sadalījumu ierosinātajā komisāru kolēģijā atbilstoši viņa politiskajām pamatnostādnēm.

3.   Attiecīgā komiteja vai komitejas uzaicina izvirzīto komisāra amata kandidātu sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem. Uzklausīšanas organizē tā, lai komisāra amata kandidāti varētu Parlamentam atklāt visu būtisko informāciju. Uzklausīšanu organizēšanas noteikumus izklāsta Reglamenta pielikumā (16).

3.   Attiecīgā komiteja vai komitejas uzaicina izvirzīto komisāra amata kandidātu sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem. Uzklausīšanas organizē tā, lai komisāra amata kandidāti varētu Parlamentam atklāt visu būtisko informāciju. Uzklausīšanu organizēšanas noteikumus izklāsta Reglamenta pielikumā16.

4.   Parlamenta sēdē, uz kuru ir uzaicināts Eiropadomes priekšsēdētājs un Padomes priekšsēdētājs,
  jaunievēlētais
  Komisijas
  priekšsēdētājs iepazīstina
  ar komisāru kolēģiju un ar tās darbības programmu. Programmas izklāstam seko debates.

4.   Parlamenta sēdē, uz kuru ir uzaicināts Eiropadomes priekšsēdētājs un Padomes priekšsēdētājs,
  uzaicina jaunievēlēto
  Komisijas
  priekšsēdētāju iepazīstināt
  ar komisāru kolēģiju un ar tās darbības programmu. Programmas izklāstam seko debates.

5.   Debašu noslēgumā ikviena politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. Piemēro Reglamenta 123. panta 3.
  , 4. un
  5. punktu.

5.   Debašu noslēgumā ikviena politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. Piemēro Reglamenta 123. panta 3.
  līdz
  5.
  b
   punktu.

Pēc balsošanas par rezolūcijas priekšlikumu Parlaments ar nodoto balsu vairākumu ievēlē vai noraida Komisijas sastāvu.

Balsošana notiek pēc saraksta.

Parlaments var atlikt balsošanu uz nākamo sēdi.

5.a   
  Pēc balsošanas par rezolūcijas priekšlikumu Parlaments, balsojot pēc saraksta, ar nodoto balsu vairākumu apstiprina vai noraida Komisijas sastāvu. Parlaments balsošanu var atlikt uz nākamo sēdi.

6.   Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi par to, vai Komisija ir ievēlēta.

6.   Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi par to, vai Komisija ir ievēlēta.

7.   Ja Komisijas pilnvaru laikā būtiski mainās komisāru atbildības jomu sadalījums
  , tiek aizpildīta vakanta komisāra amata vieta
  vai
  jaunas dalībvalsts pievienošanās gadījumā tiek iecelts jauns komisārs
  ,
  attiecīgos komisārus
  saskaņā ar
  šā panta
  3. punktu
  aicina piedalīties komitejās, kuras ir atbildīgas par viņiem uzticētajām jomām
  .

7.   Ja Komisijas pilnvaru laikā būtiski mainās komisāru atbildības jomu sadalījums
  vai Komisijas sastāvs, attiecīgos komisārus
  vai
  jebkuru citu komisāra amata kandidātu aicina piedalīties uzklausīšanā
  ,
  ko rīko
  saskaņā ar
  1.a un
  3. punktu.

7.a   
  Ja komisāra pilnvaru laikā notiek izmaiņas viņa atbildības jomā vai finanšu interesēs, Parlaments ikvienu šādu situāciju rūpīgi pārbauda saskaņā ar XVI pielikumu.

Ja komisāra pilnvaru laikā tiek konstatēts interešu konflikts un ja Komisijas priekšsēdētājs neizpilda Parlamenta ieteikumus attiecībā uz šā interešu konflikta novēršanu, Parlaments var prasīt Komisijas priekšsēdētājam izteikt neuzticību attiecīgajam komisāram saskaņā ar Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām 5. punktu un attiecīgā gadījumā rīkoties, lai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 245. panta otro daļu attiecīgajam komisāram tiktu atņemtas tiesības uz pensiju vai citām priekšrocībām.

Grozījums Nr. 141

Eiropas Parlamenta Reglaments

118.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 118.a pants |
| | Daudzgadu programmu izstrāde |
| | Ieceļot jauno Komisiju, Parlaments, Padome un Komisija saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 5. punktu apmainās ar viedokļiem un vienojas par kopīgiem secinājumiem par daudzgadu programmu izstrādi. |
| | Šajā nolūkā pirms sarunām ar Padomi un Komisiju par kopīgajiem secinājumiem par daudzgadu programmu izstrādi Parlamenta priekšsēdētājs rīko viedokļu apmaiņu ar Priekšsēdētāju konferenci par galvenajiem politikas mērķiem un prioritātēm jaunajā likumdošanas pilnvaru termiņā. Šajā viedokļu apmaiņā cita starpā ņem vērā prioritātes, kuras izklāstījis jaunievēlētais Komisijas priekšsēdētājs, kā arī komisāra amata kandidātu atbildes, kas sniegtas 118. pantā paredzēto uzklausīšanu laikā. |
| | Pirms kopīgo secinājumu parakstīšanas Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Priekšsēdētāju konferences apstiprinājumu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

118.a pants

Daudzgadu programmu izstrāde

Ieceļot jauno Komisiju, Parlaments, Padome un Komisija saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 5. punktu apmainās ar viedokļiem un vienojas par kopīgiem secinājumiem par daudzgadu programmu izstrādi.

Šajā nolūkā pirms sarunām ar Padomi un Komisiju par kopīgajiem secinājumiem par daudzgadu programmu izstrādi Parlamenta priekšsēdētājs rīko viedokļu apmaiņu ar Priekšsēdētāju konferenci par galvenajiem politikas mērķiem un prioritātēm jaunajā likumdošanas pilnvaru termiņā. Šajā viedokļu apmaiņā cita starpā ņem vērā prioritātes, kuras izklāstījis jaunievēlētais Komisijas priekšsēdētājs, kā arī komisāra amata kandidātu atbildes, kas sniegtas 118. pantā paredzēto uzklausīšanu laikā.

Pirms kopīgo secinājumu parakstīšanas Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Priekšsēdētāju konferences apstiprinājumu.

Grozījums Nr. 142

Eiropas Parlamenta Reglaments

119. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 119. pants | 119. pants |
| Priekšlikums izteikt neuzticību Komisijai | Priekšlikums izteikt neuzticību Komisijai |
| 1.   Viena desmitā daļa Parlamenta deputātu var iesniegt Parlamenta priekšsēdētājam priekšlikumu izteikt neuzticību Komisijai. | 1.   Viena desmitā daļa Parlamenta deputātu var iesniegt Parlamenta priekšsēdētājam priekšlikumu izteikt neuzticību Komisijai.
  Ja par priekšlikumu izteikt neuzticību ir balsots iepriekšējo divu mēnešu laikā, jaunu priekšlikumu izteikt neuzticību var iesniegt vienīgi vismaz viena piektā daļa Parlamenta deputātu. |
| 2.   
  Priekšlikumā jābūt norādei “priekšlikums
  izteikt
  neuzticību”
  , un
  tam jābūt pamatotam
  . Šo priekšlikumu nosūta Komisijai. | 2.   
  Šādu priekšlikumu sauc par priekšlikumu
  izteikt
  neuzticību
  , un
  tajā norāda attiecīgos iemeslus
  . Šo priekšlikumu nosūta Komisijai. |
| 3.   Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs saņem priekšlikumu izteikt neuzticību, viņš par to informē deputātus. | 3.   Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs saņem priekšlikumu izteikt neuzticību, viņš par to informē deputātus. |
| 4.   Debates par neuzticības izteikšanu notiek vismaz 24 stundas pēc tam, kad deputāti ir saņēmuši paziņojumu par iesniegto priekšlikumu izteikt neuzticību. | 4.   Debates par neuzticības izteikšanu notiek vismaz 24 stundas pēc tam, kad deputāti ir saņēmuši paziņojumu par iesniegto priekšlikumu izteikt neuzticību. |
| 5.   Balsošana par neuzticības izteikšanu notiek pēc saraksta vismaz 48 stundas pēc debašu sākuma. | 5.   Balsošana par neuzticības izteikšanu notiek pēc saraksta vismaz 48 stundas pēc debašu sākuma. |
| 6.   Debates un balsošana notiek vēlākais nākamajā sesijā pēc tam, kad ir iesniegts priekšlikums izteikt neuzticību. | 6.   
  Neskarot 4. un 5. punktu,
  debates un balsošana notiek vēlākais nākamajā sesijā pēc tam, kad ir iesniegts priekšlikums izteikt neuzticību. |
| 7.   
  Neuzticības izteikšanu
  pieņem ar
  divām trešdaļām nodoto
  balsu vairākumu
  un ar
  Parlamenta deputātu
  vairākumu
  . Balsošanas rezultātus paziņo Padomes priekšsēdētājam un Komisijas priekšsēdētājam. | 7.   
  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 234. pantu priekšlikumu izteikt neuzticību
  pieņem ar
  divu trešdaļu
  balsu vairākumu
  , kuras nodevis
  Parlamenta deputātu
  vairākums
  . Balsošanas rezultātus paziņo Padomes priekšsēdētājam un Komisijas priekšsēdētājam. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

119. pants

119. pants

Priekšlikums izteikt neuzticību Komisijai

Priekšlikums izteikt neuzticību Komisijai

1.   Viena desmitā daļa Parlamenta deputātu var iesniegt Parlamenta priekšsēdētājam priekšlikumu izteikt neuzticību Komisijai.

1.   Viena desmitā daļa Parlamenta deputātu var iesniegt Parlamenta priekšsēdētājam priekšlikumu izteikt neuzticību Komisijai.
  Ja par priekšlikumu izteikt neuzticību ir balsots iepriekšējo divu mēnešu laikā, jaunu priekšlikumu izteikt neuzticību var iesniegt vienīgi vismaz viena piektā daļa Parlamenta deputātu.

2.   
  Priekšlikumā jābūt norādei “priekšlikums
  izteikt
  neuzticību”
  , un
  tam jābūt pamatotam
  . Šo priekšlikumu nosūta Komisijai.

2.   
  Šādu priekšlikumu sauc par priekšlikumu
  izteikt
  neuzticību
  , un
  tajā norāda attiecīgos iemeslus
  . Šo priekšlikumu nosūta Komisijai.

3.   Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs saņem priekšlikumu izteikt neuzticību, viņš par to informē deputātus.

3.   Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs saņem priekšlikumu izteikt neuzticību, viņš par to informē deputātus.

4.   Debates par neuzticības izteikšanu notiek vismaz 24 stundas pēc tam, kad deputāti ir saņēmuši paziņojumu par iesniegto priekšlikumu izteikt neuzticību.

4.   Debates par neuzticības izteikšanu notiek vismaz 24 stundas pēc tam, kad deputāti ir saņēmuši paziņojumu par iesniegto priekšlikumu izteikt neuzticību.

5.   Balsošana par neuzticības izteikšanu notiek pēc saraksta vismaz 48 stundas pēc debašu sākuma.

5.   Balsošana par neuzticības izteikšanu notiek pēc saraksta vismaz 48 stundas pēc debašu sākuma.

6.   Debates un balsošana notiek vēlākais nākamajā sesijā pēc tam, kad ir iesniegts priekšlikums izteikt neuzticību.

6.   
  Neskarot 4. un 5. punktu,
  debates un balsošana notiek vēlākais nākamajā sesijā pēc tam, kad ir iesniegts priekšlikums izteikt neuzticību.

7.   
  Neuzticības izteikšanu
  pieņem ar
  divām trešdaļām nodoto
  balsu vairākumu
  un ar
  Parlamenta deputātu
  vairākumu
  . Balsošanas rezultātus paziņo Padomes priekšsēdētājam un Komisijas priekšsēdētājam.

7.   
  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 234. pantu priekšlikumu izteikt neuzticību
  pieņem ar
  divu trešdaļu
  balsu vairākumu
  , kuras nodevis
  Parlamenta deputātu
  vairākums
  . Balsošanas rezultātus paziņo Padomes priekšsēdētājam un Komisijas priekšsēdētājam.

Grozījums Nr. 143

Eiropas Parlamenta Reglaments

120. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 120. pants | 120. pants |
| Eiropas Savienības Tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu izvirzīšana | Eiropas Savienības Tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu izvirzīšana |
| Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma ieceļ savu kandidātu amatam komitejā, kura sastāv no septiņām personām un kuras uzdevums ir izvērtēt Tiesas un Vispārējās tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu amatu kandidātu atbilstību ieņemamajam amatam. | Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma ieceļ savu kandidātu amatam komitejā, kura sastāv no septiņām personām un kuras uzdevums ir izvērtēt Tiesas un Vispārējās tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu amatu kandidātu atbilstību ieņemamajam amatam.
  Atbildīgā komiteja, balsojot ar vienkāršu balsu vairākumu, izraugās amata kandidātu, kuru tā vēlas ierosināt. Šajā nolūkā minētās komitejas koordinatori izveido kandidātu sarakstu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

120. pants

120. pants

Eiropas Savienības Tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu izvirzīšana

Eiropas Savienības Tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu izvirzīšana

Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma ieceļ savu kandidātu amatam komitejā, kura sastāv no septiņām personām un kuras uzdevums ir izvērtēt Tiesas un Vispārējās tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu amatu kandidātu atbilstību ieņemamajam amatam.

Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma ieceļ savu kandidātu amatam komitejā, kura sastāv no septiņām personām un kuras uzdevums ir izvērtēt Tiesas un Vispārējās tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu amatu kandidātu atbilstību ieņemamajam amatam.
  Atbildīgā komiteja, balsojot ar vienkāršu balsu vairākumu, izraugās amata kandidātu, kuru tā vēlas ierosināt. Šajā nolūkā minētās komitejas koordinatori izveido kandidātu sarakstu.

Grozījums Nr. 144

Eiropas Parlamenta Reglaments

121. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 121. pants | 121. pants |
| Revīzijas palātas locekļu iecelšana | Revīzijas palātas locekļu iecelšana |
| 1.   Revīzijas palātas locekļu kandidātus uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem. Komiteja aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi. | 1.   Revīzijas palātas locekļu kandidātus uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem. Komiteja aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi. |
| 2.   Atbildīgā komiteja
  nosūta ziņojumu
  Parlamentam
  ar lēmuma
  priekšlikumu par
  katru no izvirzītajiem kandidātiem atsevišķi
  . | 2.   Atbildīgā komiteja
  iesniedz
  Parlamentam priekšlikumu par
  ierosinātās kandidatūras apstiprināšanu vai noraidīšanu
  . |
| 3.   Balsošana plenārsēdē notiek divus mēnešus pēc kandidatūru iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi. Parlaments aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi
  un pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu
  . | 3.   Balsošana plenārsēdē notiek divus mēnešus pēc kandidatūru iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi. Parlaments aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi. |
| 4.   Ja Parlaments kādu kandidatūru noraida, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo kandidatūru atsauc un iesniedz Parlamentam citu kandidatūru. | 4.   Ja Parlaments kādu kandidatūru noraida, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo kandidatūru atsauc un iesniedz Parlamentam citu kandidatūru. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

121. pants

121. pants

Revīzijas palātas locekļu iecelšana

Revīzijas palātas locekļu iecelšana

1.   Revīzijas palātas locekļu kandidātus uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem. Komiteja aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi.

1.   Revīzijas palātas locekļu kandidātus uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem. Komiteja aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi.

2.   Atbildīgā komiteja
  nosūta ziņojumu
  Parlamentam
  ar lēmuma
  priekšlikumu par
  katru no izvirzītajiem kandidātiem atsevišķi
  .

2.   Atbildīgā komiteja
  iesniedz
  Parlamentam priekšlikumu par
  ierosinātās kandidatūras apstiprināšanu vai noraidīšanu
  .

3.   Balsošana plenārsēdē notiek divus mēnešus pēc kandidatūru iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi. Parlaments aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi
  un pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu
  .

3.   Balsošana plenārsēdē notiek divus mēnešus pēc kandidatūru iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi. Parlaments aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi.

4.   Ja Parlaments kādu kandidatūru noraida, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo kandidatūru atsauc un iesniedz Parlamentam citu kandidatūru.

4.   Ja Parlaments kādu kandidatūru noraida, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo kandidatūru atsauc un iesniedz Parlamentam citu kandidatūru.

Grozījums Nr. 145

Eiropas Parlamenta Reglaments

122. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 122. pants | 122. pants |
| Eiropas Centrālās bankas valdes locekļu iecelšana | Eiropas Centrālās bankas valdes locekļu iecelšana |
| 1.   Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāja amata kandidātu uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā Parlamenta komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem. | 1.   Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāja
  , priekšsēdētāja vietnieka vai valdes locekļa
  amata kandidātu uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā Parlamenta komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem. |
| 2.   Atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam priekšlikumu par ierosinātās kandidatūras apstiprināšanu vai noraidīšanu. | 2.   Atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam priekšlikumu par ierosinātās kandidatūras apstiprināšanu vai noraidīšanu. |
| 3.   Balsošana notiek divus mēnešus pēc kandidatūras iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi. | 3.   Balsošana notiek divus mēnešus pēc kandidatūras iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi.
  Parlaments aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi. |
| 4.   Ja Parlaments kādu kandidatūru noraida, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai
  Padome
  šo kandidatūru atsauc un iesniedz Parlamentam citu kandidatūru. | 4.   Ja Parlaments kādu kandidatūru noraida, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai šo kandidatūru atsauc un iesniedz Parlamentam citu kandidatūru. |
| 5.   
  Tāda pati procedūra ir piemērojama Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāja vietnieka un citu valdes locekļu iecelšanai. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

122. pants

122. pants

Eiropas Centrālās bankas valdes locekļu iecelšana

Eiropas Centrālās bankas valdes locekļu iecelšana

1.   Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāja amata kandidātu uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā Parlamenta komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem.

1.   Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāja
  , priekšsēdētāja vietnieka vai valdes locekļa
  amata kandidātu uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā Parlamenta komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem.

2.   Atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam priekšlikumu par ierosinātās kandidatūras apstiprināšanu vai noraidīšanu.

2.   Atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam priekšlikumu par ierosinātās kandidatūras apstiprināšanu vai noraidīšanu.

3.   Balsošana notiek divus mēnešus pēc kandidatūras iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi.

3.   Balsošana notiek divus mēnešus pēc kandidatūras iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi.
  Parlaments aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi.

4.   Ja Parlaments kādu kandidatūru noraida, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai
  Padome
  šo kandidatūru atsauc un iesniedz Parlamentam citu kandidatūru.

4.   Ja Parlaments kādu kandidatūru noraida, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai šo kandidatūru atsauc un iesniedz Parlamentam citu kandidatūru.

5.   
  Tāda pati procedūra ir piemērojama Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāja vietnieka un citu valdes locekļu iecelšanai.

Grozījums Nr. 146

Eiropas Parlamenta Reglaments

122.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 122.a pants |
| | Amatpersonu iecelšana ekonomikas pārvaldības struktūrās |
| | 1.   
  Šis pants attiecas uz šādu amatpersonu iecelšanu: |
| | — | vienotā uzraudzības mehānisma uzraudzības valdes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

122.a pants

Amatpersonu iecelšana ekonomikas pārvaldības struktūrās

1.   
  Šis pants attiecas uz šādu amatpersonu iecelšanu:

—

vienotā uzraudzības mehānisma uzraudzības valdes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks;

| — | vienotā noregulējuma mehānisma vienotā noregulējuma valdes priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks un pastāvīgie locekļi; |
| --- | --- |

—

vienotā noregulējuma mehānisma vienotā noregulējuma valdes priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks un pastāvīgie locekļi;

| — | Eiropas uzraudzības iestāžu (Eiropas Banku iestādes, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) priekšsēdētāji un izpilddirektori; un |
| --- | --- |

—

Eiropas uzraudzības iestāžu (Eiropas Banku iestādes, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) priekšsēdētāji un izpilddirektori; un

| — | Eiropas Stratēģisko investīciju fonda rīkotājdirektors un rīkotājdirektora vietnieks. |
| --- | --- |

—

Eiropas Stratēģisko investīciju fonda rīkotājdirektors un rīkotājdirektora vietnieks.

2.   
  Katru kandidātu uzaicina sniegt paziņojumu atbildīgajā komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem.

3.   
  Atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam ieteikumu par ikvienu kandidatūru.

4.   
  Balsošana notiek divu mēnešu laikā pēc kandidatūras iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi. Parlaments aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi.

5.   
  Ja Parlaments pieņem lēmumu kādu kandidatūru noraidīt, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai šo kandidatūru atsauc un Parlamentam iesniedz citu kandidatūru.

Grozījums Nr. 147

Eiropas Parlamenta Reglaments

123. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 123. pants | 123. pants |
| Komisijas, Padomes un Eiropadomes paziņojumi | Komisijas, Padomes un Eiropadomes paziņojumi |
| 1.   Komisijas, Padomes un Eiropadomes locekļi var jebkurā brīdī prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs viņiem dod vārdu paziņojuma sniegšanai. Eiropadomes priekšsēdētājs pēc katras sēdes sniedz ar to saistītu paziņojumu. Parlamenta priekšsēdētājs lemj, kad šo paziņojumu varēs sniegt un vai tam sekos plašas debates vai arī būs atvēlētas 30 minūtes, kad deputāti varēs uzdot īsus un precīzus jautājumus. | 1.   Komisijas, Padomes un Eiropadomes locekļi var jebkurā brīdī prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs viņiem dod vārdu paziņojuma sniegšanai. Eiropadomes priekšsēdētājs pēc katras sēdes sniedz ar to saistītu paziņojumu. Parlamenta priekšsēdētājs lemj, kad šo paziņojumu varēs sniegt un vai tam sekos plašas debates vai arī būs atvēlētas 30 minūtes, kad deputāti varēs uzdot īsus un precīzus jautājumus. |
| 2.   Ja darba kārtībā ir iekļauts paziņojums un tam sekojošas debates, Parlaments lemj, vai debašu noslēgumā pieņemt rezolūciju. Parlaments nevar pieņemt šādu lēmumu, ja tajā pašā vai nākamajā sesijā ir paredzēts ziņojums par to pašu tēmu, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs ārkārtēju iemeslu dēļ neizsaka citu priekšlikumu. Ja Parlaments nolemj pieņemt rezolūciju debašu noslēgumā, komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. | 2.   Ja darba kārtībā ir iekļauts paziņojums un tam sekojošas debates, Parlaments lemj, vai debašu noslēgumā pieņemt rezolūciju. Parlaments nevar pieņemt šādu lēmumu, ja tajā pašā vai nākamajā sesijā ir paredzēts ziņojums par to pašu tēmu, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs ārkārtēju iemeslu dēļ neizsaka citu priekšlikumu. Ja Parlaments nolemj pieņemt rezolūciju debašu noslēgumā, komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. |
| 3.   Par rezolūcijas priekšlikumu balso
  tajā pašā dienā
  . Parlamenta priekšsēdētājs lemj par visiem izņēmumiem.
  Pieņem
  balsojuma
  skaidrojumus
  . | 3.   Par rezolūcijas priekšlikumu balso
  visdrīzākajā iespējamā balsošanas laikā
  . Parlamenta priekšsēdētājs lemj par visiem izņēmumiem. Balsojuma
  skaidrojumi ir pieņemami
  . |
| 4.   Kopīgs rezolūcijas priekšlikums aizstāj tos priekšlikumus, kurus to parakstītāji iesnieguši iepriekš, taču ne tos, kurus iesniegušas citas komitejas, politiskās grupas vai citi deputāti. | 4.   Kopīgs rezolūcijas priekšlikums aizstāj tos priekšlikumus, kurus to parakstītāji iesnieguši iepriekš, taču ne tos, kurus iesniegušas citas komitejas, politiskās grupas vai citi deputāti. |
| | 4.a   
  Ja kopīgu rezolūcijas priekšlikumu iesniedz politiskās grupas, kuras pārstāv izteiktu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt šo rezolūcijas priekšlikumu balsošanai kā pirmo. |
| 5.   Pēc rezolūcijas priekšlikuma pieņemšanas nevienu citu priekšlikumu nevirza balsošanai, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs izņēmuma kārtā nav nolēmis citādi. | 5.   Pēc rezolūcijas priekšlikuma pieņemšanas nevienu citu priekšlikumu nevirza balsošanai, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs izņēmuma kārtā nav nolēmis citādi. |
| | 5.a   
  Saskaņā ar 2. punktu vai 135. panta 2. punktu iesniegta rezolūcijas priekšlikuma iesniedzējs vai iesniedzēji pirms galīgās balsošanas par šo priekšlikumu to var atsaukt. |
| | 5.b   
  Atsaukto rezolūcijas priekšlikumu var uzreiz pārņemt un no jauna iesniegt politiskā grupa, komiteja vai tāds pats deputātu skaits, kāds vajadzīgs priekšlikuma iesniegšanai. 5.a punktu un šo punktu piemēro arī rezolūcijām, kas iesniegtas saskaņā ar 105. un 106. pantu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

123. pants

123. pants

Komisijas, Padomes un Eiropadomes paziņojumi

Komisijas, Padomes un Eiropadomes paziņojumi

1.   Komisijas, Padomes un Eiropadomes locekļi var jebkurā brīdī prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs viņiem dod vārdu paziņojuma sniegšanai. Eiropadomes priekšsēdētājs pēc katras sēdes sniedz ar to saistītu paziņojumu. Parlamenta priekšsēdētājs lemj, kad šo paziņojumu varēs sniegt un vai tam sekos plašas debates vai arī būs atvēlētas 30 minūtes, kad deputāti varēs uzdot īsus un precīzus jautājumus.

1.   Komisijas, Padomes un Eiropadomes locekļi var jebkurā brīdī prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs viņiem dod vārdu paziņojuma sniegšanai. Eiropadomes priekšsēdētājs pēc katras sēdes sniedz ar to saistītu paziņojumu. Parlamenta priekšsēdētājs lemj, kad šo paziņojumu varēs sniegt un vai tam sekos plašas debates vai arī būs atvēlētas 30 minūtes, kad deputāti varēs uzdot īsus un precīzus jautājumus.

2.   Ja darba kārtībā ir iekļauts paziņojums un tam sekojošas debates, Parlaments lemj, vai debašu noslēgumā pieņemt rezolūciju. Parlaments nevar pieņemt šādu lēmumu, ja tajā pašā vai nākamajā sesijā ir paredzēts ziņojums par to pašu tēmu, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs ārkārtēju iemeslu dēļ neizsaka citu priekšlikumu. Ja Parlaments nolemj pieņemt rezolūciju debašu noslēgumā, komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu.

2.   Ja darba kārtībā ir iekļauts paziņojums un tam sekojošas debates, Parlaments lemj, vai debašu noslēgumā pieņemt rezolūciju. Parlaments nevar pieņemt šādu lēmumu, ja tajā pašā vai nākamajā sesijā ir paredzēts ziņojums par to pašu tēmu, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs ārkārtēju iemeslu dēļ neizsaka citu priekšlikumu. Ja Parlaments nolemj pieņemt rezolūciju debašu noslēgumā, komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu.

3.   Par rezolūcijas priekšlikumu balso
  tajā pašā dienā
  . Parlamenta priekšsēdētājs lemj par visiem izņēmumiem.
  Pieņem
  balsojuma
  skaidrojumus
  .

3.   Par rezolūcijas priekšlikumu balso
  visdrīzākajā iespējamā balsošanas laikā
  . Parlamenta priekšsēdētājs lemj par visiem izņēmumiem. Balsojuma
  skaidrojumi ir pieņemami
  .

4.   Kopīgs rezolūcijas priekšlikums aizstāj tos priekšlikumus, kurus to parakstītāji iesnieguši iepriekš, taču ne tos, kurus iesniegušas citas komitejas, politiskās grupas vai citi deputāti.

4.   Kopīgs rezolūcijas priekšlikums aizstāj tos priekšlikumus, kurus to parakstītāji iesnieguši iepriekš, taču ne tos, kurus iesniegušas citas komitejas, politiskās grupas vai citi deputāti.

4.a   
  Ja kopīgu rezolūcijas priekšlikumu iesniedz politiskās grupas, kuras pārstāv izteiktu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt šo rezolūcijas priekšlikumu balsošanai kā pirmo.

5.   Pēc rezolūcijas priekšlikuma pieņemšanas nevienu citu priekšlikumu nevirza balsošanai, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs izņēmuma kārtā nav nolēmis citādi.

5.   Pēc rezolūcijas priekšlikuma pieņemšanas nevienu citu priekšlikumu nevirza balsošanai, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs izņēmuma kārtā nav nolēmis citādi.

5.a   
  Saskaņā ar 2. punktu vai 135. panta 2. punktu iesniegta rezolūcijas priekšlikuma iesniedzējs vai iesniedzēji pirms galīgās balsošanas par šo priekšlikumu to var atsaukt.

5.b   
  Atsaukto rezolūcijas priekšlikumu var uzreiz pārņemt un no jauna iesniegt politiskā grupa, komiteja vai tāds pats deputātu skaits, kāds vajadzīgs priekšlikuma iesniegšanai. 5.a punktu un šo punktu piemēro arī rezolūcijām, kas iesniegtas saskaņā ar 105. un 106. pantu.

Grozījums Nr. 148

Eiropas Parlamenta Reglaments

124. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 124. pants | 124. pants |
| Komisijas pieņemto lēmumu izskaidrošana | Komisijas pieņemto lēmumu izskaidrošana |
| Pēc apspriešanās ar Priekšsēdētāju konferenci
  Parlamenta priekšsēdētājs
  var uzaicināt
  Komisijas priekšsēdētāju, komisāru, kurš atbildīgs par attiecībām ar Parlamentu, vai ar viņa piekrišanu kādu citu Komisijas locekli, lai viņš pēc katras Komisijas sēdes izskaidro Parlamentam galvenos pieņemtos lēmumus. Pēc uzstāšanās notiek vismaz 30 minūšu ilgas debates, kad deputāti var uzdot īsus un precīzus jautājumus. | Parlamenta priekšsēdētājs
  uzaicina
  Komisijas priekšsēdētāju, komisāru, kurš atbildīgs par attiecībām ar Parlamentu, vai ar viņa piekrišanu kādu citu Komisijas locekli, lai viņš pēc katras Komisijas sēdes izskaidro Parlamentam galvenos pieņemtos lēmumus
  , izņemot gadījumus, kad laika ierobežojumu dēļ vai attiecīgā jautājuma relatīvās politiskās nozīmes dēļ Priekšsēdētāju konference nolemj, ka tas nav nepieciešams
  . Pēc uzstāšanās notiek vismaz 30 minūšu ilgas debates, kad deputāti var uzdot īsus un precīzus jautājumus. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

124. pants

124. pants

Komisijas pieņemto lēmumu izskaidrošana

Komisijas pieņemto lēmumu izskaidrošana

Pēc apspriešanās ar Priekšsēdētāju konferenci
  Parlamenta priekšsēdētājs
  var uzaicināt
  Komisijas priekšsēdētāju, komisāru, kurš atbildīgs par attiecībām ar Parlamentu, vai ar viņa piekrišanu kādu citu Komisijas locekli, lai viņš pēc katras Komisijas sēdes izskaidro Parlamentam galvenos pieņemtos lēmumus. Pēc uzstāšanās notiek vismaz 30 minūšu ilgas debates, kad deputāti var uzdot īsus un precīzus jautājumus.

Parlamenta priekšsēdētājs
  uzaicina
  Komisijas priekšsēdētāju, komisāru, kurš atbildīgs par attiecībām ar Parlamentu, vai ar viņa piekrišanu kādu citu Komisijas locekli, lai viņš pēc katras Komisijas sēdes izskaidro Parlamentam galvenos pieņemtos lēmumus
  , izņemot gadījumus, kad laika ierobežojumu dēļ vai attiecīgā jautājuma relatīvās politiskās nozīmes dēļ Priekšsēdētāju konference nolemj, ka tas nav nepieciešams
  . Pēc uzstāšanās notiek vismaz 30 minūšu ilgas debates, kad deputāti var uzdot īsus un precīzus jautājumus.

Grozījums Nr. 149

Eiropas Parlamenta Reglaments

125. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 125. pants | 125. pants |
| Revīzijas palātas paziņojumi | Revīzijas palātas paziņojumi |
| 1.   Saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru vai Parlamenta darbību budžeta kontroles jomā Parlaments var uzaicināt Revīzijas palātas priekšsēdētāju
  izteikties
  par gada pārskatā vai tās īpašajos ziņojumos vai atzinumos ietvertajiem apsvērumiem, kā arī sniegt paskaidrojumus par Revīzijas palātas darba programmu. | 1.   Saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru vai Parlamenta darbību budžeta kontroles jomā Parlaments var uzaicināt Revīzijas palātas priekšsēdētāju
  sniegt paziņojumu, lai informētu
  par gada pārskatā vai tās īpašajos ziņojumos vai atzinumos ietvertajiem apsvērumiem, kā arī sniegt paskaidrojumus par Revīzijas palātas darba programmu. |
| 2.   Ar Komisijas un Padomes līdzdalību Parlaments var nolemt rīkot atsevišķas debates par jebkuru jautājumu, kas ietverts šajos paziņojumos, it īpaši, ja ir ziņots par pārkāpumiem finanšu pārvaldībā. | 2.   Ar Komisijas un Padomes līdzdalību Parlaments var nolemt rīkot atsevišķas debates par jebkuru jautājumu, kas ietverts šajos paziņojumos, it īpaši, ja ir ziņots par pārkāpumiem finanšu pārvaldībā. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

125. pants

125. pants

Revīzijas palātas paziņojumi

Revīzijas palātas paziņojumi

1.   Saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru vai Parlamenta darbību budžeta kontroles jomā Parlaments var uzaicināt Revīzijas palātas priekšsēdētāju
  izteikties
  par gada pārskatā vai tās īpašajos ziņojumos vai atzinumos ietvertajiem apsvērumiem, kā arī sniegt paskaidrojumus par Revīzijas palātas darba programmu.

1.   Saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru vai Parlamenta darbību budžeta kontroles jomā Parlaments var uzaicināt Revīzijas palātas priekšsēdētāju
  sniegt paziņojumu, lai informētu
  par gada pārskatā vai tās īpašajos ziņojumos vai atzinumos ietvertajiem apsvērumiem, kā arī sniegt paskaidrojumus par Revīzijas palātas darba programmu.

2.   Ar Komisijas un Padomes līdzdalību Parlaments var nolemt rīkot atsevišķas debates par jebkuru jautājumu, kas ietverts šajos paziņojumos, it īpaši, ja ir ziņots par pārkāpumiem finanšu pārvaldībā.

2.   Ar Komisijas un Padomes līdzdalību Parlaments var nolemt rīkot atsevišķas debates par jebkuru jautājumu, kas ietverts šajos paziņojumos, it īpaši, ja ir ziņots par pārkāpumiem finanšu pārvaldībā.

Grozījums Nr. 150

Eiropas Parlamenta Reglaments

126. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 126. pants | 126. pants |
| Eiropas Centrālās bankas paziņojumi | Eiropas Centrālās bankas paziņojumi |
| 1.   Eiropas Centrālās bankas
  priekšsēdētājs iepazīstina
  Parlamentu ar bankas gada pārskatu par Eiropas Savienības dalībvalstu centrālo banku sistēmas darbību un par iepriekšējā gada un kārtējā gada monetāro politiku. | 1.   Eiropas Centrālās bankas
  priekšsēdētāju uzaicina iepazīstināt
  Parlamentu ar bankas gada pārskatu par Eiropas Savienības dalībvalstu centrālo banku sistēmas darbību un par iepriekšējā gada un kārtējā gada monetāro politiku. |
| 2.   Pēc priekšsēdētāja uzstāšanās notiek vispārējas debates. | 2.   Pēc priekšsēdētāja uzstāšanās notiek vispārējas debates. |
| 3.   Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju uzaicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs vismaz četras reizes gadā, lai sniegtu paziņojumu un atbildētu uz jautājumiem. | 3.   Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju uzaicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs vismaz četras reizes gadā, lai sniegtu paziņojumu un atbildētu uz jautājumiem. |
| 4.   Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku vai citus valdes locekļus pēc viņu pašu vai Parlamenta pieprasījuma uzaicina piedalīties arī citās sanāksmēs. | 4.   Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku vai citus valdes locekļus pēc viņu pašu vai Parlamenta pieprasījuma uzaicina piedalīties arī citās sanāksmēs. |
| 5.   
  Šī
  panta 3. un 4. punktā minēto apspriežu stenogrammu
  raksta visās oficiālajās valodās
  . | 5.   
  Raksta šā
  panta 3. un 4. punktā minēto apspriežu stenogrammu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

126. pants

126. pants

Eiropas Centrālās bankas paziņojumi

Eiropas Centrālās bankas paziņojumi

1.   Eiropas Centrālās bankas
  priekšsēdētājs iepazīstina
  Parlamentu ar bankas gada pārskatu par Eiropas Savienības dalībvalstu centrālo banku sistēmas darbību un par iepriekšējā gada un kārtējā gada monetāro politiku.

1.   Eiropas Centrālās bankas
  priekšsēdētāju uzaicina iepazīstināt
  Parlamentu ar bankas gada pārskatu par Eiropas Savienības dalībvalstu centrālo banku sistēmas darbību un par iepriekšējā gada un kārtējā gada monetāro politiku.

2.   Pēc priekšsēdētāja uzstāšanās notiek vispārējas debates.

2.   Pēc priekšsēdētāja uzstāšanās notiek vispārējas debates.

3.   Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju uzaicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs vismaz četras reizes gadā, lai sniegtu paziņojumu un atbildētu uz jautājumiem.

3.   Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju uzaicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs vismaz četras reizes gadā, lai sniegtu paziņojumu un atbildētu uz jautājumiem.

4.   Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku vai citus valdes locekļus pēc viņu pašu vai Parlamenta pieprasījuma uzaicina piedalīties arī citās sanāksmēs.

4.   Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietnieku vai citus valdes locekļus pēc viņu pašu vai Parlamenta pieprasījuma uzaicina piedalīties arī citās sanāksmēs.

5.   
  Šī
  panta 3. un 4. punktā minēto apspriežu stenogrammu
  raksta visās oficiālajās valodās
  .

5.   
  Raksta šā
  panta 3. un 4. punktā minēto apspriežu stenogrammu.

Grozījums Nr. 151

Eiropas Parlamenta Reglaments

127. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 127. pants | svītrots |
| Ieteikums par ekonomikas politikas galvenajām pamatnostādnēm | |
| 1.   
  Komisijas ieteikumus par dalībvalstu un Eiropas Savienības ekonomikas politikas galvenajām pamatnostādnēm nodod atbildīgajai komitejai, kura par to sniedz ziņojumu plenārsēdē. | |
| 2.   
  Padomei jāinformē Parlaments par sava ieteikuma saturu, kā arī par nostāju, kuru ieņem Eiropadome. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

127. pants

svītrots

Ieteikums par ekonomikas politikas galvenajām pamatnostādnēm

1.   
  Komisijas ieteikumus par dalībvalstu un Eiropas Savienības ekonomikas politikas galvenajām pamatnostādnēm nodod atbildīgajai komitejai, kura par to sniedz ziņojumu plenārsēdē.

2.   
  Padomei jāinformē Parlaments par sava ieteikuma saturu, kā arī par nostāju, kuru ieņem Eiropadome.

Grozījums Nr. 152

Eiropas Parlamenta Reglaments

128. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 128. pants | 128. pants |
| Jautājumi, uz kuriem jāatbild mutiski un kuriem seko debates | Jautājumi, uz kuriem jāatbild mutiski un kuriem seko debates |
| 1.   Komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt jautājumus Padomei vai
  Komisijai
  un prasīt, lai šos jautājumus iekļauj Parlamenta darba kārtībā. | 1.   Komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt jautājumus Padomei
  , Komisijai
  vai
  Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos
  un prasīt, lai šos jautājumus iekļauj Parlamenta darba kārtībā. |
| Jautājumus iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tos nekavējoties nodod Priekšsēdētāju konferencei. | Jautājumus iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tos nekavējoties nodod Priekšsēdētāju konferencei. |
| Priekšsēdētāju konference lemj, vai
  un kādā secībā
  šos jautājumus iekļaut darba
  kārtībā
  . Jautājumi, kas trīs mēnešu laikā pēc to iesniegšanas nav iekļauti darba
  kārtībā
  , zaudē spēku. | Priekšsēdētāju konference lemj, vai šos jautājumus iekļaut darba
  kārtības projektā saskaņā ar 149. pantā paredzēto procedūru
  . Jautājumi, kas trīs mēnešu laikā pēc to iesniegšanas nav iekļauti
  Parlamenta
  darba
  kārtības projektā
  , zaudē spēku. |
| 2.   Komisijai adresētie jautājumi
  tai
  jāiesniedz vismaz nedēļu pirms tās sēdes, kuras darba kārtībā tie ir iekļauti, un Padomei adresētie jautājumi – vismaz trīs nedēļas pirms šādas sēdes. | 2.   Komisijai
  un Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos
  adresētie jautājumi
  adresātam
  jāiesniedz vismaz nedēļu pirms tās sēdes, kuras darba kārtībā tie ir iekļauti, un Padomei adresētie jautājumi — vismaz trīs nedēļas pirms šādas sēdes. |
| 3.   Jautājumos, kas attiecas uz
  jomām, kuras minētas Līguma par Eiropas Savienību 42. pantā
  , nav jāievēro
  šī
  panta 2. punktā paredzētie termiņi
  . Padome
  uz
  šiem jautājumiem atbild
  pietiekami ātri, lai Parlaments būtu pienācīgi informēts. | 3.   Jautājumos, kas attiecas uz
  kopējo drošības un aizsardzības politiku
  , nav jāievēro
  šā
  panta 2. punktā paredzētie termiņi
  , un
  uz
  tiem ir jāatbild
  pietiekami ātri, lai Parlaments būtu pienācīgi informēts. |
| 4.   
  Vienam
  no jautājuma iesniedzējiem
  dod piecas minūtes, lai to izklāstītu
  .
  Atbildi
  sniedz
  viens no attiecīgās iestādes locekļiem
  . | 4.   
  Viens
  no jautājuma iesniedzējiem
  var izvērst jautājumu
  .
  Adresāts
  sniedz
  atbildi
  . |
| Jautājuma iesniedzējam ir tiesības izmantot izklāstam visu iepriekš minēto laiku. | |
| 5.   Pēc analoģijas piemēro 123. panta 2. līdz 5. punktu. | 5.   Pēc analoģijas piemēro 123. panta 2. līdz 5.
  b
   punktu
  par rezolūciju priekšlikumu iesniegšanu un balsošanu par tiem
  . |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

128. pants

128. pants

Jautājumi, uz kuriem jāatbild mutiski un kuriem seko debates

Jautājumi, uz kuriem jāatbild mutiski un kuriem seko debates

1.   Komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt jautājumus Padomei vai
  Komisijai
  un prasīt, lai šos jautājumus iekļauj Parlamenta darba kārtībā.

1.   Komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt jautājumus Padomei
  , Komisijai
  vai
  Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos
  un prasīt, lai šos jautājumus iekļauj Parlamenta darba kārtībā.

Jautājumus iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tos nekavējoties nodod Priekšsēdētāju konferencei.

Jautājumus iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tos nekavējoties nodod Priekšsēdētāju konferencei.

Priekšsēdētāju konference lemj, vai
  un kādā secībā
  šos jautājumus iekļaut darba
  kārtībā
  . Jautājumi, kas trīs mēnešu laikā pēc to iesniegšanas nav iekļauti darba
  kārtībā
  , zaudē spēku.

Priekšsēdētāju konference lemj, vai šos jautājumus iekļaut darba
  kārtības projektā saskaņā ar 149. pantā paredzēto procedūru
  . Jautājumi, kas trīs mēnešu laikā pēc to iesniegšanas nav iekļauti
  Parlamenta
  darba
  kārtības projektā
  , zaudē spēku.

2.   Komisijai adresētie jautājumi
  tai
  jāiesniedz vismaz nedēļu pirms tās sēdes, kuras darba kārtībā tie ir iekļauti, un Padomei adresētie jautājumi – vismaz trīs nedēļas pirms šādas sēdes.

2.   Komisijai
  un Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos
  adresētie jautājumi
  adresātam
  jāiesniedz vismaz nedēļu pirms tās sēdes, kuras darba kārtībā tie ir iekļauti, un Padomei adresētie jautājumi — vismaz trīs nedēļas pirms šādas sēdes.

3.   Jautājumos, kas attiecas uz
  jomām, kuras minētas Līguma par Eiropas Savienību 42. pantā
  , nav jāievēro
  šī
  panta 2. punktā paredzētie termiņi
  . Padome
  uz
  šiem jautājumiem atbild
  pietiekami ātri, lai Parlaments būtu pienācīgi informēts.

3.   Jautājumos, kas attiecas uz
  kopējo drošības un aizsardzības politiku
  , nav jāievēro
  šā
  panta 2. punktā paredzētie termiņi
  , un
  uz
  tiem ir jāatbild
  pietiekami ātri, lai Parlaments būtu pienācīgi informēts.

4.   
  Vienam
  no jautājuma iesniedzējiem
  dod piecas minūtes, lai to izklāstītu
  .
  Atbildi
  sniedz
  viens no attiecīgās iestādes locekļiem
  .

4.   
  Viens
  no jautājuma iesniedzējiem
  var izvērst jautājumu
  .
  Adresāts
  sniedz
  atbildi
  .

Jautājuma iesniedzējam ir tiesības izmantot izklāstam visu iepriekš minēto laiku.

5.   Pēc analoģijas piemēro 123. panta 2. līdz 5. punktu.

5.   Pēc analoģijas piemēro 123. panta 2. līdz 5.
  b
   punktu
  par rezolūciju priekšlikumu iesniegšanu un balsošanu par tiem
  .

Grozījums Nr. 153

Eiropas Parlamenta Reglaments

129. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 129. pants | 129. pants |
| Jautājumu laiks | Jautājumu laiks |
| 1.   Katrā sesijā
  notiek
  90 
  minūšu ilgs
  jautājumu
  laiks
  , kad Komisija sniedz atbildes, par vienu vai vairākiem konkrētiem horizontāliem tematiem, par kuriem Priekšsēdētāju konferencei lēmums jāpieņem vienu mēnesi pirms sesijas. | 1.   Katrā sesijā
  var rīkot līdz
  90 
  minūtēm ilgu
  jautājumu
  laiku
  , kad Komisija sniedz atbildes, par vienu vai vairākiem konkrētiem horizontāliem tematiem, par kuriem Priekšsēdētāju konferencei lēmums jāpieņem vienu mēnesi pirms sesijas. |
| 2.   Priekšsēdētāju konferences uzaicināto komisāru atbildības joma ir saistīta ar konkrēto horizontālo tematu vai tematiem, par kuriem viņiem tiks uzdoti jautājumi. Katrā sesijā var piedalīties ne vairāk kā divi komisāri, bet ir iespējams piedalīties vēl vienam komisāram atkarībā no jautājumu laikam izvēlētā konkrētā horizontālā temata vai tematiem. | 2.   Priekšsēdētāju konferences uzaicināto komisāru atbildības joma ir saistīta ar konkrēto horizontālo tematu vai tematiem, par kuriem viņiem tiks uzdoti jautājumi. Katrā sesijā var piedalīties ne vairāk kā divi komisāri, bet ir iespējams piedalīties vēl vienam komisāram atkarībā no jautājumu laikam izvēlētā konkrētā horizontālā temata vai tematiem. |
| 3.   
  Jautājumu laika norise notiek saskaņā ar lozēšanas sistēmu, kas sīkāk izklāstīta Reglamenta pielikumā

   (17)

  . | |
| 4.   Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences pieņemtajām pamatnostādnēm var noteikt īpašus jautājumu laikus, kad atbildes sniedz Padome, Komisijas priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / ES augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eirogrupas priekšsēdētājs. | 4.   Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences pieņemtajām pamatnostādnēm var noteikt īpašus jautājumu laikus, kad atbildes sniedz Padome, Komisijas priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / ES Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eirogrupas priekšsēdētājs. |
| | 4.a   
  Jautājumu laiku iepriekš īpaši nenosaka. Parlamenta priekšsēdētājs pēc iespējas nodrošina, ka jautājumus pēc kārtas var uzdot deputāti ar dažādiem politiskajiem uzskatiem un no dažādām dalībvalstīm. |
| | 4.b   
  Deputātam ir viena minūte laika, lai noformulētu jautājumu, un komisāram ir divas minūtes laika, lai uz to atbildētu. Attiecīgais deputāts var uzdot 30 sekundes ilgu papildjautājumu, kam ir tiešs sakars ar galveno jautājumu. Tad komisāram tiek dotas divas minūtes, kuru laikā jāsniedz papildu atbilde. |
| | Jautājumiem un papildjautājumiem ir jābūt tieši saistītiem ar konkrēto horizontālo tematu, par kuru izlemts saskaņā ar 1. punktu. Parlamenta priekšsēdētājs var lemt par to pieņemamību. |
| |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

129. pants

129. pants

Jautājumu laiks

Jautājumu laiks

1.   Katrā sesijā
  notiek
  90 
  minūšu ilgs
  jautājumu
  laiks
  , kad Komisija sniedz atbildes, par vienu vai vairākiem konkrētiem horizontāliem tematiem, par kuriem Priekšsēdētāju konferencei lēmums jāpieņem vienu mēnesi pirms sesijas.

1.   Katrā sesijā
  var rīkot līdz
  90 
  minūtēm ilgu
  jautājumu
  laiku
  , kad Komisija sniedz atbildes, par vienu vai vairākiem konkrētiem horizontāliem tematiem, par kuriem Priekšsēdētāju konferencei lēmums jāpieņem vienu mēnesi pirms sesijas.

2.   Priekšsēdētāju konferences uzaicināto komisāru atbildības joma ir saistīta ar konkrēto horizontālo tematu vai tematiem, par kuriem viņiem tiks uzdoti jautājumi. Katrā sesijā var piedalīties ne vairāk kā divi komisāri, bet ir iespējams piedalīties vēl vienam komisāram atkarībā no jautājumu laikam izvēlētā konkrētā horizontālā temata vai tematiem.

2.   Priekšsēdētāju konferences uzaicināto komisāru atbildības joma ir saistīta ar konkrēto horizontālo tematu vai tematiem, par kuriem viņiem tiks uzdoti jautājumi. Katrā sesijā var piedalīties ne vairāk kā divi komisāri, bet ir iespējams piedalīties vēl vienam komisāram atkarībā no jautājumu laikam izvēlētā konkrētā horizontālā temata vai tematiem.

3.   
  Jautājumu laika norise notiek saskaņā ar lozēšanas sistēmu, kas sīkāk izklāstīta Reglamenta pielikumā

   (17)

  .

4.   Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences pieņemtajām pamatnostādnēm var noteikt īpašus jautājumu laikus, kad atbildes sniedz Padome, Komisijas priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / ES augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eirogrupas priekšsēdētājs.

4.   Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences pieņemtajām pamatnostādnēm var noteikt īpašus jautājumu laikus, kad atbildes sniedz Padome, Komisijas priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / ES Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eirogrupas priekšsēdētājs.

4.a   
  Jautājumu laiku iepriekš īpaši nenosaka. Parlamenta priekšsēdētājs pēc iespējas nodrošina, ka jautājumus pēc kārtas var uzdot deputāti ar dažādiem politiskajiem uzskatiem un no dažādām dalībvalstīm.

4.b   
  Deputātam ir viena minūte laika, lai noformulētu jautājumu, un komisāram ir divas minūtes laika, lai uz to atbildētu. Attiecīgais deputāts var uzdot 30 sekundes ilgu papildjautājumu, kam ir tiešs sakars ar galveno jautājumu. Tad komisāram tiek dotas divas minūtes, kuru laikā jāsniedz papildu atbilde.

Jautājumiem un papildjautājumiem ir jābūt tieši saistītiem ar konkrēto horizontālo tematu, par kuru izlemts saskaņā ar 1. punktu. Parlamenta priekšsēdētājs var lemt par to pieņemamību.

Grozījums Nr. 154

Eiropas Parlamenta Reglaments

130. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 130. pants | 130. pants |
| Jautājumi, uz kuriem jāatbild rakstiski | Jautājumi, uz kuriem jāatbild rakstiski |
| 1.   
  Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā izklāstītajiem kritērijiem var uzdot Eiropadomes priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / ES augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos tādus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski

   (18)

  .Par jautājumu saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs. | 1.   Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā izklāstītajiem kritērijiem var uzdot Eiropadomes priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / ES Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos tādus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski (18). Par jautājumu saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs. |
| 2.   Jautājumus iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam. Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem priekšsēdētājs. Priekšsēdētāja lēmumu pamato ne tikai ar 1. punktā minētā pielikuma noteikumiem, bet arī ar Reglamenta noteikumiem kopumā. Parlamenta priekšsēdētāja lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam. | 2.   Jautājumus iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam. Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem priekšsēdētājs. Priekšsēdētāja lēmumu pamato ne tikai ar 1. punktā minētā pielikuma noteikumiem, bet arī ar Reglamenta noteikumiem kopumā. Parlamenta priekšsēdētāja
  argumentēto
  lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam. |
| 3.   Jautājumus iesniedz elektroniski. Katrs deputāts
  mēnesī
  var iesniegt ne vairāk kā
  piecus
  jautājumus. | 3.   Jautājumus iesniedz elektroniski. Katrs deputāts
  trīs secīgu mēnešu periodā
  var iesniegt ne vairāk kā
  divdesmit
  jautājumus. |
| Izņēmuma kārtā papildjautājumus var iesniegt kā papīra dokumentu, ko attiecīgais deputāts atbilstošajā Ģenerālsekretariāta dienestā personiski iesniedz un paraksta. | |
| Kad beidzas viens gads pēc astotā sasaukuma sākuma, Priekšsēdētāju konference novērtē papildjautājumu iesniegšanas kārtību. | |
| Formulējums “izņēmuma kārtā” jāinterpretē tādējādi, ka papildu jautājums attiecas uz steidzamu jautājumu un ka tā iesniegšanu nevar atlikt uz nākamo mēnesi. Turklāt saskaņā ar 3. punkta otro daļu iesniegto jautājumu skaitam ir jābūt mazākam par noteikto normu, proti, pieciem jautājumiem mēnesī. | |
| | 3.a   
  Jautājumu var atbalstīt arī citi deputāti. Šādus jautājumus ieskaita tikai iesniedzēja, bet ne atbalstītāju maksimālajā jautājumu skaitā, kas norādīts 3. punktā. |
| 4.   Ja
  noteiktajā termiņā
  uz jautājumu nevar sniegt atbildi, tad pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma to
  iekļauj
  atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā.
  Pēc analoģijas piemēro 119. pantu. | 4.   Ja
  trīs nedēļu laikā (prioritāru jautājuma gadījumā) vai sešu nedēļu laikā (neprioritāru jautājuma gadījumā) pēc nosūtīšanas adresātam tas
  uz jautājumu nevar sniegt atbildi, tad pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma to
  var iekļaut
  atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā. |
| Parlamenta komitejas priekšsēdētājs, kurš saskaņā ar 206. panta 1. punktu ir tiesīgs sasaukt komitejas sanāksmi, labas darba organizācijas interesēs pieņem lēmumu par sasaucamās sanāksmes darba kārtības projektu. Šī prerogatīva nav pamats, lai apšaubītu 130. panta 3. punktā paredzēto pienākumu rakstiski atbildamo jautājumu pēc tā iesniedzēja pieprasījuma iekļaut komitejas nākamās sanāksmes darba kārtības projektā. Tomēr priekšsēdētājs, ņemot vērā politiskās prioritātes, var ierosināt sanāksmes darba kārtību un procedurālo kārtību (piemēram, izmantot procedūru bez debatēm vai, iespējams, pieņemt lēmumu par veicamajiem pasākumiem, vai vajadzības gadījumā ieteikt jautājumu pārcelt uz kādu no nākamajām sanāksmēm). | |
| 5.   
  Uz jautājumiem, kas prasa nekavējošu atbildi, bet kuras sagatavošanai nav vajadzīga padziļināta izpēte (prioritāri jautājumi), atbildi sniedz trīs nedēļu laikā no dienas, kad tie nosūtīti adresātiem.
  Ikviens deputāts var uzdot vienu prioritāru jautājumu mēnesī. | 5.   Ikviens deputāts var uzdot vienu prioritāru jautājumu mēnesī. |
| Uz pārējiem jautājumiem (kuri nav prioritāri) atbildi sniedz sešu nedēļu laikā no dienas, kad tie nosūtīti adresātiem. | |
| 6.   Jautājumus un atbildes uz tiem publicē Parlamenta tīmekļa vietnē. | 6.   Jautājumus un atbildes uz tiem
  , tostarp jebkādus ar tiem saistītus pielikumus,
  publicē Parlamenta tīmekļa vietnē. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

130. pants

130. pants

Jautājumi, uz kuriem jāatbild rakstiski

Jautājumi, uz kuriem jāatbild rakstiski

1.   
  Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā izklāstītajiem kritērijiem var uzdot Eiropadomes priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / ES augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos tādus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski

   (18)

  .Par jautājumu saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs.

1.   Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā izklāstītajiem kritērijiem var uzdot Eiropadomes priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / ES Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos tādus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski (18). Par jautājumu saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs.

2.   Jautājumus iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam. Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem priekšsēdētājs. Priekšsēdētāja lēmumu pamato ne tikai ar 1. punktā minētā pielikuma noteikumiem, bet arī ar Reglamenta noteikumiem kopumā. Parlamenta priekšsēdētāja lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam.

2.   Jautājumus iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam. Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem priekšsēdētājs. Priekšsēdētāja lēmumu pamato ne tikai ar 1. punktā minētā pielikuma noteikumiem, bet arī ar Reglamenta noteikumiem kopumā. Parlamenta priekšsēdētāja
  argumentēto
  lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam.

3.   Jautājumus iesniedz elektroniski. Katrs deputāts
  mēnesī
  var iesniegt ne vairāk kā
  piecus
  jautājumus.

3.   Jautājumus iesniedz elektroniski. Katrs deputāts
  trīs secīgu mēnešu periodā
  var iesniegt ne vairāk kā
  divdesmit
  jautājumus.

Izņēmuma kārtā papildjautājumus var iesniegt kā papīra dokumentu, ko attiecīgais deputāts atbilstošajā Ģenerālsekretariāta dienestā personiski iesniedz un paraksta.

Kad beidzas viens gads pēc astotā sasaukuma sākuma, Priekšsēdētāju konference novērtē papildjautājumu iesniegšanas kārtību.

Formulējums “izņēmuma kārtā” jāinterpretē tādējādi, ka papildu jautājums attiecas uz steidzamu jautājumu un ka tā iesniegšanu nevar atlikt uz nākamo mēnesi. Turklāt saskaņā ar 3. punkta otro daļu iesniegto jautājumu skaitam ir jābūt mazākam par noteikto normu, proti, pieciem jautājumiem mēnesī.

3.a   
  Jautājumu var atbalstīt arī citi deputāti. Šādus jautājumus ieskaita tikai iesniedzēja, bet ne atbalstītāju maksimālajā jautājumu skaitā, kas norādīts 3. punktā.

4.   Ja
  noteiktajā termiņā
  uz jautājumu nevar sniegt atbildi, tad pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma to
  iekļauj
  atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā.
  Pēc analoģijas piemēro 119. pantu.

4.   Ja
  trīs nedēļu laikā (prioritāru jautājuma gadījumā) vai sešu nedēļu laikā (neprioritāru jautājuma gadījumā) pēc nosūtīšanas adresātam tas
  uz jautājumu nevar sniegt atbildi, tad pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma to
  var iekļaut
  atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā.

Parlamenta komitejas priekšsēdētājs, kurš saskaņā ar 206. panta 1. punktu ir tiesīgs sasaukt komitejas sanāksmi, labas darba organizācijas interesēs pieņem lēmumu par sasaucamās sanāksmes darba kārtības projektu. Šī prerogatīva nav pamats, lai apšaubītu 130. panta 3. punktā paredzēto pienākumu rakstiski atbildamo jautājumu pēc tā iesniedzēja pieprasījuma iekļaut komitejas nākamās sanāksmes darba kārtības projektā. Tomēr priekšsēdētājs, ņemot vērā politiskās prioritātes, var ierosināt sanāksmes darba kārtību un procedurālo kārtību (piemēram, izmantot procedūru bez debatēm vai, iespējams, pieņemt lēmumu par veicamajiem pasākumiem, vai vajadzības gadījumā ieteikt jautājumu pārcelt uz kādu no nākamajām sanāksmēm).

5.   
  Uz jautājumiem, kas prasa nekavējošu atbildi, bet kuras sagatavošanai nav vajadzīga padziļināta izpēte (prioritāri jautājumi), atbildi sniedz trīs nedēļu laikā no dienas, kad tie nosūtīti adresātiem.
  Ikviens deputāts var uzdot vienu prioritāru jautājumu mēnesī.

5.   Ikviens deputāts var uzdot vienu prioritāru jautājumu mēnesī.

Uz pārējiem jautājumiem (kuri nav prioritāri) atbildi sniedz sešu nedēļu laikā no dienas, kad tie nosūtīti adresātiem.

6.   Jautājumus un atbildes uz tiem publicē Parlamenta tīmekļa vietnē.

6.   Jautājumus un atbildes uz tiem
  , tostarp jebkādus ar tiem saistītus pielikumus,
  publicē Parlamenta tīmekļa vietnē.

Grozījums Nr. 295

Eiropas Parlamenta Reglaments

130.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 130.a pants |
| | Īsa iztaujāšana, uz kuru jāatbild rakstiski |
| | 1.   
  Īsā iztaujāšanā, kas sastāv no jautājumiem, uz kuriem jāatbild rakstiski, komiteja, politiskā grupa vai vismaz pieci procenti parlamenta deputātu var lūgt Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam/Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos sniegt informāciju par noteiktām tēmām. |
| | Šādus jautājumus iesniedz priekšsēdētājam, kurš, ja jautājumi kopumā atbilst Reglamentam un kritērijiem, kas noteikti šā Reglamenta pielikumā

   (1a)

  , lūdz adresātu atbildēt divu nedēļu laikā; apspriežoties ar jautājumu iesniedzējiem, priekšsēdētājs var pagarināt šo termiņu. |
| | 2.   
  Jautājumus un atbildes uz tiem publicē Parlamenta tīmekļa vietnē. |
| |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

130.a pants

Īsa iztaujāšana, uz kuru jāatbild rakstiski

1.   
  Īsā iztaujāšanā, kas sastāv no jautājumiem, uz kuriem jāatbild rakstiski, komiteja, politiskā grupa vai vismaz pieci procenti parlamenta deputātu var lūgt Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam/Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos sniegt informāciju par noteiktām tēmām.

Šādus jautājumus iesniedz priekšsēdētājam, kurš, ja jautājumi kopumā atbilst Reglamentam un kritērijiem, kas noteikti šā Reglamenta pielikumā

   (1a)

  , lūdz adresātu atbildēt divu nedēļu laikā; apspriežoties ar jautājumu iesniedzējiem, priekšsēdētājs var pagarināt šo termiņu.

2.   
  Jautājumus un atbildes uz tiem publicē Parlamenta tīmekļa vietnē.

Grozījums Nr. 296

Eiropas Parlamenta Reglaments

130.b pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 130.b pants |
| | Plaša iztaujāšana, uz kuru jāatbild rakstiski un kurai seko debates |
| | 1.   
  Plašā iztaujāšanā, kas sastāv no jautājumiem, uz kuriem jāatbild rakstiski, un kurai seko debates, komiteja, politiskā grupa vai vismaz pieci procenti parlamenta deputātu var Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam/Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumus lūgt atbildēt uz minētajiem jautājumiem. Jautājumiem var būt pievienots īss paskaidrojuma raksts. |
| | Šādus jautājumus rakstiski iesniedz priekšsēdētājam, kurš, ja jautājumi kopumā atbilst Reglamentam un kritērijiem, kas noteikti šā Reglamenta pielikumā

   (1a)

  , nekavējoties par jautājumu paziņo adresātam un lūdz atbildēt, vai uz to tiks sniegta atbilde un ja tiks, tad kad. |
| | 2.   
  Saņemot rakstisku atbildi, plašu iztaujāšanu iekļauj Parlamenta darba kārtības projektā saskaņā ar 149. pantā paredzēto procedūru. Debates rīko tad, ja to pieprasa komiteja, politiskā grupa vai vismaz pieci procenti Parlamenta deputātu. |
| | 3.   
  Ja adresāts atsakās atbildēt uz jautājumu vai nesniedz atbildi trīs nedēļu laikā, jautājumu iekļauj darba kārtības projektā. Debates rīko tad, ja to pieprasa komiteja, politiskā grupa vai vismaz pieci procenti Parlamenta deputātu. Pirms debatēm vienam no jautājuma iesniedzējiem dod iespēju sniegt papildu pamatojumu jautājumam. |
| | 4.   
  Vienam no jautājuma iesniedzējiem dod laiku tā izklāstīšanai. Atbildi sniedz viens no attiecīgās iestādes locekļiem. |
| | Pēc analoģijas piemēro 123. panta 2. līdz 5. punktu par rezolūciju priekšlikumu iesniegšanu un balsošanu par tiem. |
| | 5.   
  Jautājumus un atbildes uz tiem publicē Parlamenta tīmekļa vietnē. |
| |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

130.b pants

Plaša iztaujāšana, uz kuru jāatbild rakstiski un kurai seko debates

1.   
  Plašā iztaujāšanā, kas sastāv no jautājumiem, uz kuriem jāatbild rakstiski, un kurai seko debates, komiteja, politiskā grupa vai vismaz pieci procenti parlamenta deputātu var Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam/Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumus lūgt atbildēt uz minētajiem jautājumiem. Jautājumiem var būt pievienots īss paskaidrojuma raksts.

Šādus jautājumus rakstiski iesniedz priekšsēdētājam, kurš, ja jautājumi kopumā atbilst Reglamentam un kritērijiem, kas noteikti šā Reglamenta pielikumā

   (1a)

  , nekavējoties par jautājumu paziņo adresātam un lūdz atbildēt, vai uz to tiks sniegta atbilde un ja tiks, tad kad.

2.   
  Saņemot rakstisku atbildi, plašu iztaujāšanu iekļauj Parlamenta darba kārtības projektā saskaņā ar 149. pantā paredzēto procedūru. Debates rīko tad, ja to pieprasa komiteja, politiskā grupa vai vismaz pieci procenti Parlamenta deputātu.

3.   
  Ja adresāts atsakās atbildēt uz jautājumu vai nesniedz atbildi trīs nedēļu laikā, jautājumu iekļauj darba kārtības projektā. Debates rīko tad, ja to pieprasa komiteja, politiskā grupa vai vismaz pieci procenti Parlamenta deputātu. Pirms debatēm vienam no jautājuma iesniedzējiem dod iespēju sniegt papildu pamatojumu jautājumam.

4.   
  Vienam no jautājuma iesniedzējiem dod laiku tā izklāstīšanai. Atbildi sniedz viens no attiecīgās iestādes locekļiem.

Pēc analoģijas piemēro 123. panta 2. līdz 5. punktu par rezolūciju priekšlikumu iesniegšanu un balsošanu par tiem.

5.   
  Jautājumus un atbildes uz tiem publicē Parlamenta tīmekļa vietnē.

Grozījums Nr. 155

Eiropas Parlamenta Reglaments

131. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 131. pants | 131. pants |
| Jautājumi Eiropas Centrālajai bankai, uz kuriem jāatbild rakstiski | Jautājumi Eiropas Centrālajai bankai, uz kuriem jāatbild rakstiski |
| 1.   Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā izklāstītajiem kritērijiem mēnesī var uzdot Eiropas Centrālajai bankai ne vairāk kā sešus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski (19). Par jautājumu saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs. | 1.   Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā izklāstītajiem kritērijiem mēnesī var uzdot Eiropas Centrālajai bankai ne vairāk kā sešus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski (19). Par jautājumu saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs. |
| 2.   Jautājumus iesniedz rakstiski atbildīgās komitejas priekšsēdētājam, kurš tos dara zināmus Eiropas Centrālajai bankai. Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem komitejas priekšsēdētājs. Komitejas priekšsēdētāja lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam. | 2.   Jautājumus iesniedz rakstiski atbildīgās komitejas priekšsēdētājam, kurš tos dara zināmus Eiropas Centrālajai bankai. Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem komitejas priekšsēdētājs. Komitejas priekšsēdētāja lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam. |
| 3.   Jautājumus un atbildes uz tiem publicē Parlamenta tīmekļa vietnē. | 3.   Jautājumus un atbildes uz tiem publicē Parlamenta tīmekļa vietnē. |
| 4.   Ja
  paredzētajā termiņā
  nav saņemta atbilde uz kādu no iesniegtajiem jautājumiem, tad pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma
  atbildīgā komiteja to iekļauj darba kārtībā nākamajā sanāksmē ar
  Eiropas Centrālās bankas
  priekšsēdētāja piedalīšanos
  . | 4.   Ja
  sešu nedēļu laikā
  nav saņemta atbilde uz kādu no iesniegtajiem jautājumiem, tad pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma
  to var iekļaut atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes, kurā piedalīsies
  Eiropas Centrālās bankas
  priekšsēdētājs, darba kārtībā
  . |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

131. pants

131. pants

Jautājumi Eiropas Centrālajai bankai, uz kuriem jāatbild rakstiski

Jautājumi Eiropas Centrālajai bankai, uz kuriem jāatbild rakstiski

1.   Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā izklāstītajiem kritērijiem mēnesī var uzdot Eiropas Centrālajai bankai ne vairāk kā sešus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski (19). Par jautājumu saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs.

1.   Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā izklāstītajiem kritērijiem mēnesī var uzdot Eiropas Centrālajai bankai ne vairāk kā sešus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski (19). Par jautājumu saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs.

2.   Jautājumus iesniedz rakstiski atbildīgās komitejas priekšsēdētājam, kurš tos dara zināmus Eiropas Centrālajai bankai. Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem komitejas priekšsēdētājs. Komitejas priekšsēdētāja lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam.

2.   Jautājumus iesniedz rakstiski atbildīgās komitejas priekšsēdētājam, kurš tos dara zināmus Eiropas Centrālajai bankai. Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem komitejas priekšsēdētājs. Komitejas priekšsēdētāja lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam.

3.   Jautājumus un atbildes uz tiem publicē Parlamenta tīmekļa vietnē.

3.   Jautājumus un atbildes uz tiem publicē Parlamenta tīmekļa vietnē.

4.   Ja
  paredzētajā termiņā
  nav saņemta atbilde uz kādu no iesniegtajiem jautājumiem, tad pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma
  atbildīgā komiteja to iekļauj darba kārtībā nākamajā sanāksmē ar
  Eiropas Centrālās bankas
  priekšsēdētāja piedalīšanos
  .

4.   Ja
  sešu nedēļu laikā
  nav saņemta atbilde uz kādu no iesniegtajiem jautājumiem, tad pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma
  to var iekļaut atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes, kurā piedalīsies
  Eiropas Centrālās bankas
  priekšsēdētājs, darba kārtībā
  .

Grozījums Nr. 156

Eiropas Parlamenta Reglaments

131.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 131.a pants |
| | Jautājumi par vienoto uzraudzības mehānismu un vienoto noregulējuma mehānismu, uz kuriem jāatbild rakstiski |
| | 1.   
  Reglamenta 131. panta 1., 2. un 3. punktu pēc analoģijas piemēro attiecībā uz jautājumiem par vienoto uzraudzības mehānismu un vienoto noregulējuma mehānismu, uz kuriem jāatbild rakstiski. Šādus jautājumus atskaita no 131. panta 1. punktā noteiktā sešu jautājumu maksimuma. |
| | 2.   
  Ja piecu nedēļu laikā nav saņemta atbilde uz kādu no iesniegtajiem jautājumiem, pēc iesniedzēja pieprasījuma to var iekļaut atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes, kurā piedalīsies adresāta valdes priekšsēdētājs, darba kārtībā. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

131.a pants

Jautājumi par vienoto uzraudzības mehānismu un vienoto noregulējuma mehānismu, uz kuriem jāatbild rakstiski

1.   
  Reglamenta 131. panta 1., 2. un 3. punktu pēc analoģijas piemēro attiecībā uz jautājumiem par vienoto uzraudzības mehānismu un vienoto noregulējuma mehānismu, uz kuriem jāatbild rakstiski. Šādus jautājumus atskaita no 131. panta 1. punktā noteiktā sešu jautājumu maksimuma.

2.   
  Ja piecu nedēļu laikā nav saņemta atbilde uz kādu no iesniegtajiem jautājumiem, pēc iesniedzēja pieprasījuma to var iekļaut atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes, kurā piedalīsies adresāta valdes priekšsēdētājs, darba kārtībā.

Grozījums Nr. 157

Eiropas Parlamenta Reglaments

II. sadaļa – 4. nodaļa – virsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| CITU IESTĀŽU ZIŅOJUMI | CITU IESTĀŽU
  UN STRUKTŪRU
  ZIŅOJUMI |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

CITU IESTĀŽU ZIŅOJUMI

CITU IESTĀŽU
  UN STRUKTŪRU
  ZIŅOJUMI

Grozījums Nr. 158

Eiropas Parlamenta Reglaments

132. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 132. pants | 132. pants |
| Citu iestāžu gada un pārējie ziņojumi | Citu iestāžu
  vai struktūru
  gada un pārējie ziņojumi |
| 1.   Plenārsēdē sniedz ziņojumu par citu iestāžu gada un pārējiem ziņojumiem, attiecībā uz kuriem Līgumi paredz apspriešanos ar Parlamentu vai par kuriem Parlamentam ir jāsniedz atzinums saskaņā ar citām tiesību normām. | 1.   Plenārsēdē sniedz ziņojumu par citu iestāžu
  vai struktūru
  gada un pārējiem ziņojumiem, attiecībā uz kuriem Līgumi paredz apspriešanos ar Parlamentu vai par kuriem Parlamentam ir jāsniedz atzinums saskaņā ar citām tiesību normām. |
| 2.   Citu iestāžu gada un pārējos ziņojumus, uz kuriem neattiecas 1. punkts, nodod atbildīgajai komitejai, kas var ierosināt ziņojuma sagatavošanu saskaņā ar 52. pantu. | 2.   Citu iestāžu
  vai struktūru
  gada un pārējos ziņojumus, uz kuriem neattiecas 1. punkts, nodod atbildīgajai komitejai, kas
  tos izskata un
  var
  iesniegt Parlamentam īsu rezolūcijas priekšlikumu vai
  ierosināt ziņojuma sagatavošanu saskaņā ar 52. pantu
  , ja tā uzskata, ka Parlamentam būtu jāpieņem nostāja attiecībā uz kādu šādos ziņojumos izklāstītu būtisku jautājumu
  . |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

132. pants

132. pants

Citu iestāžu gada un pārējie ziņojumi

Citu iestāžu
  vai struktūru
  gada un pārējie ziņojumi

1.   Plenārsēdē sniedz ziņojumu par citu iestāžu gada un pārējiem ziņojumiem, attiecībā uz kuriem Līgumi paredz apspriešanos ar Parlamentu vai par kuriem Parlamentam ir jāsniedz atzinums saskaņā ar citām tiesību normām.

1.   Plenārsēdē sniedz ziņojumu par citu iestāžu
  vai struktūru
  gada un pārējiem ziņojumiem, attiecībā uz kuriem Līgumi paredz apspriešanos ar Parlamentu vai par kuriem Parlamentam ir jāsniedz atzinums saskaņā ar citām tiesību normām.

2.   Citu iestāžu gada un pārējos ziņojumus, uz kuriem neattiecas 1. punkts, nodod atbildīgajai komitejai, kas var ierosināt ziņojuma sagatavošanu saskaņā ar 52. pantu.

2.   Citu iestāžu
  vai struktūru
  gada un pārējos ziņojumus, uz kuriem neattiecas 1. punkts, nodod atbildīgajai komitejai, kas
  tos izskata un
  var
  iesniegt Parlamentam īsu rezolūcijas priekšlikumu vai
  ierosināt ziņojuma sagatavošanu saskaņā ar 52. pantu
  , ja tā uzskata, ka Parlamentam būtu jāpieņem nostāja attiecībā uz kādu šādos ziņojumos izklāstītu būtisku jautājumu
  .

Grozījums Nr. 159

Eiropas Parlamenta Reglaments

133. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 133. pants | 133. pants |
| Rezolūciju priekšlikumi | Rezolūciju priekšlikumi |
| 1.   Ikviens deputāts var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu. | 1.   Ikviens deputāts var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu. |
| Priekšlikums nedrīkst būt garāks par 200 vārdiem. | Priekšlikums nedrīkst būt garāks par 200 vārdiem. |
| | 1.a   
  Uz minēto priekšlikumu saturu attiecas šādi noteikumi: |
| | — | tie nedrīkst ietvert nekādus lēmumus par jautājumiem, attiecībā uz kuriem šajā Reglamentā, jo īpaši tā 46. pantā, ir noteiktas īpašas procedūras un kompetence; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

133. pants

133. pants

Rezolūciju priekšlikumi

Rezolūciju priekšlikumi

1.   Ikviens deputāts var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu.

1.   Ikviens deputāts var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu.

Priekšlikums nedrīkst būt garāks par 200 vārdiem.

Priekšlikums nedrīkst būt garāks par 200 vārdiem.

1.a   
  Uz minēto priekšlikumu saturu attiecas šādi noteikumi:

—

tie nedrīkst ietvert nekādus lēmumus par jautājumiem, attiecībā uz kuriem šajā Reglamentā, jo īpaši tā 46. pantā, ir noteiktas īpašas procedūras un kompetence;

| — | tajos nedrīkst skatīt jautājumus, kuri tobrīd tiek izskatīti Parlamentā. |
| --- | --- |

—

tajos nedrīkst skatīt jautājumus, kuri tobrīd tiek izskatīti Parlamentā.

1.b   
  Katrs deputāts var iesniegt ne vairāk kā vienu šādu priekšlikumu mēnesī.

1.c   
  Rezolūcijas priekšlikumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, kurš pārbauda, vai priekšlikums atbilst piemērojamajiem kritērijiem. Ja Parlamenta priekšsēdētājs atzīst, ka priekšlikums ir pieņemams, viņš par to paziņo plenārsēdē un priekšlikumu nosūta atbildīgajai komitejai.

2.   Atbildīgā komiteja lemj, kāda procedūra ir jāpiemēro.

2.   Atbildīgā komiteja lemj, kāda procedūra ir jāpiemēro
  , tostarp tā var būt rezolūcijas priekšlikuma pievienošana citiem rezolūciju priekšlikumiem vai ziņojumiem, atzinuma sniegšana, kas var būt vēstules veidā, vai ziņojuma sagatavošana saskaņā ar 52. pantu. Atbildīgā komiteja var arī nolemt neveikt turpmākas darbības attiecībā uz rezolūcijas priekšlikumu
  .

Tā var pievienot rezolūcijas priekšlikumu citiem rezolūcijas priekšlikumiem vai ziņojumiem.

Tā var nolemt sniegt atzinumu, kas var būt vēstules veidā.

Tā var nolemt sagatavot ziņojumu saskaņā ar 52. pantu.

3.   Rezolūcijas priekšlikuma iesniedzējus informē par komitejas un Priekšsēdētāju konferences pieņemtajiem lēmumiem.

3.   Rezolūcijas priekšlikuma iesniedzējus informē par
  Parlamenta priekšsēdētāja,
  komitejas un Priekšsēdētāju konferences pieņemtajiem lēmumiem.

4.   Ziņojumā iekļauj iesniegtā rezolūcijas priekšlikuma tekstu.

4.   Ziņojumā iekļauj iesniegtā rezolūcijas priekšlikuma tekstu.

5.   Citām Eiropas Savienības iestādēm adresētus atzinumus vēstules veidā nosūta Parlamenta priekšsēdētājs.

5.   Citām Eiropas Savienības iestādēm adresētus atzinumus vēstules veidā nosūta Parlamenta priekšsēdētājs.

6.   
  Rezolūcijas priekšlikuma iesniedzējs vai iesniedzēji, kas iesnieguši priekšlikumu saskaņā ar 123. panta 2. punktu, 128. panta 5. punktu vai 135. panta 2. punktu, var to atsaukt pirms galīgā balsojuma par šo priekšlikumu.

7.   Rezolūcijas priekšlikumu, kurš ir iesniegts saskaņā ar 1. punktu, tā iesniedzējs vai iesniedzēji, vai arī pirmais parakstītājs var atsaukt, pirms atbildīgā komiteja saskaņā ar 2. punktu ir nolēmusi par to sagatavot ziņojumu.

7.   Rezolūcijas priekšlikumu, kurš ir iesniegts saskaņā ar 1. punktu, tā iesniedzējs vai iesniedzēji, vai arī pirmais parakstītājs var atsaukt, pirms atbildīgā komiteja saskaņā ar 2. punktu ir nolēmusi par to sagatavot ziņojumu.

Ja komiteja ir pārņēmusi priekšlikumu šādā veidā, tad tikai komiteja var to atsaukt pirms galīgā balsošanas sākuma.

Ja komiteja ir pārņēmusi priekšlikumu šādā veidā, tad tikai komiteja var to atsaukt pirms galīgā balsošanas sākuma.

8.   
  Atsaukto rezolūcijas priekšlikumu var uzreiz pārņemt un no jauna iesniegt politiskā grupa, komiteja vai tāds pats deputātu skaits, kāds vajadzīgs priekšlikuma iesniegšanai.

Komitejām jāuzrauga to rezolūciju priekšlikumu aprite, kuri iesniegti saskaņā ar šo pantu un kuri atbilst noteiktajām prasībām, un jāseko, lai dokumentos, kas izstrādāti uz šo priekšlikumu pamata, ir atsauces uz tiem.

Grozījums Nr. 160

Eiropas Parlamenta Reglaments

134. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 134. pants | svītrots |
| Ieteikumi Padomei | |
| 1.   
  Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt Padomei ieteikuma priekšlikumu par Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas jautājumiem vai gadījumos, kad nav notikusi apspriešanās ar Parlamentu par kādu starptautisku nolīgumu, kā noteikts Reglamenta 108. un 109. pantā. | |
| 2.   
  Šos priekšlikumus nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā. | |
| Vajadzības gadījumā tā iesniedz jautājumu izskatīšanai Parlamentā saskaņā ar Reglamentā noteiktajām procedūrām. | |
| 3.   
  Kad atbildīgā komiteja sagatavo ziņojumu, tā iesniedz Parlamentam ieteikuma priekšlikumu Padomei kopā ar īsu paskaidrojumu un, ja vajadzīgs, arī to komiteju atzinumus, ar kurām ir notikusi apspriešanās. | |
| Šī punkta piemērošana neprasa iepriekšēju Priekšsēdētāju konferences atļauju. | |
| 4.   
  Piemēro 113. panta noteikumus. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

134. pants

svītrots

Ieteikumi Padomei

1.   
  Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt Padomei ieteikuma priekšlikumu par Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas jautājumiem vai gadījumos, kad nav notikusi apspriešanās ar Parlamentu par kādu starptautisku nolīgumu, kā noteikts Reglamenta 108. un 109. pantā.

2.   
  Šos priekšlikumus nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

Vajadzības gadījumā tā iesniedz jautājumu izskatīšanai Parlamentā saskaņā ar Reglamentā noteiktajām procedūrām.

3.   
  Kad atbildīgā komiteja sagatavo ziņojumu, tā iesniedz Parlamentam ieteikuma priekšlikumu Padomei kopā ar īsu paskaidrojumu un, ja vajadzīgs, arī to komiteju atzinumus, ar kurām ir notikusi apspriešanās.

Šī punkta piemērošana neprasa iepriekšēju Priekšsēdētāju konferences atļauju.

4.   
  Piemēro 113. panta noteikumus.

Grozījums Nr. 161

Eiropas Parlamenta Reglaments

135. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 135. pants | 135. pants |
| Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem | Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem |
| 1.   Ja komiteja, parlamentu sadarbības delegācija, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti ir iesnieguši Parlamenta priekšsēdētājam rakstisku pieprasījumu, var notikt debates par steidzīgi izskatāmiem cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem
  (149. panta 3. punkts)
  . | 1.   Ja komiteja, parlamentu sadarbības delegācija, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti ir iesnieguši Parlamenta priekšsēdētājam rakstisku pieprasījumu, var notikt debates par steidzīgi izskatāmiem cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem. |
| 2.   Pamatojoties uz 1. punktā minētajiem pieprasījumiem un saskaņā ar IV pielikuma noteikumiem Priekšsēdētāju konference sagatavo to jautājumu sarakstu, kuri jāiekļauj galīgajā darba kārtības projektā nākamajām debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem. Darba kārtībā iekļauto jautājumu skaits nedrīkst pārsniegt trīs, ieskaitot apakšpunktus. | 2.   Pamatojoties uz 1. punktā minētajiem pieprasījumiem un saskaņā ar IV pielikuma noteikumiem Priekšsēdētāju konference sagatavo to jautājumu sarakstu, kuri jāiekļauj galīgajā darba kārtības projektā nākamajām debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem. Darba kārtībā iekļauto jautājumu skaits nedrīkst pārsniegt trīs, ieskaitot apakšpunktus. |
| Saskaņā ar 152. panta noteikumiem Parlaments var pieņemt lēmumu svītrot kādu jautājumu no debatēm un to aizstāt ar kādu citu jautājumu, kas nebija iekļauts debatēs. Rezolūciju priekšlikumus par izvēlētajiem jautājumiem
  iesniedz
  vēlākais tās dienas vakarā, kad pieņem darba kārtību
  , un
  Parlamenta priekšsēdētājs nosaka precīzu termiņu šādu rezolūcijas priekšlikumu iesniegšanai. | Saskaņā ar 152. panta noteikumiem Parlaments var pieņemt lēmumu svītrot kādu jautājumu no debatēm un to aizstāt ar kādu citu jautājumu, kas nebija iekļauts debatēs. Rezolūciju priekšlikumus par izvēlētajiem jautājumiem
  komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt
  vēlākais tās dienas vakarā, kad pieņem darba kārtību. Parlamenta priekšsēdētājs nosaka precīzu termiņu šādu rezolūcijas priekšlikumu iesniegšanai. |
| 3.   Politisko grupu un pie tām nepiederošo deputātu debatēm kopējo atvēlēto laiku — ne vairāk par sešdesmit minūtēm vienā sesijā — sadala saskaņā ar 162. panta 4. un 5. punktu. | 3.   Politisko grupu un pie tām nepiederošo deputātu debatēm kopējo atvēlēto laiku — ne vairāk par sešdesmit minūtēm vienā sesijā — sadala saskaņā ar 162. panta 4. un 5. punktu. |
| Laiku, kas atlicis pēc tam, kad klātesošie ir iepazīstināti ar rezolūciju priekšlikumiem
  , ir notikusi balsošana
  un ir uzstājušies Komisijas un Padomes pārstāvji, sadala starp politiskajām grupām un pie tām nepiederošajiem deputātiem. | Laiku, kas atlicis pēc tam, kad klātesošie ir iepazīstināti ar rezolūciju priekšlikumiem un ir uzstājušies Komisijas un Padomes pārstāvji, sadala starp politiskajām grupām un pie tām nepiederošajiem deputātiem. |
| 4.   Debašu noslēgumā notiek balsošana. Reglamenta 183. panta noteikumus nepiemēro. | 4.   Debašu noslēgumā notiek balsošana. Reglamenta 183. panta noteikumus
  par balsojumu skaidrojumiem
  nepiemēro. |
| Balsošanu saskaņā ar šo pantu var apvienot, Parlamenta priekšsēdētājam un Priekšsēdētāju konferencei par to uzņemoties atbildību. | Balsošanu saskaņā ar šo pantu var apvienot, Parlamenta priekšsēdētājam un Priekšsēdētāju konferencei par to uzņemoties atbildību. |
| 5.   Ja par vienu un to pašu jautājumu ir iesniegti divi rezolūcijas priekšlikumi vai vairāk, piemēro 123. panta 4. punktā paredzēto procedūru. | 5.   Ja par vienu un to pašu jautājumu ir iesniegti divi rezolūcijas priekšlikumi vai vairāk, piemēro 123. panta 4.
  un 4.a
   punktā paredzēto procedūru. |
| 6.   Parlamenta priekšsēdētājs un politisko grupu priekšsēdētāji var nolemt, ka par kādu rezolūcijas priekšlikumu balsos bez debatēm. Šādam lēmumam vajadzīga vienprātīga visu politisko grupu priekšsēdētāju piekrišana. | 6.   Parlamenta priekšsēdētājs un politisko grupu priekšsēdētāji var nolemt, ka par kādu rezolūcijas priekšlikumu balsos bez debatēm. Šādam lēmumam vajadzīga vienprātīga visu politisko grupu priekšsēdētāju piekrišana. |
| Reglamenta 187.
  , 188.
  un
  190
  . panta noteikumus nepiemēro tiem rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti darba kārtībā debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem. | Reglamenta 187. un
  188
  . panta noteikumus nepiemēro tiem rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti darba kārtībā debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem. |
| Rezolūcijas priekšlikumus par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem iesniedz debatēm tikai pēc tam, kad ir pieņemts apspriežamo jautājumu saraksts. Rezolūcijas priekšlikumi, kurus nevar izskatīt debatēm atvēlētajā laikā, zaudē spēku. Tas pats attiecas uz rezolūcijas priekšlikumiem, par kuriem pēc pieprasījuma iesniegšanas saskaņā ar 168. panta 3. punktu konstatē, ka nav kvoruma.
  Deputāti
  ir tiesīgi atkārtoti iesniegt šos rezolūciju priekšlikumus, lai tos vai nu nodotu
  izskatī šanai
  komitejā saskaņā ar 133. pantu, vai lai pieteiktu nākamās sesijas debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem. | Rezolūcijas priekšlikumus par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem iesniedz debatēm tikai pēc tam, kad ir pieņemts apspriežamo jautājumu saraksts. Rezolūcijas priekšlikumi, kurus nevar izskatīt debatēm atvēlētajā laikā, zaudē spēku. Tas pats attiecas uz rezolūcijas priekšlikumiem, par kuriem pēc pieprasījuma iesniegšanas saskaņā ar 168. panta 3. punktu konstatē, ka nav kvoruma.
  Iesniedzēji
  ir tiesīgi atkārtoti iesniegt šos rezolūciju priekšlikumus, lai tos vai nu nodotu
  izskatīšanai
  komitejā saskaņā ar 133. pantu, vai lai pieteiktu nākamās sesijas debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem. |
| Debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem neiekļauj jautājumu, kas jau ir iekļauts sesijas darba kārtībā. | Debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem neiekļauj jautājumu, kas jau ir iekļauts sesijas darba kārtībā. |
| Reglaments neparedz kopīgas debates par tādu rezolūcijas priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar 2. punkta otro daļu, un komitejas ziņojumu par tādu pašu jautājumu. | Reglaments neparedz kopīgas debates par tādu rezolūcijas priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar 2. punkta otro daļu, un komitejas ziņojumu par tādu pašu jautājumu. |
| * * * | |
| Ja saskaņā ar 168. panta 3. punktu prasa noteikt, vai ir kvorums, šis pieprasījums attiecas tikai uz to rezolūcijas priekšlikumu, par kuru balsos, bet ne uz turpmākajiem priekšlikumiem. | Ja saskaņā ar 168. panta 3. punktu prasa noteikt, vai ir kvorums, šis pieprasījums attiecas tikai uz to rezolūcijas priekšlikumu, par kuru balsos, bet ne uz turpmākajiem priekšlikumiem. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

135. pants

135. pants

Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem

Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem

1.   Ja komiteja, parlamentu sadarbības delegācija, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti ir iesnieguši Parlamenta priekšsēdētājam rakstisku pieprasījumu, var notikt debates par steidzīgi izskatāmiem cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem
  (149. panta 3. punkts)
  .

1.   Ja komiteja, parlamentu sadarbības delegācija, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti ir iesnieguši Parlamenta priekšsēdētājam rakstisku pieprasījumu, var notikt debates par steidzīgi izskatāmiem cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem.

2.   Pamatojoties uz 1. punktā minētajiem pieprasījumiem un saskaņā ar IV pielikuma noteikumiem Priekšsēdētāju konference sagatavo to jautājumu sarakstu, kuri jāiekļauj galīgajā darba kārtības projektā nākamajām debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem. Darba kārtībā iekļauto jautājumu skaits nedrīkst pārsniegt trīs, ieskaitot apakšpunktus.

2.   Pamatojoties uz 1. punktā minētajiem pieprasījumiem un saskaņā ar IV pielikuma noteikumiem Priekšsēdētāju konference sagatavo to jautājumu sarakstu, kuri jāiekļauj galīgajā darba kārtības projektā nākamajām debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem. Darba kārtībā iekļauto jautājumu skaits nedrīkst pārsniegt trīs, ieskaitot apakšpunktus.

Saskaņā ar 152. panta noteikumiem Parlaments var pieņemt lēmumu svītrot kādu jautājumu no debatēm un to aizstāt ar kādu citu jautājumu, kas nebija iekļauts debatēs. Rezolūciju priekšlikumus par izvēlētajiem jautājumiem
  iesniedz
  vēlākais tās dienas vakarā, kad pieņem darba kārtību
  , un
  Parlamenta priekšsēdētājs nosaka precīzu termiņu šādu rezolūcijas priekšlikumu iesniegšanai.

Saskaņā ar 152. panta noteikumiem Parlaments var pieņemt lēmumu svītrot kādu jautājumu no debatēm un to aizstāt ar kādu citu jautājumu, kas nebija iekļauts debatēs. Rezolūciju priekšlikumus par izvēlētajiem jautājumiem
  komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt
  vēlākais tās dienas vakarā, kad pieņem darba kārtību. Parlamenta priekšsēdētājs nosaka precīzu termiņu šādu rezolūcijas priekšlikumu iesniegšanai.

3.   Politisko grupu un pie tām nepiederošo deputātu debatēm kopējo atvēlēto laiku — ne vairāk par sešdesmit minūtēm vienā sesijā — sadala saskaņā ar 162. panta 4. un 5. punktu.

3.   Politisko grupu un pie tām nepiederošo deputātu debatēm kopējo atvēlēto laiku — ne vairāk par sešdesmit minūtēm vienā sesijā — sadala saskaņā ar 162. panta 4. un 5. punktu.

Laiku, kas atlicis pēc tam, kad klātesošie ir iepazīstināti ar rezolūciju priekšlikumiem
  , ir notikusi balsošana
  un ir uzstājušies Komisijas un Padomes pārstāvji, sadala starp politiskajām grupām un pie tām nepiederošajiem deputātiem.

Laiku, kas atlicis pēc tam, kad klātesošie ir iepazīstināti ar rezolūciju priekšlikumiem un ir uzstājušies Komisijas un Padomes pārstāvji, sadala starp politiskajām grupām un pie tām nepiederošajiem deputātiem.

4.   Debašu noslēgumā notiek balsošana. Reglamenta 183. panta noteikumus nepiemēro.

4.   Debašu noslēgumā notiek balsošana. Reglamenta 183. panta noteikumus
  par balsojumu skaidrojumiem
  nepiemēro.

Balsošanu saskaņā ar šo pantu var apvienot, Parlamenta priekšsēdētājam un Priekšsēdētāju konferencei par to uzņemoties atbildību.

Balsošanu saskaņā ar šo pantu var apvienot, Parlamenta priekšsēdētājam un Priekšsēdētāju konferencei par to uzņemoties atbildību.

5.   Ja par vienu un to pašu jautājumu ir iesniegti divi rezolūcijas priekšlikumi vai vairāk, piemēro 123. panta 4. punktā paredzēto procedūru.

5.   Ja par vienu un to pašu jautājumu ir iesniegti divi rezolūcijas priekšlikumi vai vairāk, piemēro 123. panta 4.
  un 4.a
   punktā paredzēto procedūru.

6.   Parlamenta priekšsēdētājs un politisko grupu priekšsēdētāji var nolemt, ka par kādu rezolūcijas priekšlikumu balsos bez debatēm. Šādam lēmumam vajadzīga vienprātīga visu politisko grupu priekšsēdētāju piekrišana.

6.   Parlamenta priekšsēdētājs un politisko grupu priekšsēdētāji var nolemt, ka par kādu rezolūcijas priekšlikumu balsos bez debatēm. Šādam lēmumam vajadzīga vienprātīga visu politisko grupu priekšsēdētāju piekrišana.

Reglamenta 187.
  , 188.
  un
  190
  . panta noteikumus nepiemēro tiem rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti darba kārtībā debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem.

Reglamenta 187. un
  188
  . panta noteikumus nepiemēro tiem rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti darba kārtībā debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem.

Rezolūcijas priekšlikumus par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem iesniedz debatēm tikai pēc tam, kad ir pieņemts apspriežamo jautājumu saraksts. Rezolūcijas priekšlikumi, kurus nevar izskatīt debatēm atvēlētajā laikā, zaudē spēku. Tas pats attiecas uz rezolūcijas priekšlikumiem, par kuriem pēc pieprasījuma iesniegšanas saskaņā ar 168. panta 3. punktu konstatē, ka nav kvoruma.
  Deputāti
  ir tiesīgi atkārtoti iesniegt šos rezolūciju priekšlikumus, lai tos vai nu nodotu
  izskatī šanai
  komitejā saskaņā ar 133. pantu, vai lai pieteiktu nākamās sesijas debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem.

Rezolūcijas priekšlikumus par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem iesniedz debatēm tikai pēc tam, kad ir pieņemts apspriežamo jautājumu saraksts. Rezolūcijas priekšlikumi, kurus nevar izskatīt debatēm atvēlētajā laikā, zaudē spēku. Tas pats attiecas uz rezolūcijas priekšlikumiem, par kuriem pēc pieprasījuma iesniegšanas saskaņā ar 168. panta 3. punktu konstatē, ka nav kvoruma.
  Iesniedzēji
  ir tiesīgi atkārtoti iesniegt šos rezolūciju priekšlikumus, lai tos vai nu nodotu
  izskatīšanai
  komitejā saskaņā ar 133. pantu, vai lai pieteiktu nākamās sesijas debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem.

Debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem neiekļauj jautājumu, kas jau ir iekļauts sesijas darba kārtībā.

Debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem neiekļauj jautājumu, kas jau ir iekļauts sesijas darba kārtībā.

Reglaments neparedz kopīgas debates par tādu rezolūcijas priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar 2. punkta otro daļu, un komitejas ziņojumu par tādu pašu jautājumu.

Reglaments neparedz kopīgas debates par tādu rezolūcijas priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar 2. punkta otro daļu, un komitejas ziņojumu par tādu pašu jautājumu.

- * *

Ja saskaņā ar 168. panta 3. punktu prasa noteikt, vai ir kvorums, šis pieprasījums attiecas tikai uz to rezolūcijas priekšlikumu, par kuru balsos, bet ne uz turpmākajiem priekšlikumiem.

Ja saskaņā ar 168. panta 3. punktu prasa noteikt, vai ir kvorums, šis pieprasījums attiecas tikai uz to rezolūcijas priekšlikumu, par kuru balsos, bet ne uz turpmākajiem priekšlikumiem.

Grozījums Nr. 162

Eiropas Parlamenta Reglaments

136. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 136. pants | svītrots |
| Rakstiskas deklarācijas | |
| 1.   
  Vismaz 10 deputāti no vismaz trijām politiskajām grupām var iesniegt ne vairāk kā 200 vārdu garu rakstisku deklarāciju par tematu, kas attiecas vienīgi uz Eiropas Savienības kompetences jomām. Šādas deklarācijas saturs var būt tikai deklarācijas veidā. Konkrētāk, tajā nedrīkst aicināt veikt jebkādu likumdošanas pasākumu, tajā nedrīkst būt lēmumam par jautājumiem, attiecībā uz kuriem šajā reglamentā ir noteikta īpaša kārtība un kompetence, un tā nedrīkst būt par Parlamentā izskatīšanā esošo jautājumu tematu. | |
| 2.   
  Jebkurā attiecīgajā gadījumā, lai saņemtu atļauju veikt turpmākus pasākumus, ir vajadzīgs Parlamenta priekšsēdētāja pamatots lēmums, ievērojot 1. punktu. Rakstiskas deklarācijas publicē oficiālajās valodās Parlamenta tīmekļa vietnē un izplata elektroniski visiem deputātiem. Deklarācijas un to parakstītāju vārdus iekļauj elektroniskā reģistrā. Šis reģistrs ir publisks un pieejams Parlamenta tīmekļa vietnē. Parlamenta priekšsēdētājs rakstiskās deklarācijas ar parakstiem glabā arī papīra formātā. | |
| 3.   
  Ikviens deputāts var parakstīt elektroniskajā reģistrā iekļauto deklarāciju. Parakstu var atsaukt jebkurā laikā pirms trīs mēnešu termiņa beigām, sākot no deklarācijas iekļaušanas reģistrā. Šādas atsaukšanas gadījumā attiecīgais deputāts zaudē tiesības deklarāciju parakstīt vēlreiz. | |
| 4.   
  Ja trīs mēnešu termiņa beigās pēc deklarācijas iekļaušanas reģistrā deklarāciju ir parakstījis Parlamenta deputātu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs par to attiecīgi informē Parlamentu. Neuzliekot Parlamentam saistības, deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem publisko protokolā. | |
| 5.   
  Procedūra tiek pabeigta, sesijas beigās nosūtot adresātiem šo deklarāciju un parakstītāju vārdus. | |
| 6.   
  Ja iestādes, kurām adresēta pieņemtā deklarācija, trīs mēnešu laikā no tās saņemšanas neziņo Parlamentam par plānotajiem turpmākajiem pasākumiem, jautājums pēc viena deklarācijas sagatavotāja lūguma tiek iekļauts atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā. | |
| 7.   
  Ja rakstiska deklarācija ir bijusi reģistrā vairāk nekā trīs mēnešus un to nav parakstījusi vismaz puse Parlamenta deputātu, tā zaudē spēku, un šo trīs mēnešu termiņu nav nekādas iespējas pagarināt. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

136. pants

svītrots

Rakstiskas deklarācijas

1.   
  Vismaz 10 deputāti no vismaz trijām politiskajām grupām var iesniegt ne vairāk kā 200 vārdu garu rakstisku deklarāciju par tematu, kas attiecas vienīgi uz Eiropas Savienības kompetences jomām. Šādas deklarācijas saturs var būt tikai deklarācijas veidā. Konkrētāk, tajā nedrīkst aicināt veikt jebkādu likumdošanas pasākumu, tajā nedrīkst būt lēmumam par jautājumiem, attiecībā uz kuriem šajā reglamentā ir noteikta īpaša kārtība un kompetence, un tā nedrīkst būt par Parlamentā izskatīšanā esošo jautājumu tematu.

2.   
  Jebkurā attiecīgajā gadījumā, lai saņemtu atļauju veikt turpmākus pasākumus, ir vajadzīgs Parlamenta priekšsēdētāja pamatots lēmums, ievērojot 1. punktu. Rakstiskas deklarācijas publicē oficiālajās valodās Parlamenta tīmekļa vietnē un izplata elektroniski visiem deputātiem. Deklarācijas un to parakstītāju vārdus iekļauj elektroniskā reģistrā. Šis reģistrs ir publisks un pieejams Parlamenta tīmekļa vietnē. Parlamenta priekšsēdētājs rakstiskās deklarācijas ar parakstiem glabā arī papīra formātā.

3.   
  Ikviens deputāts var parakstīt elektroniskajā reģistrā iekļauto deklarāciju. Parakstu var atsaukt jebkurā laikā pirms trīs mēnešu termiņa beigām, sākot no deklarācijas iekļaušanas reģistrā. Šādas atsaukšanas gadījumā attiecīgais deputāts zaudē tiesības deklarāciju parakstīt vēlreiz.

4.   
  Ja trīs mēnešu termiņa beigās pēc deklarācijas iekļaušanas reģistrā deklarāciju ir parakstījis Parlamenta deputātu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs par to attiecīgi informē Parlamentu. Neuzliekot Parlamentam saistības, deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem publisko protokolā.

5.   
  Procedūra tiek pabeigta, sesijas beigās nosūtot adresātiem šo deklarāciju un parakstītāju vārdus.

6.   
  Ja iestādes, kurām adresēta pieņemtā deklarācija, trīs mēnešu laikā no tās saņemšanas neziņo Parlamentam par plānotajiem turpmākajiem pasākumiem, jautājums pēc viena deklarācijas sagatavotāja lūguma tiek iekļauts atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā.

7.   
  Ja rakstiska deklarācija ir bijusi reģistrā vairāk nekā trīs mēnešus un to nav parakstījusi vismaz puse Parlamenta deputātu, tā zaudē spēku, un šo trīs mēnešu termiņu nav nekādas iespējas pagarināt.

Grozījums Nr. 163

Eiropas Parlamenta Reglaments

V. sadaļa – 5.a nodaļa (jauna)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.A NODAĻA |
| | APSPRIEŠANĀS AR CITĀM IESTĀDĒM UN STRUKTŪRĀM |
| | (Ievietojams pēc 136. panta.) |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

5.A NODAĻA

APSPRIEŠANĀS AR CITĀM IESTĀDĒM UN STRUKTŪRĀM

(Ievietojams pēc 136. panta.)

Grozījums Nr. 164

Eiropas Parlamenta Reglaments

137. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 137. pants | 137. pants |
| Apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju | Apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju |
| 1.   Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, priekšsēdētājs aizsāk apspriežu procedūru un informē par to Parlamentu. | 1.   Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, priekšsēdētājs aizsāk apspriežu procedūru un informē par to Parlamentu. |
| 2.   Parlamenta komiteja var prasīt rīkot apspriešanos ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par vispārīgiem vai konkrētiem jautājumiem. | 2.   Parlamenta komiteja var prasīt rīkot apspriešanos ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par vispārīgiem vai konkrētiem jautājumiem. |
| Komiteja norāda termiņu, kurā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedz atzinumu. | Komiteja norāda termiņu, kurā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedz atzinumu. |
| Pieprasījumu apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju
  Parlaments apstiprina bez debatēm
  . | Pieprasījumu apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju
  paziņo Parlamentam tā nākamajā sesijā un uzskata par apstiprinātu, ja vien politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti 24 stundu laikā pēc minētās paziņošanas nepieprasa balsot par to
  . |
| 3.   Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sniegtos atzinumus nodod atbildīgajai komitejai. | 3.   Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sniegtos atzinumus nodod atbildīgajai komitejai. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

137. pants

137. pants

Apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju

Apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju

1.   Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, priekšsēdētājs aizsāk apspriežu procedūru un informē par to Parlamentu.

1.   Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, priekšsēdētājs aizsāk apspriežu procedūru un informē par to Parlamentu.

2.   Parlamenta komiteja var prasīt rīkot apspriešanos ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par vispārīgiem vai konkrētiem jautājumiem.

2.   Parlamenta komiteja var prasīt rīkot apspriešanos ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par vispārīgiem vai konkrētiem jautājumiem.

Komiteja norāda termiņu, kurā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedz atzinumu.

Komiteja norāda termiņu, kurā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedz atzinumu.

Pieprasījumu apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju
  Parlaments apstiprina bez debatēm
  .

Pieprasījumu apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju
  paziņo Parlamentam tā nākamajā sesijā un uzskata par apstiprinātu, ja vien politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti 24 stundu laikā pēc minētās paziņošanas nepieprasa balsot par to
  .

3.   Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sniegtos atzinumus nodod atbildīgajai komitejai.

3.   Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sniegtos atzinumus nodod atbildīgajai komitejai.

Grozījums Nr. 165

Eiropas Parlamenta Reglaments

138. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 138. pants | 138. pants |
| Apspriešanās ar Reģionu komiteju | Apspriešanās ar Reģionu komiteju |
| 1.   Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta apspriešanās ar Reģionu komiteju, priekšsēdētājs aizsāk apspriežu procedūru un informē par to Parlamentu. | 1.   Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta apspriešanās ar Reģionu komiteju, priekšsēdētājs aizsāk apspriežu procedūru un informē par to Parlamentu. |
| 2.   Parlamenta komiteja var prasīt rīkot apspriešanos ar Reģionu komiteju par vispārīgiem vai konkrētiem jautājumiem. | 2.   Parlamenta komiteja var prasīt rīkot apspriešanos ar Reģionu komiteju par vispārīgiem vai konkrētiem jautājumiem. |
| Komiteja norāda termiņu, kurā Reģionu komiteja sniedz atzinumu. | Komiteja norāda termiņu, kurā Reģionu komiteja sniedz atzinumu. |
| Pieprasījumu apspriesties ar Reģionu komiteju
  Parlaments apstiprina bez debatēm
  . | Pieprasījumu apspriesties ar Reģionu komiteju
  paziņo Parlamentam tā nākamajā sesijā un uzskata par apstiprinātu, ja vien politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti 24 stundu laikā pēc paziņošanas nepieprasa balsot par to
  . |
| 3.   Reģionu komitejas sniegtos atzinumus nodod atbildīgajai komitejai. | 3.   Reģionu komitejas sniegtos atzinumus nodod atbildīgajai komitejai. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

138. pants

138. pants

Apspriešanās ar Reģionu komiteju

Apspriešanās ar Reģionu komiteju

1.   Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta apspriešanās ar Reģionu komiteju, priekšsēdētājs aizsāk apspriežu procedūru un informē par to Parlamentu.

1.   Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta apspriešanās ar Reģionu komiteju, priekšsēdētājs aizsāk apspriežu procedūru un informē par to Parlamentu.

2.   Parlamenta komiteja var prasīt rīkot apspriešanos ar Reģionu komiteju par vispārīgiem vai konkrētiem jautājumiem.

2.   Parlamenta komiteja var prasīt rīkot apspriešanos ar Reģionu komiteju par vispārīgiem vai konkrētiem jautājumiem.

Komiteja norāda termiņu, kurā Reģionu komiteja sniedz atzinumu.

Komiteja norāda termiņu, kurā Reģionu komiteja sniedz atzinumu.

Pieprasījumu apspriesties ar Reģionu komiteju
  Parlaments apstiprina bez debatēm
  .

Pieprasījumu apspriesties ar Reģionu komiteju
  paziņo Parlamentam tā nākamajā sesijā un uzskata par apstiprinātu, ja vien politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti 24 stundu laikā pēc paziņošanas nepieprasa balsot par to
  .

3.   Reģionu komitejas sniegtos atzinumus nodod atbildīgajai komitejai.

3.   Reģionu komitejas sniegtos atzinumus nodod atbildīgajai komitejai.

Grozījums Nr. 166

Eiropas Parlamenta Reglaments

140. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 140. pants | 140. pants |
| Iestāžu nolīgumi | Iestāžu nolīgumi |
| 1.   Parlaments var slēgt nolīgumus ar citām iestādēm saistībā ar Līgumu piemērošanu vai arī nolūkā uzlabot vai precizēt procedūras. | 1.   Parlaments var slēgt nolīgumus ar citām iestādēm saistībā ar Līgumu piemērošanu vai arī nolūkā uzlabot vai precizēt procedūras. |
| Šie nolīgumi var būt kopīgu deklarāciju, vēstuļu apmaiņas vai rīcības kodeksu vai citu attiecīgu dokumentu veidā. Pēc tam, kad nolīgumus ir izskatījusi par konstitucionālajiem jautājumiem atbildīgā komiteja, un Parlaments tos ir apstiprinājis, Parlamenta priekšsēdētājs tos paraksta.
  Tos var informatīvā nolūkā pievienot Reglamentam. | Šie nolīgumi var būt kopīgu deklarāciju, vēstuļu apmaiņas vai rīcības kodeksu vai citu attiecīgu dokumentu veidā. Pēc tam, kad nolīgumus ir izskatījusi par konstitucionālajiem jautājumiem atbildīgā komiteja un Parlaments tos ir apstiprinājis, Parlamenta priekšsēdētājs tos paraksta. |
| 2.   Ja šie nolīgumi paredz grozījumus spēkā esošajās procesuālajās tiesībās vai pienākumos, nosaka jaunas tiesības un pienākumus deputātiem vai Parlamenta struktūrvienībām vai paredz Parlamenta Reglamenta grozījumus vai komentārus, pirms nolīguma parakstīšanas jautājumu nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā saskaņā ar 226. panta 2. līdz 6. punktu. | 2.   Ja šie nolīgumi paredz grozījumus spēkā esošajās procesuālajās tiesībās vai pienākumos, nosaka jaunas tiesības un pienākumus deputātiem vai Parlamenta struktūrvienībām vai paredz Parlamenta Reglamenta grozījumus vai komentārus, pirms nolīguma parakstīšanas jautājumu nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā saskaņā ar 226. panta 2. līdz 6. punktu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

140. pants

140. pants

Iestāžu nolīgumi

Iestāžu nolīgumi

1.   Parlaments var slēgt nolīgumus ar citām iestādēm saistībā ar Līgumu piemērošanu vai arī nolūkā uzlabot vai precizēt procedūras.

1.   Parlaments var slēgt nolīgumus ar citām iestādēm saistībā ar Līgumu piemērošanu vai arī nolūkā uzlabot vai precizēt procedūras.

Šie nolīgumi var būt kopīgu deklarāciju, vēstuļu apmaiņas vai rīcības kodeksu vai citu attiecīgu dokumentu veidā. Pēc tam, kad nolīgumus ir izskatījusi par konstitucionālajiem jautājumiem atbildīgā komiteja, un Parlaments tos ir apstiprinājis, Parlamenta priekšsēdētājs tos paraksta.
  Tos var informatīvā nolūkā pievienot Reglamentam.

Šie nolīgumi var būt kopīgu deklarāciju, vēstuļu apmaiņas vai rīcības kodeksu vai citu attiecīgu dokumentu veidā. Pēc tam, kad nolīgumus ir izskatījusi par konstitucionālajiem jautājumiem atbildīgā komiteja un Parlaments tos ir apstiprinājis, Parlamenta priekšsēdētājs tos paraksta.

2.   Ja šie nolīgumi paredz grozījumus spēkā esošajās procesuālajās tiesībās vai pienākumos, nosaka jaunas tiesības un pienākumus deputātiem vai Parlamenta struktūrvienībām vai paredz Parlamenta Reglamenta grozījumus vai komentārus, pirms nolīguma parakstīšanas jautājumu nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā saskaņā ar 226. panta 2. līdz 6. punktu.

2.   Ja šie nolīgumi paredz grozījumus spēkā esošajās procesuālajās tiesībās vai pienākumos, nosaka jaunas tiesības un pienākumus deputātiem vai Parlamenta struktūrvienībām vai paredz Parlamenta Reglamenta grozījumus vai komentārus, pirms nolīguma parakstīšanas jautājumu nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā saskaņā ar 226. panta 2. līdz 6. punktu.

Grozījums Nr. 167

Eiropas Parlamenta Reglaments

141. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 141. pants | 141. pants |
| Prasības iesniegšana Eiropas Savienības Tiesā | Prasības iesniegšana Eiropas Savienības Tiesā |
| 1.   Termiņos, kas noteikti Līgumos un Eiropas Savienības Tiesas Statūtos attiecībā uz Eiropas Savienības iestādēm vai fizisku vai juridisku personu prasības iesniegšanu Eiropas Savienības Tiesā, Parlaments izskata Eiropas Savienības tiesību aktus un
  īstenošanas pasākumus
  , lai pārliecinātos, ka Līgumus, it īpaši attiecībā uz Parlamenta tiesībām, pilnībā ievēro. | 1.   Termiņos, kas noteikti Līgumos un Eiropas Savienības Tiesas Statūtos attiecībā uz Eiropas Savienības iestādēm vai fizisku vai juridisku personu prasības iesniegšanu Eiropas Savienības Tiesā, Parlaments izskata Eiropas Savienības tiesību aktus un
  to īstenošanu
  , lai pārliecinātos, ka Līgumus, it īpaši attiecībā uz Parlamenta tiesībām, pilnībā ievēro. |
| 2.   Atbildīgā komiteja sniedz Parlamentam ziņojumu, ja nepieciešams — mutiski, ja tā uzskata, ka ir pārkāptas Eiropas Savienības tiesības. | 2.   
  Par juridiskajiem jautājumiem
  atbildīgā komiteja sniedz Parlamentam ziņojumu, ja nepieciešams — mutiski, ja tā uzskata, ka ir pārkāptas Eiropas Savienības tiesības.
  Vajadzības gadījumā tā var uzklausīt par attiecīgo jautājumu atbildīgās komitejas viedokli. |
| 3.   Parlamenta priekšsēdētājs Parlamenta vārdā iesniedz prasību Eiropas Savienības Tiesā saskaņā ar
  atbildīgās komitejas ieteikumu
  . | 3.   Parlamenta priekšsēdētājs Parlamenta vārdā iesniedz prasību Eiropas Savienības Tiesā saskaņā ar
  ieteikumu, ko sniegusi par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja
  . |
| Nākamās sesijas sākumā viņš var ierosināt, lai
  plenārsēdē
  pieņem lēmumu par prasības uzturēšanu. Ja
  plenārsēdē
  ar nodoto balsu vairākumu nobalso pret prasības uzturēšanu, Parlamenta priekšsēdētājs to atsauc. | Nākamās sesijas sākumā viņš var ierosināt, lai
  Parlaments
  pieņem lēmumu par prasības uzturēšanu. Ja
  Parlaments
  ar nodoto balsu vairākumu nobalso pret prasības uzturēšanu, Parlamenta priekšsēdētājs to atsauc. |
| Ja Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz prasību pretēji atbildīgās komitejas ieteikumam, nākamās sesijas sākumā viņš
  ierosina
  , lai
  plenārsēdē
  pieņem lēmumu par prasības uzturēšanu. | Ja Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz prasību pretēji atbildīgās komitejas ieteikumam, nākamās sesijas sākumā viņš
  prasa
  , lai
  Parlaments
  pieņem lēmumu par prasības uzturēšanu. |
| 4.   Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar
  atbildīgo
  komiteju Parlamenta vārdā iesniedz apsvērumus vai iestājas lietā. | 4.   Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar komiteju
  , kas atbildīga par juridiskajiem jautājumiem,
  Parlamenta vārdā iesniedz apsvērumus vai iestājas lietā. |
| Ja priekšsēdētājs paredz nepievienoties atbildīgās komitejas ieteikumam, viņš par to attiecīgi informē atbildīgo komiteju un nodod jautājumu izskatīšanai Priekšsēdētāju konferencē, minot
  šā lēmuma
  iemeslus. | Ja priekšsēdētājs paredz nepievienoties
  par juridiskajiem jautājumiem
  atbildīgās komitejas ieteikumam, viņš par to attiecīgi informē atbildīgo komiteju un nodod jautājumu izskatīšanai Priekšsēdētāju konferencē, minot
  šādas nepievienošanās
  iemeslus. |
| Ja Priekšsēdētāju konference uzskata, ka Parlamentam izņēmuma kārtā nav jāiesniedz apsvērumi vai jāiestājas lietā, kas attiecas uz Parlamenta pieņemtā tiesību akta likumīgumu, jautājumu nekavējoties nodod izskatīšanai
  plenārsēdē
  . | Ja Priekšsēdētāju konference uzskata, ka Parlamentam izņēmuma kārtā nav jāiesniedz apsvērumi vai jāiestājas lietā, kas attiecas uz Parlamenta pieņemtā tiesību akta likumīgumu, jautājumu nekavējoties nodod izskatīšanai
  Parlamentam
  . |
| Steidzamos gadījumos priekšsēdētājs var veikt piesardzības pasākumus, lai ievērotu attiecīgās tiesas noteiktos termiņus. Šādos gadījumos cik vien iespējams drīz īsteno šajā punktā paredzēto procedūru. | |
| Reglaments neliedz atbildīgajai komitejai lemt par atbilstīgiem procesuālajiem pasākumiem, lai steidzamos gadījumos tās ieteikums tiktu iesniegts laicīgi. | Reglaments neliedz atbildīgajai komitejai lemt par atbilstīgiem procesuālajiem pasākumiem, lai steidzamos gadījumos tās ieteikums tiktu iesniegts laicīgi. |
| 108. panta 6. punkts nosaka īpašu procedūru Parlamenta lēmumam par tiesībām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 11. punktu pieprasīt Tiesai, lai tā sniedz atzinumu par starptautiska nolīguma atbilstību līgumiem. Šī norma ir “lex specialis”, kurai ir augstāks juridiskais spēks kā vispārējam 141. panta noteikumam. | |
| Ja Parlaments izmanto savas tiesības Eiropas Savienības Tiesā un uz attiecīgo tiesību aktu neattiecas 141. pants, pēc analoģijas piemēro šajā pantā paredzēto procedūru. | Ja Parlaments izmanto savas tiesības Eiropas Savienības Tiesā un uz attiecīgo tiesību aktu neattiecas 141. pants, pēc analoģijas piemēro šajā pantā paredzēto procedūru. |
| | 4.a   
  Steidzamos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs, ja iespējams, pēc apspriešanās ar tās komitejas priekšsēdētāju un referentu, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var veikt piesardzības pasākumus, lai ievērotu attiecīgos termiņus. Šādos gadījumos cik vien iespējams drīz īsteno 3. un 4. punktā paredzēto procedūru. |
| | 4.b   
  Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja nosaka principus, ko tā izmantos šā panta piemērošanā. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

141. pants

141. pants

Prasības iesniegšana Eiropas Savienības Tiesā

Prasības iesniegšana Eiropas Savienības Tiesā

1.   Termiņos, kas noteikti Līgumos un Eiropas Savienības Tiesas Statūtos attiecībā uz Eiropas Savienības iestādēm vai fizisku vai juridisku personu prasības iesniegšanu Eiropas Savienības Tiesā, Parlaments izskata Eiropas Savienības tiesību aktus un
  īstenošanas pasākumus
  , lai pārliecinātos, ka Līgumus, it īpaši attiecībā uz Parlamenta tiesībām, pilnībā ievēro.

1.   Termiņos, kas noteikti Līgumos un Eiropas Savienības Tiesas Statūtos attiecībā uz Eiropas Savienības iestādēm vai fizisku vai juridisku personu prasības iesniegšanu Eiropas Savienības Tiesā, Parlaments izskata Eiropas Savienības tiesību aktus un
  to īstenošanu
  , lai pārliecinātos, ka Līgumus, it īpaši attiecībā uz Parlamenta tiesībām, pilnībā ievēro.

2.   Atbildīgā komiteja sniedz Parlamentam ziņojumu, ja nepieciešams — mutiski, ja tā uzskata, ka ir pārkāptas Eiropas Savienības tiesības.

2.   
  Par juridiskajiem jautājumiem
  atbildīgā komiteja sniedz Parlamentam ziņojumu, ja nepieciešams — mutiski, ja tā uzskata, ka ir pārkāptas Eiropas Savienības tiesības.
  Vajadzības gadījumā tā var uzklausīt par attiecīgo jautājumu atbildīgās komitejas viedokli.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs Parlamenta vārdā iesniedz prasību Eiropas Savienības Tiesā saskaņā ar
  atbildīgās komitejas ieteikumu
  .

3.   Parlamenta priekšsēdētājs Parlamenta vārdā iesniedz prasību Eiropas Savienības Tiesā saskaņā ar
  ieteikumu, ko sniegusi par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja
  .

Nākamās sesijas sākumā viņš var ierosināt, lai
  plenārsēdē
  pieņem lēmumu par prasības uzturēšanu. Ja
  plenārsēdē
  ar nodoto balsu vairākumu nobalso pret prasības uzturēšanu, Parlamenta priekšsēdētājs to atsauc.

Nākamās sesijas sākumā viņš var ierosināt, lai
  Parlaments
  pieņem lēmumu par prasības uzturēšanu. Ja
  Parlaments
  ar nodoto balsu vairākumu nobalso pret prasības uzturēšanu, Parlamenta priekšsēdētājs to atsauc.

Ja Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz prasību pretēji atbildīgās komitejas ieteikumam, nākamās sesijas sākumā viņš
  ierosina
  , lai
  plenārsēdē
  pieņem lēmumu par prasības uzturēšanu.

Ja Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz prasību pretēji atbildīgās komitejas ieteikumam, nākamās sesijas sākumā viņš
  prasa
  , lai
  Parlaments
  pieņem lēmumu par prasības uzturēšanu.

4.   Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar
  atbildīgo
  komiteju Parlamenta vārdā iesniedz apsvērumus vai iestājas lietā.

4.   Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar komiteju
  , kas atbildīga par juridiskajiem jautājumiem,
  Parlamenta vārdā iesniedz apsvērumus vai iestājas lietā.

Ja priekšsēdētājs paredz nepievienoties atbildīgās komitejas ieteikumam, viņš par to attiecīgi informē atbildīgo komiteju un nodod jautājumu izskatīšanai Priekšsēdētāju konferencē, minot
  šā lēmuma
  iemeslus.

Ja priekšsēdētājs paredz nepievienoties
  par juridiskajiem jautājumiem
  atbildīgās komitejas ieteikumam, viņš par to attiecīgi informē atbildīgo komiteju un nodod jautājumu izskatīšanai Priekšsēdētāju konferencē, minot
  šādas nepievienošanās
  iemeslus.

Ja Priekšsēdētāju konference uzskata, ka Parlamentam izņēmuma kārtā nav jāiesniedz apsvērumi vai jāiestājas lietā, kas attiecas uz Parlamenta pieņemtā tiesību akta likumīgumu, jautājumu nekavējoties nodod izskatīšanai
  plenārsēdē
  .

Ja Priekšsēdētāju konference uzskata, ka Parlamentam izņēmuma kārtā nav jāiesniedz apsvērumi vai jāiestājas lietā, kas attiecas uz Parlamenta pieņemtā tiesību akta likumīgumu, jautājumu nekavējoties nodod izskatīšanai
  Parlamentam
  .

Steidzamos gadījumos priekšsēdētājs var veikt piesardzības pasākumus, lai ievērotu attiecīgās tiesas noteiktos termiņus. Šādos gadījumos cik vien iespējams drīz īsteno šajā punktā paredzēto procedūru.

Reglaments neliedz atbildīgajai komitejai lemt par atbilstīgiem procesuālajiem pasākumiem, lai steidzamos gadījumos tās ieteikums tiktu iesniegts laicīgi.

Reglaments neliedz atbildīgajai komitejai lemt par atbilstīgiem procesuālajiem pasākumiem, lai steidzamos gadījumos tās ieteikums tiktu iesniegts laicīgi.

108. panta 6. punkts nosaka īpašu procedūru Parlamenta lēmumam par tiesībām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 11. punktu pieprasīt Tiesai, lai tā sniedz atzinumu par starptautiska nolīguma atbilstību līgumiem. Šī norma ir “lex specialis”, kurai ir augstāks juridiskais spēks kā vispārējam 141. panta noteikumam.

Ja Parlaments izmanto savas tiesības Eiropas Savienības Tiesā un uz attiecīgo tiesību aktu neattiecas 141. pants, pēc analoģijas piemēro šajā pantā paredzēto procedūru.

Ja Parlaments izmanto savas tiesības Eiropas Savienības Tiesā un uz attiecīgo tiesību aktu neattiecas 141. pants, pēc analoģijas piemēro šajā pantā paredzēto procedūru.

4.a   
  Steidzamos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs, ja iespējams, pēc apspriešanās ar tās komitejas priekšsēdētāju un referentu, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var veikt piesardzības pasākumus, lai ievērotu attiecīgos termiņus. Šādos gadījumos cik vien iespējams drīz īsteno 3. un 4. punktā paredzēto procedūru.

4.b   
  Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja nosaka principus, ko tā izmantos šā panta piemērošanā.

Grozījums Nr. 168

Eiropas Parlamenta Reglaments

143. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 143. pants | 143. pants |
| Eiropas
  lietu komiteju konference (COSAC) | Parlamentu Savienības
  lietu komiteju konference (COSAC) |
| 1.   Pēc Parlamenta priekšsēdētāja priekšlikuma Priekšsēdētāju konference ieceļ
  delegāciju Eiropas lietu komiteju konferencei
  un var tai piešķirt pilnvaras. Delegāciju vada Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietnieks, kurš ir atbildīgs par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem, un par
  institucionālajiem
  jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājs. | 1.   Pēc Parlamenta priekšsēdētāja priekšlikuma Priekšsēdētāju konference ieceļ
  locekļus Parlamenta delegācijai COSAC
  un var tai piešķirt pilnvaras. Delegāciju vada Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietnieks, kurš ir atbildīgs par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem, un par
  konstitucionālajiem
  jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājs. |
| 2.   
  Pārējos
  delegācijas locekļus izraugās atkarībā no jautājumiem, kurus izskatīs
  Eiropas lietu komiteju konferences
  sanāksmē, un delegācijā, cik vien iespējams, darbojas par minētajiem jautājumiem atbildīgo komiteju pārstāvji.
  Pēc katras sanāksmes delegācija iesniedz ziņojumu. | 2.   
  Pārējos
  delegācijas locekļus izraugās atkarībā no jautājumiem, kurus izskatīs
  COSAC
  sanāksmē, un delegācijā, cik vien iespējams, darbojas par minētajiem jautājumiem atbildīgo komiteju pārstāvji. |
| 3.   Pienācīgi ņem vērā vispārējo politisko līdzsvaru Parlamentā. | 3.   Pienācīgi ņem vērā vispārējo politisko līdzsvaru Parlamentā. |
| | 3.a   
  Pēc katras COSAC sanāksmes delegācija iesniedz ziņojumu Priekšsēdētāju konferencei. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

143. pants

143. pants

Eiropas
  lietu komiteju konference (COSAC)

Parlamentu Savienības
  lietu komiteju konference (COSAC)

1.   Pēc Parlamenta priekšsēdētāja priekšlikuma Priekšsēdētāju konference ieceļ
  delegāciju Eiropas lietu komiteju konferencei
  un var tai piešķirt pilnvaras. Delegāciju vada Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietnieks, kurš ir atbildīgs par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem, un par
  institucionālajiem
  jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājs.

1.   Pēc Parlamenta priekšsēdētāja priekšlikuma Priekšsēdētāju konference ieceļ
  locekļus Parlamenta delegācijai COSAC
  un var tai piešķirt pilnvaras. Delegāciju vada Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietnieks, kurš ir atbildīgs par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem, un par
  konstitucionālajiem
  jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājs.

2.   
  Pārējos
  delegācijas locekļus izraugās atkarībā no jautājumiem, kurus izskatīs
  Eiropas lietu komiteju konferences
  sanāksmē, un delegācijā, cik vien iespējams, darbojas par minētajiem jautājumiem atbildīgo komiteju pārstāvji.
  Pēc katras sanāksmes delegācija iesniedz ziņojumu.

2.   
  Pārējos
  delegācijas locekļus izraugās atkarībā no jautājumiem, kurus izskatīs
  COSAC
  sanāksmē, un delegācijā, cik vien iespējams, darbojas par minētajiem jautājumiem atbildīgo komiteju pārstāvji.

3.   Pienācīgi ņem vērā vispārējo politisko līdzsvaru Parlamentā.

3.   Pienācīgi ņem vērā vispārējo politisko līdzsvaru Parlamentā.

3.a   
  Pēc katras COSAC sanāksmes delegācija iesniedz ziņojumu Priekšsēdētāju konferencei.

Grozījums Nr. 169

Eiropas Parlamenta Reglaments

146. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 146. pants | 146. pants |
| Parlamenta sasaukšana | Parlamenta sasaukšana |
| 1.   Parlaments bez īpaša paziņojuma sanāk katru gadu marta otrajā otrdienā
  un
  pats nosaka, cik ilgi būs pārtraukumi starp gadskārtējām sesijām. | 1.   
  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 229. panta pirmo daļu
  Parlaments bez īpaša paziņojuma sanāk katru gadu marta otrajā otrdienā
  . Parlaments
  pats nosaka, cik ilgi būs pārtraukumi starp gadskārtējām sesijām. |
| 2.   Parlaments bez īpaša paziņojuma turklāt sanāk pirmajā otrdienā pēc tam, kad ir pagājis viens mēnesis kopš perioda, kas noteikts 1976. gada 20. septembra Akta 10. panta 1. punktā. | 2.   Parlaments bez īpaša paziņojuma turklāt sanāk pirmajā otrdienā pēc tam, kad ir pagājis viens mēnesis kopš perioda, kas noteikts 1976. gada 20. septembra Akta 10. panta 1. punktā. |
| 3.   Priekšsēdētāju konference, minot pamatotus iemeslus, var grozīt to pārtraukumu ilgumu, kuri ir noteikti saskaņā ar 1. punktu, vismaz divas nedēļas pirms Parlamenta iepriekš noteiktās gadskārtējās sesijas atsākšanas dienas, taču darba atsākšanu drīkst atlikt ne ilgāk kā uz divām nedēļām. | 3.   Priekšsēdētāju konference, minot pamatotus iemeslus, var grozīt to pārtraukumu ilgumu, kuri ir noteikti saskaņā ar 1. punktu, vismaz divas nedēļas pirms Parlamenta iepriekš noteiktās gadskārtējās sesijas atsākšanas dienas, taču darba atsākšanu drīkst atlikt ne ilgāk kā uz divām nedēļām. |
| 4.   Pēc apspriešanās ar Priekšsēdētāju konferenci Parlamenta priekšsēdētājs var ārpus kārtas sasaukt Parlamentu pēc tā deputātu vairākuma, Komisijas vai Padomes pieprasījuma. | 4.   Pēc apspriešanās ar Priekšsēdētāju konferenci Parlamenta priekšsēdētājs var ārpus kārtas sasaukt Parlamentu pēc tā deputātu vairākuma, Komisijas vai Padomes pieprasījuma. |
| Steidzamos gadījumos ar Priekšsēdētāju konferences piekrišanu Parlamenta priekšsēdētājs var sasaukt Parlamentu ārpus kārtas. | Steidzamos gadījumos ar Priekšsēdētāju konferences piekrišanu Parlamenta priekšsēdētājs var sasaukt Parlamentu ārpus kārtas. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

146. pants

146. pants

Parlamenta sasaukšana

Parlamenta sasaukšana

1.   Parlaments bez īpaša paziņojuma sanāk katru gadu marta otrajā otrdienā
  un
  pats nosaka, cik ilgi būs pārtraukumi starp gadskārtējām sesijām.

1.   
  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 229. panta pirmo daļu
  Parlaments bez īpaša paziņojuma sanāk katru gadu marta otrajā otrdienā
  . Parlaments
  pats nosaka, cik ilgi būs pārtraukumi starp gadskārtējām sesijām.

2.   Parlaments bez īpaša paziņojuma turklāt sanāk pirmajā otrdienā pēc tam, kad ir pagājis viens mēnesis kopš perioda, kas noteikts 1976. gada 20. septembra Akta 10. panta 1. punktā.

2.   Parlaments bez īpaša paziņojuma turklāt sanāk pirmajā otrdienā pēc tam, kad ir pagājis viens mēnesis kopš perioda, kas noteikts 1976. gada 20. septembra Akta 10. panta 1. punktā.

3.   Priekšsēdētāju konference, minot pamatotus iemeslus, var grozīt to pārtraukumu ilgumu, kuri ir noteikti saskaņā ar 1. punktu, vismaz divas nedēļas pirms Parlamenta iepriekš noteiktās gadskārtējās sesijas atsākšanas dienas, taču darba atsākšanu drīkst atlikt ne ilgāk kā uz divām nedēļām.

3.   Priekšsēdētāju konference, minot pamatotus iemeslus, var grozīt to pārtraukumu ilgumu, kuri ir noteikti saskaņā ar 1. punktu, vismaz divas nedēļas pirms Parlamenta iepriekš noteiktās gadskārtējās sesijas atsākšanas dienas, taču darba atsākšanu drīkst atlikt ne ilgāk kā uz divām nedēļām.

4.   Pēc apspriešanās ar Priekšsēdētāju konferenci Parlamenta priekšsēdētājs var ārpus kārtas sasaukt Parlamentu pēc tā deputātu vairākuma, Komisijas vai Padomes pieprasījuma.

4.   Pēc apspriešanās ar Priekšsēdētāju konferenci Parlamenta priekšsēdētājs var ārpus kārtas sasaukt Parlamentu pēc tā deputātu vairākuma, Komisijas vai Padomes pieprasījuma.

Steidzamos gadījumos ar Priekšsēdētāju konferences piekrišanu Parlamenta priekšsēdētājs var sasaukt Parlamentu ārpus kārtas.

Steidzamos gadījumos ar Priekšsēdētāju konferences piekrišanu Parlamenta priekšsēdētājs var sasaukt Parlamentu ārpus kārtas.

Grozījums Nr. 170

Eiropas Parlamenta Reglaments

148. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 148. pants | 148. pants |
| Piedalīšanās sēdēs | Piedalīšanās sēdēs |
| 1.   Katrā sēdē deputātiem parakstīšanai izliek apmeklējumu reģistru. | 1.   Katrā sēdē deputātiem parakstīšanai izliek apmeklējumu reģistru. |
| 2.   To deputātu vārdus, kuru
  klātbūtni apliecina šis
  apmeklējumu
  reģistrs
  ,
  ieraksta
  katras sēdes protokolā ar atzīmi “klātesošs”. To deputātu vārdus, kuru prombūtni Parlamenta priekšsēdētājs ir attaisnojis,
  ieraksta
  katras sēdes protokolā ar atzīmi “attaisnoti nepiedalās”. | 2.   To deputātu vārdus, kuru
  klātbūtne reģistrēta šajā
  apmeklējumu
  reģistrā
  ,
  norāda
  katras sēdes protokolā ar atzīmi “klātesošs”. To deputātu vārdus, kuru prombūtni Parlamenta priekšsēdētājs ir attaisnojis,
  norāda
  katras sēdes protokolā ar atzīmi “attaisnoti nepiedalās”. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

148. pants

148. pants

Piedalīšanās sēdēs

Piedalīšanās sēdēs

1.   Katrā sēdē deputātiem parakstīšanai izliek apmeklējumu reģistru.

1.   Katrā sēdē deputātiem parakstīšanai izliek apmeklējumu reģistru.

2.   To deputātu vārdus, kuru
  klātbūtni apliecina šis
  apmeklējumu
  reģistrs
  ,
  ieraksta
  katras sēdes protokolā ar atzīmi “klātesošs”. To deputātu vārdus, kuru prombūtni Parlamenta priekšsēdētājs ir attaisnojis,
  ieraksta
  katras sēdes protokolā ar atzīmi “attaisnoti nepiedalās”.

2.   To deputātu vārdus, kuru
  klātbūtne reģistrēta šajā
  apmeklējumu
  reģistrā
  ,
  norāda
  katras sēdes protokolā ar atzīmi “klātesošs”. To deputātu vārdus, kuru prombūtni Parlamenta priekšsēdētājs ir attaisnojis,
  norāda
  katras sēdes protokolā ar atzīmi “attaisnoti nepiedalās”.

Grozījums Nr. 171

Eiropas Parlamenta Reglaments

149. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 149. pants | 149. pants |
| Darba kārtības projekts | Darba kārtības projekts |
| 1.   Pirms katras sesijas Priekšsēdētāju konference sagatavo darba kārtības projektu, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikumiem
  un ņemot vērā 37. pantā minēto apstiprināto Komisijas darba programmu
  . | 1.   Pirms katras sesijas Priekšsēdētāju konference sagatavo darba kārtības projektu, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikumiem. |
| Komisija un Padome pēc Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinājuma var piedalīties Priekšsēdētāju konferences apspriedēs par darba kārtības projektu. | Komisija un Padome pēc Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinājuma var piedalīties Priekšsēdētāju konferences apspriedēs par darba kārtības projektu. |
| 2.   Darba kārtības projektā var norādīt laiku, kad notiks balsošana par jautājumiem, kurus paredzēts izskatīt. | 2.   Darba kārtības projektā var norādīt laiku, kad notiks balsošana par jautājumiem, kurus paredzēts izskatīt. |
| 3.   
  Darba kārtības projektā var paredzēt laiku, kopumā ne vairāk kā sešdesmit minūtes, debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem saskaņā ar 135. pantu. | |
| 4.   Galīgo darba kārtības projektu
  izdala
  deputātiem vismaz trīs stundas pirms sesijas sākuma. | 4.   Galīgo darba kārtības projektu
  dara pieejamu
  deputātiem vismaz trīs stundas pirms sesijas sākuma. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

149. pants

149. pants

Darba kārtības projekts

Darba kārtības projekts

1.   Pirms katras sesijas Priekšsēdētāju konference sagatavo darba kārtības projektu, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikumiem
  un ņemot vērā 37. pantā minēto apstiprināto Komisijas darba programmu
  .

1.   Pirms katras sesijas Priekšsēdētāju konference sagatavo darba kārtības projektu, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikumiem.

Komisija un Padome pēc Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinājuma var piedalīties Priekšsēdētāju konferences apspriedēs par darba kārtības projektu.

Komisija un Padome pēc Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinājuma var piedalīties Priekšsēdētāju konferences apspriedēs par darba kārtības projektu.

2.   Darba kārtības projektā var norādīt laiku, kad notiks balsošana par jautājumiem, kurus paredzēts izskatīt.

2.   Darba kārtības projektā var norādīt laiku, kad notiks balsošana par jautājumiem, kurus paredzēts izskatīt.

3.   
  Darba kārtības projektā var paredzēt laiku, kopumā ne vairāk kā sešdesmit minūtes, debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem saskaņā ar 135. pantu.

4.   Galīgo darba kārtības projektu
  izdala
  deputātiem vismaz trīs stundas pirms sesijas sākuma.

4.   Galīgo darba kārtības projektu
  dara pieejamu
  deputātiem vismaz trīs stundas pirms sesijas sākuma.

Grozījums Nr. 172

Eiropas Parlamenta Reglaments

150. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 150. pants | 150. pants |
| Plenārsēdes procedūra, ja nav grozījumu un debašu | Plenārsēdes procedūra, ja nav grozījumu un debašu |
| 1.   
  Visus tiesību aktu pr iekšlikumus (pirmajā lasījumā), kā arī visus nenormatīvo rezolūciju priekšlikumus, kas
  ir
  pieņemti komitejā
  , mazāk nekā vienai desmitajai daļai komitejas locekļu balsojot pret
  tiem
  , iekļauj Parlamenta darba kārtības projektā pieņemšanai bez grozījumiem. | 1.   
  Ja ziņojums komitejā
  ir
  pieņemts
  , mazāk nekā vienai desmitajai daļai komitejas locekļu balsojot pret,
  to
  iekļauj Parlamenta darba kārtības projektā pieņemšanai bez grozījumiem. |
| Par šo jautājumu notiek viens balsojums, ja vien pirms galīgā darba kārtības projekta pieņemšanas politiskās grupas vai atsevišķi deputāti, kuri kopā pārstāv vienu desmito daļu no Parlamenta deputātiem, nav rakstiski prasījuši atļauju iesniegt grozījumus, un šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņu. | Par šo jautājumu notiek viens balsojums, ja vien pirms galīgā darba kārtības projekta pieņemšanas politiskās grupas vai atsevišķi deputāti, kuri kopā pārstāv vienu desmito daļu no Parlamenta deputātiem, nav rakstiski prasījuši atļauju iesniegt grozījumus, un šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņu. |
| 2.   Par jautājumiem, kas ir iekļauti galīgajā darba kārtības projektā balsošanai bez grozījumiem, nenotiek debates, ja vien pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma vai pēc politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments, sesijas sākumā pieņemot darba kārtību, nenolemj citādi. | 2.   Par jautājumiem, kas ir iekļauti galīgajā darba kārtības projektā balsošanai bez grozījumiem, nenotiek debates, ja vien pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma vai pēc politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments, sesijas sākumā pieņemot darba kārtību, nenolemj citādi. |
| 3.   Gatavojot sesijas galīgo darba kārtības projektu, Priekšsēdētāju konference var ierosināt tajā iekļaut citus jautājumus bez grozījumiem un debatēm. Pieņemot darba kārtību, Parlaments šādus priekšlikumus nevar pieņemt, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti ir iesnieguši rakstiskus iebildumus vismaz vienu stundu pirms sesijas sākuma. | 3.   Gatavojot sesijas galīgo darba kārtības projektu, Priekšsēdētāju konference var ierosināt tajā iekļaut citus jautājumus bez grozījumiem un debatēm. Pieņemot darba kārtību, Parlaments šādus priekšlikumus nevar pieņemt, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti ir iesnieguši rakstiskus iebildumus vismaz vienu stundu pirms sesijas sākuma. |
| 4.   Ja kādu jautājumu izskata bez debatēm, referents vai atbildīgās komitejas priekšsēdētājs tieši pirms balsošanas var sniegt paziņojumu ne ilgāk par divām minūtēm. | 4.   Ja kādu jautājumu izskata bez debatēm, referents vai atbildīgās komitejas priekšsēdētājs tieši pirms balsošanas var sniegt paziņojumu ne ilgāk par divām minūtēm. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

150. pants

150. pants

Plenārsēdes procedūra, ja nav grozījumu un debašu

Plenārsēdes procedūra, ja nav grozījumu un debašu

1.   
  Visus tiesību aktu pr iekšlikumus (pirmajā lasījumā), kā arī visus nenormatīvo rezolūciju priekšlikumus, kas
  ir
  pieņemti komitejā
  , mazāk nekā vienai desmitajai daļai komitejas locekļu balsojot pret
  tiem
  , iekļauj Parlamenta darba kārtības projektā pieņemšanai bez grozījumiem.

1.   
  Ja ziņojums komitejā
  ir
  pieņemts
  , mazāk nekā vienai desmitajai daļai komitejas locekļu balsojot pret,
  to
  iekļauj Parlamenta darba kārtības projektā pieņemšanai bez grozījumiem.

Par šo jautājumu notiek viens balsojums, ja vien pirms galīgā darba kārtības projekta pieņemšanas politiskās grupas vai atsevišķi deputāti, kuri kopā pārstāv vienu desmito daļu no Parlamenta deputātiem, nav rakstiski prasījuši atļauju iesniegt grozījumus, un šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņu.

Par šo jautājumu notiek viens balsojums, ja vien pirms galīgā darba kārtības projekta pieņemšanas politiskās grupas vai atsevišķi deputāti, kuri kopā pārstāv vienu desmito daļu no Parlamenta deputātiem, nav rakstiski prasījuši atļauju iesniegt grozījumus, un šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņu.

2.   Par jautājumiem, kas ir iekļauti galīgajā darba kārtības projektā balsošanai bez grozījumiem, nenotiek debates, ja vien pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma vai pēc politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments, sesijas sākumā pieņemot darba kārtību, nenolemj citādi.

2.   Par jautājumiem, kas ir iekļauti galīgajā darba kārtības projektā balsošanai bez grozījumiem, nenotiek debates, ja vien pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma vai pēc politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma Parlaments, sesijas sākumā pieņemot darba kārtību, nenolemj citādi.

3.   Gatavojot sesijas galīgo darba kārtības projektu, Priekšsēdētāju konference var ierosināt tajā iekļaut citus jautājumus bez grozījumiem un debatēm. Pieņemot darba kārtību, Parlaments šādus priekšlikumus nevar pieņemt, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti ir iesnieguši rakstiskus iebildumus vismaz vienu stundu pirms sesijas sākuma.

3.   Gatavojot sesijas galīgo darba kārtības projektu, Priekšsēdētāju konference var ierosināt tajā iekļaut citus jautājumus bez grozījumiem un debatēm. Pieņemot darba kārtību, Parlaments šādus priekšlikumus nevar pieņemt, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti ir iesnieguši rakstiskus iebildumus vismaz vienu stundu pirms sesijas sākuma.

4.   Ja kādu jautājumu izskata bez debatēm, referents vai atbildīgās komitejas priekšsēdētājs tieši pirms balsošanas var sniegt paziņojumu ne ilgāk par divām minūtēm.

4.   Ja kādu jautājumu izskata bez debatēm, referents vai atbildīgās komitejas priekšsēdētājs tieši pirms balsošanas var sniegt paziņojumu ne ilgāk par divām minūtēm.

Grozījums Nr. 173

Eiropas Parlamenta Reglaments

152. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 152
  . pants | 149
  .
  a
   pants |
| Darba kārtības pieņemšana un grozīšana | Darba kārtības pieņemšana un grozīšana |
| 1.   Katras sesijas sākumā Parlaments pieņem
  lēmumu par galīgo
  darba kārtības
  projektu.
  Komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti
  var iesniegt grozījumu priekšlikumus. Šos
  priekšlikumus iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam vismaz vienu stundu pirms sesijas sākuma. Parlamenta priekšsēdētājs var dot vārdu katra priekšlikuma iesniedzējam, vienam runātājam
  “par” un vienam — “pret” priekšlikumu. Uzstāšanās laiks ir viena minūte
  . | 1.   Katras sesijas sākumā Parlaments pieņem
  darba kārtību. Grozījumus galīgajā
  darba kārtības
  projektā var ierosināt
  komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti
  . Jebkādus šādus
  priekšlikumus iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam vismaz vienu stundu pirms sesijas sākuma. Parlamenta priekšsēdētājs var dot vārdu katra priekšlikuma iesniedzējam
  un
  vienam runātājam
  , kas iestājas pret priekšlikumu; katram no viņiem tiek atvēlēta ne vairāk kā viena minūte
  . |
| 2.   Pieņemto darba kārtību vairs nevar grozīt, izņemot gadījumus, kad piemēro 154. vai 187. līdz 191. panta noteikumus vai ja grozījumus ierosina Parlamenta priekšsēdētājs. | 2.   Pieņemto darba kārtību vairs nevar grozīt, izņemot gadījumus, kad piemēro 154. vai 187. līdz 191. panta noteikumus vai ja grozījumus ierosina Parlamenta priekšsēdētājs. |
| Ja priekšlikumu attiecībā uz procedūru par grozījumiem darba kārtībā noraida, to nevar iesniegt atkārtoti tās pašas sesijas laikā. | Ja priekšlikumu attiecībā uz procedūru par grozījumiem darba kārtībā noraida, to nevar iesniegt atkārtoti tās pašas sesijas laikā. |
| 3.   Pirms sēdes beigām Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam nākamās sēdes datumu, laiku un darba kārtību. | 3.   Pirms sēdes beigām Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam nākamās sēdes datumu, laiku un darba kārtību. |
| | Šis pants tiek pārcelts uzreiz aiz 149. panta, jo tas attiecas uz darba kārtības projektu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

152
  . pants

149
  .
  a
   pants

Darba kārtības pieņemšana un grozīšana

Darba kārtības pieņemšana un grozīšana

1.   Katras sesijas sākumā Parlaments pieņem
  lēmumu par galīgo
  darba kārtības
  projektu.
  Komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti
  var iesniegt grozījumu priekšlikumus. Šos
  priekšlikumus iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam vismaz vienu stundu pirms sesijas sākuma. Parlamenta priekšsēdētājs var dot vārdu katra priekšlikuma iesniedzējam, vienam runātājam
  “par” un vienam — “pret” priekšlikumu. Uzstāšanās laiks ir viena minūte
  .

1.   Katras sesijas sākumā Parlaments pieņem
  darba kārtību. Grozījumus galīgajā
  darba kārtības
  projektā var ierosināt
  komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti
  . Jebkādus šādus
  priekšlikumus iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam vismaz vienu stundu pirms sesijas sākuma. Parlamenta priekšsēdētājs var dot vārdu katra priekšlikuma iesniedzējam
  un
  vienam runātājam
  , kas iestājas pret priekšlikumu; katram no viņiem tiek atvēlēta ne vairāk kā viena minūte
  .

2.   Pieņemto darba kārtību vairs nevar grozīt, izņemot gadījumus, kad piemēro 154. vai 187. līdz 191. panta noteikumus vai ja grozījumus ierosina Parlamenta priekšsēdētājs.

2.   Pieņemto darba kārtību vairs nevar grozīt, izņemot gadījumus, kad piemēro 154. vai 187. līdz 191. panta noteikumus vai ja grozījumus ierosina Parlamenta priekšsēdētājs.

Ja priekšlikumu attiecībā uz procedūru par grozījumiem darba kārtībā noraida, to nevar iesniegt atkārtoti tās pašas sesijas laikā.

Ja priekšlikumu attiecībā uz procedūru par grozījumiem darba kārtībā noraida, to nevar iesniegt atkārtoti tās pašas sesijas laikā.

3.   Pirms sēdes beigām Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam nākamās sēdes datumu, laiku un darba kārtību.

3.   Pirms sēdes beigām Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam nākamās sēdes datumu, laiku un darba kārtību.

Šis pants tiek pārcelts uzreiz aiz 149. panta, jo tas attiecas uz darba kārtības projektu.

Grozījums Nr. 174

Eiropas Parlamenta Reglaments

153.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 153.a pants |
| | Politiskās grupas pieprasītas debates par aktuāliem jautājumiem |
| | 1.   
  Katras sesijas darba kārtības projektā paredz vienu vai divus vismaz 60 minūtes ilgus periodus debatēm par Eiropas Savienības politikai īpaši nozīmīgu aktuālu jautājumu. |
| | 2.   
  Katrai politiskajai grupai ir tiesības reizi gadā pēc savas izvēles ierosināt aktuālu jautājumu vismaz vienām šādām debatēm. Priekšsēdētāju konference nodrošina, ka minētās tiesības tiek taisnīgi sadalītas starp politiskajām grupām vienu gadu ilgā nepārtrauktā periodā. |
| | 3.   
  Politiskās grupas pēc savas izvēles izraudzīto aktuālo jautājumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam rakstiski, pirms Priekšsēdētāju konference sagatavo galīgo darba kārtības projektu. Pilnībā ievēro 38. panta 1. punktu par Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā minētajām tiesībām, brīvībām un principiem, kā arī šā Līguma 2. pantā noteiktās vērtības. |
| | 4.   
  Priekšsēdētāju konference nosaka laiku šādu debašu rīkošanai. Ar balsu vairākumu, kuras nodevušas četras piektdaļas Parlamenta deputātu, tā var pieņemt lēmumu noraidīt grupas ierosinātā jautājuma izskatīšanu. |
| | 5.   
  Debates atklāj tās politiskās grupas pārstāvis, kura ierosinājusi aktuālo jautājumu. Uzstāšanās laiku, kas seko debašu atklāšanai, sadala saskaņā ar 162. panta 4. un 5. punktu. |
| | 6.   
  Debašu noslēgumā rezolūciju nepieņem. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

153.a pants

Politiskās grupas pieprasītas debates par aktuāliem jautājumiem

1.   
  Katras sesijas darba kārtības projektā paredz vienu vai divus vismaz 60 minūtes ilgus periodus debatēm par Eiropas Savienības politikai īpaši nozīmīgu aktuālu jautājumu.

2.   
  Katrai politiskajai grupai ir tiesības reizi gadā pēc savas izvēles ierosināt aktuālu jautājumu vismaz vienām šādām debatēm. Priekšsēdētāju konference nodrošina, ka minētās tiesības tiek taisnīgi sadalītas starp politiskajām grupām vienu gadu ilgā nepārtrauktā periodā.

3.   
  Politiskās grupas pēc savas izvēles izraudzīto aktuālo jautājumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam rakstiski, pirms Priekšsēdētāju konference sagatavo galīgo darba kārtības projektu. Pilnībā ievēro 38. panta 1. punktu par Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā minētajām tiesībām, brīvībām un principiem, kā arī šā Līguma 2. pantā noteiktās vērtības.

4.   
  Priekšsēdētāju konference nosaka laiku šādu debašu rīkošanai. Ar balsu vairākumu, kuras nodevušas četras piektdaļas Parlamenta deputātu, tā var pieņemt lēmumu noraidīt grupas ierosinātā jautājuma izskatīšanu.

5.   
  Debates atklāj tās politiskās grupas pārstāvis, kura ierosinājusi aktuālo jautājumu. Uzstāšanās laiku, kas seko debašu atklāšanai, sadala saskaņā ar 162. panta 4. un 5. punktu.

6.   
  Debašu noslēgumā rezolūciju nepieņem.

Grozījums Nr. 175

Eiropas Parlamenta Reglaments

154. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 154. pants | 154. pants |
| Steidzami gadījumi | Steidzami gadījumi |
| 1.   Parlamenta priekšsēdētājs, komiteja, politiskā grupa, vismaz 40 deputāti, Komisija vai Padome var
  ierosināt
  , lai Parlaments saskaņā ar 47. panta 1. punktu rīko
  steidzamu apspriešanu par priekšlikumu, par kuru jāapspriežas ar Parlamentu
  . Šāds pieprasījums jāiesniedz rakstiski, un tam jābūt pamatotam. | 1.   Parlamenta priekšsēdētājs, komiteja, politiskā grupa, vismaz 40 deputāti, Komisija vai Padome var
  pieprasīt
  , lai Parlaments saskaņā ar 47. panta 1. punktu rīko
  tam iesniegtā priekšlikuma steidzamu apspriešanu
  . Šāds pieprasījums jāiesniedz rakstiski, un tam jābūt pamatotam. |
| 2.   Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs saņem pieprasījumu rīkot steidzamu apspriešanu, viņš par to informē Parlamentu. Balsošana par šo pieprasījumu notiek tās sēdes sākumā, kas notiek pēc sēdes, kuras laikā paziņoja par šo pieprasījumu, ar nosacījumu, ka priekšlikums, uz kuru pieprasījums attiecas, ir izdalīts oficiālajās valodās. Ja ir saņemti vairāki pieprasījumi rīkot steidzamu apspriešanu par vienu un to pašu jautājumu, lēmums par pieprasījuma pieņemšanu vai noraidīšanu attiecas uz visiem pieprasījumiem par vienu un to pašu jautājumu. | 2.   Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs saņem pieprasījumu rīkot steidzamu apspriešanu, viņš par to informē Parlamentu. Balsošana par šo pieprasījumu notiek tās sēdes sākumā, kas notiek pēc sēdes, kuras laikā paziņoja par šo pieprasījumu, ar nosacījumu, ka priekšlikums, uz kuru pieprasījums attiecas, ir izdalīts oficiālajās valodās. Ja ir saņemti vairāki pieprasījumi rīkot steidzamu apspriešanu par vienu un to pašu jautājumu, lēmums par pieprasījuma pieņemšanu vai noraidīšanu attiecas uz visiem pieprasījumiem par vienu un to pašu jautājumu. |
| 3.   Pirms balsošanas dod
  vārdu
  pieprasījuma iesniedzējam, vienam runātājam
  “par” un vienam runātājam
  “pret”, kā arī atbildīgās komitejas priekšsēdētājam un/vai referentam, ne vairāk kā trīs minūtes
  katram
  . | 3.   Pirms balsošanas
  vārdu
  dod
  tikai
  pieprasījuma iesniedzējam, vienam runātājam “pret”, kā arī atbildīgās komitejas priekšsēdētājam un/vai referentam,
  katram no viņiem atvēlot
  ne vairāk kā trīs minūtes. |
| 4.   Jautājumus, par kuriem ir pieņemts lēmums, ka tie jāizskata steidzamā kārtā, izskata pirms visiem pārējiem darba kārtības punktiem. Parlamenta priekšsēdētājs nosaka laiku, kad tos apspriedīs un kad par tiem balsos. | 4.   Jautājumus, par kuriem ir pieņemts lēmums, ka tie jāizskata steidzamā kārtā, izskata pirms visiem pārējiem darba kārtības punktiem. Parlamenta priekšsēdētājs nosaka laiku, kad tos apspriedīs un kad par tiem balsos. |
| 5.   
  Steidzamu apspriešanu
  var
  rīkot
  bez ziņojuma sagatavošanas vai izņēmuma gadījumā — pamatojoties uz atbildīgās komitejas mutisku ziņojumu. | 5.   
  Steidzamības procedūru
  var
  piemērot
  bez ziņojuma sagatavošanas vai izņēmuma gadījumā — pamatojoties uz atbildīgās komitejas mutisku ziņojumu. |
| | Ja piemēro steidzamības procedūru un notiek sarunas starp iestādēm, 73. un 73.a pantu nepiemēro. Pēc analoģijas piemēro 73.d pantu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

154. pants

154. pants

Steidzami gadījumi

Steidzami gadījumi

1.   Parlamenta priekšsēdētājs, komiteja, politiskā grupa, vismaz 40 deputāti, Komisija vai Padome var
  ierosināt
  , lai Parlaments saskaņā ar 47. panta 1. punktu rīko
  steidzamu apspriešanu par priekšlikumu, par kuru jāapspriežas ar Parlamentu
  . Šāds pieprasījums jāiesniedz rakstiski, un tam jābūt pamatotam.

1.   Parlamenta priekšsēdētājs, komiteja, politiskā grupa, vismaz 40 deputāti, Komisija vai Padome var
  pieprasīt
  , lai Parlaments saskaņā ar 47. panta 1. punktu rīko
  tam iesniegtā priekšlikuma steidzamu apspriešanu
  . Šāds pieprasījums jāiesniedz rakstiski, un tam jābūt pamatotam.

2.   Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs saņem pieprasījumu rīkot steidzamu apspriešanu, viņš par to informē Parlamentu. Balsošana par šo pieprasījumu notiek tās sēdes sākumā, kas notiek pēc sēdes, kuras laikā paziņoja par šo pieprasījumu, ar nosacījumu, ka priekšlikums, uz kuru pieprasījums attiecas, ir izdalīts oficiālajās valodās. Ja ir saņemti vairāki pieprasījumi rīkot steidzamu apspriešanu par vienu un to pašu jautājumu, lēmums par pieprasījuma pieņemšanu vai noraidīšanu attiecas uz visiem pieprasījumiem par vienu un to pašu jautājumu.

2.   Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs saņem pieprasījumu rīkot steidzamu apspriešanu, viņš par to informē Parlamentu. Balsošana par šo pieprasījumu notiek tās sēdes sākumā, kas notiek pēc sēdes, kuras laikā paziņoja par šo pieprasījumu, ar nosacījumu, ka priekšlikums, uz kuru pieprasījums attiecas, ir izdalīts oficiālajās valodās. Ja ir saņemti vairāki pieprasījumi rīkot steidzamu apspriešanu par vienu un to pašu jautājumu, lēmums par pieprasījuma pieņemšanu vai noraidīšanu attiecas uz visiem pieprasījumiem par vienu un to pašu jautājumu.

3.   Pirms balsošanas dod
  vārdu
  pieprasījuma iesniedzējam, vienam runātājam
  “par” un vienam runātājam
  “pret”, kā arī atbildīgās komitejas priekšsēdētājam un/vai referentam, ne vairāk kā trīs minūtes
  katram
  .

3.   Pirms balsošanas
  vārdu
  dod
  tikai
  pieprasījuma iesniedzējam, vienam runātājam “pret”, kā arī atbildīgās komitejas priekšsēdētājam un/vai referentam,
  katram no viņiem atvēlot
  ne vairāk kā trīs minūtes.

4.   Jautājumus, par kuriem ir pieņemts lēmums, ka tie jāizskata steidzamā kārtā, izskata pirms visiem pārējiem darba kārtības punktiem. Parlamenta priekšsēdētājs nosaka laiku, kad tos apspriedīs un kad par tiem balsos.

4.   Jautājumus, par kuriem ir pieņemts lēmums, ka tie jāizskata steidzamā kārtā, izskata pirms visiem pārējiem darba kārtības punktiem. Parlamenta priekšsēdētājs nosaka laiku, kad tos apspriedīs un kad par tiem balsos.

5.   
  Steidzamu apspriešanu
  var
  rīkot
  bez ziņojuma sagatavošanas vai izņēmuma gadījumā — pamatojoties uz atbildīgās komitejas mutisku ziņojumu.

5.   
  Steidzamības procedūru
  var
  piemērot
  bez ziņojuma sagatavošanas vai izņēmuma gadījumā — pamatojoties uz atbildīgās komitejas mutisku ziņojumu.

Ja piemēro steidzamības procedūru un notiek sarunas starp iestādēm, 73. un 73.a pantu nepiemēro. Pēc analoģijas piemēro 73.d pantu.

Grozījums Nr. 176

Eiropas Parlamenta Reglaments

156. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 156. pants | 156. pants |
| Termiņi | Termiņi |
| Izņemot steidzamos gadījumus, kas minēti 135. un 154. pantā, teksta apspriešanu un balsošanu par to var sākt tikai tad, ja tas ir
  izdalīts
  vismaz divdesmit četras stundas iepriekš. | Izņemot steidzamos gadījumus, kas minēti 135. un 154. pantā, teksta apspriešanu un balsošanu par to var sākt tikai tad, ja tas ir
  darīts pieejams
  vismaz divdesmit četras stundas iepriekš. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

156. pants

156. pants

Termiņi

Termiņi

Izņemot steidzamos gadījumus, kas minēti 135. un 154. pantā, teksta apspriešanu un balsošanu par to var sākt tikai tad, ja tas ir
  izdalīts
  vismaz divdesmit četras stundas iepriekš.

Izņemot steidzamos gadījumus, kas minēti 135. un 154. pantā, teksta apspriešanu un balsošanu par to var sākt tikai tad, ja tas ir
  darīts pieejams
  vismaz divdesmit četras stundas iepriekš.

Grozījums Nr. 177

Eiropas Parlamenta Reglaments

157. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 157. pants | 157. pants |
| Pieeja sēžu zālei | Pieeja sēžu zālei |
| 1.   Sēžu zālē var ienākt tikai Parlamenta deputāti, Komisijas un Padomes locekļi, Parlamenta ģenerālsekretārs, darbinieki, kuru klātbūtne nepieciešama darba pienākumu veikšanai, un
  eksperti vai Eiropas Savienības ierēdņi
  . | 1.   Sēžu zālē var ienākt tikai Parlamenta deputāti, Komisijas un Padomes locekļi, Parlamenta ģenerālsekretārs, darbinieki, kuru klātbūtne nepieciešama darba pienākumu veikšanai, un
  Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinātās personas
  . |
| 2.   Sēžu zāles balkonā var ienākt tikai tie, kuriem Parlamenta priekšsēdētājs vai ģenerālsekretārs ir noteiktajā kārtībā izsniedzis caurlaidi. | 2.   Sēžu zāles balkonā var ienākt tikai tie, kuriem Parlamenta priekšsēdētājs vai ģenerālsekretārs ir noteiktajā kārtībā izsniedzis caurlaidi. |
| 3.   Apmeklētāji sēž sēžu zāles balkonā un ievēro klusumu. Visus, kuri izrāda piekrišanu vai neapmierinātību, sēžu zāles tehniskie darbinieki nekavējoties izraida. | 3.   Apmeklētāji sēž sēžu zāles balkonā un ievēro klusumu. Visus, kuri izrāda piekrišanu vai neapmierinātību, sēžu zāles tehniskie darbinieki nekavējoties izraida. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

157. pants

157. pants

Pieeja sēžu zālei

Pieeja sēžu zālei

1.   Sēžu zālē var ienākt tikai Parlamenta deputāti, Komisijas un Padomes locekļi, Parlamenta ģenerālsekretārs, darbinieki, kuru klātbūtne nepieciešama darba pienākumu veikšanai, un
  eksperti vai Eiropas Savienības ierēdņi
  .

1.   Sēžu zālē var ienākt tikai Parlamenta deputāti, Komisijas un Padomes locekļi, Parlamenta ģenerālsekretārs, darbinieki, kuru klātbūtne nepieciešama darba pienākumu veikšanai, un
  Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinātās personas
  .

2.   Sēžu zāles balkonā var ienākt tikai tie, kuriem Parlamenta priekšsēdētājs vai ģenerālsekretārs ir noteiktajā kārtībā izsniedzis caurlaidi.

2.   Sēžu zāles balkonā var ienākt tikai tie, kuriem Parlamenta priekšsēdētājs vai ģenerālsekretārs ir noteiktajā kārtībā izsniedzis caurlaidi.

3.   Apmeklētāji sēž sēžu zāles balkonā un ievēro klusumu. Visus, kuri izrāda piekrišanu vai neapmierinātību, sēžu zāles tehniskie darbinieki nekavējoties izraida.

3.   Apmeklētāji sēž sēžu zāles balkonā un ievēro klusumu. Visus, kuri izrāda piekrišanu vai neapmierinātību, sēžu zāles tehniskie darbinieki nekavējoties izraida.

Grozījums Nr. 178

Eiropas Parlamenta Reglaments

158. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 158. pants | 158. pants |
| Valodu lietojums | Valodu lietojums |
| 1.   Visus Parlamenta dokumentus sagatavo oficiālajās valodās. | 1.   Visus Parlamenta dokumentus sagatavo oficiālajās valodās. |
| 2.   Parlamentā visiem deputātiem ir tiesības izteikties viņu izraudzītajā oficiālajā valodā. Uzstāšanos kādā no oficiālajām valodām sinhroni tulko visās pārējās oficiālajās valodās un jebkurā citā valodā, ko Prezidijs uzskata par vajadzīgu. | 2.   Parlamentā visiem deputātiem ir tiesības izteikties viņu izraudzītajā oficiālajā valodā. Uzstāšanos kādā no oficiālajām valodām sinhroni tulko visās pārējās oficiālajās valodās un jebkurā citā valodā, ko Prezidijs uzskata par vajadzīgu. |
| 3.   Komiteju un delegāciju sanāksmēs sinhroni tulko no tām oficiālajām valodām, kuras lieto un kuras pieprasa komitejas vai delegācijas pastāvīgie locekļi un aizstājēji, un šajās valodās. | 3.   Komiteju un delegāciju sanāksmēs sinhroni tulko no tām oficiālajām valodām, kuras lieto un kuras pieprasa komitejas vai delegācijas pastāvīgie locekļi un aizstājēji, un šajās valodās. |
| 4.   Komiteju vai delegāciju sanāksmēs ārpus parastajām darba vietām nodrošina mutisko tulkojumu no un uz to deputātu valodām, kuri ir apstiprinājuši, ka viņi piedalīsies sanāksmē. Izņēmuma gadījumos šos noteikumus var pielāgot
  , ja komiteju un delegāciju locekļi par to vienojas
  .
  Domstarpību gadījumā lēmumu pieņem Prezidijs
  . | 4.   Komiteju vai delegāciju sanāksmēs ārpus parastajām darba vietām nodrošina mutisko tulkojumu no un uz to deputātu valodām, kuri ir apstiprinājuši, ka viņi piedalīsies sanāksmē. Izņēmuma gadījumos šos noteikumus var pielāgot.
  Prezidijs pieņem vajadzīgos noteikumus
  . |
| Ja pēc balsošanas rezultātu paziņošanas izrādās, ka dažādās valodās rakstītie teksti pilnībā nesakrīt, Parlamenta priekš sēdētājs saskaņā ar 184. panta 5. punktu lemj, vai paziņotais rezultāts ir spēkā. Ja Parlamenta priekšsēdētājs apstiprina rezultāta spēkā esamību, viņš nosaka, kuras valodas variantu uzskata par pieņemtu. Tomēr sākotnējo tekstu ne vienmēr var uzskatīt par oficiālo tekstu, jo iespējams, ka teksti, kas rakstīti citās valodās, visi atšķiras no sākotnējā teksta. | |
| | 4.a   
  Pēc tam, kad ir paziņoti balsošanas rezultāti, Parlamenta priekšsēdētājs lemj par jebkādiem pieprasījumiem attiecībā uz dažādo valodu versiju iespējamām neatbilstībām. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

158. pants

158. pants

Valodu lietojums

Valodu lietojums

1.   Visus Parlamenta dokumentus sagatavo oficiālajās valodās.

1.   Visus Parlamenta dokumentus sagatavo oficiālajās valodās.

2.   Parlamentā visiem deputātiem ir tiesības izteikties viņu izraudzītajā oficiālajā valodā. Uzstāšanos kādā no oficiālajām valodām sinhroni tulko visās pārējās oficiālajās valodās un jebkurā citā valodā, ko Prezidijs uzskata par vajadzīgu.

2.   Parlamentā visiem deputātiem ir tiesības izteikties viņu izraudzītajā oficiālajā valodā. Uzstāšanos kādā no oficiālajām valodām sinhroni tulko visās pārējās oficiālajās valodās un jebkurā citā valodā, ko Prezidijs uzskata par vajadzīgu.

3.   Komiteju un delegāciju sanāksmēs sinhroni tulko no tām oficiālajām valodām, kuras lieto un kuras pieprasa komitejas vai delegācijas pastāvīgie locekļi un aizstājēji, un šajās valodās.

3.   Komiteju un delegāciju sanāksmēs sinhroni tulko no tām oficiālajām valodām, kuras lieto un kuras pieprasa komitejas vai delegācijas pastāvīgie locekļi un aizstājēji, un šajās valodās.

4.   Komiteju vai delegāciju sanāksmēs ārpus parastajām darba vietām nodrošina mutisko tulkojumu no un uz to deputātu valodām, kuri ir apstiprinājuši, ka viņi piedalīsies sanāksmē. Izņēmuma gadījumos šos noteikumus var pielāgot
  , ja komiteju un delegāciju locekļi par to vienojas
  .
  Domstarpību gadījumā lēmumu pieņem Prezidijs
  .

4.   Komiteju vai delegāciju sanāksmēs ārpus parastajām darba vietām nodrošina mutisko tulkojumu no un uz to deputātu valodām, kuri ir apstiprinājuši, ka viņi piedalīsies sanāksmē. Izņēmuma gadījumos šos noteikumus var pielāgot.
  Prezidijs pieņem vajadzīgos noteikumus
  .

Ja pēc balsošanas rezultātu paziņošanas izrādās, ka dažādās valodās rakstītie teksti pilnībā nesakrīt, Parlamenta priekš sēdētājs saskaņā ar 184. panta 5. punktu lemj, vai paziņotais rezultāts ir spēkā. Ja Parlamenta priekšsēdētājs apstiprina rezultāta spēkā esamību, viņš nosaka, kuras valodas variantu uzskata par pieņemtu. Tomēr sākotnējo tekstu ne vienmēr var uzskatīt par oficiālo tekstu, jo iespējams, ka teksti, kas rakstīti citās valodās, visi atšķiras no sākotnējā teksta.

4.a   
  Pēc tam, kad ir paziņoti balsošanas rezultāti, Parlamenta priekšsēdētājs lemj par jebkādiem pieprasījumiem attiecībā uz dažādo valodu versiju iespējamām neatbilstībām.

Grozījums Nr. 179

Eiropas Parlamenta Reglaments

159. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 159. pants | 159. pants |
| Pārejas noteikumi | Pārejas noteikumi |
| 1.   Pārejas laikā līdz astotā sasaukuma beigām (20) ir pieļaujamas atkāpes no 158. panta, ja, neraugoties uz atbilstīgi veiktajiem pasākumiem, kādā no oficiālajām valodām nav pieejams pietiekams skaits tulku vai tulkotāju. | 1.   Pārejas laikā līdz astotā sasaukuma beigām (20) ir pieļaujamas atkāpes no 158. panta, ja, neraugoties uz atbilstīgi veiktajiem pasākumiem, kādā no oficiālajām valodām nav pieejams pietiekams skaits tulku vai tulkotāju. |
| 2.   Prezidijs pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma nosaka, vai attiecībā uz katru attiecīgo oficiālo valodu pastāv 1. punktā minētie nosacījumi, un ik pēc sešiem mēnešiem pārskata savu lēmumu
  , ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu par sasniegto
  . Prezidijs pieņem vajadzīgos īstenošanas noteikumus. | 2.   Prezidijs pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma
  un pienācīgi ņemot vērā 3. punktā paredzēto kārtību,
  nosaka, vai attiecībā uz katru attiecīgo oficiālo valodu pastāv 1. punktā minētie nosacījumi, un ik pēc sešiem mēnešiem
  , pamatojoties uz ģenerālsekretāra iesniegto progresa ziņojumu,
  pārskata savu lēmumu. Prezidijs pieņem vajadzīgos īstenošanas noteikumus. |
| 3.   Piemēro īpašus pagaidu noteikumus par to tiesību aktu sagatavošanu, kurus, ņemot vērā Līgumus, ir pieņēmusi Padome
  , izņemot regulas, kuras Eiropas Parlaments un Padome pieņem kopīgi
  . | 3.   Piemēro īpašus pagaidu noteikumus par to tiesību aktu sagatavošanu, kurus, ņemot vērā Līgumus, ir pieņēmusi Padome. |
| 4.   Pēc Prezidija pamatota ieteikuma Parlaments jebkurā laikā var nolemt šo pantu atcelt pirms paredzētā termiņa vai 1. punktā norādītā laikposma beigās tā darbību pagarināt. | 4.   Pēc Prezidija pamatota ieteikuma Parlaments jebkurā laikā var nolemt šo pantu atcelt pirms paredzētā termiņa vai 1. punktā norādītā laikposma beigās tā darbību pagarināt. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

159. pants

159. pants

Pārejas noteikumi

Pārejas noteikumi

1.   Pārejas laikā līdz astotā sasaukuma beigām (20) ir pieļaujamas atkāpes no 158. panta, ja, neraugoties uz atbilstīgi veiktajiem pasākumiem, kādā no oficiālajām valodām nav pieejams pietiekams skaits tulku vai tulkotāju.

1.   Pārejas laikā līdz astotā sasaukuma beigām (20) ir pieļaujamas atkāpes no 158. panta, ja, neraugoties uz atbilstīgi veiktajiem pasākumiem, kādā no oficiālajām valodām nav pieejams pietiekams skaits tulku vai tulkotāju.

2.   Prezidijs pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma nosaka, vai attiecībā uz katru attiecīgo oficiālo valodu pastāv 1. punktā minētie nosacījumi, un ik pēc sešiem mēnešiem pārskata savu lēmumu
  , ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu par sasniegto
  . Prezidijs pieņem vajadzīgos īstenošanas noteikumus.

2.   Prezidijs pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma
  un pienācīgi ņemot vērā 3. punktā paredzēto kārtību,
  nosaka, vai attiecībā uz katru attiecīgo oficiālo valodu pastāv 1. punktā minētie nosacījumi, un ik pēc sešiem mēnešiem
  , pamatojoties uz ģenerālsekretāra iesniegto progresa ziņojumu,
  pārskata savu lēmumu. Prezidijs pieņem vajadzīgos īstenošanas noteikumus.

3.   Piemēro īpašus pagaidu noteikumus par to tiesību aktu sagatavošanu, kurus, ņemot vērā Līgumus, ir pieņēmusi Padome
  , izņemot regulas, kuras Eiropas Parlaments un Padome pieņem kopīgi
  .

3.   Piemēro īpašus pagaidu noteikumus par to tiesību aktu sagatavošanu, kurus, ņemot vērā Līgumus, ir pieņēmusi Padome.

4.   Pēc Prezidija pamatota ieteikuma Parlaments jebkurā laikā var nolemt šo pantu atcelt pirms paredzētā termiņa vai 1. punktā norādītā laikposma beigās tā darbību pagarināt.

4.   Pēc Prezidija pamatota ieteikuma Parlaments jebkurā laikā var nolemt šo pantu atcelt pirms paredzētā termiņa vai 1. punktā norādītā laikposma beigās tā darbību pagarināt.

Grozījums Nr. 180

Eiropas Parlamenta Reglaments

160. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 160. pants | 160. pants |
| Dokumentu izplatīšana | Dokumentu izplatīšana |
| Dokumentus, par kuriem notiek debates un par kuriem Parlaments pieņem lēmumus,
  drukā un izdala
  deputātiem.
  Šo dokumentu sarakstu publicē Parlamenta sēžu protokolā. | Dokumentus, par kuriem notiek debates un par kuriem Parlaments pieņem lēmumus,
  dara pieejamus
  deputātiem. |
| Neierobežojot pirmās daļas piemērošanu, deputātiem un politiskajām grupām ir tieša pieeja Parlamenta iekšējai datorsistēmai, ar kuras palīdzību iespējams iepazīties ar visiem nekonfidenciālajiem sagatavošanā esošajiem dokumentiem (ziņojuma projektiem, ieteikuma projektiem, atzinuma projektiem, darba dokumentiem, komitejai iesniegtajiem grozījumiem). | Neierobežojot pirmās daļas piemērošanu, deputātiem un politiskajām grupām ir tieša pieeja Parlamenta iekšējai datorsistēmai, ar kuras palīdzību iespējams iepazīties ar visiem nekonfidenciālajiem sagatavošanā esošajiem dokumentiem (ziņojuma projektiem, ieteikuma projektiem, atzinuma projektiem, darba dokumentiem, komitejai iesniegtajiem grozījumiem). |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

160. pants

160. pants

Dokumentu izplatīšana

Dokumentu izplatīšana

Dokumentus, par kuriem notiek debates un par kuriem Parlaments pieņem lēmumus,
  drukā un izdala
  deputātiem.
  Šo dokumentu sarakstu publicē Parlamenta sēžu protokolā.

Dokumentus, par kuriem notiek debates un par kuriem Parlaments pieņem lēmumus,
  dara pieejamus
  deputātiem.

Neierobežojot pirmās daļas piemērošanu, deputātiem un politiskajām grupām ir tieša pieeja Parlamenta iekšējai datorsistēmai, ar kuras palīdzību iespējams iepazīties ar visiem nekonfidenciālajiem sagatavošanā esošajiem dokumentiem (ziņojuma projektiem, ieteikuma projektiem, atzinuma projektiem, darba dokumentiem, komitejai iesniegtajiem grozījumiem).

Neierobežojot pirmās daļas piemērošanu, deputātiem un politiskajām grupām ir tieša pieeja Parlamenta iekšējai datorsistēmai, ar kuras palīdzību iespējams iepazīties ar visiem nekonfidenciālajiem sagatavošanā esošajiem dokumentiem (ziņojuma projektiem, ieteikuma projektiem, atzinuma projektiem, darba dokumentiem, komitejai iesniegtajiem grozījumiem).

Grozījums Nr. 181

Eiropas Parlamenta Reglaments

162. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 162. pants | 162. pants |
| Uzstāšanās laika sadale | Uzstāšanās laika sadale |
| 1.   Priekšsēdētāju konference var ierosināt, lai debatēs uzstāšanās laiku sadalītu. Par šo priekšlikumu Parlaments pieņem lēmumu bez debatēm. | 1.   Priekšsēdētāju konference var ierosināt, lai debatēs uzstāšanās laiku sadalītu. Par šo priekšlikumu Parlaments pieņem lēmumu bez debatēm. |
| 2.   Deputāti var uzstāties tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētājs viņiem ir devis vārdu. Runātājs uzstājas no savas vietas un uzrunā Parlamenta priekšsēdētāju. Ja kāds runātājs novirzās no temata, Parlamenta priekšsēdētājs viņam par to aizrāda. | 2.   Deputāti var uzstāties tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētājs viņiem ir devis vārdu. Runātājs uzstājas no savas vietas un uzrunā Parlamenta priekšsēdētāju. Ja kāds runātājs novirzās no temata, Parlamenta priekšsēdētājs viņam par to aizrāda. |
| 3.   
  Priekšsēdētājs
  īpaši iedalītā debašu laika pirmajai daļai var sagatavot runātāju sarakstu ar vienu vai vairākām runātāju kārtām, iekļaujot tajā visas politiskās grupas, kas vēlas izteikties, un ņemot vērā to lielumu
  , kā arī vienu pie politiskajām grupām nepiederošo deputātu
  . | 3.   
  Priekšsēdētājs
  īpaši iedalītā debašu laika pirmajai daļai var sagatavot runātāju sarakstu ar vienu vai vairākām runātāju kārtām, iekļaujot tajā visas politiskās grupas, kas vēlas izteikties, un ņemot vērā to lielumu. |
| 4.   Šīs debašu daļas uzstāšanās laiku sadala atbilstoši šādiem kritērijiem: | 4.   Šīs debašu daļas uzstāšanās laiku sadala atbilstoši šādiem kritērijiem: |
| a) | pirmo uzstāšanās laika daļu sadala vienlīdzīgi visām politiskajām grupām; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

162. pants

162. pants

Uzstāšanās laika sadale

Uzstāšanās laika sadale

1.   Priekšsēdētāju konference var ierosināt, lai debatēs uzstāšanās laiku sadalītu. Par šo priekšlikumu Parlaments pieņem lēmumu bez debatēm.

1.   Priekšsēdētāju konference var ierosināt, lai debatēs uzstāšanās laiku sadalītu. Par šo priekšlikumu Parlaments pieņem lēmumu bez debatēm.

2.   Deputāti var uzstāties tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētājs viņiem ir devis vārdu. Runātājs uzstājas no savas vietas un uzrunā Parlamenta priekšsēdētāju. Ja kāds runātājs novirzās no temata, Parlamenta priekšsēdētājs viņam par to aizrāda.

2.   Deputāti var uzstāties tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētājs viņiem ir devis vārdu. Runātājs uzstājas no savas vietas un uzrunā Parlamenta priekšsēdētāju. Ja kāds runātājs novirzās no temata, Parlamenta priekšsēdētājs viņam par to aizrāda.

3.   
  Priekšsēdētājs
  īpaši iedalītā debašu laika pirmajai daļai var sagatavot runātāju sarakstu ar vienu vai vairākām runātāju kārtām, iekļaujot tajā visas politiskās grupas, kas vēlas izteikties, un ņemot vērā to lielumu
  , kā arī vienu pie politiskajām grupām nepiederošo deputātu
  .

3.   
  Priekšsēdētājs
  īpaši iedalītā debašu laika pirmajai daļai var sagatavot runātāju sarakstu ar vienu vai vairākām runātāju kārtām, iekļaujot tajā visas politiskās grupas, kas vēlas izteikties, un ņemot vērā to lielumu.

4.   Šīs debašu daļas uzstāšanās laiku sadala atbilstoši šādiem kritērijiem:

4.   Šīs debašu daļas uzstāšanās laiku sadala atbilstoši šādiem kritērijiem:

a)

pirmo uzstāšanās laika daļu sadala vienlīdzīgi visām politiskajām grupām;

| a) | pirmo uzstāšanās laika daļu sadala vienlīdzīgi visām politiskajām grupām; |
| --- | --- |

a)

pirmo uzstāšanās laika daļu sadala vienlīdzīgi visām politiskajām grupām;

| b) | otro uzstāšanās laika daļu sadala politiskajām grupām proporcionāli deputātu skaitam tajās; |
| --- | --- |

b)

otro uzstāšanās laika daļu sadala politiskajām grupām proporcionāli deputātu skaitam tajās;

| b) | otro uzstāšanās laika daļu sadala politiskajām grupām proporcionāli deputātu skaitam tajās; |
| --- | --- |

b)

otro uzstāšanās laika daļu sadala politiskajām grupām proporcionāli deputātu skaitam tajās;

| c) | pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem piešķir kopumā tādu uzstāšanās laiku, kas ir aprēķināts, ņemot vērā katrai politiskajai grupai piešķirto laiku saskaņā ar a) un b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

c)

pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem piešķir kopumā tādu uzstāšanās laiku, kas ir aprēķināts, ņemot vērā katrai politiskajai grupai piešķirto laiku saskaņā ar a) un b) apakšpunktu.

| c) | pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem piešķir kopumā tādu uzstāšanās laiku, kas ir aprēķināts, ņemot vērā katrai politiskajai grupai piešķirto laiku saskaņā ar a) un b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

c)

pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem piešķir kopumā tādu uzstāšanās laiku, kas ir aprēķināts, ņemot vērā katrai politiskajai grupai piešķirto laiku saskaņā ar a) un b) apakšpunktu.

| ca) | sadalot uzstāšanās plenārsēdē laiku, ņem vērā to, ka deputātiem ar invaliditāti var būt nepieciešams ilgāks laiks. |
| --- | --- |

ca)

sadalot uzstāšanās plenārsēdē laiku, ņem vērā to, ka deputātiem ar invaliditāti var būt nepieciešams ilgāks laiks.

5.   Ja vairākiem darba kārtības jautājumiem ir piešķirts kopējs uzstāšanās laiks, politiskās grupas paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, cik daudz no piešķirtā laika tās paredz veltīt katram jautājumam. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina piešķirtā uzstāšanās laika ievērošanu.

5.   Ja vairākiem darba kārtības jautājumiem ir piešķirts kopējs uzstāšanās laiks, politiskās grupas paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, cik daudz no piešķirtā laika tās paredz veltīt katram jautājumam. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina piešķirtā uzstāšanās laika ievērošanu.

6.   Pārējo debatēm paredzēto laiku iepriekš īpaši nepiešķir. Taču parasti priekšsēdētājs
  aicina
  deputātus uzstāties ne ilgāk kā vienu minūti. Priekšsēdētājs cik vien
  tas ir
  iespējams nodrošina, ka pēc kārtas tiek uzklausīti runātāji ar dažādiem politiskajiem uzskatiem un no dažādām dalībvalstīm.

6.   Pārējo debatēm paredzēto laiku iepriekš īpaši nepiešķir. Taču parasti priekšsēdētājs
  var aicināt
  deputātus uzstāties ne ilgāk kā vienu minūti. Priekšsēdētājs cik vien iespējams nodrošina, ka pēc kārtas tiek uzklausīti runātāji ar dažādiem politiskajiem uzskatiem un no dažādām dalībvalstīm.

7.   Pēc pieprasījuma vārdu vispirms var piešķirt atbildīgās komitejas priekšsēdētājam vai referentam un politisko grupu priekšsēdētājiem, kas vēlas izteikties savas politiskās grupas vārdā, vai runātājiem, kuri viņus aizstāj.

7.   Pēc pieprasījuma
  Parlamenta priekšsēdētājs
  vārdu vispirms var piešķirt atbildīgās komitejas priekšsēdētājam vai referentam un politisko grupu priekšsēdētājiem, kas vēlas izteikties savas politiskās grupas vārdā, vai runātājiem, kuri viņus aizstāj.

8.   Parlamenta priekšsēdētājs var dot vārdu deputātiem, kuri cita deputāta uzstāšanās laikā, paceļot zilo kartīti, pauž vēlmi uzdot runātājam jautājumu, kas nav ilgāks par pusminūti, ja runātājs tam piekrīt un Parlamenta priekšsēdētājs ir pārliecināts, ka tas neizjauks debašu norisi.

8.   Parlamenta priekšsēdētājs var dot vārdu deputātiem, kuri cita deputāta uzstāšanās laikā, paceļot zilo kartīti, pauž vēlmi uzdot runātājam jautājumu, kas nav ilgāks par pusminūti
  un ir saistīts ar minētā runātāja teikto
  , ja runātājs tam piekrīt un Parlamenta priekšsēdētājs ir pārliecināts, ka tas neizjauks debašu norisi
  un ka secīga zilo kartīšu pacelšana, lai uzdotu jautājumus, neradīs lielu nelīdzsvarotību attiecībā uz to, kā, deputātiem uzstājoties, ir pārstāvētas politiskās grupas
  .

9.   Uzstāšanās par sēdes protokolu, priekšlikumiem attiecībā uz procedūru, grozījumiem galīgajā darba kārtības projektā vai grozījumiem darba kārtībā nedrīkst pārsniegt vienu minūti.

9.   Uzstāšanās par sēdes protokolu, priekšlikumiem attiecībā uz procedūru, grozījumiem galīgajā darba kārtības projektā vai grozījumiem darba kārtībā nedrīkst pārsniegt vienu minūti.

10.   
  Parlamenta priekšsēdētājs, neierobežojot citas savas pilnvaras attiecībā uz disciplīnu, no sēžu stenogrammām var svītrot to deputātu uzstāšanās, kuri nav saņēmuši uzaicinājumu uzstāties vai kuri ir pārsnieguši viņiem atvēlēto uzstāšanās laiku.

11.   Komisijai un Padomei dod vārdu debatēs par ziņojumu uzreiz pēc tam, kad referents to ir nolasījis. Komisija, Padome un referents var izteikties vēlreiz, it īpaši, lai atbildētu uz deputātu uzstāšanos.

11.   Komisijai un Padomei dod vārdu debatēs par ziņojumu uzreiz pēc tam, kad referents to ir nolasījis. Komisija, Padome un referents var izteikties vēlreiz, it īpaši, lai atbildētu uz deputātu uzstāšanos.

12.   Deputāti, kas nav izteikušies debatēs, ne biežāk kā vienu reizi sesijā var iesniegt rakstisku deklarāciju, kura nepārsniedz 200 vārdus, un to pievieno debašu stenogrammai.

12.   Deputāti, kas nav izteikušies debatēs, ne biežāk kā vienu reizi sesijā var iesniegt rakstisku deklarāciju, kura nepārsniedz 200 vārdus, un to pievieno debašu stenogrammai.

13.   
  Neskarot
  Līguma par Eiropas Savienības darbību 230. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs cenšas vienoties ar Komisiju, Padomi un Eiropadomes priekšsēdētāju par tiem piemērotu uzstāšanās laika sadalījumu.

13.   
  Pienācīgi ņemot vērā
  Līguma par Eiropas Savienības darbību 230. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs cenšas vienoties ar Komisiju, Padomi un Eiropadomes priekšsēdētāju par tiem piemērotu uzstāšanās laika sadalījumu.

Grozījums Nr. 182

Eiropas Parlamenta Reglaments

164.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 164.a pants |
| | Parlamenta darba traucēšanas novēršana |
| | Parlamenta priekšsēdētājam ir tiesības izbeigt pārmērīgu daudzu priekšlikumu iesniegšanu, piemēram, attiecībā uz Reglamenta neievērošanu, procedūru, balsojuma skaidrojumiem un pieprasījumiem balsot atsevišķi, pa daļām vai pēc saraksta, ja viņš ir pārliecināts, ka minēto priekšlikumu nepārprotams mērķis un iespējamais iznākums ir Parlamenta procedūru ilgstoša un nopietna traucēšana vai citu deputātu tiesību ierobežošana. |
| | (3. nodaļā “Sēžu norises vispārējie noteikumi”) |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

164.a pants

Parlamenta darba traucēšanas novēršana

Parlamenta priekšsēdētājam ir tiesības izbeigt pārmērīgu daudzu priekšlikumu iesniegšanu, piemēram, attiecībā uz Reglamenta neievērošanu, procedūru, balsojuma skaidrojumiem un pieprasījumiem balsot atsevišķi, pa daļām vai pēc saraksta, ja viņš ir pārliecināts, ka minēto priekšlikumu nepārprotams mērķis un iespējamais iznākums ir Parlamenta procedūru ilgstoša un nopietna traucēšana vai citu deputātu tiesību ierobežošana.

(3. nodaļā “Sēžu norises vispārējie noteikumi”)

Grozījums Nr. 183

Eiropas Parlamenta Reglaments

165. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 165. pants | 165. pants |
| Tūlītēji pasākumi | Tūlītēji pasākumi |
| 1.   Parlamenta priekšsēdētājs aizrāda ikvienam deputātam, kurš traucē normālu sēdes norisi
  un
  kurš neievēro 11. pantā paredzētos noteikumus. | 1.   Parlamenta priekšsēdētājs aizrāda ikvienam deputātam, kurš traucē normālu sēdes norisi
  vai
  kurš neievēro 11. pantā paredzētos noteikumus. |
| 2.   Atkārtotos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs izsaka aizrādījumu, kuru ieraksta protokolā. | 2.   Atkārtotos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs izsaka aizrādījumu, kuru ieraksta protokolā. |
| 3.   Ja traucēšana turpinās vai pēc vēl viena traucējuma Parlamenta priekšsēdētājs var traucētājam liegt vārdu un viņu izraidīt no zāles uz visu atlikušo sēdes laiku. Īpaši nopietnos gadījumos viņš var arī piemērot pēdējo minēto sodu nekavējoties un bez otrreizēja aizrādījuma. Ģenerālsekretārs ar sēžu zāles tehnisko darbinieku un vajadzības gadījumā ar Parlamenta drošības dienesta palīdzību nekavējoties nodrošina šāda disciplinārā soda piemērošanu. | 3.   Ja traucēšana turpinās vai pēc vēl viena traucējuma Parlamenta priekšsēdētājs var traucētājam liegt vārdu un viņu izraidīt no zāles uz visu atlikušo sēdes laiku. Īpaši nopietnos gadījumos viņš var arī piemērot pēdējo minēto sodu nekavējoties un bez otrreizēja aizrādījuma. Ģenerālsekretārs ar sēžu zāles tehnisko darbinieku un vajadzības gadījumā ar Parlamenta drošības dienesta palīdzību nekavējoties nodrošina šāda disciplinārā soda piemērošanu. |
| 4.   Ja sēdes laikā notiek nekārtības, kuras traucē turpināt debates, Parlamenta priekšsēdētājs, lai nodibinātu kārtību, uz zināmu laiku pārtrauc sēdi vai to slēdz. Ja Parlamenta priekšsēdētāja teiktajā neieklausās, viņš atstāj savu vietu, un tas nozīmē, ka sēde pārtraukta. Sēdes darbu atsāk pēc Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinājuma. | 4.   Ja sēdes laikā notiek nekārtības, kuras traucē turpināt debates, Parlamenta priekšsēdētājs, lai nodibinātu kārtību, uz zināmu laiku pārtrauc sēdi vai to slēdz. Ja Parlamenta priekšsēdētāja teiktajā neieklausās, viņš atstāj savu vietu, un tas nozīmē, ka sēde
  ir
  pārtraukta. Sēdes darbu atsāk pēc Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinājuma. |
| | 4.a   
  Parlamenta priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu pārtraukt sēdes tiešraidi neslavu ceļošas, rasistiskas vai ksenofobiskas deputātu runas vai izturēšanās gadījumā. |
| | 4.b   
  Parlamenta priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu dzēst no Parlamenta sēžu audiovizuālajiem ierakstiem tās deputāta runas daļas, kuras satur neslavu ceļošus, rasistiskus vai ksenofobiskus izteikumus. |
| | Minētais lēmums stājas spēkā nekavējoties. Tomēr šādu lēmumu apstiprina Prezidijs ne vēlāk kā četru nedēļu laikā pēc tā pieņemšanas vai, ja Prezidijam šajā periodā nav sanāksmju, savā nākamajā sanāksmē. |
| 5.   Pilnvaras, kas noteiktas no 1. līdz 4. punktam, pēc analoģijas piešķir struktūrvienību, komiteju un delegāciju sanāksmju vadītājiem atbilstīgi Reglamentam. | 5.   Pilnvaras, kas noteiktas no 1. līdz 4.
  b
   punktam, pēc analoģijas piešķir struktūrvienību, komiteju un delegāciju sanāksmju vadītājiem atbilstīgi Reglamentam. |
| 6.   Atsevišķos gadījumos, ņemot vērā deputātu rīcības noteikumu neievērošanas gadījuma nopietnību, sēdes vadītājs ne vēlāk kā nākamajā sesijā vai nākamajā attiecīgās struktūrvienības, komitejas vai delegācijas sanāksmē var prasīt Parlamenta priekšsēdētājam piemērot 166. pantu. | 6.   Atsevišķos gadījumos, ņemot vērā deputātu rīcības noteikumu neievērošanas gadījuma nopietnību, sēdes vadītājs ne vēlāk kā nākamajā sesijā vai nākamajā attiecīgās struktūrvienības, komitejas vai delegācijas sanāksmē var prasīt Parlamenta priekšsēdētājam piemērot 166. pantu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

165. pants

165. pants

Tūlītēji pasākumi

Tūlītēji pasākumi

1.   Parlamenta priekšsēdētājs aizrāda ikvienam deputātam, kurš traucē normālu sēdes norisi
  un
  kurš neievēro 11. pantā paredzētos noteikumus.

1.   Parlamenta priekšsēdētājs aizrāda ikvienam deputātam, kurš traucē normālu sēdes norisi
  vai
  kurš neievēro 11. pantā paredzētos noteikumus.

2.   Atkārtotos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs izsaka aizrādījumu, kuru ieraksta protokolā.

2.   Atkārtotos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs izsaka aizrādījumu, kuru ieraksta protokolā.

3.   Ja traucēšana turpinās vai pēc vēl viena traucējuma Parlamenta priekšsēdētājs var traucētājam liegt vārdu un viņu izraidīt no zāles uz visu atlikušo sēdes laiku. Īpaši nopietnos gadījumos viņš var arī piemērot pēdējo minēto sodu nekavējoties un bez otrreizēja aizrādījuma. Ģenerālsekretārs ar sēžu zāles tehnisko darbinieku un vajadzības gadījumā ar Parlamenta drošības dienesta palīdzību nekavējoties nodrošina šāda disciplinārā soda piemērošanu.

3.   Ja traucēšana turpinās vai pēc vēl viena traucējuma Parlamenta priekšsēdētājs var traucētājam liegt vārdu un viņu izraidīt no zāles uz visu atlikušo sēdes laiku. Īpaši nopietnos gadījumos viņš var arī piemērot pēdējo minēto sodu nekavējoties un bez otrreizēja aizrādījuma. Ģenerālsekretārs ar sēžu zāles tehnisko darbinieku un vajadzības gadījumā ar Parlamenta drošības dienesta palīdzību nekavējoties nodrošina šāda disciplinārā soda piemērošanu.

4.   Ja sēdes laikā notiek nekārtības, kuras traucē turpināt debates, Parlamenta priekšsēdētājs, lai nodibinātu kārtību, uz zināmu laiku pārtrauc sēdi vai to slēdz. Ja Parlamenta priekšsēdētāja teiktajā neieklausās, viņš atstāj savu vietu, un tas nozīmē, ka sēde pārtraukta. Sēdes darbu atsāk pēc Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinājuma.

4.   Ja sēdes laikā notiek nekārtības, kuras traucē turpināt debates, Parlamenta priekšsēdētājs, lai nodibinātu kārtību, uz zināmu laiku pārtrauc sēdi vai to slēdz. Ja Parlamenta priekšsēdētāja teiktajā neieklausās, viņš atstāj savu vietu, un tas nozīmē, ka sēde
  ir
  pārtraukta. Sēdes darbu atsāk pēc Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinājuma.

4.a   
  Parlamenta priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu pārtraukt sēdes tiešraidi neslavu ceļošas, rasistiskas vai ksenofobiskas deputātu runas vai izturēšanās gadījumā.

4.b   
  Parlamenta priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu dzēst no Parlamenta sēžu audiovizuālajiem ierakstiem tās deputāta runas daļas, kuras satur neslavu ceļošus, rasistiskus vai ksenofobiskus izteikumus.

Minētais lēmums stājas spēkā nekavējoties. Tomēr šādu lēmumu apstiprina Prezidijs ne vēlāk kā četru nedēļu laikā pēc tā pieņemšanas vai, ja Prezidijam šajā periodā nav sanāksmju, savā nākamajā sanāksmē.

5.   Pilnvaras, kas noteiktas no 1. līdz 4. punktam, pēc analoģijas piešķir struktūrvienību, komiteju un delegāciju sanāksmju vadītājiem atbilstīgi Reglamentam.

5.   Pilnvaras, kas noteiktas no 1. līdz 4.
  b
   punktam, pēc analoģijas piešķir struktūrvienību, komiteju un delegāciju sanāksmju vadītājiem atbilstīgi Reglamentam.

6.   Atsevišķos gadījumos, ņemot vērā deputātu rīcības noteikumu neievērošanas gadījuma nopietnību, sēdes vadītājs ne vēlāk kā nākamajā sesijā vai nākamajā attiecīgās struktūrvienības, komitejas vai delegācijas sanāksmē var prasīt Parlamenta priekšsēdētājam piemērot 166. pantu.

6.   Atsevišķos gadījumos, ņemot vērā deputātu rīcības noteikumu neievērošanas gadījuma nopietnību, sēdes vadītājs ne vēlāk kā nākamajā sesijā vai nākamajā attiecīgās struktūrvienības, komitejas vai delegācijas sanāksmē var prasīt Parlamenta priekšsēdētājam piemērot 166. pantu.

Grozījums Nr. 184

Eiropas Parlamenta Reglaments

166. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 166. pants | 166. pants |
| Sankcijas | Sankcijas |
| 1.   Ja kāds deputāts
  īpaši
  nopietni
  traucē sēdes norisi vai
  traucē Parlamenta darbu, neievērojot
  9
  . pantā noteiktos principus, Parlamenta priekšsēdētājs
  pēc attiecīgā deputāta uzklausīšanas
  pieņem
  motivētu
  lēmumu,
  ar kuru paziņo piemērotās
  sankcijas
  , un pirms lēmuma paziņošanas plenārsēdē dara šo lēmumu zināmu ieinteresētajai personai un to struktūrvienību, komisiju un delegāciju vadītājiem, kurās minētā persona strādā
  . | 1.   Ja kāds deputāts nopietni traucē Parlamenta darbu, neievērojot
  11
  . pantā noteiktos principus, Parlamenta priekšsēdētājs pieņem
  argumentētu
  lēmumu,
  kurā noteiktas atbilstošās
  sankcijas. |
| | Pirms šāda lēmuma pieņemšanas Parlamenta priekšsēdētājs aicina attiecīgo deputātu iesniegt rakstiskus apsvērumus. Izņēmuma gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu rīkot attiecīgā deputāta mutisku uzklausīšanu. |
| | Lēmumu attiecīgajam deputātam paziņo ar ierakstītas vēstules vai steidzamos gadījumos — ar sēžu zāles tehnisko darbinieku starpniecību. |
| | Pēc lēmuma paziņošanas attiecīgajam deputātam Parlamenta priekšsēdētājs jebkādas deputātam noteiktās sankcijas paziņo Parlamentā, kā arī informē par šīm sankcijām to struktūrvienību, komisiju un delegāciju vadītājus, kurās šis deputāts darbojas. |
| | Tiklīdz par sankcijām ir pieņemts galīgais lēmums, to viegli pamanāmā veidā publicē Parlamenta tīmekļa vietnē, un šis lēmums tur ir pieejams līdz attiecīgā sasaukuma beigām. |
| 2.   Novērotās izturēšanās vērtēšanā jāņem vērā, vai tā ir atsevišķs gadījums, tā atkārtojas vai ir pastāvīga, kā arī tās nopietnība
  , pamatojoties uz pamatnostādnēm, kas pievienotas Reglamentam

   (21). | 2.   Novērotās izturēšanās vērtēšanā jāņem vērā, vai tā ir atsevišķs gadījums, tā atkārtojas vai ir pastāvīga, kā arī tās nopietnība. |
| | Ir jānošķir vizuāla rakstura rīcība, kas var būt paciešama ar nosacījumu, ka tā nav aizskaroša, neslavu ceļoša, rasistiska vai ksenofobiska un nepārsniedz saprāta robežas, un tāda rīcība, kura aktīvi traucē Parlamenta darbu. |
| 3.   Sankcijas var iekļaut vienu vai vairākus pasākumus: | 3.   Sankcijas var iekļaut vienu vai vairākus
  šādus
  pasākumus: |
| a) | rājienu; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

166. pants

166. pants

Sankcijas

Sankcijas

1.   Ja kāds deputāts
  īpaši
  nopietni
  traucē sēdes norisi vai
  traucē Parlamenta darbu, neievērojot
  9
  . pantā noteiktos principus, Parlamenta priekšsēdētājs
  pēc attiecīgā deputāta uzklausīšanas
  pieņem
  motivētu
  lēmumu,
  ar kuru paziņo piemērotās
  sankcijas
  , un pirms lēmuma paziņošanas plenārsēdē dara šo lēmumu zināmu ieinteresētajai personai un to struktūrvienību, komisiju un delegāciju vadītājiem, kurās minētā persona strādā
  .

1.   Ja kāds deputāts nopietni traucē Parlamenta darbu, neievērojot
  11
  . pantā noteiktos principus, Parlamenta priekšsēdētājs pieņem
  argumentētu
  lēmumu,
  kurā noteiktas atbilstošās
  sankcijas.

Pirms šāda lēmuma pieņemšanas Parlamenta priekšsēdētājs aicina attiecīgo deputātu iesniegt rakstiskus apsvērumus. Izņēmuma gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu rīkot attiecīgā deputāta mutisku uzklausīšanu.

Lēmumu attiecīgajam deputātam paziņo ar ierakstītas vēstules vai steidzamos gadījumos — ar sēžu zāles tehnisko darbinieku starpniecību.

Pēc lēmuma paziņošanas attiecīgajam deputātam Parlamenta priekšsēdētājs jebkādas deputātam noteiktās sankcijas paziņo Parlamentā, kā arī informē par šīm sankcijām to struktūrvienību, komisiju un delegāciju vadītājus, kurās šis deputāts darbojas.

Tiklīdz par sankcijām ir pieņemts galīgais lēmums, to viegli pamanāmā veidā publicē Parlamenta tīmekļa vietnē, un šis lēmums tur ir pieejams līdz attiecīgā sasaukuma beigām.

2.   Novērotās izturēšanās vērtēšanā jāņem vērā, vai tā ir atsevišķs gadījums, tā atkārtojas vai ir pastāvīga, kā arī tās nopietnība
  , pamatojoties uz pamatnostādnēm, kas pievienotas Reglamentam

   (21).

2.   Novērotās izturēšanās vērtēšanā jāņem vērā, vai tā ir atsevišķs gadījums, tā atkārtojas vai ir pastāvīga, kā arī tās nopietnība.

Ir jānošķir vizuāla rakstura rīcība, kas var būt paciešama ar nosacījumu, ka tā nav aizskaroša, neslavu ceļoša, rasistiska vai ksenofobiska un nepārsniedz saprāta robežas, un tāda rīcība, kura aktīvi traucē Parlamenta darbu.

3.   Sankcijas var iekļaut vienu vai vairākus pasākumus:

3.   Sankcijas var iekļaut vienu vai vairākus
  šādus
  pasākumus:

a)

rājienu;

| a) | rājienu; |
| --- | --- |

a)

rājienu;

| b) | tiesību
  zaudējumu
  saņemt dienas naudu uz laiku no divām līdz
  desmit
  dienām; |
| --- | --- |

b)

tiesību
  zaudējumu
  saņemt dienas naudu uz laiku no divām līdz
  desmit
  dienām;

| b) | tiesību saņemt dienas naudu
  zaudēšanu
  uz laiku no divām līdz
  trīsdesmit
  dienām; |
| --- | --- |

b)

tiesību saņemt dienas naudu
  zaudēšanu
  uz laiku no divām līdz
  trīsdesmit
  dienām;

| c) | dalības pagaidu
  apturēšana
  visās vai atsevišķās Parlamenta darbībās uz laiku no divām līdz
  desmit
  Parlamenta vai tā struktūrvienību, komiteju vai delegāciju sanāksmju dienām, neskarot tiesības balsot plenārsēdē, ja šādā gadījumā ir stingri ievēroti deputātu rīcības noteikumi; |
| --- | --- |

c)

dalības pagaidu
  apturēšana
  visās vai atsevišķās Parlamenta darbībās uz laiku no divām līdz
  desmit
  Parlamenta vai tā struktūrvienību, komiteju vai delegāciju sanāksmju dienām, neskarot tiesības balsot plenārsēdē, ja šādā gadījumā ir stingri ievēroti deputātu rīcības noteikumi;

| c) | dalības pagaidu
  apturēšanu
  visās vai atsevišķās Parlamenta darbībās uz laiku no divām līdz
  trīsdesmit
  Parlamenta vai tā struktūrvienību, komiteju vai delegāciju sanāksmju dienām, neskarot tiesības balsot plenārsēdē, ja šādā gadījumā ir stingri ievēroti deputātu rīcības noteikumi; |
| --- | --- |

c)

dalības pagaidu
  apturēšanu
  visās vai atsevišķās Parlamenta darbībās uz laiku no divām līdz
  trīsdesmit
  Parlamenta vai tā struktūrvienību, komiteju vai delegāciju sanāksmju dienām, neskarot tiesības balsot plenārsēdē, ja šādā gadījumā ir stingri ievēroti deputātu rīcības noteikumi;

| d) | priekšlikuma iesniegšanu Priekšsēdētāju konferencei atbilstīgi 21. pantam, kā rezultātā var tikt apturēta vai izbeigta deputāta darbība vienā vai vairākos Parlamenta amatos. |
| --- | --- |

d)

priekšlikuma iesniegšanu Priekšsēdētāju konferencei atbilstīgi 21. pantam, kā rezultātā var tikt apturēta vai izbeigta deputāta darbība vienā vai vairākos Parlamenta amatos.

| da) | aizliegumu deputātam uz laiku līdz vienam gadam pārstāvēt parlamentu sadarbības delegācijā, starpparlamentārā konferencē vai jebkādā citā starpinstitucionālā forumā; |
| --- | --- |

da)

aizliegumu deputātam uz laiku līdz vienam gadam pārstāvēt parlamentu sadarbības delegācijā, starpparlamentārā konferencē vai jebkādā citā starpinstitucionālā forumā;

| db) | konfidencialitātes noteikumu pārkāpuma gadījumā — tiesību piekļūt konfidenciālai vai klasificētai informācijai ierobežošanu uz laiku līdz vienam gadam. |
| --- | --- |

db)

konfidencialitātes noteikumu pārkāpuma gadījumā — tiesību piekļūt konfidenciālai vai klasificētai informācijai ierobežošanu uz laiku līdz vienam gadam.

3.a
     
  Panta 3. punkta b) līdz db) apakšpunktā noteiktās sankcijas var divkāršot atkārtotu pārkāpumu gadījumā vai tad, ja deputāts atsakās pakļauties pasākumiem, kas tiek veikti saskaņā ar 165. panta 3. punktu.

3.b   
  Parlamenta priekšsēdētājs turklāt var iesniegt priekšlikumu Priekšsēdētāju konferencei, ierosinot apturēt vai izbeigt deputāta darbību vienā vai vairākos Parlamenta amatos saskaņā ar 21. pantā noteikto procedūru.

Grozījums Nr. 185

Eiropas Parlamenta Reglaments

167. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 167. pants | 167. pants |
| Iekšējās pārsūdzības procedūras | Iekšējās pārsūdzības procedūras |
| Attiecīgais deputāts divu nedēļu laikā pēc paziņojuma par Parlamenta
  priekšsēdētāja noteikto sankciju
  var iesniegt iekšēju pārsūdzību
  Prezidijam
  . Šāda pārsūdzība uz laiku aptur noteiktās sankcijas piemērošanu. Prezidijs ne vēlāk kā četras nedēļas pēc pārsūdzības iesniegšanas dienas var anulēt, apstiprināt,
  kā arī samazināt sankcijas piemērošanas apjomu
  , neskarot tiesības izmantot
  ieinteresētās personas ārējās
  pārsūdzības
  tiesības
  . Ja paredzētajā termiņā Prezidijs lēmumu nepieņem,
  pārsūdzība tiek uzskatīta
  par
  noraidītu
  . | Attiecīgais deputāts divu nedēļu laikā pēc paziņojuma par
  sankciju, ko
  Parlamenta
  priekšsēdētājs viņam noteicis saskaņā ar 166. panta 1. līdz 3.a punktu,
  var iesniegt
  Prezidijam
  iekšēju pārsūdzību. Šāda pārsūdzība uz laiku aptur noteiktās sankcijas piemērošanu. Prezidijs ne vēlāk kā četras nedēļas pēc pārsūdzības iesniegšanas dienas
  vai, ja tam šajā periodā nav sanāksmju
  ,
  savā nākamajā sanāksmē
  var anulēt, apstiprināt
  vai grozīt noteikto sankciju
  , neskarot
  attiecīgā deputāta ārējās
  tiesības izmantot pārsūdzības
  iespēju
  . Ja paredzētajā termiņā Prezidijs lēmumu nepieņem,
  sankciju uzskata
  par
  spēkā neesošu
  . |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

167. pants

167. pants

Iekšējās pārsūdzības procedūras

Iekšējās pārsūdzības procedūras

Attiecīgais deputāts divu nedēļu laikā pēc paziņojuma par Parlamenta
  priekšsēdētāja noteikto sankciju
  var iesniegt iekšēju pārsūdzību
  Prezidijam
  . Šāda pārsūdzība uz laiku aptur noteiktās sankcijas piemērošanu. Prezidijs ne vēlāk kā četras nedēļas pēc pārsūdzības iesniegšanas dienas var anulēt, apstiprināt,
  kā arī samazināt sankcijas piemērošanas apjomu
  , neskarot tiesības izmantot
  ieinteresētās personas ārējās
  pārsūdzības
  tiesības
  . Ja paredzētajā termiņā Prezidijs lēmumu nepieņem,
  pārsūdzība tiek uzskatīta
  par
  noraidītu
  .

Attiecīgais deputāts divu nedēļu laikā pēc paziņojuma par
  sankciju, ko
  Parlamenta
  priekšsēdētājs viņam noteicis saskaņā ar 166. panta 1. līdz 3.a punktu,
  var iesniegt
  Prezidijam
  iekšēju pārsūdzību. Šāda pārsūdzība uz laiku aptur noteiktās sankcijas piemērošanu. Prezidijs ne vēlāk kā četras nedēļas pēc pārsūdzības iesniegšanas dienas
  vai, ja tam šajā periodā nav sanāksmju
  ,
  savā nākamajā sanāksmē
  var anulēt, apstiprināt
  vai grozīt noteikto sankciju
  , neskarot
  attiecīgā deputāta ārējās
  tiesības izmantot pārsūdzības
  iespēju
  . Ja paredzētajā termiņā Prezidijs lēmumu nepieņem,
  sankciju uzskata
  par
  spēkā neesošu
  .

Grozījums Nr. 186

Eiropas Parlamenta Reglaments

VII sadaļa – 5. nodaļa – virsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| KVORUMS UN BALSOŠANA | KVORUMS
  , GROZĪJUMI
  UN BALSOŠANA |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

KVORUMS UN BALSOŠANA

KVORUMS
  , GROZĪJUMI
  UN BALSOŠANA

Grozījums Nr. 187

Eiropas Parlamenta Reglaments

168. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 168. pants | 168. pants |
| Kvorums | Kvorums |
| 1.   Parlaments var apspriesties, noteikt darba kārtību un apstiprināt protokolu neatkarīgi no klātesošo deputātu skaita. | 1.   Parlaments var apspriesties, noteikt darba kārtību un apstiprināt protokolu neatkarīgi no klātesošo deputātu skaita. |
| 2.   Kvorums ir sasniegts, ja sēžu zālē ir viena trešā daļa no Parlamenta deputātiem. | 2.   Kvorums ir sasniegts, ja sēžu zālē ir viena trešā daļa no Parlamenta deputātiem. |
| 3.   Balsojums ir spēkā neatkarīgi no balsotāju skaita, izņemot gadījumus, kad pēc vismaz 40 deputātu pirms balsošanas sākuma iesniegtā pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs
  balsošanas laikā
  konstatē, ka nav kvoruma. Ja
  balsojums liecina
  , ka kvoruma nav, jautājumu iekļauj nākamās sēdes darba kārtībā. | 3.   Balsojums ir spēkā neatkarīgi no balsotāju skaita, izņemot gadījumus, kad pēc vismaz 40 deputātu pirms balsošanas sākuma iesniegtā pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs konstatē, ka nav kvoruma. Ja
  kvorumam vajadzīgā deputātu skaita nav, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo
  , ka kvoruma nav,
  un
  jautājumu iekļauj nākamās sēdes darba kārtībā. |
| Pieprasījumu konstatēt kvorumu var iesniegt vismaz 40 deputāti. Politiskās grupas vārdā iesniegts pieprasījums nav pieņemams. | |
| Lai noteiktu
  balsošanas
  rezultātus, saskaņā ar 2. punktu jāņem vērā visi sēžu zālē klātesošie deputāti
  ,
  un saskaņā ar 4. punktu — visi
  deputāti,
  kuri prasīja konstatēt kvorumu. Šim nolūkam nevar izmantot elektronisko balsošanas iekārtu
  . Sēžu zāles durvis nedrīkst būt aizvērtas. | Elektronisko
  balsošanas
  iekārtu var izmantot, lai pārbaudītu, vai ir sasniegts vajadzīgais minimums
  ,
  proti, 40
   deputāti,
  taču to nevar izmantot, lai pārbaudītu, vai ir sasniegts kvorums
  . Sēžu zāles durvis nedrīkst būt aizvērtas. |
| Ja nav kvorumam vajadzīgā deputātu skaita, Parlamenta priekšsēdētājs balsošanas rezultātus neizziņo, bet paziņo, ka kvorums nav sasniegts. | |
| Šī panta 3. punkta pēdējais teikums neattiecas uz priekšlikumiem attiecībā uz procedūru, bet tikai uz balsojumiem pēc būtības. | |
| 4.   
  Deputātus
  , kuri
  iesniedza pieprasījumu
  noteikt kvorumu, iekļauj klātesošo skaitā saskaņā ar 2. punktu pat tad, ja viņi
  ir atstājuši
  sēžu zāli. | 4.   
  Deputātiem
  , kuri
  prasa
  noteikt kvorumu,
  prasības izteikšanas brīdī ir jāatrodas sēžu zālē, un viņus
  iekļauj klātesošo skaitā saskaņā ar 2. 
  un 3.
   punktu, pat tad, ja viņi
  pēc tam atstāj
  sēžu zāli. |
| Deputātiem, kas iesnieguši pieprasījumu konstatēt kvorumu, ir jāatrodas sēžu zālē tajā brīdī, kad šis pieprasījums tiek izteikts. | |
| 5.   Ja ir klāt mazāk nekā 40 deputāti, Parlamenta priekšsēdētājs var pasludināt, ka nav kvoruma. | 5.   Ja ir klāt mazāk nekā 40 deputāti, Parlamenta priekšsēdētājs var pasludināt, ka nav kvoruma. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

168. pants

168. pants

Kvorums

Kvorums

1.   Parlaments var apspriesties, noteikt darba kārtību un apstiprināt protokolu neatkarīgi no klātesošo deputātu skaita.

1.   Parlaments var apspriesties, noteikt darba kārtību un apstiprināt protokolu neatkarīgi no klātesošo deputātu skaita.

2.   Kvorums ir sasniegts, ja sēžu zālē ir viena trešā daļa no Parlamenta deputātiem.

2.   Kvorums ir sasniegts, ja sēžu zālē ir viena trešā daļa no Parlamenta deputātiem.

3.   Balsojums ir spēkā neatkarīgi no balsotāju skaita, izņemot gadījumus, kad pēc vismaz 40 deputātu pirms balsošanas sākuma iesniegtā pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs
  balsošanas laikā
  konstatē, ka nav kvoruma. Ja
  balsojums liecina
  , ka kvoruma nav, jautājumu iekļauj nākamās sēdes darba kārtībā.

3.   Balsojums ir spēkā neatkarīgi no balsotāju skaita, izņemot gadījumus, kad pēc vismaz 40 deputātu pirms balsošanas sākuma iesniegtā pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs konstatē, ka nav kvoruma. Ja
  kvorumam vajadzīgā deputātu skaita nav, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo
  , ka kvoruma nav,
  un
  jautājumu iekļauj nākamās sēdes darba kārtībā.

Pieprasījumu konstatēt kvorumu var iesniegt vismaz 40 deputāti. Politiskās grupas vārdā iesniegts pieprasījums nav pieņemams.

Lai noteiktu
  balsošanas
  rezultātus, saskaņā ar 2. punktu jāņem vērā visi sēžu zālē klātesošie deputāti
  ,
  un saskaņā ar 4. punktu — visi
  deputāti,
  kuri prasīja konstatēt kvorumu. Šim nolūkam nevar izmantot elektronisko balsošanas iekārtu
  . Sēžu zāles durvis nedrīkst būt aizvērtas.

Elektronisko
  balsošanas
  iekārtu var izmantot, lai pārbaudītu, vai ir sasniegts vajadzīgais minimums
  ,
  proti, 40
   deputāti,
  taču to nevar izmantot, lai pārbaudītu, vai ir sasniegts kvorums
  . Sēžu zāles durvis nedrīkst būt aizvērtas.

Ja nav kvorumam vajadzīgā deputātu skaita, Parlamenta priekšsēdētājs balsošanas rezultātus neizziņo, bet paziņo, ka kvorums nav sasniegts.

Šī panta 3. punkta pēdējais teikums neattiecas uz priekšlikumiem attiecībā uz procedūru, bet tikai uz balsojumiem pēc būtības.

4.   
  Deputātus
  , kuri
  iesniedza pieprasījumu
  noteikt kvorumu, iekļauj klātesošo skaitā saskaņā ar 2. punktu pat tad, ja viņi
  ir atstājuši
  sēžu zāli.

4.   
  Deputātiem
  , kuri
  prasa
  noteikt kvorumu,
  prasības izteikšanas brīdī ir jāatrodas sēžu zālē, un viņus
  iekļauj klātesošo skaitā saskaņā ar 2. 
  un 3.
   punktu, pat tad, ja viņi
  pēc tam atstāj
  sēžu zāli.

Deputātiem, kas iesnieguši pieprasījumu konstatēt kvorumu, ir jāatrodas sēžu zālē tajā brīdī, kad šis pieprasījums tiek izteikts.

5.   Ja ir klāt mazāk nekā 40 deputāti, Parlamenta priekšsēdētājs var pasludināt, ka nav kvoruma.

5.   Ja ir klāt mazāk nekā 40 deputāti, Parlamenta priekšsēdētājs var pasludināt, ka nav kvoruma.

Grozījums Nr. 188

Eiropas Parlamenta Reglaments

168.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 168.a pants |
| | Obligātais minimums |
| | 1.   
  Ja vien nav noteikts citādi, šajā Reglamentā piemēro šādas definīcijas: |
| | a) | “zems obligātais minimums” ir viena divdesmitā daļa Parlamenta deputātu vai viena politiskā grupa; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

168.a pants

Obligātais minimums

1.   
  Ja vien nav noteikts citādi, šajā Reglamentā piemēro šādas definīcijas:

a)

“zems obligātais minimums” ir viena divdesmitā daļa Parlamenta deputātu vai viena politiskā grupa;

| b) | “vidējs obligātais minimums” ir viena desmitā daļa Parlamenta deputātu no vienas vai vairākām politiskajām grupām vai atsevišķi deputāti, vai abu variantu kombinācija; |
| --- | --- |

b)

“vidējs obligātais minimums” ir viena desmitā daļa Parlamenta deputātu no vienas vai vairākām politiskajām grupām vai atsevišķi deputāti, vai abu variantu kombinācija;

| c) | “augsts obligātais minimums” ir viena piektā daļa Parlamenta deputātu no vienas vai vairākām politiskajām grupām vai atsevišķi deputāti, vai abu variantu kombinācija. |
| --- | --- |

c)

“augsts obligātais minimums” ir viena piektā daļa Parlamenta deputātu no vienas vai vairākām politiskajām grupām vai atsevišķi deputāti, vai abu variantu kombinācija.

2.   
  Ja ir nepieciešams deputāta paraksts, lai noteiktu, vai ir sasniegts piemērojamais obligātais minimums, šis paraksts var būt izdarīts vai nu rokrakstā, vai elektroniski, izmantojot Parlamenta elektroniskā paraksta sistēmu. Attiecīgajos termiņos deputāts savu parakstu var atsaukt, taču pēc tam tas vairs nav atjaunojams.

3.   
  Ja obligātā minimuma sasniegšanai ir nepieciešams politiskās grupas atbalsts, šīs grupas vārdā rīkojas tās priekšsēdētājs vai persona, kuru priekšsēdētājs ir pienācīgi izraudzījies šim nolūkam.

4.   
  Vidēja vai augsta obligātā minimuma piemērošanas nolūkā politiskās grupas atbalstu skaita šādi:

| — | ja pants, kurā ir noteikts šāds obligātais minimums, tiek izmantots kā atsauce sēdes vai sanāksmes gaitā — visi fiziski klātesošie atbalstošās grupas deputāti; |
| --- | --- |

—

ja pants, kurā ir noteikts šāds obligātais minimums, tiek izmantots kā atsauce sēdes vai sanāksmes gaitā — visi fiziski klātesošie atbalstošās grupas deputāti;

| — | pārējos gadījumos — visi atbalstošās grupas deputāti. |
| --- | --- |

—

pārējos gadījumos — visi atbalstošās grupas deputāti.

Grozījums Nr. 189

Eiropas Parlamenta Reglaments

Horizontāla pielāgošana

| Spēkā esošais teksts | Horizontāla pielāgošana |
| --- | --- |
| | Reglamenta pantu un grozījumu horizontāla pielāgošana 168.a pantā noteiktajām obligātā minimuma jaunajām definīcijām. |
| | A. | Šādos Reglamenta pantos un šādu pantu grozījumos vārdus “politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti” jebkādā gramatiskā formā aizstāj ar “politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu”, nepieciešamības gadījumā izdarot gramatiskas izmaiņas: |

Spēkā esošais teksts

Horizontāla pielāgošana

Reglamenta pantu un grozījumu horizontāla pielāgošana 168.a pantā noteiktajām obligātā minimuma jaunajām definīcijām.

A.

15. panta 1. punkts

38. panta 2. punkts

38.a panta 1. punkts (jauns)

59. panta 1. punkta pirmā daļa

59. panta 1. punkta ceturtā daļa (jauna)

59. panta 1.a punkta pirmā daļa (jauna)

59. panta 1.b punkta ceturtā daļa (jauna)

59. panta 1.b punkta piektā daļa (jauna)

63. panta 4. punkts un 78.e panta 2. punkts

67.a panta 1. punkta pirmā daļa (jauna) un 68. panta 1. punkts

67.a panta 2. punkta pirmā daļa (jauna)

67.a panta 4. punkta pirmā daļa (jauna)

69. panta 1. punkts

81. panta 2. punkts

88. panta 1. punkta otrā daļa

105. panta 3. punkts

105. panta 6. punkta trešais ievilkums

106. panta 4.c punkta otrā daļa (jauna)

108. panta 2. punkts

108. panta 4. punkts

113. panta 4.a punkts (jauns)

118. panta 5 punkta pirmā daļa

121. panta 3. punkts

122. panta 3. punkts

122.a panta 4. punkts (jauns)

123. panta 2. punkts

128. panta 1. punkta pirmā daļa

135. panta 1. punkts

135. panta 2. punkts

137. panta 2. punkta trešā daļa

138. panta 2. punkta trešā daļa

150. panta 2. punkts

150. panta 3. punkts

152. panta 1. punkts

153. panta 1. punkts

154. panta 1. punkts

169. panta 1. punkta pirmā daļa

170. panta 4. punkta pirmā daļa

174. panta 5. punkts

174. panta 6. punkts

176. panta 1. punkts

180. panta 1. punkts

187. panta 1. punkta pirmā daļa

188. panta 1. punkta pirmā daļa

189. panta 1. punkta pirmā daļa

190. panta 1. punkta pirmā daļa

190. panta 4. punkts

226. panta 4. punkts

231. panta 4. punkts

XVI pielikuma 1.c punkta septītā daļa

88. panta 4. punktā un 113. panta 4.a punktā vārdus “vismaz 40 deputāti” jebkādā gramatiskā formā aizstāj ar “politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu”, nepieciešamības gadījumā izdarot gramatiskas izmaiņas.

| B. | 50. panta 1. punktā un 50. panta 2. punkta pirmajā daļā vārdus “vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu” jebkādā gramatiskā formā aizstāj ar “deputāti vai politiskās(-o) grupas(-u) locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu”, nepieciešamības gadījumā izdarot gramatiskas izmaiņas. |
| --- | --- |

B.

73.a panta 2. punktā un 150. panta 1. punkta otrajā daļā vārdus “politiskās grupas vai atsevišķi deputāti, kuri kopā veido vismaz vienu desmito daļu no Parlamenta deputātiem” jebkādā gramatiskā formā aizstāj ar “deputāti vai politiskās(-o) grupas(-u) locekļi, kuru skaits sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu”, nepieciešamības gadījumā izdarot gramatiskas izmaiņas.

210.a panta 4. punktā vārdus “trīs komitejas locekļi” jebkādā gramatiskā formā aizstāj ar “deputāti vai politiskās(-o) grupas(-u) locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu”, nepieciešamības gadījumā izdarot gramatiskas izmaiņas.

| C. | 15. panta 1. punktā vārdus “viena piektā daļa Parlamenta deputātu” jebkādā gramatiskā formā aizstāj ar “deputāti vai politiskās(-o) grupas(-u) locekļi, kuru skaits sasniedz vismaz augstāko obligāto minimumu”, nepieciešamības gadījumā izdarot gramatiskas izmaiņas. |
| --- | --- |

C.

182. panta 2. punktā un 180.a panta 2. punktā vārdus “vismaz viena piektā daļa no Parlamenta deputātiem” aizstāj ar “deputāti vai politiskās(-o) grupas(-u) locekļi, kuru skaits sasniedz vismaz augstāko obligāto minimumu”, nepieciešamības gadījumā izdarot gramatiskas izmaiņas.

191. panta 1. punktā vārdus “politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu” aizstāj ar “deputāti vai politiskās(-o) grupas(-u) locekļi, kuru skaits sasniedz vismaz augstāko obligāto minimumu”, nepieciešamības gadījumā izdarot gramatiskas izmaiņas.

204. panta 2. punkta pirmajā daļā un 208. panta 2. punktā vārdus “vismaz vienas sestās daļas komitejas locekļu” vai “viena sestā daļa komitejas locekļu” jebkādā gramatiskā formā aizstāj ar “deputāti vai politiskās(-o) grupas(-u) locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz augstāko obligāto minimumu”, nepieciešamības gadījumā izdarot gramatiskas izmaiņas.

208. panta 3. punktā vārdus “ceturtā daļa komitejas locekļu” aizstāj ar “deputāti vai politiskās(-o) grupas(-u) locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz augstāko obligāto minimumu”, nepieciešamības gadījumā izdarot gramatiskas izmaiņas.

| D. | Šī obligātā minimuma horizontālā pielāgošana neskar iepriekš minēto pantu un grozījumu pieņemšanu, noraidīšanu vai grozīšanu tajos aspektos, kas nav saistīti ar obligāto minimumu. |
| --- | --- |

D.

(Šis grozījums attiecas uz visu tekstu. Tā pieņemšanas gadījumā vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā.)

Grozījums Nr. 190

Eiropas Parlamenta Reglaments

169. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 169. pants | 169. pants |
| Grozījumu iesniegšana un to izklāsts | Grozījumu iesniegšana un to izklāsts |
| 1.   Grozījumus izskatīšanai plenārsēdē var iesniegt atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti. | 1.   Grozījumus izskatīšanai plenārsēdē var iesniegt atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti.
  Visu parakstītāju vārdus publisko. |
| Grozījumus iesniedz rakstiski, un tos paraksta grozījumu iesniedzēji. | Grozījumus iesniedz rakstiski, un tos paraksta grozījumu iesniedzēji. |
| Ja iesniedz grozījumus
  normatīva rakstura dokumentiem 47. panta 1. punkta nozīmē
  , tiem var pievienot īsus pamatojumus. Iesniedzējs ir atbildīgs par pamatojumiem, un tos nevirza balsošanai. | Ja iesniedz grozījumus
  juridiski saistošu aktu priekšlikumiem
  , tiem var pievienot īsus pamatojumus. Iesniedzējs ir atbildīgs par pamatojumiem, un tos nevirza balsošanai. |
| 2.   Ievērojot 170. pantā noteiktos ierobežojumus, grozījuma mērķis var būt kādas teksta daļas grozīšana vai svītrošana, vārdu vai skaitļu pievienošana vai aizstāšana. | 2.   Ievērojot 170. pantā noteiktos ierobežojumus, grozījuma mērķis var būt kādas teksta daļas grozīšana vai svītrošana, vārdu vai skaitļu pievienošana vai aizstāšana. |
| Šajā pantā un 170. pantā vārds “teksts” nozīmē rezolūcijas priekšlikumu, normatīvas rezolūcijas projektu, lēmuma priekšlikumu vai
  tiesību
  akta priekšlikumu kopumā. | Šajā pantā un 170. pantā vārds “teksts” nozīmē rezolūcijas priekšlikumu, normatīvas rezolūcijas projektu, lēmuma priekšlikumu vai
  juridiski saistoša
  akta priekšlikumu kopumā. |
| 3.   Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņus. | 3.   Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņus. |
| 4.   Debašu laikā grozījumu iesniedzējs vai ikviens cits deputāts, kuru grozījumu iesniedzējs iecēlis par savu aizstājēju, var iepazīstināt ar grozījumiem. | 4.   Debašu laikā grozījumu iesniedzējs vai ikviens cits deputāts, kuru grozījumu iesniedzējs iecēlis par savu aizstājēju, var iepazīstināt ar grozījumiem. |
| 5.   Ja grozījumu iesniedzējs grozījumu atsauc, to paziņo par spēkā neesošu, izņemot gadījumus, kad to uzreiz pārņem kāds cits deputāts. | 5.   Ja grozījumu iesniedzējs grozījumu atsauc, to paziņo par spēkā neesošu, izņemot gadījumus, kad to uzreiz pārņem kāds cits deputāts. |
| 6.   Ja vien Parlaments nav nolēmis citādi, grozījumus izvirza balsošanai tikai tad, kad tie ir
  nodrukāti un izdalīti
  visās oficiālajās valodās. Šādu lēmumu nedrīkst pieņemt, ja vismaz 40 deputāti pret to iebilst. Parlaments izvairās no lēmumiem, kuru rezultātā deputātiem, kas lieto kādu konkrētu valodu, radītu nepieņemamus nelabvēlīgus apstākļus. | 6.   Ja vien Parlaments nav nolēmis citādi, grozījumus izvirza balsošanai tikai tad, kad tie ir
  darīti pieejami
  visās oficiālajās valodās. Šādu lēmumu nedrīkst pieņemt, ja vismaz 40 deputāti pret to iebilst. Parlaments izvairās no lēmumiem, kuru rezultātā deputātiem, kas lieto kādu konkrētu valodu, radītu nepieņemamus nelabvēlīgus apstākļus. |
| Kad sēdē piedalās mazāk nekā 100 deputātu, Parlaments nevar pieņemt lēmumu, ja vismaz desmitā daļa klātesošo deputātu pret to iebilst. | Kad sēdē piedalās mazāk nekā 100 deputātu, Parlaments nevar pieņemt lēmumu, ja vismaz desmitā daļa klātesošo deputātu pret to iebilst. |
| Pēc priekšsēdētāja priekšlikuma mutisku
  grozījums
  vai jebkādas citas mutiskas izmaiņas pielīdzina grozījumam, kurš nav
  izplatīts
  visās oficiālajās valodās. Ja priekšsēdētājs uzskata to par pieņemamu, pamatojoties uz 170. panta 3. punktu, un ja nav izteikti iebildumi saskaņā ar 169. panta 6. punktu, to nodod balsošanai atbilstīgi izveidotajai balsošanas secībai. | Pēc priekšsēdētāja priekšlikuma mutisku
  grozījumu
  vai jebkādas citas mutiskas izmaiņas pielīdzina grozījumam, kurš nav
  darīts pieejams
  visās oficiālajās valodās. Ja priekšsēdētājs uzskata to par pieņemamu, pamatojoties uz 170. panta 3. punktu, un ja nav izteikti iebildumi saskaņā ar 169. panta 6. punktu, to nodod balsošanai atbilstīgi izveidotajai balsošanas secībai. |
| Komitejā balsu skaitu, kāds nepieciešams, lai iebilstu pret šādu grozījumu vai šādu izmaiņu, nosaka, pamatojoties uz 209. pantu, proporcionāli plenārsēdei noteiktajam balsu skaitam, vajadzības gadījumā noapaļojot uz augšu līdz veselam skaitlim. | Komitejā balsu skaitu, kāds nepieciešams, lai iebilstu pret šādu grozījumu vai šādu izmaiņu, nosaka, pamatojoties uz 209. pantu, proporcionāli plenārsēdei noteiktajam balsu skaitam, vajadzības gadījumā noapaļojot uz augšu līdz veselam skaitlim. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

169. pants

169. pants

Grozījumu iesniegšana un to izklāsts

Grozījumu iesniegšana un to izklāsts

1.   Grozījumus izskatīšanai plenārsēdē var iesniegt atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti.

1.   Grozījumus izskatīšanai plenārsēdē var iesniegt atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti.
  Visu parakstītāju vārdus publisko.

Grozījumus iesniedz rakstiski, un tos paraksta grozījumu iesniedzēji.

Grozījumus iesniedz rakstiski, un tos paraksta grozījumu iesniedzēji.

Ja iesniedz grozījumus
  normatīva rakstura dokumentiem 47. panta 1. punkta nozīmē
  , tiem var pievienot īsus pamatojumus. Iesniedzējs ir atbildīgs par pamatojumiem, un tos nevirza balsošanai.

Ja iesniedz grozījumus
  juridiski saistošu aktu priekšlikumiem
  , tiem var pievienot īsus pamatojumus. Iesniedzējs ir atbildīgs par pamatojumiem, un tos nevirza balsošanai.

2.   Ievērojot 170. pantā noteiktos ierobežojumus, grozījuma mērķis var būt kādas teksta daļas grozīšana vai svītrošana, vārdu vai skaitļu pievienošana vai aizstāšana.

2.   Ievērojot 170. pantā noteiktos ierobežojumus, grozījuma mērķis var būt kādas teksta daļas grozīšana vai svītrošana, vārdu vai skaitļu pievienošana vai aizstāšana.

Šajā pantā un 170. pantā vārds “teksts” nozīmē rezolūcijas priekšlikumu, normatīvas rezolūcijas projektu, lēmuma priekšlikumu vai
  tiesību
  akta priekšlikumu kopumā.

Šajā pantā un 170. pantā vārds “teksts” nozīmē rezolūcijas priekšlikumu, normatīvas rezolūcijas projektu, lēmuma priekšlikumu vai
  juridiski saistoša
  akta priekšlikumu kopumā.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņus.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņus.

4.   Debašu laikā grozījumu iesniedzējs vai ikviens cits deputāts, kuru grozījumu iesniedzējs iecēlis par savu aizstājēju, var iepazīstināt ar grozījumiem.

4.   Debašu laikā grozījumu iesniedzējs vai ikviens cits deputāts, kuru grozījumu iesniedzējs iecēlis par savu aizstājēju, var iepazīstināt ar grozījumiem.

5.   Ja grozījumu iesniedzējs grozījumu atsauc, to paziņo par spēkā neesošu, izņemot gadījumus, kad to uzreiz pārņem kāds cits deputāts.

5.   Ja grozījumu iesniedzējs grozījumu atsauc, to paziņo par spēkā neesošu, izņemot gadījumus, kad to uzreiz pārņem kāds cits deputāts.

6.   Ja vien Parlaments nav nolēmis citādi, grozījumus izvirza balsošanai tikai tad, kad tie ir
  nodrukāti un izdalīti
  visās oficiālajās valodās. Šādu lēmumu nedrīkst pieņemt, ja vismaz 40 deputāti pret to iebilst. Parlaments izvairās no lēmumiem, kuru rezultātā deputātiem, kas lieto kādu konkrētu valodu, radītu nepieņemamus nelabvēlīgus apstākļus.

6.   Ja vien Parlaments nav nolēmis citādi, grozījumus izvirza balsošanai tikai tad, kad tie ir
  darīti pieejami
  visās oficiālajās valodās. Šādu lēmumu nedrīkst pieņemt, ja vismaz 40 deputāti pret to iebilst. Parlaments izvairās no lēmumiem, kuru rezultātā deputātiem, kas lieto kādu konkrētu valodu, radītu nepieņemamus nelabvēlīgus apstākļus.

Kad sēdē piedalās mazāk nekā 100 deputātu, Parlaments nevar pieņemt lēmumu, ja vismaz desmitā daļa klātesošo deputātu pret to iebilst.

Kad sēdē piedalās mazāk nekā 100 deputātu, Parlaments nevar pieņemt lēmumu, ja vismaz desmitā daļa klātesošo deputātu pret to iebilst.

Pēc priekšsēdētāja priekšlikuma mutisku
  grozījums
  vai jebkādas citas mutiskas izmaiņas pielīdzina grozījumam, kurš nav
  izplatīts
  visās oficiālajās valodās. Ja priekšsēdētājs uzskata to par pieņemamu, pamatojoties uz 170. panta 3. punktu, un ja nav izteikti iebildumi saskaņā ar 169. panta 6. punktu, to nodod balsošanai atbilstīgi izveidotajai balsošanas secībai.

Pēc priekšsēdētāja priekšlikuma mutisku
  grozījumu
  vai jebkādas citas mutiskas izmaiņas pielīdzina grozījumam, kurš nav
  darīts pieejams
  visās oficiālajās valodās. Ja priekšsēdētājs uzskata to par pieņemamu, pamatojoties uz 170. panta 3. punktu, un ja nav izteikti iebildumi saskaņā ar 169. panta 6. punktu, to nodod balsošanai atbilstīgi izveidotajai balsošanas secībai.

Komitejā balsu skaitu, kāds nepieciešams, lai iebilstu pret šādu grozījumu vai šādu izmaiņu, nosaka, pamatojoties uz 209. pantu, proporcionāli plenārsēdei noteiktajam balsu skaitam, vajadzības gadījumā noapaļojot uz augšu līdz veselam skaitlim.

Komitejā balsu skaitu, kāds nepieciešams, lai iebilstu pret šādu grozījumu vai šādu izmaiņu, nosaka, pamatojoties uz 209. pantu, proporcionāli plenārsēdei noteiktajam balsu skaitam, vajadzības gadījumā noapaļojot uz augšu līdz veselam skaitlim.

Grozījums Nr. 191

Eiropas Parlamenta Reglaments

170. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 170. pants | 170. pants |
| Grozījumu pieņemamība | Grozījumu pieņemamība |
| 1.   Grozījums nav pieņemams, ja: | 1.   
  Neskarot papildu nosacījumus, kas minēti 52. panta 2. punktā attiecībā uz patstāvīgajiem ziņojumiem un 69. panta 2. punktā attiecībā uz grozījumiem Padomes nostājā,
  grozījums nav pieņemams, ja: |
| (a) | tā saturs tieši neattiecas uz tekstu, kuram tas ir paredzēts kā grozījums; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

170. pants

170. pants

Grozījumu pieņemamība

Grozījumu pieņemamība

1.   Grozījums nav pieņemams, ja:

1.   
  Neskarot papildu nosacījumus, kas minēti 52. panta 2. punktā attiecībā uz patstāvīgajiem ziņojumiem un 69. panta 2. punktā attiecībā uz grozījumiem Padomes nostājā,
  grozījums nav pieņemams, ja:

(a)

tā saturs tieši neattiecas uz tekstu, kuram tas ir paredzēts kā grozījums;

| (a) | tā saturs tieši neattiecas uz tekstu, kuram tas ir paredzēts kā grozījums; |
| --- | --- |

(a)

tā saturs tieši neattiecas uz tekstu, kuram tas ir paredzēts kā grozījums;

| (b) | tas paredz svītrot vai aizstāt tekstu kopumā; |
| --- | --- |

(b)

tas paredz svītrot vai aizstāt tekstu kopumā;

| (b) | tas paredz svītrot vai aizstāt tekstu kopumā; |
| --- | --- |

(b)

tas paredz svītrot vai aizstāt tekstu kopumā;

| (c) | tas paredz grozīt vairāk nekā vienu pantu vai punktu tekstā, uz kuru tas attiecas. Šis noteikums neattiecas uz kompromisa grozījumiem un uz grozījumiem, kuri paredz identiskus labojumus kādam atsevišķam izteicienam visā tekstā kopumā; |
| --- | --- |

(c)

tas paredz grozīt vairāk nekā vienu pantu vai punktu tekstā, uz kuru tas attiecas. Šis noteikums neattiecas uz kompromisa grozījumiem un uz grozījumiem, kuri paredz identiskus labojumus kādam atsevišķam izteicienam visā tekstā kopumā;

| (c) | tas paredz grozīt vairāk nekā vienu pantu vai punktu tekstā, uz kuru tas attiecas. Šis noteikums neattiecas uz kompromisa grozījumiem un uz grozījumiem, kuri paredz identiskus labojumus kādam atsevišķam izteicienam visā tekstā kopumā; |
| --- | --- |

(c)

tas paredz grozīt vairāk nekā vienu pantu vai punktu tekstā, uz kuru tas attiecas. Šis noteikums neattiecas uz kompromisa grozījumiem un uz grozījumiem, kuri paredz identiskus labojumus kādam atsevišķam izteicienam visā tekstā kopumā;

| (c a) | tas paredz grozīt priekšlikumu par Savienības tiesību aktu kodifikāciju; tomēr pēc analoģijas piemēro 103. panta 3. punkta otro daļu; |
| --- | --- |

(c a)

tas paredz grozīt priekšlikumu par Savienības tiesību aktu kodifikāciju; tomēr pēc analoģijas piemēro 103. panta 3. punkta otro daļu;

| (c b) | tas paredz grozīt tās teksta daļas priekšlikumā par Savienības tiesību akta pārstrādāšanu, kuras šādā priekšlikumā paliek nemainītas; tomēr pēc analoģijas piemēro 104. panta 2. punkta otro daļu un 104. panta 3. punkta trešo daļu; |
| --- | --- |

(c b)

tas paredz grozīt tās teksta daļas priekšlikumā par Savienības tiesību akta pārstrādāšanu, kuras šādā priekšlikumā paliek nemainītas; tomēr pēc analoģijas piemēro 104. panta 2. punkta otro daļu un 104. panta 3. punkta trešo daļu;

| (d) | atklājas, ka vismaz vienā no oficiālajām valodām tā teksta redakcija, uz kuru attiecas grozījums
  ,
  neprasa izdarīt grozījumus
  ; šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs kopā ar ieinteresētajām personām meklē piemērotu lingvistisku risinājumu. |
| --- | --- |

(d)

atklājas, ka vismaz vienā no oficiālajām valodām tā teksta redakcija, uz kuru attiecas grozījums
  ,
  neprasa izdarīt grozījumus
  ; šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs kopā ar ieinteresētajām personām meklē piemērotu lingvistisku risinājumu.

| (d) | tā vienīgais nolūks ir nodrošināt lingvistisku pareizību vai terminoloģisku konsekvenci tās valodas teksta redakcijā
  ,
  kurā grozījums iesniegts
  ; šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs kopā ar ieinteresētajām personām meklē piemērotu lingvistisku risinājumu. |
| --- | --- |

(d)

tā vienīgais nolūks ir nodrošināt lingvistisku pareizību vai terminoloģisku konsekvenci tās valodas teksta redakcijā
  ,
  kurā grozījums iesniegts
  ; šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs kopā ar ieinteresētajām personām meklē piemērotu lingvistisku risinājumu.

2.   
  Grozījums nav spēkā, ja tas ir pretrunā ar iepriekš pieņemtajiem lēmumiem attiecībā uz to pašu tekstu tā paša balsojuma laikā.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs lemj par grozījumu pieņemamību.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs lemj par grozījumu pieņemamību.

Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 3. punktu lemj par grozījumu pieņemamību, balstoties ne tikai uz šī panta 1.
  un 2.
  punktu, bet arī uz Reglamenta noteikumiem kopumā.

Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 3. punktu lemj par grozījumu pieņemamību, balstoties ne tikai uz šī panta 1. punktu, bet arī uz Reglamenta noteikumiem kopumā.

4.   Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu ar mērķi aizstāt nenormatīvas rezolūcijas priekšlikumu, kas ir ietverts komitejas ziņojumā.

4.   Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu ar mērķi aizstāt nenormatīvas rezolūcijas priekšlikumu, kas ir ietverts komitejas ziņojumā.

Šādā gadījumā politiskā grupa vai attiecīgie deputāti nevar iesniegt grozījumus atbildīgās komitejas iesniegtajam rezolūcijas priekšlikumam. Alternatīvais rezolūcijas priekšlikums nedrīkst būt garāks par atbildīgās komitejas iesniegto priekšlikumu. To bez grozījumiem iesniedz Parlamentam apstiprināšanai vienā balsojumā.

Šādā gadījumā politiskā grupa vai attiecīgie deputāti nevar iesniegt grozījumus atbildīgās komitejas iesniegtajam rezolūcijas priekšlikumam. Alternatīvais rezolūcijas priekšlikums nedrīkst būt garāks par atbildīgās komitejas iesniegto priekšlikumu. To bez grozījumiem iesniedz Parlamentam apstiprināšanai vienā balsojumā.

Pēc analoģijas piemēro 123. panta 4. punktu.

Pēc analoģijas piemēro 123. panta 4.
  un 4.a
   punktu
  attiecībā uz kopīgiem rezolūcijas priekšlikumiem
  .

4.a   
  Izņēmuma gadījumos, saņemot Parlamenta priekšsēdētāja piekrišanu, grozījumus var iesniegt pēc grozījumu iesniegšanas termiņa beigām, ja tie ir kompromisa grozījumi vai ja ir radušās tehniskas problēmas. Parlamenta priekšsēdētājs lemj par šādu grozījumu pieņemamību. Lai tos virzītu balsošanai, Parlamenta priekšsēdētājam jāsaņem Parlamenta piekrišana.

Var piemērot šādus vispārējos kompromisa grozījumu pieņemamības kritērijus:

| — | kompromisa grozījumi parasti attiecas uz tām teksta daļām, attiecībā uz kurām iesniegti grozījumi pirms grozījumu iesniegšanas termiņa beigām; |
| --- | --- |

—

kompromisa grozījumi parasti attiecas uz tām teksta daļām, attiecībā uz kurām iesniegti grozījumi pirms grozījumu iesniegšanas termiņa beigām;

| — | kompromisa grozījumus parasti iesniedz politiskās grupas, kas pārstāv Parlamenta deputātu vairākumu, attiecīgo komiteju priekšsēdētāji vai referenti vai citu grozījumu iesniedzēji; |
| --- | --- |

—

kompromisa grozījumus parasti iesniedz politiskās grupas, kas pārstāv Parlamenta deputātu vairākumu, attiecīgo komiteju priekšsēdētāji vai referenti vai citu grozījumu iesniedzēji;

| — | ja ir iesniegti kompromisa grozījumi, pārējos par to pašu jautājumu iesniegtos grozījumus parasti atsauc. |
| --- | --- |

—

ja ir iesniegti kompromisa grozījumi, pārējos par to pašu jautājumu iesniegtos grozījumus parasti atsauc.

Vienīgi Parlamenta priekšsēdētājs var ierosināt ņemt vērā kompromisa grozījumus. Lai šādu grozījumu izvirzītu balsošanai, Parlamenta priekšsēdētājam jāsaņem Parlamenta piekrišana, vaicājot, vai nav iebildumu, ka notiek balsošana par kompromisa grozījumu. Ja tiek izteikti iebildumi, Parlaments pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu.

Grozījums Nr. 192

Eiropas Parlamenta Reglaments

171. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 171. pants | 171. pants |
| Balsošanas kārtība | Balsošanas kārtība |
| 1.   
  Balsošanai par ziņojumiem Parlaments
  piemēro šādu kārtību: | 1.   
  Izņemot gadījumus, kad piemēro šajā Reglamentā paredzētos īpašos noteikumus, tekstiem, kas iesniegti Parlamentam,
  piemēro šādu
  balsošanas
  kārtību: |
| (a) | pirmkārt
  balso par iespējamiem grozījumiem
  tekstā, uz kuru attiecas atbildīgās komitejas ziņojums
  ; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

171. pants

171. pants

Balsošanas kārtība

Balsošanas kārtība

1.   
  Balsošanai par ziņojumiem Parlaments
  piemēro šādu kārtību:

1.   
  Izņemot gadījumus, kad piemēro šajā Reglamentā paredzētos īpašos noteikumus, tekstiem, kas iesniegti Parlamentam,
  piemēro šādu
  balsošanas
  kārtību:

(a)

pirmkārt
  balso par iespējamiem grozījumiem
  tekstā, uz kuru attiecas atbildīgās komitejas ziņojums
  ;

| (a) | vispirms attiecīgā gadījumā
  balso par iespējamiem grozījumiem
  juridiski saistoša akta priekšlikumā
  ; |
| --- | --- |

(a)

vispirms attiecīgā gadījumā
  balso par iespējamiem grozījumiem
  juridiski saistoša akta priekšlikumā
  ;

| (b) | tad balso par
  tekstu ar iespējamiem
  grozījumiem
  kopumā
  ; |
| --- | --- |

(b)

tad balso par
  tekstu ar iespējamiem
  grozījumiem
  kopumā
  ;

| (b) | tad
  attiecīgā gadījumā
  balso par
  minēto priekšlikumu kopumā, ar
  grozījumiem
  vai bez
  ; |
| --- | --- |

(b)

tad
  attiecīgā gadījumā
  balso par
  minēto priekšlikumu kopumā, ar
  grozījumiem
  vai bez
  ;

| (c) | pēc tam balso par rezolūcijas priekšlikuma vai normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem; |
| --- | --- |

(c)

pēc tam balso par rezolūcijas priekšlikuma vai normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem;

| (c) | pēc tam balso par rezolūcijas priekšlikuma vai normatīvās rezolūcijas projekta
  iespējamiem
  grozījumiem; |
| --- | --- |

(c)

pēc tam balso par rezolūcijas priekšlikuma vai normatīvās rezolūcijas projekta
  iespējamiem
  grozījumiem;

| (d) | visbeidzot balso kopumā par rezolūcijas priekšlikumu
  vai normatīvās rezolūcijas projektu
  (galīgais balsojums). |
| --- | --- |

(d)

visbeidzot balso kopumā par rezolūcijas priekšlikumu
  vai normatīvās rezolūcijas projektu
  (galīgais balsojums).

| (d) | visbeidzot balso kopumā par rezolūcijas priekšlikumu (galīgais balsojums). |
| --- | --- |

(d)

visbeidzot balso kopumā par rezolūcijas priekšlikumu (galīgais balsojums).

Parlaments nebalso par
  paskaidrojumu
  , kas
  ietverts
  ziņojumā.

Parlaments nebalso par
  paskaidrojumiem
  , kas
  ietverti
  ziņojumā.

2.   
  Otrajā lasījumā piemēro šādu kārtību:

| (a) | ja nav priekšlikuma noraidīt vai grozīt Padomes nostāju, to apstiprina saskaņā ar 76 pantu; |
| --- | --- |

(a)

ja nav priekšlikuma noraidīt vai grozīt Padomes nostāju, to apstiprina saskaņā ar 76 pantu;

| (b) | par priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju balso pirms balsošanas par citiem grozījumiem (68. panta 1. punkts); |
| --- | --- |

(b)

par priekšlikumu noraidīt Padomes nostāju balso pirms balsošanas par citiem grozījumiem (68. panta 1. punkts);

| (c) | ja ir iesniegti vairāki Padomes nostājas grozījumi, par tiem balso tādā secībā, kā noteikts 174. pantā; |
| --- | --- |

(c)

ja ir iesniegti vairāki Padomes nostājas grozījumi, par tiem balso tādā secībā, kā noteikts 174. pantā;

| (d) | kad Parlaments ir sācis balsošanu ar mērķi grozīt Padomes nostāju, papildu balsojums par tekstu kopumā var notikt tikai saskaņā ar 68. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(d)

kad Parlaments ir sācis balsošanu ar mērķi grozīt Padomes nostāju, papildu balsojums par tekstu kopumā var notikt tikai saskaņā ar 68. panta 2. punktu.

3.   
  Trešajā lasījumā piemēro 72. pantā noteikto kārtību.

4.   Kad notiek balsošana par
  normatīviem tekstiem
  un nenormatīviem rezolūciju priekšlikumiem, vispirms balso par būtiskajiem punktiem, pēc tam — par norādēm un apsvērumiem.
  Grozījumi, kas ir pretrunā ar iepriekš notikušu balsojumu, nav spēkā.

4.   Kad notiek balsošana par
  juridiski saistošu aktu priekšlikumiem
  un nenormatīviem rezolūciju priekšlikumiem, vispirms balso par būtiskajiem punktiem, pēc tam — par norādēm un apsvērumiem.

4.a   
  Grozījums nav spēkā, ja tas ir pretrunā ar iepriekš pieņemtajiem lēmumiem attiecībā uz to pašu tekstu tā paša balsojuma laikā.

5.   Balsošanas laikā var izteikties vienīgi referents
  , lai
  īsumā
  izklāstītu
  komitejas nostāju attiecībā uz grozījumiem, par kuriem balso.

5.   Balsošanas laikā var izteikties vienīgi referents
  vai — viņa vietā — komitejas priekšsēdētājs. Viņam ir iespēja
  īsumā
  izklāstīt atbildīgās
  komitejas nostāju attiecībā uz grozījumiem, par kuriem balso.

Grozījums Nr. 193

Eiropas Parlamenta Reglaments

172. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 172. pants | svītrots |
| Vienāds balsu sadalījums | |
| 1.   
  Ja balsojumā, kas noticis saskaņā ar 171. panta 1. punkta b) vai d) apakšpunktu, ir vienāds balsu sadalījums, visu tekstu kopumā nodod atpakaļ komitejai. Šo procedūru piemēro arī balsojumiem saskaņā ar 3. un 9. pantu un galīgajiem balsojumiem saskaņā ar 199. un 212. pantu, ar to saprotot, ka attiecībā uz pēdējiem diviem pantiem jautājumu nodod atpakaļ Priekšsēdētāju konferencei. | |
| 2.   
  Ja ir vienāds balsu sadalījums, balsojot par darba kārtību kopumā (152. pants), par protokolu kopumā (192. pants) vai par tekstu, kurš ir iesniegts balsošanai pa daļām saskaņā ar 176. pantu, uzskata, ka teksts ir pieņemts. | |
| 3.   
  Neskarot Reglamenta noteikumus, kas paredz kvalificētu balsu vairākumu, visos pārējos gadījumos, kad ir vienāds balsu sadalījums, uzskata, ka teksts vai priekšlikums ir noraidīts. | |
| 172. panta 3. punkta nozīme jāinterpretē tādējādi, ka gadījumos, kad balsojumā par ieteikuma projektu saskaņā ar 141. panta 4. punktu neiesaistīties Eiropas Savienības Tiesas procesā ir vienāds balsu skaits “par” un “pret”, šāds vienāds balsu skaits nenozīmē, ka ir pieņemts ieteikums Parlamentam iesaistīties minētajā procesā. Šādā gadījumā uzskata, ka atbildīgā komiteja nav izteikusi nekādu ieteikumu. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

172. pants

svītrots

Vienāds balsu sadalījums

1.   
  Ja balsojumā, kas noticis saskaņā ar 171. panta 1. punkta b) vai d) apakšpunktu, ir vienāds balsu sadalījums, visu tekstu kopumā nodod atpakaļ komitejai. Šo procedūru piemēro arī balsojumiem saskaņā ar 3. un 9. pantu un galīgajiem balsojumiem saskaņā ar 199. un 212. pantu, ar to saprotot, ka attiecībā uz pēdējiem diviem pantiem jautājumu nodod atpakaļ Priekšsēdētāju konferencei.

2.   
  Ja ir vienāds balsu sadalījums, balsojot par darba kārtību kopumā (152. pants), par protokolu kopumā (192. pants) vai par tekstu, kurš ir iesniegts balsošanai pa daļām saskaņā ar 176. pantu, uzskata, ka teksts ir pieņemts.

3.   
  Neskarot Reglamenta noteikumus, kas paredz kvalificētu balsu vairākumu, visos pārējos gadījumos, kad ir vienāds balsu sadalījums, uzskata, ka teksts vai priekšlikums ir noraidīts.

172. panta 3. punkta nozīme jāinterpretē tādējādi, ka gadījumos, kad balsojumā par ieteikuma projektu saskaņā ar 141. panta 4. punktu neiesaistīties Eiropas Savienības Tiesas procesā ir vienāds balsu skaits “par” un “pret”, šāds vienāds balsu skaits nenozīmē, ka ir pieņemts ieteikums Parlamentam iesaistīties minētajā procesā. Šādā gadījumā uzskata, ka atbildīgā komiteja nav izteikusi nekādu ieteikumu.

Grozījums Nr. 194

Eiropas Parlamenta Reglaments

173. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 173. pants | svītrots |
| Balsošanas pamatprincipi | |
| 1.   
  Balsošana par ziņojumiem notiek pēc atbildīgās komitejas ieteikuma. Komiteja var uzticēt šo uzdevumu komitejas priekšsēdētājam un referentam. | |
| 2.   
  Komiteja var ieteikt, lai balsošana notiktu par visiem grozījumiem kopumā vai par dažiem no tiem, kā arī ieteikt tos pieņemt, noraidīt vai pasludināt par spēkā neesošiem. | |
| Komiteja var arī ierosināt kompromisa grozījumus. | |
| 3.   
  Komiteja var arī ierosināt kompromisa grozījumus. Ja komiteja ierosina par attiecīgajiem grozījumiem balsot kopumā, to dara vispirms. | |
| 4.   
  Ja tā ierosina kompromisa grozījumus, par tiem balso vispirms. | |
| 5.   
  Ja par kādu grozījumu prasa balsojumu pēc saraksta, par to balso atsevišķi. | |
| 6.   
  Balsošana pa daļām nav pieņemama, ja notiek balsošana kopumā vai balsošana par kompromisa grozījumu. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

173. pants

svītrots

Balsošanas pamatprincipi

1.   
  Balsošana par ziņojumiem notiek pēc atbildīgās komitejas ieteikuma. Komiteja var uzticēt šo uzdevumu komitejas priekšsēdētājam un referentam.

2.   
  Komiteja var ieteikt, lai balsošana notiktu par visiem grozījumiem kopumā vai par dažiem no tiem, kā arī ieteikt tos pieņemt, noraidīt vai pasludināt par spēkā neesošiem.

Komiteja var arī ierosināt kompromisa grozījumus.

3.   
  Komiteja var arī ierosināt kompromisa grozījumus. Ja komiteja ierosina par attiecīgajiem grozījumiem balsot kopumā, to dara vispirms.

4.   
  Ja tā ierosina kompromisa grozījumus, par tiem balso vispirms.

5.   
  Ja par kādu grozījumu prasa balsojumu pēc saraksta, par to balso atsevišķi.

6.   
  Balsošana pa daļām nav pieņemama, ja notiek balsošana kopumā vai balsošana par kompromisa grozījumu.

Grozījums Nr. 195

Eiropas Parlamenta Reglaments

174. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 174. pants | 174. pants |
| Balsošanas kārtība par grozījumiem | Balsošanas kārtība par grozījumiem |
| 1.   Grozījumi ir prioritāri attiecībā pret tekstu, uz kuru tie attiecas, un par tiem balso pirms balsošanas par tekstu. | 1.   Grozījumi ir prioritāri attiecībā pret tekstu, uz kuru tie attiecas, un par tiem balso pirms balsošanas par tekstu. |
| 2.   Ja divi vai vairāki grozījumi, kas attiecas uz vienu un to pašu teksta daļu, ir savstarpēji izslēdzoši, vispirms balso par to, kurš visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta, jo tam ir prioritāte. Ja šo grozījumu pieņem, tas nozīmē, ka pārējie ir noraidīti. Ja šo grozījumu noraida, tad balso par nākamo grozījumu prioritātes secībā, un tā pēc kārtas par katru nākamo grozījumu. Ja rodas šaubas, kuram grozījumam piešķirt prioritāti, lēmumu pieņem Parlamenta priekšsēdētājs. Ja noraida visus grozījumus, uzskata, ka ir pieņemts sākotnējais teksts, izņemot gadījumus, kad noteiktajā termiņā prasa atsevišķu balsojumu. | 2.   Ja divi vai vairāki grozījumi, kas attiecas uz vienu un to pašu teksta daļu, ir savstarpēji izslēdzoši, vispirms balso par to, kurš visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta, jo tam ir prioritāte. Ja šo grozījumu pieņem, tas nozīmē, ka pārējie ir noraidīti. Ja šo grozījumu noraida, tad balso par nākamo grozījumu prioritātes secībā, un tā pēc kārtas par katru nākamo grozījumu. Ja rodas šaubas, kuram grozījumam piešķirt prioritāti, lēmumu pieņem Parlamenta priekšsēdētājs. Ja noraida visus grozījumus, uzskata, ka ir pieņemts sākotnējais teksts, izņemot gadījumus, kad noteiktajā termiņā prasa atsevišķu balsojumu. |
| 3.   Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt balsošanai vispirms sākotnējo tekstu vai arī izvirzīt balsošanai grozījumus, kas vismazāk atšķiras no sākotnējā teksta, pirms grozījumiem, kas visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta. | 3.   
  Taču, ja
  Parlamenta priekšsēdētājs
  uzskata, ka tas atvieglos balsošanu, viņš
  var izvirzīt balsošanai vispirms sākotnējo tekstu vai arī izvirzīt balsošanai grozījumus, kas vismazāk atšķiras no sākotnējā teksta, pirms grozījumiem, kas visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta. |
| Ja kādā no šiem diviem balsojumiem iegūst balsu vairākumu, tad visi pārējie attiecībā uz to pašu
  tekstu
  iesniegtie grozījumi zaudē spēku. | Ja kādā no šiem diviem balsojumiem iegūst balsu vairākumu, tad visi pārējie attiecībā uz to pašu
  teksta daļu
  iesniegtie grozījumi zaudē spēku. |
| 4.   
  Izņēmuma gadījumos pēc Parlamenta priekšsēdētāja priekšlikuma var balsot par grozījumiem, kas ir iesniegti pēc debašu beigām, ja tie ir kompromisa grozījumi vai ja ir radušās tehniskas problēmas. Lai tos virzītu balsošanai, Parlamenta priekšsēdētājam jāsaņem Parlamenta piekrišana. | |
| Saskaņā ar 170. panta 3. punktu Parlamenta priekšsēdētājs lemj par grozījumu pieņemamību. Attiecībā uz kompromisa grozījumiem, kas ir iesniegti pēc debašu beigām saskaņā ar šo punktu, Parlamenta priekšsēdētājs lemj par to pieņemamību, katru gadījumu izskatot atsevišķi, un pārliecinās par šo grozījumu kompromisa raksturu. | |
| Vienīgi Parlamenta priekšsēdētājs var ierosināt ņemt vērā kompromisa grozījumus. Lai šādu grozījumu izvirzītu balsošanai, Parlamenta priekšsēdētājam jāsaņem Parlamenta piekrišana, vaicājot, vai Parlamentam nav iebildumu, ka notiek balsošana par kompromisa grozījumu. Ja Parlamentam ir iebildumi, tas pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu. | |
| | 4.a   
  Ja balsošanai iesniegti kompromisa grozījumi, par tiem balso vispirms. |
| | 4.b   
  Balsošana pa daļām nav pieņemama, ja notiek balsošana par kompromisa grozījumu. |
| 5.   Ja atbildīgā komiteja ir iesniegusi grozījumu kopumu tekstam, uz kuru attiecas ziņojums, Parlamenta priekšsēdētājs tos izvirza balsošanai kopumā, izņemot gadījumus, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti prasa atsevišķu balsojumu vai arī ja ir iesniegti citi grozījumi. | 5.   Ja atbildīgā komiteja ir iesniegusi grozījumu kopumu tekstam, uz kuru attiecas ziņojums, Parlamenta priekšsēdētājs tos izvirza balsošanai kopumā, izņemot gadījumus, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti
  par konkrētiem punktiem
  prasa atsevišķu balsojumu vai
  balsojumu pa daļām vai
  arī ja ir iesniegti citi
  konkurējoši
  grozījumi. |
| 6.   Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, ja tie ir papildinoši
  . Šādā gadījumā viņš ievēro 5. punktā noteikto procedūru. Šādu
  grozījumu iesniedzēji var ierosināt balsot par grozījumiem kopumā, ja tie ir papildinoši. | 6.   Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, ja tie ir papildinoši
  , izņemot gadījumus, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti ir pieprasījuši atsevišķu balsojumu vai balsojumu pa daļām.
  Grozījumu iesniedzēji var
  arī
  ierosināt balsot par grozījumiem kopumā, ja tie ir papildinoši. |
| 7.   Ja pieņem vai noraida kādu konkrētu grozījumu, Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt virzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, kuru saturs vai mērķi ir līdzīgi. Pirms tam Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt Parlamenta piekrišanu. | 7.   Ja pieņem vai noraida kādu konkrētu grozījumu, Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt virzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, kuru saturs vai mērķi ir līdzīgi. Pirms tam Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt Parlamenta piekrišanu. |
| Šādu grozījumu kopums var attiekties uz dažādām sākotnējā teksta daļām. | Šādu grozījumu kopums var attiekties uz dažādām sākotnējā teksta daļām. |
| 8.   Par diviem vai vairākiem identiskiem grozījumiem, kurus iesnieguši dažādi iesniedzēji, balso kā par vienu grozījumu. | 8.   Par diviem vai vairākiem identiskiem grozījumiem, kurus iesnieguši dažādi iesniedzēji, balso kā par vienu grozījumu. |
| | 8.a   
  Ja par kādu grozījumu prasa balsojumu pēc saraksta, par to balso atsevišķi. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

174. pants

174. pants

Balsošanas kārtība par grozījumiem

Balsošanas kārtība par grozījumiem

1.   Grozījumi ir prioritāri attiecībā pret tekstu, uz kuru tie attiecas, un par tiem balso pirms balsošanas par tekstu.

1.   Grozījumi ir prioritāri attiecībā pret tekstu, uz kuru tie attiecas, un par tiem balso pirms balsošanas par tekstu.

2.   Ja divi vai vairāki grozījumi, kas attiecas uz vienu un to pašu teksta daļu, ir savstarpēji izslēdzoši, vispirms balso par to, kurš visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta, jo tam ir prioritāte. Ja šo grozījumu pieņem, tas nozīmē, ka pārējie ir noraidīti. Ja šo grozījumu noraida, tad balso par nākamo grozījumu prioritātes secībā, un tā pēc kārtas par katru nākamo grozījumu. Ja rodas šaubas, kuram grozījumam piešķirt prioritāti, lēmumu pieņem Parlamenta priekšsēdētājs. Ja noraida visus grozījumus, uzskata, ka ir pieņemts sākotnējais teksts, izņemot gadījumus, kad noteiktajā termiņā prasa atsevišķu balsojumu.

2.   Ja divi vai vairāki grozījumi, kas attiecas uz vienu un to pašu teksta daļu, ir savstarpēji izslēdzoši, vispirms balso par to, kurš visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta, jo tam ir prioritāte. Ja šo grozījumu pieņem, tas nozīmē, ka pārējie ir noraidīti. Ja šo grozījumu noraida, tad balso par nākamo grozījumu prioritātes secībā, un tā pēc kārtas par katru nākamo grozījumu. Ja rodas šaubas, kuram grozījumam piešķirt prioritāti, lēmumu pieņem Parlamenta priekšsēdētājs. Ja noraida visus grozījumus, uzskata, ka ir pieņemts sākotnējais teksts, izņemot gadījumus, kad noteiktajā termiņā prasa atsevišķu balsojumu.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt balsošanai vispirms sākotnējo tekstu vai arī izvirzīt balsošanai grozījumus, kas vismazāk atšķiras no sākotnējā teksta, pirms grozījumiem, kas visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta.

3.   
  Taču, ja
  Parlamenta priekšsēdētājs
  uzskata, ka tas atvieglos balsošanu, viņš
  var izvirzīt balsošanai vispirms sākotnējo tekstu vai arī izvirzīt balsošanai grozījumus, kas vismazāk atšķiras no sākotnējā teksta, pirms grozījumiem, kas visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta.

Ja kādā no šiem diviem balsojumiem iegūst balsu vairākumu, tad visi pārējie attiecībā uz to pašu
  tekstu
  iesniegtie grozījumi zaudē spēku.

Ja kādā no šiem diviem balsojumiem iegūst balsu vairākumu, tad visi pārējie attiecībā uz to pašu
  teksta daļu
  iesniegtie grozījumi zaudē spēku.

4.   
  Izņēmuma gadījumos pēc Parlamenta priekšsēdētāja priekšlikuma var balsot par grozījumiem, kas ir iesniegti pēc debašu beigām, ja tie ir kompromisa grozījumi vai ja ir radušās tehniskas problēmas. Lai tos virzītu balsošanai, Parlamenta priekšsēdētājam jāsaņem Parlamenta piekrišana.

Saskaņā ar 170. panta 3. punktu Parlamenta priekšsēdētājs lemj par grozījumu pieņemamību. Attiecībā uz kompromisa grozījumiem, kas ir iesniegti pēc debašu beigām saskaņā ar šo punktu, Parlamenta priekšsēdētājs lemj par to pieņemamību, katru gadījumu izskatot atsevišķi, un pārliecinās par šo grozījumu kompromisa raksturu.

Vienīgi Parlamenta priekšsēdētājs var ierosināt ņemt vērā kompromisa grozījumus. Lai šādu grozījumu izvirzītu balsošanai, Parlamenta priekšsēdētājam jāsaņem Parlamenta piekrišana, vaicājot, vai Parlamentam nav iebildumu, ka notiek balsošana par kompromisa grozījumu. Ja Parlamentam ir iebildumi, tas pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu.

4.a   
  Ja balsošanai iesniegti kompromisa grozījumi, par tiem balso vispirms.

4.b   
  Balsošana pa daļām nav pieņemama, ja notiek balsošana par kompromisa grozījumu.

5.   Ja atbildīgā komiteja ir iesniegusi grozījumu kopumu tekstam, uz kuru attiecas ziņojums, Parlamenta priekšsēdētājs tos izvirza balsošanai kopumā, izņemot gadījumus, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti prasa atsevišķu balsojumu vai arī ja ir iesniegti citi grozījumi.

5.   Ja atbildīgā komiteja ir iesniegusi grozījumu kopumu tekstam, uz kuru attiecas ziņojums, Parlamenta priekšsēdētājs tos izvirza balsošanai kopumā, izņemot gadījumus, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti
  par konkrētiem punktiem
  prasa atsevišķu balsojumu vai
  balsojumu pa daļām vai
  arī ja ir iesniegti citi
  konkurējoši
  grozījumi.

6.   Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, ja tie ir papildinoši
  . Šādā gadījumā viņš ievēro 5. punktā noteikto procedūru. Šādu
  grozījumu iesniedzēji var ierosināt balsot par grozījumiem kopumā, ja tie ir papildinoši.

6.   Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, ja tie ir papildinoši
  , izņemot gadījumus, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti ir pieprasījuši atsevišķu balsojumu vai balsojumu pa daļām.
  Grozījumu iesniedzēji var
  arī
  ierosināt balsot par grozījumiem kopumā, ja tie ir papildinoši.

7.   Ja pieņem vai noraida kādu konkrētu grozījumu, Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt virzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, kuru saturs vai mērķi ir līdzīgi. Pirms tam Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt Parlamenta piekrišanu.

7.   Ja pieņem vai noraida kādu konkrētu grozījumu, Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt virzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, kuru saturs vai mērķi ir līdzīgi. Pirms tam Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt Parlamenta piekrišanu.

Šādu grozījumu kopums var attiekties uz dažādām sākotnējā teksta daļām.

Šādu grozījumu kopums var attiekties uz dažādām sākotnējā teksta daļām.

8.   Par diviem vai vairākiem identiskiem grozījumiem, kurus iesnieguši dažādi iesniedzēji, balso kā par vienu grozījumu.

8.   Par diviem vai vairākiem identiskiem grozījumiem, kurus iesnieguši dažādi iesniedzēji, balso kā par vienu grozījumu.

8.a   
  Ja par kādu grozījumu prasa balsojumu pēc saraksta, par to balso atsevišķi.

Grozījums Nr. 196

Eiropas Parlamenta Reglaments

175. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 175. pants | 175. pants |
| Plenārsēdē iesniegto grozījumu izskatīšana komitejās | Plenārsēdē iesniegto grozījumu izskatīšana komitejās |
| Ja izskatīšanai plenārsēdē ir iesniegti vairāk nekā 50 grozījumi
  kādam ziņojumam un
  pieprasījumi balsot pa daļām vai atsevišķi, pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt, lai
  atbildīgā komiteja sasauc sanāksmi šo grozījumu
  vai
  pieprasījumu izskatīšanai
  . Ja šajā posmā viena
  desmitā
  daļa komitejas locekļu nav nobalsojusi par kādu grozījumu vai pieprasījumu balsot pa daļām vai atsevišķi, to balsošanai plenārsēdē neizvirza. | Ja izskatīšanai plenārsēdē
  par komitejas iesniegtu tekstu
  ir iesniegti vairāk nekā 50 grozījumi
  vai
  pieprasījumi balsot pa daļām vai atsevišķi, pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt
  minēto komiteju sasaukt sanāksmi
  , lai
  nobalsotu par katru no šiem grozījumiem
  vai
  pieprasījumiem
  . Ja šajā posmā
  vismaz
  viena
  trešā
  daļa komitejas locekļu nav nobalsojusi par kādu grozījumu vai pieprasījumu balsot pa daļām vai atsevišķi, to balsošanai plenārsēdē neizvirza. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

175. pants

175. pants

Plenārsēdē iesniegto grozījumu izskatīšana komitejās

Plenārsēdē iesniegto grozījumu izskatīšana komitejās

Ja izskatīšanai plenārsēdē ir iesniegti vairāk nekā 50 grozījumi
  kādam ziņojumam un
  pieprasījumi balsot pa daļām vai atsevišķi, pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt, lai
  atbildīgā komiteja sasauc sanāksmi šo grozījumu
  vai
  pieprasījumu izskatīšanai
  . Ja šajā posmā viena
  desmitā
  daļa komitejas locekļu nav nobalsojusi par kādu grozījumu vai pieprasījumu balsot pa daļām vai atsevišķi, to balsošanai plenārsēdē neizvirza.

Ja izskatīšanai plenārsēdē
  par komitejas iesniegtu tekstu
  ir iesniegti vairāk nekā 50 grozījumi
  vai
  pieprasījumi balsot pa daļām vai atsevišķi, pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt
  minēto komiteju sasaukt sanāksmi
  , lai
  nobalsotu par katru no šiem grozījumiem
  vai
  pieprasījumiem
  . Ja šajā posmā
  vismaz
  viena
  trešā
  daļa komitejas locekļu nav nobalsojusi par kādu grozījumu vai pieprasījumu balsot pa daļām vai atsevišķi, to balsošanai plenārsēdē neizvirza.

Grozījums Nr. 197

Eiropas Parlamenta Reglaments

176. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 176. pants | 176. pants |
| Balsošana pa daļām | Balsošana pa daļām |
| 1.   Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt balsošanu pa daļām, ja teksts, par kuru jābalso, satur vairākus noteikumus, ja tas attiecas uz vairākiem jautājumiem vai arī ja to var sadalīt vairākās daļās, kurām ir atšķirīga nozīme un/vai normatīva vērtība. | 1.   Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt balsošanu pa daļām, ja teksts, par kuru jābalso, satur vairākus noteikumus, ja tas attiecas uz vairākiem jautājumiem vai arī ja to var sadalīt vairākās daļās, kurām ir atšķirīga nozīme un/vai normatīva vērtība. |
| 2.   Ja Parlamenta priekšsēdētājs nav noteicis citu termiņu, šāds pieprasījums jāiesniedz iepriekšējās dienas vakarā pirms balsošanas. Parlamenta priekšsēdētājs pieņem lēmumu par šādu pieprasījumu. | 2.   Ja Parlamenta priekšsēdētājs nav noteicis citu termiņu, šāds pieprasījums jāiesniedz
  , vēlākais,
  iepriekšējās dienas vakarā pirms balsošanas. Parlamenta priekšsēdētājs pieņem lēmumu par šādu pieprasījumu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

176. pants

176. pants

Balsošana pa daļām

Balsošana pa daļām

1.   Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt balsošanu pa daļām, ja teksts, par kuru jābalso, satur vairākus noteikumus, ja tas attiecas uz vairākiem jautājumiem vai arī ja to var sadalīt vairākās daļās, kurām ir atšķirīga nozīme un/vai normatīva vērtība.

1.   Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt balsošanu pa daļām, ja teksts, par kuru jābalso, satur vairākus noteikumus, ja tas attiecas uz vairākiem jautājumiem vai arī ja to var sadalīt vairākās daļās, kurām ir atšķirīga nozīme un/vai normatīva vērtība.

2.   Ja Parlamenta priekšsēdētājs nav noteicis citu termiņu, šāds pieprasījums jāiesniedz iepriekšējās dienas vakarā pirms balsošanas. Parlamenta priekšsēdētājs pieņem lēmumu par šādu pieprasījumu.

2.   Ja Parlamenta priekšsēdētājs nav noteicis citu termiņu, šāds pieprasījums jāiesniedz
  , vēlākais,
  iepriekšējās dienas vakarā pirms balsošanas. Parlamenta priekšsēdētājs pieņem lēmumu par šādu pieprasījumu.

Grozījums Nr. 198 un 347

Eiropas Parlamenta Reglaments

178. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 178. pants | 178. pants |
| Balsošana | Balsošana |
| 1.   Parasti Parlamentā balso, paceļot roku. | 1.   Parasti Parlamentā balso, paceļot roku. |
| | Tomēr Parlamenta priekšsēdētājs var jebkurā brīdī nolemt, ka balsošana notiks, izmantojot elektroniskās balsošanas iekārtu. |
| | 1.a   
  Pirms katras balsošanas Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka balsošana ir sākusies, un pēc balsošanas — ka tā ir beigusies. |
| | Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir paziņojis, ka balsošana ir sākusies, tikai viņš var izteikties, pirms viņš nav paziņojis, ka balsošana ir beigusies. |
| | 1.b   
  Lai aprēķinātu to, vai teksts pieņemts vai noraidīts, uzskaita tikai “par” un “pret” nodotās balsis, izņemot gadījumus, kad Līgumos ir paredzēts konkrēts balsu vairākums. |
| 2.   Ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata, ka rezultāts ir apšaubāms, Parlaments balso ar elektroniskās balsošanas iekārtas palīdzību. Ja iekārta ir bojāta, deputāti balso, pieceļoties kājās vai paliekot sēžam. | 2.   Ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata, ka
  balsošanas ar paceltu roku
  rezultāts ir apšaubāms, Parlaments balso ar elektroniskās balsošanas iekārtas palīdzību. Ja iekārta ir bojāta, deputāti balso, pieceļoties kājās vai paliekot sēžam. |
| | 2.a   
  Parlamenta priekšsēdētājs apstiprina nodoto balsu skaitu un paziņo balsošanas rezultātus. |
| 3.   Balsošanas rezultātus protokolē. | 3.   Balsošanas rezultātus protokolē. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

178. pants

178. pants

Balsošana

Balsošana

1.   Parasti Parlamentā balso, paceļot roku.

1.   Parasti Parlamentā balso, paceļot roku.

Tomēr Parlamenta priekšsēdētājs var jebkurā brīdī nolemt, ka balsošana notiks, izmantojot elektroniskās balsošanas iekārtu.

1.a   
  Pirms katras balsošanas Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka balsošana ir sākusies, un pēc balsošanas — ka tā ir beigusies.

Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir paziņojis, ka balsošana ir sākusies, tikai viņš var izteikties, pirms viņš nav paziņojis, ka balsošana ir beigusies.

1.b   
  Lai aprēķinātu to, vai teksts pieņemts vai noraidīts, uzskaita tikai “par” un “pret” nodotās balsis, izņemot gadījumus, kad Līgumos ir paredzēts konkrēts balsu vairākums.

2.   Ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata, ka rezultāts ir apšaubāms, Parlaments balso ar elektroniskās balsošanas iekārtas palīdzību. Ja iekārta ir bojāta, deputāti balso, pieceļoties kājās vai paliekot sēžam.

2.   Ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata, ka
  balsošanas ar paceltu roku
  rezultāts ir apšaubāms, Parlaments balso ar elektroniskās balsošanas iekārtas palīdzību. Ja iekārta ir bojāta, deputāti balso, pieceļoties kājās vai paliekot sēžam.

2.a   
  Parlamenta priekšsēdētājs apstiprina nodoto balsu skaitu un paziņo balsošanas rezultātus.

3.   Balsošanas rezultātus protokolē.

3.   Balsošanas rezultātus protokolē.

Grozījums Nr. 199

Eiropas Parlamenta Reglaments

179. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 179. pants | 179. pants |
| Galīgais balsojums | Galīgais balsojums |
| Pieņemot lēmumu, pamatojoties uz ziņojumu, Parlaments vienu un/vai galīgu balsojumu veic, balsojot pēc saraksta saskaņā ar 180. panta 2. punktu.
  Par grozījumiem balsošana pēc saraksta notiek tikai pēc pieprasījuma, kas iesniegts saskaņā ar 180. pantu. | Pieņemot lēmumu, pamatojoties uz ziņojumu, Parlaments vienu un/vai galīgu balsojumu veic, balsojot pēc saraksta saskaņā ar 180. panta 2. punktu. |
| 179. panta noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 3., 6. un 8. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros. | 179. panta noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 3., 6. un 8. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

179. pants

179. pants

Galīgais balsojums

Galīgais balsojums

Pieņemot lēmumu, pamatojoties uz ziņojumu, Parlaments vienu un/vai galīgu balsojumu veic, balsojot pēc saraksta saskaņā ar 180. panta 2. punktu.
  Par grozījumiem balsošana pēc saraksta notiek tikai pēc pieprasījuma, kas iesniegts saskaņā ar 180. pantu.

Pieņemot lēmumu, pamatojoties uz ziņojumu, Parlaments vienu un/vai galīgu balsojumu veic, balsojot pēc saraksta saskaņā ar 180. panta 2. punktu.

179. panta noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 3., 6. un 8. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros.

179. panta noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 3., 6. un 8. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros.

Grozījums Nr. 200

Eiropas Parlamenta Reglaments

179.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 179.a pants |
| | Vienāds balsu sadalījums |
| | 1.   
  Ja balsojumā, kas noticis saskaņā ar 171. panta 1. punkta b) vai d) apakšpunktu, ir vienāds balsu sadalījums, visu tekstu kopumā nodod atpakaļ komitejai. Šo procedūru piemēro arī balsojumiem saskaņā ar 3. un 9. pantu. |
| | 2.   
  Ja ir vienāds balsu sadalījums, balsojot par tekstu, kurš ir iesniegts balsošanai pa daļām saskaņā ar 176. pantu, uzskata, ka teksts ir pieņemts. |
| | 3.   
  Neskarot pantus, kuros ir prasība par kvalificētu balsu vairākumu, visos pārējos gadījumos, kad ir vienāds balsu sadalījums, uzskata, ka teksts vai priekšlikums ir noraidīts. |
| | Reglamenta 179.a panta 3. punkts jāinterpretē tā, ka gadījumos, kad balsojumā par ieteikuma projektu saskaņā ar 141. panta 4. punktu neiesaistīties Eiropas Savienības Tiesas procesā ir vienāds balsu skaits “par” un “pret”, šāds vienāds balsu skaits nenozīmē, ka ir pieņemts ieteikums Parlamentam iesaistīties minētajā procesā. Šādā gadījumā uzskata, ka atbildīgā komiteja nav izteikusi nekādu ieteikumu. |
| | Parlamenta priekšsēdētājs var balsot, taču viņa balss nav izšķiroša. |
| | (Pēdējās divas daļas ievieto kā komentārus.) |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

179.a pants

Vienāds balsu sadalījums

1.   
  Ja balsojumā, kas noticis saskaņā ar 171. panta 1. punkta b) vai d) apakšpunktu, ir vienāds balsu sadalījums, visu tekstu kopumā nodod atpakaļ komitejai. Šo procedūru piemēro arī balsojumiem saskaņā ar 3. un 9. pantu.

2.   
  Ja ir vienāds balsu sadalījums, balsojot par tekstu, kurš ir iesniegts balsošanai pa daļām saskaņā ar 176. pantu, uzskata, ka teksts ir pieņemts.

3.   
  Neskarot pantus, kuros ir prasība par kvalificētu balsu vairākumu, visos pārējos gadījumos, kad ir vienāds balsu sadalījums, uzskata, ka teksts vai priekšlikums ir noraidīts.

Reglamenta 179.a panta 3. punkts jāinterpretē tā, ka gadījumos, kad balsojumā par ieteikuma projektu saskaņā ar 141. panta 4. punktu neiesaistīties Eiropas Savienības Tiesas procesā ir vienāds balsu skaits “par” un “pret”, šāds vienāds balsu skaits nenozīmē, ka ir pieņemts ieteikums Parlamentam iesaistīties minētajā procesā. Šādā gadījumā uzskata, ka atbildīgā komiteja nav izteikusi nekādu ieteikumu.

Parlamenta priekšsēdētājs var balsot, taču viņa balss nav izšķiroša.

(Pēdējās divas daļas ievieto kā komentārus.)

Grozījums Nr. 201

Eiropas Parlamenta Reglaments

180. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 180. pants | 180. pants |
| Balsošana pēc saraksta | Balsošana pēc saraksta |
| 1.   Papildus gadījumiem, kas paredzēti
  118. panta 5. punktā, 119. panta 5. punktā un 179. pantā
  , pēc saraksta balso tad, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti par to ir iesnieguši rakstisku pieprasījumu iepriekšējā vakarā pirms balsošanas, izņemot gadījumus, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir noteicis citu termiņu. | 1.   Papildus gadījumiem, kas paredzēti
  šajā reglamentā
  , pēc saraksta balso tad, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti par to ir iesnieguši rakstisku pieprasījumu
  , vēlākais,
  iepriekšējā vakarā pirms balsošanas, izņemot gadījumus, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir noteicis citu termiņu. |
| 180. panta
  1. punkta
  noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 3., 6. un 8. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros. | 180. panta noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 3., 6. un 8. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros. |
| | 1.a   
  Katra politiskā grupa var iesniegt ne vairāk kā simts pieprasījumus balsošanai pēc saraksta vienā sesijā. |
| 2.   Balsošana pēc saraksta notiek, izmantojot elektronisko balsošanas iekārtu. Ja iekārtu nevar izmantot tehnisku iemeslu dēļ,
  balsošana
  pēc saraksta
  notiek
  alfabētiskā secībā, sākot ar tā deputāta vārdu, kuru noteic lozējot. Parlamenta priekšsēdētājs balso pēdējais. | 2.   Balsošana pēc saraksta notiek, izmantojot elektronisko balsošanas iekārtu. |
| | Ja iekārtu nevar izmantot tehnisku iemeslu dēļ,
  balsot
  pēc saraksta
  var
  alfabētiskā secībā, sākot ar tā deputāta vārdu, kuru noteic lozējot. Parlamenta priekšsēdētājs balso pēdējais.
  Balsojot skaļi jāpasaka “par”, “pret” vai “atturos”. |
| Balsojot skaļi jāpasaka “par”, “pret” vai “atturos”. Lai pieņemtu vai noraidītu grozījumu, uzskaita tikai “par” un “pret” nodotās balsis. Parlamenta priekšsēdētājs apstiprina nodoto balsu skaitu un paziņo balsošanas rezultātus. | |
| Balsošanas rezultātus ieraksta sēdes protokolā. Balsotāju sarakstus sagatavo katrai politiskajai grupai deputātu uzvārdu alfabētiskā secībā, norādot, kā katrs deputāts balsojis. | 2.a   Balsošanas rezultātus ieraksta sēdes protokolā. Balsotāju sarakstus sagatavo katrai politiskajai grupai deputātu uzvārdu alfabētiskā secībā, norādot, kā katrs deputāts balsojis. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

180. pants

180. pants

Balsošana pēc saraksta

Balsošana pēc saraksta

1.   Papildus gadījumiem, kas paredzēti
  118. panta 5. punktā, 119. panta 5. punktā un 179. pantā
  , pēc saraksta balso tad, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti par to ir iesnieguši rakstisku pieprasījumu iepriekšējā vakarā pirms balsošanas, izņemot gadījumus, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir noteicis citu termiņu.

1.   Papildus gadījumiem, kas paredzēti
  šajā reglamentā
  , pēc saraksta balso tad, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti par to ir iesnieguši rakstisku pieprasījumu
  , vēlākais,
  iepriekšējā vakarā pirms balsošanas, izņemot gadījumus, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir noteicis citu termiņu.

180. panta
  1. punkta
  noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 3., 6. un 8. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros.

180. panta noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 3., 6. un 8. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros.

1.a   
  Katra politiskā grupa var iesniegt ne vairāk kā simts pieprasījumus balsošanai pēc saraksta vienā sesijā.

2.   Balsošana pēc saraksta notiek, izmantojot elektronisko balsošanas iekārtu. Ja iekārtu nevar izmantot tehnisku iemeslu dēļ,
  balsošana
  pēc saraksta
  notiek
  alfabētiskā secībā, sākot ar tā deputāta vārdu, kuru noteic lozējot. Parlamenta priekšsēdētājs balso pēdējais.

2.   Balsošana pēc saraksta notiek, izmantojot elektronisko balsošanas iekārtu.

Ja iekārtu nevar izmantot tehnisku iemeslu dēļ,
  balsot
  pēc saraksta
  var
  alfabētiskā secībā, sākot ar tā deputāta vārdu, kuru noteic lozējot. Parlamenta priekšsēdētājs balso pēdējais.
  Balsojot skaļi jāpasaka “par”, “pret” vai “atturos”.

Balsojot skaļi jāpasaka “par”, “pret” vai “atturos”. Lai pieņemtu vai noraidītu grozījumu, uzskaita tikai “par” un “pret” nodotās balsis. Parlamenta priekšsēdētājs apstiprina nodoto balsu skaitu un paziņo balsošanas rezultātus.

Balsošanas rezultātus ieraksta sēdes protokolā. Balsotāju sarakstus sagatavo katrai politiskajai grupai deputātu uzvārdu alfabētiskā secībā, norādot, kā katrs deputāts balsojis.

2.a   Balsošanas rezultātus ieraksta sēdes protokolā. Balsotāju sarakstus sagatavo katrai politiskajai grupai deputātu uzvārdu alfabētiskā secībā, norādot, kā katrs deputāts balsojis.

Grozījums Nr. 202

Eiropas Parlamenta Reglaments

180.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 180.a pants |
| | Aizklātā balsošana |
| | 1.   
  Neierobežojot 15. panta 1. punkta un 204. panta 2. punkta otrās daļas piemērošanu, par kandidatūrām balso aizklāti. |
| | Uzskaitot nodotās balsis, ņem vērā vienīgi tās vēlēšanu zīmes, uz kurām ir amatam izvirzīto kandidātu vārdi. |
| | 2.   
  Balsošana var arī notikt aizklāti, ja to prasa vismaz viena piektā daļa no Parlamenta deputātiem. Šāds pieprasījums jāiesniedz pirms balsošanas sākuma. |
| | 3.   
  Pieprasījums balsot aizklāti ir prioritārs attiecībā pret balsošanu pēc saraksta. |
| | 4.   
  Ja vien nenotiek elektroniskā balsošana, aizklātajā balsošanā nodotās balsis skaita divi līdz astoņi balsu skaitītāji, kurus izlozē no deputātu vidus. |
| | Ja balsošana notiek saskaņā ar 1. punktu, kandidāti nevar skaitīt balsis. |
| | To deputātu vārdus, kuri piedalījās aizklātā balsošanā, reģistrē tās sēdes protokolā, kuras laikā notika šī balsošana. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

180.a pants

Aizklātā balsošana

1.   
  Neierobežojot 15. panta 1. punkta un 204. panta 2. punkta otrās daļas piemērošanu, par kandidatūrām balso aizklāti.

Uzskaitot nodotās balsis, ņem vērā vienīgi tās vēlēšanu zīmes, uz kurām ir amatam izvirzīto kandidātu vārdi.

2.   
  Balsošana var arī notikt aizklāti, ja to prasa vismaz viena piektā daļa no Parlamenta deputātiem. Šāds pieprasījums jāiesniedz pirms balsošanas sākuma.

3.   
  Pieprasījums balsot aizklāti ir prioritārs attiecībā pret balsošanu pēc saraksta.

4.   
  Ja vien nenotiek elektroniskā balsošana, aizklātajā balsošanā nodotās balsis skaita divi līdz astoņi balsu skaitītāji, kurus izlozē no deputātu vidus.

Ja balsošana notiek saskaņā ar 1. punktu, kandidāti nevar skaitīt balsis.

To deputātu vārdus, kuri piedalījās aizklātā balsošanā, reģistrē tās sēdes protokolā, kuras laikā notika šī balsošana.

Grozījums Nr. 203

Eiropas Parlamenta Reglaments

181. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 181. pants | 181. pants |
| Elektroniskā balsošana | Elektroniskās balsošanas iekārtas izmantošana |
| 1.   
  Parlamenta priekšsēdētājs var jebkurā brīdī nolemt, ka 178., 180. un 182. pantā noteiktā balsošana notiks ar elektroniskās balsošanas iekārtas palīdzību. | |
| Ja balsošana ar elektroniskās balsošanas iekārtu tehnisku iemeslu dēļ nav iespējama, balsošana notiek saskaņā ar 178. pantu, 180. panta 2. punktu vai 182. pantu. | |
| Elektroniskās balsošanas iekārtas izmantošanas tehnisko kārtību nosaka Prezidija izdoti norādījumi. | 1.   Elektroniskās balsošanas iekārtas izmantošanas tehnisko kārtību nosaka Prezidija izdoti norādījumi. |
| 2.   Ja notiek elektroniskā balsošana, protokolē tikai balsošanas skaitlisko rezultātu. | 2.   Ja notiek elektroniskā balsošana
  un ja tā nav saistīta ar balsošanu pēc saraksta
  , protokolē tikai balsošanas skaitlisko rezultātu. |
| Tomēr, ja prasa balsošanu pēc saraksta saskaņā ar 180. panta 1. punktu, sēdes protokolā ieraksta balsošanas rezultātus ar katras politiskās grupas balsojušo deputātu sarakstu alfabētiskā secībā. | |
| 3.   
  Balsošana pēc saraksta notiek saskaņā ar 180. panta 2. punktu, ja to prasa klātesošo deputātu vairākums. Lai noskaidrotu, vai šis nosacījums ir izpildīts, var izmantot šī panta 1. punktā norādīto metodi. | |
| | 3.a   
  Parlamenta priekšsēdētājs jebkurā brīdī var nolemt izmantot elektroniskās balsošanas iekārtu, lai pārbaudītu, vai ir sasniegts obligātais minimums. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

181. pants

181. pants

Elektroniskā balsošana

Elektroniskās balsošanas iekārtas izmantošana

1.   
  Parlamenta priekšsēdētājs var jebkurā brīdī nolemt, ka 178., 180. un 182. pantā noteiktā balsošana notiks ar elektroniskās balsošanas iekārtas palīdzību.

Ja balsošana ar elektroniskās balsošanas iekārtu tehnisku iemeslu dēļ nav iespējama, balsošana notiek saskaņā ar 178. pantu, 180. panta 2. punktu vai 182. pantu.

Elektroniskās balsošanas iekārtas izmantošanas tehnisko kārtību nosaka Prezidija izdoti norādījumi.

1.   Elektroniskās balsošanas iekārtas izmantošanas tehnisko kārtību nosaka Prezidija izdoti norādījumi.

2.   Ja notiek elektroniskā balsošana, protokolē tikai balsošanas skaitlisko rezultātu.

2.   Ja notiek elektroniskā balsošana
  un ja tā nav saistīta ar balsošanu pēc saraksta
  , protokolē tikai balsošanas skaitlisko rezultātu.

Tomēr, ja prasa balsošanu pēc saraksta saskaņā ar 180. panta 1. punktu, sēdes protokolā ieraksta balsošanas rezultātus ar katras politiskās grupas balsojušo deputātu sarakstu alfabētiskā secībā.

3.   
  Balsošana pēc saraksta notiek saskaņā ar 180. panta 2. punktu, ja to prasa klātesošo deputātu vairākums. Lai noskaidrotu, vai šis nosacījums ir izpildīts, var izmantot šī panta 1. punktā norādīto metodi.

3.a   
  Parlamenta priekšsēdētājs jebkurā brīdī var nolemt izmantot elektroniskās balsošanas iekārtu, lai pārbaudītu, vai ir sasniegts obligātais minimums.

Grozījums Nr. 204

Eiropas Parlamenta Reglaments

182. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 182. pants | svītrots |
| Aizklātā balsošana | |
| 1.   
  Neierobežojot 15. panta 1. punkta, 199. panta 1. punkta un 204. panta 2. punkta otrās daļas piemērošanu, par kandidatūrām balso aizklāti. | |
| Uzskaitot nodotās balsis, ņem vērā vienīgi tās vēlēšanu zīmes, uz kurām ir amatam izvirzīto deputātu vārdi. | |
| 2.   
  Balsošana var notikt aizklāti, ja to prasa vismaz viena piektā daļa no Parlamenta deputātiem. Šāds pieprasījums jāiesniedz pirms balsošanas sākuma. | |
| Ja pirms balsošanas sākuma vismaz viena piektā daļa no Parlamenta deputātiem iesniedz pieprasījumu balsot aizklāti, Parlamentam ir šādi jābalso. | |
| 3.   
  Pieprasījums balsot aizklāti ir prioritārs attiecībā pret balsošanu pēc saraksta. | |
| 4.   
  Ja vien nenotiek elektroniskā balsošana, aizklātajā balsošanā nodotās balsis skaita divi līdz astoņi balsu skaitītāji, kurus izlozē no deputātu vidus. | |
| Ja balsošana notiek saskaņā ar 1. punktu, kandidāti nevar skaitīt balsis. | |
| To deputātu vārdus, kuri piedalījās aizklātā balsošanā, reģistrē tās sēdes protokolā, kuras laikā notika šī balsošana. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

182. pants

svītrots

Aizklātā balsošana

1.   
  Neierobežojot 15. panta 1. punkta, 199. panta 1. punkta un 204. panta 2. punkta otrās daļas piemērošanu, par kandidatūrām balso aizklāti.

Uzskaitot nodotās balsis, ņem vērā vienīgi tās vēlēšanu zīmes, uz kurām ir amatam izvirzīto deputātu vārdi.

2.   
  Balsošana var notikt aizklāti, ja to prasa vismaz viena piektā daļa no Parlamenta deputātiem. Šāds pieprasījums jāiesniedz pirms balsošanas sākuma.

Ja pirms balsošanas sākuma vismaz viena piektā daļa no Parlamenta deputātiem iesniedz pieprasījumu balsot aizklāti, Parlamentam ir šādi jābalso.

3.   
  Pieprasījums balsot aizklāti ir prioritārs attiecībā pret balsošanu pēc saraksta.

4.   
  Ja vien nenotiek elektroniskā balsošana, aizklātajā balsošanā nodotās balsis skaita divi līdz astoņi balsu skaitītāji, kurus izlozē no deputātu vidus.

Ja balsošana notiek saskaņā ar 1. punktu, kandidāti nevar skaitīt balsis.

To deputātu vārdus, kuri piedalījās aizklātā balsošanā, reģistrē tās sēdes protokolā, kuras laikā notika šī balsošana.

Grozījums Nr. 205

Eiropas Parlamenta Reglaments

182.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 182.a pants |
| | Balsojuma apstrīdēšana |
| | 1.   
  Norādīt uz Reglamenta neievērošanu attiecībā uz balsojumu spēkā esamību var pēc tam, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir paziņojis, ka balsošana ir beigusies. |
| | 2.   
  Pēc tam, kad ir paziņoti rezultāti balsošanai ar paceltu roku, var prasīt balsošanas rezultātu pārbaudi ar elektronisko balsošanas iekārtu. |
| | 3.   
  Parlamenta priekšsēdētājs lemj, vai paziņotie rezultāti ir spēkā. Viņa lēmums ir galīgs. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

182.a pants

Balsojuma apstrīdēšana

1.   
  Norādīt uz Reglamenta neievērošanu attiecībā uz balsojumu spēkā esamību var pēc tam, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir paziņojis, ka balsošana ir beigusies.

2.   
  Pēc tam, kad ir paziņoti rezultāti balsošanai ar paceltu roku, var prasīt balsošanas rezultātu pārbaudi ar elektronisko balsošanas iekārtu.

3.   
  Parlamenta priekšsēdētājs lemj, vai paziņotie rezultāti ir spēkā. Viņa lēmums ir galīgs.

Grozījums Nr. 206

Eiropas Parlamenta Reglaments

183. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 183. pants | 183. pants |
| Balsojumu skaidrojumi | Balsojumu skaidrojumi |
| 1.   Kad
  ir beigušās vispārējās debates
  , ikviens deputāts par galīgo balsojumu var sniegt mutisku skaidrojumu, kas nepārsniedz vienu minūti
  , vai iesniegt rakstisku skaidrojumu, kurš nav garāks par 200 vārdiem un kuru iekļauj sēžu stenogrammā
  . | 1.   Kad
  balsošana beigusies
  , ikviens deputāts par
  vienu balsojumu un/vai
  galīgo balsojumu
  , kas attiecas uz kādu Parlamentam iesniegtu jautājumu,
  var sniegt mutisku skaidrojumu, kas nepārsniedz vienu minūti
  . Ikviens deputāts var sniegt ne vairāk kā trīs mutiskus skaidrojumus vienā sesijā. |
| | Ikviens deputāts par šādu balsojumu var iesniegt rakstisku skaidrojumu, kurš nav garāks par 200 vārdiem un kuru iekļauj Parlamenta tīmekļa vietnes deputātu sadaļā. |
| Politiskā grupa var sniegt balsojuma skaidrojumu, kas nepārsniedz divas minūtes. | Politiskā grupa var sniegt balsojuma skaidrojumu, kas nepārsniedz divas minūtes. |
| Tiklīdz sāk lasīt pirmo skaidrojumu, vairs nepieņem nevienu pieprasījumu sniegt balsojuma skaidrojumu. | Tiklīdz sāk lasīt pirmo skaidrojumu
  par pirmo jautājumu
  , vairs nepieņem nevienu pieprasījumu sniegt balsojuma skaidrojumu. |
| Balsojuma skaidrojumu pieņem attiecībā uz galīgo balsojumu par visiem Parlamentam iesniegtajiem jautājumiem. Šajā pantā termins “galīgais balsojums” neattiecas uz balsojuma veidu, bet nozīmē to, ka par attiecīgo jautājumu vairs neseko neviens cits balsojums. | Balsojuma skaidrojumu pieņem attiecībā uz
  vienu balsojumu un/vai
  galīgo balsojumu par visiem Parlamentam iesniegtajiem jautājumiem. Šajā pantā termins “galīgais balsojums” neattiecas uz balsojuma veidu, bet nozīmē to, ka par attiecīgo jautājumu vairs neseko neviens cits balsojums. |
| 2.   Balsojumu skaidrojumus nepieņem, ja balso par procedūras jautājumiem. | 2.   Balsojumu skaidrojumus nepieņem, ja
  balsošana ir aizklāta vai ja
  balso par procedūras jautājumiem. |
| 3.   Ja
  saskaņā ar 150. pantu
  Parlamenta darba kārtībā ir iekļauts
  tiesību akta priekšlikums
  vai
  ziņojums
  , deputāti var iesniegt rakstiskus balsojumu skaidrojumus saskaņā ar 1. punktu. | 3.   Ja Parlamenta darba kārtībā ir iekļauts
  kāds jautājums, par kuru nav iesniegti grozījumi
  vai
  par kuru nav jārīko debates
  , deputāti var iesniegt
  tikai
  rakstiskus balsojumu skaidrojumus saskaņā ar 1. punktu. |
| Mutiskiem vai rakstiskiem balsojumu skaidrojumiem tieši jāattiecas uz
  tekstu, par kuru balso
  . | Mutiskiem vai rakstiskiem balsojumu skaidrojumiem tieši jāattiecas uz
  Parlamentam iesniegtu jautājumu
  . |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

183. pants

183. pants

Balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi

1.   Kad
  ir beigušās vispārējās debates
  , ikviens deputāts par galīgo balsojumu var sniegt mutisku skaidrojumu, kas nepārsniedz vienu minūti
  , vai iesniegt rakstisku skaidrojumu, kurš nav garāks par 200 vārdiem un kuru iekļauj sēžu stenogrammā
  .

1.   Kad
  balsošana beigusies
  , ikviens deputāts par
  vienu balsojumu un/vai
  galīgo balsojumu
  , kas attiecas uz kādu Parlamentam iesniegtu jautājumu,
  var sniegt mutisku skaidrojumu, kas nepārsniedz vienu minūti
  . Ikviens deputāts var sniegt ne vairāk kā trīs mutiskus skaidrojumus vienā sesijā.

Ikviens deputāts par šādu balsojumu var iesniegt rakstisku skaidrojumu, kurš nav garāks par 200 vārdiem un kuru iekļauj Parlamenta tīmekļa vietnes deputātu sadaļā.

Politiskā grupa var sniegt balsojuma skaidrojumu, kas nepārsniedz divas minūtes.

Politiskā grupa var sniegt balsojuma skaidrojumu, kas nepārsniedz divas minūtes.

Tiklīdz sāk lasīt pirmo skaidrojumu, vairs nepieņem nevienu pieprasījumu sniegt balsojuma skaidrojumu.

Tiklīdz sāk lasīt pirmo skaidrojumu
  par pirmo jautājumu
  , vairs nepieņem nevienu pieprasījumu sniegt balsojuma skaidrojumu.

Balsojuma skaidrojumu pieņem attiecībā uz galīgo balsojumu par visiem Parlamentam iesniegtajiem jautājumiem. Šajā pantā termins “galīgais balsojums” neattiecas uz balsojuma veidu, bet nozīmē to, ka par attiecīgo jautājumu vairs neseko neviens cits balsojums.

Balsojuma skaidrojumu pieņem attiecībā uz
  vienu balsojumu un/vai
  galīgo balsojumu par visiem Parlamentam iesniegtajiem jautājumiem. Šajā pantā termins “galīgais balsojums” neattiecas uz balsojuma veidu, bet nozīmē to, ka par attiecīgo jautājumu vairs neseko neviens cits balsojums.

2.   Balsojumu skaidrojumus nepieņem, ja balso par procedūras jautājumiem.

2.   Balsojumu skaidrojumus nepieņem, ja
  balsošana ir aizklāta vai ja
  balso par procedūras jautājumiem.

3.   Ja
  saskaņā ar 150. pantu
  Parlamenta darba kārtībā ir iekļauts
  tiesību akta priekšlikums
  vai
  ziņojums
  , deputāti var iesniegt rakstiskus balsojumu skaidrojumus saskaņā ar 1. punktu.

3.   Ja Parlamenta darba kārtībā ir iekļauts
  kāds jautājums, par kuru nav iesniegti grozījumi
  vai
  par kuru nav jārīko debates
  , deputāti var iesniegt
  tikai
  rakstiskus balsojumu skaidrojumus saskaņā ar 1. punktu.

Mutiskiem vai rakstiskiem balsojumu skaidrojumiem tieši jāattiecas uz
  tekstu, par kuru balso
  .

Mutiskiem vai rakstiskiem balsojumu skaidrojumiem tieši jāattiecas uz
  Parlamentam iesniegtu jautājumu
  .

Grozījums Nr. 207

Eiropas Parlamenta Reglaments

184. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 184. pants | svītrots |
| Balsojuma apstrīdēšana | |
| 1.   
  Pirms katras balsošanas Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka balsošana ir sākusies, un pēc balsošanas — ka tā ir beigusies. | |
| 2.   
  Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir paziņojis, ka balsošana ir sākusies, tikai viņš var izteikties, pirms viņš nav paziņojis, ka balsošana ir beigusies. | |
| 3.   
  Norādīt uz Reglamenta neievērošanu attiecībā uz balsojumu spēkā esamību var pēc tam, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir paziņojis, ka balsošana ir beigusies. | |
| 4.   
  Pēc tam, kad ir paziņoti rezultāti balsošanai ar paceltu roku, var prasīt balsošanas rezultātu pārbaudi ar elektronisko balsošanas iekārtu. | |
| 5.   
  Parlamenta priekšsēdētājs lemj, vai paziņotie rezultāti ir spēkā. Viņa lēmums ir galīgs. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

184. pants

svītrots

Balsojuma apstrīdēšana

1.   
  Pirms katras balsošanas Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka balsošana ir sākusies, un pēc balsošanas — ka tā ir beigusies.

2.   
  Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir paziņojis, ka balsošana ir sākusies, tikai viņš var izteikties, pirms viņš nav paziņojis, ka balsošana ir beigusies.

3.   
  Norādīt uz Reglamenta neievērošanu attiecībā uz balsojumu spēkā esamību var pēc tam, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir paziņojis, ka balsošana ir beigusies.

4.   
  Pēc tam, kad ir paziņoti rezultāti balsošanai ar paceltu roku, var prasīt balsošanas rezultātu pārbaudi ar elektronisko balsošanas iekārtu.

5.   
  Parlamenta priekšsēdētājs lemj, vai paziņotie rezultāti ir spēkā. Viņa lēmums ir galīgs.

Grozījums Nr. 208

Eiropas Parlamenta Reglaments

VII sadaļa – 6. nodaļa – virsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6. NODAĻA | 6. NODAĻA |
| DEPUTĀTU UZSTĀŠANĀS PAR PROCEDŪRAS JAUTĀJUMIEM | REGLAMENTA NEIEVĒROŠANA UN PRIEKŠLIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PROCEDŪRU |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

6. NODAĻA

6. NODAĻA

DEPUTĀTU UZSTĀŠANĀS PAR PROCEDŪRAS JAUTĀJUMIEM

REGLAMENTA NEIEVĒROŠANA UN PRIEKŠLIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PROCEDŪRU

Grozījums Nr. 209

Eiropas Parlamenta Reglaments

185. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 185. pants | 185. pants |
| Priekšlikumi attiecībā uz procedūru | Priekšlikumi attiecībā uz procedūru |
| 1.   Pirmkārt dod vārdu par šādiem priekšlikumiem attiecībā uz procedūru: | 1.   Pirmkārt dod vārdu par šādiem priekšlikumiem attiecībā uz procedūru: |
| (a) | par jautājuma nepieņemamību (187. pants); |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

185. pants

185. pants

Priekšlikumi attiecībā uz procedūru

Priekšlikumi attiecībā uz procedūru

1.   Pirmkārt dod vārdu par šādiem priekšlikumiem attiecībā uz procedūru:

1.   Pirmkārt dod vārdu par šādiem priekšlikumiem attiecībā uz procedūru:

(a)

par jautājuma nepieņemamību (187. pants);

| (a) | par jautājuma nepieņemamību (187. pants); |
| --- | --- |

(a)

par jautājuma nepieņemamību (187. pants);

| (b) | par nodošanu atpakaļ komitejai (188. pants); |
| --- | --- |

(b)

par nodošanu atpakaļ komitejai (188. pants);

| (b) | par nodošanu atpakaļ komitejai (188. pants); |
| --- | --- |

(b)

par nodošanu atpakaļ komitejai (188. pants);

| (c) | par debašu slēgšanu (189. pants); |
| --- | --- |

(c)

par debašu slēgšanu (189. pants);

| (c) | par debašu slēgšanu (189. pants); |
| --- | --- |

(c)

par debašu slēgšanu (189. pants);

| (d) | par debašu vai balsošanas atlikšanu (190. pants); vai |
| --- | --- |

(d)

par debašu vai balsošanas atlikšanu (190. pants); vai

| (d) | par debašu vai balsošanas atlikšanu (190. pants); vai |
| --- | --- |

(d)

par debašu vai balsošanas atlikšanu (190. pants); vai

| (e) | par sēdes pārtraukšanu vai slēgšanu (Reglamenta 191. pants). |
| --- | --- |

(e)

par sēdes pārtraukšanu vai slēgšanu (Reglamenta 191. pants).

| (e) | par sēdes pārtraukšanu vai slēgšanu (Reglamenta 191. pants). |
| --- | --- |

(e)

par sēdes pārtraukšanu vai slēgšanu (Reglamenta 191. pants).

Par šiem priekšlikumiem var izteikties tikai ierosinātājs,
  viens runātājs par un
  viens runātājs pret priekšlikumu, kā arī atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai referents.

Par šiem priekšlikumiem var izteikties tikai ierosinātājs, viens runātājs pret priekšlikumu, kā arī atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai referents.

2.   Uzstāšanās laiks ir ne vairāk kā viena minūte.

2.   Uzstāšanās laiks ir ne vairāk kā viena minūte.

Grozījums Nr. 210

Eiropas Parlamenta Reglaments

186. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 186
  . pants | 184
  .
  a
   pants |
| Reglamenta neievērošana | Reglamenta neievērošana |
| 1.   Deputātam var dot vārdu, lai viņš pievērstu Parlamenta priekšsēdētāja uzmanību tam, ka nav ievērots Reglaments. Uzstāšanās sākumā deputāts norāda, uz kuru Reglamenta pantu viņš atsaucas. | 1.   Deputātam var dot vārdu, lai viņš pievērstu Parlamenta priekšsēdētāja uzmanību tam, ka nav ievērots Reglaments. Uzstāšanās sākumā deputāts norāda, uz kuru Reglamenta pantu viņš atsaucas. |
| 2.   Pieprasījumam dot vārdu par Reglamenta neievērošanu ir
  prioritāri
  attiecībā pret citiem pieprasījumiem dot vārdu. | 2.   Pieprasījumam dot vārdu par Reglamenta neievērošanu ir
  prioritāte
  attiecībā pret citiem pieprasījumiem dot vārdu
  vai priekšlikumiem attiecībā uz procedūru
  . |
| 3.   Uzstāšanās laiks ir ne vairāk kā viena minūte. | 3.   Uzstāšanās laiks ir ne vairāk kā viena minūte. |
| 4.   Ja kāds deputāts norāda uz Reglamenta neievērošanu, Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties pieņem lēmumu saskaņā ar Reglamenta noteikumiem un to paziņo uzreiz pēc tam, kad šis jautājums ir izvirzīts. Par šo lēmumu nebalso. | 4.   Ja kāds deputāts norāda uz Reglamenta neievērošanu, Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties pieņem lēmumu saskaņā ar Reglamenta noteikumiem un to paziņo uzreiz pēc tam, kad šis jautājums ir izvirzīts. Par šo lēmumu nebalso. |
| 5.   Izņēmuma gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var paziņot, ka savu lēmumu darīs zināmu vēlāk, taču ne vēlāk kā 24 stundu laikā pēc tam, kad ir norādīts uz Reglamenta neievērošanu. Ja lēmuma pieņemšana ir atlikta, iesāktās debates nav jāatliek. Parlamenta priekšsēdētājs var nodot jautājumu atbildīgajai komitejai. | 5.   Izņēmuma gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var paziņot, ka savu lēmumu darīs zināmu vēlāk, taču ne vēlāk kā 24 stundu laikā pēc tam, kad ir norādīts uz Reglamenta neievērošanu. Ja lēmuma pieņemšana ir atlikta, iesāktās debates nav jāatliek. Parlamenta priekšsēdētājs var nodot jautājumu atbildīgajai komitejai. |
| Pieprasījumam dot vārdu par Reglamenta neievērošanu jāattiecas uz izskatāmo darba kārtības punktu. Priekšsēdētājs piemērotā laikā, piemēram, pēc kāda darba kārtības punkta izskatīšanas vai pirms sēdes pārtraukšanas, var dot vārdu, lai deputāts izteiktos par citu jautājumu. | Pieprasījumam dot vārdu par Reglamenta neievērošanu jāattiecas uz izskatāmo darba kārtības punktu. Priekšsēdētājs piemērotā laikā, piemēram, pēc kāda darba kārtības punkta izskatīšanas vai pirms sēdes pārtraukšanas, var dot vārdu, lai
  attiecībā uz Reglamenta neievērošanu
  deputāts izteiktos par citu jautājumu. |
| | (Šis pants grozītajā redakcijā tiks pārcelts pirms 185. panta.) |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

186
  . pants

184
  .
  a
   pants

Reglamenta neievērošana

Reglamenta neievērošana

1.   Deputātam var dot vārdu, lai viņš pievērstu Parlamenta priekšsēdētāja uzmanību tam, ka nav ievērots Reglaments. Uzstāšanās sākumā deputāts norāda, uz kuru Reglamenta pantu viņš atsaucas.

1.   Deputātam var dot vārdu, lai viņš pievērstu Parlamenta priekšsēdētāja uzmanību tam, ka nav ievērots Reglaments. Uzstāšanās sākumā deputāts norāda, uz kuru Reglamenta pantu viņš atsaucas.

2.   Pieprasījumam dot vārdu par Reglamenta neievērošanu ir
  prioritāri
  attiecībā pret citiem pieprasījumiem dot vārdu.

2.   Pieprasījumam dot vārdu par Reglamenta neievērošanu ir
  prioritāte
  attiecībā pret citiem pieprasījumiem dot vārdu
  vai priekšlikumiem attiecībā uz procedūru
  .

3.   Uzstāšanās laiks ir ne vairāk kā viena minūte.

3.   Uzstāšanās laiks ir ne vairāk kā viena minūte.

4.   Ja kāds deputāts norāda uz Reglamenta neievērošanu, Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties pieņem lēmumu saskaņā ar Reglamenta noteikumiem un to paziņo uzreiz pēc tam, kad šis jautājums ir izvirzīts. Par šo lēmumu nebalso.

4.   Ja kāds deputāts norāda uz Reglamenta neievērošanu, Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties pieņem lēmumu saskaņā ar Reglamenta noteikumiem un to paziņo uzreiz pēc tam, kad šis jautājums ir izvirzīts. Par šo lēmumu nebalso.

5.   Izņēmuma gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var paziņot, ka savu lēmumu darīs zināmu vēlāk, taču ne vēlāk kā 24 stundu laikā pēc tam, kad ir norādīts uz Reglamenta neievērošanu. Ja lēmuma pieņemšana ir atlikta, iesāktās debates nav jāatliek. Parlamenta priekšsēdētājs var nodot jautājumu atbildīgajai komitejai.

5.   Izņēmuma gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var paziņot, ka savu lēmumu darīs zināmu vēlāk, taču ne vēlāk kā 24 stundu laikā pēc tam, kad ir norādīts uz Reglamenta neievērošanu. Ja lēmuma pieņemšana ir atlikta, iesāktās debates nav jāatliek. Parlamenta priekšsēdētājs var nodot jautājumu atbildīgajai komitejai.

Pieprasījumam dot vārdu par Reglamenta neievērošanu jāattiecas uz izskatāmo darba kārtības punktu. Priekšsēdētājs piemērotā laikā, piemēram, pēc kāda darba kārtības punkta izskatīšanas vai pirms sēdes pārtraukšanas, var dot vārdu, lai deputāts izteiktos par citu jautājumu.

Pieprasījumam dot vārdu par Reglamenta neievērošanu jāattiecas uz izskatāmo darba kārtības punktu. Priekšsēdētājs piemērotā laikā, piemēram, pēc kāda darba kārtības punkta izskatīšanas vai pirms sēdes pārtraukšanas, var dot vārdu, lai
  attiecībā uz Reglamenta neievērošanu
  deputāts izteiktos par citu jautājumu.

(Šis pants grozītajā redakcijā tiks pārcelts pirms 185. panta.)

Grozījums Nr. 211

Eiropas Parlamenta Reglaments

187. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 187. pants | 187. pants |
| Jautājuma nepieņemamība | Jautājuma nepieņemamība |
| 1.   Kad sākas debates par kādu no darba kārtības punktiem, var ierosināt izskatīt
  šī
  jautājuma nepieņemamību. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties. | 1.   Kad sākas debates par kādu no darba kārtības punktiem,
  politiskā grupa vai 40 deputāti
  var ierosināt izskatīt
  šā
  jautājuma nepieņemamību. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties. |
| Par nodomu ierosināt kāda jautājuma nepieņemamības izskatīšanu Parlamenta priekšsēdētājam paziņo vismaz 24 stundas iepriekš, un Parlamenta priekšsēdētājs par to nekavējoties ziņo Parlamentam. | Par nodomu ierosināt kāda jautājuma nepieņemamības izskatīšanu Parlamenta priekšsēdētājam paziņo vismaz 24 stundas iepriekš, un Parlamenta priekšsēdētājs par to nekavējoties ziņo Parlamentam. |
| 2.   Ja šo priekšlikumu pieņem, Parlaments nekavējoties pāriet pie nākamā darba kārtības punkta. | 2.   Ja šo priekšlikumu pieņem, Parlaments nekavējoties pāriet pie nākamā darba kārtības punkta. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

187. pants

187. pants

Jautājuma nepieņemamība

Jautājuma nepieņemamība

1.   Kad sākas debates par kādu no darba kārtības punktiem, var ierosināt izskatīt
  šī
  jautājuma nepieņemamību. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.

1.   Kad sākas debates par kādu no darba kārtības punktiem,
  politiskā grupa vai 40 deputāti
  var ierosināt izskatīt
  šā
  jautājuma nepieņemamību. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.

Par nodomu ierosināt kāda jautājuma nepieņemamības izskatīšanu Parlamenta priekšsēdētājam paziņo vismaz 24 stundas iepriekš, un Parlamenta priekšsēdētājs par to nekavējoties ziņo Parlamentam.

Par nodomu ierosināt kāda jautājuma nepieņemamības izskatīšanu Parlamenta priekšsēdētājam paziņo vismaz 24 stundas iepriekš, un Parlamenta priekšsēdētājs par to nekavējoties ziņo Parlamentam.

2.   Ja šo priekšlikumu pieņem, Parlaments nekavējoties pāriet pie nākamā darba kārtības punkta.

2.   Ja šo priekšlikumu pieņem, Parlaments nekavējoties pāriet pie nākamā darba kārtības punkta.

Grozījums Nr. 212

Eiropas Parlamenta Reglaments

188. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 188. pants | 188. pants |
| Nodošana atpakaļ komitejai | Nodošana atpakaļ komitejai |
| 1.   Kad nosaka darba kārtību vai pirms debašu sākšanas politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt, lai jautājumu nodod atpakaļ komitejai. | 1.   Kad nosaka darba kārtību vai pirms debašu sākšanas politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt, lai jautājumu nodod atpakaļ komitejai. |
| Par nodomu prasīt nodošanu atpakaļ komitejai paziņo Parlamenta priekšsēdētājam vismaz 24 stundas iepriekš, un viņš par to nekavējoties ziņo Parlamentam. | Par nodomu prasīt nodošanu atpakaļ komitejai paziņo Parlamenta priekšsēdētājam vismaz 24 stundas iepriekš, un viņš par to nekavējoties ziņo Parlamentam. |
| 2.   Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt nodošanu atpakaļ komitejai pirms balsošanas vai tās laikā. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties. | 2.   Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt nodošanu atpakaļ komitejai pirms balsošanas vai tās laikā. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties. |
| 3.   Pieprasījumu nodot atpakaļ komitejai var iesniegt tikai vienu reizi katrā no šīs procedūras dažādajiem posmiem. | 3.   Pieprasījumu nodot atpakaļ komitejai var iesniegt tikai vienu reizi katrā no šīs procedūras dažādajiem posmiem. |
| 4.   Ja jautājumu nodod atpakaļ komitejai,
  debates par šo jautājumu
  pārtrauc. | 4.   Ja jautājumu nodod atpakaļ komitejai,
  šā jautājuma izskatīšanu
  pārtrauc. |
| 5.   Parlaments var noteikt termiņu, kurā komitejai jāiesniedz savi secinājumi. | 5.   Parlaments var noteikt termiņu, kurā komitejai jāiesniedz savi secinājumi. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

188. pants

188. pants

Nodošana atpakaļ komitejai

Nodošana atpakaļ komitejai

1.   Kad nosaka darba kārtību vai pirms debašu sākšanas politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt, lai jautājumu nodod atpakaļ komitejai.

1.   Kad nosaka darba kārtību vai pirms debašu sākšanas politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt, lai jautājumu nodod atpakaļ komitejai.

Par nodomu prasīt nodošanu atpakaļ komitejai paziņo Parlamenta priekšsēdētājam vismaz 24 stundas iepriekš, un viņš par to nekavējoties ziņo Parlamentam.

Par nodomu prasīt nodošanu atpakaļ komitejai paziņo Parlamenta priekšsēdētājam vismaz 24 stundas iepriekš, un viņš par to nekavējoties ziņo Parlamentam.

2.   Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt nodošanu atpakaļ komitejai pirms balsošanas vai tās laikā. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.

2.   Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt nodošanu atpakaļ komitejai pirms balsošanas vai tās laikā. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.

3.   Pieprasījumu nodot atpakaļ komitejai var iesniegt tikai vienu reizi katrā no šīs procedūras dažādajiem posmiem.

3.   Pieprasījumu nodot atpakaļ komitejai var iesniegt tikai vienu reizi katrā no šīs procedūras dažādajiem posmiem.

4.   Ja jautājumu nodod atpakaļ komitejai,
  debates par šo jautājumu
  pārtrauc.

4.   Ja jautājumu nodod atpakaļ komitejai,
  šā jautājuma izskatīšanu
  pārtrauc.

5.   Parlaments var noteikt termiņu, kurā komitejai jāiesniedz savi secinājumi.

5.   Parlaments var noteikt termiņu, kurā komitejai jāiesniedz savi secinājumi.

Grozījums Nr. 213

Eiropas Parlamenta Reglaments

190. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 190. pants | 190. pants |
| Debašu vai balsošanas atlikšana | Debašu vai balsošanas atlikšana |
| 1.   Sākoties debatēm par kādu no darba kārtības jautājumiem, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt priekšlikumu atlikt debates līdz kādam noteiktam laikam. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties. | 1.   Sākoties debatēm par kādu no darba kārtības jautājumiem, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt priekšlikumu atlikt debates līdz kādam noteiktam laikam. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties. |
| Par nodomu ierosināt debašu atlikšanu paziņo priekšsēdētājam vismaz 24 stundas iepriekš, un priekšsēdētājs par to nekavējoties ziņo Parlamentam. | Par nodomu ierosināt debašu atlikšanu paziņo priekšsēdētājam vismaz 24 stundas iepriekš, un priekšsēdētājs par to nekavējoties ziņo Parlamentam. |
| 2.   Ja šo priekšlikumu pieņem, Parlaments pāriet pie nākamā darba kārtības punkta. Atliktās debates atsāk noteiktajā laikā. | 2.   Ja šo priekšlikumu pieņem, Parlaments pāriet pie nākamā darba kārtības punkta. Atliktās debates atsāk noteiktajā laikā. |
| 3.   Ja priekšlikumu noraida, to nevar vēlreiz ierosināt tās pašas sesijas laikā. | 3.   Ja priekšlikumu noraida, to nevar vēlreiz ierosināt tās pašas sesijas laikā. |
| 4.   Pirms balsošanas vai balsošanas laikā politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt priekšlikumu atlikt balsošanu. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties. | 4.   Pirms balsošanas vai balsošanas laikā politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt priekšlikumu atlikt balsošanu. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties. |
| Parlamenta lēmumā atlikt debates uz vēlāku sesiju jānorāda, kuras sesijas darba kārtībā debates jāiekļauj, ņemot vērā to, ka attiecīgās sesijas darba kārtību sagatavo saskaņā ar 149. un 152. pantu. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

190. pants

190. pants

Debašu vai balsošanas atlikšana

Debašu vai balsošanas atlikšana

1.   Sākoties debatēm par kādu no darba kārtības jautājumiem, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt priekšlikumu atlikt debates līdz kādam noteiktam laikam. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.

1.   Sākoties debatēm par kādu no darba kārtības jautājumiem, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt priekšlikumu atlikt debates līdz kādam noteiktam laikam. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.

Par nodomu ierosināt debašu atlikšanu paziņo priekšsēdētājam vismaz 24 stundas iepriekš, un priekšsēdētājs par to nekavējoties ziņo Parlamentam.

Par nodomu ierosināt debašu atlikšanu paziņo priekšsēdētājam vismaz 24 stundas iepriekš, un priekšsēdētājs par to nekavējoties ziņo Parlamentam.

2.   Ja šo priekšlikumu pieņem, Parlaments pāriet pie nākamā darba kārtības punkta. Atliktās debates atsāk noteiktajā laikā.

2.   Ja šo priekšlikumu pieņem, Parlaments pāriet pie nākamā darba kārtības punkta. Atliktās debates atsāk noteiktajā laikā.

3.   Ja priekšlikumu noraida, to nevar vēlreiz ierosināt tās pašas sesijas laikā.

3.   Ja priekšlikumu noraida, to nevar vēlreiz ierosināt tās pašas sesijas laikā.

4.   Pirms balsošanas vai balsošanas laikā politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt priekšlikumu atlikt balsošanu. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.

4.   Pirms balsošanas vai balsošanas laikā politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt priekšlikumu atlikt balsošanu. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.

Parlamenta lēmumā atlikt debates uz vēlāku sesiju jānorāda, kuras sesijas darba kārtībā debates jāiekļauj, ņemot vērā to, ka attiecīgās sesijas darba kārtību sagatavo saskaņā ar 149. un 152. pantu.

Grozījums Nr. 214

Eiropas Parlamenta Reglaments

191. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 191. pants | 191. pants |
| Sēdes pārtraukšana vai slēgšana | Sēdes pārtraukšana vai slēgšana |
| Sēdi var pārtraukt vai slēgt debašu vai balsošanas laikā, ja tā nolemj Parlaments pēc priekšsēdētāja priekšlikuma vai pēc politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma. Par šo priekšlikumu vai pieprasījumu balso nekavējoties. | Sēdi var pārtraukt vai slēgt debašu vai balsošanas laikā, ja tā nolemj Parlaments pēc priekšsēdētāja priekšlikuma vai pēc politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma. Par šo priekšlikumu vai pieprasījumu balso nekavējoties. |
| Ja tiek iesniegts pieprasījums pārtraukt vai slēgt sēdi, balsošanas procedūra par šādu pieprasījumu ir jāsāk bez nepamatotas kavēšanās. Par balsošanu plenārsēdē būtu jāpaziņo parastajā veidā, un atbilstīgi pastāvošajai praksei būtu jānodrošina, lai deputātiem nokļūšanai plenārsēžu zālē būtu pietiekami daudz laika. | Ja tiek iesniegts pieprasījums pārtraukt vai slēgt sēdi, balsošanas procedūra par šādu pieprasījumu ir jāsāk bez nepamatotas kavēšanās. Par balsošanu plenārsēdē būtu jāpaziņo parastajā veidā, un atbilstīgi pastāvošajai praksei būtu jānodrošina, lai deputātiem nokļūšanai plenārsēžu zālē būtu pietiekami daudz laika. |
| Pēc analoģijas ar Reglamenta
  152.
  panta 2. punkta otro daļu, ja šāds pieprasījums ir noraidīts, līdzīgu pieprasījumu no jauna tajā pašā dienā iesniegt nevar. Atbilstīgi
  22. panta 1
  .
  punkta komentāram
  Parlamenta priekšsēdētājam ir tiesības pārtraukt saskaņā ar minēto pantu iesniegto pieprasījumu pārmērīgu izmantošanu. | Pēc analoģijas ar Reglamenta
  149.a
   panta 2. punkta otro daļu, ja šāds pieprasījums ir noraidīts, līdzīgu pieprasījumu no jauna tajā pašā dienā iesniegt nevar. Atbilstīgi
  164
  .
  a pantam
  Parlamenta priekšsēdētājam ir tiesības pārtraukt saskaņā ar minēto pantu iesniegto pieprasījumu pārmērīgu izmantošanu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

191. pants

191. pants

Sēdes pārtraukšana vai slēgšana

Sēdes pārtraukšana vai slēgšana

Sēdi var pārtraukt vai slēgt debašu vai balsošanas laikā, ja tā nolemj Parlaments pēc priekšsēdētāja priekšlikuma vai pēc politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma. Par šo priekšlikumu vai pieprasījumu balso nekavējoties.

Sēdi var pārtraukt vai slēgt debašu vai balsošanas laikā, ja tā nolemj Parlaments pēc priekšsēdētāja priekšlikuma vai pēc politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu pieprasījuma. Par šo priekšlikumu vai pieprasījumu balso nekavējoties.

Ja tiek iesniegts pieprasījums pārtraukt vai slēgt sēdi, balsošanas procedūra par šādu pieprasījumu ir jāsāk bez nepamatotas kavēšanās. Par balsošanu plenārsēdē būtu jāpaziņo parastajā veidā, un atbilstīgi pastāvošajai praksei būtu jānodrošina, lai deputātiem nokļūšanai plenārsēžu zālē būtu pietiekami daudz laika.

Ja tiek iesniegts pieprasījums pārtraukt vai slēgt sēdi, balsošanas procedūra par šādu pieprasījumu ir jāsāk bez nepamatotas kavēšanās. Par balsošanu plenārsēdē būtu jāpaziņo parastajā veidā, un atbilstīgi pastāvošajai praksei būtu jānodrošina, lai deputātiem nokļūšanai plenārsēžu zālē būtu pietiekami daudz laika.

Pēc analoģijas ar Reglamenta
  152.
  panta 2. punkta otro daļu, ja šāds pieprasījums ir noraidīts, līdzīgu pieprasījumu no jauna tajā pašā dienā iesniegt nevar. Atbilstīgi
  22. panta 1
  .
  punkta komentāram
  Parlamenta priekšsēdētājam ir tiesības pārtraukt saskaņā ar minēto pantu iesniegto pieprasījumu pārmērīgu izmantošanu.

Pēc analoģijas ar Reglamenta
  149.a
   panta 2. punkta otro daļu, ja šāds pieprasījums ir noraidīts, līdzīgu pieprasījumu no jauna tajā pašā dienā iesniegt nevar. Atbilstīgi
  164
  .
  a pantam
  Parlamenta priekšsēdētājam ir tiesības pārtraukt saskaņā ar minēto pantu iesniegto pieprasījumu pārmērīgu izmantošanu.

Grozījums Nr. 215

Eiropas Parlamenta Reglaments

192. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 192. pants | 192. pants |
| Protokols | Protokols |
| 1.   Katras sēdes protokolu ar tās norises izklāstu, Parlamenta pieņemtajiem lēmumiem
  un runātāju vārdiem izdala
  vismaz pusstundu pirms nākamās pēcpusdienas sēdes sākuma. | 1.   Katras sēdes protokolu ar tās norises izklāstu,
  runātāju vārdiem un
  Parlamenta pieņemtajiem lēmumiem
  , tostarp balsojumu rezultātiem par grozījumiem, dara pieejamu
  vismaz pusstundu pirms nākamās pēcpusdienas sēdes sākuma. |
| Likumdošanas procedūrā par “lēmumiem” šī panta izpratnē uzskata arī visus Parlamenta pieņemtos grozījumus, arī tad, ja saskaņā ar 60. panta 1. punktu noraida Komisijas priekšlikumu vai saskaņā ar 68. panta 3. punktu noraida Padomes nostāju. | |
| | 1.a   
  To dokumentu sarakstu, par kuriem notiek debates un par kuriem Parlaments pieņem lēmumus, iekļauj protokolā. |
| 2.   Katras pēcpusdienas sēdes sākumā priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam apstiprināšanai iepriekšējās sēdes protokolu. | 2.   Katras pēcpusdienas sēdes sākumā priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam apstiprināšanai iepriekšējās sēdes protokolu. |
| 3.   Ja protokolu apstrīd, vajadzības gadījumā Parlaments lemj, vai
  ņemt vērā
  pieprasītās izmaiņas. Uzstāšanās laiks, lai izteiktos par tematu, ir ne vairāk kā viena minūte. | 3.   Ja protokolu apstrīd, vajadzības gadījumā Parlaments lemj, vai pieprasītās izmaiņas
  būtu jāņem vērā
  . Uzstāšanās laiks, lai izteiktos par tematu, ir ne vairāk kā viena minūte. |
| 4.   Protokolu paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs, un to glabā Parlamenta arhīvā. Protokolu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. | 4.   Protokolu paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs, un to glabā Parlamenta arhīvā. Protokolu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

192. pants

192. pants

Protokols

Protokols

1.   Katras sēdes protokolu ar tās norises izklāstu, Parlamenta pieņemtajiem lēmumiem
  un runātāju vārdiem izdala
  vismaz pusstundu pirms nākamās pēcpusdienas sēdes sākuma.

1.   Katras sēdes protokolu ar tās norises izklāstu,
  runātāju vārdiem un
  Parlamenta pieņemtajiem lēmumiem
  , tostarp balsojumu rezultātiem par grozījumiem, dara pieejamu
  vismaz pusstundu pirms nākamās pēcpusdienas sēdes sākuma.

Likumdošanas procedūrā par “lēmumiem” šī panta izpratnē uzskata arī visus Parlamenta pieņemtos grozījumus, arī tad, ja saskaņā ar 60. panta 1. punktu noraida Komisijas priekšlikumu vai saskaņā ar 68. panta 3. punktu noraida Padomes nostāju.

1.a   
  To dokumentu sarakstu, par kuriem notiek debates un par kuriem Parlaments pieņem lēmumus, iekļauj protokolā.

2.   Katras pēcpusdienas sēdes sākumā priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam apstiprināšanai iepriekšējās sēdes protokolu.

2.   Katras pēcpusdienas sēdes sākumā priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam apstiprināšanai iepriekšējās sēdes protokolu.

3.   Ja protokolu apstrīd, vajadzības gadījumā Parlaments lemj, vai
  ņemt vērā
  pieprasītās izmaiņas. Uzstāšanās laiks, lai izteiktos par tematu, ir ne vairāk kā viena minūte.

3.   Ja protokolu apstrīd, vajadzības gadījumā Parlaments lemj, vai pieprasītās izmaiņas
  būtu jāņem vērā
  . Uzstāšanās laiks, lai izteiktos par tematu, ir ne vairāk kā viena minūte.

4.   Protokolu paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs, un to glabā Parlamenta arhīvā. Protokolu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4.   Protokolu paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs, un to glabā Parlamenta arhīvā. Protokolu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Grozījums Nr. 216

Eiropas Parlamenta Reglaments

194. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 194. pants | 194. pants |
| Stenogramma | Stenogramma |
| 1.   Katras sēdes debašu stenogrammu sagatavo kā daudzvalodu dokumentu, kurā visa mutiski sniegtā informācija ir oriģinālvalodā. | 1.   Katras sēdes debašu stenogrammu sagatavo kā daudzvalodu dokumentu, kurā visa mutiski sniegtā informācija ir
  oficiālajā
  oriģinālvalodā. |
| | 1.a   
  Parlamenta priekšsēdētājs, neskarot citas savas pilnvaras attiecībā uz disciplīnu, var likt no stenogrammām svītrot to deputātu uzstāšanos, kuri nav saņēmuši uzaicinājumu uzstāties vai kuri ir pārsnieguši viņiem atvēlēto uzstāšanās laiku. |
| 2.   Runātāji var veikt labojumus savas mutiski sniegtās informācijas rakstītajā tekstā piecu darba dienu laikā. Minētajā termiņā labojumus nosūta sekretariātam. | 2.   Runātāji var veikt labojumus savas mutiski sniegtās informācijas rakstītajā tekstā piecu darba dienu laikā. Minētajā termiņā labojumus nosūta sekretariātam. |
| 3.   Daudzvalodu stenogrammu publicē kā Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša pielikumu un glabā Parlamenta arhīvā. | 3.   Daudzvalodu stenogrammu publicē kā Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša pielikumu un glabā Parlamenta arhīvā. |
| 4.   Pēc deputāta pieprasījuma veic stenogrammas izraksta tulkojumu jebkurā oficiālajā valodā. Vajadzības gadījumā tulkojumu veic steidzami. | 4.   Pēc deputāta pieprasījuma veic stenogrammas izraksta tulkojumu jebkurā oficiālajā valodā. Vajadzības gadījumā tulkojumu veic steidzami. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

194. pants

194. pants

Stenogramma

Stenogramma

1.   Katras sēdes debašu stenogrammu sagatavo kā daudzvalodu dokumentu, kurā visa mutiski sniegtā informācija ir oriģinālvalodā.

1.   Katras sēdes debašu stenogrammu sagatavo kā daudzvalodu dokumentu, kurā visa mutiski sniegtā informācija ir
  oficiālajā
  oriģinālvalodā.

1.a   
  Parlamenta priekšsēdētājs, neskarot citas savas pilnvaras attiecībā uz disciplīnu, var likt no stenogrammām svītrot to deputātu uzstāšanos, kuri nav saņēmuši uzaicinājumu uzstāties vai kuri ir pārsnieguši viņiem atvēlēto uzstāšanās laiku.

2.   Runātāji var veikt labojumus savas mutiski sniegtās informācijas rakstītajā tekstā piecu darba dienu laikā. Minētajā termiņā labojumus nosūta sekretariātam.

2.   Runātāji var veikt labojumus savas mutiski sniegtās informācijas rakstītajā tekstā piecu darba dienu laikā. Minētajā termiņā labojumus nosūta sekretariātam.

3.   Daudzvalodu stenogrammu publicē kā Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša pielikumu un glabā Parlamenta arhīvā.

3.   Daudzvalodu stenogrammu publicē kā Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša pielikumu un glabā Parlamenta arhīvā.

4.   Pēc deputāta pieprasījuma veic stenogrammas izraksta tulkojumu jebkurā oficiālajā valodā. Vajadzības gadījumā tulkojumu veic steidzami.

4.   Pēc deputāta pieprasījuma veic stenogrammas izraksta tulkojumu jebkurā oficiālajā valodā. Vajadzības gadījumā tulkojumu veic steidzami.

Grozījums Nr. 217

Eiropas Parlamenta Reglaments

195. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 195. pants | 195. pants |
| Debašu audiovizuālie ieraksti | Debašu audiovizuālie ieraksti |
| 1.   Parlamenta debates valodās, kurās tās notiek, kā arī daudzvalodu skaņas celiņu no visām aktīvajām mutiskās tulkošanas kabīnēm pārraida reālajā laikā tā tīmekļa vietnē. | 1.   Parlamenta debates valodās, kurās tās notiek, kā arī daudzvalodu skaņas celiņu no visām aktīvajām mutiskās tulkošanas kabīnēm pārraida reālajā laikā tā tīmekļa vietnē. |
| 2.   Indeksētus debašu audiovizuālos ierakstus valodās, kurās debates notikušas, kā arī daudzvalodu skaņas celiņu no visām aktīvajām mutiskās tulkošanas kabīnēm sagatavo tūlīt pēc sēdes un ievieto Parlamenta tīmekļa vietnē, kur tie
  paliek Parlamenta attiecīgā
  un nākamā sasaukuma
  laiku
  , un pēc tam tos glabā Parlamenta arhīvā. Šos audiovizuālos ierakstus sasaista ar debašu daudzvalodu protokoliem, tiklīdz tie ir pieejami. | 2.   Indeksētus debašu audiovizuālos ierakstus valodās, kurās debates notikušas, kā arī daudzvalodu skaņas celiņu no visām aktīvajām mutiskās tulkošanas kabīnēm sagatavo tūlīt pēc sēdes un ievieto Parlamenta tīmekļa vietnē, kur tie
  ir pieejami visu šā sasaukuma atlikušo laiku
  un nākamā sasaukuma
  laiku
  , un pēc tam tos glabā Parlamenta arhīvā. Šos audiovizuālos ierakstus sasaista ar debašu daudzvalodu protokoliem, tiklīdz tie ir pieejami. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

195. pants

195. pants

Debašu audiovizuālie ieraksti

Debašu audiovizuālie ieraksti

1.   Parlamenta debates valodās, kurās tās notiek, kā arī daudzvalodu skaņas celiņu no visām aktīvajām mutiskās tulkošanas kabīnēm pārraida reālajā laikā tā tīmekļa vietnē.

1.   Parlamenta debates valodās, kurās tās notiek, kā arī daudzvalodu skaņas celiņu no visām aktīvajām mutiskās tulkošanas kabīnēm pārraida reālajā laikā tā tīmekļa vietnē.

2.   Indeksētus debašu audiovizuālos ierakstus valodās, kurās debates notikušas, kā arī daudzvalodu skaņas celiņu no visām aktīvajām mutiskās tulkošanas kabīnēm sagatavo tūlīt pēc sēdes un ievieto Parlamenta tīmekļa vietnē, kur tie
  paliek Parlamenta attiecīgā
  un nākamā sasaukuma
  laiku
  , un pēc tam tos glabā Parlamenta arhīvā. Šos audiovizuālos ierakstus sasaista ar debašu daudzvalodu protokoliem, tiklīdz tie ir pieejami.

2.   Indeksētus debašu audiovizuālos ierakstus valodās, kurās debates notikušas, kā arī daudzvalodu skaņas celiņu no visām aktīvajām mutiskās tulkošanas kabīnēm sagatavo tūlīt pēc sēdes un ievieto Parlamenta tīmekļa vietnē, kur tie
  ir pieejami visu šā sasaukuma atlikušo laiku
  un nākamā sasaukuma
  laiku
  , un pēc tam tos glabā Parlamenta arhīvā. Šos audiovizuālos ierakstus sasaista ar debašu daudzvalodu protokoliem, tiklīdz tie ir pieejami.

Grozījums Nr. 218

Eiropas Parlamenta Reglaments

VIII sadaļa – 1. nodaļa – virsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| KOMITEJAS
  — IZVEIDE UN KOMPETENCES | KOMITEJAS |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

KOMITEJAS
  — IZVEIDE UN KOMPETENCES

KOMITEJAS

Grozījums Nr. 219

Eiropas Parlamenta Reglaments

196. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 196. pants | 196. pants |
| Pastāvīgo komiteju izveide | Pastāvīgo komiteju izveide |
| Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments izveido pastāvīgās komitejas
  , kuru kompetences
  ir
  noteiktas
  Reglamenta pielikumā (22). Šo komiteju locekļus
  ievēlē
  jaunievēlētā Parlamenta pirmajā sesijā un
  pārvēlē
  pēc divarpus gadiem. | Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments izveido pastāvīgās komitejas
  . To pienākumi
  ir
  noteikti
  Reglamenta pielikumā (22)

  , ko pieņem ar nodoto balsu vairākumu
  . Šo komiteju locekļus
  ieceļ
  jaunievēlētā Parlamenta pirmajā sesijā un
  vēlreiz
  pēc divarpus gadiem. |
| Pastāvīgo komiteju
  kompetences
  var noteikt citā dienā
  nekā tajā
  , kad komiteju izveido. | Pastāvīgo komiteju
  pienākumus
  var noteikt
  arī
  citā dienā
  , nevis tad
  , kad komiteju izveido. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

196. pants

196. pants

Pastāvīgo komiteju izveide

Pastāvīgo komiteju izveide

Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments izveido pastāvīgās komitejas
  , kuru kompetences
  ir
  noteiktas
  Reglamenta pielikumā (22). Šo komiteju locekļus
  ievēlē
  jaunievēlētā Parlamenta pirmajā sesijā un
  pārvēlē
  pēc divarpus gadiem.

Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments izveido pastāvīgās komitejas
  . To pienākumi
  ir
  noteikti
  Reglamenta pielikumā (22)

  , ko pieņem ar nodoto balsu vairākumu
  . Šo komiteju locekļus
  ieceļ
  jaunievēlētā Parlamenta pirmajā sesijā un
  vēlreiz
  pēc divarpus gadiem.

Pastāvīgo komiteju
  kompetences
  var noteikt citā dienā
  nekā tajā
  , kad komiteju izveido.

Pastāvīgo komiteju
  pienākumus
  var noteikt
  arī
  citā dienā
  , nevis tad
  , kad komiteju izveido.

Grozījums Nr. 220

Eiropas Parlamenta Reglaments

197. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 197. pants | 197. pants |
| Īpašo komiteju izveide | Īpašās komitejas |
| Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments var jebkurā laikā izveidot īpašās komitejas, kuru
  kompetences
  ,
  sastāvu
  un pilnvaru laiku nosaka, pieņemot lēmumu par to izveidi
  ; šo komiteju pilnvaru laiks nevar būt ilgāks par 12 mēnešiem, izņemot gadījumus, kad pēc šī termiņa beigām Parlaments to pagarina. | 1.   Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments var jebkurā laikā izveidot īpašās komitejas, kuru
  pienākumus
  ,
  locekļu skaitu
  un pilnvaru laiku nosaka, pieņemot lēmumu par to izveidi. |
| Ja īpašās komiteju kompetences, sastāvu un pilnvaru termiņu nosaka, pieņemot lēmumu par to izveidi, tas nozīmē, ka Parlaments šīs kompetences vēlāk nevar mainīt, to loku ierobežojot vai paplašinot. | |
| | 1.a   
  Īpašo komiteju pilnvaru laiks nevar būt ilgāks par 12 mēnešiem, izņemot gadījumus, kad pēc šā termiņa beigām Parlaments to pagarina. Ja Parlamenta lēmumā par īpašās komitejas izveidi nav noteikts citādi, tās pilnvaru laiks sākas no tās izveidošanas sanāksmes dienas. |
| | 1.b   
  Īpašajām komitejām nav tiesību sniegt atzinumus citām komitejām. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

197. pants

197. pants

Īpašo komiteju izveide

Īpašās komitejas

Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments var jebkurā laikā izveidot īpašās komitejas, kuru
  kompetences
  ,
  sastāvu
  un pilnvaru laiku nosaka, pieņemot lēmumu par to izveidi
  ; šo komiteju pilnvaru laiks nevar būt ilgāks par 12 mēnešiem, izņemot gadījumus, kad pēc šī termiņa beigām Parlaments to pagarina.

1.   Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments var jebkurā laikā izveidot īpašās komitejas, kuru
  pienākumus
  ,
  locekļu skaitu
  un pilnvaru laiku nosaka, pieņemot lēmumu par to izveidi.

Ja īpašās komiteju kompetences, sastāvu un pilnvaru termiņu nosaka, pieņemot lēmumu par to izveidi, tas nozīmē, ka Parlaments šīs kompetences vēlāk nevar mainīt, to loku ierobežojot vai paplašinot.

1.a   
  Īpašo komiteju pilnvaru laiks nevar būt ilgāks par 12 mēnešiem, izņemot gadījumus, kad pēc šā termiņa beigām Parlaments to pagarina. Ja Parlamenta lēmumā par īpašās komitejas izveidi nav noteikts citādi, tās pilnvaru laiks sākas no tās izveidošanas sanāksmes dienas.

1.b   
  Īpašajām komitejām nav tiesību sniegt atzinumus citām komitejām.

Grozījums Nr. 221 un 307

Eiropas Parlamenta Reglaments

198. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 198. pants | 198. pants |
| Izmeklēšanas komitejas | Izmeklēšanas komitejas |
| 1.   Parlaments pēc ceturtās daļas deputātu pieprasījuma var izveidot izmeklēšanas komiteju, lai izmeklētu gadījumus, kad ir aizdomas par to, ka,
  piemērojot Eiropas
  Savienības tiesības, Eiropas Savienības iestāde vai struktūra, kādas dalībvalsts valsts pārvaldes iestāde vai persona, kuru
  Kopienu
  tiesības pilnvaro tās īstenot, ir izdarījusi Eiropas Savienības tiesību pārkāpumu vai pieļāvusi administratīvu kļūmi. | 1.   
  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 226. pantu un 2. pantu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumā 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanu Parlaments
  pēc ceturtās daļas deputātu pieprasījuma var izveidot izmeklēšanas komiteju, lai izmeklētu gadījumus, kad ir aizdomas par to, ka,
  īstenojot
  Savienības tiesības, Eiropas Savienības iestāde vai struktūra, kādas dalībvalsts valsts pārvaldes iestāde vai persona, kuru
  Savienības
  tiesības pilnvaro tās īstenot, ir izdarījusi Eiropas Savienības tiesību pārkāpumu vai pieļāvusi administratīvu kļūmi. |
| Lēmumu par izmeklēšanas komitejas izveidi viena mēneša laikā publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Turklāt Parlaments dara visu vajadzīgo, lai šo lēmumu darītu pēc iespējas plašāk zināmu. | |
| | Par izmeklēšanas mērķi, ko noteikusi ceturtā daļa Parlamenta deputātu, un par 10. punktā noteikto termiņu grozījumus nevar iesniegt. |
| | 1.a   
  Lēmumu par izmeklēšanas komitejas izveidi publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī viena mēneša laikā pēc šāda lēmuma pieņemšanas. |
| 2.   Izmeklēšanas komitejas darbības veidu reglamentē šī Reglamenta noteikumi, kas attiecas uz komitejām, izņemot īpašos noteikumus, kurus nosaka šis pants un
  Eiropas Parlamenta
  ,
  Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmums par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanas noteikumiem
  ,
  kurš pievienots Reglamentam

   (23). | 2.   Izmeklēšanas komitejas darbības veidu reglamentē šī Reglamenta noteikumi, kas attiecas uz komitejām, izņemot īpašos noteikumus, kurus nosaka šis pants un
  Lēmums 95/167/EK
  , Euratom,
  EOTK
  . |
| 3.   Pieprasījumā izveidot izmeklēšanas komiteju jānorāda izmeklēšanas mērķis un jāsniedz sīki izstrādāts pieprasījuma pamatojums. Parlaments
  pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma
  pieņem lēmumu par
  šādas
  komitejas izveidi un, ja šāds lēmums ir pieņemts, tad lemj par tās
  sastāvu saskaņā ar 199. panta noteikumiem
  . | 3.   Pieprasījumā izveidot izmeklēšanas komiteju jānorāda izmeklēšanas mērķis un jāsniedz sīki izstrādāts pieprasījuma pamatojums. Parlaments pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma pieņem lēmumu par komitejas izveidi un, ja šāds lēmums ir pieņemts, tad lemj par tās
  skaitlisko sastāvu
  . |
| 4.   
  Izmeklēšanas komiteja savu darbu beidz, iesniedzot ziņojumu ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc tās izveidošanas. Parlaments var šo termiņu pagarināt divas reizes par trim mēnešiem. | |
| Komitejā balsstiesības ir tās pilntiesīgajiem locekļiem vai viņu prombūtnes laikā — viņu pastāvīgajiem aizstājējiem. | |
| | 4.a   
  Izmeklēšanas komitejām nav tiesību sniegt atzinumus citām komitejām. |
| | 4.b   
  Jebkurā procedūras posmā izmeklēšanas komitejā balsstiesības ir tikai tās pilntiesīgajiem locekļiem vai — viņu prombūtnes laikā — viņu aizstājējiem. |
| 5.   Izmeklēšanas komiteja ievēlē priekšsēdētāju un
  divus
  vietniekus, kā arī ieceļ vienu vai vairākus referentus. Turklāt komiteja var uzdot īpašus darbus vai uzdevumus vai uzticēt pienākumus saviem locekļiem, kuri tai sniedz sīku atskaiti. | 5.   Izmeklēšanas komiteja ievēlē priekšsēdētāju un vietniekus, kā arī ieceļ vienu vai vairākus referentus. Turklāt komiteja var uzdot īpašus darbus vai uzdevumus vai uzticēt pienākumus saviem locekļiem, kuri tai sniedz sīku atskaiti. |
| Sanāksmju starplaikā steidzamos vai vajadzības gadījumos komitejas
  prezidijs
  īsteno komitejas pilnvaras, kuras apstiprina nākamajā sanāksmē. | 5.a   Sanāksmju starplaikā steidzamos vai vajadzības gadījumos komitejas
  koordinatori
  īsteno komitejas pilnvaras, kuras apstiprina nākamajā sanāksmē. |
| 6.   
  Ja izmeklēšanas komiteja uzskata, ka nav ievērotas kādas no tās tiesībām, tā ierosina Parlamenta priekšsēdētājam veikt attiecīgus pasākumus. | |
| 7.   
  Izmeklēšanas komiteja var vērsties pie 2. punktā minētā lēmuma 3. pantā uzskaitītajām iestādēm vai personām, lai tās uzklausītu vai saņemtu dokumentus. | |
| Eiropas Savienības iestāžu un struktūru deputātu un ierēdņu ceļa un uzturēšanās izdevumus sedz Eiropas Savienības iestādes un struktūras. Ceļa un uzturēšanās izdevumus pārējām personām, kuras sniedz liecības izmeklēšanas komitejā, Eiropas Parlaments atmaksā saskaņā ar noteikumiem par ekspertu uzklausīšanu. | |
| Visas personas, kuras izmeklēšanas komiteja ir uzaicinājusi sniegt liecību, var atsaukties uz tām tiesībām, kuras tām būtu kā lieciniekiem tiesā savā valstī. Par šīm tiesībām uzaicinātā persona ir jāinformē, pirms viņa sniedz liecību komitejai. | |
| Attiecībā uz valodu lietošanu komiteja piemēro
  146
  . panta noteikumus. Tomēr komitejas prezidijs: | 7.   Attiecībā uz valodu lietošanu komiteja piemēro
  158
  . panta noteikumus. Tomēr komitejas prezidijs: |
| — | var noteikt, ka mutisko tulkošanu sniegs tikai tajās oficiālajās valodās, kurās runā komitejas darbā iesaistītie, ja tā uzskata, ka tas vajadzīgs konfidencialitātes apsvērumu dēļ, un |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

198. pants

198. pants

Izmeklēšanas komitejas

Izmeklēšanas komitejas

1.   Parlaments pēc ceturtās daļas deputātu pieprasījuma var izveidot izmeklēšanas komiteju, lai izmeklētu gadījumus, kad ir aizdomas par to, ka,
  piemērojot Eiropas
  Savienības tiesības, Eiropas Savienības iestāde vai struktūra, kādas dalībvalsts valsts pārvaldes iestāde vai persona, kuru
  Kopienu
  tiesības pilnvaro tās īstenot, ir izdarījusi Eiropas Savienības tiesību pārkāpumu vai pieļāvusi administratīvu kļūmi.

1.   
  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 226. pantu un 2. pantu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumā 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanu Parlaments
  pēc ceturtās daļas deputātu pieprasījuma var izveidot izmeklēšanas komiteju, lai izmeklētu gadījumus, kad ir aizdomas par to, ka,
  īstenojot
  Savienības tiesības, Eiropas Savienības iestāde vai struktūra, kādas dalībvalsts valsts pārvaldes iestāde vai persona, kuru
  Savienības
  tiesības pilnvaro tās īstenot, ir izdarījusi Eiropas Savienības tiesību pārkāpumu vai pieļāvusi administratīvu kļūmi.

Lēmumu par izmeklēšanas komitejas izveidi viena mēneša laikā publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Turklāt Parlaments dara visu vajadzīgo, lai šo lēmumu darītu pēc iespējas plašāk zināmu.

Par izmeklēšanas mērķi, ko noteikusi ceturtā daļa Parlamenta deputātu, un par 10. punktā noteikto termiņu grozījumus nevar iesniegt.

1.a   
  Lēmumu par izmeklēšanas komitejas izveidi publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī viena mēneša laikā pēc šāda lēmuma pieņemšanas.

2.   Izmeklēšanas komitejas darbības veidu reglamentē šī Reglamenta noteikumi, kas attiecas uz komitejām, izņemot īpašos noteikumus, kurus nosaka šis pants un
  Eiropas Parlamenta
  ,
  Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmums par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanas noteikumiem
  ,
  kurš pievienots Reglamentam

   (23).

2.   Izmeklēšanas komitejas darbības veidu reglamentē šī Reglamenta noteikumi, kas attiecas uz komitejām, izņemot īpašos noteikumus, kurus nosaka šis pants un
  Lēmums 95/167/EK
  , Euratom,
  EOTK
  .

3.   Pieprasījumā izveidot izmeklēšanas komiteju jānorāda izmeklēšanas mērķis un jāsniedz sīki izstrādāts pieprasījuma pamatojums. Parlaments
  pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma
  pieņem lēmumu par
  šādas
  komitejas izveidi un, ja šāds lēmums ir pieņemts, tad lemj par tās
  sastāvu saskaņā ar 199. panta noteikumiem
  .

3.   Pieprasījumā izveidot izmeklēšanas komiteju jānorāda izmeklēšanas mērķis un jāsniedz sīki izstrādāts pieprasījuma pamatojums. Parlaments pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma pieņem lēmumu par komitejas izveidi un, ja šāds lēmums ir pieņemts, tad lemj par tās
  skaitlisko sastāvu
  .

4.   
  Izmeklēšanas komiteja savu darbu beidz, iesniedzot ziņojumu ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc tās izveidošanas. Parlaments var šo termiņu pagarināt divas reizes par trim mēnešiem.

Komitejā balsstiesības ir tās pilntiesīgajiem locekļiem vai viņu prombūtnes laikā — viņu pastāvīgajiem aizstājējiem.

4.a   
  Izmeklēšanas komitejām nav tiesību sniegt atzinumus citām komitejām.

4.b   
  Jebkurā procedūras posmā izmeklēšanas komitejā balsstiesības ir tikai tās pilntiesīgajiem locekļiem vai — viņu prombūtnes laikā — viņu aizstājējiem.

5.   Izmeklēšanas komiteja ievēlē priekšsēdētāju un
  divus
  vietniekus, kā arī ieceļ vienu vai vairākus referentus. Turklāt komiteja var uzdot īpašus darbus vai uzdevumus vai uzticēt pienākumus saviem locekļiem, kuri tai sniedz sīku atskaiti.

5.   Izmeklēšanas komiteja ievēlē priekšsēdētāju un vietniekus, kā arī ieceļ vienu vai vairākus referentus. Turklāt komiteja var uzdot īpašus darbus vai uzdevumus vai uzticēt pienākumus saviem locekļiem, kuri tai sniedz sīku atskaiti.

Sanāksmju starplaikā steidzamos vai vajadzības gadījumos komitejas
  prezidijs
  īsteno komitejas pilnvaras, kuras apstiprina nākamajā sanāksmē.

5.a   Sanāksmju starplaikā steidzamos vai vajadzības gadījumos komitejas
  koordinatori
  īsteno komitejas pilnvaras, kuras apstiprina nākamajā sanāksmē.

6.   
  Ja izmeklēšanas komiteja uzskata, ka nav ievērotas kādas no tās tiesībām, tā ierosina Parlamenta priekšsēdētājam veikt attiecīgus pasākumus.

7.   
  Izmeklēšanas komiteja var vērsties pie 2. punktā minētā lēmuma 3. pantā uzskaitītajām iestādēm vai personām, lai tās uzklausītu vai saņemtu dokumentus.

Eiropas Savienības iestāžu un struktūru deputātu un ierēdņu ceļa un uzturēšanās izdevumus sedz Eiropas Savienības iestādes un struktūras. Ceļa un uzturēšanās izdevumus pārējām personām, kuras sniedz liecības izmeklēšanas komitejā, Eiropas Parlaments atmaksā saskaņā ar noteikumiem par ekspertu uzklausīšanu.

Visas personas, kuras izmeklēšanas komiteja ir uzaicinājusi sniegt liecību, var atsaukties uz tām tiesībām, kuras tām būtu kā lieciniekiem tiesā savā valstī. Par šīm tiesībām uzaicinātā persona ir jāinformē, pirms viņa sniedz liecību komitejai.

Attiecībā uz valodu lietošanu komiteja piemēro
  146
  . panta noteikumus. Tomēr komitejas prezidijs:

7.   Attiecībā uz valodu lietošanu komiteja piemēro
  158
  . panta noteikumus. Tomēr komitejas prezidijs:

—

var noteikt, ka mutisko tulkošanu sniegs tikai tajās oficiālajās valodās, kurās runā komitejas darbā iesaistītie, ja tā uzskata, ka tas vajadzīgs konfidencialitātes apsvērumu dēļ, un

| — | var noteikt, ka mutisko tulkošanu sniegs tikai tajās oficiālajās valodās, kurās runā komitejas darbā iesaistītie, ja tā uzskata, ka tas vajadzīgs konfidencialitātes apsvērumu dēļ, un |
| --- | --- |

—

var noteikt, ka mutisko tulkošanu sniegs tikai tajās oficiālajās valodās, kurās runā komitejas darbā iesaistītie, ja tā uzskata, ka tas vajadzīgs konfidencialitātes apsvērumu dēļ, un

| — | attiecībā uz saņemto dokumentu rakstisko tulkošanu pieņem tādus lēmumus, lai varētu veikt savu darbu efektīvi un ātri, ievērojot vajadzīgo slepenību un konfidencialitāti. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz saņemto dokumentu rakstisko tulkošanu pieņem tādus lēmumus, lai varētu veikt savu darbu efektīvi un ātri, ievērojot vajadzīgo slepenību un konfidencialitāti.

| — | attiecībā uz saņemto dokumentu rakstisko tulkošanu pieņem tādus lēmumus, lai varētu veikt savu darbu efektīvi un ātri, ievērojot vajadzīgo slepenību un konfidencialitāti. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz saņemto dokumentu rakstisko tulkošanu pieņem tādus lēmumus, lai varētu veikt savu darbu efektīvi un ātri, ievērojot vajadzīgo slepenību un konfidencialitāti.

8.   
  Izmeklēšanas komitejas priekšsēdētājs kopā ar prezidiju nodrošina darbības slepenības vai konfidencialitātes ievērošanu un to pienācīgi dara zināmu komitejas locekļiem.

Komitejas priekšsēdētājs arī nepārprotami atsaucas uz iepriekšminētā lēmuma 2. panta 2. punkta noteikumiem. Piemēro Reglamenta VII pielikuma A daļas noteikumus.

9.   
  Nosūtītos slepenos vai konfidenciālos dokumentus izskata ar tādiem tehniskiem līdzekļiem, kas nodrošina, ka tie ir personiski pieejami tikai tiem komitejas locekļiem, kuru pienākumos ietilpst to izskatīšana. Minētie komitejas locekļi svinīgi apņemas citām personām liegt piekļuvi slepenai vai konfidenciālai informācijai šī panta nozīmē un šo informāciju izmantot, vienīgi lai sagatavotu ziņojumu izmeklēšanas komitejas vajadzībām. Sanāksmes notiek telpās, kuras ir aprīkotas tā, lai nepiederošas personas nevar noklausīties to norisi.

9.a   
  Ja par Savienības tiesību īstenošanā pieļautajiem iespējamiem pārkāpumiem vai administratīvām kļūmēm varētu būt atbildīga dalībvalsts struktūra vai iestāde, izmeklēšanas komiteja var aicināt attiecīgās dalībvalsts parlamentu sadarboties izmeklēšanas veikšanā.

10.   
  Kad izmeklēšanas
  komiteja
  ir beigusi darbu
  ,
  tā iesniedz
  Parlamentam ziņojumu par paveikto; vajadzības gadījumā
  ziņojumam pievieno
  mazākuma viedokli saskaņā ar 56. panta nosacījumiem. Šo ziņojumu publicē.

10.   Izmeklēšanas komiteja
  savu darbu pabeidz
  ,
  ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc tās izveidošanas sanāksmes iesniedzot
  Parlamentam ziņojumu par paveikto
  . Parlaments var šo termiņu pagarināt divas reizes par trim mēnešiem.
  Vajadzības gadījumā
  ziņojumā var iekļaut
  mazākuma viedokli saskaņā ar 56. panta nosacījumiem. Šo ziņojumu publicē.

Pēc izmeklēšanas komitejas pieprasījuma Parlaments rīko debates par šo ziņojumu sesijā pēc tā iesniegšanas.

Pēc izmeklēšanas komitejas pieprasījuma Parlaments rīko debates par šo ziņojumu sesijā pēc tā iesniegšanas.

Komiteja var iesniegt Parlamentam arī ieteikuma projektu, kas adresēts Eiropas Savienības iestādēm vai struktūrām vai dalībvalstīm.

10.a   Komiteja var iesniegt Parlamentam arī ieteikuma projektu, kas adresēts Eiropas Savienības iestādēm vai struktūrām vai dalībvalstīm.

11.   Parlamenta priekšsēdētājs uzdod VI pielikuma nozīmē atbildīgajai komitejai uzraudzīt, kādi
  pasākumus
  ir veikti saistībā ar izmeklēšanas komitejas darba rezultātiem un vajadzības gadījumā par to sagatavot ziņojumu, kā arī viņš veic jebkuras citas darbības, kuras uzskata par vajadzīgām, lai praktiski piemērotu izmeklēšanas secinājumus.

11.   Parlamenta priekšsēdētājs uzdod VI pielikuma nozīmē atbildīgajai komitejai uzraudzīt, kādi
  pasākumi
  ir veikti saistībā ar izmeklēšanas komitejas darba rezultātiem, un vajadzības gadījumā par to sagatavot ziņojumu, kā arī viņš veic jebkuras citas darbības, kuras uzskata par vajadzīgām, lai praktiski piemērotu izmeklēšanas secinājumus.

Grozījumi saskaņā ar 199. panta 2. punktu iespējami tikai Priekšsēdētāju konferences priekšlikumam par izmeklēšanas komitejas sastāvu (3. punkts).

Grozījumus nevar iesniegt par izmeklēšanas mērķi, kā to definējusi ceturtā daļa Parlamenta deputātu (3. punkts), un par 4. punktā noteikto termiņu.

(1. punkta otrā daļa ir iekļauta kā komentārs.)

Grozījums Nr. 222

Eiropas Parlamenta Reglaments

199. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 199. pants | 199. pants |
| Komiteju sastāvs | Komiteju sastāvs |
| 1.   Komiteju un izmeklēšanas komiteju locekļus
  ievēlē pēc tam, kad politiskā
  grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti
  ir izvirzījuši kandidātus. Priekšsēdētāju konference iesniedz Parlamentam priekšlikumus. Komitejas sastāvam pēc iespējas jāatspoguļo Parlamenta sastāvs
  . | 1.   
  Komiteju, īpašo
  komiteju un izmeklēšanas komiteju locekļus
  ieceļ politiskās
  grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti. |
| | Priekšsēdētāju konference nosaka termiņu, kurā politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti paziņo izvirzītās kandidatūras Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tās paziņo Parlamentam. |
| Ja kāds deputāts pāriet no vienas politiskās grupas uz citu, viņš saglabā amatu Parlamenta komitejās uz atlikušo divarpus gadus ilgo pilnvaru laiku. Tomēr, ja deputāta pāriešana uz citu politisko grupu izjauc dažādo politisko uzskatu taisnīgu pārstāvību komitejā, Priekšsēdētāju konference saskaņā ar 1. punkta otrajā teikumā noteikto procedūru iesniedz priekšlikumus par komitejas sastāvu, ciktāl ir garantētas attiecīgā deputāta individuālās tiesības. | |
| Politisko grupu komiteju amatu sadales proporcionalitāte nedrīkst atšķirties no tuvākā atbilstīgā veselā skaitļa. Ja kāda grupa nolemj neieņemt amatus komitejā, attiecīgās vietas paliek brīvas, un komitejas locekļu skaitu atbilstoši samazina. Politiskajām grupām nav atļauts mainīties ar locekļu vietām. | |
| | 1.a   
  Komitejas sastāvam pēc iespējas jāatspoguļo Parlamenta sastāvs. Komitejas amatu sadalei starp politiskajām grupām ir jāatbilst aprēķinātajai proporcionalitātei tuvākajam veselajam skaitlim, kas ir par to vai nu lielāks, vai mazāks. |
| | Ja politiskās grupas nespēj vienoties par savas pārstāvības īpatsvaru vienā vai vairākās īpašajās komitejās, lēmumu pieņem Priekšsēdētāju konference. |
| | 1.b   
  Ja kāda politiskā grupa nolemj neieņemt amatus komitejā vai Priekšsēdētāju konferences noteiktajā termiņā nav iecēlusi komitejas locekļus, attiecīgās vietas paliek brīvas. Politiskajām grupām nav atļauts mainīties ar locekļu vietām. |
| | 1.c   
  Ja deputāta pāriešana uz citu politisko grupu izjauc amata vietu komitejā proporcionālu sadalījumu, kā noteikts 1.a punktā, un ja politiskās grupas nespēj vienoties, lai nodrošinātu atbilstību noteiktajiem principiem, attiecīgo lēmumu pieņem Priekšsēdētāju konference. |
| | 1.d   
  Visas izmaiņas politisko grupu un pie politiskajām grupām nepiederošo deputātu izvirzīto kandidatūru sastāvā paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tās paziņo Parlamentam vēlākais nākamās sēdes sākumā. Minētie lēmumi stājas spēkā to paziņošanas dienā. |
| | 1.e   
  Politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti katrā komitejā var iecelt pastāvīgos aizstājējus, kuru skaits nepārsniedz to pilntiesīgo locekļu skaitu, ko politiskā grupa vai pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti drīkst iecelt komitejā. Par to informē Parlamenta priekšsēdētāju. Minētie aizstājēji ir tiesīgi piedalīties un izteikties komitejas sanāksmēs un pilntiesīgā locekļa prombūtnē piedalīties balsošanā. |
| | 1.f   
  Pilntiesīgā locekļa prombūtnē un ja viņam nav iecelti pastāvīgie aizstājēji vai to prombūtnē, komitejas pilntiesīgo locekli sanāksmēs var aizstāt kāds cits tās pašas politiskās grupas deputāts vai, ja komitejas pilntiesīgais loceklis ir pie politiskajām grupām nepiederošs deputāts, attiecīgi cits pie politiskajām grupām nepiederošs deputāts, un tam ir tiesības balsot. Par to informē komitejas priekšsēdētāju vēlākais līdz balsošanas sākumam. |
| | Šā panta 1.f punkta pēdējā teikumā noteiktā iepriekšējā paziņošana jāveic pirms debašu beigām vai pirms ir sākusies balsošana par jautājumu(–iem), kura(–u) apspriešanai pilntiesīgais loceklis ir aizstāts ar aizstājēju. |
| 2.   
  Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu grozījumi ir pieņemami tikai tad, ja tos ir iesnieguši vismaz 40 deputāti. Par šiem grozījumiem Parlaments balso aizklāti. | |
| 3.   
  Uzskata, ka ir ievēlēti tie deputāti, kuru vārdi ir minēti Priekšsēdētāju konferences priekšlikumos, ko var grozīt saskaņā ar 2. punktu. | |
| 4.   
  Ja politiskā grupa Priekšsēdētāju konferences noteiktajā termiņā nav iesniegusi izmeklēšanas komitejas locekļu kandidatūras saskaņā ar 1. punktu, Priekšsēdētāju konference iesniedz Parlamentam tikai tās kandidatūras, kuras šajā termiņā ir paziņotas. | |
| 5.   
  Brīvajās komitejas locekļu vietās Priekšsēdētāju konference var uz laiku iecelt deputātus ar viņu piekrišanu un ņemot vērā 1. punkta noteikumus. | |
| 6.   
  Šīs izmaiņas nākamajā sēdē iesniedz Parlamentam ratificēšanai. | |
| | Saskaņā ar šo pantu: |
| | — | pilntiesīgā locekļa vai pastāvīgā aizstājēja statuss ir atkarīgs vienīgi no piederības pie kādas noteiktas politiskās grupas; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

199. pants

199. pants

Komiteju sastāvs

Komiteju sastāvs

1.   Komiteju un izmeklēšanas komiteju locekļus
  ievēlē pēc tam, kad politiskā
  grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti
  ir izvirzījuši kandidātus. Priekšsēdētāju konference iesniedz Parlamentam priekšlikumus. Komitejas sastāvam pēc iespējas jāatspoguļo Parlamenta sastāvs
  .

1.   
  Komiteju, īpašo
  komiteju un izmeklēšanas komiteju locekļus
  ieceļ politiskās
  grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti.

Priekšsēdētāju konference nosaka termiņu, kurā politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti paziņo izvirzītās kandidatūras Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tās paziņo Parlamentam.

Ja kāds deputāts pāriet no vienas politiskās grupas uz citu, viņš saglabā amatu Parlamenta komitejās uz atlikušo divarpus gadus ilgo pilnvaru laiku. Tomēr, ja deputāta pāriešana uz citu politisko grupu izjauc dažādo politisko uzskatu taisnīgu pārstāvību komitejā, Priekšsēdētāju konference saskaņā ar 1. punkta otrajā teikumā noteikto procedūru iesniedz priekšlikumus par komitejas sastāvu, ciktāl ir garantētas attiecīgā deputāta individuālās tiesības.

Politisko grupu komiteju amatu sadales proporcionalitāte nedrīkst atšķirties no tuvākā atbilstīgā veselā skaitļa. Ja kāda grupa nolemj neieņemt amatus komitejā, attiecīgās vietas paliek brīvas, un komitejas locekļu skaitu atbilstoši samazina. Politiskajām grupām nav atļauts mainīties ar locekļu vietām.

1.a   
  Komitejas sastāvam pēc iespējas jāatspoguļo Parlamenta sastāvs. Komitejas amatu sadalei starp politiskajām grupām ir jāatbilst aprēķinātajai proporcionalitātei tuvākajam veselajam skaitlim, kas ir par to vai nu lielāks, vai mazāks.

Ja politiskās grupas nespēj vienoties par savas pārstāvības īpatsvaru vienā vai vairākās īpašajās komitejās, lēmumu pieņem Priekšsēdētāju konference.

1.b   
  Ja kāda politiskā grupa nolemj neieņemt amatus komitejā vai Priekšsēdētāju konferences noteiktajā termiņā nav iecēlusi komitejas locekļus, attiecīgās vietas paliek brīvas. Politiskajām grupām nav atļauts mainīties ar locekļu vietām.

1.c   
  Ja deputāta pāriešana uz citu politisko grupu izjauc amata vietu komitejā proporcionālu sadalījumu, kā noteikts 1.a punktā, un ja politiskās grupas nespēj vienoties, lai nodrošinātu atbilstību noteiktajiem principiem, attiecīgo lēmumu pieņem Priekšsēdētāju konference.

1.d   
  Visas izmaiņas politisko grupu un pie politiskajām grupām nepiederošo deputātu izvirzīto kandidatūru sastāvā paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tās paziņo Parlamentam vēlākais nākamās sēdes sākumā. Minētie lēmumi stājas spēkā to paziņošanas dienā.

1.e   
  Politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti katrā komitejā var iecelt pastāvīgos aizstājējus, kuru skaits nepārsniedz to pilntiesīgo locekļu skaitu, ko politiskā grupa vai pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti drīkst iecelt komitejā. Par to informē Parlamenta priekšsēdētāju. Minētie aizstājēji ir tiesīgi piedalīties un izteikties komitejas sanāksmēs un pilntiesīgā locekļa prombūtnē piedalīties balsošanā.

1.f   
  Pilntiesīgā locekļa prombūtnē un ja viņam nav iecelti pastāvīgie aizstājēji vai to prombūtnē, komitejas pilntiesīgo locekli sanāksmēs var aizstāt kāds cits tās pašas politiskās grupas deputāts vai, ja komitejas pilntiesīgais loceklis ir pie politiskajām grupām nepiederošs deputāts, attiecīgi cits pie politiskajām grupām nepiederošs deputāts, un tam ir tiesības balsot. Par to informē komitejas priekšsēdētāju vēlākais līdz balsošanas sākumam.

Šā panta 1.f punkta pēdējā teikumā noteiktā iepriekšējā paziņošana jāveic pirms debašu beigām vai pirms ir sākusies balsošana par jautājumu(–iem), kura(–u) apspriešanai pilntiesīgais loceklis ir aizstāts ar aizstājēju.

2.   
  Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu grozījumi ir pieņemami tikai tad, ja tos ir iesnieguši vismaz 40 deputāti. Par šiem grozījumiem Parlaments balso aizklāti.

3.   
  Uzskata, ka ir ievēlēti tie deputāti, kuru vārdi ir minēti Priekšsēdētāju konferences priekšlikumos, ko var grozīt saskaņā ar 2. punktu.

4.   
  Ja politiskā grupa Priekšsēdētāju konferences noteiktajā termiņā nav iesniegusi izmeklēšanas komitejas locekļu kandidatūras saskaņā ar 1. punktu, Priekšsēdētāju konference iesniedz Parlamentam tikai tās kandidatūras, kuras šajā termiņā ir paziņotas.

5.   
  Brīvajās komitejas locekļu vietās Priekšsēdētāju konference var uz laiku iecelt deputātus ar viņu piekrišanu un ņemot vērā 1. punkta noteikumus.

6.   
  Šīs izmaiņas nākamajā sēdē iesniedz Parlamentam ratificēšanai.

Saskaņā ar šo pantu:

—

pilntiesīgā locekļa vai pastāvīgā aizstājēja statuss ir atkarīgs vienīgi no piederības pie kādas noteiktas politiskās grupas;

| — | ja mainās pie kādas politiskās grupas piederošo komitejas pastāvīgo locekļu skaits, attiecīgi mainās arī maksimālais pastāvīgo aizstājēju skaits, ko politiskā grupa var iecelt; |
| --- | --- |

—

ja mainās pie kādas politiskās grupas piederošo komitejas pastāvīgo locekļu skaits, attiecīgi mainās arī maksimālais pastāvīgo aizstājēju skaits, ko politiskā grupa var iecelt;

| — | ja kāds deputāts pāriet uz citu politisko grupu, viņš nevar saglabāt pilntiesīgā locekļa vai pastāvīgā aizstājēja statusu, kāds viņam bija politiskajā grupā, kuru viņš atstāj; |
| --- | --- |

—

ja kāds deputāts pāriet uz citu politisko grupu, viņš nevar saglabāt pilntiesīgā locekļa vai pastāvīgā aizstājēja statusu, kāds viņam bija politiskajā grupā, kuru viņš atstāj;

| — | komitejas loceklis nekādā gadījumā nevar būt par aizstājēju kolēģim no citas politiskās grupas. |
| --- | --- |

—

komitejas loceklis nekādā gadījumā nevar būt par aizstājēju kolēģim no citas politiskās grupas.

(Pēdējos divus nenumurētos panta punktus ievieto kā komentārus.)

Grozījums Nr. 223

Eiropas Parlamenta Reglaments

200. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 200. pants | svītrots |
| Aizstājēji | |
| 1.   
  Politiskās grupas un pie grupām nepiederoši deputāti katrā komitejā var iecelt tikpat pastāvīgo aizstājēju, cik tās pilntiesīgo locekļu, kuri komitejā pārstāv dažādas politiskās grupas un pie grupām nepiederošos deputātus. Par to informē Parlamenta priekšsēdētāju. Pastāvīgie aizstājēji ir tiesīgi piedalīties komitejas sanāksmēs, izteikties un pilntiesīgā locekļa prombūtnē piedalīties balsošanā. | |
| Ja ir brīva komitejas pilntiesīgā locekļa vieta, viņa vietā balsojumā pagaidu kārtā ir pilnvarots piedalīties tās pašas politiskās grupas pastāvīgs aizstājējs līdz brīdim, kad pilntiesīgā locekļa vietā uz laiku tiek iecelts cits deputāts atbilstīgi 199. panta 5. punktam, vai, ja šāda iecelšana uz laiku nenotiek, līdz jauna pilntiesīgā locekļa iecelšanai. Šis pilnvarojums ir balstīts uz Parlamenta lēmumu par komitejas skaitlisko sastāvu un paredz nodrošināt, ka balsojumā var piedalīties tāds pats attiecīgās politiskās grupas locekļu skaits, kāds bija pirms komitejas pilntiesīgā locekļa vietas atbrīvošanās. | |
| 2.   
  Turklāt pilntiesīgā locekļa prombūtnē un ja viņam nav iecelti pastāvīgie aizstājēji vai to prombūtnē, komitejas pastāvīgo locekli sanāksmēs var aizstāt kāds cits tās pašas politiskās grupas deputāts ar balsstiesībām. Aizstājēja vārdu pirms balsošanas sākuma paziņo komitejas priekšsēdētājam. | |
| Šī panta 2. punkts pēc analoģijas attiecas arī uz tiem deputātiem, kas nepieder pie politiskajām grupām. | |
| Šī panta 2. punkta pēdējā teikumā noteiktā iepriekšējā paziņošana jāveic pirms debašu beigām vai pirms ir sākusies balsošana par jautājumu(–iem), kura(–u) apspriešanai aizstājējs ir iecelts. | |
| * * * | |
| Šie noteikumi ietver divus nosacījumus, kas ar šo tekstu ir nepārprotami noteikti: | |
| — | politiskajai grupai komitejā nevar būt vairāk pastāvīgo aizstājēju nekā pastāvīgo locekļu; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

200. pants

svītrots

Aizstājēji

1.   
  Politiskās grupas un pie grupām nepiederoši deputāti katrā komitejā var iecelt tikpat pastāvīgo aizstājēju, cik tās pilntiesīgo locekļu, kuri komitejā pārstāv dažādas politiskās grupas un pie grupām nepiederošos deputātus. Par to informē Parlamenta priekšsēdētāju. Pastāvīgie aizstājēji ir tiesīgi piedalīties komitejas sanāksmēs, izteikties un pilntiesīgā locekļa prombūtnē piedalīties balsošanā.

Ja ir brīva komitejas pilntiesīgā locekļa vieta, viņa vietā balsojumā pagaidu kārtā ir pilnvarots piedalīties tās pašas politiskās grupas pastāvīgs aizstājējs līdz brīdim, kad pilntiesīgā locekļa vietā uz laiku tiek iecelts cits deputāts atbilstīgi 199. panta 5. punktam, vai, ja šāda iecelšana uz laiku nenotiek, līdz jauna pilntiesīgā locekļa iecelšanai. Šis pilnvarojums ir balstīts uz Parlamenta lēmumu par komitejas skaitlisko sastāvu un paredz nodrošināt, ka balsojumā var piedalīties tāds pats attiecīgās politiskās grupas locekļu skaits, kāds bija pirms komitejas pilntiesīgā locekļa vietas atbrīvošanās.

2.   
  Turklāt pilntiesīgā locekļa prombūtnē un ja viņam nav iecelti pastāvīgie aizstājēji vai to prombūtnē, komitejas pastāvīgo locekli sanāksmēs var aizstāt kāds cits tās pašas politiskās grupas deputāts ar balsstiesībām. Aizstājēja vārdu pirms balsošanas sākuma paziņo komitejas priekšsēdētājam.

Šī panta 2. punkts pēc analoģijas attiecas arī uz tiem deputātiem, kas nepieder pie politiskajām grupām.

Šī panta 2. punkta pēdējā teikumā noteiktā iepriekšējā paziņošana jāveic pirms debašu beigām vai pirms ir sākusies balsošana par jautājumu(–iem), kura(–u) apspriešanai aizstājējs ir iecelts.

- * *

Šie noteikumi ietver divus nosacījumus, kas ar šo tekstu ir nepārprotami noteikti:

—

politiskajai grupai komitejā nevar būt vairāk pastāvīgo aizstājēju nekā pastāvīgo locekļu;

| — | tikai politiskās grupas ir tiesīgas iecelt pastāvīgos aizstājējus, par to vienīgi informējot priekšsēdētāju. |
| --- | --- |

—

tikai politiskās grupas ir tiesīgas iecelt pastāvīgos aizstājējus, par to vienīgi informējot priekšsēdētāju.

Tātad:

| — | pastāvīgā aizstājēja statuss ir atkarīgs vienīgi no piederības kādai noteiktai politiskajai grupai; |
| --- | --- |

—

pastāvīgā aizstājēja statuss ir atkarīgs vienīgi no piederības kādai noteiktai politiskajai grupai;

| — | ja mainās pie kādas politiskās grupas piederošo komitejas pastāvīgo locekļu skaits, attiecīgi mainās arī maksimālais pastāvīgo aizstājēju skaits, ko politiskā grupa var iecelt; |
| --- | --- |

—

ja mainās pie kādas politiskās grupas piederošo komitejas pastāvīgo locekļu skaits, attiecīgi mainās arī maksimālais pastāvīgo aizstājēju skaits, ko politiskā grupa var iecelt;

| — | ja kāds deputāts pāriet uz citu politisko grupu, viņš nevar saglabāt pastāvīgā aizstājēja statusu tajā politiskajā grupā, kuru viņš atstāj; |
| --- | --- |

—

ja kāds deputāts pāriet uz citu politisko grupu, viņš nevar saglabāt pastāvīgā aizstājēja statusu tajā politiskajā grupā, kuru viņš atstāj;

| — | komitejas loceklis nekādā gadījumā nevar būt par aizstājēju kolēģim no citas politiskās grupas. |
| --- | --- |

—

komitejas loceklis nekādā gadījumā nevar būt par aizstājēju kolēģim no citas politiskās grupas.

Grozījums Nr. 224

Eiropas Parlamenta Reglaments

201. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 201. pants | 201. pants |
| Komiteju pienākumi | Komiteju pienākumi |
| 1.   Pastāvīgo komiteju uzdevums ir izskatīt jautājumus, kurus tām nosūta Parlaments vai — sesijas pārtraukumos — Parlamenta priekšsēdētājs Priekšsēdētāju konferences vārdā.
  Īpašo un izmeklēšanas komiteju uzdevumus nosaka, tās izveidojot; šīs komitejas nevar sniegt atzinumus citām komitejām. | 1.   Pastāvīgo komiteju uzdevums ir izskatīt jautājumus, kurus tām nosūta Parlaments vai — sesijas pārtraukumos — Parlamenta priekšsēdētājs Priekšsēdētāju konferences vārdā. |
| (Sk. 197. pantam pievienoto komentāru.) | |
| 2.   
  Ja kāda pastāvīgā komiteja paziņo, ka tā nav kompetenta izskatīt kādu jautājumu, vai ja ir kompetenču konflikts starp divām vai vairākām pastāvīgajām komitejām, jautājumu par kompetenci iesniedz Priekšsēdētāju konferencei četru darba nedēļu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē, ka attiecīgais jautājums ir nodots komitejai. | |
| Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu sešu nedēļu laikā, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikumu, vai — ja šāds ieteikums nav paredzams — uz tās priekšsēdētāja ieteikumu. Ja minētajā termiņā Priekšsēdētāju konference nav pieņēmusi lēmumu, uzskata, ka ieteikums ir apstiprināts. | |
| Komiteju priekšsēdētāji var vienoties ar citu komiteju priekšsēdētājiem par kāda jautājuma piešķiršanu konkrētai komitejai, un, ja vajadzīgs, par to ir jāsaņem atļauja piemērot komiteju iesaistīšanas procedūru saskaņā ar 54. pantu. | |
| 3.   Ja vairākas pastāvīgās komitejas ir kompetentas izskatīt kādu jautājumu, vienu komiteju ieceļ par atbildīgo komiteju, bet pārējās lūdz sniegt atzinumu. | 3.   Ja vairākas pastāvīgās komitejas ir kompetentas izskatīt kādu jautājumu, vienu komiteju ieceļ par atbildīgo komiteju, bet pārējās lūdz sniegt atzinumu. |
| Tomēr vienu jautājumu var iesniegt ne vairāk kā trijām komitejām vienlaikus, izņemot
  pamatotus
  gadījumus, kad pieņem lēmumu atkāpties no šī noteikuma saskaņā ar 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem. | Tomēr vienu jautājumu var iesniegt ne vairāk kā trijām komitejām vienlaikus, izņemot gadījumus, kad pieņem lēmumu atkāpties no šī noteikuma saskaņā ar 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem. |
| 4.   Divas vai vairākas komitejas vai apakškomitejas var kopīgi izskatīt jautājumus, kas ietilpst to kompetencē, taču tās nevar pieņemt lēmumus. | 4.   Divas vai vairākas komitejas vai apakškomitejas var kopīgi izskatīt jautājumus, kas ietilpst to kompetencē, taču tās nevar
  kopīgi
  pieņemt lēmumus
  , izņemot gadījumus, uz kuriem attiecas 55. pants
  . |
| 5.   Ar
  Prezidija
  piekrišanu visas komitejas var uzdot vienam vai vairākiem saviem locekļiem veikt izpēti vai vākt faktus. | 5.   Ar
  attiecīgo Parlamenta struktūrvienību
  piekrišanu visas komitejas var uzdot vienam vai vairākiem saviem locekļiem veikt izpēti vai vākt faktus. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

201. pants

201. pants

Komiteju pienākumi

Komiteju pienākumi

1.   Pastāvīgo komiteju uzdevums ir izskatīt jautājumus, kurus tām nosūta Parlaments vai — sesijas pārtraukumos — Parlamenta priekšsēdētājs Priekšsēdētāju konferences vārdā.
  Īpašo un izmeklēšanas komiteju uzdevumus nosaka, tās izveidojot; šīs komitejas nevar sniegt atzinumus citām komitejām.

1.   Pastāvīgo komiteju uzdevums ir izskatīt jautājumus, kurus tām nosūta Parlaments vai — sesijas pārtraukumos — Parlamenta priekšsēdētājs Priekšsēdētāju konferences vārdā.

(Sk. 197. pantam pievienoto komentāru.)

2.   
  Ja kāda pastāvīgā komiteja paziņo, ka tā nav kompetenta izskatīt kādu jautājumu, vai ja ir kompetenču konflikts starp divām vai vairākām pastāvīgajām komitejām, jautājumu par kompetenci iesniedz Priekšsēdētāju konferencei četru darba nedēļu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē, ka attiecīgais jautājums ir nodots komitejai.

Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu sešu nedēļu laikā, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikumu, vai — ja šāds ieteikums nav paredzams — uz tās priekšsēdētāja ieteikumu. Ja minētajā termiņā Priekšsēdētāju konference nav pieņēmusi lēmumu, uzskata, ka ieteikums ir apstiprināts.

Komiteju priekšsēdētāji var vienoties ar citu komiteju priekšsēdētājiem par kāda jautājuma piešķiršanu konkrētai komitejai, un, ja vajadzīgs, par to ir jāsaņem atļauja piemērot komiteju iesaistīšanas procedūru saskaņā ar 54. pantu.

3.   Ja vairākas pastāvīgās komitejas ir kompetentas izskatīt kādu jautājumu, vienu komiteju ieceļ par atbildīgo komiteju, bet pārējās lūdz sniegt atzinumu.

3.   Ja vairākas pastāvīgās komitejas ir kompetentas izskatīt kādu jautājumu, vienu komiteju ieceļ par atbildīgo komiteju, bet pārējās lūdz sniegt atzinumu.

Tomēr vienu jautājumu var iesniegt ne vairāk kā trijām komitejām vienlaikus, izņemot
  pamatotus
  gadījumus, kad pieņem lēmumu atkāpties no šī noteikuma saskaņā ar 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

Tomēr vienu jautājumu var iesniegt ne vairāk kā trijām komitejām vienlaikus, izņemot gadījumus, kad pieņem lēmumu atkāpties no šī noteikuma saskaņā ar 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

4.   Divas vai vairākas komitejas vai apakškomitejas var kopīgi izskatīt jautājumus, kas ietilpst to kompetencē, taču tās nevar pieņemt lēmumus.

4.   Divas vai vairākas komitejas vai apakškomitejas var kopīgi izskatīt jautājumus, kas ietilpst to kompetencē, taču tās nevar
  kopīgi
  pieņemt lēmumus
  , izņemot gadījumus, uz kuriem attiecas 55. pants
  .

5.   Ar
  Prezidija
  piekrišanu visas komitejas var uzdot vienam vai vairākiem saviem locekļiem veikt izpēti vai vākt faktus.

5.   Ar
  attiecīgo Parlamenta struktūrvienību
  piekrišanu visas komitejas var uzdot vienam vai vairākiem saviem locekļiem veikt izpēti vai vākt faktus.

Grozījums Nr. 225

Eiropas Parlamenta Reglaments

201.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 201.a pants |
| | Jautājumi par kompetenci |
| | 1.   
  Ja kāda pastāvīgā komiteja paziņo, ka tā nav kompetenta izskatīt kādu jautājumu, vai ja ir kompetenču konflikts starp divām vai vairākām pastāvīgajām komitejām, jautājumu par kompetenci iesniedz Komiteju priekšsēdētāju konferencei četru nedēļu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē, ka attiecīgais jautājums ir nodots komitejai. |
| | 2.   
  Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu sešu nedēļu laikā pēc jautājuma iesniegšanas, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikumu vai — ja šāds ieteikums nav paredzams — uz tās priekšsēdētāja ieteikumu. Ja minētajā termiņā Priekšsēdētāju konference nav pieņēmusi lēmumu, uzskata, ka ieteikums ir apstiprināts. |
| | 3.   
  Komiteju priekšsēdētāji var vienoties ar citu komiteju priekšsēdētājiem par kāda jautājuma piešķiršanu konkrētai komitejai, un, ja vajadzīgs, par to ir jāsaņem atļauja piemērot komiteju iesaistīšanas procedūru saskaņā ar 54. pantu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

201.a pants

Jautājumi par kompetenci

1.   
  Ja kāda pastāvīgā komiteja paziņo, ka tā nav kompetenta izskatīt kādu jautājumu, vai ja ir kompetenču konflikts starp divām vai vairākām pastāvīgajām komitejām, jautājumu par kompetenci iesniedz Komiteju priekšsēdētāju konferencei četru nedēļu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē, ka attiecīgais jautājums ir nodots komitejai.

2.   
  Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu sešu nedēļu laikā pēc jautājuma iesniegšanas, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikumu vai — ja šāds ieteikums nav paredzams — uz tās priekšsēdētāja ieteikumu. Ja minētajā termiņā Priekšsēdētāju konference nav pieņēmusi lēmumu, uzskata, ka ieteikums ir apstiprināts.

3.   
  Komiteju priekšsēdētāji var vienoties ar citu komiteju priekšsēdētājiem par kāda jautājuma piešķiršanu konkrētai komitejai, un, ja vajadzīgs, par to ir jāsaņem atļauja piemērot komiteju iesaistīšanas procedūru saskaņā ar 54. pantu.

Grozījums Nr. 226

Eiropas Parlamenta Reglaments

202. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 202. pants | svītrots |
| Par pilnvaru pārbaudi atbildīgā komiteja | |
| No komitejām, kas izveidotas saskaņā ar Reglamenta noteikumiem, vienas komitejas uzdevums ir pārbaudīt pilnvaras un sagatavot lēmumus, ja apstrīd vēlēšanu spēkā esamību. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

202. pants

svītrots

Par pilnvaru pārbaudi atbildīgā komiteja

No komitejām, kas izveidotas saskaņā ar Reglamenta noteikumiem, vienas komitejas uzdevums ir pārbaudīt pilnvaras un sagatavot lēmumus, ja apstrīd vēlēšanu spēkā esamību.

Grozījums Nr. 227

Eiropas Parlamenta Reglaments

203. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 203. pants | 203. pants |
| Apakškomitejas | Apakškomitejas |
| 1.   
  Ar Priekšsēdētāju konferences iepriekšēju atļauju
  pastāvīgā vai īpašā komiteja var savas darbības interesēs izveidot vienu vai vairākas apakškomitejas,
  kuru sastāvu un kompetenci tā nosaka
  saskaņā ar 199. 
  pantu. Apakškomitejas sniedz ziņojumus tām komitejām
  , kuras
  ir izveidojušas šīs
  apakškomitejas. | 1.   
  Apakškomitejas var izveidot saskaņā ar 196. pantu.
  Pastāvīgā vai īpašā komiteja var savas darbības interesēs
  un ar Priekšsēdētāju konferences iepriekšēju atļauju
  izveidot
  arī
  vienu vai vairākas apakškomitejas,
  vienlaikus nosakot gan to sastāvu
  saskaņā ar
  attiecīgajiem
  199. 
  panta noteikumiem, gan kompetences jomas
  , kuras
  paredz galvenās komitejas kompetences jomu ietvaros.
  Apakškomitejas
  sniedz ziņojumus savai galvenajai komitejai
  . |
| 2.   Uz apakškomitejām attiecas tā pati procedūra, kas uz komitejām. | 2.   
  Ja Reglamenta noteikumos nav norādīts citādi, uz
  apakškomitejām attiecas tā pati procedūra, kas uz komitejām. |
| | 2.a   
  Apakškomitejas pilntiesīgos locekļus izraugās no galvenās komitejas locekļu vidus. |
| 3.   Aizstājējus apakškomitejās ieceļ saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā komitejās. | 3.   Aizstājējus apakškomitejās ieceļ saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā komitejās. |
| 4.   
  Šo noteikumu piemērošanai jānodrošina savstarpēja saikne starp apakškomiteju un komiteju, kura šo apakškomiteju ir izveidojusi. Tādēļ visus apakškomitejas pastāvīgos locekļus izraugās no galvenās komitejas locekļu vidus. | |
| | 4.a   
  Galvenās komitejas priekšsēdētājs var iesaistīt apakškomiteju priekšsēdētājus koordinatoru darbā vai ļaut apakškomiteju priekšsēdētājiem vadīt debates galvenajā komitejā par jautājumiem, ar kuriem konkrēti strādā attiecīgā apakškomiteja, ar noteikumu, ka šī procedūra ir iesniegta komitejas prezidijam izskatīšanai un apstiprināšanai. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

203. pants

203. pants

Apakškomitejas

Apakškomitejas

1.   
  Ar Priekšsēdētāju konferences iepriekšēju atļauju
  pastāvīgā vai īpašā komiteja var savas darbības interesēs izveidot vienu vai vairākas apakškomitejas,
  kuru sastāvu un kompetenci tā nosaka
  saskaņā ar 199. 
  pantu. Apakškomitejas sniedz ziņojumus tām komitejām
  , kuras
  ir izveidojušas šīs
  apakškomitejas.

1.   
  Apakškomitejas var izveidot saskaņā ar 196. pantu.
  Pastāvīgā vai īpašā komiteja var savas darbības interesēs
  un ar Priekšsēdētāju konferences iepriekšēju atļauju
  izveidot
  arī
  vienu vai vairākas apakškomitejas,
  vienlaikus nosakot gan to sastāvu
  saskaņā ar
  attiecīgajiem
  199. 
  panta noteikumiem, gan kompetences jomas
  , kuras
  paredz galvenās komitejas kompetences jomu ietvaros.
  Apakškomitejas
  sniedz ziņojumus savai galvenajai komitejai
  .

2.   Uz apakškomitejām attiecas tā pati procedūra, kas uz komitejām.

2.   
  Ja Reglamenta noteikumos nav norādīts citādi, uz
  apakškomitejām attiecas tā pati procedūra, kas uz komitejām.

2.a   
  Apakškomitejas pilntiesīgos locekļus izraugās no galvenās komitejas locekļu vidus.

3.   Aizstājējus apakškomitejās ieceļ saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā komitejās.

3.   Aizstājējus apakškomitejās ieceļ saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā komitejās.

4.   
  Šo noteikumu piemērošanai jānodrošina savstarpēja saikne starp apakškomiteju un komiteju, kura šo apakškomiteju ir izveidojusi. Tādēļ visus apakškomitejas pastāvīgos locekļus izraugās no galvenās komitejas locekļu vidus.

4.a   
  Galvenās komitejas priekšsēdētājs var iesaistīt apakškomiteju priekšsēdētājus koordinatoru darbā vai ļaut apakškomiteju priekšsēdētājiem vadīt debates galvenajā komitejā par jautājumiem, ar kuriem konkrēti strādā attiecīgā apakškomiteja, ar noteikumu, ka šī procedūra ir iesniegta komitejas prezidijam izskatīšanai un apstiprināšanai.

Grozījums Nr. 228

Eiropas Parlamenta Reglaments

204. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 204. pants | 204. pants |
| Komiteju prezidiji | Komiteju prezidiji |
| Pirmajā komitejas sanāksmē pēc komitejas locekļu
  ievēlēšanas
  saskaņā ar 199. pantu komiteja ievēlē priekšsēdētāju un atsevišķos balsojumos viņa vietniekus, kuri veido komitejas prezidiju. Ievēlamo priekšsēdētāja vietnieku skaitu nosaka Parlaments, ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu. | 1.   Pirmajā komitejas sanāksmē pēc komitejas locekļu
  iecelšanas
  saskaņā ar 199. pantu komiteja ievēlē priekšsēdētāju un atsevišķos balsojumos viņa vietniekus,
  kurus izraugās no komitejas pilntiesīgo locekļu vidus un
  kuri veido komitejas prezidiju. Ievēlamo priekšsēdētāja vietnieku skaitu nosaka Parlaments, ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu.
  Katras komitejas prezidija sastāvā jāatspoguļo Parlamenta dažādība; nav pieļaujams prezidijs, ko veidotu tikai vīrieši vai tikai sievietes, vai tas, ka visi priekšsēdētāja vietnieki nāk no vienas un tās pašas dalībvalsts. |
| Tikai pilntiesīgie komitejas locekļi, kas ievēlēti saskaņā ar 199. pantu, var tikt ievēlēti tās prezidijā. | |
| Ja kandidātu skaits ir vienāds ar ievēlamo locekļu skaitu, balsošana
  var notikt
  ar aklamāciju. | 2.   Ja kandidātu skaits ir vienāds ar ievēlamo locekļu skaitu, balsošana
  notiek
  ar aklamāciju.
  Tomēr, ja konkrētā balsošanas kārtā ir vairāk nekā viens kandidāts vai vismaz viena sestā daļa komitejas locekļu pieprasa balsošanu, ievēlēšana notiek, balsojot aizklāti. |
| Pārējos gadījumos vai pēc vienas sestās daļas komitejas locekļu pieprasījuma balsošana notiek aizklāti. | |
| Ja ir tikai viens kandidāts, viņš ir ievēlēts, ja ir saņēmis absolūtu nodoto balsu vairākumu,
  kurā ieskaitītas
  gan balsis “par”, gan balsis “pret”. | Ja ir tikai viens kandidāts, viņš ir ievēlēts, ja ir saņēmis absolūtu nodoto balsu vairākumu,
  par nodotajām balsīm uzskatot
  gan balsis “par”, gan balsis “pret”. |
| Ja
  pirmajā balsošanas kārtā
  ir vairāki kandidāti, ievēlēts ir tas kandidāts, kurš ieguvis absolūtu nodoto balsu vairākumu
  , kā noteikts iepriekšējā daļā
  . Otrajā kārtā ievēlēts ir tas kandidāts, kurš ieguvis visvairāk balsu. Ja balsu skaits ir vienāds, ievēlē gados vecāko kandidātu. | Ja ir vairāki kandidāti, ievēlēts ir tas kandidāts, kurš
  pirmajā balsošanas kārtā
  ieguvis absolūtu nodoto balsu vairākumu. Otrajā kārtā ievēlēts ir tas kandidāts, kurš ieguvis visvairāk balsu. Ja balsu skaits ir vienāds, ievēlē gados vecāko kandidātu. |
| Ja vajadzīga otrā balsošanas kārta, var izvirzīt jaunas kandidatūras. | |
| Šis pants neliedz galvenās komitejas priekšsēdētājam iesaistīt apakškomiteju priekšsēdētājus prezidija darbā vai ļaut apakškomiteju priekšsēdētājiem vadīt debates par jautājumiem, ar kuriem konkrēti strādā attiecīgā apakškomiteja — šis punkts to tiešām atļauj, ja vien šī procedūra pilnībā ir iesniegta prezidijam izskatīšanai un tai ir saņemta prezidija piekrišana. | |
| | 2.a   
  Komitejām pēc analoģijas piemēro šādus pantus par Parlamenta amatpersonām: 14. pants (Deputāts, kurš uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus), 15. pants (Kandidātu izvirzīšana un vispārīgi noteikumi), 16. pants (Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšana — atklāšanas runa), 19. pants (Amata pilnvaru laiks) un 20. pants (Brīvas deputātu vietas). |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

204. pants

204. pants

Komiteju prezidiji

Komiteju prezidiji

Pirmajā komitejas sanāksmē pēc komitejas locekļu
  ievēlēšanas
  saskaņā ar 199. pantu komiteja ievēlē priekšsēdētāju un atsevišķos balsojumos viņa vietniekus, kuri veido komitejas prezidiju. Ievēlamo priekšsēdētāja vietnieku skaitu nosaka Parlaments, ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu.

1.   Pirmajā komitejas sanāksmē pēc komitejas locekļu
  iecelšanas
  saskaņā ar 199. pantu komiteja ievēlē priekšsēdētāju un atsevišķos balsojumos viņa vietniekus,
  kurus izraugās no komitejas pilntiesīgo locekļu vidus un
  kuri veido komitejas prezidiju. Ievēlamo priekšsēdētāja vietnieku skaitu nosaka Parlaments, ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu.
  Katras komitejas prezidija sastāvā jāatspoguļo Parlamenta dažādība; nav pieļaujams prezidijs, ko veidotu tikai vīrieši vai tikai sievietes, vai tas, ka visi priekšsēdētāja vietnieki nāk no vienas un tās pašas dalībvalsts.

Tikai pilntiesīgie komitejas locekļi, kas ievēlēti saskaņā ar 199. pantu, var tikt ievēlēti tās prezidijā.

Ja kandidātu skaits ir vienāds ar ievēlamo locekļu skaitu, balsošana
  var notikt
  ar aklamāciju.

2.   Ja kandidātu skaits ir vienāds ar ievēlamo locekļu skaitu, balsošana
  notiek
  ar aklamāciju.
  Tomēr, ja konkrētā balsošanas kārtā ir vairāk nekā viens kandidāts vai vismaz viena sestā daļa komitejas locekļu pieprasa balsošanu, ievēlēšana notiek, balsojot aizklāti.

Pārējos gadījumos vai pēc vienas sestās daļas komitejas locekļu pieprasījuma balsošana notiek aizklāti.

Ja ir tikai viens kandidāts, viņš ir ievēlēts, ja ir saņēmis absolūtu nodoto balsu vairākumu,
  kurā ieskaitītas
  gan balsis “par”, gan balsis “pret”.

Ja ir tikai viens kandidāts, viņš ir ievēlēts, ja ir saņēmis absolūtu nodoto balsu vairākumu,
  par nodotajām balsīm uzskatot
  gan balsis “par”, gan balsis “pret”.

Ja
  pirmajā balsošanas kārtā
  ir vairāki kandidāti, ievēlēts ir tas kandidāts, kurš ieguvis absolūtu nodoto balsu vairākumu
  , kā noteikts iepriekšējā daļā
  . Otrajā kārtā ievēlēts ir tas kandidāts, kurš ieguvis visvairāk balsu. Ja balsu skaits ir vienāds, ievēlē gados vecāko kandidātu.

Ja ir vairāki kandidāti, ievēlēts ir tas kandidāts, kurš
  pirmajā balsošanas kārtā
  ieguvis absolūtu nodoto balsu vairākumu. Otrajā kārtā ievēlēts ir tas kandidāts, kurš ieguvis visvairāk balsu. Ja balsu skaits ir vienāds, ievēlē gados vecāko kandidātu.

Ja vajadzīga otrā balsošanas kārta, var izvirzīt jaunas kandidatūras.

Šis pants neliedz galvenās komitejas priekšsēdētājam iesaistīt apakškomiteju priekšsēdētājus prezidija darbā vai ļaut apakškomiteju priekšsēdētājiem vadīt debates par jautājumiem, ar kuriem konkrēti strādā attiecīgā apakškomiteja — šis punkts to tiešām atļauj, ja vien šī procedūra pilnībā ir iesniegta prezidijam izskatīšanai un tai ir saņemta prezidija piekrišana.

2.a   
  Komitejām pēc analoģijas piemēro šādus pantus par Parlamenta amatpersonām: 14. pants (Deputāts, kurš uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus), 15. pants (Kandidātu izvirzīšana un vispārīgi noteikumi), 16. pants (Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšana — atklāšanas runa), 19. pants (Amata pilnvaru laiks) un 20. pants (Brīvas deputātu vietas).

Grozījums Nr. 229

Eiropas Parlamenta Reglaments

205. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 205. pants | 205. pants |
| Komiteju koordinatori
  un ēnu referenti | Komiteju koordinatori |
| 1.   Politiskās grupas
  vienu deputātu no sava vidus var iecelt par koordinatoru
  . | 1.   Politiskās grupas
  var iecelt par koordinatoru katrā komitejā pa vienam grupas deputātam
  . |
| 2.   Komitejas priekšsēdētājs, ja vajadzīgs, var sasaukt tās koordinatorus, lai sagatavotu komitejā pieņemamos lēmumus, it īpaši lēmumus par procedūru un referentu iecelšanu. Komiteja var pilnvarot koordinatorus pieņemt atsevišķus lēmumus, izņemot lēmumus par ziņojumu, atzinumu vai grozījumu pieņemšanu. Komitejas priekšsēdētāja vietniekus var uzaicināt piedalīties komitejas koordinatoru sanāksmēs kā padomdevējus.
  Koordinatori cenšas panākt vienprātību.
  Ja nav iespējams panākt vienprātību,
  viņi
  var rīkoties tikai atbilstīgi vairākumam, kas nepārprotami pārstāv komitejas locekļu lielo vairākumu, attiecīgi ņemot vērā dažādo politisko grupu attiecīgo lielumu. | 2.   Komitejas priekšsēdētājs, ja vajadzīgs, var sasaukt tās koordinatorus, lai sagatavotu komitejā pieņemamos lēmumus, it īpaši lēmumus par procedūru un referentu iecelšanu. Komiteja var pilnvarot koordinatorus pieņemt atsevišķus lēmumus, izņemot lēmumus par ziņojumu,
  rezolūciju priekšlikumu,
  atzinumu vai grozījumu pieņemšanu. |
| | Komitejas priekšsēdētāja vietniekus var uzaicināt piedalīties komitejas koordinatoru sanāksmēs kā padomdevējus. |
| | Ja nav iespējams panākt vienprātību,
  koordinatori
  var rīkoties tikai atbilstīgi vairākumam, kas nepārprotami pārstāv komitejas locekļu lielo vairākumu, attiecīgi ņemot vērā dažādo politisko grupu attiecīgo lielumu. |
| | Komitejas priekšsēdētājs paziņo komitejai visus koordinatoru lēmumus un ieteikumus, kuri uzskatāmi par pieņemtiem, ja tie nav apstrīdēti, un kuri tiek pienācīgi minēti komitejas sanāksmes protokolā. |
| 3.   
  Komitejas priekšsēdētājs sasauc savas komitejas koordinatoru sanāksmi, lai organizatoriski sagatavotu komisāra amata kandidātu uzklausīšanas. Pēc šīm uzklausīšanām koordinatori satiekas, lai novērtētu kandidātus saskaņā ar XVI pielikumā izklāstīto procedūru | |
| 4.   
  Politiskās grupas katram ziņojumam var iecelt ēnu referentu, lai sekotu attiecīgā ziņojuma izstrādes gaitai un komitejā meklētu kompromisa risinājumus savas grupas vārdā. Ēnu referentu vārdus paziņo komitejas priekšsēdētājam. Komiteja pēc koordinatoru priekšlikuma var īpaši pieņemt lēmumu par ēnu referentu iesaistīšanu, cenšoties parastajās likumdošanas procedūrās panākt vienošanos ar Padomi. | |
| Politiskajām grupām nepiederošie deputāti neveido politisko grupu 30. panta izpratnē un līdz ar to nevar iecelt koordinatorus, kuri ir vienīgie locekļi, kas pilntiesīgi var piedalīties koordinatoru sanāksmēs. | Politiskajām grupām nepiederošie deputāti neveido politisko grupu 30. panta izpratnē un līdz ar to nevar iecelt koordinatorus, kuri ir vienīgie locekļi, kas pilntiesīgi var piedalīties koordinatoru sanāksmēs. |
| Koordinatoru sanāksmju mērķis ir sagatavot komitejas lēmumus, un tās nevar aizvietot komitejas sanāksmes, ja vien tai nav skaidri piešķirtas pilnvaras. Līdz ar to lēmumiem, kas tiek pieņemti koordinatoru sanāksmes laikā, ir jāsaņem ex ante pilnvarojums. Ja šāds pilnvarojums netiek dots, koordinatori var pieņemt tikai rekomendācijas, kurām ir nepieciešama formāla ex post komitejas aprobācija. | |
| Jebkurā gadījumā ir
  jābūt garantētai
  politiskajām grupām nepiederošo locekļu piekļuve informācijai saskaņā ar nediskriminācijas principu, nododot informāciju un nodrošinot politiskajām grupām nepiederošo deputātu sekretariāta locekļa klātbūtni koordinatoru sanāksmēs. | Jebkurā gadījumā ir
  jāgarantē
  politiskajām grupām nepiederošo locekļu piekļuve informācijai saskaņā ar nediskriminācijas principu, nododot informāciju un nodrošinot politiskajām grupām nepiederošo deputātu sekretariāta locekļa klātbūtni koordinatoru sanāksmēs. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

205. pants

205. pants

Komiteju koordinatori
  un ēnu referenti

Komiteju koordinatori

1.   Politiskās grupas
  vienu deputātu no sava vidus var iecelt par koordinatoru
  .

1.   Politiskās grupas
  var iecelt par koordinatoru katrā komitejā pa vienam grupas deputātam
  .

2.   Komitejas priekšsēdētājs, ja vajadzīgs, var sasaukt tās koordinatorus, lai sagatavotu komitejā pieņemamos lēmumus, it īpaši lēmumus par procedūru un referentu iecelšanu. Komiteja var pilnvarot koordinatorus pieņemt atsevišķus lēmumus, izņemot lēmumus par ziņojumu, atzinumu vai grozījumu pieņemšanu. Komitejas priekšsēdētāja vietniekus var uzaicināt piedalīties komitejas koordinatoru sanāksmēs kā padomdevējus.
  Koordinatori cenšas panākt vienprātību.
  Ja nav iespējams panākt vienprātību,
  viņi
  var rīkoties tikai atbilstīgi vairākumam, kas nepārprotami pārstāv komitejas locekļu lielo vairākumu, attiecīgi ņemot vērā dažādo politisko grupu attiecīgo lielumu.

2.   Komitejas priekšsēdētājs, ja vajadzīgs, var sasaukt tās koordinatorus, lai sagatavotu komitejā pieņemamos lēmumus, it īpaši lēmumus par procedūru un referentu iecelšanu. Komiteja var pilnvarot koordinatorus pieņemt atsevišķus lēmumus, izņemot lēmumus par ziņojumu,
  rezolūciju priekšlikumu,
  atzinumu vai grozījumu pieņemšanu.

Komitejas priekšsēdētāja vietniekus var uzaicināt piedalīties komitejas koordinatoru sanāksmēs kā padomdevējus.

Ja nav iespējams panākt vienprātību,
  koordinatori
  var rīkoties tikai atbilstīgi vairākumam, kas nepārprotami pārstāv komitejas locekļu lielo vairākumu, attiecīgi ņemot vērā dažādo politisko grupu attiecīgo lielumu.

Komitejas priekšsēdētājs paziņo komitejai visus koordinatoru lēmumus un ieteikumus, kuri uzskatāmi par pieņemtiem, ja tie nav apstrīdēti, un kuri tiek pienācīgi minēti komitejas sanāksmes protokolā.

3.   
  Komitejas priekšsēdētājs sasauc savas komitejas koordinatoru sanāksmi, lai organizatoriski sagatavotu komisāra amata kandidātu uzklausīšanas. Pēc šīm uzklausīšanām koordinatori satiekas, lai novērtētu kandidātus saskaņā ar XVI pielikumā izklāstīto procedūru

4.   
  Politiskās grupas katram ziņojumam var iecelt ēnu referentu, lai sekotu attiecīgā ziņojuma izstrādes gaitai un komitejā meklētu kompromisa risinājumus savas grupas vārdā. Ēnu referentu vārdus paziņo komitejas priekšsēdētājam. Komiteja pēc koordinatoru priekšlikuma var īpaši pieņemt lēmumu par ēnu referentu iesaistīšanu, cenšoties parastajās likumdošanas procedūrās panākt vienošanos ar Padomi.

Politiskajām grupām nepiederošie deputāti neveido politisko grupu 30. panta izpratnē un līdz ar to nevar iecelt koordinatorus, kuri ir vienīgie locekļi, kas pilntiesīgi var piedalīties koordinatoru sanāksmēs.

Politiskajām grupām nepiederošie deputāti neveido politisko grupu 30. panta izpratnē un līdz ar to nevar iecelt koordinatorus, kuri ir vienīgie locekļi, kas pilntiesīgi var piedalīties koordinatoru sanāksmēs.

Koordinatoru sanāksmju mērķis ir sagatavot komitejas lēmumus, un tās nevar aizvietot komitejas sanāksmes, ja vien tai nav skaidri piešķirtas pilnvaras. Līdz ar to lēmumiem, kas tiek pieņemti koordinatoru sanāksmes laikā, ir jāsaņem ex ante pilnvarojums. Ja šāds pilnvarojums netiek dots, koordinatori var pieņemt tikai rekomendācijas, kurām ir nepieciešama formāla ex post komitejas aprobācija.

Jebkurā gadījumā ir
  jābūt garantētai
  politiskajām grupām nepiederošo locekļu piekļuve informācijai saskaņā ar nediskriminācijas principu, nododot informāciju un nodrošinot politiskajām grupām nepiederošo deputātu sekretariāta locekļa klātbūtni koordinatoru sanāksmēs.

Jebkurā gadījumā ir
  jāgarantē
  politiskajām grupām nepiederošo locekļu piekļuve informācijai saskaņā ar nediskriminācijas principu, nododot informāciju un nodrošinot politiskajām grupām nepiederošo deputātu sekretariāta locekļa klātbūtni koordinatoru sanāksmēs.

Grozījums Nr. 230

Eiropas Parlamenta Reglaments

205.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 205.a pants |
| | Ēnu referenti |
| | Politiskās grupas katram ziņojumam var iecelt ēnu referentu, lai sekotu attiecīgā ziņojuma izstrādes gaitai un komitejā meklētu kompromisa risinājumus savas grupas vārdā. Ēnu referentu vārdus paziņo komitejas priekšsēdētājam. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

205.a pants

Ēnu referenti

Politiskās grupas katram ziņojumam var iecelt ēnu referentu, lai sekotu attiecīgā ziņojuma izstrādes gaitai un komitejā meklētu kompromisa risinājumus savas grupas vārdā. Ēnu referentu vārdus paziņo komitejas priekšsēdētājam.

Grozījums Nr. 231

Eiropas Parlamenta Reglaments

VIII sadaļa – 2. nodaļa – virsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.
  NODAĻA | svītrots |
| KOMITEJAS — DARBĪBA | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

2.
  NODAĻA

svītrots

KOMITEJAS — DARBĪBA

Grozījums Nr. 232

Eiropas Parlamenta Reglaments

206. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 206. pants | 206. pants |
| Komitejas sanāksmes | Komitejas sanāksmes |
| 1.   Komitejas sanāk, kad tās sasauc priekšsēdētājs, vai pēc Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvas. | 1.   Komitejas sanāk, kad tās sasauc priekšsēdētājs, vai pēc Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvas. |
| | Sasaucot sanāksmi, priekšsēdētājs iesniedz tās darba kārtības projektu. Lēmumu par darba kārtību komiteja pieņem sanāksmes sākumā. |
| 2.   Komisija un
  Padome
  var
  piedalīties
  komitejas sanāksmēs pēc komitejas priekšsēdētāja uzaicinājuma, kuru viņš izsaka komitejas vārdā. | 2.   Komisija
  , Padome
  un
  citas Savienības iestādes
  var
  uzstāties
  komitejas sanāksmēs pēc komitejas priekšsēdētāja uzaicinājuma, kuru viņš izsaka komitejas vārdā. |
| Ar
  īpašu
  komitejas lēmumu jebkuru citu personu var uzaicināt uz sanāksmi un lūgt tajā uzstāties. | Ar komitejas lēmumu jebkuru citu personu var uzaicināt uz sanāksmi un lūgt tajā uzstāties. |
| Pēc analoģijas katras komitejas kompetencē ietilpst lēmumu pieņemšana par deputātu palīgu klātbūtni sanāksmēs. | |
| Komiteja, kura ir atbildīga par jautājuma izskatīšanu, var uzklausīt ekspertus, ja to ir apstiprinājis Prezidijs un ja komiteja uzskata, ka tas ir vajadzīgs sekmīgai attiecīgā jautājuma izskatīšanai. | Komiteja, kura ir atbildīga par jautājuma izskatīšanu, var uzklausīt ekspertus, ja to ir apstiprinājis Prezidijs un ja komiteja uzskata, ka tas ir vajadzīgs sekmīgai attiecīgā jautājuma izskatīšanai. |
| Komitejas, kurām lūdza sniegt atzinumu, ja to vēlas, var piedalīties sanāksmēs, kuru laikā notiek uzklausīšana. | |
| Šā punkta noteikumus interpretē atbilstīgi 50. punktam Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām

   (24)

  . | |
| 3.   Neskarot 53. panta 6. punkta piemērošanu un izņemot gadījumus, kad komiteja ir nolēmusi citādi, deputāti
  var apmeklēt
  to komiteju
  sanāksmēs
  , kurās tie nav locekļi,
  bet
  nedrīkst piedalīties jautājumu apspriešanā. | 3.   Neskarot 53. panta 6. punkta piemērošanu un izņemot gadījumus, kad komiteja ir nolēmusi citādi, deputāti
  , kuri apmeklē
  to komiteju
  sanāksmes
  , kurās tie nav locekļi, nedrīkst piedalīties jautājumu apspriešanā. |
| Tomēr
  šiem deputātiem komiteja
  var atļaut piedalīties tās
  darbā
  ar padomdevēja tiesībām. | Tomēr
  komiteja viņiem
  var atļaut piedalīties tās
  sanāksmēs
  ar padomdevēja tiesībām. |
| | 3.a   
  Komitejām pēc analoģijas piemēro 162. panta 2. punktu par uzstāšanās laika sadali. |
| | 3.b   
  Sagatavojot stenogrammu, pēc analoģijas piemēro 194. panta 1.a, 2. un 4. punktu. |
| |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

206. pants

206. pants

Komitejas sanāksmes

Komitejas sanāksmes

1.   Komitejas sanāk, kad tās sasauc priekšsēdētājs, vai pēc Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvas.

1.   Komitejas sanāk, kad tās sasauc priekšsēdētājs, vai pēc Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvas.

Sasaucot sanāksmi, priekšsēdētājs iesniedz tās darba kārtības projektu. Lēmumu par darba kārtību komiteja pieņem sanāksmes sākumā.

2.   Komisija un
  Padome
  var
  piedalīties
  komitejas sanāksmēs pēc komitejas priekšsēdētāja uzaicinājuma, kuru viņš izsaka komitejas vārdā.

2.   Komisija
  , Padome
  un
  citas Savienības iestādes
  var
  uzstāties
  komitejas sanāksmēs pēc komitejas priekšsēdētāja uzaicinājuma, kuru viņš izsaka komitejas vārdā.

Ar
  īpašu
  komitejas lēmumu jebkuru citu personu var uzaicināt uz sanāksmi un lūgt tajā uzstāties.

Ar komitejas lēmumu jebkuru citu personu var uzaicināt uz sanāksmi un lūgt tajā uzstāties.

Pēc analoģijas katras komitejas kompetencē ietilpst lēmumu pieņemšana par deputātu palīgu klātbūtni sanāksmēs.

Komiteja, kura ir atbildīga par jautājuma izskatīšanu, var uzklausīt ekspertus, ja to ir apstiprinājis Prezidijs un ja komiteja uzskata, ka tas ir vajadzīgs sekmīgai attiecīgā jautājuma izskatīšanai.

Komiteja, kura ir atbildīga par jautājuma izskatīšanu, var uzklausīt ekspertus, ja to ir apstiprinājis Prezidijs un ja komiteja uzskata, ka tas ir vajadzīgs sekmīgai attiecīgā jautājuma izskatīšanai.

Komitejas, kurām lūdza sniegt atzinumu, ja to vēlas, var piedalīties sanāksmēs, kuru laikā notiek uzklausīšana.

Šā punkta noteikumus interpretē atbilstīgi 50. punktam Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām

   (24)

  .

3.   Neskarot 53. panta 6. punkta piemērošanu un izņemot gadījumus, kad komiteja ir nolēmusi citādi, deputāti
  var apmeklēt
  to komiteju
  sanāksmēs
  , kurās tie nav locekļi,
  bet
  nedrīkst piedalīties jautājumu apspriešanā.

3.   Neskarot 53. panta 6. punkta piemērošanu un izņemot gadījumus, kad komiteja ir nolēmusi citādi, deputāti
  , kuri apmeklē
  to komiteju
  sanāksmes
  , kurās tie nav locekļi, nedrīkst piedalīties jautājumu apspriešanā.

Tomēr
  šiem deputātiem komiteja
  var atļaut piedalīties tās
  darbā
  ar padomdevēja tiesībām.

Tomēr
  komiteja viņiem
  var atļaut piedalīties tās
  sanāksmēs
  ar padomdevēja tiesībām.

3.a   
  Komitejām pēc analoģijas piemēro 162. panta 2. punktu par uzstāšanās laika sadali.

3.b   
  Sagatavojot stenogrammu, pēc analoģijas piemēro 194. panta 1.a, 2. un 4. punktu.

Grozījums Nr. 233

Eiropas Parlamenta Reglaments

207. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 207. pants | 207. pants |
| Komitejas sanāksmju protokoli | Komitejas sanāksmju protokoli |
| Katras komitejas sanāksmju protokolus
  izdala
  visiem komitejas locekļiem un tos
  apstiprina
  . | Katras komitejas sanāksmju protokolus
  dara pieejamus
  visiem komitejas locekļiem, un tos
  iesniedz komitejai apstiprināšanai
  . |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

207. pants

207. pants

Komitejas sanāksmju protokoli

Komitejas sanāksmju protokoli

Katras komitejas sanāksmju protokolus
  izdala
  visiem komitejas locekļiem un tos
  apstiprina
  .

Katras komitejas sanāksmju protokolus
  dara pieejamus
  visiem komitejas locekļiem, un tos
  iesniedz komitejai apstiprināšanai
  .

Grozījums Nr. 234

Eiropas Parlamenta Reglaments

208. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 208. pants | 208. pants |
| Balsošana komitejā | Balsošana komitejā |
| 1.   
  Ikviens deputāts var iesniegt grozījumus
  izskatīšanai komitejā. | 1.   
  Neskarot 66. panta 4. punktu par otrā lasījuma procedūru,
  izskatīšanai komitejā
  iesniegtos grozījumus vai priekšlikumu par noraidīšanu projektus vienmēr paraksta vai kopīgi paraksta vismaz viens pilntiesīgs attiecīgās komitejas loceklis vai tā aizstājējs
  . |
| 2.   Komitejas balsojums ir spēkā, kad ir klāt viena ceturtā daļa tās locekļu. Tomēr, ja viena sestā daļa komitejas locekļu izvirza šādu prasību pirms balsošanas sākuma, balsošana ir spēkā tikai tad, ja tajā ir piedalījies vairākums
  komitejas
  locekļu. | 2.   Komitejas balsojums ir spēkā, kad ir klāt viena ceturtā daļa tās locekļu. Tomēr, ja viena sestā daļa komitejas locekļu izvirza šādu prasību pirms balsošanas sākuma, balsošana ir spēkā tikai tad, ja tajā ir piedalījies vairākums
  tās
  locekļu. |
| 3.   Balsošana komitejā notiek pēc saraksta saskaņā ar 180. panta 2. punktu, ja tas ir viens un/vai galīgs balsojums par ziņojumu. Balsošana par grozījumiem un cita veida balsošana notiek, paceļot roku, izņemot ja komitejas priekšsēdētājs nolemj veikt elektronisku balsošanu vai ceturtā daļa komitejas locekļu pieprasa balsošanu pēc saraksta | 3.   Balsošana komitejā notiek pēc saraksta saskaņā ar 180. panta 2.
  un 2.a
   punktu, ja tas ir viens un/vai galīgs balsojums par ziņojumu
  vai atzinumu
  . Balsošana par grozījumiem un cita veida balsošana notiek, paceļot roku, izņemot ja komitejas priekšsēdētājs nolemj veikt elektronisku balsošanu vai ceturtā daļa komitejas locekļu pieprasa balsošanu pēc saraksta. |
| 208. panta 3. punkta noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 3., 6. un 8. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros. | 208. panta 3. punkta noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 3., 6. un 8. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros. |
| 4.   
  Komitejas priekšsēdētājs piedalās debatēs un balsošanā, taču viņa balss nav izšķirošā. | |
| 5.   Atkarībā no iesniegtajiem grozījumiem komiteja var tos nevirzīt balsošanai, bet prasīt, lai referents iesniedz jaunu projektu, kurā ņem vērā pēc iespējas vairāk grozījumu. Nosaka jaunu termiņu grozījumu iesniegšanai
  šādam projektam
  . | 5.   Atkarībā no iesniegtajiem grozījumiem komiteja var tos nevirzīt balsošanai, bet prasīt, lai referents iesniedz jaunu projektu, kurā ņem vērā pēc iespējas vairāk grozījumu. Nosaka jaunu termiņu grozījumu iesniegšanai. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

208. pants

208. pants

Balsošana komitejā

Balsošana komitejā

1.   
  Ikviens deputāts var iesniegt grozījumus
  izskatīšanai komitejā.

1.   
  Neskarot 66. panta 4. punktu par otrā lasījuma procedūru,
  izskatīšanai komitejā
  iesniegtos grozījumus vai priekšlikumu par noraidīšanu projektus vienmēr paraksta vai kopīgi paraksta vismaz viens pilntiesīgs attiecīgās komitejas loceklis vai tā aizstājējs
  .

2.   Komitejas balsojums ir spēkā, kad ir klāt viena ceturtā daļa tās locekļu. Tomēr, ja viena sestā daļa komitejas locekļu izvirza šādu prasību pirms balsošanas sākuma, balsošana ir spēkā tikai tad, ja tajā ir piedalījies vairākums
  komitejas
  locekļu.

2.   Komitejas balsojums ir spēkā, kad ir klāt viena ceturtā daļa tās locekļu. Tomēr, ja viena sestā daļa komitejas locekļu izvirza šādu prasību pirms balsošanas sākuma, balsošana ir spēkā tikai tad, ja tajā ir piedalījies vairākums
  tās
  locekļu.

3.   Balsošana komitejā notiek pēc saraksta saskaņā ar 180. panta 2. punktu, ja tas ir viens un/vai galīgs balsojums par ziņojumu. Balsošana par grozījumiem un cita veida balsošana notiek, paceļot roku, izņemot ja komitejas priekšsēdētājs nolemj veikt elektronisku balsošanu vai ceturtā daļa komitejas locekļu pieprasa balsošanu pēc saraksta

3.   Balsošana komitejā notiek pēc saraksta saskaņā ar 180. panta 2.
  un 2.a
   punktu, ja tas ir viens un/vai galīgs balsojums par ziņojumu
  vai atzinumu
  . Balsošana par grozījumiem un cita veida balsošana notiek, paceļot roku, izņemot ja komitejas priekšsēdētājs nolemj veikt elektronisku balsošanu vai ceturtā daļa komitejas locekļu pieprasa balsošanu pēc saraksta.

208. panta 3. punkta noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 3., 6. un 8. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros.

208. panta 3. punkta noteikumus par balsošanu pēc saraksta nepiemēro ziņojumiem, kas paredzēti 8. panta 2. punktā un 9. panta 3., 6. un 8. punktā, ar deputāta imunitāti saistīto procedūru ietvaros.

4.   
  Komitejas priekšsēdētājs piedalās debatēs un balsošanā, taču viņa balss nav izšķirošā.

5.   Atkarībā no iesniegtajiem grozījumiem komiteja var tos nevirzīt balsošanai, bet prasīt, lai referents iesniedz jaunu projektu, kurā ņem vērā pēc iespējas vairāk grozījumu. Nosaka jaunu termiņu grozījumu iesniegšanai
  šādam projektam
  .

5.   Atkarībā no iesniegtajiem grozījumiem komiteja var tos nevirzīt balsošanai, bet prasīt, lai referents iesniedz jaunu projektu, kurā ņem vērā pēc iespējas vairāk grozījumu. Nosaka jaunu termiņu grozījumu iesniegšanai.

Grozījums Nr. 235

Eiropas Parlamenta Reglaments

209. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 209. pants | 209. pants |
| Noteikumi par plenārsēdi, kurus piemēro komitejā | Noteikumi par plenārsēdi, kurus piemēro komitejā |
| Komitejas sanāksmēm
  pēc analoģijas piemēro
  14
  .,
  15
  .,
  16
  .
  , 19., 20.
  ,
  38
  .
  līdz 48. pantu
  ,
  160
  . 
  pantu
  ,
  162
  . 
  panta 2. un 10
  . punktu,
  165
  .
  , 167
  .,
  169
  .
  līdz 172
  . 
  pantu
  ,
  174
  . 
  pantu
  ,
  176
  . panta
  1
  . 
  punktu
  ,
  177
  .
  , 178.
  , 181., 182., 184.
  līdz 187. pantu
  , 190. un 191. 
  pantu
  . | Komitejām
  pēc analoģijas piemēro
  šādus pantus attiecībā uz balsošanu un deputātu uzstāšanos par procedūras jautājumiem: 164
  .
  a pants (Parlamenta darba traucēšanas novēršana)
  ,
  168
  .
  a pants (Obligātais minimums)
  ,
  169
  . 
  pants (Grozījumu iesniegšana un to izklāsts)
  ,
  170
  . 
  pants (Grozījumu pieņemamība)
  ,
  171
  . 
  pants (Balsošanas kārtība)
  ,
  174
  . 
  pants (Balsošanas kārtība par grozījumiem), 176
  . 
  panta 1
  . 
  punkts (Balsošana pa daļām)
  ,
  177
  . 
  pants (Balsstiesības), 178
  . 
  pants (Balsošana)
  ,
  179
  .
  a pants (Vienāds balsu sadalījums)
  ,
  180
  . panta
  2
  .
  un 2.a punkts (Balsošana pēc saraksta)
  ,
  180
  .
  a pants (Aizklātā balsošana)
  , 181. 
  pants (Elektroniskās balsošanas iekārtas izmantošana)
  , 182.
  a pants (Balsojuma apstrīdēšana)
  , 184.
  a pants (Reglamenta neievērošana)
  , 190. 
  pants (Debašu vai balsošanas atlikšana)
  un 191. 
  pants (Sēdes pārtraukšana vai slēgšana)
  . |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

209. pants

209. pants

Noteikumi par plenārsēdi, kurus piemēro komitejā

Noteikumi par plenārsēdi, kurus piemēro komitejā

Komitejas sanāksmēm
  pēc analoģijas piemēro
  14
  .,
  15
  .,
  16
  .
  , 19., 20.
  ,
  38
  .
  līdz 48. pantu
  ,
  160
  . 
  pantu
  ,
  162
  . 
  panta 2. un 10
  . punktu,
  165
  .
  , 167
  .,
  169
  .
  līdz 172
  . 
  pantu
  ,
  174
  . 
  pantu
  ,
  176
  . panta
  1
  . 
  punktu
  ,
  177
  .
  , 178.
  , 181., 182., 184.
  līdz 187. pantu
  , 190. un 191. 
  pantu
  .

Komitejām
  pēc analoģijas piemēro
  šādus pantus attiecībā uz balsošanu un deputātu uzstāšanos par procedūras jautājumiem: 164
  .
  a pants (Parlamenta darba traucēšanas novēršana)
  ,
  168
  .
  a pants (Obligātais minimums)
  ,
  169
  . 
  pants (Grozījumu iesniegšana un to izklāsts)
  ,
  170
  . 
  pants (Grozījumu pieņemamība)
  ,
  171
  . 
  pants (Balsošanas kārtība)
  ,
  174
  . 
  pants (Balsošanas kārtība par grozījumiem), 176
  . 
  panta 1
  . 
  punkts (Balsošana pa daļām)
  ,
  177
  . 
  pants (Balsstiesības), 178
  . 
  pants (Balsošana)
  ,
  179
  .
  a pants (Vienāds balsu sadalījums)
  ,
  180
  . panta
  2
  .
  un 2.a punkts (Balsošana pēc saraksta)
  ,
  180
  .
  a pants (Aizklātā balsošana)
  , 181. 
  pants (Elektroniskās balsošanas iekārtas izmantošana)
  , 182.
  a pants (Balsojuma apstrīdēšana)
  , 184.
  a pants (Reglamenta neievērošana)
  , 190. 
  pants (Debašu vai balsošanas atlikšana)
  un 191. 
  pants (Sēdes pārtraukšana vai slēgšana)
  .

Grozījums Nr. 236

Eiropas Parlamenta Reglaments

210.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 210.a pants |
| | Procedūra, ko piemēro, ja komiteja izskata konfidenciālu informāciju, ko saņēmis Parlaments |
| | 1.   
  Ja Parlamentam ir juridisks pienākums izskatīt saņemto informāciju kā konfidenciālu informāciju, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs automātiski piemēro 3. punktā noteikto konfidencialitātes procedūru. |
| | 2.   
  Neskarot šī panta 1. punktu un ja nav juridiska pienākuma izskatīt saņemto informāciju kā konfidenciālu informāciju, ikvienai komitejai ir tiesības pēc savas iniciatīvas piemērot konfidencialitātes procedūru informācijai vai dokumentam, ko rakstiskā vai mutiskā pieprasījumā norādījis kāds tās loceklis. Lai pieņemtu lēmumu piemērot konfidencialitātes procedūru šādā gadījumā, ir vajadzīgs divu trešdaļu klātesošo deputātu vairākums. |
| | 3.   
  Ja komitejas priekšsēdētājs ir pasludinājis, ka tiek piemērota konfidencialitātes procedūra, sanāksmē var piedalīties tikai komitejas locekļi un komitejas priekšsēdētāja iepriekš izraudzīti ierēdņi un eksperti, kuru klātbūtne ir patiesi nepieciešama. |
| | Sanāksmes sākumā dokumentus izdala un tās beigās savāc. Dokumenti ir numurēti. Nedrīkst izdarīt piezīmes, un dokumentus nedrīkst kopēt. |
| | Jautājumu, kas izskatīts, piemērojot konfidencialitātes procedūru, sanāksmes protokolā nereģistrē. Protokolā var reģistrēt vienīgi attiecīgo lēmumu, ja tāds ir pieņemts. |
| | 4.   
  Trīs tās komitejas locekļi, kura ir piemērojusi konfidencialitātes procedūru, var prasīt, lai izskata jautājumu par konfidencialitātes neievērošanu. Šo jautājumu var iekļaut komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā. Komiteja ar tās locekļu balsu vairākumu var nolemt iesniegt šo jautājumu Parlamenta priekšsēdētājam turpmākai izskatīšanai saskaņā ar 11. un 166. pantu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

210.a pants

Procedūra, ko piemēro, ja komiteja izskata konfidenciālu informāciju, ko saņēmis Parlaments

1.   
  Ja Parlamentam ir juridisks pienākums izskatīt saņemto informāciju kā konfidenciālu informāciju, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs automātiski piemēro 3. punktā noteikto konfidencialitātes procedūru.

2.   
  Neskarot šī panta 1. punktu un ja nav juridiska pienākuma izskatīt saņemto informāciju kā konfidenciālu informāciju, ikvienai komitejai ir tiesības pēc savas iniciatīvas piemērot konfidencialitātes procedūru informācijai vai dokumentam, ko rakstiskā vai mutiskā pieprasījumā norādījis kāds tās loceklis. Lai pieņemtu lēmumu piemērot konfidencialitātes procedūru šādā gadījumā, ir vajadzīgs divu trešdaļu klātesošo deputātu vairākums.

3.   
  Ja komitejas priekšsēdētājs ir pasludinājis, ka tiek piemērota konfidencialitātes procedūra, sanāksmē var piedalīties tikai komitejas locekļi un komitejas priekšsēdētāja iepriekš izraudzīti ierēdņi un eksperti, kuru klātbūtne ir patiesi nepieciešama.

Sanāksmes sākumā dokumentus izdala un tās beigās savāc. Dokumenti ir numurēti. Nedrīkst izdarīt piezīmes, un dokumentus nedrīkst kopēt.

Jautājumu, kas izskatīts, piemērojot konfidencialitātes procedūru, sanāksmes protokolā nereģistrē. Protokolā var reģistrēt vienīgi attiecīgo lēmumu, ja tāds ir pieņemts.

4.   
  Trīs tās komitejas locekļi, kura ir piemērojusi konfidencialitātes procedūru, var prasīt, lai izskata jautājumu par konfidencialitātes neievērošanu. Šo jautājumu var iekļaut komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā. Komiteja ar tās locekļu balsu vairākumu var nolemt iesniegt šo jautājumu Parlamenta priekšsēdētājam turpmākai izskatīšanai saskaņā ar 11. un 166. pantu.

Grozījums Nr. 237

Eiropas Parlamenta Reglaments

211. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 211. pants | 211. pants |
| Atklāta uzklausīšana par pilsoņu iniciatīvām | Atklāta uzklausīšana par pilsoņu iniciatīvām |
| 1.   Ja Komisija pilsoņu iniciatīvu ir publicējusi šim nolūkam paredzētajā reģistrā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu, Parlamenta priekšsēdētājs pēc Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētāja ierosinājuma: | 1.   Ja Komisija pilsoņu iniciatīvu ir publicējusi šim nolūkam paredzētajā reģistrā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu, Parlamenta priekšsēdētājs pēc Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētāja ierosinājuma: |
| (a) | uzdod
  likumdošanas
  komitejai, kas atbildīga par attiecīgo tematu saskaņā ar VI pielikumu, organizēt atklāto uzklausīšanu, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 211/2011 11. pantā; par lūgumrakstiem atbildīgo komiteju automātiski iesaista
  likumdošanas
  komitejas darbā saskaņā ar Reglamenta 54. pantu; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

211. pants

211. pants

Atklāta uzklausīšana par pilsoņu iniciatīvām

Atklāta uzklausīšana par pilsoņu iniciatīvām

1.   Ja Komisija pilsoņu iniciatīvu ir publicējusi šim nolūkam paredzētajā reģistrā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu, Parlamenta priekšsēdētājs pēc Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētāja ierosinājuma:

1.   Ja Komisija pilsoņu iniciatīvu ir publicējusi šim nolūkam paredzētajā reģistrā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu, Parlamenta priekšsēdētājs pēc Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētāja ierosinājuma:

(a)

uzdod
  likumdošanas
  komitejai, kas atbildīga par attiecīgo tematu saskaņā ar VI pielikumu, organizēt atklāto uzklausīšanu, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 211/2011 11. pantā; par lūgumrakstiem atbildīgo komiteju automātiski iesaista
  likumdošanas
  komitejas darbā saskaņā ar Reglamenta 54. pantu;

| (a) | uzdod komitejai, kas atbildīga par attiecīgo tematu saskaņā ar VI pielikumu, organizēt atklāto uzklausīšanu, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 211/2011 11. pantā; par lūgumrakstiem atbildīgo komiteju automātiski iesaista komitejas darbā saskaņā ar Reglamenta 54. pantu; |
| --- | --- |

(a)

uzdod komitejai, kas atbildīga par attiecīgo tematu saskaņā ar VI pielikumu, organizēt atklāto uzklausīšanu, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 211/2011 11. pantā; par lūgumrakstiem atbildīgo komiteju automātiski iesaista komitejas darbā saskaņā ar Reglamenta 54. pantu;

| (b) | ja divām vai vairākām pilsoņu iniciatīvām, kas publicētas attiecīgajā reģistrā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ir līdzīgs priekšmets, pēc apspriešanās ar organizatoriem var nolemt, ka ir jāorganizē kopīga atklātā uzklausīšana, kurā visas attiecīgās pilsoņu iniciatīvas vērtē pēc vienādiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(b)

ja divām vai vairākām pilsoņu iniciatīvām, kas publicētas attiecīgajā reģistrā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ir līdzīgs priekšmets, pēc apspriešanās ar organizatoriem var nolemt, ka ir jāorganizē kopīga atklātā uzklausīšana, kurā visas attiecīgās pilsoņu iniciatīvas vērtē pēc vienādiem kritērijiem.

| (b) | ja divām vai vairākām pilsoņu iniciatīvām, kas publicētas attiecīgajā reģistrā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ir līdzīgs priekšmets, pēc apspriešanās ar organizatoriem var nolemt, ka ir jāorganizē kopīga atklātā uzklausīšana, kurā visas attiecīgās pilsoņu iniciatīvas vērtē pēc vienādiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(b)

ja divām vai vairākām pilsoņu iniciatīvām, kas publicētas attiecīgajā reģistrā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ir līdzīgs priekšmets, pēc apspriešanās ar organizatoriem var nolemt, ka ir jāorganizē kopīga atklātā uzklausīšana, kurā visas attiecīgās pilsoņu iniciatīvas vērtē pēc vienādiem kritērijiem.

2.   Atbildīgā komiteja:

2.   Atbildīgā komiteja:

| (a) | pārliecinās, ka Komisija atbilstošā līmenī ir tikusies ar organizatoriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

(a)

pārliecinās, ka Komisija atbilstošā līmenī ir tikusies ar organizatoriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu;

| (a) | pārliecinās, ka Komisija atbilstošā līmenī ir tikusies ar organizatoriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

(a)

pārliecinās, ka Komisija atbilstošā līmenī ir tikusies ar organizatoriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu;

| (b) | nodrošina — ja nepieciešams, ar Komiteju priekšsēdētāju konferences atbalstu —, ka Komisija pienācīgi piedalās atklātās uzklausīšanas organizēšanā un ka uzklausīšanā tā ir pārstāvēta atbilstošā līmenī. |
| --- | --- |

(b)

nodrošina — ja nepieciešams, ar Komiteju priekšsēdētāju konferences atbalstu —, ka Komisija pienācīgi piedalās atklātās uzklausīšanas organizēšanā un ka uzklausīšanā tā ir pārstāvēta atbilstošā līmenī.

| (b) | nodrošina — ja nepieciešams, ar Komiteju priekšsēdētāju konferences atbalstu —, ka Komisija pienācīgi piedalās atklātās uzklausīšanas organizēšanā un ka uzklausīšanā tā ir pārstāvēta atbilstošā līmenī. |
| --- | --- |

(b)

nodrošina — ja nepieciešams, ar Komiteju priekšsēdētāju konferences atbalstu —, ka Komisija pienācīgi piedalās atklātās uzklausīšanas organizēšanā un ka uzklausīšanā tā ir pārstāvēta atbilstošā līmenī.

3.   Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs sasauc atklāto uzklausīšanu piemērotā dienā triju mēnešu laikā pēc iniciatīvas iesniegšanas Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 9. pantu.

3.   Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs sasauc atklāto uzklausīšanu piemērotā dienā triju mēnešu laikā pēc iniciatīvas iesniegšanas Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 9. pantu.

4.   Atbildīgā komiteja organizē atklātu uzklausīšanu Parlamentā — attiecīgā gadījumā kopā ar citām Savienības iestādēm un struktūrām, kam varētu būt vēlme piedalīties. Tā var uzaicināt piedalīties citas ieinteresētās personas.

4.   Atbildīgā komiteja organizē atklātu uzklausīšanu Parlamentā — attiecīgā gadījumā kopā ar citām Savienības iestādēm un struktūrām, kam varētu būt vēlme piedalīties. Tā var uzaicināt piedalīties citas ieinteresētās personas.

Atbildīgā komiteja uzaicina organizatoru pārstāvju grupu, kurā ir arī vismaz viena Regulas (ES) Nr. 211/2011 3. panta 2. punkta otrajā daļā minētā kontaktpersona, uzklausīšanā iepazīstināt ar iniciatīvu.

Atbildīgā komiteja uzaicina organizatoru pārstāvju grupu, kurā ir arī vismaz viena Regulas (ES) Nr. 211/2011 3. panta 2. punkta otrajā daļā minētā kontaktpersona, uzklausīšanā iepazīstināt ar iniciatīvu.

5.   Prezidijs saskaņā ar kārtību, kāda panākta, vienojoties ar Komisiju, pieņem noteikumus par radīto izdevumu atmaksāšanu.

5.   Prezidijs saskaņā ar kārtību, kāda panākta, vienojoties ar Komisiju, pieņem noteikumus par radīto izdevumu atmaksāšanu.

6.   Parlamenta priekšsēdētājs un Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs var deleģēt savas šajā pantā noteiktās pilnvaras attiecīgi Parlamenta priekšsēdētāja vietniekam un citas komitejas priekšsēdētājam.

6.   Parlamenta priekšsēdētājs un Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājs var deleģēt savas šajā pantā noteiktās pilnvaras attiecīgi Parlamenta priekšsēdētāja vietniekam un citas komitejas priekšsēdētājam.

7.   Ja ir izpildīti 54. un 55. pantā paredzētie nosacījumi, šos noteikumus pēc analoģijas piemēro arī citām komitejām. Piemēro arī 201. pantu.

7.   Ja ir izpildīti 54. un 55. pantā paredzētie nosacījumi, šos noteikumus pēc analoģijas piemēro arī citām komitejām. Piemēro arī 201. 
  un 201.a
   pantu.

Reglamenta 25. panta 9. punktu atklātām uzklausīšanām par pilsoņu iniciatīvām nepiemēro.

Reglamenta 25. panta 9. punktu atklātām uzklausīšanām par pilsoņu iniciatīvām nepiemēro.

7.a   
  Ja Komisija neiesniedz leģislatīvā akta priekšlikumu par saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 9. pantu sekmīgi iesniegtu pilsoņu iniciatīvu 12 mēnešu laikā pēc tam, kad tā sniegusi par šo iniciatīvu pozitīvu atzinumu un norādījusi paziņojumā pasākumus, ko tā paredzējusi veikt, atbildīgā komiteja var rīkot uzklausīšanu, apspriežoties ar attiecīgās pilsoņu iniciatīvas organizatoriem, un vajadzības gadījumā izmantot 46. pantā noteikto procedūru nolūkā īstenot Parlamenta tiesības prasīt, lai Komisija tam iesniedz atbilstīgu priekšlikumu.

Grozījums Nr. 238

Eiropas Parlamenta Reglaments

212. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 212. pants | 212. pants |
| Parlamentu sadarbības delegāciju izveide un to pienākumi | Parlamentu sadarbības delegāciju izveide un to pienākumi |
| 1.   Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments izveido pastāvīgas parlamentu sadarbības delegācijas un atkarībā no delegācijas pienākumiem nosaka to darbības jomu un locekļu skaitu. Delegāciju locekļus
  ievēlē
  pirmās vai otrās sesijas laikā pēc Parlamenta vēlēšanām uz visu Parlamenta sasaukuma laiku. | 1.   Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments izveido pastāvīgas parlamentu sadarbības delegācijas un atkarībā no delegācijas pienākumiem nosaka to darbības jomu un locekļu skaitu. Delegāciju locekļus
  ieceļ politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti
  pirmās vai otrās sesijas laikā pēc Parlamenta vēlēšanām uz visu Parlamenta sasaukuma laiku. |
| 2.   
  Delegāciju locekļus ievēlē
  pēc
  tam, kad politiskās grupas
  un
  pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti Priekšsēdētāju konferencei ir iesnieguši kandidatūras. Priekšsēdētāju konference iesniedz Parlamentam priekšlikumus, kuros
  pēc
  iespējas ņem vērā dalībvalstu un politisko uzskatu taisnīgu pārstāvību.
  Piemēro 199. 
  panta 2., 3., 5. un 6. punktu
  . | 2.   
  Politiskās grupas
  pēc
  iespējas nodrošina dalībvalstu, politisko uzskatu
  un
  dzimumu taisnīgu pārstāvību. Vairāk nekā vienai trešdaļai delegācijas locekļu nevar būt viena un tā pati valstspiederība. Pēc analoģijas
  piemēro 199. 
  pantu
  . |
| 3.   Delegāciju prezidijus izveido, piemērojot procedūru, kas noteikta pastāvīgajām komitejām saskaņā ar 204. pantu. | 3.   Delegāciju prezidijus izveido, piemērojot procedūru, kas noteikta pastāvīgajām komitejām saskaņā ar 204. pantu. |
| 4.   Dažādo delegāciju vispārīgās kompetences nosaka Parlaments. Tas var jebkurā laikā tās paplašināt vai sašaurināt. | 4.   Dažādo delegāciju vispārīgās kompetences nosaka Parlaments. Tas var jebkurā laikā tās paplašināt vai sašaurināt. |
| 5.   Pēc Delegāciju vadītāju konferences priekšlikuma Priekšsēdētāju konference nosaka delegāciju darbībai vajadzīgos īstenošanas noteikumus. | 5.   Pēc Delegāciju vadītāju konferences priekšlikuma Priekšsēdētāju konference nosaka delegāciju darbībai vajadzīgos īstenošanas noteikumus. |
| 6.   Delegācijas vadītājs
  iesniedz
  par ārlietām
  un drošības jautājumiem
  atbildīgajai komitejai
  ziņojumu
  par delegācijas darbību. | 6.   Delegācijas vadītājs
  regulāri ziņo
  par ārlietām atbildīgajai komitejai par delegācijas darbību. |
| 7.   Ja darba kārtībā ir punkts, kas skar delegācijas kompetenci, delegācijas vadītājam ir iespēja sniegt paskaidrojumus minētajai komitejai. Tādu pašu noteikumu delegācijas sanāksmēs piemēro šīs komitejas priekšsēdētājam vai referentam. | 7.   Ja
  kādas komitejas
  darba kārtībā ir punkts, kas skar delegācijas kompetenci, delegācijas vadītājam ir iespēja sniegt paskaidrojumus minētajai komitejai. Tādu pašu noteikumu delegācijas sanāksmēs piemēro šīs komitejas priekšsēdētājam vai referentam. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

212. pants

212. pants

Parlamentu sadarbības delegāciju izveide un to pienākumi

Parlamentu sadarbības delegāciju izveide un to pienākumi

1.   Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments izveido pastāvīgas parlamentu sadarbības delegācijas un atkarībā no delegācijas pienākumiem nosaka to darbības jomu un locekļu skaitu. Delegāciju locekļus
  ievēlē
  pirmās vai otrās sesijas laikā pēc Parlamenta vēlēšanām uz visu Parlamenta sasaukuma laiku.

1.   Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments izveido pastāvīgas parlamentu sadarbības delegācijas un atkarībā no delegācijas pienākumiem nosaka to darbības jomu un locekļu skaitu. Delegāciju locekļus
  ieceļ politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti
  pirmās vai otrās sesijas laikā pēc Parlamenta vēlēšanām uz visu Parlamenta sasaukuma laiku.

2.   
  Delegāciju locekļus ievēlē
  pēc
  tam, kad politiskās grupas
  un
  pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti Priekšsēdētāju konferencei ir iesnieguši kandidatūras. Priekšsēdētāju konference iesniedz Parlamentam priekšlikumus, kuros
  pēc
  iespējas ņem vērā dalībvalstu un politisko uzskatu taisnīgu pārstāvību.
  Piemēro 199. 
  panta 2., 3., 5. un 6. punktu
  .

2.   
  Politiskās grupas
  pēc
  iespējas nodrošina dalībvalstu, politisko uzskatu
  un
  dzimumu taisnīgu pārstāvību. Vairāk nekā vienai trešdaļai delegācijas locekļu nevar būt viena un tā pati valstspiederība. Pēc analoģijas
  piemēro 199. 
  pantu
  .

3.   Delegāciju prezidijus izveido, piemērojot procedūru, kas noteikta pastāvīgajām komitejām saskaņā ar 204. pantu.

3.   Delegāciju prezidijus izveido, piemērojot procedūru, kas noteikta pastāvīgajām komitejām saskaņā ar 204. pantu.

4.   Dažādo delegāciju vispārīgās kompetences nosaka Parlaments. Tas var jebkurā laikā tās paplašināt vai sašaurināt.

4.   Dažādo delegāciju vispārīgās kompetences nosaka Parlaments. Tas var jebkurā laikā tās paplašināt vai sašaurināt.

5.   Pēc Delegāciju vadītāju konferences priekšlikuma Priekšsēdētāju konference nosaka delegāciju darbībai vajadzīgos īstenošanas noteikumus.

5.   Pēc Delegāciju vadītāju konferences priekšlikuma Priekšsēdētāju konference nosaka delegāciju darbībai vajadzīgos īstenošanas noteikumus.

6.   Delegācijas vadītājs
  iesniedz
  par ārlietām
  un drošības jautājumiem
  atbildīgajai komitejai
  ziņojumu
  par delegācijas darbību.

6.   Delegācijas vadītājs
  regulāri ziņo
  par ārlietām atbildīgajai komitejai par delegācijas darbību.

7.   Ja darba kārtībā ir punkts, kas skar delegācijas kompetenci, delegācijas vadītājam ir iespēja sniegt paskaidrojumus minētajai komitejai. Tādu pašu noteikumu delegācijas sanāksmēs piemēro šīs komitejas priekšsēdētājam vai referentam.

7.   Ja
  kādas komitejas
  darba kārtībā ir punkts, kas skar delegācijas kompetenci, delegācijas vadītājam ir iespēja sniegt paskaidrojumus minētajai komitejai. Tādu pašu noteikumu delegācijas sanāksmēs piemēro šīs komitejas priekšsēdētājam vai referentam.

Grozījums Nr. 239

Eiropas Parlamenta Reglaments

213. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 213
  . pants | 214
  .
  a
   pants |
| Sadarbība ar Eiropas Padomes Parlamentāro asambleju | Sadarbība ar Eiropas Padomes Parlamentāro asambleju |
| 1.   Parlamenta struktūrvienības, it īpaši komitejas, sadarbojas ar kolēģiem Eiropas Padomes Parlamentārajā asamblejā tajās jomās, kuras tām ir kopīgas, lai palielinātu darba efektivitāti un novērstu divkāršu darbu. | 1.   Parlamenta struktūrvienības, it īpaši komitejas, sadarbojas ar kolēģiem Eiropas Padomes Parlamentārajā asamblejā tajās jomās, kuras tām ir kopīgas, lai palielinātu darba efektivitāti un novērstu divkāršu darbu. |
| 2.   Priekšsēdētāju konference, vienojoties ar Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas atbildīgajām struktūrvienībām, nosaka
  veidu, kā šie noteikumi jāīsteno
  . | 2.   Priekšsēdētāju konference, vienojoties ar Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas atbildīgajām struktūrvienībām, nosaka
  minētās sadarbības kārtību
  . |
| | (Šis pants grozītajā redakcijā tiks pārcelts aiz 214. panta.) |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

213
  . pants

214
  .
  a
   pants

Sadarbība ar Eiropas Padomes Parlamentāro asambleju

Sadarbība ar Eiropas Padomes Parlamentāro asambleju

1.   Parlamenta struktūrvienības, it īpaši komitejas, sadarbojas ar kolēģiem Eiropas Padomes Parlamentārajā asamblejā tajās jomās, kuras tām ir kopīgas, lai palielinātu darba efektivitāti un novērstu divkāršu darbu.

1.   Parlamenta struktūrvienības, it īpaši komitejas, sadarbojas ar kolēģiem Eiropas Padomes Parlamentārajā asamblejā tajās jomās, kuras tām ir kopīgas, lai palielinātu darba efektivitāti un novērstu divkāršu darbu.

2.   Priekšsēdētāju konference, vienojoties ar Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas atbildīgajām struktūrvienībām, nosaka
  veidu, kā šie noteikumi jāīsteno
  .

2.   Priekšsēdētāju konference, vienojoties ar Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas atbildīgajām struktūrvienībām, nosaka
  minētās sadarbības kārtību
  .

(Šis pants grozītajā redakcijā tiks pārcelts aiz 214. panta.)

Grozījums Nr. 240

Eiropas Parlamenta Reglaments

214. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 214. pants | 214. pants |
| Apvienotās parlamentārās komitejas | Apvienotās parlamentārās komitejas |
| 1.   Eiropas Parlaments var izveidot apvienotās parlamentārās komitejas ar Eiropas Savienības asociēto valstu parlamentiem vai ar to valstu parlamentiem, ar kurām ir uzsāktas pievienošanās sarunas. | 1.   Eiropas Parlaments var izveidot apvienotās parlamentārās komitejas ar Eiropas Savienības asociēto valstu parlamentiem vai ar to valstu parlamentiem, ar kurām ir uzsāktas pievienošanās sarunas. |
| Šīs komitejas var sagatavot ieteikumus iesaistītajiem parlamentiem. Attiecībā uz Eiropas Parlamentu šos ieteikumus nodod atbildīgajai komitejai, kura iesniedz priekšlikumus par veicamajiem pasākumiem. | Šīs komitejas var sagatavot ieteikumus iesaistītajiem parlamentiem. Attiecībā uz Eiropas Parlamentu šos ieteikumus nodod atbildīgajai komitejai, kura iesniedz priekšlikumus par veicamajiem pasākumiem. |
| 2.   Dažādo apvienoto parlamentāro komiteju vispārīgos pienākumus nosaka Eiropas Parlaments
  un nolīgumi
  , kas noslēgti ar trešām valstīm. | 2.   Dažādo apvienoto parlamentāro komiteju vispārīgos pienākumus nosaka Eiropas Parlaments
  saskaņā ar nolīgumiem
  , kas noslēgti ar trešām valstīm. |
| 3.   Apvienoto parlamentāro komiteju darbību regulē procedūra, kura ir noteikta attiecīgajā nolīgumā. Šī procedūra balstās uz paritāti starp Eiropas Parlamenta delegāciju un attiecīgā parlamenta delegāciju. | 3.   Apvienoto parlamentāro komiteju darbību regulē procedūra, kura ir noteikta attiecīgajā nolīgumā. Šī procedūra balstās uz paritāti starp Eiropas Parlamenta delegāciju un attiecīgā parlamenta delegāciju. |
| 4.   Apvienotās parlamentārās komitejas pieņem savu reglamentu un iesniedz to apstiprināšanai Eiropas Parlamenta
  un attiecīgā
  parlamenta
  Prezidijam
  . | 4.   Apvienotās parlamentārās komitejas pieņem savu reglamentu un iesniedz to apstiprināšanai Eiropas Parlamenta
  Prezidijam un iesaistītā trešās valsts
  parlamenta
  attiecīgajai struktūrai
  . |
| 5.   Eiropas Parlamenta delegāciju locekļu ievēlēšana apvienotajās parlamentārajās komitejās, kā arī šo delegāciju prezidiju izveide notiek saskaņā ar procedūru, kas noteikta parlamentu sadarbības delegācijām. | 5.   Eiropas Parlamenta delegāciju locekļu ievēlēšana apvienotajās parlamentārajās komitejās, kā arī šo delegāciju prezidiju izveide notiek saskaņā ar procedūru, kas noteikta parlamentu sadarbības delegācijām. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

214. pants

214. pants

Apvienotās parlamentārās komitejas

Apvienotās parlamentārās komitejas

1.   Eiropas Parlaments var izveidot apvienotās parlamentārās komitejas ar Eiropas Savienības asociēto valstu parlamentiem vai ar to valstu parlamentiem, ar kurām ir uzsāktas pievienošanās sarunas.

1.   Eiropas Parlaments var izveidot apvienotās parlamentārās komitejas ar Eiropas Savienības asociēto valstu parlamentiem vai ar to valstu parlamentiem, ar kurām ir uzsāktas pievienošanās sarunas.

Šīs komitejas var sagatavot ieteikumus iesaistītajiem parlamentiem. Attiecībā uz Eiropas Parlamentu šos ieteikumus nodod atbildīgajai komitejai, kura iesniedz priekšlikumus par veicamajiem pasākumiem.

Šīs komitejas var sagatavot ieteikumus iesaistītajiem parlamentiem. Attiecībā uz Eiropas Parlamentu šos ieteikumus nodod atbildīgajai komitejai, kura iesniedz priekšlikumus par veicamajiem pasākumiem.

2.   Dažādo apvienoto parlamentāro komiteju vispārīgos pienākumus nosaka Eiropas Parlaments
  un nolīgumi
  , kas noslēgti ar trešām valstīm.

2.   Dažādo apvienoto parlamentāro komiteju vispārīgos pienākumus nosaka Eiropas Parlaments
  saskaņā ar nolīgumiem
  , kas noslēgti ar trešām valstīm.

3.   Apvienoto parlamentāro komiteju darbību regulē procedūra, kura ir noteikta attiecīgajā nolīgumā. Šī procedūra balstās uz paritāti starp Eiropas Parlamenta delegāciju un attiecīgā parlamenta delegāciju.

3.   Apvienoto parlamentāro komiteju darbību regulē procedūra, kura ir noteikta attiecīgajā nolīgumā. Šī procedūra balstās uz paritāti starp Eiropas Parlamenta delegāciju un attiecīgā parlamenta delegāciju.

4.   Apvienotās parlamentārās komitejas pieņem savu reglamentu un iesniedz to apstiprināšanai Eiropas Parlamenta
  un attiecīgā
  parlamenta
  Prezidijam
  .

4.   Apvienotās parlamentārās komitejas pieņem savu reglamentu un iesniedz to apstiprināšanai Eiropas Parlamenta
  Prezidijam un iesaistītā trešās valsts
  parlamenta
  attiecīgajai struktūrai
  .

5.   Eiropas Parlamenta delegāciju locekļu ievēlēšana apvienotajās parlamentārajās komitejās, kā arī šo delegāciju prezidiju izveide notiek saskaņā ar procedūru, kas noteikta parlamentu sadarbības delegācijām.

5.   Eiropas Parlamenta delegāciju locekļu ievēlēšana apvienotajās parlamentārajās komitejās, kā arī šo delegāciju prezidiju izveide notiek saskaņā ar procedūru, kas noteikta parlamentu sadarbības delegācijām.

Grozījums Nr. 241

Eiropas Parlamenta Reglaments

215. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 215. pants | 215. pants |
| Tiesības iesniegt lūgumrakstus | Tiesības iesniegt lūgumrakstus |
| 1.   Ikvienam Eiropas Savienības pilsonim, kā arī ikvienai fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības individuāli vai kopā ar citiem pilsoņiem vai citām personām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu un kas tieši skar šo pilsoni vai personu. | 1.   
  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 227. pantu
  ikvienam Eiropas Savienības pilsonim, kā arī ikvienai fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības individuāli vai kopā ar citiem pilsoņiem vai citām personām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu un kas tieši skar šo pilsoni vai personu. |
| 2.   Parlamentam iesniegtajā lūgumrakstā jānorāda katra lūgumraksta iesniedzēja vārds
  , valstspiederība
  un pastāvīgā adrese. | 2.   Parlamentam iesniegtajā lūgumrakstā jānorāda katra lūgumraksta iesniedzēja vārds un pastāvīgā adrese. |
| | 2a.
     
  Parlamentam iesniegtus iesniegumus, kas acīmredzami nav paredzēti kā lūgumraksti, nereģistrē kā lūgumrakstus; tā vietā tos nekavējoties nosūta attiecīgajam dienestam tālākai apstrādei. |
| 3.   Ja lūgumrakstu ir parakstījušas vairākas fiziskas vai juridiskas personas, parakstītāji ieceļ pārstāvi un viņa aizstājējus, kurus, piemērojot šo sadaļu, uzskata par lūgumraksta iesniedzējiem. | 3.   Ja lūgumrakstu ir parakstījušas vairākas fiziskas vai juridiskas personas, parakstītāji ieceļ pārstāvi un viņa aizstājējus, kurus, piemērojot šo sadaļu, uzskata par lūgumraksta iesniedzējiem. |
| Ja šāda iecelšana nav notikusi, par lūgumraksta iesniedzēju uzskata pirmo parakstītāju vai citu piemērotu personu. | Ja šāda iecelšana nav notikusi, par lūgumraksta iesniedzēju uzskata pirmo parakstītāju vai citu piemērotu personu. |
| 4.   Jebkurš lūgumraksta iesniedzējs var jebkurā laikā atsaukt savu
  atbalstu lūgumrakstam
  . | 4.   Jebkurš lūgumraksta iesniedzējs var jebkurā laikā atsaukt savu
  parakstu lūgumrakstā
  . |
| Ja
  atbalstu atsauc
  visi lūgumraksta iesniedzēji, lūgumraksts vairs nav spēkā. | Ja visi lūgumraksta iesniedzēji
  atsauc savus parakstus
  , lūgumraksts vairs nav spēkā. |
| 5.   Lūgumraksti jāraksta kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām. | 5.   Lūgumraksti jāraksta kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām. |
| Citās valodās rakstītus lūgumrakstus izskata, ja tiem ir pievienots tulkojums kādā no oficiālajām valodām. Sarakstē ar lūgumraksta iesniedzēju Parlaments izmanto to oficiālo valodu, kurā iesniegts tulkojums. | Citās valodās rakstītus lūgumrakstus izskata, ja tiem ir pievienots tulkojums kādā no oficiālajām valodām. Sarakstē ar lūgumraksta iesniedzēju Parlaments izmanto to oficiālo valodu, kurā iesniegts tulkojums. |
| Prezidijs var pieņemt lēmumu, ka lūgumrakstiem un sarakstei ar lūgumrakstu iesniedzējiem var izmantot citas
  dalībvalstī lietotās valodas
  . | Prezidijs var pieņemt lēmumu, ka lūgumrakstiem un sarakstei ar lūgumrakstu iesniedzējiem var izmantot citas
  valodas, kam saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu konstitucionālo kārtību visā teritorijā vai tās daļā ir piešķirts oficiāls statuss
  . |
| | 5.a   
  Lūgumrakstus var iesniegt pa pastu vai Parlamenta tīmekļa vietnes Lūgumrakstu portālā, kurā lūgumraksta iesniedzējam sniegti norādījumi par lūgumraksta noformējumu atbilstīgi 1. un 2. punkta prasībām. |
| | 5.b   
  Ja par līdzīgu jautājumu ir iesniegti vairāki lūgumraksti, tos var izskatīt kopā. |
| 6.   Lūgumrakstus iekļauj vispārējā reģistrā to iesniegšanas secībā, ja tie atbilst 2. punktā noteiktajiem nosacījumiem, bet ja lūgumraksti šiem nosacījumiem neatbilst, tos nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to sniedz paskaidrojumus. | 6.   Lūgumrakstus iekļauj vispārējā reģistrā to iesniegšanas secībā, ja tie atbilst 2. punktā noteiktajiem nosacījumiem, bet, ja lūgumraksti šiem nosacījumiem neatbilst, tos nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to sniedz paskaidrojumus. |
| 7.   Vispārējā reģistrā iekļautos lūgumrakstus Parlamenta priekšsēdētājs nodod atbildīgajai komitejai, kas nosaka, vai lūgumraksti ir pieņemami saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 277. pantu. | 7.   Vispārējā reģistrā iekļautos lūgumrakstus Parlamenta priekšsēdētājs nodod atbildīgajai komitejai, kas nosaka, vai lūgumraksti ir pieņemami saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 277. pantu. |
| Ja atbildīgā komiteja nevar panākt vienprātīgu lēmumu par lūgumraksta pieņemamību, šo lūgumrakstu atzīst par pieņemamu ar nosacījumu, ka to pieprasa vismaz
  ceturtā
  daļa komitejas locekļu. | Ja atbildīgā komiteja nevar panākt vienprātīgu lēmumu par lūgumraksta pieņemamību, šo lūgumrakstu atzīst par pieņemamu ar nosacījumu, ka to pieprasa vismaz
  trešā
  daļa komitejas locekļu. |
| 8.   Lūgumrakstus, kurus atzīst par nepieņemamiem, nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to nosūta pamatotu lēmumu. Ja iespējams, var ieteikt alternatīvus pārsūdzības līdzekļus. | 8.   Lūgumrakstus, kurus atzīst par nepieņemamiem, nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to nosūta pamatotu lēmumu. Ja iespējams, var ieteikt alternatīvus pārsūdzības līdzekļus. |
| 9.   Lūgumraksti pēc reģistrācijas
  parasti
  kļūst par publiskiem dokumentiem, un Parlaments pārredzamības nolūkā var publicēt lūgumraksta iesniedzēja
  vārdu
  un lūgumraksta saturu. | 9.   Lūgumraksti pēc reģistrācijas kļūst par publiskiem dokumentiem, un Parlaments pārredzamības nolūkā var publicēt lūgumraksta iesniedzēja
  , citu iespējamo lūgumraksta parakstītāju un atbalstītāju vārdus
  un lūgumraksta saturu.
  Par to attiecīgi informē lūgumraksta iesniedzēju un citus lūgumraksta parakstītājus un atbalstītājus. |
| 10.   Neatkarīgi no 9. punkta
  noteikumiem
  lūgumraksta
  iesniedzējs
  var prasīt, lai viņa vārds netiktu publicēts viņa privātās dzīves aizsardzības apsvērumu dēļ; tādā gadījumā Parlamentam ir jāņem vērā šis pieprasījums. | 10.   Neatkarīgi no 9. punkta
  lūgumraksta iesniedzējs, cits
  lūgumraksta
  parakstītājs vai atbalstītājs
  var prasīt, lai viņa vārds netiktu publicēts viņa privātās dzīves aizsardzības apsvērumu dēļ; tādā gadījumā Parlamentam ir jāņem vērā šis pieprasījums. |
| Ja lūgumraksta iesniedzēja sūdzību nevar izmeklēt tāpēc, ka tā ir anonīma, notiek apspriešanās ar lūgumraksta iesniedzēju par veicamiem pasākumiem. | Ja lūgumraksta iesniedzēja sūdzību nevar izmeklēt tāpēc, ka tā ir anonīma, notiek apspriešanās ar lūgumraksta iesniedzēju par veicamiem pasākumiem. |
| | 10.a   
  Lai aizsargātu trešo personu tiesības, Parlaments var pēc savas iniciatīvas vai pēc attiecīgās trešās personas pieprasījuma anonimizēt lūgumrakstu un/vai citus tajā ietvertos datus, ja tas uzskata to par vajadzīgu. |
| 11.   
  Lūgumraksta iesniedzējs var prasīt, lai viņa lūgumrakstu izskata konfidenciāli; tādā gadījumā Parlaments veic piemērotus piesardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka saturs netiek publiskots. Lūgumraksta iesniedzēju informē par konkrētiem nosacījumiem, ar kādiem šo noteikumu piemēro. | |
| 12.   
  Ja komiteja to uzskata par vajadzīgu, tā var jautājumu nodot izskatīšanai ombudam. | |
| 13.   Lūgumrakstus, ko Parlamentam iesniegušas fiziskas vai juridiskas personas, kuras nav Eiropas Savienības pilsoņi un kuru pastāvīgā dzīvesvieta vai juridiskā adrese nav kādā dalībvalstī, reģistrē un arhivē atsevišķi. Katru mēnesi Parlamenta priekšsēdētājs nosūta par lūgumrakstiem atbildīgajai komitejai iepriekšējā mēnesī saņemto lūgumrakstu sarakstu, norādot lūgumraksta priekšmetu, un komiteja var pieprasīt tos lūgumrakstus, kurus tā vēlas izskatīt. | 13.   Lūgumrakstus, ko Parlamentam iesniegušas fiziskas vai juridiskas personas, kuras nav Eiropas Savienības pilsoņi un kuru pastāvīgā dzīvesvieta vai juridiskā adrese nav kādā dalībvalstī, reģistrē un arhivē atsevišķi. Katru mēnesi Parlamenta priekšsēdētājs nosūta par lūgumrakstiem atbildīgajai komitejai iepriekšējā mēnesī saņemto lūgumrakstu sarakstu, norādot lūgumraksta priekšmetu, un komiteja var pieprasīt tos lūgumrakstus, kurus tā vēlas izskatīt. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

215. pants

215. pants

Tiesības iesniegt lūgumrakstus

Tiesības iesniegt lūgumrakstus

1.   Ikvienam Eiropas Savienības pilsonim, kā arī ikvienai fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības individuāli vai kopā ar citiem pilsoņiem vai citām personām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu un kas tieši skar šo pilsoni vai personu.

1.   
  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 227. pantu
  ikvienam Eiropas Savienības pilsonim, kā arī ikvienai fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības individuāli vai kopā ar citiem pilsoņiem vai citām personām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu un kas tieši skar šo pilsoni vai personu.

2.   Parlamentam iesniegtajā lūgumrakstā jānorāda katra lūgumraksta iesniedzēja vārds
  , valstspiederība
  un pastāvīgā adrese.

2.   Parlamentam iesniegtajā lūgumrakstā jānorāda katra lūgumraksta iesniedzēja vārds un pastāvīgā adrese.

2a.
     
  Parlamentam iesniegtus iesniegumus, kas acīmredzami nav paredzēti kā lūgumraksti, nereģistrē kā lūgumrakstus; tā vietā tos nekavējoties nosūta attiecīgajam dienestam tālākai apstrādei.

3.   Ja lūgumrakstu ir parakstījušas vairākas fiziskas vai juridiskas personas, parakstītāji ieceļ pārstāvi un viņa aizstājējus, kurus, piemērojot šo sadaļu, uzskata par lūgumraksta iesniedzējiem.

3.   Ja lūgumrakstu ir parakstījušas vairākas fiziskas vai juridiskas personas, parakstītāji ieceļ pārstāvi un viņa aizstājējus, kurus, piemērojot šo sadaļu, uzskata par lūgumraksta iesniedzējiem.

Ja šāda iecelšana nav notikusi, par lūgumraksta iesniedzēju uzskata pirmo parakstītāju vai citu piemērotu personu.

Ja šāda iecelšana nav notikusi, par lūgumraksta iesniedzēju uzskata pirmo parakstītāju vai citu piemērotu personu.

4.   Jebkurš lūgumraksta iesniedzējs var jebkurā laikā atsaukt savu
  atbalstu lūgumrakstam
  .

4.   Jebkurš lūgumraksta iesniedzējs var jebkurā laikā atsaukt savu
  parakstu lūgumrakstā
  .

Ja
  atbalstu atsauc
  visi lūgumraksta iesniedzēji, lūgumraksts vairs nav spēkā.

Ja visi lūgumraksta iesniedzēji
  atsauc savus parakstus
  , lūgumraksts vairs nav spēkā.

5.   Lūgumraksti jāraksta kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām.

5.   Lūgumraksti jāraksta kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām.

Citās valodās rakstītus lūgumrakstus izskata, ja tiem ir pievienots tulkojums kādā no oficiālajām valodām. Sarakstē ar lūgumraksta iesniedzēju Parlaments izmanto to oficiālo valodu, kurā iesniegts tulkojums.

Citās valodās rakstītus lūgumrakstus izskata, ja tiem ir pievienots tulkojums kādā no oficiālajām valodām. Sarakstē ar lūgumraksta iesniedzēju Parlaments izmanto to oficiālo valodu, kurā iesniegts tulkojums.

Prezidijs var pieņemt lēmumu, ka lūgumrakstiem un sarakstei ar lūgumrakstu iesniedzējiem var izmantot citas
  dalībvalstī lietotās valodas
  .

Prezidijs var pieņemt lēmumu, ka lūgumrakstiem un sarakstei ar lūgumrakstu iesniedzējiem var izmantot citas
  valodas, kam saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu konstitucionālo kārtību visā teritorijā vai tās daļā ir piešķirts oficiāls statuss
  .

5.a   
  Lūgumrakstus var iesniegt pa pastu vai Parlamenta tīmekļa vietnes Lūgumrakstu portālā, kurā lūgumraksta iesniedzējam sniegti norādījumi par lūgumraksta noformējumu atbilstīgi 1. un 2. punkta prasībām.

5.b   
  Ja par līdzīgu jautājumu ir iesniegti vairāki lūgumraksti, tos var izskatīt kopā.

6.   Lūgumrakstus iekļauj vispārējā reģistrā to iesniegšanas secībā, ja tie atbilst 2. punktā noteiktajiem nosacījumiem, bet ja lūgumraksti šiem nosacījumiem neatbilst, tos nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to sniedz paskaidrojumus.

6.   Lūgumrakstus iekļauj vispārējā reģistrā to iesniegšanas secībā, ja tie atbilst 2. punktā noteiktajiem nosacījumiem, bet, ja lūgumraksti šiem nosacījumiem neatbilst, tos nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to sniedz paskaidrojumus.

7.   Vispārējā reģistrā iekļautos lūgumrakstus Parlamenta priekšsēdētājs nodod atbildīgajai komitejai, kas nosaka, vai lūgumraksti ir pieņemami saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 277. pantu.

7.   Vispārējā reģistrā iekļautos lūgumrakstus Parlamenta priekšsēdētājs nodod atbildīgajai komitejai, kas nosaka, vai lūgumraksti ir pieņemami saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 277. pantu.

Ja atbildīgā komiteja nevar panākt vienprātīgu lēmumu par lūgumraksta pieņemamību, šo lūgumrakstu atzīst par pieņemamu ar nosacījumu, ka to pieprasa vismaz
  ceturtā
  daļa komitejas locekļu.

Ja atbildīgā komiteja nevar panākt vienprātīgu lēmumu par lūgumraksta pieņemamību, šo lūgumrakstu atzīst par pieņemamu ar nosacījumu, ka to pieprasa vismaz
  trešā
  daļa komitejas locekļu.

8.   Lūgumrakstus, kurus atzīst par nepieņemamiem, nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to nosūta pamatotu lēmumu. Ja iespējams, var ieteikt alternatīvus pārsūdzības līdzekļus.

8.   Lūgumrakstus, kurus atzīst par nepieņemamiem, nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to nosūta pamatotu lēmumu. Ja iespējams, var ieteikt alternatīvus pārsūdzības līdzekļus.

9.   Lūgumraksti pēc reģistrācijas
  parasti
  kļūst par publiskiem dokumentiem, un Parlaments pārredzamības nolūkā var publicēt lūgumraksta iesniedzēja
  vārdu
  un lūgumraksta saturu.

9.   Lūgumraksti pēc reģistrācijas kļūst par publiskiem dokumentiem, un Parlaments pārredzamības nolūkā var publicēt lūgumraksta iesniedzēja
  , citu iespējamo lūgumraksta parakstītāju un atbalstītāju vārdus
  un lūgumraksta saturu.
  Par to attiecīgi informē lūgumraksta iesniedzēju un citus lūgumraksta parakstītājus un atbalstītājus.

10.   Neatkarīgi no 9. punkta
  noteikumiem
  lūgumraksta
  iesniedzējs
  var prasīt, lai viņa vārds netiktu publicēts viņa privātās dzīves aizsardzības apsvērumu dēļ; tādā gadījumā Parlamentam ir jāņem vērā šis pieprasījums.

10.   Neatkarīgi no 9. punkta
  lūgumraksta iesniedzējs, cits
  lūgumraksta
  parakstītājs vai atbalstītājs
  var prasīt, lai viņa vārds netiktu publicēts viņa privātās dzīves aizsardzības apsvērumu dēļ; tādā gadījumā Parlamentam ir jāņem vērā šis pieprasījums.

Ja lūgumraksta iesniedzēja sūdzību nevar izmeklēt tāpēc, ka tā ir anonīma, notiek apspriešanās ar lūgumraksta iesniedzēju par veicamiem pasākumiem.

Ja lūgumraksta iesniedzēja sūdzību nevar izmeklēt tāpēc, ka tā ir anonīma, notiek apspriešanās ar lūgumraksta iesniedzēju par veicamiem pasākumiem.

10.a   
  Lai aizsargātu trešo personu tiesības, Parlaments var pēc savas iniciatīvas vai pēc attiecīgās trešās personas pieprasījuma anonimizēt lūgumrakstu un/vai citus tajā ietvertos datus, ja tas uzskata to par vajadzīgu.

11.   
  Lūgumraksta iesniedzējs var prasīt, lai viņa lūgumrakstu izskata konfidenciāli; tādā gadījumā Parlaments veic piemērotus piesardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka saturs netiek publiskots. Lūgumraksta iesniedzēju informē par konkrētiem nosacījumiem, ar kādiem šo noteikumu piemēro.

12.   
  Ja komiteja to uzskata par vajadzīgu, tā var jautājumu nodot izskatīšanai ombudam.

13.   Lūgumrakstus, ko Parlamentam iesniegušas fiziskas vai juridiskas personas, kuras nav Eiropas Savienības pilsoņi un kuru pastāvīgā dzīvesvieta vai juridiskā adrese nav kādā dalībvalstī, reģistrē un arhivē atsevišķi. Katru mēnesi Parlamenta priekšsēdētājs nosūta par lūgumrakstiem atbildīgajai komitejai iepriekšējā mēnesī saņemto lūgumrakstu sarakstu, norādot lūgumraksta priekšmetu, un komiteja var pieprasīt tos lūgumrakstus, kurus tā vēlas izskatīt.

13.   Lūgumrakstus, ko Parlamentam iesniegušas fiziskas vai juridiskas personas, kuras nav Eiropas Savienības pilsoņi un kuru pastāvīgā dzīvesvieta vai juridiskā adrese nav kādā dalībvalstī, reģistrē un arhivē atsevišķi. Katru mēnesi Parlamenta priekšsēdētājs nosūta par lūgumrakstiem atbildīgajai komitejai iepriekšējā mēnesī saņemto lūgumrakstu sarakstu, norādot lūgumraksta priekšmetu, un komiteja var pieprasīt tos lūgumrakstus, kurus tā vēlas izskatīt.

Grozījums Nr. 242

Eiropas Parlamenta Reglaments

216. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 216. pants | 216. pants |
| Lūgumrakstu izskatīšana | Lūgumrakstu izskatīšana |
| 1.   Atbildīgā komiteja pieņemamus lūgumrakstus izskata parastā kārtībā, vai nu apspriežoties kārtējā sanāksmē, vai arī izmantojot rakstisko procedūru. Lūgumrakstu iesniedzējus var uzaicināt piedalīties komitejas sanāksmē, ja tiek apspriesti viņu lūgumraksti, vai arī viņi var pieprasīt atļauju būt klāt sanāksmē. Sanāksmes vadītājs pieņem lēmumu par atļauju uzstāties lūgumrakstu iesniedzējiem. | 1.   Atbildīgā komiteja pieņemamus lūgumrakstus izskata parastā kārtībā, vai nu apspriežoties kārtējā sanāksmē, vai arī izmantojot rakstisko procedūru. Lūgumrakstu iesniedzējus var uzaicināt piedalīties komitejas sanāksmē, ja tiek apspriesti viņu lūgumraksti, vai arī viņi var pieprasīt atļauju būt klāt sanāksmē. Sanāksmes vadītājs pieņem lēmumu par atļauju uzstāties lūgumrakstu iesniedzējiem. |
| 2.   
  Saskaņā ar Reglamenta 52. panta 1. punktu komiteja var nolemt sagatavot patstāvīgu ziņojumu
  par lūgumrakstu, kas atzīts par pieņemamu,
  vai iesniegt Parlamentam īsu rezolūcijas priekšlikumu, ja vien
  Priekšsēdētāju konference neiebilst. Šādus rezolūciju priekšlikumus iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kura notiek ne vēlāk kā astoņas nedēļas pēc šo priekšlikumu apstiprināšanas komitejā. Tos izvirza balsošanai vienā balsojumā
  , un par tiem nenotiek debates, ja vien
  Priekšsēdētāju konference
  nenolemj izņēmuma kārtā
  piemērot 151. pantu. | 2.   
  Komiteja var nolemt iesniegt Parlamentam īsu rezolūcijas priekšlikumu
  par lūgumrakstu, kas atzīts par pieņemamu,
  ja vien Komiteju priekšsēdētāju konference tiek iepriekš informēta un
  Priekšsēdētāju konference neiebilst. Šādus rezolūciju priekšlikumus iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kura notiek ne vēlāk kā astoņas nedēļas pēc šo priekšlikumu apstiprināšanas komitejā. Tos izvirza balsošanai vienā balsojumā. Priekšsēdētāju konference
  var ierosināt
  piemērot 151. pantu
  ; pretējā gadījumā priekšlikumus pieņem, nerīkojot debates
  . |
| Saskaņā ar 53. pantu un VI pielikumu komiteja var lūgt atzinumu citām komitejām, kuras ir īpaši kompetentas izskatāmajā jautājumā. | |
| 3.   
  It
  īpaši
  , kad ziņojums veltīts
  Savienības tiesību aktu
  piemērošanai
  vai
  interpretēšanai
  vai spēkā
  esošo
  tiesību
  aktu grozīšanai
  , par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju iesaista saskaņā ar 53. 
  panta 1. punktu
  un 54. 
  panta pirmo un otro ievilkumu
  . Atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem ierosinājumus, kas saņemti no komitejas, kura atbildīga par konkrēto jautājumu, lai iekļautu tos rezolūcijas priekšlikumā par Savienības tiesību aktu piemērošanu vai interpretēšanu vai spēkā esošo tiesību aktu grozīšanu. Ja atbildīgā komiteja nepieņem šos ierosinājumus, iesaistītā komiteja var tos iesniegt tieši Parlamentam. | 3.   
  Ja komiteja ir paredzējusi saskaņā ar 52. panta 1. punktu sagatavot patstāvīgo ziņojumu attiecībā uz pieņemamu lūgumrakstu un
  īpaši
  saistībā ar
  Savienības tiesību aktu
  piemērošanu
  vai
  interpretēšanu
  vai
  ierosinātajām izmaiņām
  spēkā
  esošajos
  tiesību
  aktos
  , par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju iesaista saskaņā ar 53. un 54. 
  pantu
  . Atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem ierosinājumus, kas saņemti no komitejas, kura atbildīga par konkrēto jautājumu, lai iekļautu tos rezolūcijas priekšlikumā par Savienības tiesību aktu piemērošanu vai interpretēšanu vai spēkā esošo tiesību aktu grozīšanu. Ja atbildīgā komiteja nepieņem šos ierosinājumus, iesaistītā komiteja var tos iesniegt tieši Parlamentam. |
| 4.   
  Izveido elektronisku reģistru, kurā pilsoņi
  var izteikt vai atsaukt atbalstu
  lūgumraksta iesniedzējam, pievienojot savu elektronisko parakstu lūgumrakstam
  , kas
  ir atzīts par pieņemamu un ierakstīts reģistrā
  . | 4.   
  Parakstītāji
  var izteikt vai atsaukt atbalstu
  pieņemamam lūgumrakstam Lūgumrakstu portālā
  , kas
  pieejams Parlamenta tīmekļa vietnē
  . |
| 5.   
  Rūpīgi izvērtējot lūgumrakstus, konstatējot faktus vai meklējot risinājumus, komiteja var organizēt faktu vākšanas braucienus uz dalībvalsti vai reģionu, uz kuru attiecas lūgumraksts. | |
| Vizīšu dalībniekiem ir jāsagatavo ziņojumi par braucieniem. Ziņojumus apstiprina komitejā un pēc tam nosūtīta Parlamenta priekšsēdētājam. | |
| Faktu vākšanas braucienu un ziņojumu par šiem braucieniem vienīgais mērķis ir sniegt komitejai vajadzīgo informāciju, lai tā varētu tālāk izskatīt lūgumrakstu. Par šādu ziņojumu sagatavošanu ir atbildīgi vienīgi brauciena dalībnieki, kas cenšas panākt vienprātību. Ja vienprātība netiek panākta, ziņojumā jāizklāsta atšķirīgie fakta konstatējumi vai vērtējumi. Ziņojumu iesniedz komitejai apstiprināšanai ar vienu balsojumu, ja vien priekšsēdētājs vajadzības gadījumā nepaziņo, ka kādām ziņojuma daļām var iesniegt grozījumus. Reglamenta 56. pantu šiem ziņojumiem nepiemēro ne tieši, ne pēc analoģijas. Bez komitejas apstiprinājuma ziņojumus priekšsēdētājam nenosūta. | |
| 6.   Komiteja var prasīt, lai Komisija tai palīdz, it īpaši sniedzot skaidrojumus par Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanu vai atbilstību tiem, kā arī sniedzot visu informāciju vai dokumentus saistībā ar lūgumrakstu. Komisijas pārstāvjus aicina piedalīties komitejas sanāksmēs. | 6.   Komiteja var prasīt, lai Komisija tai palīdz, it īpaši sniedzot skaidrojumus par Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanu vai atbilstību tiem, kā arī sniedzot visu informāciju vai dokumentus saistībā ar lūgumrakstu. Komisijas pārstāvjus aicina piedalīties komitejas sanāksmēs. |
| 7.   Komiteja var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs nosūta tās atzinumu vai ieteikumu Komisijai, Padomei vai attiecīgajai dalībvalsts iestādei un aicina rīkoties vai sniegt atbildi. | 7.   Komiteja var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs nosūta tās atzinumu vai ieteikumu Komisijai, Padomei vai attiecīgajai dalībvalsts iestādei un aicina rīkoties vai sniegt atbildi. |
| 8.   
  Reizi sešos mēnešos komiteja informē Parlamentu
  par
  savām apspriedēm
  . | 8.   
  Komiteja katru gadu ziņo Parlamentam par apspriežu rezultātiem un attiecīgā gadījumā
  par
  pasākumiem, ko Padome vai Komisija veikusi saistībā ar Parlamenta nosūtītajiem lūgumrakstiem
  . |
| Komiteja it īpaši informē Parlamentu par pasākumiem, ko Padome vai Komisija ir veikusi saistībā ar Parlamenta nosūtītajiem lūgumrakstiem. | |
| Lūgumraksta iesniedzējam paziņo komitejas pieņemto lēmumu un sniedz šī lēmuma pamatojumu. | |
| Kad pieņemama lūgumraksta izskatīšana ir pabeigta,
  to paziņo par slēgtu un par
  to
  informē lūgumraksta iesniedzēju
  . | Kad pieņemama lūgumraksta izskatīšana ir pabeigta,
  ar komitejas lēmumu
  to
  paziņo par slēgtu
  . |
| | 9.a   
  Lūgumraksta iesniedzējam paziņo visus attiecīgos komitejas pieņemtos lēmumus un šo lēmumu pamatojumus. |
| | 9.b   
  Ar komitejas lēmumu lūgumrakstu var izskatīt atkārtoti, ja tai ir iesniegti ar lūgumrakstu saistīti būtiski jauni fakti un ja to pieprasa lūgumraksta iesniedzējs. |
| | 9.c   
  Komiteja ar tās locekļu balsu vairākumu pieņem pamatnostādnes lūgumrakstu izskatīšanai saskaņā ar šiem noteikumiem. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

216. pants

216. pants

Lūgumrakstu izskatīšana

Lūgumrakstu izskatīšana

1.   Atbildīgā komiteja pieņemamus lūgumrakstus izskata parastā kārtībā, vai nu apspriežoties kārtējā sanāksmē, vai arī izmantojot rakstisko procedūru. Lūgumrakstu iesniedzējus var uzaicināt piedalīties komitejas sanāksmē, ja tiek apspriesti viņu lūgumraksti, vai arī viņi var pieprasīt atļauju būt klāt sanāksmē. Sanāksmes vadītājs pieņem lēmumu par atļauju uzstāties lūgumrakstu iesniedzējiem.

1.   Atbildīgā komiteja pieņemamus lūgumrakstus izskata parastā kārtībā, vai nu apspriežoties kārtējā sanāksmē, vai arī izmantojot rakstisko procedūru. Lūgumrakstu iesniedzējus var uzaicināt piedalīties komitejas sanāksmē, ja tiek apspriesti viņu lūgumraksti, vai arī viņi var pieprasīt atļauju būt klāt sanāksmē. Sanāksmes vadītājs pieņem lēmumu par atļauju uzstāties lūgumrakstu iesniedzējiem.

2.   
  Saskaņā ar Reglamenta 52. panta 1. punktu komiteja var nolemt sagatavot patstāvīgu ziņojumu
  par lūgumrakstu, kas atzīts par pieņemamu,
  vai iesniegt Parlamentam īsu rezolūcijas priekšlikumu, ja vien
  Priekšsēdētāju konference neiebilst. Šādus rezolūciju priekšlikumus iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kura notiek ne vēlāk kā astoņas nedēļas pēc šo priekšlikumu apstiprināšanas komitejā. Tos izvirza balsošanai vienā balsojumā
  , un par tiem nenotiek debates, ja vien
  Priekšsēdētāju konference
  nenolemj izņēmuma kārtā
  piemērot 151. pantu.

2.   
  Komiteja var nolemt iesniegt Parlamentam īsu rezolūcijas priekšlikumu
  par lūgumrakstu, kas atzīts par pieņemamu,
  ja vien Komiteju priekšsēdētāju konference tiek iepriekš informēta un
  Priekšsēdētāju konference neiebilst. Šādus rezolūciju priekšlikumus iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kura notiek ne vēlāk kā astoņas nedēļas pēc šo priekšlikumu apstiprināšanas komitejā. Tos izvirza balsošanai vienā balsojumā. Priekšsēdētāju konference
  var ierosināt
  piemērot 151. pantu
  ; pretējā gadījumā priekšlikumus pieņem, nerīkojot debates
  .

Saskaņā ar 53. pantu un VI pielikumu komiteja var lūgt atzinumu citām komitejām, kuras ir īpaši kompetentas izskatāmajā jautājumā.

3.   
  It
  īpaši
  , kad ziņojums veltīts
  Savienības tiesību aktu
  piemērošanai
  vai
  interpretēšanai
  vai spēkā
  esošo
  tiesību
  aktu grozīšanai
  , par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju iesaista saskaņā ar 53. 
  panta 1. punktu
  un 54. 
  panta pirmo un otro ievilkumu
  . Atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem ierosinājumus, kas saņemti no komitejas, kura atbildīga par konkrēto jautājumu, lai iekļautu tos rezolūcijas priekšlikumā par Savienības tiesību aktu piemērošanu vai interpretēšanu vai spēkā esošo tiesību aktu grozīšanu. Ja atbildīgā komiteja nepieņem šos ierosinājumus, iesaistītā komiteja var tos iesniegt tieši Parlamentam.

3.   
  Ja komiteja ir paredzējusi saskaņā ar 52. panta 1. punktu sagatavot patstāvīgo ziņojumu attiecībā uz pieņemamu lūgumrakstu un
  īpaši
  saistībā ar
  Savienības tiesību aktu
  piemērošanu
  vai
  interpretēšanu
  vai
  ierosinātajām izmaiņām
  spēkā
  esošajos
  tiesību
  aktos
  , par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju iesaista saskaņā ar 53. un 54. 
  pantu
  . Atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem ierosinājumus, kas saņemti no komitejas, kura atbildīga par konkrēto jautājumu, lai iekļautu tos rezolūcijas priekšlikumā par Savienības tiesību aktu piemērošanu vai interpretēšanu vai spēkā esošo tiesību aktu grozīšanu. Ja atbildīgā komiteja nepieņem šos ierosinājumus, iesaistītā komiteja var tos iesniegt tieši Parlamentam.

4.   
  Izveido elektronisku reģistru, kurā pilsoņi
  var izteikt vai atsaukt atbalstu
  lūgumraksta iesniedzējam, pievienojot savu elektronisko parakstu lūgumrakstam
  , kas
  ir atzīts par pieņemamu un ierakstīts reģistrā
  .

4.   
  Parakstītāji
  var izteikt vai atsaukt atbalstu
  pieņemamam lūgumrakstam Lūgumrakstu portālā
  , kas
  pieejams Parlamenta tīmekļa vietnē
  .

5.   
  Rūpīgi izvērtējot lūgumrakstus, konstatējot faktus vai meklējot risinājumus, komiteja var organizēt faktu vākšanas braucienus uz dalībvalsti vai reģionu, uz kuru attiecas lūgumraksts.

Vizīšu dalībniekiem ir jāsagatavo ziņojumi par braucieniem. Ziņojumus apstiprina komitejā un pēc tam nosūtīta Parlamenta priekšsēdētājam.

Faktu vākšanas braucienu un ziņojumu par šiem braucieniem vienīgais mērķis ir sniegt komitejai vajadzīgo informāciju, lai tā varētu tālāk izskatīt lūgumrakstu. Par šādu ziņojumu sagatavošanu ir atbildīgi vienīgi brauciena dalībnieki, kas cenšas panākt vienprātību. Ja vienprātība netiek panākta, ziņojumā jāizklāsta atšķirīgie fakta konstatējumi vai vērtējumi. Ziņojumu iesniedz komitejai apstiprināšanai ar vienu balsojumu, ja vien priekšsēdētājs vajadzības gadījumā nepaziņo, ka kādām ziņojuma daļām var iesniegt grozījumus. Reglamenta 56. pantu šiem ziņojumiem nepiemēro ne tieši, ne pēc analoģijas. Bez komitejas apstiprinājuma ziņojumus priekšsēdētājam nenosūta.

6.   Komiteja var prasīt, lai Komisija tai palīdz, it īpaši sniedzot skaidrojumus par Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanu vai atbilstību tiem, kā arī sniedzot visu informāciju vai dokumentus saistībā ar lūgumrakstu. Komisijas pārstāvjus aicina piedalīties komitejas sanāksmēs.

6.   Komiteja var prasīt, lai Komisija tai palīdz, it īpaši sniedzot skaidrojumus par Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanu vai atbilstību tiem, kā arī sniedzot visu informāciju vai dokumentus saistībā ar lūgumrakstu. Komisijas pārstāvjus aicina piedalīties komitejas sanāksmēs.

7.   Komiteja var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs nosūta tās atzinumu vai ieteikumu Komisijai, Padomei vai attiecīgajai dalībvalsts iestādei un aicina rīkoties vai sniegt atbildi.

7.   Komiteja var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs nosūta tās atzinumu vai ieteikumu Komisijai, Padomei vai attiecīgajai dalībvalsts iestādei un aicina rīkoties vai sniegt atbildi.

8.   
  Reizi sešos mēnešos komiteja informē Parlamentu
  par
  savām apspriedēm
  .

8.   
  Komiteja katru gadu ziņo Parlamentam par apspriežu rezultātiem un attiecīgā gadījumā
  par
  pasākumiem, ko Padome vai Komisija veikusi saistībā ar Parlamenta nosūtītajiem lūgumrakstiem
  .

Komiteja it īpaši informē Parlamentu par pasākumiem, ko Padome vai Komisija ir veikusi saistībā ar Parlamenta nosūtītajiem lūgumrakstiem.

Lūgumraksta iesniedzējam paziņo komitejas pieņemto lēmumu un sniedz šī lēmuma pamatojumu.

Kad pieņemama lūgumraksta izskatīšana ir pabeigta,
  to paziņo par slēgtu un par
  to
  informē lūgumraksta iesniedzēju
  .

Kad pieņemama lūgumraksta izskatīšana ir pabeigta,
  ar komitejas lēmumu
  to
  paziņo par slēgtu
  .

9.a   
  Lūgumraksta iesniedzējam paziņo visus attiecīgos komitejas pieņemtos lēmumus un šo lēmumu pamatojumus.

9.b   
  Ar komitejas lēmumu lūgumrakstu var izskatīt atkārtoti, ja tai ir iesniegti ar lūgumrakstu saistīti būtiski jauni fakti un ja to pieprasa lūgumraksta iesniedzējs.

9.c   
  Komiteja ar tās locekļu balsu vairākumu pieņem pamatnostādnes lūgumrakstu izskatīšanai saskaņā ar šiem noteikumiem.

Grozījums Nr. 243

Eiropas Parlamenta Reglaments

216.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 216.a pants |
| | Faktu konstatēšanas braucieni |
| | 1.   
  Rūpīgi novērtējot lūgumrakstus, konstatējot faktus vai meklējot risinājumus, komiteja var organizēt faktu konstatēšanas braucienus uz dalībvalsti vai reģionu, uz kuru attiecas lūgumraksti, kuri atzīti par pieņemamiem un kuri jau ir apspriesti komitejā. Parasti faktu konstatēšanas braucieni ir saistīti ar jautājumiem, kas izvirzīti vairākos lūgumrakstos. Piemēro Prezidija noteikumus, kas reglamentē komiteju delegācijas Eiropas Savienībā. |
| | 2.   
  Delegācijā neiekļauj deputātus, kuri ievēlēti galamērķa dalībvalstī. Tiem var ļaut pievienoties faktu konstatēšanas brauciena delegācijai pēc savas iniciatīvas (ex officio). |
| | 3.   
  Pēc katra brauciena delegācijas oficiālie locekļi sagatavo ziņojumu. Delegācijas vadītājs koordinē ziņojuma sagatavošanu un cenšas panākt visu oficiālo locekļu vienprātību par tā saturu. Ja vienprātība netiek panākta, ziņojumā izklāsta atšķirīgos novērtējumus. |
| | Locekļi, kuri delegācijā piedalās pēc savas iniciatīvas (ex officio), nepiedalās ziņojuma sagatavošanā. |
| | 4.   
  Ziņojumu par faktu konstatēšanas braucienu, tostarp iespējamos ieteikumus, iesniedz komitejai. Deputāti var iesniegt grozījumus ieteikumiem, bet ne ziņojuma daļām attiecībā uz delegācijas konstatētajiem faktiem. |
| | Komiteja vispirms balso par ieteikumu grozījumiem, ja tādi ir, un tad par brauciena ziņojumu kopumā. |
| | Ja brauciena ziņojums tiek apstiprināts, to nosūta informācijai Parlamenta priekšsēdētājam. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

216.a pants

Faktu konstatēšanas braucieni

1.   
  Rūpīgi novērtējot lūgumrakstus, konstatējot faktus vai meklējot risinājumus, komiteja var organizēt faktu konstatēšanas braucienus uz dalībvalsti vai reģionu, uz kuru attiecas lūgumraksti, kuri atzīti par pieņemamiem un kuri jau ir apspriesti komitejā. Parasti faktu konstatēšanas braucieni ir saistīti ar jautājumiem, kas izvirzīti vairākos lūgumrakstos. Piemēro Prezidija noteikumus, kas reglamentē komiteju delegācijas Eiropas Savienībā.

2.   
  Delegācijā neiekļauj deputātus, kuri ievēlēti galamērķa dalībvalstī. Tiem var ļaut pievienoties faktu konstatēšanas brauciena delegācijai pēc savas iniciatīvas (ex officio).

3.   
  Pēc katra brauciena delegācijas oficiālie locekļi sagatavo ziņojumu. Delegācijas vadītājs koordinē ziņojuma sagatavošanu un cenšas panākt visu oficiālo locekļu vienprātību par tā saturu. Ja vienprātība netiek panākta, ziņojumā izklāsta atšķirīgos novērtējumus.

Locekļi, kuri delegācijā piedalās pēc savas iniciatīvas (ex officio), nepiedalās ziņojuma sagatavošanā.

4.   
  Ziņojumu par faktu konstatēšanas braucienu, tostarp iespējamos ieteikumus, iesniedz komitejai. Deputāti var iesniegt grozījumus ieteikumiem, bet ne ziņojuma daļām attiecībā uz delegācijas konstatētajiem faktiem.

Komiteja vispirms balso par ieteikumu grozījumiem, ja tādi ir, un tad par brauciena ziņojumu kopumā.

Ja brauciena ziņojums tiek apstiprināts, to nosūta informācijai Parlamenta priekšsēdētājam.

Grozījums Nr. 244

Eiropas Parlamenta Reglaments

217. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 217. pants | 217. pants |
| Lūgumrakstu publiskums | Lūgumrakstu publiskums |
| 1.   Par lūgumrakstiem, kas iekļauti 215. panta 6. punktā noteiktajā reģistrā, kā arī par svarīgākajiem lēmumiem, kuri saistīti ar lūgumrakstu izskatīšanu, paziņo plenārsēdē. Šos paziņojumus iekļauj sēdes protokolā. | 1.   Par lūgumrakstiem, kas iekļauti 215. panta 6. punktā noteiktajā reģistrā, kā arī par svarīgākajiem lēmumiem, kuri saistīti ar lūgumrakstu izskatīšanu, paziņo plenārsēdē. Šos paziņojumus iekļauj sēdes protokolā. |
| 2.   Vispārējā reģistrā iekļauto lūgumrakstu nosaukumu un īsu izklāstu, kā arī atzinumus, kas izteikti lūgumraksta izskatīšanas gaitā, un svarīgākos lēmumus
  ievieto publiski pieejamā datu bāzē
  ,
  ja lūgumraksta iesniedzējs tam piekrīt. Konfidenciālus lūgumrakstus nodod glabāšanā
  Parlamenta
  arhīvā, kur tie ir pieejami visiem deputātiem
  . | 2.   Vispārējā reģistrā iekļauto lūgumrakstu nosaukumu un īsu izklāstu, kā arī atzinumus, kas izteikti lūgumraksta izskatīšanas gaitā, un svarīgākos lēmumus
  publisko Lūgumrakstu portālā
  ,
  kas ir pieejams
  Parlamenta
  tīmekļa vietnē
  . |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

217. pants

217. pants

Lūgumrakstu publiskums

Lūgumrakstu publiskums

1.   Par lūgumrakstiem, kas iekļauti 215. panta 6. punktā noteiktajā reģistrā, kā arī par svarīgākajiem lēmumiem, kuri saistīti ar lūgumrakstu izskatīšanu, paziņo plenārsēdē. Šos paziņojumus iekļauj sēdes protokolā.

1.   Par lūgumrakstiem, kas iekļauti 215. panta 6. punktā noteiktajā reģistrā, kā arī par svarīgākajiem lēmumiem, kuri saistīti ar lūgumrakstu izskatīšanu, paziņo plenārsēdē. Šos paziņojumus iekļauj sēdes protokolā.

2.   Vispārējā reģistrā iekļauto lūgumrakstu nosaukumu un īsu izklāstu, kā arī atzinumus, kas izteikti lūgumraksta izskatīšanas gaitā, un svarīgākos lēmumus
  ievieto publiski pieejamā datu bāzē
  ,
  ja lūgumraksta iesniedzējs tam piekrīt. Konfidenciālus lūgumrakstus nodod glabāšanā
  Parlamenta
  arhīvā, kur tie ir pieejami visiem deputātiem
  .

2.   Vispārējā reģistrā iekļauto lūgumrakstu nosaukumu un īsu izklāstu, kā arī atzinumus, kas izteikti lūgumraksta izskatīšanas gaitā, un svarīgākos lēmumus
  publisko Lūgumrakstu portālā
  ,
  kas ir pieejams
  Parlamenta
  tīmekļa vietnē
  .

Grozījums Nr. 245

Eiropas Parlamenta Reglaments

218. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 218. pants | 218. pants |
| Pilsoņu iniciatīva | Pilsoņu iniciatīva |
| Ja Parlaments ir informēts, ka Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 4. punktu un atbilstoši Regulai (ES) Nr. 211/2011 ir aicināta iesniegt tiesību akta priekšlikumu, par lūgumrakstiem atbildīgā komiteja pārbauda, vai tas var ietekmēt tās darbu, un, ja vajadzīgs, šo faktu dara zināmu personām, kuras iesniegušas lūgumrakstus par saistītiem tematiem. | 1.   Ja Parlaments ir informēts, ka Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 4. punktu un atbilstoši Regulai (ES) Nr. 211/2011 ir aicināta iesniegt tiesību akta priekšlikumu, par lūgumrakstiem atbildīgā komiteja pārbauda, vai tas var ietekmēt tās darbu, un, ja vajadzīgs, šo faktu dara zināmu personām, kuras iesniegušas lūgumrakstus par saistītiem tematiem. |
| Pilsoņu iniciatīvu priekšlikumus, kuri reģistrēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 4. pantu, taču kurus Komisijai saskaņā ar minētās regulas 9. pantu nav iespējams iesniegt tāpēc, ka nav ievērots attiecīgo paredzēto procedūru un nosacījumu kopums, var izskatīt par lūgumrakstiem atbildīgā komiteja, ja tā uzskata, ka iniciatīvas tālāka virzība ir lietderīga. Pēc analoģijas piemēro 215., 216. un 217. pantu. | 2.   Pilsoņu iniciatīvu priekšlikumus, kuri reģistrēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 4. pantu, taču kurus Komisijai saskaņā ar minētās regulas 9. pantu nav iespējams iesniegt tāpēc, ka nav ievērots attiecīgo paredzēto procedūru un nosacījumu kopums, var izskatīt par lūgumrakstiem atbildīgā komiteja, ja tā uzskata, ka iniciatīvas tālāka virzība ir lietderīga. Pēc analoģijas piemēro 215., 216.
  , 216.a
  un 217. pantu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

218. pants

218. pants

Pilsoņu iniciatīva

Pilsoņu iniciatīva

Ja Parlaments ir informēts, ka Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 4. punktu un atbilstoši Regulai (ES) Nr. 211/2011 ir aicināta iesniegt tiesību akta priekšlikumu, par lūgumrakstiem atbildīgā komiteja pārbauda, vai tas var ietekmēt tās darbu, un, ja vajadzīgs, šo faktu dara zināmu personām, kuras iesniegušas lūgumrakstus par saistītiem tematiem.

1.   Ja Parlaments ir informēts, ka Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 4. punktu un atbilstoši Regulai (ES) Nr. 211/2011 ir aicināta iesniegt tiesību akta priekšlikumu, par lūgumrakstiem atbildīgā komiteja pārbauda, vai tas var ietekmēt tās darbu, un, ja vajadzīgs, šo faktu dara zināmu personām, kuras iesniegušas lūgumrakstus par saistītiem tematiem.

Pilsoņu iniciatīvu priekšlikumus, kuri reģistrēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 4. pantu, taču kurus Komisijai saskaņā ar minētās regulas 9. pantu nav iespējams iesniegt tāpēc, ka nav ievērots attiecīgo paredzēto procedūru un nosacījumu kopums, var izskatīt par lūgumrakstiem atbildīgā komiteja, ja tā uzskata, ka iniciatīvas tālāka virzība ir lietderīga. Pēc analoģijas piemēro 215., 216. un 217. pantu.

2.   Pilsoņu iniciatīvu priekšlikumus, kuri reģistrēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 4. pantu, taču kurus Komisijai saskaņā ar minētās regulas 9. pantu nav iespējams iesniegt tāpēc, ka nav ievērots attiecīgo paredzēto procedūru un nosacījumu kopums, var izskatīt par lūgumrakstiem atbildīgā komiteja, ja tā uzskata, ka iniciatīvas tālāka virzība ir lietderīga. Pēc analoģijas piemēro 215., 216.
  , 216.a
  un 217. pantu.

Grozījums Nr. 246

Eiropas Parlamenta Reglaments

219. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 219. pants | 219. pants |
| Ombuda ievēlēšana | Ombuda ievēlēšana |
| 1.   Katra Parlamenta sasaukuma sākumā
  uzreiz pēc ievēlēšanas vai 8. punktā noteiktajos gadījumos
  priekšsēdētājs aicina izvirzīt ombuda amata kandidatūras un nosaka to iesniegšanas termiņus. Šo aicinājumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. | 1.   Katra Parlamenta sasaukuma sākumā
  vai ombuda nāves, atkāpšanās no amata vai atlaišanas gadījumā
  priekšsēdētājs aicina izvirzīt ombuda amata kandidatūras un nosaka to iesniegšanas termiņus. Šo aicinājumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| 2.   Kandidatūrām jāsaņem ne mazāk kā 40 deputātu atbalsts, kuri ir ievēlēti no vismaz divām dalībvalstīm. | 2.   Kandidatūrām jāsaņem ne mazāk kā 40 deputātu atbalsts, kuri ir ievēlēti no vismaz divām dalībvalstīm. |
| Katrs deputāts var atbalstīt tikai vienu kandidatūru. | Katrs deputāts var atbalstīt tikai vienu kandidatūru. |
| Kandidatūras pieteikumā jāiekļauj visi apliecinošie dokumenti, kas ļauj pārliecināties, ka kandidāts atbilst prasībām,
  kuras ir paredzētas
  ombuda
  statūtos
  . | Kandidatūras pieteikumā jāiekļauj visi apliecinošie dokumenti, kas ļauj pārliecināties, ka kandidāts atbilst prasībām,
  kuras noteiktas 6. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta Lēmumā 94/262/EEK, EK, Euratom par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē
  ombuda
  pienākumu izpildi
  . |
| 3.   Kandidatūras nodod atbildīgajai komitejai,
  kura var prasīt kandidātu uzklausīšanu
  . | 3.   Kandidatūras nodod atbildīgajai komitejai
  . Laikus publicē pilnīgu to deputātu sarakstu
  ,
  kuri izteikuši atbalstu izvirzītajām kandidatūrām
  . |
| Šādas uzklausīšanas var apmeklēt visi deputāti. | |
| | 3.a   
  Atbildīgā komiteja var prasīt kandidātu uzklausīšanu. Šādas uzklausīšanas var apmeklēt visi deputāti. |
| 4.   Prasībām atbilstošo kandidatūru alfabētisko sarakstu iesniedz Parlamentam balsošanai. | 4.   Prasībām atbilstošo kandidatūru alfabētisko sarakstu iesniedz Parlamentam balsošanai. |
| 5.   
  Balsošana notiek aizklāti, un ievēlē to kandidātu, kurš saņēmis
  nodoto balsu vairākumu. | 5.   
  Ombudu ievēlē ar
  nodoto balsu vairākumu. |
| Ja pirmajās divās kārtās neievēlē nevienu kandidātu, balsošanu turpina par tiem diviem kandidātiem, kuri otrajā kārtā ieguvuši visvairāk balsu. | Ja pirmajās divās kārtās neievēlē nevienu kandidātu, balsošanu turpina par tiem diviem kandidātiem, kuri otrajā kārtā ieguvuši visvairāk balsu. |
| Ja balsu sadalījums ir vienāds, ievēlē gados vecāko kandidātu. | Ja balsu sadalījums ir vienāds, ievēlē gados vecāko kandidātu. |
| 6.   Pirms balsošanas sākuma Parlamenta priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir klāt vismaz puse no Parlamenta deputātiem. | 6.   Pirms balsošanas sākuma Parlamenta priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir klāt vismaz puse no Parlamenta deputātiem. |
| 7.   
  Ievēlēto personu nekavējoties aicina nodot zvērestu Eiropas Savienības Tiesā. | |
| 8.   Ombuds pilda savus pienākumus līdz laikam, kad tos uzņemas viņa amata pārņēmējs, izņemot gadījumus, ja ombuds ir miris vai viņu atlaiž no amata. | 8.   Ombuds pilda savus pienākumus līdz laikam, kad tos uzņemas viņa amata pārņēmējs, izņemot gadījumus, ja ombuds ir miris vai viņu atlaiž no amata. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

219. pants

219. pants

Ombuda ievēlēšana

Ombuda ievēlēšana

1.   Katra Parlamenta sasaukuma sākumā
  uzreiz pēc ievēlēšanas vai 8. punktā noteiktajos gadījumos
  priekšsēdētājs aicina izvirzīt ombuda amata kandidatūras un nosaka to iesniegšanas termiņus. Šo aicinājumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

1.   Katra Parlamenta sasaukuma sākumā
  vai ombuda nāves, atkāpšanās no amata vai atlaišanas gadījumā
  priekšsēdētājs aicina izvirzīt ombuda amata kandidatūras un nosaka to iesniegšanas termiņus. Šo aicinājumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Kandidatūrām jāsaņem ne mazāk kā 40 deputātu atbalsts, kuri ir ievēlēti no vismaz divām dalībvalstīm.

2.   Kandidatūrām jāsaņem ne mazāk kā 40 deputātu atbalsts, kuri ir ievēlēti no vismaz divām dalībvalstīm.

Katrs deputāts var atbalstīt tikai vienu kandidatūru.

Katrs deputāts var atbalstīt tikai vienu kandidatūru.

Kandidatūras pieteikumā jāiekļauj visi apliecinošie dokumenti, kas ļauj pārliecināties, ka kandidāts atbilst prasībām,
  kuras ir paredzētas
  ombuda
  statūtos
  .

Kandidatūras pieteikumā jāiekļauj visi apliecinošie dokumenti, kas ļauj pārliecināties, ka kandidāts atbilst prasībām,
  kuras noteiktas 6. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta Lēmumā 94/262/EEK, EK, Euratom par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē
  ombuda
  pienākumu izpildi
  .

3.   Kandidatūras nodod atbildīgajai komitejai,
  kura var prasīt kandidātu uzklausīšanu
  .

3.   Kandidatūras nodod atbildīgajai komitejai
  . Laikus publicē pilnīgu to deputātu sarakstu
  ,
  kuri izteikuši atbalstu izvirzītajām kandidatūrām
  .

Šādas uzklausīšanas var apmeklēt visi deputāti.

3.a   
  Atbildīgā komiteja var prasīt kandidātu uzklausīšanu. Šādas uzklausīšanas var apmeklēt visi deputāti.

4.   Prasībām atbilstošo kandidatūru alfabētisko sarakstu iesniedz Parlamentam balsošanai.

4.   Prasībām atbilstošo kandidatūru alfabētisko sarakstu iesniedz Parlamentam balsošanai.

5.   
  Balsošana notiek aizklāti, un ievēlē to kandidātu, kurš saņēmis
  nodoto balsu vairākumu.

5.   
  Ombudu ievēlē ar
  nodoto balsu vairākumu.

Ja pirmajās divās kārtās neievēlē nevienu kandidātu, balsošanu turpina par tiem diviem kandidātiem, kuri otrajā kārtā ieguvuši visvairāk balsu.

Ja pirmajās divās kārtās neievēlē nevienu kandidātu, balsošanu turpina par tiem diviem kandidātiem, kuri otrajā kārtā ieguvuši visvairāk balsu.

Ja balsu sadalījums ir vienāds, ievēlē gados vecāko kandidātu.

Ja balsu sadalījums ir vienāds, ievēlē gados vecāko kandidātu.

6.   Pirms balsošanas sākuma Parlamenta priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir klāt vismaz puse no Parlamenta deputātiem.

6.   Pirms balsošanas sākuma Parlamenta priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir klāt vismaz puse no Parlamenta deputātiem.

7.   
  Ievēlēto personu nekavējoties aicina nodot zvērestu Eiropas Savienības Tiesā.

8.   Ombuds pilda savus pienākumus līdz laikam, kad tos uzņemas viņa amata pārņēmējs, izņemot gadījumus, ja ombuds ir miris vai viņu atlaiž no amata.

8.   Ombuds pilda savus pienākumus līdz laikam, kad tos uzņemas viņa amata pārņēmējs, izņemot gadījumus, ja ombuds ir miris vai viņu atlaiž no amata.

Grozījums Nr. 247

Eiropas Parlamenta Reglaments

220. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 220. pants | 220. pants |
| Ombuda darbība | Ombuda darbība |
| 1.   
  Lēmums par ombuda statūtiem un vispārējiem nosacījumiem attiecībā uz ombuda pienākumu izpildi un tā īstenošanas noteikumi, kā tos pieņēmis ombuds, informatīvā nolūkā ir pievienoti Reglamentam

   (25)

  . | |
| 2.   
  Saskaņā ar minētā lēmuma 3. panta 6. un 7. punktu ombuds ziņo Parlamentam, ja viņš konstatē
  administratīvas kļūmes,
  un
  par
  šādiem gadījumiem atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu. Turklāt katras gadskārtējās sesijas beigās
  ombuds
  iesniedz Parlamentam ziņojumu par izmeklēšanu rezultātiem
  saskaņā ar
  minētā lēmuma
  3. panta
  8
  . punktu
  . Atbildīgā komiteja sagatavo
  ziņojumu
  , ko iesniedz Parlamentam apspriešanai
  . | 2.   
  Atbildīgā komiteja izskata
  administratīvas kļūmes, par
  kurām
  ombuds
  to informējis
  saskaņā ar
  Lēmuma 94/262/EEK, EK, Euratom
  3. panta
  6. un 7
  . punktu
  , un var sagatavot
  ziņojumu
  saskaņā ar 52. pantu
  . |
| | Atbildīgā komiteja izskata ziņojumu, ko ombuds sniedz katras gadskārtējās sesijas beigās par veikto izmeklēšanu rezultātiem saskaņā ar Lēmuma 94/262/EEK, EK, Euratom 3. panta 8. punktu, un var iesniegt Parlamentam rezolūcijas priekšlikumu, ja tā uzskata, ka Parlamentam ir jāpieņem nostāja saistībā ar jebkādu minētā ziņojuma aspektu. |
| 3.   Ombuds pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma var tai sniegt ziņas vai arī pēc savas iniciatīvas lūgt, lai viņu uzklausa. | 3.   Ombuds pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma var tai sniegt ziņas vai arī pēc savas iniciatīvas lūgt, lai viņu uzklausa. |
| |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

220. pants

220. pants

Ombuda darbība

Ombuda darbība

1.   
  Lēmums par ombuda statūtiem un vispārējiem nosacījumiem attiecībā uz ombuda pienākumu izpildi un tā īstenošanas noteikumi, kā tos pieņēmis ombuds, informatīvā nolūkā ir pievienoti Reglamentam

   (25)

  .

2.   
  Saskaņā ar minētā lēmuma 3. panta 6. un 7. punktu ombuds ziņo Parlamentam, ja viņš konstatē
  administratīvas kļūmes,
  un
  par
  šādiem gadījumiem atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu. Turklāt katras gadskārtējās sesijas beigās
  ombuds
  iesniedz Parlamentam ziņojumu par izmeklēšanu rezultātiem
  saskaņā ar
  minētā lēmuma
  3. panta
  8
  . punktu
  . Atbildīgā komiteja sagatavo
  ziņojumu
  , ko iesniedz Parlamentam apspriešanai
  .

2.   
  Atbildīgā komiteja izskata
  administratīvas kļūmes, par
  kurām
  ombuds
  to informējis
  saskaņā ar
  Lēmuma 94/262/EEK, EK, Euratom
  3. panta
  6. un 7
  . punktu
  , un var sagatavot
  ziņojumu
  saskaņā ar 52. pantu
  .

Atbildīgā komiteja izskata ziņojumu, ko ombuds sniedz katras gadskārtējās sesijas beigās par veikto izmeklēšanu rezultātiem saskaņā ar Lēmuma 94/262/EEK, EK, Euratom 3. panta 8. punktu, un var iesniegt Parlamentam rezolūcijas priekšlikumu, ja tā uzskata, ka Parlamentam ir jāpieņem nostāja saistībā ar jebkādu minētā ziņojuma aspektu.

3.   Ombuds pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma var tai sniegt ziņas vai arī pēc savas iniciatīvas lūgt, lai viņu uzklausa.

3.   Ombuds pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma var tai sniegt ziņas vai arī pēc savas iniciatīvas lūgt, lai viņu uzklausa.

Grozījums Nr. 248

Eiropas Parlamenta Reglaments

221. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 221. pants | 221. pants |
| Ombuda atlaišana | Ombuda atlaišana |
| 1.   Viena desmitā daļa Parlamenta deputātu var prasīt, lai ombudu atlaiž, ja viņš vairs neatbilst nosacījumiem, ko prasa viņa pienākumi, vai arī ja viņš ir izdarījis smagu pārkāpumu. | 1.   Viena desmitā daļa Parlamenta deputātu var prasīt, lai ombudu atlaiž, ja viņš vairs neatbilst nosacījumiem, ko prasa viņa pienākumi, vai arī ja viņš ir izdarījis smagu pārkāpumu.
  Ja par šādu pieprasījumu atlaist no amata ir balsots divu iepriekšējo mēnešu laikā, jaunu pieprasījumu var iesniegt tikai vismaz viena piektā daļa Parlamenta deputātu. |
| 2.   Šo pieprasījumu nosūta ombudam un atbildīgajai komitejai, kas iesniedz Parlamentam ziņojumu, ja vairākums tās locekļu uzskata, ka iemesli ir pamatoti. Pirms balsošanas par ziņojumu ombudu uzklausa, ja viņš to lūdz. Pēc debatēm Parlaments pieņem lēmumu, balsojot aizklāti. | 2.   Šo pieprasījumu nosūta ombudam un atbildīgajai komitejai, kas iesniedz Parlamentam ziņojumu, ja vairākums tās locekļu uzskata, ka iemesli ir pamatoti. Pirms balsošanas par ziņojumu ombudu uzklausa, ja viņš to lūdz. Pēc debatēm Parlaments pieņem lēmumu, balsojot aizklāti. |
| 3.   Pirms balsošanas sākuma Parlamenta priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir klāt vismaz puse no Parlamenta deputātiem. | 3.   Pirms balsošanas sākuma Parlamenta priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir klāt vismaz puse no Parlamenta deputātiem. |
| 4.   Ja Parlaments nobalso par ombuda atlaišanu, bet ombuds neatkāpjas, vēlākais nākamajā sesijā pēc balsojuma Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz Eiropas Kopienu Tiesā lūgumu ombudu atlaist un lūdz jautājumu izskatīt nekavējoties. | 4.   Ja Parlaments nobalso par ombuda atlaišanu, bet ombuds neatkāpjas, vēlākais nākamajā sesijā pēc balsojuma Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz Eiropas Kopienu Tiesā lūgumu ombudu atlaist un lūdz jautājumu izskatīt nekavējoties. |
| Ja ombuds atkāpjas labprātīgi, procedūru pārtrauc. | Ja ombuds atkāpjas labprātīgi, procedūru pārtrauc. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

221. pants

221. pants

Ombuda atlaišana

Ombuda atlaišana

1.   Viena desmitā daļa Parlamenta deputātu var prasīt, lai ombudu atlaiž, ja viņš vairs neatbilst nosacījumiem, ko prasa viņa pienākumi, vai arī ja viņš ir izdarījis smagu pārkāpumu.

1.   Viena desmitā daļa Parlamenta deputātu var prasīt, lai ombudu atlaiž, ja viņš vairs neatbilst nosacījumiem, ko prasa viņa pienākumi, vai arī ja viņš ir izdarījis smagu pārkāpumu.
  Ja par šādu pieprasījumu atlaist no amata ir balsots divu iepriekšējo mēnešu laikā, jaunu pieprasījumu var iesniegt tikai vismaz viena piektā daļa Parlamenta deputātu.

2.   Šo pieprasījumu nosūta ombudam un atbildīgajai komitejai, kas iesniedz Parlamentam ziņojumu, ja vairākums tās locekļu uzskata, ka iemesli ir pamatoti. Pirms balsošanas par ziņojumu ombudu uzklausa, ja viņš to lūdz. Pēc debatēm Parlaments pieņem lēmumu, balsojot aizklāti.

2.   Šo pieprasījumu nosūta ombudam un atbildīgajai komitejai, kas iesniedz Parlamentam ziņojumu, ja vairākums tās locekļu uzskata, ka iemesli ir pamatoti. Pirms balsošanas par ziņojumu ombudu uzklausa, ja viņš to lūdz. Pēc debatēm Parlaments pieņem lēmumu, balsojot aizklāti.

3.   Pirms balsošanas sākuma Parlamenta priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir klāt vismaz puse no Parlamenta deputātiem.

3.   Pirms balsošanas sākuma Parlamenta priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir klāt vismaz puse no Parlamenta deputātiem.

4.   Ja Parlaments nobalso par ombuda atlaišanu, bet ombuds neatkāpjas, vēlākais nākamajā sesijā pēc balsojuma Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz Eiropas Kopienu Tiesā lūgumu ombudu atlaist un lūdz jautājumu izskatīt nekavējoties.

4.   Ja Parlaments nobalso par ombuda atlaišanu, bet ombuds neatkāpjas, vēlākais nākamajā sesijā pēc balsojuma Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz Eiropas Kopienu Tiesā lūgumu ombudu atlaist un lūdz jautājumu izskatīt nekavējoties.

Ja ombuds atkāpjas labprātīgi, procedūru pārtrauc.

Ja ombuds atkāpjas labprātīgi, procedūru pārtrauc.

Grozījums Nr. 249

Eiropas Parlamenta Reglaments

222. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 222. pants | 222. pants |
| Ģenerālsekretariāts | Ģenerālsekretariāts |
| 1.   Parlamentam palīdz Prezidija iecelts ģenerālsekretārs. | 1.   Parlamentam palīdz Prezidija iecelts ģenerālsekretārs. |
| Ģenerālsekretārs Prezidijā svinīgi apņemas apzinīgi pildīt savus pienākumus un ievērot pilnīgu objektivitāti. | Ģenerālsekretārs Prezidijā svinīgi apņemas apzinīgi pildīt savus pienākumus un ievērot pilnīgu objektivitāti. |
| 2.   Parlamenta ģenerālsekretārs vada Ģenerālsekretariātu, kura sastāvu un struktūru nosaka Prezidijs. | 2.   Parlamenta ģenerālsekretārs vada Ģenerālsekretariātu, kura sastāvu un struktūru nosaka Prezidijs. |
| 3.   Prezidijs sagatavo Ģenerālsekretariāta štatu sarakstu un izstrādā noteikumus par ierēdņu un citu darbinieku statusu un atalgojumu. | 3.   Prezidijs sagatavo Ģenerālsekretariāta štatu sarakstu un izstrādā noteikumus par ierēdņu un citu darbinieku statusu un atalgojumu. |
| Prezidijs nosaka arī to ierēdņu un darbinieku kategorijas, uz kuriem pilnībā vai daļēji attiecas 11. līdz 13. pants Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā. | |
| Parlamenta priekšsēdētājs par to attiecīgi informē Eiropas Savienības atbildīgās iestādes. | Parlamenta priekšsēdētājs par to attiecīgi informē Eiropas Savienības atbildīgās iestādes. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

222. pants

222. pants

Ģenerālsekretariāts

Ģenerālsekretariāts

1.   Parlamentam palīdz Prezidija iecelts ģenerālsekretārs.

1.   Parlamentam palīdz Prezidija iecelts ģenerālsekretārs.

Ģenerālsekretārs Prezidijā svinīgi apņemas apzinīgi pildīt savus pienākumus un ievērot pilnīgu objektivitāti.

Ģenerālsekretārs Prezidijā svinīgi apņemas apzinīgi pildīt savus pienākumus un ievērot pilnīgu objektivitāti.

2.   Parlamenta ģenerālsekretārs vada Ģenerālsekretariātu, kura sastāvu un struktūru nosaka Prezidijs.

2.   Parlamenta ģenerālsekretārs vada Ģenerālsekretariātu, kura sastāvu un struktūru nosaka Prezidijs.

3.   Prezidijs sagatavo Ģenerālsekretariāta štatu sarakstu un izstrādā noteikumus par ierēdņu un citu darbinieku statusu un atalgojumu.

3.   Prezidijs sagatavo Ģenerālsekretariāta štatu sarakstu un izstrādā noteikumus par ierēdņu un citu darbinieku statusu un atalgojumu.

Prezidijs nosaka arī to ierēdņu un darbinieku kategorijas, uz kuriem pilnībā vai daļēji attiecas 11. līdz 13. pants Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā.

Parlamenta priekšsēdētājs par to attiecīgi informē Eiropas Savienības atbildīgās iestādes.

Parlamenta priekšsēdētājs par to attiecīgi informē Eiropas Savienības atbildīgās iestādes.

Grozījums Nr. 250

Eiropas Parlamenta Reglaments

12. sadaļa – virsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| XII SADAĻA | XII SADAĻA |
| PILNVARAS UN PIENĀKUMI SAISTĪBĀ AR EIROPAS
  LĪMEŅA
  POLITISKAJĀM PARTIJĀM | PILNVARAS UN PIENĀKUMI SAISTĪBĀ AR EIROPAS POLITISKAJĀM PARTIJĀM
  UN EIROPAS POLITISKAJIEM FONDIEM |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

XII SADAĻA

XII SADAĻA

PILNVARAS UN PIENĀKUMI SAISTĪBĀ AR EIROPAS
  LĪMEŅA
  POLITISKAJĀM PARTIJĀM

PILNVARAS UN PIENĀKUMI SAISTĪBĀ AR EIROPAS POLITISKAJĀM PARTIJĀM
  UN EIROPAS POLITISKAJIEM FONDIEM

Grozījums Nr. 251

Eiropas Parlamenta Reglaments

223. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 223. pants | svītrots |
| Parlamenta priekšsēdētāja pilnvaras un pienākumi | |
| Saskaņā ar 22. panta 4. punktu Parlamenta priekšsēdētājs pārstāv Parlamentu tā attiecībās ar Eiropas līmeņa politiskajām partijām. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

223. pants

svītrots

Parlamenta priekšsēdētāja pilnvaras un pienākumi

Saskaņā ar 22. panta 4. punktu Parlamenta priekšsēdētājs pārstāv Parlamentu tā attiecībās ar Eiropas līmeņa politiskajām partijām.

Grozījums Nr. 252

Eiropas Parlamenta Reglaments

223.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 223.a

   (1a)

  pants |
| Pilnvaras un pienākumi saistībā ar Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem | 1.   
  Ja saskaņā ar 65. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, Parlaments nolemj paturēt tiesības atļaut izdevumus, tas rīkojas ar Prezidija starpniecību. |
| | Uz šā pamata Prezidijs ir kompetents pieņemt lēmumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu 17., 18. un 24. pantu, 27. panta 3. punktu un 30. pantu. |
| | Prezidija individuālos lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar šo punktu, priekšsēdētājs paraksta tā vārdā un dara zināmu pieteikuma iesniedzējam vai labuma guvējam saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. pantu. Individuālos lēmumos norāda to pieņemšanas pamatojumu saskaņā ar minētā Līguma 296. panta otro daļu. |
| | Prezidijs jebkurā laikā var apspriesties ar Priekšsēdētāju konferenci. |
| | 2.   
  Ja to pieprasa viena ceturtā daļa Parlamenta deputātu, kas pārstāv vismaz trīs politiskās grupas, Parlaments balso par lēmumu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 10. panta 3. punktu pieprasīt Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādei pārbaudīt, vai reģistrēta Eiropas politiskā partija vai reģistrēts Eiropas politiskais fonds ievēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētos nosacījumus. |
| | 3.   
  Ja to pieprasa viena ceturtā daļa Parlamenta deputātu, kas pārstāv vismaz trīs politiskās grupas, Parlaments balso par priekšlikumu argumentētam lēmumam par iebildumu izteikšanu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 10. panta 4. punktu attiecībā uz Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādes lēmumu atcelt reģistrāciju kādai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam trīs mēnešu laikā no lēmuma paziņošanas. |
| | Atbildīgā komiteja iesniedz argumentēta lēmuma priekšlikumu. Ja priekšlikumu noraida, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums. |
| | 4.   
  Pamatojoties uz atbildīgās komitejas priekšlikumu, Priekšsēdētāju konference ieceļ divus locekļus neatkarīgu ievērojamu personu komitejā saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 11. panta 1. punktu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

223.a

   (1a)

  pants

Pilnvaras un pienākumi saistībā ar Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem

1.   
  Ja saskaņā ar 65. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, Parlaments nolemj paturēt tiesības atļaut izdevumus, tas rīkojas ar Prezidija starpniecību.

Uz šā pamata Prezidijs ir kompetents pieņemt lēmumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu 17., 18. un 24. pantu, 27. panta 3. punktu un 30. pantu.

Prezidija individuālos lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar šo punktu, priekšsēdētājs paraksta tā vārdā un dara zināmu pieteikuma iesniedzējam vai labuma guvējam saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. pantu. Individuālos lēmumos norāda to pieņemšanas pamatojumu saskaņā ar minētā Līguma 296. panta otro daļu.

Prezidijs jebkurā laikā var apspriesties ar Priekšsēdētāju konferenci.

2.   
  Ja to pieprasa viena ceturtā daļa Parlamenta deputātu, kas pārstāv vismaz trīs politiskās grupas, Parlaments balso par lēmumu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 10. panta 3. punktu pieprasīt Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādei pārbaudīt, vai reģistrēta Eiropas politiskā partija vai reģistrēts Eiropas politiskais fonds ievēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētos nosacījumus.

3.   
  Ja to pieprasa viena ceturtā daļa Parlamenta deputātu, kas pārstāv vismaz trīs politiskās grupas, Parlaments balso par priekšlikumu argumentētam lēmumam par iebildumu izteikšanu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 10. panta 4. punktu attiecībā uz Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādes lēmumu atcelt reģistrāciju kādai Eiropas politiskajai partijai vai Eiropas politiskajam fondam trīs mēnešu laikā no lēmuma paziņošanas.

Atbildīgā komiteja iesniedz argumentēta lēmuma priekšlikumu. Ja priekšlikumu noraida, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums.

4.   
  Pamatojoties uz atbildīgās komitejas priekšlikumu, Priekšsēdētāju konference ieceļ divus locekļus neatkarīgu ievērojamu personu komitejā saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 11. panta 1. punktu.

Grozījums Nr. 253

Eiropas Parlamenta Reglaments

224. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 224. pants | svītrots |
| Prezidija pilnvaras un pienākumi | |
| 1.   
  Prezidijs pieņem lēmumu par jebkuru finansēšanas pieteikumu, ko iesniedz Eiropas līmeņa politiskā partija, un par apropriāciju sadali starp politiskajām partijām – finansējuma saņēmējām. Tas sagatavo saņēmēju un piešķirto summu sarakstu. | |
| 2.   
  Prezidijs lemj par finansējuma iespējamu pārtraukšanu vai samazināšanu un par nepareizi samaksāto summu atgūšanu. | |
| 3.   
  Budžeta gada beigās Prezidijs apstiprina politiskās partijas – finansējuma saņēmējas galīgo darbības pārskatu un galīgo finanšu pārskatu. | |
| 4.   
  Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2004/2003 noteikumiem Prezidijs var piešķirt tehnisko palīdzību Eiropas līmeņa politiskajām partijām saskaņā ar viņu priekšlikumiem. Prezidijs var pilnvarot ģenerālsekretāru pieņemt noteikta veida lēmumus par tehniskās palīdzības piešķiršanu. | |
| 5.   
  Visos gadījumos, kas minēti 1. un 4. punktā, Prezidijs darbojas, pamatojoties uz ģenerālsekretāra priekšlikumu. Izņemot 1. un 4. punktā norādītos gadījumus, Prezidijs pirms lēmuma pieņemšanas uzklausa attiecīgās politiskās partijas pārstāvjus. Prezidijs jebkurā laikā var apspriesties ar Priekšsēdētāju konferenci. | |
| 6.   
  Ja Parlaments pēc pārbaudes konstatē, ka kāda Eiropas līmeņa politiskā partija vairs neievēro brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību, pamatbrīvību un tiesiskuma principus, Prezidijs pieņem lēmumu par finansējuma pārtraukšanu attiecīgajai politiskajai partijai. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

224. pants

svītrots

Prezidija pilnvaras un pienākumi

1.   
  Prezidijs pieņem lēmumu par jebkuru finansēšanas pieteikumu, ko iesniedz Eiropas līmeņa politiskā partija, un par apropriāciju sadali starp politiskajām partijām – finansējuma saņēmējām. Tas sagatavo saņēmēju un piešķirto summu sarakstu.

2.   
  Prezidijs lemj par finansējuma iespējamu pārtraukšanu vai samazināšanu un par nepareizi samaksāto summu atgūšanu.

3.   
  Budžeta gada beigās Prezidijs apstiprina politiskās partijas – finansējuma saņēmējas galīgo darbības pārskatu un galīgo finanšu pārskatu.

4.   
  Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2004/2003 noteikumiem Prezidijs var piešķirt tehnisko palīdzību Eiropas līmeņa politiskajām partijām saskaņā ar viņu priekšlikumiem. Prezidijs var pilnvarot ģenerālsekretāru pieņemt noteikta veida lēmumus par tehniskās palīdzības piešķiršanu.

5.   
  Visos gadījumos, kas minēti 1. un 4. punktā, Prezidijs darbojas, pamatojoties uz ģenerālsekretāra priekšlikumu. Izņemot 1. un 4. punktā norādītos gadījumus, Prezidijs pirms lēmuma pieņemšanas uzklausa attiecīgās politiskās partijas pārstāvjus. Prezidijs jebkurā laikā var apspriesties ar Priekšsēdētāju konferenci.

6.   
  Ja Parlaments pēc pārbaudes konstatē, ka kāda Eiropas līmeņa politiskā partija vairs neievēro brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību, pamatbrīvību un tiesiskuma principus, Prezidijs pieņem lēmumu par finansējuma pārtraukšanu attiecīgajai politiskajai partijai.

Grozījums Nr. 254

Eiropas Parlamenta Reglaments

225. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 225. pants | svītrots |
| Atbildīgās komitejas un Parlamenta plenārsēdes pilnvaras un pienākumi | |
| 1.   
  Pēc Parlamenta to deputātu ceturtās daļas pieprasījuma, kas pārstāv vismaz trīs politiskās grupas, Parlamenta priekšsēdētājs pēc viedokļu apmaiņas Priekšsēdētāju konferencē prasa atbildīgo komiteju pārbaudīt, vai Eiropas līmeņa politiskā partija turpina ievērot (it īpaši savā programmā un darbībā) principus, uz kuriem balstās Eiropas Savienība, proti, brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību, pamatbrīvību un tiesiskuma principus. | |
| 2.   
  Pirms lēmuma priekšlikuma iesniegšanas Parlamentam atbildīgā komiteja uzklausa attiecīgās politiskās partijas pārstāvjus, kā arī prasa un izskata neatkarīgu ievērojamu personu komitejas atzinumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Regulu (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu. | |
| 3.   
  Ar nodoto balsu vairākumu Parlaments pieņem lēmuma priekšlikumu, kas nosaka, vai attiecīgā politiskā partija ievēro 1. punktā noteiktos principus. Nevar iesniegt nekādus grozījumus. Abos gadījumos, ja par lēmuma priekšlikumu nav nobalsojis deputātu vairākums, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums. | |
| 4.   
  Parlamenta lēmums stājas spēkā no dienas, kad tika iesniegts 1. punktā minētais pieprasījums. | |
| 5.   
  Parlamenta priekšsēdētājs pārstāv Parlamentu neatkarīgu ievērojamu personu komitejā. | |
| 6.   
  Atbildīgā komiteja izstrādā Regulā (EK) Nr. 2004/2003 minēto ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un darbības finansēšanu un iesniedz to plenārsēdei. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

225. pants

svītrots

Atbildīgās komitejas un Parlamenta plenārsēdes pilnvaras un pienākumi

1.   
  Pēc Parlamenta to deputātu ceturtās daļas pieprasījuma, kas pārstāv vismaz trīs politiskās grupas, Parlamenta priekšsēdētājs pēc viedokļu apmaiņas Priekšsēdētāju konferencē prasa atbildīgo komiteju pārbaudīt, vai Eiropas līmeņa politiskā partija turpina ievērot (it īpaši savā programmā un darbībā) principus, uz kuriem balstās Eiropas Savienība, proti, brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību, pamatbrīvību un tiesiskuma principus.

2.   
  Pirms lēmuma priekšlikuma iesniegšanas Parlamentam atbildīgā komiteja uzklausa attiecīgās politiskās partijas pārstāvjus, kā arī prasa un izskata neatkarīgu ievērojamu personu komitejas atzinumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Regulu (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu.

3.   
  Ar nodoto balsu vairākumu Parlaments pieņem lēmuma priekšlikumu, kas nosaka, vai attiecīgā politiskā partija ievēro 1. punktā noteiktos principus. Nevar iesniegt nekādus grozījumus. Abos gadījumos, ja par lēmuma priekšlikumu nav nobalsojis deputātu vairākums, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums.

4.   
  Parlamenta lēmums stājas spēkā no dienas, kad tika iesniegts 1. punktā minētais pieprasījums.

5.   
  Parlamenta priekšsēdētājs pārstāv Parlamentu neatkarīgu ievērojamu personu komitejā.

6.   
  Atbildīgā komiteja izstrādā Regulā (EK) Nr. 2004/2003 minēto ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un darbības finansēšanu un iesniedz to plenārsēdei.

Grozījums Nr. 255

Eiropas Parlamenta Reglaments

226. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 226. pants | 226. pants |
| Reglamenta piemērošana | Reglamenta piemērošana |
| 1.   Ja rodas šaubas par Reglamentu piemērošanu vai interpretēšanu, Parlamenta priekšsēdētājs var nodot jautājumu izskatīšanai atbildīgajā komitejā. | 1.   Ja rodas šaubas par Reglamentu piemērošanu vai interpretēšanu, Parlamenta priekšsēdētājs var nodot jautājumu izskatīšanai atbildīgajā komitejā. |
| Komiteju priekšsēdētāji var tā rīkoties, ja šādas šaubas rodas komitejas darba gaitā un ir ar to saistītas. | Komiteju priekšsēdētāji var tā rīkoties, ja šādas šaubas rodas komitejas darba gaitā un ir ar to saistītas. |
| 2.   Atbildīgā komiteja lemj, vai ir jāierosina Reglamenta grozījumi. Šādā gadījumā tā piemēro 227. pantā noteikto procedūru. | 2.   Atbildīgā komiteja lemj, vai ir jāierosina Reglamenta grozījumi. Šādā gadījumā tā piemēro 227. pantā noteikto procedūru. |
| 3.   Ja atbildīgā komiteja nolemj, ka pietiek ar spēkā esošā Reglamenta komentāriem, tā iesniedz komentārus Parlamenta priekšsēdētājam, kurš par to informē Parlamentu nākamajā sesijā. | 3.   Ja atbildīgā komiteja nolemj, ka pietiek ar spēkā esošā Reglamenta komentāriem, tā iesniedz komentārus Parlamenta priekšsēdētājam, kurš par to informē Parlamentu nākamajā sesijā. |
| 4.   Ja kāda politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti iebilst pret atbildīgās komitejas komentāriem, jautājumu iesniedz izskatīšanai Parlamentam, kas pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu, ja ir klāt vismaz viena trešdaļa deputātu. Ja komentārus noraida, jautājumu nodod atkārtotai izskatīšanai komitejā. | 4.   Ja kāda politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti iebilst pret atbildīgās komitejas komentāriem
  24 stundu laikā pēc to paziņošanas
  , jautājumu iesniedz izskatīšanai Parlamentam, kas pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu, ja ir klāt vismaz viena trešdaļa deputātu. Ja komentārus noraida, jautājumu nodod atkārtotai izskatīšanai komitejā. |
| 5.   Komentārus, pret kuriem nav izteikts neviens iebildums, kā arī tos komentārus, ko Parlaments ir pieņēmis, pievieno kursīvā kā Reglamenta attiecīgā panta vai pantu skaidrojumu. | 5.   Komentārus, pret kuriem nav izteikts neviens iebildums, kā arī tos komentārus, ko Parlaments ir pieņēmis, pievieno kursīvā kā Reglamenta attiecīgā panta vai pantu skaidrojumu. |
| 6.   Šie komentāri ir precedents turpmākajai attiecīgo pantu piemērošanai vai interpretācijai. | 6.   Šie komentāri ir precedents turpmākajai attiecīgo pantu piemērošanai vai interpretācijai. |
| 7.   Atbildīgā komiteja regulāri pārskata Reglamentu un komentārus. | 7.   Atbildīgā komiteja regulāri pārskata Reglamentu un komentārus. |
| 8.   Ja Reglamenta noteikumi paredz zināmas tiesības konkrētam deputātu skaitam, šo skaitu automātiski palielina, tuvinot to tuvākajam veselajam skaitlim, kas atspoguļo tādu pašu procentos izteiktu Parlamenta deputātu skaitu, ja kopējais deputātu skaits
  palielinās
  , it īpaši pēc Eiropas Savienības paplašināšanās. | 8.   Ja Reglamenta noteikumi paredz zināmas tiesības konkrētam deputātu skaitam, šo skaitu automātiski palielina, tuvinot to tuvākajam veselajam skaitlim, kas atspoguļo tādu pašu procentos izteiktu Parlamenta deputātu skaitu, ja kopējais deputātu skaits
  mainās
  , it īpaši pēc Eiropas Savienības paplašināšanās. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

226. pants

226. pants

Reglamenta piemērošana

Reglamenta piemērošana

1.   Ja rodas šaubas par Reglamentu piemērošanu vai interpretēšanu, Parlamenta priekšsēdētājs var nodot jautājumu izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

1.   Ja rodas šaubas par Reglamentu piemērošanu vai interpretēšanu, Parlamenta priekšsēdētājs var nodot jautājumu izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

Komiteju priekšsēdētāji var tā rīkoties, ja šādas šaubas rodas komitejas darba gaitā un ir ar to saistītas.

Komiteju priekšsēdētāji var tā rīkoties, ja šādas šaubas rodas komitejas darba gaitā un ir ar to saistītas.

2.   Atbildīgā komiteja lemj, vai ir jāierosina Reglamenta grozījumi. Šādā gadījumā tā piemēro 227. pantā noteikto procedūru.

2.   Atbildīgā komiteja lemj, vai ir jāierosina Reglamenta grozījumi. Šādā gadījumā tā piemēro 227. pantā noteikto procedūru.

3.   Ja atbildīgā komiteja nolemj, ka pietiek ar spēkā esošā Reglamenta komentāriem, tā iesniedz komentārus Parlamenta priekšsēdētājam, kurš par to informē Parlamentu nākamajā sesijā.

3.   Ja atbildīgā komiteja nolemj, ka pietiek ar spēkā esošā Reglamenta komentāriem, tā iesniedz komentārus Parlamenta priekšsēdētājam, kurš par to informē Parlamentu nākamajā sesijā.

4.   Ja kāda politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti iebilst pret atbildīgās komitejas komentāriem, jautājumu iesniedz izskatīšanai Parlamentam, kas pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu, ja ir klāt vismaz viena trešdaļa deputātu. Ja komentārus noraida, jautājumu nodod atkārtotai izskatīšanai komitejā.

4.   Ja kāda politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti iebilst pret atbildīgās komitejas komentāriem
  24 stundu laikā pēc to paziņošanas
  , jautājumu iesniedz izskatīšanai Parlamentam, kas pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu, ja ir klāt vismaz viena trešdaļa deputātu. Ja komentārus noraida, jautājumu nodod atkārtotai izskatīšanai komitejā.

5.   Komentārus, pret kuriem nav izteikts neviens iebildums, kā arī tos komentārus, ko Parlaments ir pieņēmis, pievieno kursīvā kā Reglamenta attiecīgā panta vai pantu skaidrojumu.

5.   Komentārus, pret kuriem nav izteikts neviens iebildums, kā arī tos komentārus, ko Parlaments ir pieņēmis, pievieno kursīvā kā Reglamenta attiecīgā panta vai pantu skaidrojumu.

6.   Šie komentāri ir precedents turpmākajai attiecīgo pantu piemērošanai vai interpretācijai.

6.   Šie komentāri ir precedents turpmākajai attiecīgo pantu piemērošanai vai interpretācijai.

7.   Atbildīgā komiteja regulāri pārskata Reglamentu un komentārus.

7.   Atbildīgā komiteja regulāri pārskata Reglamentu un komentārus.

8.   Ja Reglamenta noteikumi paredz zināmas tiesības konkrētam deputātu skaitam, šo skaitu automātiski palielina, tuvinot to tuvākajam veselajam skaitlim, kas atspoguļo tādu pašu procentos izteiktu Parlamenta deputātu skaitu, ja kopējais deputātu skaits
  palielinās
  , it īpaši pēc Eiropas Savienības paplašināšanās.

8.   Ja Reglamenta noteikumi paredz zināmas tiesības konkrētam deputātu skaitam, šo skaitu automātiski palielina, tuvinot to tuvākajam veselajam skaitlim, kas atspoguļo tādu pašu procentos izteiktu Parlamenta deputātu skaitu, ja kopējais deputātu skaits
  mainās
  , it īpaši pēc Eiropas Savienības paplašināšanās.

Grozījums Nr. 256

Eiropas Parlamenta Reglaments

227. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 227. pants | 227. pants |
| Reglamenta grozīšana | Reglamenta grozīšana |
| 1.   Ikviens deputāts var ierosināt grozījumus spēkā esošajā Reglamentā un tā pielikumos, vajadzības gadījumā ierosinājumam pievienojot īsu pamatojumu. | 1.   Ikviens deputāts var ierosināt grozījumus spēkā esošajā Reglamentā un tā pielikumos, vajadzības gadījumā ierosinājumam pievienojot īsu pamatojumu. |
| Grozījumu priekšlikumus tulko, drukā, izdala un nosūta atbildīgajai komitejai, kas
  tos izskata un pieņem lēmumu, vai tos iesniegt izskatīšanai Parlamentā. | Atbildīgā komiteja
  tos izskata un pieņem lēmumu, vai tos iesniegt izskatīšanai Parlamentā. |
| Piemērojot 169., 170. un 174. pantu šo priekšlikumu izskatīšanai plenārsēdē, šajos pantos minētās atsauces uz “sākotnējo tekstu” vai uz “tiesību akta priekšlikumu” uzskata par atsaucēm uz spēkā esošajiem noteikumiem. | Piemērojot 169., 170. un 174. pantu šo priekšlikumu izskatīšanai plenārsēdē, šajos pantos minētās atsauces uz “sākotnējo tekstu” vai uz “
  leģislatīvā akta
  priekšlikumu” uzskata par atsaucēm uz spēkā esošajiem noteikumiem. |
| 2.   Grozījumus spēkā esošajam Reglamentam pieņem tikai tad, ja par tiem ir nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums. | 2.   
  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 232. pantu grozījumus
  spēkā esošajam Reglamentam pieņem tikai tad, ja par tiem ir nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums. |
| 3.   Ja balsošanas laikā nenolemj citādi, grozījumi spēkā esošajā Reglamentā un tā pielikumos stājas spēkā tās sesijas pirmajā dienā, kas seko grozījumu pieņemšanai. | 3.   Ja balsošanas laikā nenolemj citādi, grozījumi spēkā esošajā Reglamentā un tā pielikumos stājas spēkā tās sesijas pirmajā dienā, kas seko grozījumu pieņemšanai. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

227. pants

227. pants

Reglamenta grozīšana

Reglamenta grozīšana

1.   Ikviens deputāts var ierosināt grozījumus spēkā esošajā Reglamentā un tā pielikumos, vajadzības gadījumā ierosinājumam pievienojot īsu pamatojumu.

1.   Ikviens deputāts var ierosināt grozījumus spēkā esošajā Reglamentā un tā pielikumos, vajadzības gadījumā ierosinājumam pievienojot īsu pamatojumu.

Grozījumu priekšlikumus tulko, drukā, izdala un nosūta atbildīgajai komitejai, kas
  tos izskata un pieņem lēmumu, vai tos iesniegt izskatīšanai Parlamentā.

Atbildīgā komiteja
  tos izskata un pieņem lēmumu, vai tos iesniegt izskatīšanai Parlamentā.

Piemērojot 169., 170. un 174. pantu šo priekšlikumu izskatīšanai plenārsēdē, šajos pantos minētās atsauces uz “sākotnējo tekstu” vai uz “tiesību akta priekšlikumu” uzskata par atsaucēm uz spēkā esošajiem noteikumiem.

Piemērojot 169., 170. un 174. pantu šo priekšlikumu izskatīšanai plenārsēdē, šajos pantos minētās atsauces uz “sākotnējo tekstu” vai uz “
  leģislatīvā akta
  priekšlikumu” uzskata par atsaucēm uz spēkā esošajiem noteikumiem.

2.   Grozījumus spēkā esošajam Reglamentam pieņem tikai tad, ja par tiem ir nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums.

2.   
  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 232. pantu grozījumus
  spēkā esošajam Reglamentam pieņem tikai tad, ja par tiem ir nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums.

3.   Ja balsošanas laikā nenolemj citādi, grozījumi spēkā esošajā Reglamentā un tā pielikumos stājas spēkā tās sesijas pirmajā dienā, kas seko grozījumu pieņemšanai.

3.   Ja balsošanas laikā nenolemj citādi, grozījumi spēkā esošajā Reglamentā un tā pielikumos stājas spēkā tās sesijas pirmajā dienā, kas seko grozījumu pieņemšanai.

Grozījums Nr. 257

Eiropas Parlamenta Reglaments

230. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 230. pants | svītrots |
| Pielikumu struktūra | |
| Reglamenta pielikumi ir sakārtoti trijās daļās: | |
| (a) | īstenošanas noteikumi Reglamentā noteiktajām procedūrām, kuras pieņemtas ar nodoto balsu vairākumu (VI pielikums); |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

230. pants

svītrots

Pielikumu struktūra

Reglamenta pielikumi ir sakārtoti trijās daļās:

(a)

īstenošanas noteikumi Reglamentā noteiktajām procedūrām, kuras pieņemtas ar nodoto balsu vairākumu (VI pielikums);

| (b) | noteikumi, kas pieņemti, piemērojot specifiskus Reglamenta noteikumus un saskaņā ar tajos noteiktajām procedūrām un noteikumiem par vairākumu (I, II, III, IV, V, VII pielikuma A, C, E un F daļa, kā arī IX pielikuma A daļa); |
| --- | --- |

(b)

noteikumi, kas pieņemti, piemērojot specifiskus Reglamenta noteikumus un saskaņā ar tajos noteiktajām procedūrām un noteikumiem par vairākumu (I, II, III, IV, V, VII pielikuma A, C, E un F daļa, kā arī IX pielikuma A daļa);

| (c) | iestāžu nolīgumi vai citi noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar Līgumiem, kuri piemērojami Parlamentā vai kuri attiecas uz tā darbu. Lēmumu par šādu noteikumu pievienošanu Reglamentam pieņem ar nodoto balsu vairākumu pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma (VII pielikuma B un D daļa, VIII pielikums, IX pielikuma B daļa un X, XI, XII, XIII, XIV, XVIII, XIX un XXI pielikums); |
| --- | --- |

(c)

iestāžu nolīgumi vai citi noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar Līgumiem, kuri piemērojami Parlamentā vai kuri attiecas uz tā darbu. Lēmumu par šādu noteikumu pievienošanu Reglamentam pieņem ar nodoto balsu vairākumu pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma (VII pielikuma B un D daļa, VIII pielikums, IX pielikuma B daļa un X, XI, XII, XIII, XIV, XVIII, XIX un XXI pielikums);

| (d) | pamat nostādnes un rīcības kodeksi, ko pieņēmušas attiecīgās Parlamenta struktūrvienības (XV, XVI, XVII un XX pielikums). |
| --- | --- |

(d)

pamat nostādnes un rīcības kodeksi, ko pieņēmušas attiecīgās Parlamenta struktūrvienības (XV, XVI, XVII un XX pielikums).

Grozījums Nr. 258

Eiropas Parlamenta Reglaments

231. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 231. pants | 231. pants |
| Kļūdu labojumi | Kļūdu labojumi |
| 1.   Ja Parlamenta pieņemtajā tekstā ir atklāta kļūda, Parlamenta priekšsēdētājs attiecīgā gadījumā nosūta atbildīgajai komitejai kļūdas labojuma projektu. | 1.   Ja Parlamenta pieņemtajā tekstā ir atklāta kļūda, Parlamenta priekšsēdētājs attiecīgā gadījumā nosūta atbildīgajai komitejai kļūdas labojuma projektu. |
| 2.   Ja kļūda ir atklāta tekstā, ko pieņēmis Parlaments un par ko ir panākta vienošanās ar citām iestādēm, Parlamenta priekšsēdētājs pirms pirmajā punktā minētās procedūras sākšanas cenšas vienoties ar šīm iestādēm par nepieciešamajiem labojumiem. | 2.   Ja kļūda ir atklāta tekstā, ko pieņēmis Parlaments un par ko ir panākta vienošanās ar citām iestādēm, Parlamenta priekšsēdētājs pirms pirmajā punktā minētās procedūras sākšanas cenšas vienoties ar šīm iestādēm par nepieciešamajiem labojumiem. |
| 3.   Atbildīgā komiteja pārbauda kļūdas labojuma projektu un iesniedz to Parlamentam, ja tā piekrīt, ka ir pieļauta kļūda, kuru var labot ieteiktajā veidā. | 3.   Atbildīgā komiteja pārbauda kļūdas labojuma projektu un iesniedz to Parlamentam, ja tā piekrīt, ka ir pieļauta kļūda, kuru var labot ieteiktajā veidā. |
| 4.   Šo kļūdas labojumu izsludina nākamajā sesijā. To uzskata par apstiprinātu, izņemot gadījumu, ja ne
  ilgāk
  kā 24 stundas pēc tā paziņošanas kāda no politiskajām grupām vai vismaz 40 deputāti nav iesnieguši pieprasījumu balsot par to. Ja kļūdas labojums netiek apstiprināts, to nosūta atpakaļ atbildīgajai komitejai, kura var ieteikt grozītu kļūdas labojumu vai izbeigt šo procedūru. | 4.   Šo kļūdas labojumu izsludina nākamajā sesijā. To uzskata par apstiprinātu, izņemot gadījumu, ja ne
  vēlāk
  kā 24 stundas pēc tā paziņošanas kāda no politiskajām grupām vai vismaz 40 deputāti nav iesnieguši pieprasījumu balsot par to. Ja kļūdas labojums netiek apstiprināts, to nosūta atpakaļ atbildīgajai komitejai, kura var ieteikt grozītu kļūdas labojumu vai izbeigt šo procedūru. |
| 5.   Apstiprinātos kļūdu labojumus publicē tādā pašā veidā kā tekstu, uz kuru tie attiecas. Pēc analoģijas piemēro
  76., 77. un
  78. pantu. | 5.   Apstiprinātos kļūdu labojumus publicē tādā pašā veidā kā tekstu, uz kuru tie attiecas. Pēc analoģijas piemēro 78. pantu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

231. pants

231. pants

Kļūdu labojumi

Kļūdu labojumi

1.   Ja Parlamenta pieņemtajā tekstā ir atklāta kļūda, Parlamenta priekšsēdētājs attiecīgā gadījumā nosūta atbildīgajai komitejai kļūdas labojuma projektu.

1.   Ja Parlamenta pieņemtajā tekstā ir atklāta kļūda, Parlamenta priekšsēdētājs attiecīgā gadījumā nosūta atbildīgajai komitejai kļūdas labojuma projektu.

2.   Ja kļūda ir atklāta tekstā, ko pieņēmis Parlaments un par ko ir panākta vienošanās ar citām iestādēm, Parlamenta priekšsēdētājs pirms pirmajā punktā minētās procedūras sākšanas cenšas vienoties ar šīm iestādēm par nepieciešamajiem labojumiem.

2.   Ja kļūda ir atklāta tekstā, ko pieņēmis Parlaments un par ko ir panākta vienošanās ar citām iestādēm, Parlamenta priekšsēdētājs pirms pirmajā punktā minētās procedūras sākšanas cenšas vienoties ar šīm iestādēm par nepieciešamajiem labojumiem.

3.   Atbildīgā komiteja pārbauda kļūdas labojuma projektu un iesniedz to Parlamentam, ja tā piekrīt, ka ir pieļauta kļūda, kuru var labot ieteiktajā veidā.

3.   Atbildīgā komiteja pārbauda kļūdas labojuma projektu un iesniedz to Parlamentam, ja tā piekrīt, ka ir pieļauta kļūda, kuru var labot ieteiktajā veidā.

4.   Šo kļūdas labojumu izsludina nākamajā sesijā. To uzskata par apstiprinātu, izņemot gadījumu, ja ne
  ilgāk
  kā 24 stundas pēc tā paziņošanas kāda no politiskajām grupām vai vismaz 40 deputāti nav iesnieguši pieprasījumu balsot par to. Ja kļūdas labojums netiek apstiprināts, to nosūta atpakaļ atbildīgajai komitejai, kura var ieteikt grozītu kļūdas labojumu vai izbeigt šo procedūru.

4.   Šo kļūdas labojumu izsludina nākamajā sesijā. To uzskata par apstiprinātu, izņemot gadījumu, ja ne
  vēlāk
  kā 24 stundas pēc tā paziņošanas kāda no politiskajām grupām vai vismaz 40 deputāti nav iesnieguši pieprasījumu balsot par to. Ja kļūdas labojums netiek apstiprināts, to nosūta atpakaļ atbildīgajai komitejai, kura var ieteikt grozītu kļūdas labojumu vai izbeigt šo procedūru.

5.   Apstiprinātos kļūdu labojumus publicē tādā pašā veidā kā tekstu, uz kuru tie attiecas. Pēc analoģijas piemēro
  76., 77. un
  78. pantu.

5.   Apstiprinātos kļūdu labojumus publicē tādā pašā veidā kā tekstu, uz kuru tie attiecas. Pēc analoģijas piemēro 78. pantu.

Grozījums Nr. 259

Eiropas Parlamenta Reglaments

I pielikums – 2. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. pants | 2. pants |
| Galvenie deputātu pienākumi | Galvenie deputātu pienākumi |
| Īstenojot savas pilnvaras, Eiropas Parlamenta deputāti: | Īstenojot savas pilnvaras, Eiropas Parlamenta deputāti: |
| (a) | neslēdz nekādas vienošanās, kuru rezultātā viņi rīkotos vai balsotu kādas trešās fiziskās vai juridiskās personas interesēs un kuras varētu apdraudēt viņu neatkarību balsojot, kas noteikta 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. pantā un Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma 2. pantā; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

2. pants

2. pants

Galvenie deputātu pienākumi

Galvenie deputātu pienākumi

Īstenojot savas pilnvaras, Eiropas Parlamenta deputāti:

Īstenojot savas pilnvaras, Eiropas Parlamenta deputāti:

(a)

neslēdz nekādas vienošanās, kuru rezultātā viņi rīkotos vai balsotu kādas trešās fiziskās vai juridiskās personas interesēs un kuras varētu apdraudēt viņu neatkarību balsojot, kas noteikta 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. pantā un Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma 2. pantā;

| (a) | neslēdz nekādas vienošanās, kuru rezultātā viņi rīkotos vai balsotu kādas trešās fiziskās vai juridiskās personas interesēs un kuras varētu apdraudēt viņu neatkarību balsojot, kas noteikta 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. pantā un Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma 2. pantā; |
| --- | --- |

(a)

neslēdz nekādas vienošanās, kuru rezultātā viņi rīkotos vai balsotu kādas trešās fiziskās vai juridiskās personas interesēs un kuras varētu apdraudēt viņu neatkarību balsojot, kas noteikta 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. pantā un Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma 2. pantā;

| (b) | neprasa, nepiekrīt saņemt un nesaņem nekādu tiešu vai netiešu
  finansiālu labumu
  vai jebkādu citu atlīdzību apmaiņā pret
  ietekmēšanu vai balsojumu par tiesību aktiem, rezolūciju priekšlikumiem, rakstiskajām deklarācijām vai Parlamenta vai kādas tā komitejas iesniegtajiem jautājumiem
  un rūpīgi cenšas izvairīties no jebkādas situācijas, kas varētu likt domāt par korupciju. |
| --- | --- |

(b)

neprasa, nepiekrīt saņemt un nesaņem nekādu tiešu vai netiešu
  finansiālu labumu
  vai jebkādu citu atlīdzību apmaiņā pret
  ietekmēšanu vai balsojumu par tiesību aktiem, rezolūciju priekšlikumiem, rakstiskajām deklarācijām vai Parlamenta vai kādas tā komitejas iesniegtajiem jautājumiem
  un rūpīgi cenšas izvairīties no jebkādas situācijas, kas varētu likt domāt par korupciju.

| (b) | neprasa, nepiekrīt saņemt un nesaņem nekādu tiešu vai netiešu
  labumu skaidrā naudā vai natūrā
  vai jebkādu citu atlīdzību apmaiņā pret
  īpašu attieksmi deputāta darbā Parlamentā
  un rūpīgi cenšas izvairīties no jebkādas situācijas, kas varētu likt domāt par
  kukuļošanu,
  korupciju
  vai nepamatotu ietekmēšanu; |
| --- | --- |

(b)

neprasa, nepiekrīt saņemt un nesaņem nekādu tiešu vai netiešu
  labumu skaidrā naudā vai natūrā
  vai jebkādu citu atlīdzību apmaiņā pret
  īpašu attieksmi deputāta darbā Parlamentā
  un rūpīgi cenšas izvairīties no jebkādas situācijas, kas varētu likt domāt par
  kukuļošanu,
  korupciju
  vai nepamatotu ietekmēšanu;

| (ba) | neiesaistās apmaksātā profesionālā lobēšanā, kas ir tieši saistīta ar Savienības lēmumu pieņemšanas procesu. |
| --- | --- |

(ba)

neiesaistās apmaksātā profesionālā lobēšanā, kas ir tieši saistīta ar Savienības lēmumu pieņemšanas procesu.

Grozījums Nr. 260

Eiropas Parlamenta Reglaments

I pielikums – 4. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. pants | 4. pants |
| Deputātu deklarācija | Deputātu deklarācija |
| 1.   Lai nodrošinātu pārredzamību, Eiropas Parlamenta deputāti, būdami personiski atbildīgi, iesniedz priekšsēdētājam finansiālo interešu deklarāciju pirms tās pirmās sesijas beigām, kura seko Eiropas Parlamenta vēlēšanām (vai sasaukuma darbības laikā 30 dienās pēc Parlamenta deputāta pienākumu izpildes sākšanas), un šajā nolūkā izmanto veidlapu, ko Prezidijs apstiprinājis saskaņā ar 9. pantu. Viņi informē priekšsēdētāju par visām viņu deklarāciju ietekmējošām izmaiņām
  30 dienu laikā
  pēc tam, kad tās notikušas. | 1.   Lai nodrošinātu pārredzamību, Eiropas Parlamenta deputāti, būdami personiski atbildīgi, iesniedz priekšsēdētājam finansiālo interešu deklarāciju pirms tās pirmās sesijas beigām, kura seko Eiropas Parlamenta vēlēšanām (vai sasaukuma darbības laikā 30 dienās pēc Parlamenta deputāta pienākumu izpildes sākšanas), un šajā nolūkā izmanto veidlapu, ko Prezidijs apstiprinājis saskaņā ar 9. pantu. Viņi informē priekšsēdētāju par visām viņu deklarāciju ietekmējošām izmaiņām
  līdz nākamā mēneša beigām
  pēc tam, kad tās notikušas. |
| 2.   Finansiālo interešu deklarācijā iekļauj turpmāk minēto informāciju, kurai jābūt precīzai
  un kurā ir ietverta
  : | 2.   Finansiālo interešu deklarācijā iekļauj turpmāk minēto informāciju, kurai jābūt precīzai: |
| (a) | deputāta profesionālā darbība iepriekšējo triju gadu laikā, pirms viņš sācis pildīt pienākumus Parlamentā, kā arī šajā pašā laikposmā viņa līdzdalība uzņēmumu, nevalstisko organizāciju, asociāciju un jebkādu citu juridiski dibinātu struktūru padomēs vai valdēs; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

4. pants

4. pants

Deputātu deklarācija

Deputātu deklarācija

1.   Lai nodrošinātu pārredzamību, Eiropas Parlamenta deputāti, būdami personiski atbildīgi, iesniedz priekšsēdētājam finansiālo interešu deklarāciju pirms tās pirmās sesijas beigām, kura seko Eiropas Parlamenta vēlēšanām (vai sasaukuma darbības laikā 30 dienās pēc Parlamenta deputāta pienākumu izpildes sākšanas), un šajā nolūkā izmanto veidlapu, ko Prezidijs apstiprinājis saskaņā ar 9. pantu. Viņi informē priekšsēdētāju par visām viņu deklarāciju ietekmējošām izmaiņām
  30 dienu laikā
  pēc tam, kad tās notikušas.

1.   Lai nodrošinātu pārredzamību, Eiropas Parlamenta deputāti, būdami personiski atbildīgi, iesniedz priekšsēdētājam finansiālo interešu deklarāciju pirms tās pirmās sesijas beigām, kura seko Eiropas Parlamenta vēlēšanām (vai sasaukuma darbības laikā 30 dienās pēc Parlamenta deputāta pienākumu izpildes sākšanas), un šajā nolūkā izmanto veidlapu, ko Prezidijs apstiprinājis saskaņā ar 9. pantu. Viņi informē priekšsēdētāju par visām viņu deklarāciju ietekmējošām izmaiņām
  līdz nākamā mēneša beigām
  pēc tam, kad tās notikušas.

2.   Finansiālo interešu deklarācijā iekļauj turpmāk minēto informāciju, kurai jābūt precīzai
  un kurā ir ietverta
  :

2.   Finansiālo interešu deklarācijā iekļauj turpmāk minēto informāciju, kurai jābūt precīzai:

(a)

deputāta profesionālā darbība iepriekšējo triju gadu laikā, pirms viņš sācis pildīt pienākumus Parlamentā, kā arī šajā pašā laikposmā viņa līdzdalība uzņēmumu, nevalstisko organizāciju, asociāciju un jebkādu citu juridiski dibinātu struktūru padomēs vai valdēs;

| (a) | deputāta profesionālā darbība iepriekšējo triju gadu laikā, pirms viņš sācis pildīt pienākumus Parlamentā, kā arī šajā pašā laikposmā viņa līdzdalība uzņēmumu, nevalstisko organizāciju, asociāciju un jebkādu citu juridiski dibinātu struktūru padomēs vai valdēs; |
| --- | --- |

(a)

deputāta profesionālā darbība iepriekšējo triju gadu laikā, pirms viņš sācis pildīt pienākumus Parlamentā, kā arī šajā pašā laikposmā viņa līdzdalība uzņēmumu, nevalstisko organizāciju, asociāciju un jebkādu citu juridiski dibinātu struktūru padomēs vai valdēs;

| (b) | alga, kuru viņš saņem, pildot pilnvaras citā parlamentā; |
| --- | --- |

(b)

alga, kuru viņš saņem, pildot pilnvaras citā parlamentā;

| (b) | alga, kuru viņš saņem, pildot pilnvaras citā parlamentā; |
| --- | --- |

(b)

alga, kuru viņš saņem, pildot pilnvaras citā parlamentā;

| (c) | jebkura cita regulāra algota darbība, kas tiek veikta vienlaikus ar deputāta pienākumiem, gan algota darbinieka, gan pašnodarbinātas personas statusā; |
| --- | --- |

(c)

jebkura cita regulāra algota darbība, kas tiek veikta vienlaikus ar deputāta pienākumiem, gan algota darbinieka, gan pašnodarbinātas personas statusā;

| (c) | jebkura cita regulāra algota darbība, kas tiek veikta vienlaikus ar deputāta pienākumiem, gan algota darbinieka, gan pašnodarbinātas personas statusā; |
| --- | --- |

(c)

jebkura cita regulāra algota darbība, kas tiek veikta vienlaikus ar deputāta pienākumiem, gan algota darbinieka, gan pašnodarbinātas personas statusā;

| (d) | līdzdalība uzņēmumu, nevalstisko organizāciju, asociāciju un jebkādu citu juridiski dibinātu struktūru padomēs vai valdēs vai arī jebkāda cita darbība, ko deputāts veic ārpus Parlamenta par atalgojumu vai bez tā; |
| --- | --- |

(d)

līdzdalība uzņēmumu, nevalstisko organizāciju, asociāciju un jebkādu citu juridiski dibinātu struktūru padomēs vai valdēs vai arī jebkāda cita darbība, ko deputāts veic ārpus Parlamenta par atalgojumu vai bez tā;

| (d) | līdzdalība uzņēmumu, nevalstisko organizāciju, asociāciju un jebkādu citu juridiski dibinātu struktūru padomēs vai valdēs vai arī jebkāda cita darbība, ko deputāts veic ārpus Parlamenta par atalgojumu vai bez tā; |
| --- | --- |

(d)

līdzdalība uzņēmumu, nevalstisko organizāciju, asociāciju un jebkādu citu juridiski dibinātu struktūru padomēs vai valdēs vai arī jebkāda cita darbība, ko deputāts veic ārpus Parlamenta par atalgojumu vai bez tā;

| (e) | jebkāda gadījuma rakstura algota darbība ārpus Parlamenta (cita starpā literārā darbība, lekciju lasīšana vai eksperta darbs), ja kalendārajā gadā kopējais atalgojums pārsniedz EUR 5 000 ; |
| --- | --- |

(e)

jebkāda gadījuma rakstura algota darbība ārpus Parlamenta (cita starpā literārā darbība, lekciju lasīšana vai eksperta darbs), ja kalendārajā gadā kopējais atalgojums pārsniedz EUR 5 000 ;

| (e) | jebkāda gadījuma rakstura algota darbība ārpus Parlamenta (cita starpā literārā darbība, lekciju lasīšana vai eksperta darbs), ja kalendārajā gadā kopējais atalgojums
  par visām deputāta gadījuma rakstura darbībām ārpus Parlamenta
  pārsniedz EUR 5 000 ; |
| --- | --- |

(e)

jebkāda gadījuma rakstura algota darbība ārpus Parlamenta (cita starpā literārā darbība, lekciju lasīšana vai eksperta darbs), ja kalendārajā gadā kopējais atalgojums
  par visām deputāta gadījuma rakstura darbībām ārpus Parlamenta
  pārsniedz EUR 5 000 ;

| (f) | līdzdalība uzņēmumā vai partnerībā, ja ir iespējama ietekme uz rīcībpolitiku vai ja šī līdzdalība deputātam ļauj būtiski ietekmēt attiecīgās struktūras darījumus; |
| --- | --- |

(f)

līdzdalība uzņēmumā vai partnerībā, ja ir iespējama ietekme uz rīcībpolitiku vai ja šī līdzdalība deputātam ļauj būtiski ietekmēt attiecīgās struktūras darījumus;

| (f) | līdzdalība uzņēmumā vai partnerībā, ja ir iespējama ietekme uz rīcībpolitiku vai ja šī līdzdalība deputātam ļauj būtiski ietekmēt attiecīgās struktūras darījumus; |
| --- | --- |

(f)

līdzdalība uzņēmumā vai partnerībā, ja ir iespējama ietekme uz rīcībpolitiku vai ja šī līdzdalība deputātam ļauj būtiski ietekmēt attiecīgās struktūras darījumus;

| (g) | jebkāda finansiāla palīdzība vai palīdzība, nodrošinot darbiniekus vai materiālos līdzekļus, ko deputāts papildus Parlamenta piešķirtajiem līdzekļiem saņem no trešām personām saistībā ar viņa politisko darbību, norādot šīs trešās personas; |
| --- | --- |

(g)

jebkāda finansiāla palīdzība vai palīdzība, nodrošinot darbiniekus vai materiālos līdzekļus, ko deputāts papildus Parlamenta piešķirtajiem līdzekļiem saņem no trešām personām saistībā ar viņa politisko darbību, norādot šīs trešās personas;

| (g) | jebkāda finansiāla palīdzība vai palīdzība, nodrošinot darbiniekus vai materiālos līdzekļus, ko deputāts papildus Parlamenta piešķirtajiem līdzekļiem saņem no trešām personām saistībā ar viņa politisko darbību, norādot šīs trešās personas; |
| --- | --- |

(g)

jebkāda finansiāla palīdzība vai palīdzība, nodrošinot darbiniekus vai materiālos līdzekļus, ko deputāts papildus Parlamenta piešķirtajiem līdzekļiem saņem no trešām personām saistībā ar viņa politisko darbību, norādot šīs trešās personas;

| (h) | jebkādas citas finansiālas intereses, kas varētu ietekmēt deputāta pienākumu pildīšanu. |
| --- | --- |

(h)

jebkādas citas finansiālas intereses, kas varētu ietekmēt deputāta pienākumu pildīšanu.

| (h) | jebkādas citas finansiālas intereses, kas varētu ietekmēt deputāta pienākumu pildīšanu. |
| --- | --- |

(h)

jebkādas citas finansiālas intereses, kas varētu ietekmēt deputāta pienākumu pildīšanu.

Regulāros ienākumus, ko deputāts saņem saistībā ar katru
  punktu
  un kas deklarēti saskaņā ar pirmo daļu, iekļauj kādā no
  turpmāk minētajām kategorijām:

Attiecībā uz katru saskaņā ar pirmo daļu deklarējamo
  punktu
  deputāts attiecīgā gadījumā norāda, vai tas ir atalgots vai ne; attiecībā uz a), c), d), e) un f) punktiem deputāts arī norāda kādu no
  turpmāk minētajām
  ienākumu
  kategorijām:

| — | bez atalgojuma; |
| --- | --- |

—

bez atalgojuma;

| — | no EUR 1 līdz EUR 499 mēnesī; |
| --- | --- |

—

no EUR 1 līdz EUR 499 mēnesī;

| — | no EUR 500 līdz EUR 1 000 mēnesī; |
| --- | --- |

—

no EUR 500 līdz EUR 1 000 mēnesī;

| — | no EUR 500 līdz EUR 1 000 mēnesī; |
| --- | --- |

—

no EUR 500 līdz EUR 1 000 mēnesī;

| — | no EUR 1 001 līdz EUR 5 000 mēnesī; |
| --- | --- |

—

no EUR 1 001 līdz EUR 5 000 mēnesī;

| — | no EUR 1 001 līdz EUR 5 000 mēnesī; |
| --- | --- |

—

no EUR 1 001 līdz EUR 5 000 mēnesī;

| — | no EUR 5 001 līdz EUR 10 000 mēnesī; |
| --- | --- |

—

no EUR 5 001 līdz EUR 10 000 mēnesī;

| — | no EUR 5 001 līdz EUR 10 000 mēnesī; |
| --- | --- |

—

no EUR 5 001 līdz EUR 10 000 mēnesī;

| — | vairāk nekā
  EUR 10 000 mēnesī. |
| --- | --- |

—

vairāk nekā
  EUR 10 000 mēnesī.

| — | virs
  EUR 10 000  mēnesī
  , norādot tuvāko EUR 10 000 summu
  . |
| --- | --- |

—

virs
  EUR 10 000  mēnesī
  , norādot tuvāko EUR 10 000 summu
  .

Visus
  citus
  ienākumus, ko deputāts saņem saistībā ar katru punktu un kas deklarēti saskaņā ar pirmo daļu, aprēķina par katru gadu, dala ar divpadsmit un ierindo vienā no iepriekš minētajām kategorijām.

Visus ienākumus, ko deputāts saņem saistībā ar katru punktu un kas deklarēti saskaņā ar pirmo daļu
  , bet kas nav regulāri
  , aprēķina par katru gadu, dala ar divpadsmit un ierindo vienā no iepriekš minētajām kategorijām.

3.   Saskaņā ar šo pantu Parlamenta priekšsēdētājam sniegto informāciju publicē Parlamenta tīmekļa vietnē viegli pieejamā veidā.

3.   Saskaņā ar šo pantu Parlamenta priekšsēdētājam sniegto informāciju publicē Parlamenta tīmekļa vietnē viegli pieejamā veidā.

4.   Ja deputāts nav iesniedzis finansiālo interešu deklarāciju, viņu nevar ievēlēt amatā Parlamentā vai tā struktūrās, iecelt par referentu
  un
  viņš nevar būt oficiālas delegācijas loceklis.

4.   Ja deputāts nav iesniedzis finansiālo interešu deklarāciju, viņu nevar ievēlēt amatā Parlamentā vai tā struktūrās, iecelt par referentu, viņš nevar būt oficiālas delegācijas loceklis
  un viņš nevar piedalīties iestāžu sarunās
  .

4.a   
  Ja priekšsēdētājs saņem informāciju, kas viņam liek domāt, ka deputāta finansiālo interešu deklarācija ir būtiski nepareiza vai novecojusi, viņš var apspriesties ar 7. pantā paredzēto padomdevēju komiteju un atbilstošā gadījumā pieprasa deputātam 10 dienu laikā izlabot deklarāciju. Prezidijs var pieņemt lēmumu, ar ko deputātiem, kuri neievēro priekšsēdētāja prasību veikt labojumus, piemēro 4. panta 4. punktu.

4.b   
  Referenti var sava ziņojuma paskaidrojumā brīvprātīgi norādīt ārējās ieinteresētās personas, ar kurām viņi ir apspriedušies jautājumos, kas attiecas uz ziņojuma tematu (1a).

Grozījums Nr. 261

Eiropas Parlamenta Reglaments

I pielikums – 6. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6. pants | 6. pants |
| Bijušo deputātu darbība | Bijušo deputātu darbība |
| Eiropas Parlamenta bijušie deputāti, kuri profesionāli iesaistās lobēšanā vai interešu pārstāvībā, kas ir tieši saistīta ar Savienības lēmumu pieņemšanu, nedrīkst, kamēr viņiem ir šādas saistības, izmantot iespējas, kuras bijušajiem deputātiem šajā nolūkā piešķirtas saskaņā ar Prezidija pieņemtajiem noteikumiem (26). | Eiropas Parlamenta bijušajiem deputātiem, kuri profesionāli iesaistās lobēšanā vai interešu pārstāvībā, kas ir tieši saistīta ar Savienības lēmumu pieņemšanu,
  par to būtu jāinformē Eiropas Parlaments, un viņi
  nedrīkst, kamēr viņiem ir šādas saistības, izmantot iespējas, kuras bijušajiem deputātiem šajā nolūkā piešķirtas saskaņā ar Prezidija pieņemtajiem noteikumiem (26). |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

6. pants

6. pants

Bijušo deputātu darbība

Bijušo deputātu darbība

Eiropas Parlamenta bijušie deputāti, kuri profesionāli iesaistās lobēšanā vai interešu pārstāvībā, kas ir tieši saistīta ar Savienības lēmumu pieņemšanu, nedrīkst, kamēr viņiem ir šādas saistības, izmantot iespējas, kuras bijušajiem deputātiem šajā nolūkā piešķirtas saskaņā ar Prezidija pieņemtajiem noteikumiem (26).

Eiropas Parlamenta bijušajiem deputātiem, kuri profesionāli iesaistās lobēšanā vai interešu pārstāvībā, kas ir tieši saistīta ar Savienības lēmumu pieņemšanu,
  par to būtu jāinformē Eiropas Parlaments, un viņi
  nedrīkst, kamēr viņiem ir šādas saistības, izmantot iespējas, kuras bijušajiem deputātiem šajā nolūkā piešķirtas saskaņā ar Prezidija pieņemtajiem noteikumiem (26).

Grozījums Nr. 262

Eiropas Parlamenta Reglaments

I pielikums – 7. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7. pants | 7. pants |
| Padomdevēja komiteja deputātu rīcības jautājumos | Padomdevēja komiteja deputātu rīcības jautājumos |
| 1.   Tiek izveidota Padomdevēja komiteja deputātu rīcības jautājumos (turpmāk “Padomdevēja komiteja”). | 1.   Tiek izveidota Padomdevēja komiteja deputātu rīcības jautājumos (turpmāk “Padomdevēja komiteja”). |
| 2.   
  Padomdevēja
  komitejā ir pieci deputāti, kurus, ņemot vērā deputātu pieredzi un politisko līdzsvaru, Parlamenta priekšsēdētājs savu pilnvaru sākumā ieceļ no Konstitucionālo jautājumu komitejas un Juridiskās komitejas
  prezidiju
  locekļu
  un koordinatoru
  vidus. | 2.   
  Padomdevējā
  komitejā ir pieci deputāti, kurus, ņemot vērā deputātu pieredzi un politisko līdzsvaru, Parlamenta priekšsēdētājs savu pilnvaru sākumā ieceļ no Konstitucionālo jautājumu komitejas un Juridiskās komitejas locekļu vidus. |
| Katrs Padomdevējas komitejas loceklis uzņemas tās vadību uz sešiem mēnešiem rotācijas kārtībā. | Katrs Padomdevējas komitejas loceklis uzņemas tās vadību uz sešiem mēnešiem rotācijas kārtībā. |
| 3.   Parlamenta priekšsēdētājs savu pilnvaru sākumā ieceļ arī Padomdevējas komitejas rezerves locekļus, proti, vienu no katras politiskās grupas, kas nav pārstāvēta Padomdevējā komitejā. | 3.   Parlamenta priekšsēdētājs savu pilnvaru sākumā ieceļ arī Padomdevējas komitejas rezerves locekļus, proti, vienu no katras politiskās grupas, kas nav pārstāvēta Padomdevējā komitejā. |
| Ja ir aizdomas, ka šo rīcības kodeksu ir pārkāpis kāds deputāts no politiskās grupas, kas nav pārstāvēta Padomdevējā komitejā, attiecīgais rezerves loceklis kļūst par sesto pilntiesīgo Padomdevējas komitejas locekli, lai izskatītu attiecīgo iespējamo pārkāpumu. | Ja ir aizdomas, ka šo rīcības kodeksu ir pārkāpis kāds deputāts no politiskās grupas, kas nav pārstāvēta Padomdevējā komitejā, attiecīgais rezerves loceklis kļūst par sesto pilntiesīgo Padomdevējas komitejas locekli, lai izskatītu attiecīgo iespējamo pārkāpumu. |
| 4.   Padomdevēja komiteja 30 dienu laikā katram deputātam, kas to pieprasa, konfidenciāli sniedz norādījumus par šā rīcības kodeksa noteikumu interpretāciju un piemērošanu. Deputātam ir tiesības balstīties uz šiem norādījumiem. | 4.   Padomdevēja komiteja 30 dienu laikā katram deputātam, kas to pieprasa, konfidenciāli sniedz norādījumus par šā rīcības kodeksa noteikumu interpretāciju un piemērošanu. Deputātam ir tiesības balstīties uz šiem norādījumiem. |
| Pēc Parlamenta priekšsēdētāja pieprasījuma Padomdevēja komiteja izvērtē arī varbūtējos šā rīcības kodeksa pārkāpumus un iesaka priekšsēdētājam, kādus iespējamos pasākumus veikt. | Pēc Parlamenta priekšsēdētāja pieprasījuma Padomdevēja komiteja izvērtē arī varbūtējos šā rīcības kodeksa pārkāpumus un iesaka priekšsēdētājam, kādus iespējamos pasākumus veikt. |
| 5.   Padomdevēja komiteja pēc apspriešanās ar Parlamenta priekšsēdētāju var lūgt konsultāciju ārējiem ekspertiem. | 5.   Padomdevēja komiteja pēc apspriešanās ar Parlamenta priekšsēdētāju var lūgt konsultāciju ārējiem ekspertiem. |
| 6.   Padomdevēja komiteja publicē gada ziņojumu par savu darbību. | 6.   Padomdevēja komiteja publicē gada ziņojumu par savu darbību. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

7. pants

7. pants

Padomdevēja komiteja deputātu rīcības jautājumos

Padomdevēja komiteja deputātu rīcības jautājumos

1.   Tiek izveidota Padomdevēja komiteja deputātu rīcības jautājumos (turpmāk “Padomdevēja komiteja”).

1.   Tiek izveidota Padomdevēja komiteja deputātu rīcības jautājumos (turpmāk “Padomdevēja komiteja”).

2.   
  Padomdevēja
  komitejā ir pieci deputāti, kurus, ņemot vērā deputātu pieredzi un politisko līdzsvaru, Parlamenta priekšsēdētājs savu pilnvaru sākumā ieceļ no Konstitucionālo jautājumu komitejas un Juridiskās komitejas
  prezidiju
  locekļu
  un koordinatoru
  vidus.

2.   
  Padomdevējā
  komitejā ir pieci deputāti, kurus, ņemot vērā deputātu pieredzi un politisko līdzsvaru, Parlamenta priekšsēdētājs savu pilnvaru sākumā ieceļ no Konstitucionālo jautājumu komitejas un Juridiskās komitejas locekļu vidus.

Katrs Padomdevējas komitejas loceklis uzņemas tās vadību uz sešiem mēnešiem rotācijas kārtībā.

Katrs Padomdevējas komitejas loceklis uzņemas tās vadību uz sešiem mēnešiem rotācijas kārtībā.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs savu pilnvaru sākumā ieceļ arī Padomdevējas komitejas rezerves locekļus, proti, vienu no katras politiskās grupas, kas nav pārstāvēta Padomdevējā komitejā.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs savu pilnvaru sākumā ieceļ arī Padomdevējas komitejas rezerves locekļus, proti, vienu no katras politiskās grupas, kas nav pārstāvēta Padomdevējā komitejā.

Ja ir aizdomas, ka šo rīcības kodeksu ir pārkāpis kāds deputāts no politiskās grupas, kas nav pārstāvēta Padomdevējā komitejā, attiecīgais rezerves loceklis kļūst par sesto pilntiesīgo Padomdevējas komitejas locekli, lai izskatītu attiecīgo iespējamo pārkāpumu.

Ja ir aizdomas, ka šo rīcības kodeksu ir pārkāpis kāds deputāts no politiskās grupas, kas nav pārstāvēta Padomdevējā komitejā, attiecīgais rezerves loceklis kļūst par sesto pilntiesīgo Padomdevējas komitejas locekli, lai izskatītu attiecīgo iespējamo pārkāpumu.

4.   Padomdevēja komiteja 30 dienu laikā katram deputātam, kas to pieprasa, konfidenciāli sniedz norādījumus par šā rīcības kodeksa noteikumu interpretāciju un piemērošanu. Deputātam ir tiesības balstīties uz šiem norādījumiem.

4.   Padomdevēja komiteja 30 dienu laikā katram deputātam, kas to pieprasa, konfidenciāli sniedz norādījumus par šā rīcības kodeksa noteikumu interpretāciju un piemērošanu. Deputātam ir tiesības balstīties uz šiem norādījumiem.

Pēc Parlamenta priekšsēdētāja pieprasījuma Padomdevēja komiteja izvērtē arī varbūtējos šā rīcības kodeksa pārkāpumus un iesaka priekšsēdētājam, kādus iespējamos pasākumus veikt.

Pēc Parlamenta priekšsēdētāja pieprasījuma Padomdevēja komiteja izvērtē arī varbūtējos šā rīcības kodeksa pārkāpumus un iesaka priekšsēdētājam, kādus iespējamos pasākumus veikt.

5.   Padomdevēja komiteja pēc apspriešanās ar Parlamenta priekšsēdētāju var lūgt konsultāciju ārējiem ekspertiem.

5.   Padomdevēja komiteja pēc apspriešanās ar Parlamenta priekšsēdētāju var lūgt konsultāciju ārējiem ekspertiem.

6.   Padomdevēja komiteja publicē gada ziņojumu par savu darbību.

6.   Padomdevēja komiteja publicē gada ziņojumu par savu darbību.

Grozījums Nr. 263

Eiropas Parlamenta Reglaments

I pielikums – 8. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8. pants | 8. pants |
| Procedūra iespējamu rīcības kodeksa pārkāpumu gadījumā | Procedūra iespējamu rīcības kodeksa pārkāpumu gadījumā |
| 1.   Ja ir pamats uzskatīt, ka Eiropas Parlamenta deputāts, iespējams, ir pārkāpis šo rīcības kodeksu, Parlamenta priekšsēdētājs par to
  var informēt
  Padomdevēju komiteju. | 1.   Ja ir pamats uzskatīt, ka Eiropas Parlamenta deputāts, iespējams, ir pārkāpis šo rīcības kodeksu, Parlamenta priekšsēdētājs par to
  informē
  Padomdevēju komiteju
  , izņemot acīmredzami ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus. |
| 2.   Padomdevēja komiteja izvērtē iespējamā pārkāpuma apstākļus un var uzklausīt attiecīgo deputātu. Pamatojoties uz saviem secinājumiem, tā izstrādā Parlamenta priekšsēdētājam ieteikumu par iespējamu lēmumu. | 2.   Padomdevēja komiteja izvērtē iespējamā pārkāpuma apstākļus un var uzklausīt attiecīgo deputātu. Pamatojoties uz saviem secinājumiem, tā izstrādā Parlamenta priekšsēdētājam ieteikumu par iespējamu lēmumu. |
| | Ja iespējamo rīcības kodeksa pārkāpumu izdarījis Padomdevējas komitejas pastāvīgais loceklis vai rezerves loceklis, attiecīgais loceklis vai rezerves loceklis atturas no dalības Padomdevējas komitejas darbā saistībā ar šo iespējamo pārkāpumu. |
| 3.   Ja Parlamenta priekšsēdētājs, ņemot vērā šo ieteikumu, secina, ka attiecīgais deputāts ir pārkāpis rīcības kodeksu, viņš
  pēc deputāta uzklausīšanas
  pieņem
  pamatotu
  lēmumu, kurā nosaka sankciju, par kuru paziņo deputātam. | 3.   Ja Parlamenta priekšsēdētājs, ņemot vērā šo ieteikumu
  un pēc tam, kad uzaicinājis attiecīgo deputātu iesniegt rakstiskus apsvērumus
  , secina, ka attiecīgais deputāts ir pārkāpis rīcības kodeksu, viņš pieņem
  argumentētu
  lēmumu, kurā nosaka sankciju, par kuru paziņo deputātam. |
| Paziņotā sankcija var
  sevī
  iekļaut vienu vai vairākus Reglamenta 166. panta 3. punktā minētos pasākumus. | Paziņotā sankcija var iekļaut vienu vai vairākus Reglamenta 166. panta 3.
  –3.b
   punktā minētos pasākumus. |
| 4.   Attiecīgais deputāts var izmantot Reglamenta 167. pantā noteiktās iekšējās
  apelācijas
  procedūras. | 4.   Attiecīgais deputāts var izmantot Reglamenta 167. pantā noteiktās iekšējās pārsūdzības procedūras. |
| 5.   
  Pēc Reglamenta 167. pantā paredzētā termiņa beigām Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo par jebkuru deputātam piespriesto sankciju un to publicē Parlamenta vietnē līdz sasaukuma beigām. | |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

8. pants

8. pants

Procedūra iespējamu rīcības kodeksa pārkāpumu gadījumā

Procedūra iespējamu rīcības kodeksa pārkāpumu gadījumā

1.   Ja ir pamats uzskatīt, ka Eiropas Parlamenta deputāts, iespējams, ir pārkāpis šo rīcības kodeksu, Parlamenta priekšsēdētājs par to
  var informēt
  Padomdevēju komiteju.

1.   Ja ir pamats uzskatīt, ka Eiropas Parlamenta deputāts, iespējams, ir pārkāpis šo rīcības kodeksu, Parlamenta priekšsēdētājs par to
  informē
  Padomdevēju komiteju
  , izņemot acīmredzami ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus.

2.   Padomdevēja komiteja izvērtē iespējamā pārkāpuma apstākļus un var uzklausīt attiecīgo deputātu. Pamatojoties uz saviem secinājumiem, tā izstrādā Parlamenta priekšsēdētājam ieteikumu par iespējamu lēmumu.

2.   Padomdevēja komiteja izvērtē iespējamā pārkāpuma apstākļus un var uzklausīt attiecīgo deputātu. Pamatojoties uz saviem secinājumiem, tā izstrādā Parlamenta priekšsēdētājam ieteikumu par iespējamu lēmumu.

Ja iespējamo rīcības kodeksa pārkāpumu izdarījis Padomdevējas komitejas pastāvīgais loceklis vai rezerves loceklis, attiecīgais loceklis vai rezerves loceklis atturas no dalības Padomdevējas komitejas darbā saistībā ar šo iespējamo pārkāpumu.

3.   Ja Parlamenta priekšsēdētājs, ņemot vērā šo ieteikumu, secina, ka attiecīgais deputāts ir pārkāpis rīcības kodeksu, viņš
  pēc deputāta uzklausīšanas
  pieņem
  pamatotu
  lēmumu, kurā nosaka sankciju, par kuru paziņo deputātam.

3.   Ja Parlamenta priekšsēdētājs, ņemot vērā šo ieteikumu
  un pēc tam, kad uzaicinājis attiecīgo deputātu iesniegt rakstiskus apsvērumus
  , secina, ka attiecīgais deputāts ir pārkāpis rīcības kodeksu, viņš pieņem
  argumentētu
  lēmumu, kurā nosaka sankciju, par kuru paziņo deputātam.

Paziņotā sankcija var
  sevī
  iekļaut vienu vai vairākus Reglamenta 166. panta 3. punktā minētos pasākumus.

Paziņotā sankcija var iekļaut vienu vai vairākus Reglamenta 166. panta 3.
  –3.b
   punktā minētos pasākumus.

4.   Attiecīgais deputāts var izmantot Reglamenta 167. pantā noteiktās iekšējās
  apelācijas
  procedūras.

4.   Attiecīgais deputāts var izmantot Reglamenta 167. pantā noteiktās iekšējās pārsūdzības procedūras.

5.   
  Pēc Reglamenta 167. pantā paredzētā termiņa beigām Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo par jebkuru deputātam piespriesto sankciju un to publicē Parlamenta vietnē līdz sasaukuma beigām.

Grozījums Nr. 264

Eiropas Parlamenta Reglaments

II PIELIKUMS

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

svītrots

Grozījums Nr. 265 un 297

Eiropas Parlamenta Reglaments

III pielikums – virsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Kritēriji jautājumiem, uz kuriem jāsniedz rakstiskas atbildes saskaņā ar 130. un 131. pantu | Kritēriji jautājumiem un iztaujāšanai, uz ko jāatbild rakstiski saskaņā ar 130.
  130.a, 130.b
  un 131. pantu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Kritēriji jautājumiem, uz kuriem jāsniedz rakstiskas atbildes saskaņā ar 130. un 131. pantu

Kritēriji jautājumiem un iztaujāšanai, uz ko jāatbild rakstiski saskaņā ar 130.
  130.a, 130.b
  un 131. pantu.

Grozījums Nr. 266

Eiropas Parlamenta Reglaments

III pielikums – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Jautājumi, uz kuriem jāatbild rakstiski, |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

1.

Jautājumi, uz kuriem jāatbild rakstiski,

| 1. | Jautājumi, uz kuriem jāatbild rakstiski: |
| --- | --- |

1.

Jautājumi, uz kuriem jāatbild rakstiski:

| — | tajos ir skaidri norādīts adresāts, kuram tie nododami, izmantojot parastos starpiestāžu kanālus; |
| --- | --- |

—

tajos ir skaidri norādīts adresāts, kuram tie nododami, izmantojot parastos starpiestāžu kanālus;

| — | tajos ir skaidri norādīts adresāts, kuram tie nododami, izmantojot parastos starpiestāžu kanālus; |
| --- | --- |

—

tajos ir skaidri norādīts adresāts, kuram tie nododami, izmantojot parastos starpiestāžu kanālus;

| — | ir saistīti tikai ar
  iestāžu
  kompetencēm, kas noteiktas attiecīgajos Līgumos
  , un ar adresāta atbildības jomu
  ,
  kā arī ir vispārējās interesēs
  ; |
| --- | --- |

—

ir saistīti tikai ar
  iestāžu
  kompetencēm, kas noteiktas attiecīgajos Līgumos
  , un ar adresāta atbildības jomu
  ,
  kā arī ir vispārējās interesēs
  ;

| — | ir saistīti tikai ar
  adresāta
  kompetencēm, kas noteiktas attiecīgajos Līgumos
  vai Savienības tiesību aktos
  ,
  vai ar tā darbības jomu
  ; |
| --- | --- |

—

ir saistīti tikai ar
  adresāta
  kompetencēm, kas noteiktas attiecīgajos Līgumos
  vai Savienības tiesību aktos
  ,
  vai ar tā darbības jomu
  ;

| — | ir vispārējās interesēs; |
| --- | --- |

—

ir vispārējās interesēs;

| — | ir kodolīgi un saprotami; |
| --- | --- |

—

ir kodolīgi un saprotami;

| — | ir kodolīgi un saprotami; |
| --- | --- |

—

ir kodolīgi un saprotami;

| — | nav garāki par 200 vārdiem; |
| --- | --- |

—

nav garāki par 200 vārdiem;

| — | nav garāki par 200 vārdiem; |
| --- | --- |

—

nav garāki par 200 vārdiem;

| — | nav aizvainojoši; |
| --- | --- |

—

nav aizvainojoši;

| — | nav aizvainojoši; |
| --- | --- |

—

nav aizvainojoši;

| — | neattiecas uz pilnīgi privātu jautājumu. |
| --- | --- |

—

neattiecas uz pilnīgi privātu jautājumu.

| — | neattiecas uz pilnīgi privātu jautājumu; |
| --- | --- |

—

neattiecas uz pilnīgi privātu jautājumu;

| — | tajos nav ietverti vairāk kā trīs apakšjautājumi. |
| --- | --- |

—

tajos nav ietverti vairāk kā trīs apakšjautājumi.

| — | tajos nav ietverti vairāk kā trīs apakšjautājumi. |
| --- | --- |

—

tajos nav ietverti vairāk kā trīs apakšjautājumi.

Grozījums Nr. 267

Eiropas Parlamenta Reglaments

III pielikums – 1.a punkts (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | Jautājumi Padomei nedrīkst būt saistīti ar notiekošu parasto likumdošanas procedūru vai Padomes budžeta pieņemšanas funkcijām. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

1.a

Grozījums Nr. 268

Eiropas Parlamenta Reglaments

III pielikums – 3. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. | Ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums sešu iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde, vai ja ar to tikai mēģina noskaidrot informāciju par pasākumiem, kas veikti saistībā ar kādu konkrētu Parlamenta rezolūciju, un šī informācija ir līdzīga tai, ko Komisija jau ir sniegusi rakstiskā paziņojumā par turpmākajiem pasākumiem, Ģenerālsekretariāts iepriekšējā jautājuma un atbildes
  kopiju pārsūta jautājuma iesniedzējam
  . Jautājumu adresātam var nosūtīt atkārtoti tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētājs tā nolemj, ņemot vērā jaunus būtiskus faktus un atbildot uz jautājuma iesniedzēja pamatotu pieprasījumu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

3.

Ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums sešu iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde, vai ja ar to tikai mēģina noskaidrot informāciju par pasākumiem, kas veikti saistībā ar kādu konkrētu Parlamenta rezolūciju, un šī informācija ir līdzīga tai, ko Komisija jau ir sniegusi rakstiskā paziņojumā par turpmākajiem pasākumiem, Ģenerālsekretariāts iepriekšējā jautājuma un atbildes
  kopiju pārsūta jautājuma iesniedzējam
  . Jautājumu adresātam var nosūtīt atkārtoti tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētājs tā nolemj, ņemot vērā jaunus būtiskus faktus un atbildot uz jautājuma iesniedzēja pamatotu pieprasījumu.

| 3. | Ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums sešu iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde vai ja ar to tikai mēģina noskaidrot informāciju par pasākumiem, kas veikti saistībā ar kādu konkrētu Parlamenta rezolūciju, un šī informācija ir līdzīga tai, ko Komisija
  sešu iepriekšējo mēnešu laikā
  jau ir sniegusi rakstiskā paziņojumā par turpmākajiem pasākumiem, Ģenerālsekretariāts
  pārsūta jautājuma iesniedzējam
  iepriekšējā jautājuma un atbildes
  vai paziņojuma par turpmākiem pasākumiem kopiju
  . Jautājumu adresātam var nosūtīt atkārtoti tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētājs tā nolemj, ņemot vērā jaunus būtiskus faktus un atbildot uz jautājuma iesniedzēja pamatotu pieprasījumu. |
| --- | --- |

3.

Ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums sešu iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde vai ja ar to tikai mēģina noskaidrot informāciju par pasākumiem, kas veikti saistībā ar kādu konkrētu Parlamenta rezolūciju, un šī informācija ir līdzīga tai, ko Komisija
  sešu iepriekšējo mēnešu laikā
  jau ir sniegusi rakstiskā paziņojumā par turpmākajiem pasākumiem, Ģenerālsekretariāts
  pārsūta jautājuma iesniedzējam
  iepriekšējā jautājuma un atbildes
  vai paziņojuma par turpmākiem pasākumiem kopiju
  . Jautājumu adresātam var nosūtīt atkārtoti tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētājs tā nolemj, ņemot vērā jaunus būtiskus faktus un atbildot uz jautājuma iesniedzēja pamatotu pieprasījumu.

Grozījums Nr. 269

Eiropas Parlamenta Reglaments

VII pielikums

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

[...]

svītrots

Grozījums Nr. 270

Eiropas Parlamenta Reglaments

VIII pielikums

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

[...]

svītrots

Grozījums Nr. 271

Eiropas Parlamenta Reglaments

IX pielikums

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

[...]

svītrots

Grozījums Nr. 272

Eiropas Parlamenta Reglaments

X pielikums

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

[...]

svītrots

Grozījums Nr. 273

Eiropas Parlamenta Reglaments

XI pielikums

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

[...]

svītrots

Grozījums Nr. 274

Eiropas Parlamenta Reglaments

XII pielikums

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

[...]

svītrots

Grozījums Nr. 275

Eiropas Parlamenta Reglaments

XIII pielikums

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

[...]

svītrots

Grozījums Nr. 276

Eiropas Parlamenta Reglaments

XIV pielikums

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

[...]

svītrots

Grozījums Nr. 277

Eiropas Parlamenta Reglaments

XV pielikums

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

[...]

svītrots

Grozījums Nr. 278

Eiropas Parlamenta Reglaments

XVI pielikums

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisijas
  apstiprināšanas pamatnostādnes | Komisijas
  apstiprināšana un uzklausīšanā pausto solījumu izpildes uzraudzība |
| 1. | Parlamenta piekrišanas balsojumam par Komisijas kolēģiju kopumā piemēro šādus principus, kritērijus un kārtību. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Komisijas
  apstiprināšanas pamatnostādnes

Komisijas
  apstiprināšana un uzklausīšanā pausto solījumu izpildes uzraudzība

1.

I daļa — Parlamenta piekrišana attiecībā uz Komisijas kolēģiju kopumā

1. pants

| (a) | Vērtēšanas pamats |
| --- | --- |

(a)

Vērtēšanas pamats

Vērtēšanas pamats

Parlaments vērtē izvirzītos komisāra amata kandidātus, ņemot vērā viņu vispārējo kompetenci, gatavību strādāt Eiropas Savienības labā un personisko neatkarību. Tas izvērtē kandidātu zināšanas jomā, kurā viņi izvirzīti komisāra amatam, kā arī viņu saziņas prasmi.

1.   Parlaments vērtē izvirzītos komisāra amata kandidātus, ņemot vērā viņu vispārējo kompetenci, gatavību strādāt Eiropas Savienības labā un personisko neatkarību. Tas izvērtē kandidātu zināšanas jomā, kurā viņi izvirzīti komisāra amatam, kā arī viņu saziņas prasmi.

Parlaments īpaši ņem vērā dzimumu līdzsvaru. Tas var izteikt viedokli par komisāra amata kandidātu atbildības jomu sadalījumu, ko paredzējis izvēlētais Komisijas priekšsēdētājs.

2.   Parlaments īpaši ņem vērā dzimumu līdzsvaru. Tas var izteikt viedokli par komisāra amata kandidātu atbildības jomu sadalījumu, ko paredzējis izvēlētais Komisijas priekšsēdētājs.

Parlaments var pieprasīt jebkādu informāciju, kas ir būtiska lēmuma pieņemšanai par izvirzīto kandidātu piemērotību komisāra amatam. Parlaments sagaida, ka komisāra amata kandidāti tam pilnībā atklās informāciju par viņu finansiālajām interesēm. Komisāra amata kandidātu finansiālo interešu deklarācijas nosūta par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajai komitejai rūpīgai pārbaudīšanai.

3.   Parlaments var pieprasīt jebkādu informāciju, kas ir būtiska lēmuma pieņemšanai par izvirzīto kandidātu piemērotību komisāra amatam. Parlaments sagaida, ka komisāra amata kandidāti tam pilnībā atklās informāciju par viņu finansiālajām interesēm. Komisāra amata kandidātu finansiālo interešu deklarācijas nosūta par juridiskajiem jautājumiem atbildīgajai komitejai rūpīgai pārbaudīšanai.

Komisāra amata kandidāta finansiālo interešu deklarācijas pārbaude, ko veic par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja, ietver ne tikai pārbaudi par to, vai deklarācija ir pilnībā aizpildīta, bet arī to, vai no deklarācijas satura varētu būt iespējams interešu konflikts. Tādā gadījumā par uzklausīšanu atbildīgajai komitejai jālemj, vai no komisāra amata kandidāta ir vai nav nepieciešama papildu informācija.

1.a pants

Finansiālo interešu deklarācijas pārbaude

1.   
  Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja pārbauda finansiālo interešu deklarācijas un novērtē, vai komisāra amata kandidāta sagatavotās deklarācijas saturs ir pareizs un pilnīgs un vai ir iespējams konstatēt interešu konfliktu.

2.   
  Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas apstiprinājums par interešu konflikta neesamību ir būtisks priekšnosacījums tam, lai atbildīgā komiteja rīkotu uzklausīšanu. Ja šāda apstiprinājuma nav, komisāra amata kandidāta iecelšanas procedūra tiek apturēta un tiek īstenota 3. punkta c) apakšpunktā paredzētā procedūra.

3.   
  Par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja, pārbaudot finansiālo interešu deklarācijas, piemēro šādas pamatnostādnes:

| (a) | ja, pārbaudot finansiālo interešu deklarāciju, komiteja, pamatojoties uz iesniegtajiem dokumentiem, uzskata, ka finansiālo interešu deklarācija ir pareiza un pilnīga un ka tajā nav informācijas, kas norādītu uz faktisku vai iespējamu interešu konfliktu saistībā ar komisāra amata kandidāta atbildības jomu, tās priekšsēdētājs komitejām, kuras ir atbildīgas par uzklausīšanu, vai iesaistītajām komitejām, ja šāda procedūra notiek komisāra pilnvaru termiņa laikā, nosūta vēstuli, ar ko apstiprina šos konstatējumus; |
| --- | --- |

(a)

ja, pārbaudot finansiālo interešu deklarāciju, komiteja, pamatojoties uz iesniegtajiem dokumentiem, uzskata, ka finansiālo interešu deklarācija ir pareiza un pilnīga un ka tajā nav informācijas, kas norādītu uz faktisku vai iespējamu interešu konfliktu saistībā ar komisāra amata kandidāta atbildības jomu, tās priekšsēdētājs komitejām, kuras ir atbildīgas par uzklausīšanu, vai iesaistītajām komitejām, ja šāda procedūra notiek komisāra pilnvaru termiņa laikā, nosūta vēstuli, ar ko apstiprina šos konstatējumus;

| (b) | ja komiteja uzskata, ka komisāra amata kandidāta finansiālo interešu deklarācijā ir nepilnīga vai pretrunīga informācija vai ka ir vajadzīga papildu informācija, tā saskaņā ar Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām prasa komisāra amata kandidātam nekavējoties sniegt papildu informāciju un pirms lēmuma pieņemšanas to izskata un pienācīgi analizē; par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja var nolemt attiecīgā gadījumā aicināt komisāra amata kandidātu uz sarunām; |
| --- | --- |

(b)

ja komiteja uzskata, ka komisāra amata kandidāta finansiālo interešu deklarācijā ir nepilnīga vai pretrunīga informācija vai ka ir vajadzīga papildu informācija, tā saskaņā ar Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām prasa komisāra amata kandidātam nekavējoties sniegt papildu informāciju un pirms lēmuma pieņemšanas to izskata un pienācīgi analizē; par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja var nolemt attiecīgā gadījumā aicināt komisāra amata kandidātu uz sarunām;

| (c) | ja komiteja konstatē interešu konfliktu, pamatojoties uz komisāra amata kandidāta finansiālo interešu deklarāciju vai sniegto papildu informāciju, tā sagatavo ieteikumus interešu konflikta novēršanai; šie ieteikumi var ietvert atteikšanos no attiecīgajām finansiālām interesēm vai Komisijas priekšsēdētāja veiktas izmaiņas komisāra amata kandidāta atbildības jomā; nopietnākos gadījumos, ja nav rasts risinājums interešu konflikta novēršanai, par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja var visbeidzot secināt, ka komisāra amata kandidāts nespēj veikt savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem un rīcības kodeksu; Parlamenta priekšsēdētājs tādā gadījumā jautā Komisijas priekšsēdētājam, kādus pasākumus viņš vēl plāno veikt. |
| --- | --- |

(c)

ja komiteja konstatē interešu konfliktu, pamatojoties uz komisāra amata kandidāta finansiālo interešu deklarāciju vai sniegto papildu informāciju, tā sagatavo ieteikumus interešu konflikta novēršanai; šie ieteikumi var ietvert atteikšanos no attiecīgajām finansiālām interesēm vai Komisijas priekšsēdētāja veiktas izmaiņas komisāra amata kandidāta atbildības jomā; nopietnākos gadījumos, ja nav rasts risinājums interešu konflikta novēršanai, par juridiskajiem jautājumiem atbildīgā komiteja var visbeidzot secināt, ka komisāra amata kandidāts nespēj veikt savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem un rīcības kodeksu; Parlamenta priekšsēdētājs tādā gadījumā jautā Komisijas priekšsēdētājam, kādus pasākumus viņš vēl plāno veikt.

2. pants

| (b) | Uzklausīšanas |
| --- | --- |

(b)

Uzklausīšanas

Uzklausīšanas

Katru izvirzīto komisāra amata kandidātu aicina uz individuālu uzklausīšanu attiecīgajā komitejā vai komitejās.
  Uzklausīšanas ir atklātas.

1.   Katru izvirzīto komisāra amata kandidātu aicina uz individuālu uzklausīšanu attiecīgajā komitejā vai komitejās.

Uzklausīšanas organizē Priekšsēdētāju konference pēc Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikuma. Par sīkāku kārtības izstrādi atbildīgi ir katras komitejas priekšsēdētājs un koordinatori. Var iecelt referentus.

2.   Uzklausīšanas organizē Priekšsēdētāju konference pēc Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikuma. Par sīkāku kārtības izstrādi atbildīgi ir katras komitejas priekšsēdētājs un koordinatori. Var iecelt referentus.

Jauktu atbildības jomu gadījumā veic atbilstīgus pasākumus, lai sasauktu kopā visas attiecīgās komitejas. Ir iespējami trīs varianti:

3.   Jauktu atbildības jomu gadījumā veic atbilstīgus pasākumus, lai sasauktu kopā visas attiecīgās komitejas. Ir iespējami trīs varianti:

| (a) | ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst tikai vienas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa tikai attiecīgā komiteja (atbildīgā komiteja), |
| --- | --- |

(a)

ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst tikai vienas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa tikai attiecīgā komiteja (atbildīgā komiteja),

| (a) | ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst tikai vienas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa tikai attiecīgā komiteja (atbildīgā komiteja), |
| --- | --- |

(a)

ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst tikai vienas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa tikai attiecīgā komiteja (atbildīgā komiteja),

| (b) | ja komisāra amata kandidāta atbildības joma lielākā vai mazākā mērā vienādi atbilst vairāku komiteju kompetencei, attiecīgās komitejas (apvienotās komitejas) šo kandidātu uzklausa kopīgi, un |
| --- | --- |

(b)

ja komisāra amata kandidāta atbildības joma lielākā vai mazākā mērā vienādi atbilst vairāku komiteju kompetencei, attiecīgās komitejas (apvienotās komitejas) šo kandidātu uzklausa kopīgi, un

| (b) | ja komisāra amata kandidāta atbildības joma lielākā vai mazākā mērā vienādi atbilst vairāku komiteju kompetencei, attiecīgās komitejas (apvienotās komitejas) šo kandidātu uzklausa kopīgi, un |
| --- | --- |

(b)

ja komisāra amata kandidāta atbildības joma lielākā vai mazākā mērā vienādi atbilst vairāku komiteju kompetencei, attiecīgās komitejas (apvienotās komitejas) šo kandidātu uzklausa kopīgi, un

| (c) | ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst galvenokārt vienas komitejas kompetencei un tikai nelielā mērā vismaz vienas citas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa galvenā atbildīgā komiteja, uzklausīšanā iesaistoties šai citai komitejai vai citām komitejām (iesaistītās komitejas). |
| --- | --- |

(c)

ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst galvenokārt vienas komitejas kompetencei un tikai nelielā mērā vismaz vienas citas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa galvenā atbildīgā komiteja, uzklausīšanā iesaistoties šai citai komitejai vai citām komitejām (iesaistītās komitejas).

| (c) | ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst galvenokārt vienas komitejas kompetencei un tikai nelielā mērā vismaz vienas citas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa galvenā atbildīgā komiteja, uzklausīšanā iesaistoties šai citai komitejai vai citām komitejām (iesaistītās komitejas). |
| --- | --- |

(c)

ja komisāra amata kandidāta atbildības joma atbilst galvenokārt vienas komitejas kompetencei un tikai nelielā mērā vismaz vienas citas komitejas kompetencei, šo kandidātu uzklausa galvenā atbildīgā komiteja, uzklausīšanā iesaistoties šai citai komitejai vai citām komitejām (iesaistītās komitejas).

Par minēto kārtību pilnībā apspriežas ar jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju.

4.   Par minēto kārtību pilnībā apspriežas ar jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju.

Pirms uzklausīšanas komitejas izvirzītajiem komisāra amata kandidātiem savlaicīgi iesniedz rakstiskus jautājumus. Katram komisāra amata kandidātam ir divi kopēji jautājumi, kurus sagatavo Komiteju priekšsēdētāju konference, — pirmais no tiem attiecas uz vispārējo kompetenci, gatavību strādāt Eiropas Savienības labā un personisko neatkarību un otrais attiecas uz atbildības jomas pārvaldību un sadarbību ar Parlamentu. Pārējos
  trīs
  jautājumus
  sagatavo
  atbildīgā komiteja. Apvienoto komiteju gadījumā katrai no tām ir tiesības
  sagatavot divus
  jautājumus.

5.   Pirms uzklausīšanas komitejas izvirzītajiem komisāra amata kandidātiem savlaicīgi iesniedz rakstiskus jautājumus. Katram komisāra amata kandidātam ir divi kopēji jautājumi, kurus sagatavo Komiteju priekšsēdētāju konference, — pirmais no tiem attiecas uz vispārējo kompetenci, gatavību strādāt Eiropas Savienības labā un personisko neatkarību un otrais attiecas uz atbildības jomas pārvaldību un sadarbību ar Parlamentu. Pārējos
  piecus
  jautājumus
  iesniedz
  atbildīgā komiteja
  ; apakšjautājumi nav atļauti
  . Apvienoto komiteju gadījumā katrai no tām ir tiesības
  iesniegt trīs
  jautājumus.

Komisāra amata kandidātu curriculum vitae un viņu atbildes uz rakstiskajiem jautājumiem publicē Parlamenta tīmekļa vietnē pirms atklātās uzklausīšanas.

Katrai uzklausīšanai ieplāno trīs stundas. Uzklausīšanas notiek tādos apstākļos un saskaņā ar tādiem nosacījumiem, lai visiem komisāra amata kandidātiem būtu vienādas un taisnīgas iespējas pastāstīt par sevi un izklāstīt savus uzskatus.

6.   Katrai uzklausīšanai ieplāno trīs stundas. Uzklausīšanas notiek tādos apstākļos un saskaņā ar tādiem nosacījumiem, lai visiem komisāra amata kandidātiem būtu vienādas un taisnīgas iespējas pastāstīt par sevi un izklāstīt savus uzskatus.

Komisāra amata kandidātus aicina uzklausīšanas sākumā uzstāties ar ne vairāk kā 15 minūtes ilgu runu. Ja iespējams,
  uzklausīšanā paredzētos jautājumus sagrupē pēc temata
  . Uzstāšanās laika lielāko daļu politiskajām grupām piešķir, attiecīgi piemērojot Reglamenta 162. pantu. Uzklausīšanas gaitā jāveido plurālistisks komisāra amata kandidātu un Parlamenta deputātu politiskais dialogs. Pirms uzklausīšanas beigām komisāra amata kandidātiem nodrošina iespēju uzstāties ar īsu noslēguma runu.

7.   Komisāra amata kandidātus aicina uzklausīšanas sākumā uzstāties ar ne vairāk kā 15 minūtes ilgu runu.
  Uzklausīšanā uzdod ne vairāk kā 25 jautājumus, kas,
  ja iespējams,
  sagrupēti pēc temata. Atvēlētajā laikā var uzdot vienu tūlītēju papildjautājumu
  . Uzstāšanās laika lielāko daļu politiskajām grupām piešķir, attiecīgi piemērojot Reglamenta 162. pantu. Uzklausīšanas gaitā jāveido plurālistisks komisāra amata kandidātu un Parlamenta deputātu politiskais dialogs. Pirms uzklausīšanas beigām komisāra amata kandidātiem nodrošina iespēju uzstāties ar īsu noslēguma runu.

Uzklausīšanas pārraida
  tiešraidē audiovizuālā formātā. Divdesmit četru stundu laikā dara publiski pieejamus indeksētus uzklausīšanu ierakstus.

8.   
  Uzklausīšanu pārraides
  tiešraidē audiovizuālā formātā
  ir par brīvu pieejamas sabiedrībai un plašsaziņas līdzekļiem
  . Divdesmit četru stundu laikā dara publiski pieejamus indeksētus uzklausīšanu ierakstus.

3. pants

| (c) | Novērtēšana |
| --- | --- |

(c)

Novērtēšana

Novērtēšana

Pēc uzklausīšanas attiecīgās komitejas priekšsēdētājs un koordinatori nekavējoties satiekas, lai novērtētu konkrēto komisāra amata kandidātu. Šīs sanāksmes notiek aiz slēgtām durvīm. Koordinatorus aicina paziņot, vai saskaņā ar to viedokli attiecīgie kandidāti ir atbilstīgi kvalificēti, lai ieņemtu komisāra amatu un pildītu īpašos komisāra pienākumus, kas viņiem tiek uzticēti. Komiteju priekšsēdētāju konference izstrādā standarta veidlapu, lai palīdzētu veikt novērtējumu.

1.   Pēc uzklausīšanas attiecīgās komitejas priekšsēdētājs un koordinatori nekavējoties satiekas, lai novērtētu konkrēto komisāra amata kandidātu. Šīs sanāksmes notiek aiz slēgtām durvīm. Koordinatorus aicina paziņot, vai saskaņā ar to viedokli attiecīgie kandidāti ir atbilstīgi kvalificēti, lai ieņemtu komisāra amatu un pildītu īpašos komisāra pienākumus, kas viņiem tiek uzticēti. Komiteju priekšsēdētāju konference izstrādā standarta veidlapu, lai palīdzētu veikt novērtējumu.

Apvienoto komiteju gadījumā attiecīgo komiteju priekšsēdētāji un koordinatori darbojas kopīgi visā procedūras norises laikā.

2.   Apvienoto komiteju gadījumā attiecīgo komiteju priekšsēdētāji un koordinatori darbojas kopīgi visā procedūras norises laikā.

Par katru komisāra amata kandidātu sagatavo atsevišķu novērtējuma
  paziņojumu
  . Tajā iekļauj visu uzklausīšanā iesaistīto komiteju atzinumus.

3.   Par katru komisāra amata kandidātu sagatavo atsevišķu novērtējuma
  vēstuli
  . Tajā iekļauj visu uzklausīšanā iesaistīto komiteju atzinumus.

Ja komitejām novērtējuma pabeigšanai nepieciešama papildu informācija, Parlamenta priekšsēdētājs to vārdā rakstiski vēršas pie jaunievēlētā Komisijas priekšsēdētāja. Koordinatori ņem vērā viņa atbildi.

Ja koordinatori nespēj panākt vienošanos par novērtējumu vai pēc kādas politiskās grupas pieprasījuma komitejas priekšsēdētājs sasauc komitejas pilnsapulci. Ja vienošanās netiek panākta, priekšsēdētājs abus lēmumus nodod aizklātai balsošanai.

3.a   
  Koordinatoru novērtējumam piemēro šādus principus:

| (a) | ja koordinatori vienprātīgi apstiprina komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs to vārdā iesniedz apstiprinājuma vēstuli; |
| --- | --- |

(a)

ja koordinatori vienprātīgi apstiprina komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs to vārdā iesniedz apstiprinājuma vēstuli;

| (b) | ja koordinatori vienprātīgi noraida komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs to vārdā iesniedz noraidījuma vēstuli; |
| --- | --- |

(b)

ja koordinatori vienprātīgi noraida komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs to vārdā iesniedz noraidījuma vēstuli;

| (c) | ja koordinatoru vairākums, ko veido vismaz divas trešdaļas komitejas locekļu, apstiprina komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs to vārdā iesniedz vēstuli, norādot, ka liels vairākums apstiprina kandidātu. Pēc pieprasījuma norāda mazākuma viedokli; |
| --- | --- |

(c)

ja koordinatoru vairākums, ko veido vismaz divas trešdaļas komitejas locekļu, apstiprina komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs to vārdā iesniedz vēstuli, norādot, ka liels vairākums apstiprina kandidātu. Pēc pieprasījuma norāda mazākuma viedokli;

| (d) | ja koordinatori nevar sasniegt vairākumu, ko veido vismaz divas trešdaļas komitejas locekļu, lai apstiprinātu kandidātu, koordinatori: |
| --- | --- |

(d)

ja koordinatori nevar sasniegt vairākumu, ko veido vismaz divas trešdaļas komitejas locekļu, lai apstiprinātu kandidātu, koordinatori:

| | — | vispirms pieprasa papildu informāciju, iesniedzot papildu rakstiskus jautājumus; |
| --- | --- | --- |

—

vispirms pieprasa papildu informāciju, iesniedzot papildu rakstiskus jautājumus;

| | — | ja koordinatoriem vēl vajadzīga papildu informācija, ar Priekšsēdētāju konferences piekrišanu pieprasa rīkot 1,5  stundas ilgu papildu uzklausīšanu; |
| --- | --- | --- |

—

ja koordinatoriem vēl vajadzīga papildu informācija, ar Priekšsēdētāju konferences piekrišanu pieprasa rīkot 1,5  stundas ilgu papildu uzklausīšanu;

| (e) | ja, piemērojot d) punktu, koordinatoru vairākums, ko veido vismaz divas trešdaļas komitejas locekļu, apstiprina komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs to vārdā iesniedz vēstuli, norādot, ka liels vairākums apstiprina kandidātu. Pēc pieprasījuma norāda mazākuma viedokli; |
| --- | --- |

(e)

ja, piemērojot d) punktu, koordinatoru vairākums, ko veido vismaz divas trešdaļas komitejas locekļu, apstiprina komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs to vārdā iesniedz vēstuli, norādot, ka liels vairākums apstiprina kandidātu. Pēc pieprasījuma norāda mazākuma viedokli;

| (f) | ja, piemērojot d) punktu, koordinatori joprojām nav sasnieguši vairākumu, ko veido vismaz divas trešdaļas komitejas locekļu, lai apstiprinātu komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs sasauc komitejas sanāksmi un nodod balsošanai abus jautājumus, kas minēti 3. panta 1. punktā. Priekšsēdētājs iesniedz vēstuli, kurā ir sniegts komitejas novērtējums. |
| --- | --- |

(f)

ja, piemērojot d) punktu, koordinatori joprojām nav sasnieguši vairākumu, ko veido vismaz divas trešdaļas komitejas locekļu, lai apstiprinātu komisāra amata kandidātu, priekšsēdētājs sasauc komitejas sanāksmi un nodod balsošanai abus jautājumus, kas minēti 3. panta 1. punktā. Priekšsēdētājs iesniedz vēstuli, kurā ir sniegts komitejas novērtējums.

Komiteju novērtējuma
  paziņojumus pieņem un publisko
  24 stundu laikā pēc
  uzklausīšanas
  . Komiteju priekšsēdētāju konference
  paziņojumus
  izskata un pēc tam nodod Priekšsēdētāju konferencei. Priekšsēdētāju konference, ja vien tā nepieņem lēmumu iegūt papildu informāciju, pēc viedokļu apmaiņas pasludina uzklausīšanas par pabeigtām.

3.b   Komiteju novērtējuma
  vēstules nosūta
  24 stundu laikā pēc
  novērtēšanas procesa pabeigšanas
  . Komiteju priekšsēdētāju konference
  vēstules
  izskata un pēc tam nodod Priekšsēdētāju konferencei. Priekšsēdētāju konference, ja vien tā nepieņem lēmumu iegūt papildu informāciju, pēc viedokļu apmaiņas pasludina uzklausīšanas par pabeigtām
  un apstiprina visu novērtējuma vēstuļu publicēšanu
  .

4. pants

Iepazīstināšana ar kolēģiju

Jaunievēlētais
  Komisijas
  priekšsēdētājs
  Parlamenta sēdē, kurā uzaicina piedalīties Eiropadomes priekšsēdētāju un Padomes priekšsēdētāju,
  iepazīstina
  ar visu komisāra amata kandidātu kolēģiju un viņu programmu. Pēc šīs iepazīstināšanas seko debates. Lai noslēgtu debates, jebkura politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. Piemēro Reglamenta 123. panta 3.
  , 4. un
  5. punktu.

1.   
  Jaunievēlēto
  Komisijas
  priekšsēdētāju
  Parlamenta sēdē, kurā uzaicina piedalīties Eiropadomes priekšsēdētāju un Padomes priekšsēdētāju,
  aicina veikt iepazīstināšanu
  ar visu komisāra amata kandidātu kolēģiju un viņu programmu. Pēc šīs iepazīstināšanas seko debates. Lai noslēgtu debates, jebkura politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. Piemēro Reglamenta 123. panta 3.–5.
  b
   punktu.

Pēc balsošanas par rezolūcijas priekšlikumu Parlaments balso par to, vai dot piekrišanu jaunievēlētā Komisijas priekšsēdētāja un komisāra amata kandidātu kā vienotas kolēģijas iecelšanai amatā. Parlaments pieņem lēmumu ar balsu vairākumu, balsojot pēc saraksta. Tas var atlikt balsošanu līdz nākamajai sēdei.

2.   Pēc balsošanas par rezolūcijas priekšlikumu Parlaments balso par to, vai dot piekrišanu jaunievēlētā Komisijas priekšsēdētāja un komisāra amata kandidātu kā vienotas kolēģijas iecelšanai amatā. Parlaments pieņem lēmumu ar balsu vairākumu, balsojot pēc saraksta. Tas var atlikt balsošanu līdz nākamajai sēdei.

5. pants

Uzklausīšanā pausto solījumu izpildes uzraudzība

Komisāru amatu kandidātu uzklausīšanā paustos solījumus un minētās prioritātes viņu pilnvaru laikā novērtē atbildīgā komiteja ikgadējā strukturētajā dialogā ar Komisiju, kas sākts saskaņā ar Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām 4. pielikuma 1. punktu.

2.   
  Ja Komisijas pilnvaru laikā mainās tās sastāvs vai notiek būtisks komisāru atbildības jomu pārdalījums, piemēro šādu kārtību:

II daļa — Būtiskas izmaiņas atbildības jomu sadalījumā vai izmaiņas Komisijas sastāvā tās pilnvaru laikā

6. pants

Vakances

| (a) | ja
  ir jāaizpilda vakance komisāra atkāpšanās no amata, piespiedu demisijas vai nāves dēļ, Parlaments nekavējoties aicina attiecīgo komisāra amata kandidātu piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kuri izklāstīti
  1. punktā; |
| --- | --- |

(a)

ja
  ir jāaizpilda vakance komisāra atkāpšanās no amata, piespiedu demisijas vai nāves dēļ, Parlaments nekavējoties aicina attiecīgo komisāra amata kandidātu piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kuri izklāstīti
  1. punktā;

Ja
  ir jāaizpilda vakance komisāra atkāpšanās no amata, piespiedu demisijas vai nāves dēļ, Parlaments nekavējoties aicina attiecīgo komisāra amata kandidātu piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kuri izklāstīti
  I daļā.

7. pants

Jaunas dalībvalsts pievienošanās

| (b) | pievienojoties
  jaunai dalībvalstij, Parlaments aicina tās izvirzīto komisāra amata kandidātu piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kuri izklāstīti
  1. punktā; |
| --- | --- |

(b)

pievienojoties
  jaunai dalībvalstij, Parlaments aicina tās izvirzīto komisāra amata kandidātu piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kuri izklāstīti
  1. punktā;

Pievienojoties
  jaunai dalībvalstij, Parlaments aicina tās izvirzīto komisāra amata kandidātu piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kuri izklāstīti
  I daļā.

8. pants

Būtiskas izmaiņas atbildības jomu sadalījumā

| (c) | ja ir
  būtiskas izmaiņas komisāru atbildības jomu sadalījumā, tos komisārus, kurus skar šīs izmaiņas, pirms jauno amata pienākumu pildīšanas uzsākšanas aicina
  uz uzklausīšanu attiecīgajās komitejās
  . |
| --- | --- |

(c)

ja ir
  būtiskas izmaiņas komisāru atbildības jomu sadalījumā, tos komisārus, kurus skar šīs izmaiņas, pirms jauno amata pienākumu pildīšanas uzsākšanas aicina
  uz uzklausīšanu attiecīgajās komitejās
  .

Ja Komisijas pilnvaru termiņa laikā notiek
  būtiskas izmaiņas komisāru atbildības jomu sadalījumā, tos komisārus, kurus skar šīs izmaiņas, pirms jauno amata pienākumu pildīšanas uzsākšanas aicina
  piedalīties uzklausīšanā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kas izklāstīti I daļā
  .

9. pants

Balsojums plenārsēdē

Atkāpjoties no
  1
  . 
  punkta c) apakšpunkta astotajā daļā
  noteiktās procedūras, gadījumos, kad balsošana plenārsēdē attiecas tikai uz viena komisāra iecelšanu, tā notiek aizklāti.

Atkāpjoties no
  118
  . 
  panta 5.a punktā
  noteiktās procedūras, gadījumos, kad balsošana plenārsēdē attiecas tikai uz viena komisāra iecelšanu, tā notiek aizklāti.

Grozījums Nr. 279

Eiropas Parlamenta Reglaments

XVIa pielikums (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | XVIA PIELIKUMS |
| | Prasības saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņemtu tiesību aktu sagatavošanai |
| | 1. | Tiesību aktos norāda tiesību akta veidu, tam seko atsauces numurs, abu iestāžu, kas to pieņēmušas, nosaukumi, parakstīšanas datums un norāde uz tā tematu. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

XVIA PIELIKUMS

Prasības saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņemtu tiesību aktu sagatavošanai

1.

| 2. | Tiesību aktos ir: |
| --- | --- |

2.

| (a) | frāze “Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome”; |
| --- | --- |

(a)

frāze “Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome”;

| (b) | atsauce uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem tiesību akts ir pieņemts, un ievadvārdi “ņemot vērā”; |
| --- | --- |

(b)

atsauce uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem tiesību akts ir pieņemts, un ievadvārdi “ņemot vērā”;

| (c) | norāde, kurā ir atsauce uz iesniegtajiem priekšlikumiem, saņemtajiem atzinumiem un noturētajām apspriedēm; |
| --- | --- |

(c)

norāde, kurā ir atsauce uz iesniegtajiem priekšlikumiem, saņemtajiem atzinumiem un noturētajām apspriedēm;

| (d) | dokumenta pamatojums, kas sākas ar vārdiem “tā kā” vai “ņemot vērā turpmāk izklāstīto”; |
| --- | --- |

(d)

dokumenta pamatojums, kas sākas ar vārdiem “tā kā” vai “ņemot vērā turpmāk izklāstīto”;

| (e) | tādas frāzes kā “ir pieņēmuši šo regulu” vai “ir pieņēmuši šo direktīvu”, vai “ir pieņēmuši šo lēmumu”, kam seko tiesību akta teksts. |
| --- | --- |

(e)

tādas frāzes kā “ir pieņēmuši šo regulu” vai “ir pieņēmuši šo direktīvu”, vai “ir pieņēmuši šo lēmumu”, kam seko tiesību akta teksts.

| 3. | Tiesību akti ir sadalīti pantos, kurus var grupēt daļās, sadaļās, nodaļās un iedaļās. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pēdējā tiesību akta pantā norāda spēkā stāšanās dienu, ja tā ir pirms vai pēc divdesmitās dienas pēc publicēšanas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Aiz pēdējā tiesību akta panta raksta: |
| --- | --- |

5.

| — | atbilstošu formulējumu par tā piemērojamību atkarībā no Līgumos paredzētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

—

atbilstošu formulējumu par tā piemērojamību atkarībā no Līgumos paredzētajiem noteikumiem;

| — | parakstīšanas vietu un dienu; |
| --- | --- |

—

parakstīšanas vietu un dienu;

| — | – frāzes “Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētājs”, “Padomes vārdā — priekšsēdētājs”, tad Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vārdu un tiesību akta parakstīšanas dienā amatā esošo Eiropas Padomes priekšsēdētāja vārdu. |
| --- | --- |

—

– frāzes “Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētājs”, “Padomes vārdā — priekšsēdētājs”, tad Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vārdu un tiesību akta parakstīšanas dienā amatā esošo Eiropas Padomes priekšsēdētāja vārdu.

Grozījums Nr. 280

Eiropas Parlamenta Reglaments

XVII pielikums

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

[...]

svītrots

Grozījums Nr. 281

Eiropas Parlamenta Reglaments

XVIII pielikums

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

[...]

svītrots

Grozījums Nr. 282

Eiropas Parlamenta Reglaments

XIX pielikums

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

[...]

svītrots

Grozījums Nr. 283

Eiropas Parlamenta Reglaments

XX pielikums

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

[...]

svītrots

Grozījums Nr. 284

Eiropas Parlamenta Reglaments

XXI pielikums

| Spēkā esošais teksts | ‘Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Spēkā esošais teksts

‘Grozījums

[...]

svītrots

---

(*1)  Reglamenta, kurā izdarīti grozījumi, konsolidēto versiju skat. http://www.europarl.europa.eu/sides/getLastRules.do?language=LV&reference=TOC

(1)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

(1)  Sk. I pielikumu.

(1)  Sk. I pielikumu.

(1a)  
  Reģistrs, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas nolīgumu par pārredzamības reģistra izveidi attiecībā uz organizācijām un personām, kuras, darbojoties neatkarīgi, piedalās Eiropas Savienības politikas izstrādē un īstenošanā (OV L 277, 19.9.2014., 11. lpp.).

(2)  
  Reģistrs, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas nolīgumu par pārredzamības reģistra izveidi attiecībā uz organizācijām un personām, kuras, darbojoties neatkarīgi, piedalās Eiropas Savienības politikas izstrādē un īstenošanā (sk. IX pielikuma B daļu).

(3)  
  Sk. IX pielikuma B daļu.

(4)  
  Sk. nolīguma 3. pielikumu IX pielikuma B daļā.

(5)  
  Sk. IX pielikuma A daļu.

(6)  
  Sk. XI pielikumu.

(7)  
  Sk. VII pielikuma E daļu.

(8)  
  Sk
  . 
  XIII pielikumu
  .

(8)  
  Pamatnolīgums par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (OV L 304, 20.11.2010., 47. lpp.)
  .

(8a)  

  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

(1a)  
  Iestāžu 2016. gada 13. aprīļa nolīgums par labāku likumdošanas procesu, 25. punkts (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

(9)  
  Sk. attiecīgo Priekšēdētāju konferences lēmumu, kas dots Reglamenta XVII pielikumā.

(9a)  
  Sk. Priekšsēdētāju konferences attiecīgo lēmumu.

(10)  
  Sk. XX pielikumu.

(10)  Rīcības kodekss sarunu vešanai saistībā ar parasto likumdošanas procedūru.

(1a)  

  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(11)  Sk. V pielikumu.

(11)  Sk. V pielikumu.

(12)  1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgums par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai, 4. punkts (OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.).

(12)  1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgums par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai, 4. punkts (OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.).

(13)  2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgums par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu, 9. punkts (OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.).

(13)  2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgums par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu, 9. punkts (OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.).

(14)  
  Skat. arī 141. panta komentāru.

(15)  
  Sk. XIV pielikumu.

(1a)  

  OV L 277, 19.9.2014., 11. lpp.

(16)  
  XVI pielikumu.

(17)  
  Sk. II pielikumu.

(18)  Sk. III pielikumu.

(18)  Sk. III pielikumu.

(1a)  
  Skatīt III pielikumu.

(1a)  
  Skatīt III pielikumu.

(19)  Sk. III pielikumu.

(19)  Sk. III pielikumu.

(20)  Pagarināts ar Parlamenta 2014. gada 26. februāra lēmumu.

(20)  Pagarināts ar Parlamenta 2014. gada 26. februāra lēmumu.

(21)  
  Sk. XV pielikumu.

(22)  Sk. VI pielikumu.

(22)  Sk. VI pielikumu.

(23)  
  Sk. VIII pielikumu.

(24)  
  Sk. XIII pielikumu.

(25)  
  Sk. XI pielikumu.

(1a)  
  Ievietoto 223.a pantu piemēro tikai Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 2. panta 3. un 4. punkta nozīmē. 224. pantu tā pašreizējā redakcijā turpina piemērot attiecībā uz tiesību aktiem un saistībām, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politisko partiju un politisko fondu finansēšanu 2014., 2015., 2016. un 2017. budžeta gadā, kam saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 40. pantu joprojām piemērojama Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu. 225. pantu tā pašreizējā redakcijā turpina piemērot Eiropas līmeņa politiskajām partijām un politiskajiem fondiem Regulas (EK) Nr. 2004/2003 2. panta nozīmē, kamēr tie saņem finansējumu 2014., 2015., 2016. un 2017. budžeta gadam, piemērojot minēto regulu.

(1a)  
  Skatīt Prezidija 2016. gada 12. septembra lēmumu attiecībā uz Iestāžu nolīgumu par pārredzamības reģistru īstenošanu

(26)  Prezidija 1999. gada 12. aprīļa lēmums.

(26)  Prezidija 1999. gada 12. aprīļa lēmums par bijušajiem Eiropas Parlamenta deputātiem piešķirto atbalstu.

---

Trešdiena, 2016. gada 14. decembra

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/393 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/393

---

P8_TA(2016)0488

Maksātnespējas procedūras un maksātnespējas procesa administratori ***I

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulas (ES) 2015/848 par maksātnespējas procedūrām A un B pielikumā noteikto maksātnespējas procedūru un maksātnespējas procesa administratoru sarakstus (COM(2016)0317 – C8-0196/2016 – 2016/0159(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 238/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0317), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0317),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 81. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0196/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 81. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0196/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 17. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 17. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0324/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0324/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0159

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 14. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko aizstāj Regulas (ES) 2015/848 par maksātnespējas procedūrām A un B pielikumus

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/353.)

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/394 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/394

---

P8_TA(2016)0489

EK un Uzbekistānas Partnerības un sadarbības nolīgums un tekstilizstrādājumu divpusēja tirdzniecība ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, ar kuru groza nolīgumu, lai paplašinātu nolīguma noteikumus, attiecinot tos uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem (16384/1/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 238/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (16384/1/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (16384/1/2010),

| — | ņemot vērā protokola projektu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, ar kuru groza nolīgumu, lai paplašinātu nolīguma noteikumus, attiecinot tos uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem (16388/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā protokola projektu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, ar kuru groza nolīgumu, lai paplašinātu nolīguma noteikumus, attiecinot tos uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem (16388/2010),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C7-0097/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C7-0097/2011),

| — | ņemot vērā 2011. gada 15. decembra pagaidu rezolūciju (1) par Padomes lēmuma projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 15. decembra pagaidu rezolūciju (1) par Padomes lēmuma projektu,

| — | ņemot vērā 2016. gada 14. decembra (2) nenormatīvo rezolūciju par Padomes lēmuma projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 14. decembra (2) nenormatīvo rezolūciju par Padomes lēmuma projektu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0332/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0332/2016),

| 1. | sniedz piekrišanu protokola slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Uzbekistānas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV C 168 E, 14.6.2013., 195. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0490.

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/395 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/395

---

P8_TA(2016)0491

Tirdzniecības nolīgums starp ES, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (Ekvadoras pievienošanās) ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Pievienošanās protokolu Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, lai ņemtu vērā Ekvadoras pievienošanos (07620/2016 – C8-0463/2016 – 2016/0092(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 238/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07620/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07620/2016),

| — | ņemot vērā projektu Pievienošanās protokolam Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, lai ņemtu vērā Ekvadoras pievienošanos (07621/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Pievienošanās protokolam Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, lai ņemtu vērā Ekvadoras pievienošanos (07621/2016),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0463/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0463/2016),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0362/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0362/2016),

| 1. | sniedz piekrišanu protokola slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Ekvadoras, Kolumbijas un Peru valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/396 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/396

---

P8_TA(2016)0492

ES un Norvēģijas nolīgums par savstarpēju piekļuvi zvejai Skagerakā ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par savstarpēju piekļuvi zvejai Skagerakā kuģiem, kas kuģo ar Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas karogu (10711/2016 – C8-0332/2016 – 2016/0192(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 238/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (10711/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (10711/2016),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par savstarpēju piekļuvi zvejai Skagerakā kuģiem, kas kuģo ar Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas karogu (11692/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par savstarpēju piekļuvi zvejai Skagerakā kuģiem, kas kuģo ar Dānijas, Norvēģijas un Zviedrijas karogu (11692/2014),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un (C8-0332/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un (C8-0332/2016),

| — | ņemot vērā 2016. gada 14. decembra (1) nenormatīvo rezolūciju par projektu Padomes lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 14. decembra (1) nenormatīvo rezolūciju par projektu Padomes lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu (A8-0321/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu (A8-0321/2016),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Norvēģijas Karalistes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0493.

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/397 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/397

---

P8_TA(2016)0494

Nolīgums par operatīvo un stratēģisko sadarbību starp Gruziju un Eiropolu *

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko apstiprina to, ka Eiropas Policijas birojs (Eiropols) noslēdz Nolīgumu par operatīvo un stratēģisko sadarbību starp Gruziju un Eiropolu (10343/2016 – C8-0266/2016 – 2016/0810(CNS))

(Apspriešanās)

(2018/C 238/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (10343/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (10343/2016),

| — | ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0266/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0266/2016),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmumu 2009/371/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (1), un jo īpaši tā 23. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmumu 2009/371/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (1), un jo īpaši tā 23. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmumu 2009/934/TI, ar ko pieņem īstenošanas noteikumus, kuri reglamentē Eiropola attiecības ar partneriem, tostarp personas datu un klasificētas informācijas apmaiņu (2), un jo īpaši tā 5. un 6. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmumu 2009/934/TI, ar ko pieņem īstenošanas noteikumus, kuri reglamentē Eiropola attiecības ar partneriem, tostarp personas datu un klasificētas informācijas apmaiņu (2), un jo īpaši tā 5. un 6. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmumu 2009/935/TI, ar kuru nosaka to trešo valstu un organizāciju sarakstu, ar kurām Eiropols slēdz nolīgumus (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmumu 2009/935/TI, ar kuru nosaka to trešo valstu un organizāciju sarakstu, ar kurām Eiropols slēdz nolīgumus (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0343/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0343/2016),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju pēc jaunās Eiropola regulas (4) piemērošanas datuma izvērtēt sadarbības nolīgumā ietvertos noteikumus; aicina Komisiju informēt Parlamentu un Padomi par minētā izvērtējuma rezultātiem un vajadzības gadījumā iesniegt ieteikumu atļaujas saņemšanai no jauna sākt starptautiskas sarunas par nolīgumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai un Eiropolam. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

(2)  OV L 325, 11.12.2009., 6. lpp.

(3)  OV L 325, 11.12.2009., 12. lpp.

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.).

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/398 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/398

---

P8_TA(2016)0495

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana: Spānijas pieteikums EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu — Spānijas pieteikums EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive (COM(2016)0708 – C8-0454/2016 – 2016/2298(BUD))

(2018/C 238/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0708 – C8-0454/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0708 – C8-0454/2016),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1) (EGF regula),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 12. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 12. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) (2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 13. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) (2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 13. punktu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma 13. punktā paredzēto trialoga procedūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma 13. punktā paredzēto trialoga procedūru,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0379/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0379/2016),

| A. | tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos vai globālā finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos vai globālā finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū;

| B. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, un lēmumi par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) izmantošanu ir jāpieņem, pienācīgi ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, un lēmumi par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) izmantošanu ir jāpieņem, pienācīgi ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu;

| C. | tā kā EGF regulas pieņemšana atspoguļo Parlamenta un Padomes panākto vienošanos no jauna iekļaut ar krīzi saistīto fonda izmantošanas kritēriju, noteikt Savienības finansiālo ieguldījumu 60 % apmērā no ierosināto pasākumu kopējām paredzamajām izmaksām, palielināt EGF pieteikumu izskatīšanas efektivitāti Komisijā un samazināt vērtēšanas un apstiprināšanas laiku Parlamentā un Padomē, paplašināt atbalsttiesīgo darbību un saņēmēju loku, ietverot arī pašnodarbinātas personas un jauniešus, un finansēt stimulus savu uzņēmumu izveidei; |
| --- | --- |

C.

tā kā EGF regulas pieņemšana atspoguļo Parlamenta un Padomes panākto vienošanos no jauna iekļaut ar krīzi saistīto fonda izmantošanas kritēriju, noteikt Savienības finansiālo ieguldījumu 60 % apmērā no ierosināto pasākumu kopējām paredzamajām izmaksām, palielināt EGF pieteikumu izskatīšanas efektivitāti Komisijā un samazināt vērtēšanas un apstiprināšanas laiku Parlamentā un Padomē, paplašināt atbalsttiesīgo darbību un saņēmēju loku, ietverot arī pašnodarbinātas personas un jauniešus, un finansēt stimulus savu uzņēmumu izveidei;

| D. | tā kā Spānija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2016/004 SE/Comunidad Valenciana automotive, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF saistībā ar darbinieku atlaišanu saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 29. nodaļā (“Automobiļu, piekabju un puspiekabju ražošana”), galvenokārt Comunidad Valenciana reģionā, kas ir NUTS 2. līmeņa reģions (ES52), un tā kā ir sagaidāms, ka pasākumos piedalīsies 250 atlaistie darbinieki, kuri ir tiesīgi saņemt EGF ieguldījumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Spānija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2016/004 SE/Comunidad Valenciana automotive, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF saistībā ar darbinieku atlaišanu saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 29. nodaļā (“Automobiļu, piekabju un puspiekabju ražošana”), galvenokārt Comunidad Valenciana reģionā, kas ir NUTS 2. līmeņa reģions (ES52), un tā kā ir sagaidāms, ka pasākumos piedalīsies 250 atlaistie darbinieki, kuri ir tiesīgi saņemt EGF ieguldījumu;

| E. | tā kā pieteikums ir iesniegts saskaņā ar EGF regulas 4. panta 2. punktā minēto intervences kritēriju, ar kuru paredz atkāpi no minētās regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā kritērija, kas nosaka, ka deviņu mēnešu atskaites periodā vismaz 500 darba ņēmēji atlaisti uzņēmumos, kuri darbojas vienā un tajā pašā ekonomiskās nozarē, kas definēta NACE 2. redakcijas nodaļas līmenī, un kuri dalībvalstī atrodas vienā reģionā vai divos kaimiņu reģionos, kas definēti NUTS 2. līmenī; |
| --- | --- |

E.

tā kā pieteikums ir iesniegts saskaņā ar EGF regulas 4. panta 2. punktā minēto intervences kritēriju, ar kuru paredz atkāpi no minētās regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā kritērija, kas nosaka, ka deviņu mēnešu atskaites periodā vismaz 500 darba ņēmēji atlaisti uzņēmumos, kuri darbojas vienā un tajā pašā ekonomiskās nozarē, kas definēta NACE 2. redakcijas nodaļas līmenī, un kuri dalībvalstī atrodas vienā reģionā vai divos kaimiņu reģionos, kas definēti NUTS 2. līmenī;

| F. | tā kā automobiļu ražošanas apjoms ES 27 valstīs 2015. gadā salīdzinājumā ar 2006. gadu bija samazinājies par 0,5 miljoniem vienību (no 18,7 miljoniem vienību 2006. gadā līdz 18,2 miljoniem vienību 2015. gadā), savukārt pasaulē, jo īpaši Ķīnā un citās Dienvidaustrumāzijas valstīs, ražošanas apjoms bija palielinājies par 31,1 % (no 69,2 miljoniem vienību 2006. gadā līdz 90,9 miljoniem vienību 2015. gadā) (4), |
| --- | --- |

F.

tā kā automobiļu ražošanas apjoms ES 27 valstīs 2015. gadā salīdzinājumā ar 2006. gadu bija samazinājies par 0,5 miljoniem vienību (no 18,7 miljoniem vienību 2006. gadā līdz 18,2 miljoniem vienību 2015. gadā), savukārt pasaulē, jo īpaši Ķīnā un citās Dienvidaustrumāzijas valstīs, ražošanas apjoms bija palielinājies par 31,1 % (no 69,2 miljoniem vienību 2006. gadā līdz 90,9 miljoniem vienību 2015. gadā) (4),

| 1. | piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 4. panta 2. punktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka līdz ar to Spānija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu EUR 856 800 apmērā, kas ir 60 % no kopējām izmaksām, proti, EUR 1 428 800, lai reintegrētu darba tirgū 250 atlaistos darbiniekus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka atbalsta sniegšanu mazo un vidējo uzņēmumu bijušajiem darbiniekiem arī var izmantot par pamatojumu, apstiprinot pieteikumu, kas attiecas uz mazāk nekā 500 atlaistiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka Spānija pieteikumu finansiālā ieguldījuma saņemšanai no EGF iesniedza 2016. gada 21. jūnijā un ka Komisija minētā pieteikuma novērtējuma sagatavošanu pabeidza 2016. gada 8. novembrī un tajā pašā dienā paziņoja par to Parlamentam; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka saistībā ar automobiļu, piekabju un puspiekabju ražošanu ir iesniegti 23 EGF pieteikumi, no kuriem 13 pieteikumi ir pamatoti ar tirdzniecības globalizāciju (5), bet 10 — ar globālo finanšu un ekonomikas krīzi (6); Spānija ir iesniegusi trīs no šiem pieteikumiem (EGF/2008/002 ES Delphi, EGF/2008/004 ES Kastīlija–Leona un Aragona un EGF/2010/002 ES Cataluña automotive); |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka šis Savienības autobūves nozares tirgus daļas samazinājums ir daļa no ilglaicīgākas tendences, kā to norādījusi Komisija savos novērtējumos par iepriekšējiem ar EGF saistītiem gadījumiem autobūves nozarē, kuru pamatā bija ar tirdzniecību saistīta globalizācija, un ka laikā no 2000. gada līdz 2015. gadam Savienība ir zaudējusi gandrīz pusi no šīs tirgus daļas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka Spānijā, samazinoties automobiļu ražošanas apmēriem, saruka gan uzņēmumu, gan darbvietu skaits un ka Comunidad Valenciana reģionā laikā no 2008. gada līdz 2014. gadam darbību beidza 62 no 187 autobūves uzņēmumiem, uzņēmumu skaitam samazinoties par 33,16 %; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pieņem zināšanai, ka uzņēmums Bosal S. A. sāka darbību 1986. gadā, kad pēc vietējās domnas slēgšanas Sagunto teritorija tika pasludināta par preferenciālo rūpniecības atjaunošanas zonu; pieņem zināšanai, ka uzņēmuma Bosal S. A. bankrota un slēgšanas rezultātā Sagunto pilsētā tika zaudētas 250 darbvietas — relatīvi lielu daļu no šajā pilsētā pieejamajām darbvietām — un tas nopietni ietekmēja vietējo un reģionālo ekonomiku, jo īpaši ņemot vērā īpašos apstākļus mazā pilsētiņā lauku apvidū, kas jau ir nopietni cietis no ekonomikas krīzes, kā arī globalizācijas procesa radītajām sekām autobūves nozarē; atgādina, ka bezdarba līmenis Comunidad Valenciana reģionā joprojām ir 20,17 % (7), lai gan nodarbinātības jomā ir vērojama zināma uzlabošanās; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu par bezdarbnieku skaita pieaugumu laikā no 2007. gada (2778) līdz 2015. gadam (6437) un bezdarba līmeņa palielināšanos par 25,8 %, kas vēl vairāk saasina jau tā nestabilo situāciju šajā teritorijā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka no visiem atlaistajiem darba ņēmējiem, uz kuriem attiecas šis pieteikums, 71 % ir vecāki par 45 gadiem, 78 % ir bijuši nodarbināti vienā un tai pašā uzņēmumā vismaz 15 gadus pēc kārtas un 50 % nav nekādu izglītības apliecinājumu; turklāt ņem vērā, ka šajā teritorijā pēdējā laikā nav atvērtas rūpnīcas; norāda, ka visi minētie apstākļi situācijā, kad netiek radīts pietiekams darbvietu skaits, vairo atlaisto darba ņēmēju neaizsargātību, apgrūtinot iespējas atrast jaunu darbu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ņem vērā, ka Spānija plāno īstenot 12 dažādas darbības, no kurām sešas ir individualizēti pakalpojumi, piemēram, informatīvās sesijas, profesionālā orientācija, darbā iekārtošana vai uzņēmējdarbības veicināšana, un sešas ir pabalsti un stimuli atlaistajiem darbiniekiem, uz kuriem attiecas šis pieteikums, piemēram, pabalsts ceļa izdevumu segšanai un pabalsts izdevumu par dzīvesvietas maiņu segšanai vai darbā pieņemšanas pabalsts; norāda, ka šie pasākumi ir aktīva darba tirgus pasākumi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē Spānijas lēmumu piedāvāt apmācības pasākumus, kas būs vērsti uz profesionālo licenču ieguvi, piemēram, pasažieru pārvadāšanai nepieciešamās licences ieguvi, un uz nozarēm vai jomām, kurās ir vai būs iespējama nodarbinātība, piemēram, uz pārtikas nozari, ēdiena gatavošanu, arodriska novēršanu un kvalitātes kontroli, vides standartiem, apkures, ventilācijas un gaisa kondicionēšanas projektiem un rūpniecisko iekārtu apkopi; atbalsta to, ka apmācībā tiek ietverta tādu prasmju apguve, kas sekmē darba rezultātu uzlabošanu, piemēram, informācijas un komunikācijas tehnoloģijas prasmju, svešvalodu un uzņēmējdarbības vadības prasmju apguve; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē uzņēmuma Bosal (uzņēmuma, no kura tika atlaista lielākā daļa darbinieku, uz kuriem attiecas šis pieteikums) bijušo darbinieku pārstāvju vēlmi atbalstīt pieteikumu EGF atbalsta saņemšanai un iesaistīšanos atlaistajiem darbiniekiem paredzēto pasākumu izstrādē; pieņem zināšanai, ka šajā procesā tika iesaistīti arī sociālie partneri, attiecīgās darba devēju asociācijas un vietējās Sagunto varas iestādes; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka ienākumu atbalsta pasākumi veidos mazāk nekā 25 % no visa individualizēto pasākumu kopuma, kas ir stipri mazāk nekā EGF regulā paredzētais maksimālais apjoms 35 % apmērā, un ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai personas, kurām paredzēts atbalsts, piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, ka saskaņā ar EGF regulas 7. pantu saskaņotajam EGF atbalstīto individualizēto pakalpojumu kopumam vajadzētu būt tādam, kurā ir ņemtas vērā turpmākās darba tirgus perspektīvas un nepieciešamās prasmes, un tam jābūt saderīgam ar pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku, kurā tiek efektīvi izmantoti resursi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ņem vērā — Spānija apstiprina, ka atbalsttiesīgās darbības netiek finansētas no citiem Savienības finanšu instrumentiem; atkārtoti aicina Komisiju gada pārskatos sniegt šo datu salīdzinošu novērtējumu, lai nodrošinātu, ka ir pilnībā ievēroti spēkā esošie noteikumi un ka Savienības finansētus pakalpojumus nav iespējams sniegt divreiz; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina, ka ir svarīgi uzlabot visu darba ņēmēju nodarbinātības iespējas, pielāgojot apmācību un atzīstot darba ņēmēju profesionālās darbības laikā iegūtās prasmes un kompetences; pauž cerību, ka saskaņotajā pasākumu kopumā piedāvātā apmācība tiks pielāgota ne tikai atlaisto darbinieku vajadzībām, bet arī attiecīgā brīža uzņēmējdarbības videi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka katrā atsevišķā gadījumā būtu rūpīgi jāizvērtē šobrīd plaši izmantotā atkāpe no atbilstības robežvērtības par labu MVU darbiniekiem, atsauces perioda pagarināšana, kā arī iespēja iekļaut pieteikumā atlaistus darbiniekus, kas ir piedāvājuši atsauces uzņēmumam saistītos pakalpojumus, cenšoties visādā ziņā ierobežot EGF budžeta disproporcionālu izmantošanu; tādēļ piekrīt Komisijas lēmumam piešķirt palīdzību 250 darbiniekiem 29 uzņēmumos Comunidad Valenciana reģionā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkārtoti uzsver, ka EGF palīdzība nedrīkst aizstāt darbības, kas uzņēmumiem jāveic saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prasa, lai Komisija nodrošinātu publisku piekļuvi dokumentiem par EGF pieteikumiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(3)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(4)  OICA datu bāze: http://www.oica.net/category/production-statistics/

(5)  EGF/2016/004 ES Comunidad Valenciana automotive, COM(2016)0708; EGF/2007/001 FR PSA piegādātājuzņēmumi, COM(2007)0415; EGF/2007/010 PT Lisboa Alentejo, COM(2008)0094; EGF/2008/002 ES Delphi, COM(2008)0547; EGF/2008/004 ES Castilla y León Aragón, COM(2009)0150; EGF/2009/013 DE/ Karmann, COM(2010)0007; EGF/2012/005 SE Saab, COM(2012)0622; EGF/2012/008 IT De Tomaso; COM(2013)0469; EGF/2013/006 PL Fiat Auto Poland, COM(2014)0699; EGF/2013/012 BE Ford Genk, COM(2014)0532; EGF/2014/006 FR PSA, COM(2014)0560; EGF/2015/003 BE Ford Genk, COM(2015)0336 un EGF/2015/009 SE Volvo Trucks, COM(2016)0061;

(6)  EGF/2009/007 SE Volvo, COM(2009)0602; EGF/2009/009 AT Steiermark, COM(2009)0602; EGF/2009/019 FR Renault, COM(2011)0420; EGF/2010/002 ES Cataluña automotive, COM(2010)0453; EGF/2010/004 PL Wielkopolskie, COM(2010)0616; EGF/2010/015 FR Peugeot, COM(2012)0461; EGF/2010/031 BE General Motors Belgium, COM(2011)0212; EGF/2011/003 DE Arnsbergas un Diseldorfas autobūves nozare, COM(2011)0447; EGF/2011/005 PT Norte-Centro automotive, COM(2011)0664; EGF/2015/002 DE Adam Opel, COM(2015)0342.

(7)  EPA Q3 2016. http://www.ine.es/infografias/tasasepa/desktop/tasas.html?t=0&lang=es

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu — Spānijas pieteikums EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2017/341.)

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/403 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/403

---

P8_TA(2016)0496

Uzskaites normalizēšana dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumos ***II

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1192/69 par kopīgiem noteikumiem uzskaites normalizēšanai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumos atcelšanu (11197/1/2016 – C8-0424/2016 – 2013/0013(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2018/C 238/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (11197/1/2016 – C8-0424/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (11197/1/2016 – C8-0424/2016),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 11. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 11. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 8. oktobra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 8. oktobra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0026), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0026),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 76. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 76. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A8-0368/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A8-0368/2016),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV C 327, 12.11.2013., 122. lpp.

(2)  OV C 356, 5.12.2013., 92. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, 26.2.2014., P7_TA(2014)0152.

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/404 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/404

---

P8_TA(2016)0497

Iekšzemes dzelzceļa pasažieru pārvadājumi ***II

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par grozījumu izdarīšanu Regulā (EK) Nr. 1370/2007 attiecībā uz iekšzemes dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu (11198/1/2016 – C8-0425/2016 – 2013/0028(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2018/C 238/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (11198/1/2016 – C8-0425/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (11198/1/2016 – C8-0425/2016),

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesnieguši Lietuvas parlaments, Luksemburgas Deputātu palāta, Nīderlandes Senāts un Nīderlandes Pārstāvju palāta, Austrijas Federālā padome un Zviedrijas parlaments, un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesnieguši Lietuvas parlaments, Luksemburgas Deputātu palāta, Nīderlandes Senāts un Nīderlandes Pārstāvju palāta, Austrijas Federālā padome un Zviedrijas parlaments, un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 11. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 11. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 8. oktobra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 8. oktobra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0028), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0028),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 76. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 76. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A8-0373/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A8-0373/2016),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ierosina šo aktu saukt par van de Camp-Dijksma regulu par iekšzemes dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu (4); |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OV C 327, 12.11.2013., 122. lpp.

(2)  OV C 356, 5.12.2013., 92. lpp.

(3)  2014. gada 26. februārī pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0148.

(4)  Wim van de Camp un Sharon Dijksma vadīja sarunas attiecīgi Parlamenta un Padomes vārdā.

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta paziņojums par personāla pārcelšanu

Saskaņā ar 14. apsvērumu un 4. panta 4.a un 4.b un 6. punktu dalībvalstīm ir pilnībā jāievēro Direktīva 2001/23/EK par darbinieku tiesību aizsardzību uzņēmumu īpašnieka maiņas gadījumā un tās ir tiesīgas darīt vairāk nekā nosaka šīs direktīvas piemērošana, proti, veikt papildu pasākumus personāla aizsardzībai saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, piemēram, pieprasot obligātu personāla pārcelšanu, pat ja Direktīva 2001/23/EK nebūtu piemērojama.

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/406 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/406

---

P8_TA(2016)0498

Vienota Eiropas dzelzceļa telpa ***II

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/34/ES groza attiecībā uz iekšzemes dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu un dzelzceļa infrastruktūras pārvaldību (11199/1/2016 – C8-0426/2016 – 2013/0029(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2018/C 238/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (11199/1/2016 – C8-0426/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (11199/1/2016 – C8-0426/2016),

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedza Francijas Senāts, Lietuvas parlaments, Luksemburgas Deputātu palāta, Nīderlandes Senāts, Nīderlandes Pārstāvju palāta un Zviedrijas parlaments un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedza Francijas Senāts, Lietuvas parlaments, Luksemburgas Deputātu palāta, Nīderlandes Senāts, Nīderlandes Pārstāvju palāta un Zviedrijas parlaments un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 11. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 11. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 8. oktobra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 8. oktobra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0029), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0029),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 76. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 76. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A8-0371/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A8-0371/2016),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ierosina šo aktu saukt par Sassoli-Dijksma direktīvu par iekšzemes dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu un dzelzceļa infrastruktūras pārvaldību (4); |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OV C 327, 12.11.2013., 122. lpp.

(2)  OV C 356, 5.12.2013., 92. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0147.

(4)  David-Maria Sassoli un Sharon Dijksma vadīja sarunas attiecīgi Parlamenta un Padomes vārdā.

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/407 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/407

---

P8_TA(2016)0499

Tirgus piekļuves ostas pakalpojumiem un ostu finanšu pārredzamības sistēma ***I

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido tirgus piekļuves ostas pakalpojumiem un ostu finanšu pārredzamības sistēmu (COM(2013)0296 – C7-0144/2013 – 2013/0157(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 238/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0296), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0296),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0144/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0144/2013),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Spānijas parlamenta Deputātu kongress un Spānijas parlamenta Senāts, Francijas Nacionālā asambleja, Itālijas parlamenta Senāts, Latvijas Republikas Saeima, Maltas parlaments, Polijas Sejms, kā arī Zviedrijas Riksdāgs un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Spānijas parlamenta Deputātu kongress un Spānijas parlamenta Senāts, Francijas Nacionālā asambleja, Itālijas parlamenta Senāts, Latvijas Republikas Saeima, Maltas parlaments, Polijas Sejms, kā arī Zviedrijas Riksdāgs un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 11. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 11. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 28. novembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 28. novembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 5. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 5. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0023/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0023/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ierosina šo aktu saukt par Fleckenstein-Schultz van Haegen regulu, ar ko izveido tirgus piekļuves ostas pakalpojumiem un ostu finanšu pārredzamības sistēmu (4). |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem; |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 327, 12.11.2013., 111. lpp.

(2)  OV C 114, 15.4.2014., 57. lpp.

(3)  Ar šo nostāju aizstāj 2016. gada 8. martā pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti P8_TA(2016)0069).

(4)  Knut Fleckenstein un Melanie Schultz van Haegen vadīja sarunas attiecīgi Parlamenta un Padomes vārdā.

---

P8_TC1-COD(2013)0157

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 14. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko izveido ostas pakalpojumu sniegšanas sistēmu un kopīgos noteikumus par ostu finanšu pārredzamību

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/352.)

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/409 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/409

---

P8_TA(2016)0500

Revīzijas palātas locekļa iecelšana amatā: Juhan Parts

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra lēmums par priekšlikumu iecelt Juhan Parts par Revīzijas palātas locekli (C8-0445/2016 – 2016/0817(NLE))

(Apspriešanās)

(2018/C 238/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0445/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0445/2016),

| — | ņemot vērā Reglamenta 121. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 121. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0375/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0375/2016),

| A. | tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības;

| B. | tā kā Budžeta kontroles komiteja 2016. gada 5. decembra sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu, |
| --- | --- |

B.

tā kā Budžeta kontroles komiteja 2016. gada 5. decembra sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu,

| 1. | sniedz labvēlīgu atzinumu par Padomes priekšlikumu iecelt Juhan Parts par Revīzijas palātas locekli; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

---

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/410 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/410

---

P8_TA(2016)0501

Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētījumu programma *

Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 2008/376/EK par Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētījumu programmas pieņemšanu un par daudzgadu tehniskajām pamatnostādnēm šai programmai (COM(2016)0075 – C8-0099/2016 – 2016/0047(NLE))

(Apspriešanās)

(2018/C 238/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2016)0075), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2016)0075),

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

| — | ņemot vērā 2. panta otro daļu Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotajā 37. protokolā par EOTK līguma izbeigšanās finanšu sekām un par Ogļu un tērauda pētniecības fondu, saskaņā ar kuru Padome apspriedusies ar Parlamentu (C8-0099/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2. panta otro daļu Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotajā 37. protokolā par EOTK līguma izbeigšanās finanšu sekām un par Ogļu un tērauda pētniecības fondu, saskaņā ar kuru Padome apspriedusies ar Parlamentu (C8-0099/2016),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0358/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0358/2016),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Lēmuma priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Ir nepieciešams pārskatīt noteikumus attiecībā uz konsultantu grupu un tehnisko grupu kompetencēm un sastāvu, it īpaši attiecībā uz Komisijas iecelto ekspertu veidu, lai nodrošinātu lielāku pārredzamību, kā arī atbilstību Komisijas ekspertu grupu tiesiskajam regulējumam un saskaņotību ar to, un iespēju robežās veicināt attiecīgu ekspertīzes jomu un interešu jomu līdzsvarotu pārstāvību, kā arī optimālu dzimumu līdzsvaru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Ir nepieciešams pārskatīt noteikumus attiecībā uz konsultantu grupu un tehnisko grupu kompetencēm un sastāvu, it īpaši attiecībā uz Komisijas iecelto ekspertu veidu, lai nodrošinātu lielāku pārredzamību, kā arī atbilstību Komisijas ekspertu grupu tiesiskajam regulējumam un saskaņotību ar to, un iespēju robežās veicināt attiecīgu ekspertīzes jomu un interešu jomu līdzsvarotu pārstāvību, kā arī optimālu dzimumu līdzsvaru.

| (3) | Ir nepieciešams pārskatīt noteikumus attiecībā uz konsultantu grupu un tehnisko grupu kompetencēm un sastāvu,
  lai attiecīgās ieinteresētās personas informētu par pārrunām šajās grupās,
  it īpaši attiecībā uz Komisijas iecelto ekspertu veidu
  un radīto ietekmi
  , lai nodrošinātu lielāku pārredzamību, kā arī atbilstību Komisijas ekspertu grupu tiesiskajam regulējumam un saskaņotību ar to, un iespēju robežās veicināt attiecīgu ekspertīzes jomu un interešu jomu līdzsvarotu pārstāvību, kā arī optimālu dzimumu līdzsvaru.
  Tomēr ekspertu grupām būtu jāievēro Komisijas 2016. gada 30. maija Lēmums, ar ko nosaka Komisijas ekspertu grupu izveides un darbības horizontālos noteikumus, un Eiropas Parlamenta rezolūcija par Komisijas ekspertu grupu sastāvu un reģistra kontroli. |
| --- | --- |

(3)

Ir nepieciešams pārskatīt noteikumus attiecībā uz konsultantu grupu un tehnisko grupu kompetencēm un sastāvu,
  lai attiecīgās ieinteresētās personas informētu par pārrunām šajās grupās,
  it īpaši attiecībā uz Komisijas iecelto ekspertu veidu
  un radīto ietekmi
  , lai nodrošinātu lielāku pārredzamību, kā arī atbilstību Komisijas ekspertu grupu tiesiskajam regulējumam un saskaņotību ar to, un iespēju robežās veicināt attiecīgu ekspertīzes jomu un interešu jomu līdzsvarotu pārstāvību, kā arī optimālu dzimumu līdzsvaru.
  Tomēr ekspertu grupām būtu jāievēro Komisijas 2016. gada 30. maija Lēmums, ar ko nosaka Komisijas ekspertu grupu izveides un darbības horizontālos noteikumus, un Eiropas Parlamenta rezolūcija par Komisijas ekspertu grupu sastāvu un reģistra kontroli.

Grozījums Nr. 2

Lēmuma priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Ir lietderīgi
  apsvērt finansēšanas noteikumu vienkāršošanu
  , lai atvieglotu mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) dalību RFCS programmā, un atļaut “vienības izmaksu” izmantošanu, lai aprēķinātu attiecināmās personāla izmaksas MVU īpašniekiem un citām fiziskām personām, kuras nesaņem atalgojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Ir lietderīgi
  apsvērt finansēšanas noteikumu vienkāršošanu
  , lai atvieglotu mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) dalību RFCS programmā, un atļaut “vienības izmaksu” izmantošanu, lai aprēķinātu attiecināmās personāla izmaksas MVU īpašniekiem un citām fiziskām personām, kuras nesaņem atalgojumu.

| (4) | Ir lietderīgi
  atbalstīt MVU vispārējo dalību RFCS programmā
  , lai atvieglotu mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) dalību RFCS programmā
  , cita starpā vienkāršojot noteikumus,
  un atļaut “vienības izmaksu” izmantošanu, lai aprēķinātu attiecināmās personāla izmaksas MVU īpašniekiem un citām fiziskām personām, kuras nesaņem atalgojumu. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi
  atbalstīt MVU vispārējo dalību RFCS programmā
  , lai atvieglotu mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) dalību RFCS programmā
  , cita starpā vienkāršojot noteikumus,
  un atļaut “vienības izmaksu” izmantošanu, lai aprēķinātu attiecināmās personāla izmaksas MVU īpašniekiem un citām fiziskām personām, kuras nesaņem atalgojumu.

Grozījums Nr. 3

Lēmuma priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Ogļu un tērauda nozarēm ir svarīga nozīme Eiropas integrācijas procesā, un tām ir galvenā loma Savienības kopējā rūpniecības ainavā. Tajā pašā laikā darba apstākļi šajās nozarēs ir apgrūtinoši un bieži vien izraisa veselības problēmas darba ņēmējiem un iedzīvotājiem. Tādēļ ražotnēm un uzņēmumiem būtu jāievēro visas prasības sociālās atbildības jomā, jāsniedz konkrēti risinājumi un jāsamazina ražotņu pārveides vai darbības pārtraukšanas sociālās sekas. Jautājumi, kas saistīti ar sociālo atbildību, būtu pēc iespējas jāapspriež ar sociālajiem partneriem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Ogļu un tērauda nozarēm ir svarīga nozīme Eiropas integrācijas procesā, un tām ir galvenā loma Savienības kopējā rūpniecības ainavā. Tajā pašā laikā darba apstākļi šajās nozarēs ir apgrūtinoši un bieži vien izraisa veselības problēmas darba ņēmējiem un iedzīvotājiem. Tādēļ ražotnēm un uzņēmumiem būtu jāievēro visas prasības sociālās atbildības jomā, jāsniedz konkrēti risinājumi un jāsamazina ražotņu pārveides vai darbības pārtraukšanas sociālās sekas. Jautājumi, kas saistīti ar sociālo atbildību, būtu pēc iespējas jāapspriež ar sociālajiem partneriem.

Grozījums Nr. 16

Lēmuma priekšlikums

1. pants – - 1. punkts (jauns)

Lēmums 2008/376/EK

3. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1) | Lēmuma 3. panta 1. punkta g) apakšpunktu svītro; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1)

Grozījums Nr. 4

Lēmuma priekšlikums

1. pants – - 1.a punkts (jauns)

Lēmums 2008/376/EK

6. pants – 2. punkts – ga apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1a) | lēmuma 6. panta 2. punktam pievieno šādu apakšpunktu:









  “(ga) | derīgo izrakteņu ieguves un izmantošanas darbību ietekme uz darba ņēmēju nodarbinātību un vietējiem iedzīvotājiem;” |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1a)

“(ga)

derīgo izrakteņu ieguves un izmantošanas darbību ietekme uz darba ņēmēju nodarbinātību un vietējiem iedzīvotājiem;”

Grozījums Nr. 5

Lēmuma priekšlikums

1. pants – - 1.b punkts (jauns)

Lēmums 2008/376/EK

6. pants – 2. punkts – gb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1b) | lēmuma 6. panta 2. punktam pievieno šādu apakšpunktu:









  “(gb) | derīgo izrakteņu ieguves un izmantošanas darbību ietekme uz darba ņēmēju un vietējo iedzīvotāju veselību un drošību.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1b)

“(gb)

derīgo izrakteņu ieguves un izmantošanas darbību ietekme uz darba ņēmēju un vietējo iedzīvotāju veselību un drošību.”

Grozījums Nr. 20

Lēmuma priekšlikums

1. pants – - 1.c punkts (jauns)

Lēmums 2008/376/EK

8. pants – ievaddaļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1c) | Lēmuma 8. panta ievadteikumu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

(-1c)

Pētniecības un tehnikas attīstības (PTA) mērķis ir attīstīt tērauda ražošanas procesu, lai uzlabotu produkcijas kvalitāti un celtu ražīgumu. Neatņemama paredzamo uzlabojumu daļa ir mazināt izmešu apjomus, enerģijas patēriņu un ietekmi uz vidi, kā arī uzlabot izejvielu izmantojumu un saglabāt resursus. Pētniecības projektos pievēršas vismaz
  vienai
  no šīm jomām:

Pētniecības un tehnikas attīstības (PTA) mērķis ir attīstīt tērauda ražošanas procesu, lai uzlabotu produkcijas kvalitāti un celtu ražīgumu. Neatņemama paredzamo uzlabojumu daļa ir mazināt izmešu apjomus, enerģijas patēriņu un ietekmi uz vidi, kā arī uzlabot izejvielu izmantojumu un saglabāt resursus. Pētniecības projektos pievēršas
  inovatīvām tehnoloģijām
  vismaz
  vienā
  no šīm jomām:

Grozījums Nr. 6

Grozījums Nr. 6

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants – 1. daļa

1. pants – 1. daļa

Lēmums 2008/376/EK

21. pants – ia apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ia) | pabeigtu ogļu un tērauda ražošanas projektu attiecīgajās jomās novērtējums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ia)

(ia)

pabeigtu ogļu un tērauda ražošanas projektu attiecīgajās jomās novērtējums;

pabeigtu ogļu un tērauda ražošanas projektu attiecīgajās jomās novērtējums;

Grozījums Nr. 7

Grozījums Nr. 7

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants – 2. daļa

1. pants – 2. daļa

Lēmums 2008/376/EK

22. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Katru konsultantu grupu veido saskaņā ar pielikumā iekļautajām tabulām. Konsultantu grupu locekļi ir personas, kuras Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors ieceļ, lai tās pārstāvētu ieinteresēto personu kopīgās intereses. Grupu locekļi nepārstāv konkrētu ieinteresēto personu, bet gan pauž atzinumu, kas kopīgs dažādām ieinteresēto personu organizācijām. | Katru konsultantu grupu veido saskaņā ar pielikumā iekļautajām tabulām. Konsultantu grupu locekļi ir personas, kuras
  Komisijas
  Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors ieceļ, lai tās pārstāvētu ieinteresēto personu kopīgās intereses. Grupu locekļi
  darbojas individuāli un
  nepārstāv konkrētu ieinteresēto personu, bet gan pauž atzinumu, kas kopīgs dažādām ieinteresēto personu organizācijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Katru konsultantu grupu veido saskaņā ar pielikumā iekļautajām tabulām. Konsultantu grupu locekļi ir personas, kuras Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors ieceļ, lai tās pārstāvētu ieinteresēto personu kopīgās intereses. Grupu locekļi nepārstāv konkrētu ieinteresēto personu, bet gan pauž atzinumu, kas kopīgs dažādām ieinteresēto personu organizācijām.

Katru konsultantu grupu veido saskaņā ar pielikumā iekļautajām tabulām. Konsultantu grupu locekļi ir personas, kuras
  Komisijas
  Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors ieceļ, lai tās pārstāvētu ieinteresēto personu kopīgās intereses. Grupu locekļi
  darbojas individuāli un
  nepārstāv konkrētu ieinteresēto personu, bet gan pauž atzinumu, kas kopīgs dažādām ieinteresēto personu organizācijām.

Komisijas

darbojas individuāli un

Grozījums Nr. 8

Grozījums Nr. 8

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants – 2. daļa

1. pants – 2. daļa

Lēmums 2008/376/EK

22. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Viņi darbojas attiecīgā jomā un ir informēti par nozares prioritātēm. | Viņi darbojas attiecīgā jomā un ir informēti par
  rūpniecības un attiecīgās
  nozares prioritātēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Viņi darbojas attiecīgā jomā un ir informēti par nozares prioritātēm.

Viņi darbojas attiecīgā jomā un ir informēti par
  rūpniecības un attiecīgās
  nozares prioritātēm.

rūpniecības un attiecīgās

Grozījums Nr. 9

Grozījums Nr. 9

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants – 3. daļa

1. pants – 3. daļa

Lēmums 2008/376/EK

24. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tehnisko grupu locekļus Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors ieceļ amatā privātpersonas statusā. | Tehnisko grupu locekļus
  Komisijas
  Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors ieceļ amatā privātpersonas statusā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tehnisko grupu locekļus Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors ieceļ amatā privātpersonas statusā.

Tehnisko grupu locekļus
  Komisijas
  Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors ieceļ amatā privātpersonas statusā.

Komisijas

Grozījums Nr. 15

Grozījums Nr. 15

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 3. apakšpunkts

1. pants – 1. punkts – 3. apakšpunkts

Lēmums 2008/376/EK

24. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Mudina Komisiju nodrošināt maksimāli iespējamo pārredzamību, ietverot darba kārtības, pamatojuma dokumentu, balsošanas dokumentu un detalizētu protokolu publicēšanu, tai skaitā pretēju viedokļu publicēšanu saskaņā ar Eiropas Ombuda ieteikumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Mudina Komisiju nodrošināt maksimāli iespējamo pārredzamību, ietverot darba kārtības, pamatojuma dokumentu, balsošanas dokumentu un detalizētu protokolu publicēšanu, tai skaitā pretēju viedokļu publicēšanu saskaņā ar Eiropas Ombuda ieteikumu;

3.a

Mudina Komisiju nodrošināt maksimāli iespējamo pārredzamību, ietverot darba kārtības, pamatojuma dokumentu, balsošanas dokumentu un detalizētu protokolu publicēšanu, tai skaitā pretēju viedokļu publicēšanu saskaņā ar Eiropas Ombuda ieteikumu;

Grozījums Nr. 10

Grozījums Nr. 10

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

1. pants – 9. daļa

1. pants – 9. daļa

Lēmums 2008/376/EK

39. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ieceļot 18. pantā, 28. panta 2. punktā un 38. pantā minētos neatkarīgos un augsti kvalificētos ekspertus, pēc analoģijas piemēro Regulas (ES) Nr. 1290/2013 (*1) 40. pantā izklāstītos noteikumus. | Ieceļot 18. pantā, 28. panta 2. punktā un 38. pantā minētos neatkarīgos un augsti kvalificētos ekspertus, pēc analoģijas piemēro
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulas (ES) Nr. 1290/2013 (*2) 40. pantā izklāstītos noteikumus
  , un attiecībā uz ekspertu grupām kopumā tos piemēro kopā ar Komisijas 2016. gada 30. maija Lēmumu, ar ko nosaka Komisijas ekspertu grupu izveides un darbības horizontālos noteikumus, un Eiropas Parlamenta rezolūciju par Komisijas ekspertu grupu sastāvu un reģistra kontroli
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ieceļot 18. pantā, 28. panta 2. punktā un 38. pantā minētos neatkarīgos un augsti kvalificētos ekspertus, pēc analoģijas piemēro Regulas (ES) Nr. 1290/2013 (*1) 40. pantā izklāstītos noteikumus.

*1

Ieceļot 18. pantā, 28. panta 2. punktā un 38. pantā minētos neatkarīgos un augsti kvalificētos ekspertus, pēc analoģijas piemēro
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulas (ES) Nr. 1290/2013 (*2) 40. pantā izklāstītos noteikumus
  , un attiecībā uz ekspertu grupām kopumā tos piemēro kopā ar Komisijas 2016. gada 30. maija Lēmumu, ar ko nosaka Komisijas ekspertu grupu izveides un darbības horizontālos noteikumus, un Eiropas Parlamenta rezolūciju par Komisijas ekspertu grupu sastāvu un reģistra kontroli
  .

Eiropas Parlamenta un Padomes

*2

, un attiecībā uz ekspertu grupām kopumā tos piemēro kopā ar Komisijas 2016. gada 30. maija Lēmumu, ar ko nosaka Komisijas ekspertu grupu izveides un darbības horizontālos noteikumus, un Eiropas Parlamenta rezolūciju par Komisijas ekspertu grupu sastāvu un reģistra kontroli

---

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1290/2013, ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 81. lpp.).”;

*1

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1290/2013, ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 81. lpp.).”;

*2

---

Ceturtdiena, 2016. gada 15. decembra

| 6.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/416 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/416

---

P8_TA(2016)0508

To trešo valstu saraksts, kuru pilsoņiem piemēro vīzas prasību, un to trešo valstu saraksts, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas: apturēšanas mehānisma pārskatīšana ***I

Eiropas Parlamenta 2016. gada 15. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (apturēšanas mehānisma pārskatīšana) (COM(2016)0290 – C8-0176/2016 – 2016/0142(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 238/32)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0290), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0290),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0176/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0176/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 7. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 7. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0235/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0235/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0142

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 15. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (apturēšanas mehānisma pārskatīšana)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/371.)

---