# Eiropas Savienības C 337/2018

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 337 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 61. gadagājums2018. gada 20. septembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 337

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

61. gadagājums2018. gada 20. septembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2017.–2018. GADA SESIJA2017. gada 11.–14. septembra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 89, 8.3.2018 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2017.–2018. GADA SESIJA2017. gada 11.–14. septembra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 89, 8.3.2018 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 89, 8.3.2018 .

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2017. gada 12. septembris |
| 2018/C 337/01 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūcija par Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīvas 2008/52/EK par konkrētiem mediācijas aspektiem civillietās un komerclietās (Mediācijas direktīva) īstenošanu (2016/2066(INI)) | 2 |
| 2018/C 337/02 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūcija par franšīzes darbību mazumtirdzniecības nozarē (2016/2244(INI)) | 6 |
| 2018/C 337/03 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūcija par Eiropas Kosmosa stratēģiju (2016/2325(INI)) | 11 |
| 2018/C 337/04 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūcija par akadēmisku tālākizglītību un tālmācību kā daļu no Eiropas mūžizglītības stratēģijas (2016/2142(INI)) | 20 |
| 2018/C 337/05 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūcija par vaļu medībām Norvēģijā (2017/2712(RSP)) | 30 |
| 2018/C 337/06 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūcija par starptautiskās tirdzniecības un ES tirdzniecības politikas ietekmi uz globālajām vērtības ķēdēm (2016/2301(INI)) | 33 |
| | Trešdiena, 2017. gada 13. septembris |
| 2018/C 337/07 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par ES politiskajām attiecībām ar Indiju (2017/2025(INI)) | 48 |
| 2018/C 337/08 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (D051451 – 2017/2780(RSP)) | 54 |
| 2018/C 337/09 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas Īstenošanas regulai (ES) Nr. .../..., ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/6, ar ko pēc avārijas Fukušimas atomelektrostacijā paredz īpašus nosacījumus, kas reglamentē tādas barības un pārtikas importu, kuras izcelsmes vieta ir Japāna vai kura nosūtīta no Japānas (D051561/01 – 2017/2837(RSP)) | 59 |
| 2018/C 337/10 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par ieroču eksportu: Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP īstenošana (2017/2029(INI)) | 63 |
| 2018/C 337/11 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par ES politiskajām attiecībām ar Latīņameriku (2017/2027(INI)) | 71 |
| 2018/C 337/12 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par korupciju un cilvēktiesībām trešās valstīs (2017/2028(INI)) | 82 |
| | Ceturtdiena, 2017. gada 14. septembris |
| 2018/C 337/13 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūcija par Kambodžu, jo īpaši Kem Sokha lietu (2017/2829(RSP)) | 99 |
| 2018/C 337/14 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūcija par Gabonu: represijas pret opozīciju (2017/2830(RSP)) | 102 |
| 2018/C 337/15 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūcija par Laosu, jo īpaši Somphone Phimmasone, Lod Thammavong un Soukane Chaithad lietām (2017/2831(RSP)) | 106 |
| 2018/C 337/16 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūcija par Mjanmu un jo īpaši par rohingu stāvokli (2017/2838(RSP)) | 109 |
| 2018/C 337/17 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra ieteikums Padomei, Komisijai un EĀDD attiecībā uz sarunām par ES un Čīles asociācijas nolīguma tirdzniecības pīlāra modernizēšanu (2017/2057(INI)) | 113 |
| 2018/C 337/18 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūcija par pārredzamību, pārskatatbildību un integritāti ES iestādēs (2015/2041(INI)) | 120 |
| 2018/C 337/19 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūcija par programmas Erasmus+ nākotni (2017/2740(RSP)) | 131 |
| 2018/C 337/20 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūcija par jauno Prasmju programmu Eiropai (2017/2002(INI) | 135 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2017. gada 12. septembris

2018/C 337/01

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūcija par Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīvas 2008/52/EK par konkrētiem mediācijas aspektiem civillietās un komerclietās (Mediācijas direktīva) īstenošanu (2016/2066(INI))

2

2018/C 337/02

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūcija par franšīzes darbību mazumtirdzniecības nozarē (2016/2244(INI))

6

2018/C 337/03

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūcija par Eiropas Kosmosa stratēģiju (2016/2325(INI))

11

2018/C 337/04

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūcija par akadēmisku tālākizglītību un tālmācību kā daļu no Eiropas mūžizglītības stratēģijas (2016/2142(INI))

20

2018/C 337/05

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūcija par vaļu medībām Norvēģijā (2017/2712(RSP))

30

2018/C 337/06

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūcija par starptautiskās tirdzniecības un ES tirdzniecības politikas ietekmi uz globālajām vērtības ķēdēm (2016/2301(INI))

33

Trešdiena, 2017. gada 13. septembris

2018/C 337/07

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par ES politiskajām attiecībām ar Indiju (2017/2025(INI))

48

2018/C 337/08

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (D051451 – 2017/2780(RSP))

54

2018/C 337/09

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas Īstenošanas regulai (ES) Nr. .../..., ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/6, ar ko pēc avārijas Fukušimas atomelektrostacijā paredz īpašus nosacījumus, kas reglamentē tādas barības un pārtikas importu, kuras izcelsmes vieta ir Japāna vai kura nosūtīta no Japānas (D051561/01 – 2017/2837(RSP))

59

2018/C 337/10

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par ieroču eksportu: Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP īstenošana (2017/2029(INI))

63

2018/C 337/11

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par ES politiskajām attiecībām ar Latīņameriku (2017/2027(INI))

71

2018/C 337/12

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par korupciju un cilvēktiesībām trešās valstīs (2017/2028(INI))

82

Ceturtdiena, 2017. gada 14. septembris

2018/C 337/13

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūcija par Kambodžu, jo īpaši Kem Sokha lietu (2017/2829(RSP))

Kem Sokha

99

2018/C 337/14

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūcija par Gabonu: represijas pret opozīciju (2017/2830(RSP))

102

2018/C 337/15

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūcija par Laosu, jo īpaši Somphone Phimmasone, Lod Thammavong un Soukane Chaithad lietām (2017/2831(RSP))

Somphone Phimmasone, Lod Thammavong un Soukane Chaithad

106

2018/C 337/16

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūcija par Mjanmu un jo īpaši par rohingu stāvokli (2017/2838(RSP))

109

2018/C 337/17

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra ieteikums Padomei, Komisijai un EĀDD attiecībā uz sarunām par ES un Čīles asociācijas nolīguma tirdzniecības pīlāra modernizēšanu (2017/2057(INI))

113

2018/C 337/18

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūcija par pārredzamību, pārskatatbildību un integritāti ES iestādēs (2015/2041(INI))

120

2018/C 337/19

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūcija par programmas Erasmus+ nākotni (2017/2740(RSP))

131

2018/C 337/20

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūcija par jauno Prasmju programmu Eiropai (2017/2002(INI)

135

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2017. gada 12. septembris |
| 2018/C 337/21 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra lēmums par pieprasījumu atcelt Marie-Christine Boutonnet imunitāti (2017/2063(IMM)) | 154 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2017. gada 12. septembris

2018/C 337/21

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra lēmums par pieprasījumu atcelt Marie-Christine Boutonnet imunitāti (2017/2063(IMM))

Marie-Christine Boutonnet

154

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2017. gada 12. septembris |
| 2018/C 337/22 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra lēmums par ierosinājumu iecelt Simon Busuttil Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantā paredzētās komitejas sastāvā (2017/2132(INS)) | 157 |
| 2018/C 337/23 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandi par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību (11782/2016 – C8-0123/2017– 2016/0252(NLE)) | 158 |
| 2018/C 337/24 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Islandi par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm (12146/2016 – C8-0129/2017 – 2016/0293(NLE)) | 159 |
| 2018/C 337/25 | P8_TA(2017)0325Novecojušu regulu atcelšana attiecībā uz iekšējo ūdensceļu un kravu autopārvadājumu nozarēm ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1101/89, Regulu (EK) Nr. 685/2001 un Regulu (EK) Nr. 2888/2000 (COM(2016)0745 – C8-0501/2016 – 2016/0368(COD))P8_TC1-COD(2016)0368Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 12. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2888/2000 un (EK) Nr. 685/2001 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1101/89 | 160 |
| 2018/C 337/26 | P8_TA(2017)0326Interneta savienojamības veicināšana vietējās kopienās ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz interneta savienojamības veicināšanu vietējās kopienās groza Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un Regulu (ES) Nr. 283/2014 (COM(2016)0589 – C8-0378/2016 – 2016/0287(COD))P8_TC1-COD(2016)0287Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 12. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko attiecībā uz interneta savienojamības veicināšanu vietējās kopienās groza Regulas (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) Nr. 283/2014 | 161 |
| 2018/C 337/27 | P8_TA(2017)0327Gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumi ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 994/2010(COM(2016)0052 – C8-0035/2016 – 2016/0030(COD))P8_TC1-COD(2016)0030Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 12. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/... par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 994/2010 | 164 |
| 2018/C 337/28 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ES pievienošanos Eiropas Padomes Konvencijai par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (COM(2016)0109 – 2016/0062(NLE)) | 167 |
| | Trešdiena, 2017. gada 13. septembris |
| 2018/C 337/29 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2017. gada 12. jūnija deleģēto regulu, ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 groza attiecībā uz tieši pārvaldīto līdzekļu sadalījumu integrētās jūrlietu politikas un kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem (C(2017)03881 – 2017/2743(DEA)) | 176 |
| 2018/C 337/30 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu daudzpusējo nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, Albānijas Republiku, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgārijas Republiku, Horvātijas Republiku, Islandes Republiku, Melnkalnes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Rumāniju, Serbijas Republiku un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misiju Kosovā par Eiropas Kopējās aviācijas telpas (ECAA) izveidi (15654/2016 – C8-0098/2017 – 2006/0036(NLE)) | 177 |
| 2018/C 337/31 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par kontroles pasākumu piemērošanu N-(1-fenetilpiperidīn-4-il)-N-fenilakrilamīdam (akriloilfentanilam) (08858/2017 – C8-0179/2017 – 2017/0073(NLE)) | 178 |
| 2018/C 337/32 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Itālijai (COM(2017)0540 – C8-0199/2017 – 2017/2101(BUD)) | 179 |
| 2018/C 337/33 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2017. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2017 projektu, kas pievienots priekšlikumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu, lai sniegtu palīdzību Itālijai (11813/2017 – C8-0304/2017 – 2017/2109(BUD)) | 181 |
| 2018/C 337/34 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Somijas pieteikums EGF/2017/002 FI/Microsoft 2) (COM(2017)0322 – C8-0193/2017 – 2017/2098(BUD)) | 183 |
| 2018/C 337/35 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK nolūkā saglabāt pašreizējo darbības jomas ierobežojumu attiecībā uz aviācijas darbības darbībām un sagatavoties globālā tirgus pasākuma ieviešanai no 2021. gada (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD)) | 187 |
| 2018/C 337/36 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai saistībā ar klimata pārmaiņām (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD)) | 206 |
| 2018/C 337/37 | P8_TA(2017)0340Vienota uzturēšanās atļauju forma trešo valstu pilsoņiem ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1030/2002, ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem (COM(2016)0434 – C8-0247/2016 – 2016/0198(COD))P8_TC1-COD(2016)0198Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1030/2002, ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem | 237 |
| 2018/C 337/38 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 3/2017 projektu — līdzekļu palielinājums Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai, lai turpinātu jauniešu bezdarba līmeņa samazināšanu visā Eiropas Savienībā, un decentralizētās aģentūras ACER un SESAR2 kopuzņēmuma štatu saraksta atjauninājums (11812/2017 – C8-0303/2017 – 2017/2078(BUD)) | 238 |
| | Ceturtdiena, 2017. gada 14. septembris |
| 2018/C 337/39 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz produktu un pakalpojumu pieejamības prasībām (COM(2015)0615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD)) | 240 |
| 2018/C 337/40 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par bioloģisko produktu tirdzniecību (05530/2017 – C8-0144/2017 – 2016/0383(NLE)) | 341 |
| 2018/C 337/41 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Trešo papildprotokolu, kas pievienots Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (06750/2017 – C8-0225/2017 – 2017/0042(NLE)) | 342 |
| 2018/C 337/42 | P8_TA(2017)0355Eiropas statistikas programmas pagarināšana līdz 2020. gadam ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 99/2013 par Eiropas statistikas programmu 2013.—2017. gadam, pagarinot to līdz 2018.—2020. gadam (COM(2016)0557 – C8-0367/2016 – 2016/0265(COD))P8_TC1-COD(2016)0265Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 14. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 99/2013 par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam, pagarinot to līdz 2020. gadam | 343 |
| 2018/C 337/43 | P8_TA(2017)0356Eiropas riska kapitāla fondi un Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondi ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 345/2013 par Eiropas riska kapitāla fondiem un Regulu (ES) Nr. 346/2013 par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem (COM(2016)0461 – C8-0320/2016 – 2016/0221(COD))P8_TC1-COD(2016)0221Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 14. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 345/2013 par Eiropas riska kapitāla fondiem un Regulu (ES) Nr. 346/2013 par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem | 344 |
| 2018/C 337/44 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 676/2007 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2008 (COM(2016)0493 – C8-0336/2016 – 2016/0238(COD)) | 345 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2017. gada 12. septembris

2018/C 337/22

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra lēmums par ierosinājumu iecelt Simon Busuttil Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantā paredzētās komitejas sastāvā (2017/2132(INS))

Simon Busuttil

157

2018/C 337/23

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandi par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību (11782/2016 – C8-0123/2017– 2016/0252(NLE))

158

2018/C 337/24

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Islandi par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm (12146/2016 – C8-0129/2017 – 2016/0293(NLE))

159

2018/C 337/25

P8_TA(2017)0325Novecojušu regulu atcelšana attiecībā uz iekšējo ūdensceļu un kravu autopārvadājumu nozarēm ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1101/89, Regulu (EK) Nr. 685/2001 un Regulu (EK) Nr. 2888/2000 (COM(2016)0745 – C8-0501/2016 – 2016/0368(COD))P8_TC1-COD(2016)0368Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 12. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2888/2000 un (EK) Nr. 685/2001 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1101/89

160

2018/C 337/26

P8_TA(2017)0326Interneta savienojamības veicināšana vietējās kopienās ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz interneta savienojamības veicināšanu vietējās kopienās groza Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un Regulu (ES) Nr. 283/2014 (COM(2016)0589 – C8-0378/2016 – 2016/0287(COD))P8_TC1-COD(2016)0287Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 12. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko attiecībā uz interneta savienojamības veicināšanu vietējās kopienās groza Regulas (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) Nr. 283/2014

161

2018/C 337/27

P8_TA(2017)0327Gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumi ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 994/2010(COM(2016)0052 – C8-0035/2016 – 2016/0030(COD))P8_TC1-COD(2016)0030Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 12. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/... par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 994/2010

164

2018/C 337/28

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ES pievienošanos Eiropas Padomes Konvencijai par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (COM(2016)0109 – 2016/0062(NLE))

167

Trešdiena, 2017. gada 13. septembris

2018/C 337/29

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2017. gada 12. jūnija deleģēto regulu, ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 groza attiecībā uz tieši pārvaldīto līdzekļu sadalījumu integrētās jūrlietu politikas un kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem (C(2017)03881 – 2017/2743(DEA))

176

2018/C 337/30

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu daudzpusējo nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, Albānijas Republiku, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgārijas Republiku, Horvātijas Republiku, Islandes Republiku, Melnkalnes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Rumāniju, Serbijas Republiku un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misiju Kosovā par Eiropas Kopējās aviācijas telpas (ECAA) izveidi (15654/2016 – C8-0098/2017 – 2006/0036(NLE))

ECAA

177

2018/C 337/31

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par kontroles pasākumu piemērošanu N-(1-fenetilpiperidīn-4-il)-N-fenilakrilamīdam (akriloilfentanilam) (08858/2017 – C8-0179/2017 – 2017/0073(NLE))

178

2018/C 337/32

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Itālijai (COM(2017)0540 – C8-0199/2017 – 2017/2101(BUD))

179

2018/C 337/33

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2017. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2017 projektu, kas pievienots priekšlikumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu, lai sniegtu palīdzību Itālijai (11813/2017 – C8-0304/2017 – 2017/2109(BUD))

181

2018/C 337/34

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Somijas pieteikums EGF/2017/002 FI/Microsoft 2) (COM(2017)0322 – C8-0193/2017 – 2017/2098(BUD))

FI/Microsoft

183

2018/C 337/35

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK nolūkā saglabāt pašreizējo darbības jomas ierobežojumu attiecībā uz aviācijas darbības darbībām un sagatavoties globālā tirgus pasākuma ieviešanai no 2021. gada (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD))

187

2018/C 337/36

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai saistībā ar klimata pārmaiņām (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD))

206

2018/C 337/37

P8_TA(2017)0340Vienota uzturēšanās atļauju forma trešo valstu pilsoņiem ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1030/2002, ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem (COM(2016)0434 – C8-0247/2016 – 2016/0198(COD))P8_TC1-COD(2016)0198Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1030/2002, ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem

237

2018/C 337/38

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 3/2017 projektu — līdzekļu palielinājums Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai, lai turpinātu jauniešu bezdarba līmeņa samazināšanu visā Eiropas Savienībā, un decentralizētās aģentūras ACER un SESAR2 kopuzņēmuma štatu saraksta atjauninājums (11812/2017 – C8-0303/2017 – 2017/2078(BUD))

ACER

SESAR2

238

Ceturtdiena, 2017. gada 14. septembris

2018/C 337/39

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz produktu un pakalpojumu pieejamības prasībām (COM(2015)0615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD))

240

2018/C 337/40

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par bioloģisko produktu tirdzniecību (05530/2017 – C8-0144/2017 – 2016/0383(NLE))

341

2018/C 337/41

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Trešo papildprotokolu, kas pievienots Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (06750/2017 – C8-0225/2017 – 2017/0042(NLE))

342

2018/C 337/42

P8_TA(2017)0355Eiropas statistikas programmas pagarināšana līdz 2020. gadam ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 99/2013 par Eiropas statistikas programmu 2013.—2017. gadam, pagarinot to līdz 2018.—2020. gadam (COM(2016)0557 – C8-0367/2016 – 2016/0265(COD))P8_TC1-COD(2016)0265Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 14. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 99/2013 par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam, pagarinot to līdz 2020. gadam

343

2018/C 337/43

P8_TA(2017)0356Eiropas riska kapitāla fondi un Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondi ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 345/2013 par Eiropas riska kapitāla fondiem un Regulu (ES) Nr. 346/2013 par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem (COM(2016)0461 – C8-0320/2016 – 2016/0221(COD))P8_TC1-COD(2016)0221Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 14. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 345/2013 par Eiropas riska kapitāla fondiem un Regulu (ES) Nr. 346/2013 par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem

344

2018/C 337/44

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 676/2007 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2008 (COM(2016)0493 – C8-0336/2016 – 2016/0238(COD))

345

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

20.9.2018

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2017.–2018. GADA SESIJA

2017. gada 11.–14. septembra sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 89, 8.3.2018.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2017. gada 12. septembris

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/2

---

P8_TA(2017)0321

Mediācijas direktīvas īstenošana

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūcija par Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīvas 2008/52/EK par konkrētiem mediācijas aspektiem civillietās un komerclietās (Mediācijas direktīva) īstenošanu (2016/2066(INI))

(2018/C 337/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīvu 2008/52/EK par konkrētiem mediācijas aspektiem civillietās un komerclietās (“Mediācijas direktīva”) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīvu 2008/52/EK par konkrētiem mediācijas aspektiem civillietās un komerclietās (“Mediācijas direktīva”) (1),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/52/EK par konkrētiem mediācijas aspektiem civillietās un komerclietās piemērošanu (COM(2016)0542), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/52/EK par konkrētiem mediācijas aspektiem civillietās un komerclietās piemērošanu (COM(2016)0542),

| — | ņemot vērā tā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta padziļināto analīžu apkopojumu “Mediācijas direktīvas īstenošana. 2016. gada 29. novembris” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta padziļināto analīžu apkopojumu “Mediācijas direktīvas īstenošana. 2016. gada 29. novembris” (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada pētījumu “Direktīvas 2008/52/EK jeb Mediācijas direktīvas novērtēšana un īstenošana”, (3) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada pētījumu “Direktīvas 2008/52/EK jeb Mediācijas direktīvas novērtēšana un īstenošana”, (3)

| — | ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta pētījumu “Mediācijas direktīvas atdzīvināšana: tās īstenošanas ierobežotās ietekmes novērtējums un ieteikumi, kā sekmēt mediācijas izmantošanu ES” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta pētījumu “Mediācijas direktīvas atdzīvināšana: tās īstenošanas ierobežotās ietekmes novērtējums un ieteikumi, kā sekmēt mediācijas izmantošanu ES” (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta Ex post ietekmes novērtēšanas nodaļas Eiropas īstenošanas novērtējumu par Mediācijas direktīvu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta Ex post ietekmes novērtēšanas nodaļas Eiropas īstenošanas novērtējumu par Mediācijas direktīvu (5),

| — | ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta pētījumu “Mediācijas neizmantošanas izmaksu kvantificēšana: datu analīze” (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta pētījumu “Mediācijas neizmantošanas izmaksu kvantificēšana: datu analīze” (6),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. pantu un 81. panta 2. punkta g) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. pantu un 81. panta 2. punkta g) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0238/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0238/2017),

| A. | tā kā Direktīva 2008/52/EK bijusi svarīgs sasniegums attiecībā uz mediācijas procedūru ieviešanu un izmantošanu Eiropas Savienībā; tā kā dalībvalstis to īstenojušas ļoti atšķirīgi atkarībā no tā, vai iepriekš jau pastāvējusi nacionāla mediācijas sistēma, un dažas izvēlējušās tās noteikumus īstenot samērā burtiski, citas padziļināti pārskatījušas alternatīvus strīdu izšķiršanas līdzekļus (piemēram, Itālija, kur mediāciju izmanto seškārt vairāk nekā pārējā Eiropā), vēl citas nonākušas pie atziņas, ka to tiesību akti jau atbilst Mediācijas direktīvai; |
| --- | --- |

A.

tā kā Direktīva 2008/52/EK bijusi svarīgs sasniegums attiecībā uz mediācijas procedūru ieviešanu un izmantošanu Eiropas Savienībā; tā kā dalībvalstis to īstenojušas ļoti atšķirīgi atkarībā no tā, vai iepriekš jau pastāvējusi nacionāla mediācijas sistēma, un dažas izvēlējušās tās noteikumus īstenot samērā burtiski, citas padziļināti pārskatījušas alternatīvus strīdu izšķiršanas līdzekļus (piemēram, Itālija, kur mediāciju izmanto seškārt vairāk nekā pārējā Eiropā), vēl citas nonākušas pie atziņas, ka to tiesību akti jau atbilst Mediācijas direktīvai;

| B. | tā kā vairums dalībvalstu ir paplašinājušas savu nacionālo transponējošo noteikumu piemērošanas jomu, attiecinot to arī uz vietējām lietām — tikai trīs dalībvalstis izvēlējušās direktīvu transponēt tikai attiecībā uz pārrobežu lietām (7) —, un tas ir būtiski labvēlīgi ietekmējis dalībvalstu tiesību aktus un attiecīgās strīdu kategorijas; |
| --- | --- |

B.

tā kā vairums dalībvalstu ir paplašinājušas savu nacionālo transponējošo noteikumu piemērošanas jomu, attiecinot to arī uz vietējām lietām — tikai trīs dalībvalstis izvēlējušās direktīvu transponēt tikai attiecībā uz pārrobežu lietām (7) —, un tas ir būtiski labvēlīgi ietekmējis dalībvalstu tiesību aktus un attiecīgās strīdu kategorijas;

| C. | tā kā direktīvas transponēšanas posmā radušās grūtības lielā mērā saistāmas ar valstu tiesisko sistēmu juridiskajām tradīcijām; tā kā tāpēc prioritāte būtu jāpiešķir juridiskās domāšanas pārmaiņām, kas panākamas, attīstot mediācijas kultūru, kuras pamatā ir draudzīga strīdu izšķiršana, — tas ir jautājums, kuru kopš šīs Savienības direktīvas sākotnes un pēc tam transponēšanas laikā dalībvalstīs vairākkārt aktualizējuši Eiropas praktizējošo juristu tīkli; |
| --- | --- |

C.

tā kā direktīvas transponēšanas posmā radušās grūtības lielā mērā saistāmas ar valstu tiesisko sistēmu juridiskajām tradīcijām; tā kā tāpēc prioritāte būtu jāpiešķir juridiskās domāšanas pārmaiņām, kas panākamas, attīstot mediācijas kultūru, kuras pamatā ir draudzīga strīdu izšķiršana, — tas ir jautājums, kuru kopš šīs Savienības direktīvas sākotnes un pēc tam transponēšanas laikā dalībvalstīs vairākkārt aktualizējuši Eiropas praktizējošo juristu tīkli;

| D. | tā kā Mediācijas direktīvas īstenošana ir radījusi ES pievienoto vērtību, uzlabojot valstu likumdevēju izpratni par mediācijas priekšrocībām un panākot zināmu saskaņotību attiecībā uz procesuālajām tiesībām un dažādajām praksēm dalībvalstīs; |
| --- | --- |

D.

tā kā Mediācijas direktīvas īstenošana ir radījusi ES pievienoto vērtību, uzlabojot valstu likumdevēju izpratni par mediācijas priekšrocībām un panākot zināmu saskaņotību attiecībā uz procesuālajām tiesībām un dažādajām praksēm dalībvalstīs;

| E. | tā kā mediācija — alternatīva, brīvprātīga un konfidenciāla ārpustiesas procedūra — var būt lietderīgs rīks, ar ko, ievērojot nepieciešamās garantijas, dažos gadījumos mazināt tiesu sistēmu pārmērīgo noslodzi, jo tā var dot fiziskām un juridiskām personām iespēju strīdus ātri un lēti atrisināt ārpus tiesas — paturot prātā, ka pārmērīgi ilga tiesvedība ir pretrunā Pamattiesību hartai, —, turklāt nodrošinot labāku tiesu iestāžu pieejamību un sekmējot ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

E.

tā kā mediācija — alternatīva, brīvprātīga un konfidenciāla ārpustiesas procedūra — var būt lietderīgs rīks, ar ko, ievērojot nepieciešamās garantijas, dažos gadījumos mazināt tiesu sistēmu pārmērīgo noslodzi, jo tā var dot fiziskām un juridiskām personām iespēju strīdus ātri un lēti atrisināt ārpus tiesas — paturot prātā, ka pārmērīgi ilga tiesvedība ir pretrunā Pamattiesību hartai, —, turklāt nodrošinot labāku tiesu iestāžu pieejamību un sekmējot ekonomikas izaugsmi;

| F. | tā kā Mediācijas direktīvas 1. pantā noteiktie mērķi veicināt mediācijas izmantošanu un jo īpaši panākt “līdzsvarotas mediācijas un tiesvedības procesu attiecības” nepārprotami nav sasniegti, jo vairumā dalībvalstu mediāciju izmanto vidēji mazāk nekā 1 % tiesas lietu (8); |
| --- | --- |

F.

tā kā Mediācijas direktīvas 1. pantā noteiktie mērķi veicināt mediācijas izmantošanu un jo īpaši panākt “līdzsvarotas mediācijas un tiesvedības procesu attiecības” nepārprotami nav sasniegti, jo vairumā dalībvalstu mediāciju izmanto vidēji mazāk nekā 1 % tiesas lietu (8);

| G. | tā kā Mediācijas direktīva īsti nav izveidojusi Savienības sistēmu strīdu izšķiršanai ārpustiesas kārtībā, neskaitot to, ka ieviesti īpaši noteikumi par noilgumu un tā termiņiem tiesvedībā gadījumos, kad mēģina izmantot mediāciju, un par mediatoru un to administratīvā personāla konfidencialitātes pienākumiem, |
| --- | --- |

G.

tā kā Mediācijas direktīva īsti nav izveidojusi Savienības sistēmu strīdu izšķiršanai ārpustiesas kārtībā, neskaitot to, ka ieviesti īpaši noteikumi par noilgumu un tā termiņiem tiesvedībā gadījumos, kad mēģina izmantot mediāciju, un par mediatoru un to administratīvā personāla konfidencialitātes pienākumiem,

Galvenie secinājumi

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka daudzās dalībvalstīs mediācijas sistēmas nesen ir mainītas un pārskatītas un ka citās iecerēti piemērojamo tiesību aktu grozījumi (9); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž nožēlu par to, ka trīs dalībvalstis izvēlējušās direktīvu transponēt tikai attiecībā uz pārrobežu lietām, un norāda, ka nacionālo mediācijas sistēmu praktiskajā darbībā vērojamas zināmas grūtības, kas galvenokārt saistītas ar atšķirīgām tradīcijām un mediācijas kultūras trūkumu dalībvalstīs, nepietiekamu informētību par mediāciju vairumā dalībvalstu, nepietiekamām zināšanām, kā rīkoties ar pārrobežu lietām, un mediatoru kvalitātes kontroles mehānismu darbību (10); |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka visas dalībvalstis paredz tiesām iespēju aicināt puses izmantot mediāciju vai vismaz apmeklēt informācijas sesijas par mediāciju; norāda, ka dažās dalībvalstīs dalība šādās informācijas sesijās ir obligāta pēc tiesneša ierosmes (11) vai — attiecībā uz konkrētiem strīdiem — saskaņā ar tiesību aktiem, piemēram, ģimenes tiesību jautājumos (12); tāpat norāda, ka dažās dalībvalstīs juristiem ir jāinformē savi klienti par iespēju izmantot mediāciju vai prasības pieteikumos tiesā jānorāda, vai ir mēģināts izmantot mediāciju vai arī ir iemesli, kas liedz to darīt; taču norāda, ka Mediācijas direktīvas 8. pants nodrošina, ka pusēm, kas, tiecoties izšķirt strīdu, izvēlas mediāciju, mediācijai iztērētā laika dēļ nav liegts pēc tam vērsties tiesā; uzsver, ka pret šo noteikumu dalībvalstīm, šķiet, nav nopietnu iebildumu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | turklāt atzīmē, ka daudzas dalībvalstis finansiāli stimulē puses izmantot mediāciju, vai nu piedāvādamas izmaksu samazinājumus, juridisko palīdzību, vai arī paredzēdamas sankcijas par nepamatotu atteikšanos apsvērt mediāciju; konstatē, ka šajās valstīs panāktie rezultāti pierāda, ka mediācija var dot iespēju izmaksu ziņā efektīvi un ātri izšķirt strīdus ārpustiesas kārtībā, izmantojot pušu vajadzībām pielāgotus procesus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka mediācijas kvalitātes nodrošināšanā svarīgi ir pieņemt rīcības kodeksus; šajā sakarā norāda, ka vai nu ieinteresētās personas tieši izmanto Eiropas Mediatoru rīcības kodeksu, vai arī tas ir kalpojis par avotu valstu un nozaru kodeksiem; norāda, ka gandrīz visās dalībvalstīs pastāv obligātas mediatoru akreditācijas procedūras un/vai mediatoru reģistri; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nožēlu par grūtībām iegūt vispusīgus statistikas datus par mediāciju, tostarp mediācijas ceļā risināto lietu skaitu, mediācijas procesu vidējo ilgumu un sekmīga iznākuma rādītājiem; norāda, ka, tā kā nav uzticamas datu bāzes, plašāk sekmēt mediācijas izmantošanu un palielināt sabiedrības uzticēšanos tās efektivitātei ir ļoti grūti; uzsver, ka palielinās Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla civillietās un komerclietās loma Mediācijas direktīvas piemērošanas nacionālo datu vākšanas uzlabošanā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē īpašo mediācijas nozīmi ģimenes tiesību jomā (sevišķi procesos, kas attiecas uz aizgādību pār bērnu, saskarsmes tiesībām un bērnu nolaupīšanu), kurā mediācija var radīt konstruktīvu gaisotni diskusijām un nodrošināt godprātību vecāku starpā; turklāt norāda, ka miermīlīgi risinājumi parasti ir ilgstoši un bērna interesēs, jo līdztekus bērna galvenajai dzīvesvietai var noteikt arī apmeklējumu kārtību vai bērna uzturēšanas kārtību; šajā kontekstā uzsver, ka Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklam civillietās un komerclietās ir svarīga loma ieteikumu sagatavošanā, kuru mērķis ir palielināt mediācijas ģimenes lietās izmantošanu pārrobežu lietās, sevišķi bērna nolaupīšanas gadījumos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, cik svarīgi ir izveidot un uzturēt atsevišķu Eiropas e-tiesiskuma portāla sadaļu par pārrobežu mediāciju ģimenes lietās, kur būtu sniegta informācija par valstu mediācijas sistēmām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos līdzfinansēt dažādus projektus, kuru mērķis ir sekmēt mediācijas izmantošanu un apmācīt tiesnešus un praktizējošus juristus dalībvalstīs; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka, neraugoties uz mediācijas brīvprātīgo raksturu, jādara vairāk, lai nodrošinātu mediācijas ceļā panāktu vienošanos ātru un izmaksu ziņā pieņemamu izpildāmību pilnīgi atbilstoši pamattiesībām, kā arī Savienības un valstu tiesību aktiem; šajā sakarā atgādina, ka dalībvalstī pušu panāktas vienošanās vietējā izpildāmība parasti ir atkarīga no publiskas iestādes sniegta apstiprinājuma, savukārt tas rada papildu izmaksas, prasa pušu laiku un līdz ar to var nelabvēlīgi ietekmēt ārvalstīs mediācijas ceļā panāktu izlīgumu apriti, īpaši nelielu strīdu gadījumos; |
| --- | --- |

10.

Ieteikumi

| 11. | aicina dalībvalstis intensificēt centienus sekmēt mediācijas izmantošanu strīdu izšķiršanai civillietās un komerclietās, tostarp ar piemērotām informācijas kampaņām, kas iedzīvotājiem un juridiskajām personām nodrošina pienācīgu, vispusīgu informāciju par procedūras būtību un tās priekšrocībām laika un līdzekļu ietaupīšanas ziņā, un šajā nolūkā nodrošināt labāku sadarbību starp praktizējošiem juristiem; šajā kontekstā uzsver, ka, lai uzlabotu informētību par mediācijas noderīgumu, dažādajās valstu jurisdikcijās ir vajadzīga paraugprakses apmaiņa, ko papildinātu pienācīgi Savienības līmeņa pasākumi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju izvērtēt, vai mediācijas sekmēšanas nolūkā nepieciešams izstrādāt ES mēroga kvalitātes standartus attiecībā uz mediācijas pakalpojumu sniegšanu, it īpaši minimālos standartus, kas nodrošinātu konsekvenci, vienlaikus ņemot vērā pamattiesības uz tiesu iestāžu pieejamību, kā arī vietējās mediācijas kultūras atšķirības; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju izvērtēt arī to, vai dalībvalstīm ir jāizveido un jāuztur nacionāli mediācijas lietu reģistri, kuros Komisija varētu iegūt informāciju un kurus varētu lietot arī mediatori no dalībvalstīm, lai varētu izmantot Eiropas paraugprakses; uzsver, ka šāds reģistrs jāizveido pilnīgi atbilstoši Vispārīgajai datu aizsardzības regulai (Regula (ES) 2016/679) (13); |
| --- | --- |

13.

| 14. | prasa, lai Komisija veic detalizētu pētījumu par šķēršļiem, kas kavē ārvalstīs mediācijas ceļā panāktu vienošanos brīvu apriti Savienībā, un par dažādām iespējām, kā panākt, lai mediācija — pienācīgs, izmaksu ziņā pieņemams un efektīvs līdzeklis iekšēju un pārrobežu konfliktu atrisināšanai Savienībā — tiktu izmantota vairāk, ņemot vērā tiesiskumu un aktuālās starptautiskās tendences šajā jomā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju noteikumu pārskatīšanas procesā rast risinājumus, kā efektīvi paplašināt mediācijas darbības jomu, to, kad iespējams, attiecinot arī uz citām civillietām vai administratīvajām lietām; taču uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš potenciālajai mediācijas ietekmei konkrētos sociālos aspektos, piemēram, ģimenes tiesībās; šajā kontekstā iesaka Komisijai un dalībvalstīm mediācijas procesos piemērot un īstenot pienācīgas garantijas, lai ierobežotu vājāko pušu riskus un tās aizsargātu pret to, ka spēcīgākās puses varētu ļaunprātīgi izmantot šo procesu vai savu pozīciju, un nodrošināt relevantus un vispusīgus statistikas datus; uzsver, ka svarīgi ir arī nodrošināt, ka tiek ievēroti taisnīgi kritēriji izmaksu ziņā, īpaši nolūkā aizsargāt nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu intereses; tomēr norāda, ka pārmērīgi stingru standartu noteikšana pusēm var mazināt mediācijas pievilcību; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OV L 136, 24.5.2008., 3. lpp.

(2)  PE 571.395.

(3)  http://bookshop.europa.eu/lv/study-for-an-evaluation-and-implementation-of-directive-2008-52-ec-the-mediation-directive--pbDS0114825/.

(4)  PE 493.042.

(5)  PE 593.789.

(6)  PE 453.180.

(7)  Sk. (COM(2016)0542), 5. lpp.

(8)  PE 571.395, 25. lpp.

(9)  Horvātija, Igaunija, Grieķija, Īrija, Itālija, Lietuva, Nīderlande, Polija, Portugāle, Slovākija un Spānija.

(10)  Sk. (COM(2016)0542), 4. lpp.

(11)  Piemēram, Čehijā.

(12)  Piemēram, Lietuvā, Luksemburgā, Anglijā un Velsā.

(13)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/6

---

P8_TA(2017)0322

Franšīzes darbība mazumtirdzniecības nozarē

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūcija par franšīzes darbību mazumtirdzniecības nozarē (2016/2244(INI))

(2018/C 337/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā savu 2013. gada 11. decembra rezolūciju par rīcības plānu Eiropas mazumtirdzniecības nozarē — ieguvums visām iesaistītajām pusēm (1) un jo īpaši tās 29. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2013. gada 11. decembra rezolūciju par rīcības plānu Eiropas mazumtirdzniecības nozarē — ieguvums visām iesaistītajām pusēm (1) un jo īpaši tās 29. punktu,

| — | ņemot vērā savu 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par negodīgu tirdzniecības praksi pārtikas piegādes ķēdē (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par negodīgu tirdzniecības praksi pārtikas piegādes ķēdē (2),

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības (IMCO) komitejas uzdevumā 2016. gada aprīlī sagatavoto pētījumu par franšīzi (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības (IMCO) komitejas uzdevumā 2016. gada aprīlī sagatavoto pētījumu par franšīzi (3),

| — | ņemot vērā IMCO komitejas uzdevumā 2016. gada septembrī sagatavoto pētījumu “Franšīzes tiesiskais regulējums Eiropas Savienībā — juridiskais konteksts un problemātika” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IMCO komitejas uzdevumā 2016. gada septembrī sagatavoto pētījumu “Franšīzes tiesiskais regulējums Eiropas Savienībā — juridiskais konteksts un problemātika” (4),

| — | ņemot vērā informatīvo paziņojumu “Turpmākās politikas izvēle franšīzei Eiropas Savienībā — pretspars negodīgai tirdzniecības praksei” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā informatīvo paziņojumu “Turpmākās politikas izvēle franšīzei Eiropas Savienībā — pretspars negodīgai tirdzniecības praksei” (5),

| — | ņemot vērā darbsemināru par tēmu “Franšīzes devēju un franšīzes ņēmēju attiecības — tiesiskais regulējums un aktuālās problēmas”, kuru 2016. gada 12. jūlijā rīkoja IMCO komiteja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā darbsemināru par tēmu “Franšīzes devēju un franšīzes ņēmēju attiecības — tiesiskais regulējums un aktuālās problēmas”, kuru 2016. gada 12. jūlijā rīkoja IMCO komiteja,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumus (A8-0199/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumus (A8-0199/2017),

| A. | tā kā Eiropā nav vienotas jēdziena “franšīze” definīcijas un dažādiem uzņēmumiem ir atšķirīgi franšīzes līgumi, taču šādām darījumattiecībām ir viena galvenā iezīme — tās ir partnerattiecības, kuras veidojas, brīvprātīgi slēdzot līgumu starp uzņēmējiem vai fiziskām vai juridiskām personām, kas ir juridiski un finansiāli neatkarīgas viena no otras, kurās viena puse (franšīzes devējs) dod tiesības otrai pusei (franšīzes ņēmējam) izmantot savu franšīzes modeli, vārdu/nosaukumu un preču zīmes un dalās ar to savā zinātībā, pamatojoties uz franšīzes devēja tehnisko un organizatorisko kompetenci un sniegto atbalstu līguma darbības laikā, kurās klienti paļaujas uz vienotu franšīzes sistēmu un kuras gan franšīzes devējs, gan franšīzes ņēmējs slēdz cerībā ar ierobežotiem līdzekļiem un lielākām izredzēm uz veiksmi strauji iekarot jaunus tirgus; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropā nav vienotas jēdziena “franšīze” definīcijas un dažādiem uzņēmumiem ir atšķirīgi franšīzes līgumi, taču šādām darījumattiecībām ir viena galvenā iezīme — tās ir partnerattiecības, kuras veidojas, brīvprātīgi slēdzot līgumu starp uzņēmējiem vai fiziskām vai juridiskām personām, kas ir juridiski un finansiāli neatkarīgas viena no otras, kurās viena puse (franšīzes devējs) dod tiesības otrai pusei (franšīzes ņēmējam) izmantot savu franšīzes modeli, vārdu/nosaukumu un preču zīmes un dalās ar to savā zinātībā, pamatojoties uz franšīzes devēja tehnisko un organizatorisko kompetenci un sniegto atbalstu līguma darbības laikā, kurās klienti paļaujas uz vienotu franšīzes sistēmu un kuras gan franšīzes devējs, gan franšīzes ņēmējs slēdz cerībā ar ierobežotiem līdzekļiem un lielākām izredzēm uz veiksmi strauji iekarot jaunus tirgus;

| B. | tā kā 2013. gada 11. decembra rezolūcijā Parlaments atzinīgi vērtēja franšīzi kā darījumdarbības modeli, kas atbalsta privātu jaunuzņēmumu un mazo uzņēmumu darbību, taču atzīmēja, ka atsevišķos gadījumos ir spēkā negodīgi līguma noteikumi, un pieprasīja panākt, lai līgumu noteikumi būtu pārredzami un taisnīgi; turklāt Komisijas un dalībvalstu uzmanību Parlaments jo īpaši vērsa uz problēmām, kas ir aktuālas franšīzes ņēmējiem, kuri vēlas pārdot savu uzņēmumu vai mainīt savu darījumdarbības modeli, tomēr nepārtraucot aktīvu darbību tajā pašā nozarē, un Parlaments pieprasīja Komisijai pārbaudīt, kā darbojas aizliegums franšīzes sistēmās piemērot cenu fiksēšanas mehānismus, kā arī analizēt ilgtermiņa konkurences klauzulu, pirkšanas iespēju un multiplas franšīzes aizlieguma ietekmi; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2013. gada 11. decembra rezolūcijā Parlaments atzinīgi vērtēja franšīzi kā darījumdarbības modeli, kas atbalsta privātu jaunuzņēmumu un mazo uzņēmumu darbību, taču atzīmēja, ka atsevišķos gadījumos ir spēkā negodīgi līguma noteikumi, un pieprasīja panākt, lai līgumu noteikumi būtu pārredzami un taisnīgi; turklāt Komisijas un dalībvalstu uzmanību Parlaments jo īpaši vērsa uz problēmām, kas ir aktuālas franšīzes ņēmējiem, kuri vēlas pārdot savu uzņēmumu vai mainīt savu darījumdarbības modeli, tomēr nepārtraucot aktīvu darbību tajā pašā nozarē, un Parlaments pieprasīja Komisijai pārbaudīt, kā darbojas aizliegums franšīzes sistēmās piemērot cenu fiksēšanas mehānismus, kā arī analizēt ilgtermiņa konkurences klauzulu, pirkšanas iespēju un multiplas franšīzes aizlieguma ietekmi;

| C. | tā kā franšīzei ir visas iespējas kļūt par darījumdarbības modeli, kas palīdzētu pabeigt vienotā tirgus veidošanu mazumtirdzniecības nozarē, jo ar franšīzes devēja un franšīzes ņēmēja kopīgu ieguldījumu ir ērti uzsākt darījumdarbību; ņemot to vērā, ir vīlies, ka pašlaik šis potenciāls Eiropas Savienībā ne tuvu netiek pilnībā izmantots — franšīzes īpatsvars ir tikai 1,89 % no IKP (pretstatā ASV (5,95 %) un Austrālijai (10,83 %)), turklāt 83,5 % no franšīzes apgrozījuma koncentrējas vien septiņās ES dalībvalstīs (6), un tieši tāpēc ir svarīgi veicināt plašāku šī darījumdarbības modeļa izmantošanu visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

C.

tā kā franšīzei ir visas iespējas kļūt par darījumdarbības modeli, kas palīdzētu pabeigt vienotā tirgus veidošanu mazumtirdzniecības nozarē, jo ar franšīzes devēja un franšīzes ņēmēja kopīgu ieguldījumu ir ērti uzsākt darījumdarbību; ņemot to vērā, ir vīlies, ka pašlaik šis potenciāls Eiropas Savienībā ne tuvu netiek pilnībā izmantots — franšīzes īpatsvars ir tikai 1,89 % no IKP (pretstatā ASV (5,95 %) un Austrālijai (10,83 %)), turklāt 83,5 % no franšīzes apgrozījuma koncentrējas vien septiņās ES dalībvalstīs (6), un tieši tāpēc ir svarīgi veicināt plašāku šī darījumdarbības modeļa izmantošanu visā Eiropas Savienībā;

| D. | tā kā franšīzei varētu būt nozīmīga pārrobežu dimensija un franšīze ir svarīga iekšējā tirgus darbībai, un tāpēc ar franšīzi var panākt, ka tiek radītas darbvietas, attīstās MVU un uzņēmējdarbība un ka var iegūt arī jaunas spējas un prasmes; |
| --- | --- |

D.

tā kā franšīzei varētu būt nozīmīga pārrobežu dimensija un franšīze ir svarīga iekšējā tirgus darbībai, un tāpēc ar franšīzi var panākt, ka tiek radītas darbvietas, attīstās MVU un uzņēmējdarbība un ka var iegūt arī jaunas spējas un prasmes;

| E. | tā kā tiesiskais regulējums, kas pašlaik reglamentē franšīzi kā darījumdarbības modeli, katrā dalībvalstī ir stipri atšķirīgs, un tāpēc rodas tehniski šķēršļi un franšīzes ņēmēji, iespējams, atturas izvērst savu darbību pārrobežu līmenī; tā kā tas savukārt var ietekmēt galapatērētājus, jo ierobežo viņu izvēles iespējas; |
| --- | --- |

E.

tā kā tiesiskais regulējums, kas pašlaik reglamentē franšīzi kā darījumdarbības modeli, katrā dalībvalstī ir stipri atšķirīgs, un tāpēc rodas tehniski šķēršļi un franšīzes ņēmēji, iespējams, atturas izvērst savu darbību pārrobežu līmenī; tā kā tas savukārt var ietekmēt galapatērētājus, jo ierobežo viņu izvēles iespējas;

| F. | tā kā atkarībā no franšīzes līguma noteikumiem izšķir divus dažādus franšīzes veidus — stingro franšīzi un elastīgo franšīzi; turklāt tādiem alternatīviem darījumdarbības modeļiem kā neatkarīgu mazumtirgotāju grupas ir specifiskas iezīmes, un tādēļ tām franšīzes tiesiskais regulējums būtu jāpiemēro vienīgi tiktāl, cik tās atbilst franšīzes definīcijai; |
| --- | --- |

F.

tā kā atkarībā no franšīzes līguma noteikumiem izšķir divus dažādus franšīzes veidus — stingro franšīzi un elastīgo franšīzi; turklāt tādiem alternatīviem darījumdarbības modeļiem kā neatkarīgu mazumtirgotāju grupas ir specifiskas iezīmes, un tādēļ tām franšīzes tiesiskais regulējums būtu jāpiemēro vienīgi tiktāl, cik tās atbilst franšīzes definīcijai;

| G. | tā kā trūkst informācijas par franšīzes darbību dažādās nozarēs, jo attiecīgā informācija netiek pierakstīta vai arī to bieži vien var atrast tikai franšīzes līgumam pievienotajās pavadvēstulēs, kuras ir konfidenciālas, tātad nav publiskojamas, un ES līmenī nav mehānisma informācijas vākšanai par, iespējams, negodīgiem līguma noteikumiem vai līgumu negodīgu izpildi, un tāpēc ir vajadzīga platforma, kurā šī svarīgā informācija būtu pieejama, lai franšīzes devēji un franšīzes ņēmēji būtu labāk informēti par saviem pienākumiem un tiesībām; |
| --- | --- |

G.

tā kā trūkst informācijas par franšīzes darbību dažādās nozarēs, jo attiecīgā informācija netiek pierakstīta vai arī to bieži vien var atrast tikai franšīzes līgumam pievienotajās pavadvēstulēs, kuras ir konfidenciālas, tātad nav publiskojamas, un ES līmenī nav mehānisma informācijas vākšanai par, iespējams, negodīgiem līguma noteikumiem vai līgumu negodīgu izpildi, un tāpēc ir vajadzīga platforma, kurā šī svarīgā informācija būtu pieejama, lai franšīzes devēji un franšīzes ņēmēji būtu labāk informēti par saviem pienākumiem un tiesībām;

| H. | tā kā vēršas plašumā e-komercija un patērētāji to izmanto aizvien vairāk, un tāpēc šis aspekts būtu labāk jāatspoguļo franšīzes līgumos; tā kā digitālā vienotā tirgus veidošanas kontekstā īpaša uzmanība būtu jāpievērš saspīlējumam, kas sakarā ar e-komerciju varētu veidoties starp franšīzes devējiem un franšīzes ņēmējiem, piemēram, saistībā ar franšīzes ņēmēja tiesībām uz ekskluzīvu darbību noteiktā ģeogrāfiskā teritorijā, un tā kā patērētāju datiem ir aizvien lielāka nozīme, lai franšīzes darījumdarbības modeļi būtu veiksmīgi, un tas ir jo īpaši svarīgi tādēļ, ka pašlaik franšīzes līgumos nav noteikumu, kuri šos aspektus reglamentētu, un tas savukārt raisa lieku neskaidrību un konfliktus; |
| --- | --- |

H.

tā kā vēršas plašumā e-komercija un patērētāji to izmanto aizvien vairāk, un tāpēc šis aspekts būtu labāk jāatspoguļo franšīzes līgumos; tā kā digitālā vienotā tirgus veidošanas kontekstā īpaša uzmanība būtu jāpievērš saspīlējumam, kas sakarā ar e-komerciju varētu veidoties starp franšīzes devējiem un franšīzes ņēmējiem, piemēram, saistībā ar franšīzes ņēmēja tiesībām uz ekskluzīvu darbību noteiktā ģeogrāfiskā teritorijā, un tā kā patērētāju datiem ir aizvien lielāka nozīme, lai franšīzes darījumdarbības modeļi būtu veiksmīgi, un tas ir jo īpaši svarīgi tādēļ, ka pašlaik franšīzes līgumos nav noteikumu, kuri šos aspektus reglamentētu, un tas savukārt raisa lieku neskaidrību un konfliktus;

| I. | tā kā Komisija negodīgu tirdzniecības praksi ir definējusi kā “praksi, kas ievērojami atšķiras no labas komerciālas rīcības, ir pretrunā darījumu labticīgai un godīgai veikšanai un to vienpusēji ir noteicis viens tirdzniecības partneris attiecībā pret otru partneri” (7), |
| --- | --- |

I.

tā kā Komisija negodīgu tirdzniecības praksi ir definējusi kā “praksi, kas ievērojami atšķiras no labas komerciālas rīcības, ir pretrunā darījumu labticīgai un godīgai veikšanai un to vienpusēji ir noteicis viens tirdzniecības partneris attiecībā pret otru partneri” (7),

| 1. | uzskata, ka franšīze varētu kļūt par vēl nozīmīgāku elementu vienotā tirgus pilnīgai izveidei mazumtirdzniecības nozarē, jo Eiropas Savienībā tā pagaidām vēl netiek pietiekami plaši izmantota salīdzinājumā ar citām ekonomiski attīstītajām valstīm; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis ar efektīviem pasākumiem vērstos pret jebkādu negodīgu tirdzniecības praksi franšīzes sektorā, taču atzīmē, ka šajā ziņā starp dalībvalstīm joprojām ir ļoti daudz dažādu atšķirību; tāpēc uzskata, ka ir svarīgi, atspoguļojot labāko praksi, izstrādāt viendabīgas nenormatīvas pamatnostādnes par franšīzes darbību mazumtirdzniecības nozarē; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju ieviest pamatnostādnes par franšīzes līgumiem, lai sekmīgāk veidotu franšīzes līgumu regulējuma normatīvo vidi un tā nodrošinātu, ka tiek ievēroti darba standarti un pienācīgi sniegts augstas kvalitātes pakalpojums; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ņemot vērā spēcīgo franšīzes pārrobežu komponentu, uzskata, ka negodīgu tirdzniecības praksi ir ieteicams izskaust ar vienotu pieeju ES līmenī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīst, ka valsts līmenī ir pieņemti tiesību akti franšīzes ņēmēju aizsardzībai, kas tiek piemēroti, lai panāktu, ka franšīzes devējs pilda pienākumu atklāt informāciju, taču tie galvenokārt attiecas uz posmu pirms līguma noslēgšanas; pauž nožēlu, ka valstu tiesību sistēmās nav izveidoti izpildes nodrošināšanas mehānismi, kas spētu efektīvi garantēt franšīzes darījumattiecību turpināšanos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzīmē, ka franšīzes ņēmējs (jo īpaši tad, ja tas ir MVU) bieži vien ir vājākais no līgumslēdzējiem, jo franšīzes modeli parasti ir izstrādājis franšīzes devējs, un, iespējams, tieši tāpēc franšīzes ņēmējs lielākoties ir finansiāli vājāks un mazāk informēts salīdzinājumā ar franšīzes devēju un tāpēc atkarīgs no franšīzes devēja zinātības; uzsver, ka franšīzes sistēmas ļoti lielā mērā ir atkarīgas no tā, vai franšīzes devējam un franšīzes ņēmējam izdodas sadarboties, jo ir jāpatur prātā, ka franšīzes sistēma var veidoties tad, ja labi strādā visas puses; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka franšīze ir līgumattiecības starp diviem juridiski neatkarīgiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka ar regulu būtu jāsaglabā un jāvairo uzticēšanās franšīzei kā darījumdarbības veidam, jo tā rosina uz uzņēmējdarbību ne vien mikrouzņēmumus un mazos un vidējos uzņēmumus, kuri kļūst par franšīzes devējiem, bet arī privātpersonas, kas kļūst par franšīzes ņēmējiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | konstatē, ka franšīzes devēji ir izveidojuši organizācijas savu interešu pārstāvībai gan valsts, gan Eiropas līmenī, turpretim franšīzes ņēmējiem bieži vien nav šādu pārstāvības organizāciju, kas aizstāvētu viņu kopējās intereses, un tie joprojām lielākoties darbojas katrs pats par sevi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju un dalībvalstis rosināt uz dialogu franšīzes devējus, franšīzes ņēmējus un lēmumu pieņēmējus, veicināt franšīzes ņēmēju pārstāvības apvienību veidošanos un nodrošināt, lai viņu viedoklis būtu uzklausīts ikreiz, kad tiek strādāts pie politikas nostādnēm vai tiesību aktiem, kas viņus var ietekmēt, jo ir jāpanāk vienlīdzīgāka pušu pārstāvība, un tomēr uzsver, ka dalībai šādās organizācijās arī turpmāk ir jābūt brīvprātīgai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka pastāvīgi trūkst informācijas par franšīzes darbību mazumtirdzniecības nozarē, un aicina dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju izraudzīties kontaktpunktus, kur franšīzes devēji un franšīzes ņēmēji varētu vērsties ar informāciju par viņiem aktuālām problēmām, ja ar tādām ir saskārušies, turklāt aicina Komisiju uzlabot informācijas apkopošanu ES līmenī, cita starpā pamatojoties arī uz informāciju, kas saņemta no šiem kontaktpunktiem, taču garantējot šādi iegūtas informācijas konfidencialitāti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju pārbaudīt franšīzes darbību mazumtirdzniecības nozarē un cita starpā pārliecināties par to, vai netiek piemēroti negodīgi līguma nosacījumi vai īstenota kāda cita negodīga tirdzniecības prakse, un aicina Komisiju pieprasīt, lai Eiropas Savienības Statistikas birojs (Eurostat) pievērstu šim modelim uzmanību, vācot statistikas datus par attiecīgo nozari, turklāt aicina to visu darīt, neradot nekādu papildu slogu uzņēmējiem — nedz administratīvu, nedz cita veida slogu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pieņem zināšanai, ka Eiropas Komercpilnvarojumu federācija (EFF) ir izstrādājusi Eiropas Ētikas kodeksu franšīzes nozarei, kas varētu būt efektīvs instruments labākās prakses popularizēšanai franšīzes sektorā uz pašregulējuma pamata, taču konstatē, ka minētais kodekss ir izpelnījies franšīzes ņēmēju pamatīgu kritiku — franšīzes ņēmēji cita starpā norāda, ka iepriekšējā redakcijā (pirms kodeksa pārskatīšanas 2016. gadā) franšīzes devēja pienākumi tajā bija krietni stingrāk formulēti; mudina franšīzes devējus un franšīzes ņēmējus panākt abu pušu līdzsvarotu un taisnīgu pārstāvību, lai rastu pieņemamu risinājumu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tomēr pauž nožēlu, ka kodekss attiecas tikai uz niecīgu daļu franšīzes darījumu, kas tiek īstenoti Eiropas Savienībā, jo lielākā daļa franšīzes darījumu partneru nav pievienojušies nedz EFF, nedz vietējām apvienībām valstīs, kuras šo kodeksu ir pieņēmušas, turklāt vairākas dalībvalstis vispār nav izveidojušas savas franšīzes apvienības; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka ir radušās bažas, jo līdz ar minēto Eiropas Ētikas kodeksu nav izveidots neatkarīgs izpildes nodrošināšanas mehānisms, un atzīmē, ka tieši šī iemesla — neatkarīgas izpildes nodrošināšanas trūkuma — dēļ dažās dalībvalstīs ir ātri pieņemti tiesību akti, ar ko vēršas pret negodīgu tirdzniecības praksi franšīzes nozarē, lai šādu negodīgu praksi nepieļautu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina, ka Ētikas kodekss ir noteikumu kopums, kurus franšīzes devēji ir pieņēmuši papildus noteikumiem, kas jāpilda saskaņā ar likumu; uzskata, ka ikvienam, kurš vēlas ievērot Ētikas kodeksa noteikumus, tas vienmēr būtu jāuzskata par papildvērtību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka būtu jāizvērtē, cik efektīva ir pašregulējuma sistēma un ES piegādes ķēdes iniciatīva, jo līdzdalība kādā no valsts līmeņa franšīzes apvienībām ir priekšnoteikums līdzdalībai šīs iniciatīvas īstenošanā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka franšīzes līgumos būtu pilnībā jāievēro līdzsvarotu partnerattiecību principi un ka saskaņā ar šiem līgumiem franšīzes devējam un franšīzes ņēmējam vienam pret otru ir jāizturas racionāli un godīgi un sūdzības, neapmierinātība un strīdi jāšķir atklātas, pārredzamas, racionālas un tiešas saziņas ceļā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina dalībvalstis iesniegt Komisijai ar kontaktpunkta starpniecību vai kā citādi saņemtās sūdzības un citu svarīgu informāciju; aicina Komisiju, pamatojoties uz attiecīgo informāciju, sagatavot negodīgas tirdzniecības prakses piemēru sarakstu, kas nebūtu galīgs un ko vēl varētu papildināt, un nodrošināt, lai šāds saraksts būtu publicēts un pieejams visām ieinteresētajām pusēm; turklāt aicina Komisiju vajadzības gadījumā izveidot ekspertu platformu, lai saņemtu vēl vairāk informācijas par franšīzes praksi mazumtirdzniecībā un jo īpaši par jebkādu negodīgu tirdzniecības praksi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | jo īpaši norāda, ka ir nepieciešami konkrēti principi, lai līgumā līdzsvaroti noteiktu pušu tiesības un pienākumus, piemēram, skaidra, pareiza un izsmeļoša informācija pirms līguma noslēgšanas, tostarp informācija par franšīzes modeļa darbības rādītājiem — gan vispārējiem, gan raksturīgiem tieši tai teritorijai, kurā iecerējis darboties franšīzes ņēmējs, — un nepārprotami noteikti ierobežojumi attiecībā uz konfidencialitātes prasībām ir jāsniedz rakstveidā pietiekami ilgu laiku pirms konkrētā līguma parakstīšanas, un ka attiecīgā gadījumā ir jānosaka atteikuma termiņš pēc līguma parakstīšanas dienas; turklāt norāda, ka vajadzības gadījumā franšīzes ņēmējam līguma darbības laikā ir nepārtraukti jāsaņem komerciāla un tehniska palīdzība no franšīzes devēja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka franšīzes devējam vajadzības gadījumā ir jānodrošina franšīzes ņēmējam īpaša sākotnējā apmācība un līguma darbības laikā jāsniedz tam atbilstošas konsultācijas un informācija; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atgādina, ka franšīzes ņēmējiem ir pienākums rīkoties pēc vislabākās sirdsapziņas, lai sekmētu franšīzes devēja darījumdarbības izaugsmi un neskartu saglabātu franšīzes tīkla vienoto identitāti un reputāciju, un ka tādēļ franšīzes ņēmējiem ir lojāli jāsadarbojas ar visiem partneriem attiecīgajā tīklā un jāievēro ar franšīzes modeli saistītās rūpnieciskā un intelektuālā īpašuma tiesības, kā arī konkurences tiesības; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tomēr piebilst, ka franšīzes devēji dažkārt pieprasa, lai franšīzes ņēmēji iegādātos ar konkrēto franšīzes modeli nesaistītas preces un pakalpojumus; šāda prasība nebūtu jāuzskata par pienākumu, kas franšīzes ņēmējiem jāpilda franšīzes tīkla vienotās identitātes un reputācijas saglabāšanas nolūkā, bet gan drīzāk par iespējamu negodīgu tirdzniecības praksi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka konkurences aizlieguma klauzulām vajadzētu būt skaidri formulētām, racionālām un samērīgām un tās nevajadzētu piemērot ilgāk, nekā tas ir absolūti nepieciešams, jo īpaši rēķinoties ar to, ka franšīzes ņēmējiem var nākties mainīt savu franšīzes modeli, ja mainās viņu darbības teritorija un līdz ar to arī pieprasījums pēc precēm vai pakalpojumiem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ar bažām norāda uz strīdiem, kuri rodas sakarā ar tirdzniecību tiešsaistē, jo franšīzes darījumdarbības modelī šis komponents iegūst aizvien lielāku nozīmi, taču tradicionālie franšīzes līgumi uz to neattiecas — līgumos nav ņemts vērā, kā tirdzniecība internetā var ietekmēt tajos izklāstītos noteikumus; tāpēc ierosina attiecīgos gadījumos franšīzes līgumā iekļaut noteikumus par tirdzniecību tiešsaistē, jo īpaši tad, ja nav vienlīdzīga spēku samēra starp franšīzes devēju un franšīzes ņēmēju, kā tas ir tieši tajos gadījumos, kad franšīzes ņēmējs ir MVU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | prasa Komisijai sākt īstenot sabiedrisko apspriešanu, lai iegūtu objektīvu informāciju par faktisko stāvokli franšīzes sektorā, un, atspoguļojot labāko praksi, izstrādāt nenormatīvas pamatnostādnes par franšīzes darbību mazumtirdzniecības nozarē, sevišķi saistībā ar jaunākajiem sasniegumiem tehnoloģiju un tirgus attīstības ziņā (piemēram, tirdzniecību internetā), un ne vēlāk kā 2018. gada janvārī tās iesniegt Parlamentam; šajā sakarībā aicina Komisiju izanalizēt esošos pašregulējuma instrumentus un dalībvalstu likumdošanas praksi attiecībā uz franšīzi mazumtirdzniecības nozarē un iesniegt Parlamentam savus secinājumus, tostarp ieteikumus par to, kā turpmāk veidot franšīzes sektoru Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka Parlaments būtu aktīvāk jāiesaista visos darba procesos, kuri attiecas uz franšīzi mazumtirdzniecības nozarē, cita starpā arī franšīzes regulu un direktīvu pielāgošanas procesā, lai panāktu, ka tiesiskais regulējums ir konsekventāks un saskaņotāks; |
| --- | --- |

27.

Konkurences tiesības

| 28. | uzsver, ka dalībvalstīs ir vienādi jāpiemēro Komisijas 2010. gada 20. aprīļa Regula (ES) Nr. 330/2010 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu vertikālu nolīgumu un saskaņotu darbību kategorijām (8), un pauž nožēlu, ka trūkst informācijas par minētās regulas piemērošanu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzskata, ka Komisijai būtu jāpārbauda, vai regulas efektivitāti nemazina tās nevienmērīga piemērošana dalībvalstīs un vai regula un jo īpaši noteikumi par atbrīvojumiem pēc līguma noslēgšanas un iepirkuma nosacījumi atbilst jaunākajām norisēm tirgū; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzskata, ka Komisijai būtu jāpārbauda, cik lielā mērā regulas piemērošanu varētu uzlabot ar novērtēšanas mehānismu, kas darbotos konkurences iestāžu tīklā; uzsver, ka Komisija izpildes kontroli neveic konsekventi, tāpēc nav iespējama pārrobežu mazumtirdzniecība un nevar nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzskata, ka ar labāku regulas īstenošanu valsts līmenī varētu uzlabot sadali, padarīt tirgu pieejamāku citu dalībvalstu uzņēmumiem un tādējādi galarezultātā nodrošināt izdevīgākus darījumus galapatērētājiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzskata, ka Komisijai būtu jāanalizē arī neplānota konkurences tiesību aktu ietekme katrā atsevišķā dalībvalstī; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mudina Komisiju sākt īstenot sabiedrisko apspriešanu par to, cik piemērots ir topošās grupu atbrīvojuma regulas pamatā esošais modelis, un par šo procesu attiecīgi informēt Parlamentu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Komisiju arī panākt, ka tiek pilnībā atgūts valsts atbalsts, kas piešķirts nelikumīgi, nodrošinot nodokļu atvieglojumus franšīzes jomā, un rīkoties stingri, īstenojot iesāktās izmeklēšanas darbības; turklāt uzsver, ka ES ir vajadzīgi skaidrāki tiesību akti par nodokļu nolēmumiem; aicina Komisiju novērst ikvienu pārkāpumu franšīzes jomā un tā garantēt godīgu konkurenci visā vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju rīkoties, lai novērstu tirgus nepilnības, un efektīvi cīnīties pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nodokļu apiešanu franšīzes jomā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju pārbaudīt, vai regula ir jāpārskata, un šajā sakarā 1) pārliecināties par to, kā horizontālā pieeja ietekmē franšīzes darbību, 2) pārbaudīt, vai regulā pieņemtais franšīzes modelis atspoguļo faktisko situāciju tirgū, 3) izvērtēt, cik samērīgi ir tā dēvētie “atļautie vertikālie ierobežojumi” (t. i., nosacījumi, ar kādiem franšīzes ņēmēji drīkst iegādāties, paši tirgot vai pārdot tālāk konkrētas preces vai pakalpojumus) un ciktāl tie nelabvēlīgi ietekmē tirgu un patērētājus, 4) izvērtēt, kādus problemātiskus jautājumus franšīzes devējiem un franšīzes ņēmējiem tagad nākas risināt saistībā ar e-komerciju un ar digitalizāciju kopumā, un 5) vākt informāciju par stāvokli tirgū, proti, datus par jaunām tendencēm, par tirgus attīstību tīkla organizācijas ziņā un par sasniegumiem tehnoloģiju jomā, un par visu iepriekšminēto attiecīgi informēt Parlamentu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju pārstrādāt noteikumus par regulas izpildes nodrošināšanu dalībvalstīs, attiecīgi pielāgojot regulas piemērošanu tiktāl, cik tas vajadzīgs ar regulu noteiktā mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  OV C 468, 15.12.2016., 140. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0250.

(3)  IP/A/IMCO/2015-05, PE 578.978.

(4)  IP/A/IMCO/2016-08, PE 587.317.

(5)  PE 587.325.

(6)  IMCO komitejas uzdevumā sagatavotais pētījums “Franšīzes tiesiskais regulējums Eiropas Savienībā — juridiskais konteksts un problemātika” [Legal perspective of the regulatory framework and challenges for franchising in the EU], 2016. gada septembris, 12. lpp.

(7)  “Negodīgas tirdzniecības prakses novēršana uzņēmumu savstarpējā pārtikas apgādes ķēdē” (COM(2014)0472).

(8)  OV L 102, 23.4.2010., 1. lpp.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/11

---

P8_TA(2017)0323

Kosmosa stratēģija Eiropai

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūcija par Eiropas Kosmosa stratēģiju (2016/2325(INI))

(2018/C 337/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4. pantu un XIX sadaļas 189. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4. pantu un XIX sadaļas 189. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 26. oktobra paziņojumu “Kosmosa stratēģija Eiropai” (COM(2016)0705), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 26. oktobra paziņojumu “Kosmosa stratēģija Eiropai” (COM(2016)0705),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 28. februāra paziņojumu “ES kosmosa rūpniecības politika” (COM(2013)0108), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 28. februāra paziņojumu “ES kosmosa rūpniecības politika” (COM(2013)0108),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 4. aprīļa paziņojumu “Virzībā uz Eiropas Savienības kosmosa stratēģiju pilsoņu interesēs” (COM(2011)0152), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 4. aprīļa paziņojumu “Virzībā uz Eiropas Savienības kosmosa stratēģiju pilsoņu interesēs” (COM(2011)0152),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. septembra paziņojumu “Konkurētspējīga digitālā vienotā tirgus savienojamība. Virzība uz Eiropas Gigabitu sabiedrību” (COM(2016)0587) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SWD(2016)0300), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. septembra paziņojumu “Konkurētspējīga digitālā vienotā tirgus savienojamība. Virzība uz Eiropas Gigabitu sabiedrību” (COM(2016)0587) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SWD(2016)0300),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. septembra paziņojumu “5G Eiropai. Rīcības plāns” (COM(2016)0588) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SWD(2016)0306), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. septembra paziņojumu “5G Eiropai. Rīcības plāns” (COM(2016)0588) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SWD(2016)0306),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (COM(2016)0590), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (COM(2016)0590),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 14. jūnija paziņojumu “Rīcības plāns globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) lietojumiem” (COM(2010)0308), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 14. jūnija paziņojumu “Rīcības plāns globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) lietojumiem” (COM(2010)0308),

| — | ņemot vērā Parīzes nolīgumu, Lēmumu 1/CP.21 un UNFCCC pušu 21. konferenci (COP 21) un kā Kioto protokola pušu sanāksmi rīkoto pušu 11. konferenci (CMP 11), kas notika Parīzē (Francija) no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīgumu, Lēmumu 1/CP.21 un UNFCCC pušu 21. konferenci (COP 21) un kā Kioto protokola pušu sanāksmi rīkoto pušu 11. konferenci (CMP 11), kas notika Parīzē (Francija) no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Regulu (ES) Nr. 377/2014, ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Regulu (ES) Nr. 377/2014, ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010 (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1285/2013 par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 876/2002 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1285/2013 par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 876/2002 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008 (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Lēmumu Nr. 541/2014/ES, ar ko izveido kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības atbalsta sistēmu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Lēmumu Nr. 541/2014/ES, ar ko izveido kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības atbalsta sistēmu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 512/2014, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 912/2010, ar ko izveido Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūru (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 512/2014, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 912/2010, ar ko izveido Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūru (4),

| — | ņemot vērā attiecīgos Padomes secinājumus un ministru 2016. gada 14. aprīļa Amsterdamas paziņojumu par sadarbību savienotas un automatizētas braukšanas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgos Padomes secinājumus un ministru 2016. gada 14. aprīļa Amsterdamas paziņojumu par sadarbību savienotas un automatizētas braukšanas jomā,

| — | ņemot vērā 2016. gada jūnijā pieņemto Hāgas manifestu par kosmosa politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada jūnijā pieņemto Hāgas manifestu par kosmosa politiku,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Eiropas Kosmosa aģentūras kopīgo paziņojumu par kopīgu redzējumu un mērķiem Eiropas nākotnei kosmosa jomā, ko 2016. gada 26. oktobrī parakstījusi Komisija un aģentūra, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Eiropas Kosmosa aģentūras kopīgo paziņojumu par kopīgu redzējumu un mērķiem Eiropas nākotnei kosmosa jomā, ko 2016. gada 26. oktobrī parakstījusi Komisija un aģentūra,

| — | ņemot vērā 2016. gada 8. jūnija rezolūciju par kosmosa izmantošanas spējām Eiropas drošībai un aizsardzībai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 8. jūnija rezolūciju par kosmosa izmantošanas spējām Eiropas drošībai un aizsardzībai (5),

| — | ņemot vērā 2016. gada 8. jūnija rezolūciju par kosmosa tirgus apguvi (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 8. jūnija rezolūciju par kosmosa tirgus apguvi (6),

| — | ņemot vērā 2013. gada 10. decembra rezolūciju par ES kosmosa rūpniecības politiku — kosmosa nozares ekonomiskās izaugsmes potenciāla apgūšanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 10. decembra rezolūciju par ES kosmosa rūpniecības politiku — kosmosa nozares ekonomiskās izaugsmes potenciāla apgūšanu (7),

| — | ņemot vērā 2012. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas Savienības kosmosa stratēģiju pilsoņu interesēs (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas Savienības kosmosa stratēģiju pilsoņu interesēs (8),

| — | ņemot vērā 2011. gada 7. jūnija rezolūciju par globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) lietojumiem transporta jomā — īstermiņa un vidējā termiņa ES politika (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 7. jūnija rezolūciju par globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) lietojumiem transporta jomā — īstermiņa un vidējā termiņa ES politika (9),

| — | ņemot vērā 2016. gada janvāra pētījumu “Eiropas dalība kosmosa tirgū” (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada janvāra pētījumu “Eiropas dalība kosmosa tirgū” (10),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Transporta un tūrisma komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus (A8-0250/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Transporta un tūrisma komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus (A8-0250/2017),

| A. | tā kā kosmosa joma sniedz vairākkārtējus ieguvumus sabiedrībai un var palielināt Eiropas konkurētspēju, stimulējot daudzu jaunu produktu un pakalpojumu attīstību un atbalstot lauksaimniecību, mežsaimniecību un jūras transportu; tā kā satelītu tehnoloģija var nodrošināt labāku piekļuvi sakaru tehnoloģijām, augstas izšķirtspējas Zemes novērošanas sistēmām, kas ļauj īstenot informācijas apmaiņu reāllaikā, ātrai dabas katastrofu radīto seku novēršanai un efektīvākai robežu un drošības kontrolei; |
| --- | --- |

A.

tā kā kosmosa joma sniedz vairākkārtējus ieguvumus sabiedrībai un var palielināt Eiropas konkurētspēju, stimulējot daudzu jaunu produktu un pakalpojumu attīstību un atbalstot lauksaimniecību, mežsaimniecību un jūras transportu; tā kā satelītu tehnoloģija var nodrošināt labāku piekļuvi sakaru tehnoloģijām, augstas izšķirtspējas Zemes novērošanas sistēmām, kas ļauj īstenot informācijas apmaiņu reāllaikā, ātrai dabas katastrofu radīto seku novēršanai un efektīvākai robežu un drošības kontrolei;

| B. | tā kā kosmosa tehnoloģijas, dati un pakalpojumi var sniegt atbalstu dažādām ES sabiedriskās politikas jomām un galveno politikas prioritāšu īstenošanai, piemēram, digitālā vienotā tirgus sekmēšanai, Eiropas ekonomikas stimulēšanai un klimata pārmaiņu apkarošanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā kosmosa tehnoloģijas, dati un pakalpojumi var sniegt atbalstu dažādām ES sabiedriskās politikas jomām un galveno politikas prioritāšu īstenošanai, piemēram, digitālā vienotā tirgus sekmēšanai, Eiropas ekonomikas stimulēšanai un klimata pārmaiņu apkarošanai;

| C. | tā kā kosmoss Eiropas iedzīvotājiem ir nevis izdevums, bet gan ieguldījums, un tā kā vērienīga ES kosmosa stratēģija var nodrošināt ES patstāvību un pozīcijas stratēģiski nozīmīgajā kosmosa jomā, vienlaikus veicinot izaugsmi, konkurētspēju un darbavietu radīšanu ar kosmosu saistītajā ražošanā, darbībās un pakārtotajos pakalpojumos; |
| --- | --- |

C.

tā kā kosmoss Eiropas iedzīvotājiem ir nevis izdevums, bet gan ieguldījums, un tā kā vērienīga ES kosmosa stratēģija var nodrošināt ES patstāvību un pozīcijas stratēģiski nozīmīgajā kosmosa jomā, vienlaikus veicinot izaugsmi, konkurētspēju un darbavietu radīšanu ar kosmosu saistītajā ražošanā, darbībās un pakārtotajos pakalpojumos;

| D. | tā kā Parlamenta un Padomes 2007. gada politiskie lēmumi nodrošināja finansējuma piešķiršanu Eiropas satelītnavigācijas programmām — Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienestam (EGNOS) un Galileo — un paredzēja panākt vienošanos par šo programmu pārvaldības struktūru, |
| --- | --- |

D.

tā kā Parlamenta un Padomes 2007. gada politiskie lēmumi nodrošināja finansējuma piešķiršanu Eiropas satelītnavigācijas programmām — Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienestam (EGNOS) un Galileo — un paredzēja panākt vienošanos par šo programmu pārvaldības struktūru,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Kosmosa stratēģija Eiropai” un atbalsta Komisijas apņemšanos pilnībā maksimizēt ekonomiskos un sabiedrības ieguvumus no kosmosa, paplašinot kosmosa tehnoloģiju un lietojumu izmantošanu sabiedriskās politikas jomu atbalstam, veicinot globāli konkurētspējīgu un inovatīvu Eiropas kosmosa nozari un stiprinot Eiropas neatkarību kosmosā un Eiropas kā pasaules līmeņa dalībnieces lomu, kā arī starptautisko sadarbību kosmosa jomā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina Komisijai, ka ir noteikti jānodrošina ES kosmosa programmu nepārtrauktība un Galileo un Copernicus programmu turpmākā attīstība, jo īpaši lai radītu labvēlīgu un prognozējamu investīciju vidi pakārtotajā nozarē; uzskata, ka to var sasniegt tikai tad, ja ilgtermiņā tiek garantēts publiskā sektora finansējums kosmosa pamatprogrammām un pakārtotajai datu infrastruktūrai, tajā pašā laikā atzīstot nepieciešamību pēc nozīmīgas privātā sektora iesaistes; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver dalībvalstu, Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) un Eiropas Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizācijas (EUMETSAT) sasniegumus kosmosā, izmantojot jaunas tehnoloģijas, izpētes lidojumus un Zemes novērošanas un meteoroloģijas spējas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka ir nepieciešams novērtēt Galileo un Copernicus programmas pirms Komisija kā daļu no nākamās DFS ierosina jaunos likumdošanas priekšlikumus; uzskata, ka šim novērtējumam cita starpā būtu jāpievēršas: Eiropas GNSS aģentūras (GSA) turpmākajai lomai Galileo programmā un iespējamai lomai Copernicus programmā; tam, kā vienkāršot GSA attiecības ar EKA; un pašreizējam pārrāvumam starp aģentūras galvenajiem pienākumiem un deleģētajiem uzdevumiem; šajā sakarībā mudina Komisiju nodrošināt, ka GSA būs iepriekš sagatavojusies un spēs uzņemties jaunos uzdevumus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka novērtējuma rezultāti būtu jāņem vērā arī nākotnē plānotajās diskusijās par attiecībām starp ES un EKA, ņemot vērā kopīgo ES un EKA paziņojumu, kas parakstīts 2016. gada 26. oktobrī; aicina Komisiju sadarbībā ar EKA izpētīt dažādus variantus, kā vienkāršot sarežģīto Eiropas kosmosa pārvaldības institucionālo struktūru, tādējādi uzlabojot pienākumu sadali efektivitātes un izmaksu efektivitātes interesēs; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka GSA būtu jānodrošina pietiekams darbinieku skaits, lai nodrošinātu tās netraucētu darbību un Eiropas GNSS programmu izmantošanu; aicina Komisiju pārskatīt GSA piešķirto resursu pietiekamību, ņemot vērā tās pašreizējos un turpmākos uzdevumus; uzskata, ka personāla politika un procedūra būtu jāpieskaņo GSA jaunajiem uzdevumiem saskaņā ar 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver — lai risinātu pašreizējās un nākotnes problēmas, nākamajā ES budžetā būtu jāiekļauj lielāks kosmosa jomas budžets, lai nodrošinātu atbalstu visā vērtības radīšanas ķēdē (kosmosa un zemes segments, Zemes novērošana, navigācija un sakari), un tas jānodrošina gaidāmajā DFS pārskatīšanā; atkārtoti uzsver, ka sekmīga attīstība pakārtotajos tirgos ir jo īpaši atkarīga no Galileo un Copernicus programmu savlaicīgas īstenošanas un nepārtrauktas attīstības, turklāt par prioritāti būtu jānosaka šo programmu atbilstošs finansējums; uzsver nepieciešamību, pieņemot lēmumus par nākamās DFS budžetu, saglabāt un attīstīt Eiropas pievienoto vērtību un ES kosmosa programmu vienreizējo ieguldījumu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju izskatīt iespēju gūt labumu no sinerģijas starp ES kosmosa programmām, lai palielinātu efektivitāti un izmaksu efektivitāti; uzskata, ka ir arī svarīgi pastiprināt informācijas apmaiņu starp ES kosmosa politikā iesaistītajām ES aģentūrām, lai panāktu lielāku sinerģijas efektu; norāda uz dažādu darbības jomu pieaugošo konverģenci; aicina Komisiju publicēt gada ziņojumu par ES aģentūru sadarbības veidu un apmēru; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, cik svarīgi ir identificēt un novērst visus pašreizējos šķēršļus iekšējā tirgus darbībai ar kosmosu saistītu produktu un pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

9.

Kosmosa jomas sniegto ieguvumu maksimizēšana sabiedrības un ES tautsaimniecības labā

| 10. | uzsver to, ka kosmosa programmas un to nodrošinātie pakalpojumi ir galvenie aktīvi tādās politikas jomās un ekonomikas sektoros kā enerģētika, klimats, vide, drošība un aizsardzība, veselība, lauksaimniecība, mežsaimniecība, zivsaimniecība, transports, tūrisms, digitālais tirgus un mobilie sakari, reģionālā politika un vietējā plānošana; uzskata, ka tiem ir milzīgas iespējas tādu problēmu risināšanā kā migrācija, robežu pārvaldība un ilgtspējīga attīstība; uzsver arī to, cik svarīga ir Eiropas kosmosa stratēģija visaptverošai ES jūrlietu politikai; norāda uz ievērojamo ieguvumu sabiedrībai no tālizpētes satelītu un sistēmu komerciālās izmantošanas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju paātrināt pilnīgu Galileo, EGNOS un Copernicus programmu ekonomisko ekspluatāciju: nosakot atbilstošus mērķus attiecībā uz ieviešanu tirgū; uzlabojot piekļuvi Copernicus datiem un to apstrādi, lai ļautu uzņēmumiem, jo īpaši MVU un jaunuzņēmumiem, izstrādāt lietotnes, kas balstītas uz kosmosa datiem; nodrošinot labāku integrāciju ar citiem digitālajiem pakalpojumiem, piemēram, intelektiskām transporta sistēmām, Eiropas dzelzceļa satiksmes pārvaldības sistēmu, upju informācijas pakalpojumiem, SafeSeaNet, kā arī tradicionālajām navigācijas sistēmām, un paplašinot kosmosa jomas risinājumu potenciālu; uzsver satelītnavigācijas un Zemes novērošanas datu un pakalpojumu sniegto labumu iedzīvotājiem un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē Komisijas rīcību Zemes novērošanas datiem paredzētu mākoņdatošanas platformu nodrošināšanā, lai Eiropa varētu izmantot visas priekšrocības, ko tās ekonomikai sniedz kosmosa pamatprogrammas, kā arī nodrošināt ilgtspējīgu lietotāju piekļuvi un kompetences attīstību; mudina Komisiju paātrināt tās darbu šajā jomā, lai pirmās datu platformas varētu sākt darboties 2018. gadā; uzskata, ka visiem konkursiem saistībā ar šīm platformām būtu jābūt pieejamiem privātiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prasa Komisijai novērtēt Copernicus pilnvaroto iestāžu darbību, jo īpaši nolūkā vienkāršot un optimizēt to konkursu procedūras, lai MVU būtu vieglāk pieteikties; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver nepieciešamību pēc “kosmosa jomai drošiem” tiesību aktiem un atkārtoti pauž pieprasījumu, kas izteikts iepriekš minētajā rezolūcijā par kosmosa tirgus apguvi, ka Komisijai pirms jaunu leģislatīvu un neleģislatīvu aktu priekšlikumu iesniegšanas jāveic sistemātiska pārbaude par to atbilstību kosmosa jomai; aicina Komisiju novērst šķēršļus kosmosa tehnoloģiju izmantošanai publiskajā sektorā, piemēram, lai uzraudzītu atbilstību jauniem un spēkā esošiem Eiropas tiesību aktiem; uzskata, ka sabiedrisko kārtību var ievērojami uzlabot, izmantojot kosmosa tehnoloģijas, pamatojoties uz tādiem piemēriem kā eZvans un digitālais tahogrāfs; prasa Komisijai un dalībvalstīm sekmēt kosmosa tehnoloģiju izmantošanu Eiropas, valstu, reģionālajās un vietējās iestādēs, piemēram, iegādājoties Eiropas Zemes novērošanas datus vai pakalpojumus, lai sasniegtu politiskos mērķus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda uz izmēģinājuma projektu par tīrāku kosmosu, izmantojot deorbitēšanu un inovatīvus kosmosa iekārtu materiālus, kurš ir paredzēts tam, lai pārbaudītu gaidāmās kosmosa nozares kopīgās tehnoloģiju ierosmes īstenošanas iespējamību un efektivitāti; atzīst, ka pietiekami resursi — gan publiskie, gan privātie — ir būtiski, lai nodrošinātu Eiropas kosmosa nozares ilgtspēju un konkurētspēju, kā arī attīstītu ES kā globāla kosmosa nozares dalībnieka lomu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka Copernicus ieguldījums klimata pārmaiņu novēršanā ir jāattīsta tālāk; aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk nodrošināt iespējas Copernicus ietvaros pārraudzīt siltumnīcefekta gāzu emisijas, tostarp CO2 emisijas, pie kā patlaban tiek strādāts programmā “Apvārsnis 2020” (11), lai risinātu noteiktas vajadzības, kas minētas COP 21 vienošanās tekstā, un varētu to efektīvi īstenot; atbalsta nākotnes satelītu izstrādi, kas ir attiecīgi paredzēti CO2 emisiju un metāna gāzes emisiju pārraudzībai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē 2016. gada 15. decembrī programmas Galileo deklarētos sākotnējos pakalpojumus; uzsver, ka plaša Galileo signāla izmantošana ir priekšnoteikums spēcīga pakārtotā un ar kosmosu saistītu lietojumu un pakalpojumu tirgus attīstībai un ka būtu jāveic piemēroti pasākumi, tostarp atbilstošā gadījumā regulatīvie, lai panāktu pilnīgu savietojamību ar Galileo un EGNOS standartu ierīcēm, ko pārdod Eiropas Savienībā, un veicinātu Galileo un EGNOS iekārtu izmantošanu globālajā tirgū; aicina arī Komisiju apsvērt pasākumus, lai stiprinātu Eiropas GNSS pakārtotās ražošanas nozares konkurētspēju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju nodrošināt, ka kritisko infrastruktūru uz GNSS tehnoloģiju balstītie pulksteņi ir savietojami ar Galileo un EGNOS tehnoloģijām, kas ir ļoti svarīgi no drošības viedokļa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver satelītu spēju nodrošināt nepārtrauktu ļoti augstas kapacitātes savienojamību, jo īpaši attālos apgabalos un tālākajos reģionos, kam ir liela nozīme digitālās plaisas pārvarēšanā, ātrdarbīgu tīklu attīstībā un lietu interneta tīklu paplašināšanā, dodot iespēju attīstīt tādus pakalpojumus kā autonomās transportlīdzekļu vadīšanas, viedās transportlīdzekļu parku un kravu pārvaldības, e-pārvaldības, e-mācību un e-veselības lietotnes; uzsver zemes un ar kosmosu saistīto tehnoloģiju pievienoto vērtību ļoti augstas veiktspējas tīklu nodrošināšanā; uzstāj, ka Komisijai tas jāatzīst un pienācīgi jāņem vērā satelītu ieguldījums šajā jomā; uzsver arī nepieciešamību rezervēt šo satelītu pakalpojumu darbībai pietiekamas frekvenču joslas; aicina šo jautājumu risināt pašreiz notiekošajā likumdošanas darbā pie telekomunikāciju tīkliem, paredzot atbilstošas investīcijas pētniecībā un izstrādē; uzskata arī, ka Kosmosa stratēģija Eiropai būtu jāīsteno saskaņoti ar Komisijas digitālajām stratēģijām, saņemot atbalstu no dalībvalstīm un nozares, lai veicinātu efektīvu un uz pieprasījuma virzītu satelītsakaru izmantošanu ar mērķi veicināt visuresošu savienojamību visā ES teritorijā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) svarīgo lomu, veicinot pakārtotos kosmosa tirgus, jo īpaši ar publiskā iepirkuma starpniecību, tostarp valstīs, kurām vēl nav plašas kosmosa nozares, un ka šim jautājumam būtu jāpievēršas pašreiz notiekošajās diskusijās par kohēzijas politikas nākotni; atbalsta mērķtiecīgu kapacitātes veidošanas pasākumu ieviešanu, lai palīdzētu kosmosa darbībās jauniesaistītām dalībvalstīm un reģioniem; uzsver, ka reģionālajai dimensijai ir būtiska nozīme, lai ieguvumus no kosmosa jomas nogādātu līdz iedzīvotājiem, un ka vietējo un reģionālo iestāžu iesaiste var radīt sinerģiju ar viedās specializācijas stratēģijām un ES pilsētprogrammu; tāpēc atbalsta lielāku reģionālo un vietējo iestāžu iesaisti sekmīgā ES kosmosa politikā, tostarp tālākajos reģionos un aizjūras zemēs un teritorijās; uzsver, ka Reģionu komitejai vajadzētu būt pilntiesīgam Copernicus lietotāju foruma dalībniekam, tādējādi atspoguļojot reģionālo un vietējo dalībnieku kā Copernicus datu lietotāju svarīgo nozīmi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka tādi lietotāji kā MVU un vietējās un reģionālās iestādes joprojām nav pietiekami informēti par iespējām, tostarp tām, ko nodrošina Eiropas Investīciju banka, saņemt finansējumu projektiem, kas ir saistīti ar Galileo vai Copernicus, un ka mērķtiecīga informācijas izplatīšana par šīm iespējām ir nekavējoties jāuzlabo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzīst, ka kosmosa tehnoloģijas un abas ES vadošās kosmosa programmas padara sauszemes, jūras, gaisa un kosmosa pārvadājumus viedākus, drošākus, stabilākus un ilgtspējīgākus, un integrē tos tādās stratēģiskās nākotnes nozarēs kā autonomi un internetam pieslēgti automobiļi un bezpilota lidaparāti; uzskata, ka kosmosa stratēģija var palīdzēt apmierināt jaunas transporta nozares vajadzības netraucētas savienojamības, stabilākas pozicionēšanas, intermodalitātes un sadarbspējas jomā; mudina Komisiju iesaistīt transporta jomas ieinteresētās personas dialogā ar kosmosa nozari, lai nodrošinātu pārredzamību un veicinātu Eiropas kosmosa tehnoloģiju izmantošanu transporta tirgū ar mērķi uzlabot ES transporta pakalpojumu konkurētspēju Eiropas un pasaules tirgū; prasa Komisijai un dalībvalstīm pievērst uzmanību kosmosa tūrisma attīstībai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju atbalstīt EGNOS nolaišanās procedūru īstenošanu ne tikai mazākās, bet arī lielākās lidostās; atkārtoti uzsver finansiālās priekšrocības un lielāku precizitāti, noturību un drošumu, ko EGNOS var nodrošināt drošības jomā kritiskiem lietojumiem, piemēram, attiecībā uz lidaparātu nosēdināšanu, un atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi paplašināt EGNOS pārklājumu, kā prioritāti aptverot arī Eiropas dienvidaustrumu un austrumu daļu, bet vēlāk arī Āfriku un Tuvos Austrumus; uzskata arī, ka Galileo varētu būt nozīmīga loma gaisa satiksmes vadībā kā galvenajam elementam uzraudzības pārejā no radariem uz satelītiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | turklāt uzsver, ka ir svarīgi, lai gaisa kuģi būtu aprīkoti ar kosmosa tehnoloģiju nodrošināto automātiskā atkarīgā novērošanas apraides režīma (ADS-B) tehnoloģiju, un ka svarīga ir prasība operatoriem obligāti aprīkot savus gaisa kuģus ar ADS-B, lai nodrošinātu to izsekošanas reāllaikā precizitāti un uzticamību un degvielas ietaupījumus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver ES kosmosa programmu nozīmi jūras un jūrlietu jautājumu risināšanā, zvejas darbībām un zilajai ekonomikai kopumā, piemēram: nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanā; okeānu veselības un zivju krājumu novērošanā un novērtēšanā; zivaudzētavu produktivitātes veicināšanā; jūras pētniecības veicināšanā; meklēšanas un glābšanas pakalpojumu sniegšanā, kā arī klāja medicīnisko iekārtu satelītpieslēguma nodrošināšanā; šajā sakarā norāda uz nepieciešamību pēc kosmosa tehnoloģijām, kas veido okeāna novērošanas spējas, un labas koordinācijas starp Galileo, EGNOS un Copernicus pakalpojumiem; |
| --- | --- |

25.

Globāli konkurētspējīgas un novatoriskas Eiropas kosmosa nozares veicināšana

| 26. | uzsver, ka Eiropas kosmosa nozares panākumi un konkurētspēja un revolucionāru tehnoloģiju attīstība ir lielā mērā atkarīgi no pētniecības un inovācijas; aicina 9. pamatprogrammā kosmosam īpaši paredzētajā budžeta pozīcijā piešķirt papildu līdzekļus un paplašināt tās darbības jomu; uzsver, ka ES, EKA un dalībvalstīm ir svarīgi pilnībā sadarboties, lai nodrošinātu efektivitāti un novērstu dublēšanos, jo īpaši tādās jomās, kurās finansējumu pētniecībai nodrošina vairāki dalībnieki; uzskata, ka ir jāveicina un jāfinansē pētniecība un inovācija daudz un dažādu kosmosa tehnoloģiju jomā; mudina Komisiju plašāk izmantot MVU paredzēto instrumentu uzņēmējdarbības iespēju paplašināšanai ar kosmosu saistīto produktu un pakalpojumu jomā gan programmā “Apvārsnis 2020”, gan turpmākajās pamatprogrammās; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju, cenšoties panākt noteikumu ievērošanu, tirgus dalībnieku godīgu praksi un tā rezultātā vienlīdzīgus konkurences apstākļus, publiskajā iepirkumā nodrošināt taisnīgu attieksmi pret ES uzņēmumiem salīdzinājumā ar uzņēmumiem no trešām valstīm, jo īpaši ņemot vērā cenas, ko uzņēmumi piemēro citiem klientiem pasaulē; norāda, ka Eiropas kosmosa nozare saskaras ar arvien spēcīgāku starptautisko konkurenci; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu stiprināt novatorisku iepirkuma shēmu izmantošanu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, cik svarīgi ir stiprināt Eiropas rūpniecisko bāzi un nodrošināt ES stratēģisko neatkarību, diversificējot piegādes avotus un vislabākajā veidā izmantojot dažādos ES pakalpojumu sniedzējus; tādēļ uzskata, ka nozares iesaistīšana visos līmeņos ir jāveicina līdzsvarotā veidā, un aicina Komisiju atbalstīt Eiropas kosmosa nozari visā pievienotās vērtības veidošanas ķēdē; uzskata, ka kosmosa jomas kopām var būt noderīga loma kosmosa rūpniecības stratēģijā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Komisiju atbalstīt centienus Eiropas mērogā izstrādāt jaunus kosmosa uzņēmējdarbības modeļus un tehnoloģijas, kas spēj radikāli mainīt šo nozari un samazināt izmaksas (piemēram, Eiropas tehnoloģijas, kas ļauj kosmosā nosūtīt tādus nelielus satelītus kā atkārtoti lietojamus gaisa balonus, vai palaišanas iekārtas); |
| --- | --- |

29.

| 30. | prasa Komisijai, kad tiek noteikti publisko iepirkuma līgumu ilgumi kosmosa infrastruktūras un pakalpojumu jomā, novērtēt MVU situāciju un vajadzības, lai radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver vajadzību vairāk ieguldīt Eiropas iedzīvotāju izglītībā un apmācībā par kosmosa jomu, tostarp lai pilnībā varētu izmantot iespējas, ko sniedz kosmosa joma pārejā uz digitālo sabiedrību; uzsver kosmosa politikas sasniegumu lielo nozīmi nākotnes paaudžu iedvesmošanā un Eiropas identitātes apziņas veicināšanā; tādēļ uzsver, ka ir nepieciešams turpināt un paplašināt koordinētu pieeju Eiropas kosmosa izglītībai, kas var pievilināt jauniešus izvēlēties veidot karjeru kosmosa zinātnē un tehnoloģijās; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka iesaistīšanās EKA izvēles programmās, kuru ietvaros Eiropas uzņēmumi un universitātes vai pētniecības institūti var piedalīties progresīvu tehnoloģiju kosmosa misijām un sistēmām izstrādāšanā, ir būtisks pamatinstruments Eiropas kosmosa nozares spēju attīstīšanai; uzsver, ka iesaistīšanās šādās programmās paver ceļu uzņēmējdarbībai šajā jomā un piekļuvei zinātniskiem projektiem ar ļoti augstu tehnoloģisko un zinātības intensitāti, kam var būt arī pozitīva ietekme uz transporta nozari; |
| --- | --- |

32.

Eiropas autonomijas stiprināšana saistībā ar nokļūšanu kosmosā un tā izmantošanu drošā un aizsargātā vidē

| 33. | atgādina, ka ES kosmosa programmas ir civila rakstura programmas, un atkārtoti uzsver apņemšanos nemilitarizēt kosmosa jomu; tomēr atzīst Eiropas kosmosa nozares stratēģisko dimensiju un to, ka ir jāuzlabo sinerģija starp civilajiem un drošības/aizsardzības aspektiem un jāizmanto kosmosa spējas drošības un drošuma vajadzībām, arī ņemot vērā ģeopolitisko vidi un kopējo drošības un aizsardzības politiku; uzskata, ka Komisijai būtu jāanalizē sinerģija starp Eiropas kosmosa programmām un 2016. gada novembrī ierosināto Eiropas aizsardzības rīcības plānu, lai nodrošinātu vispārējo saskaņotību šajā stratēģiskajā jomā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Komisiju apkopot Eiropas Savienības un dalībvalstu institucionālo klientu pieprasījumus ar mērķi nodrošināt neatkarīgu, uzticamu un izmaksu ziņā efektīvu piekļuvi kosmosam, izmantojot Eiropas raķešu palaišanas iekārtas Ariane, Vega un to turpmākos pilnveidotos modeļus; uzskata, ka tas ir stratēģiski ārkārtīgi svarīgi ārkārtas situāciju un krīžu pārvaldības funkcijām un spēcīgai Eiropas drošības un aizsardzības politikai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atbalsta Komisijas mērķi izvērtēt dažādus veidus, kā atbalstīt Eiropas raķešu palaišanas infrastruktūras objektus, kuriem šāds atbalsts ir nepieciešams, lai nodrošinātu ES politikas mērķus un vajadzības autonomijas, drošības un konkurētspējas jomā; tādēļ uzsver stratēģisko nozīmi, kas ir Eiropas kosmodromam Kuru (Francijas Gviānā), kā arī vajadzību pievērst īpašu uzmanību ekonomikas un sociālajiem ieguvumiem attiecībā uz teritoriju, kurā tas atrodas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atgādina, ka koncepcija par neatkarīgu piekļuvi kosmosam nav nodalāma no Eiropas neatkarīgās spējas kosmosa sistēmas iecerēt, izstrādāt, palaist, ekspluatēt un izmantot savā labā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | norāda, ka nav skaidrības ne par palaišanas programmas turpināšanu Eiropā pēc 3–4 gadiem (Ariane 6 un Vega C), ne arī par šīs programmas finansiālo stāvokli; pauž bažas par to, ka nav izstrādāta vidēja termiņa un ilgtermiņa nesējraķešu palaišanas programma; mudina Komisiju izstrādāt darba programmu par kosmiskajām nesējraķetēm Eiropā nākamajiem 20 gadiem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju veicināt alternatīvu palaišanas iekārtu tehnoloģiju attīstību un ekodizaina principu ievērošanu visās palaišanas iekārtās un kosmosa resursos; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzskata, ka turpmākajās satelītu sistēmu paaudzēs būtu jāturpina attīstīt Galileo infrastruktūras drošība, tostarp zemes segments un Galileo un Copernicus divējādā lietojuma spējas, kā arī precizitāte un šifrēšana; atgādina, ka Galileo publiski regulētajam pakalpojumam (PRS), kas pieejams tikai valstu pilnvarotiem lietotājiem, turpmāk varētu būt liela nozīme, reaģējot uz jauniem apdraudējumiem, jo īpaši krīzes gadījumā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vērš uzmanību uz kosmosa infrastruktūras neaizsargātību pret traucējumiem vai uzbrukumiem no valsts un nevalstisku dalībnieku puses un virkni citu apdraudējumu, tostarp sadursmēm ar kosmosa atkritumiem vai citiem satelītiem; atkārtoti uzsver to, cik svarīgi ir nodrošināt kritisko infrastruktūru un komunikācijas līdzekļus, kā arī noturīgu tehnoloģiju izstrādi; atzīst pieaugošo nozīmi, kas ir kosmosa un ar kosmosu saistītām tehnoloģijām divējādam lietojumam, jo īpaši saziņā, izlūkošanā, novērošanā un rekognoscēšanā, reaģēšanā uz katastrofām un ieroču kontrolē, un uzsver kosmosa spēju īpašo nozīmi cīņā pret terorismu; turklāt mudina investēt, lai paātrinātu jaunu kosmosa spēju un tehnoloģiju izstrādi; uzskata, ka ir nepieciešams palielināt spējas novērst jaunus draudus kosmosa jomā, kas savukārt stiprinātu Eiropas kosmosa nozares spēju reaģēt uz mainīgajiem tirgiem, dalībniekiem un tehnoloģijām; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju mazināt riskus, ko rada kosmiskie atkritumi, uzlabojot pašreizējos kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības (SST) pakalpojumus ar mērķi izstrādāt programmu tādas neatkarīgas sistēmas izveidei, kas spētu noteikt kosmosa atkritumu apdraudējumu Eiropas kosmosa infrastruktūrai, un līdz ar to sagatavot pasākumus sadursmju novēršanai un ilgtermiņā aktīvai atkritumu savākšanai; atbalsta plānu paplašināt ES SST, lai to papildinātu ar kosmosa tehnoloģiju laikapstākļu prognozēm, un ierosina īpaši pievērsties Zemei tuvajiem objektiem, lai novērstu iespējamo katastrofas risku šādam objektam sadurties ar Zemi; uzsver, ka būtu tālāk jāattīsta un jāpaplašina spējas un zināšanas šajās jomās, tostarp tās, ko pienes EKA; vēlreiz apliecina nepieciešamību nodrošināt pēc iespējas vairāk atklāto datu, lai stiprinātu pētniecību un inovācijas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atgādina, ka arvien pieaug kiberdrošības nozīme kosmosa programmās, un norāda, ka šī problēma ir īpaši nopietna, ņemot vērā, ka liela daļa mūsu ekonomikas ir atkarīga no kosmosa tehnoloģiju pakalpojumiem; aicina Komisiju mazināt ES kosmosa aktīviem radītos riskus, veicot atbilstošus pasākumus, tostarp attiecīgā gadījumā izmantojot šifrēšanu, lai aizsargātu ar kosmosu saistīto infrastruktūru pret kiberdraudiem; turklāt prasa Komisijai nodrošināt, lai visās attiecīgajās aģentūrās būtu ieviesti ārkārtas situāciju plāni iespējamiem kiberuzbrukumu gadījumiem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzskata, ka plānotā Govsatcom iniciatīva ir ārkārtīgi daudzsološa un nodrošina piekļuvi drošiem, efektīviem un izmaksu ziņā lietderīgiem pakalpojumiem Eiropas institucionālajiem dalībniekiem, kā arī apmierina lietotāju vajadzības daudzās jomās, vienlaikus stimulējot izaugsmi, konkurētspēju un inovāciju visā Eiropas satelītsakaru nozarē; aicina Komisiju gadījumā, ja ietekmes novērtējums ir pietiekami pozitīvs, izstrādāt plānoto Govsatcom iniciatīvu rentablā veidā, kas varētu ietvert spēju apvienošanu un koplietošanu vai pakalpojumu iegādi no komerciālo komunikāciju satelītiem, un nodrošināt, ka šī iniciatīva rada būtisku pievienoto vērtību un ļauj izvairīties no pastāvošo struktūru dublēšanas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt visaptverošu Eiropas kosmosa politiku, kas ir vērsta uz labākas kopējās ārpolitikas un drošības politikas efektīvu veicināšanu, nodrošinot attiecīgajām iestādēm neatkarīgu izlūkdatu vākšanas rīku, piemēram, reāllaika kosmosa situācijas apzināšanos; |
| --- | --- |

44.

Eiropas globālās nozīmes stiprināšana un starptautiskās sadarbības veicināšana

| 45. | aicina Komisiju veicināt ES kosmosa resursu izmantošanu un kosmosa rūpniecības spējas visos attiecīgajos ārējo attiecību aspektos; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzskata — lai nodrošinātu miermīlīgu un drošu kosmosa vidi, būs vajadzīga sadarbība ar starptautiskajiem partneriem, lai veicinātu atbildīgas uzvedības un ilgtspējības normas, jo īpaši saistībā ar kosmosa izpēti, un aicina Komisiju šajā sakarā cieši sadarboties ar EĀDD un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver vajadzību pēc starptautiskas koordinācijas kosmosa satiksmes un atkritumu pārvaldības jomā, jo šāda satiksme neizbēgami pieaugs tā saukto “megakonstelāciju” un Zemei tuvo orbītu satuvināšanās rezultātā, ko varētu izraisīt arvien zemākas satelītu palaišanas izmaksas; |
| --- | --- |

47.

| 48. | prasa Komisijai uzraudzīt spēkā esošo privāto sektoru mērķus tādās jomās kā izejmateriālu ieguve kosmosā un apsvērt, kādu ietekmi tie varētu radīt attiecībā uz pašreizējo tiesisko regulējumu un jo īpaši Kosmosa līgumu; uzskata, ka būtu jāievēro Līguma pamatprincipi un ka ir jāizvairās no sacensības pēc neatjaunojamiem resursiem kosmosā; mudina dalībvalstis strādāt saskaņotas Eiropas pieejas virzienā un aicina Komisiju uzņemties vadošo lomu vienprātības panākšanā; atzīst, ka kosmoss ir cilvēces kopīgs mantojums; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ļoti atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izmantot ekonomikas diplomātiju, lai pavērtu jaunas uzņēmējdarbības iespējas Eiropas kosmosa nozarei; uzsver, ka Komisijai un attiecīgā gadījumā dalībvalstu iestādēm, atsevišķi vai ar EKA starpniecību, un struktūrām, piemēram, Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai (EASA), būtu jāatbalsta Eiropas dalībnieki trešo valstu tirgos; iesaka iepriekš sagatavot šāda koordinēta atbalsta plānus; |
| --- | --- |

49.

Efektīvas izpildes nodrošināšana

| 50. | uzsver, ka Parlamentam būtu jāuzņemas aktīva loma ES kosmosa politikas attīstībā un ka tas būtu jāiesaista jebkādā informācijas apmaiņā, ko kosmosa jautājumos veic Komisija, Padome, EĀDD un EKA; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzskata, ka ir svarīgi panākt demokrātisko atbalstu investīcijām kosmosa jomā; aicina Komisiju piedāvāt labi izstrādātu un visaptverošu komunikācijas stratēģiju par ieguvumiem, ko kosmosa tehnoloģijas var sniegt iedzīvotājiem un uzņēmumiem; mudina Komisiju, īstenojot šo stratēģiju, balstīt to uz šādiem trīs pīlāriem, no kuriem katrs attiecas uz kādu no svarīgām interešu grupām: a) sabiedrības izpratnes veicināšana par investīciju nepieciešamību kosmosa jomā; b) MVU un uzņēmēju informēšana par kosmosa pamatprogrammu iespējām; c) kosmosa jautājumu iekļaušana izglītības programmās, lai novērstu prasmju trūkumu; prasa Komisijai pēc iespējas drīz iesniegt Parlamentam šīs komunikāciju stratēģijas izstrādes ceļvedi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina Komisiju izstrādāt laika grafiku stratēģijā ierosināto pasākumu īstenošanai, regulāri ziņot par tās izpildi, lai vajadzības gadījumā ierosinātu tiesību aktus un izstrādātu konkrētus un taustāmus papildu pasākumus, kas nepieciešami stratēģijā izklāstīto mērķu savlaicīgai sasniegšanai; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Eiropas Kosmosa aģentūrai. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  OV L 122, 24.4.2014., 44. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 1. lpp.

(3)  OV L 158, 27.5.2014., 227. lpp.

(4)  OV L 150, 20.5.2014., 72. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0267.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0268.

(7)  OV C 468, 15.12.2016., 12. lpp.

(8)  OV C 227 E, 6.8.2013., 16. lpp.

(9)  OV C 380 E, 11.12.2012., 1. lpp.

(10)  “Space Market Uptake in Europe”, ITRE komitejas pasūtīts pētījums, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Politikas departaments A, 2016, ISBN 978-92-823-8537-1.

(11)  https://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/wp/2016_2017/main/h2020-wp1617-leit-space_en.pdf, 48. lpp.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/20

---

P8_TA(2017)0324

Akadēmiska tālākizglītība un tālmācība kā daļa no Eiropas mūžizglītības stratēģijas

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūcija par akadēmisku tālākizglītību un tālmācību kā daļu no Eiropas mūžizglītības stratēģijas (2016/2142(INI))

(2018/C 337/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8., 165. un 166. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8., 165. un 166. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 14. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 14. pantu,

| — | ņemot vērā 2002. gada 30. novembra Kopenhāgenas deklarāciju par ciešāku sadarbību Eiropā piedāvātajā profesionālajā izglītībā un apmācībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada 30. novembra Kopenhāgenas deklarāciju par ciešāku sadarbību Eiropā piedāvātajā profesionālajā izglītībā un apmācībā,

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) (1),

| — | ņemot vērā Padomes un Komisijas 2012. gada kopīgo ziņojumu par stratēģiskās sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) īstenošanu — “Izglītība un apmācība gudrā, ilgtspējīgā un iekļaujošā Eiropā” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Komisijas 2012. gada kopīgo ziņojumu par stratēģiskās sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) īstenošanu — “Izglītība un apmācība gudrā, ilgtspējīgā un iekļaujošā Eiropā” (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 20. maija secinājumus par skolotāju efektīvu izglītību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 20. maija secinājumus par skolotāju efektīvu izglītību,

| — | ņemot vērā Padomes un Komisijas 2015. gada kopīgo ziņojumu par stratēģiskās sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) īstenošanu — “Jaunas prioritātes Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Komisijas 2015. gada kopīgo ziņojumu par stratēģiskās sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) īstenošanu — “Jaunas prioritātes Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā” (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 20. decembra rezolūciju par atjaunotu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 20. decembra rezolūciju par atjaunotu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 20. novembra paziņojumu “Izglītības pārvērtēšana — ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai” (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 20. novembra paziņojumu “Izglītības pārvērtēšana — ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai” (COM(2012)0669),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 17. februāra secinājumus par ieguldījumiem izglītībā un apmācībā — atbilde uz paziņojumu “Izglītības pārvērtēšana — ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai” un “2013. gada izaugsmes pētījumu” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 17. februāra secinājumus par ieguldījumiem izglītībā un apmācībā — atbilde uz paziņojumu “Izglītības pārvērtēšana — ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai” un “2013. gada izaugsmes pētījumu” (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1720/2006/EK, ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1720/2006/EK, ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā (6),

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, ko ES ratificēja 2010. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, ko ES ratificēja 2010. gadā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra ieteikumu 2006/962/EK par pamatprasmēm mūžizglītībā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra ieteikumu 2006/962/EK par pamatprasmēm mūžizglītībā (7),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 19. novembra secinājumus par izglītību ilgtspējīgai attīstībai (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 19. novembra secinājumus par izglītību ilgtspējīgai attīstībai (8),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 20. decembra Ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 20. decembra Ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (10) (EQF-LLL), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (10) (EQF-LLL),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 20. maija secinājumus par kvalitātes nodrošināšanu izglītības un apmācības atbalstam (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 20. maija secinājumus par kvalitātes nodrošināšanu izglītības un apmācības atbalstam (11),

| — | ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par “Erasmus+” un citiem instrumentiem mobilitātes veicināšanai profesionālajā izglītībā un apmācībā — mūžizglītības pieeja (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par “Erasmus+” un citiem instrumentiem mobilitātes veicināšanai profesionālajā izglītībā un apmācībā — mūžizglītības pieeja (12),

| — | ņemot vērā 2016. gada 23. jūnija rezolūciju par turpmākiem pasākumiem saistībā ar stratēģisko sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 23. jūnija rezolūciju par turpmākiem pasākumiem saistībā ar stratēģisko sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) (13),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2014. gada 31. janvāra atzinumu “Izglītības atvēršana” (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2014. gada 31. janvāra atzinumu “Izglītības atvēršana” (14),

| — | ņemot vērā Komisijas pētījumu par izglītību un apmācību — 2020. gads: Eiropā piedāvātās pieaugušo izglītības politikas un pasniegšanas uzlabošana (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas pētījumu par izglītību un apmācību — 2020. gads: Eiropā piedāvātās pieaugušo izglītības politikas un pasniegšanas uzlabošana (15),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 10. septembra rezolūciju par konkurētspējīga ES darba tirgus izveidi 21. gadsimtā: prasmju un kvalifikāciju saskaņošana ar pieprasījumu un darba iespējām, lai atgūtos no krīzes (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 10. septembra rezolūciju par konkurētspējīga ES darba tirgus izveidi 21. gadsimtā: prasmju un kvalifikāciju saskaņošana ar pieprasījumu un darba iespējām, lai atgūtos no krīzes (16),

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gads) (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gads) (17),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 20. februāra secinājumu projektu “Sieviešu un vīriešu prasmju uzlabošana ES darba tirgū” (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 20. februāra secinājumu projektu “Sieviešu un vīriešu prasmju uzlabošana ES darba tirgū” (18),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 28. novembra ieteikumu par atjaunotu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 28. novembra ieteikumu par atjaunotu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas nostāju grozījumu veidā (A8-0252/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas nostāju grozījumu veidā (A8-0252/2017),

| A. | tā kā mūsu izglītības sistēmas digitālās pārveides dēļ šobrīd saskaras ar lieliem izaicinājumiem, kas ietekmē mācīšanas un mācīšanās procesus, un nepieciešamību stiprināt sociālās iekļaušanas un pilsoniskās līdzdalības, kā arī personiskās izaugsmes spējas un sekmēt Eiropas demokrātiskās vērtības un toleranci, lai veicinātu atvērtību un novērstu jebkādu neiecietību; tā kā spēcīgas sabiedrības izveides un ES vienotības un integrācijas procesu atbalsta būtisks priekšnosacījums ir digitālā iespēcinātība un pašapziņa; |
| --- | --- |

A.

tā kā mūsu izglītības sistēmas digitālās pārveides dēļ šobrīd saskaras ar lieliem izaicinājumiem, kas ietekmē mācīšanas un mācīšanās procesus, un nepieciešamību stiprināt sociālās iekļaušanas un pilsoniskās līdzdalības, kā arī personiskās izaugsmes spējas un sekmēt Eiropas demokrātiskās vērtības un toleranci, lai veicinātu atvērtību un novērstu jebkādu neiecietību; tā kā spēcīgas sabiedrības izveides un ES vienotības un integrācijas procesu atbalsta būtisks priekšnosacījums ir digitālā iespēcinātība un pašapziņa;

| B. | tā kā Eiropas mūžizglītības stratēģija būtu jāpastiprina; tā kā ikvienai personai katrā tās dzīves posmā vajadzētu būt mācību iespējām iegūt zināšanas un apgūt prasmes, kas tai ir nepieciešamas no personiskās attīstības un profesionālā progresa viedokļa; tā kā formālā, neformālā un ikdienas kontekstā īstenota mūžizglītība, ar ko sekmē aktīvu pilsonisko nostāju un nodarbināmību, ir galvenais tās izglītības aspekts, kuru ietekmē šīs izmaiņas; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas mūžizglītības stratēģija būtu jāpastiprina; tā kā ikvienai personai katrā tās dzīves posmā vajadzētu būt mācību iespējām iegūt zināšanas un apgūt prasmes, kas tai ir nepieciešamas no personiskās attīstības un profesionālā progresa viedokļa; tā kā formālā, neformālā un ikdienas kontekstā īstenota mūžizglītība, ar ko sekmē aktīvu pilsonisko nostāju un nodarbināmību, ir galvenais tās izglītības aspekts, kuru ietekmē šīs izmaiņas;

| C. | tā kā ir jāpieliek papildu pūliņi, lai uzlabotu izglītības un nodarbinātības sinerģiju, atvieglinot iekļūšanu darba tirgū un dodot personām nemitīgi atjaunināt savas iemaņas vai apgūt jaunas prasmes visas savas karjeras garumā; tā kā dalībvalstīm ir jāatrod veids, kā aizsargāt vai sekmēt ilgtermiņa ieguldījumu izglītībā, pētniecībā un inovācijās; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir jāpieliek papildu pūliņi, lai uzlabotu izglītības un nodarbinātības sinerģiju, atvieglinot iekļūšanu darba tirgū un dodot personām nemitīgi atjaunināt savas iemaņas vai apgūt jaunas prasmes visas savas karjeras garumā; tā kā dalībvalstīm ir jāatrod veids, kā aizsargāt vai sekmēt ilgtermiņa ieguldījumu izglītībā, pētniecībā un inovācijās;

| D. | tā kā akadēmiskā tālākizglītība un tālmācība dod ievērojamu ieguldījumu indivīdu personiskajā izaugsmē un cilvēkkapitāla apmācībā un būtu jāpadara par Eiropas mūžizglītības stratēģijas neatņemamu sastāvdaļu; |
| --- | --- |

D.

tā kā akadēmiskā tālākizglītība un tālmācība dod ievērojamu ieguldījumu indivīdu personiskajā izaugsmē un cilvēkkapitāla apmācībā un būtu jāpadara par Eiropas mūžizglītības stratēģijas neatņemamu sastāvdaļu;

| E. | tā kā akadēmiskajai tālākizglītībai un tālmācībai ir pieaugoša nozīme darba ņēmēju pielāgošanas sekmēšanā visu viņu profesionālo dzīvju laikā, ņemot vērā ekonomiskās un tehnoloģiskās problēmas; tā kā līdz 2025. gadam 49 % no visām darbvietām, kas tiks piedāvātas Eiropas Savienībā (tostarp gan jaunajās, gan aizstājošajās darbvietās), būs nepieciešama augsta kvalifikācija, 40 % — vidēja līmeņa kvalifikācija un tikai 11 % — zema vai nekāda kvalifikācija; |
| --- | --- |

E.

tā kā akadēmiskajai tālākizglītībai un tālmācībai ir pieaugoša nozīme darba ņēmēju pielāgošanas sekmēšanā visu viņu profesionālo dzīvju laikā, ņemot vērā ekonomiskās un tehnoloģiskās problēmas; tā kā līdz 2025. gadam 49 % no visām darbvietām, kas tiks piedāvātas Eiropas Savienībā (tostarp gan jaunajās, gan aizstājošajās darbvietās), būs nepieciešama augsta kvalifikācija, 40 % — vidēja līmeņa kvalifikācija un tikai 11 % — zema vai nekāda kvalifikācija;

| F. | tā kā akadēmiskā tālākizglītība un tālmācība ir nozīmīgi līdzekļi fleksiblas un personalizētas izglītības iespēju nodrošināšanā visiem bez diskriminācijas (19); šajā sakarībā uzsver piekļuves stratēģiju paplašināšanas nozīmīgumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā akadēmiskā tālākizglītība un tālmācība ir nozīmīgi līdzekļi fleksiblas un personalizētas izglītības iespēju nodrošināšanā visiem bez diskriminācijas (19); šajā sakarībā uzsver piekļuves stratēģiju paplašināšanas nozīmīgumu;

| G. | tā kā akadēmiskā tālākizglītība, tālmācība un jauno tehnoloģiju izmantošana var palīdzēt uzlabot meiteņu un sieviešu informētību par jaunām karjeras iespējām, it sevišķi jomās, kur sievietes ir pārstāvētas nepietiekami; tā kā, lai arī vidējo un augstāko izglītību iegūst vairāk sieviešu nekā vīriešu, ir nepieciešams palielināt sieviešu līdzdalību gan profesionālajā izglītībā, gan arī dabaszinātņu, tehnisko zinātņu, inženierzinātņu un matemātikas nozarēs (STEM); |
| --- | --- |

G.

tā kā akadēmiskā tālākizglītība, tālmācība un jauno tehnoloģiju izmantošana var palīdzēt uzlabot meiteņu un sieviešu informētību par jaunām karjeras iespējām, it sevišķi jomās, kur sievietes ir pārstāvētas nepietiekami; tā kā, lai arī vidējo un augstāko izglītību iegūst vairāk sieviešu nekā vīriešu, ir nepieciešams palielināt sieviešu līdzdalību gan profesionālajā izglītībā, gan arī dabaszinātņu, tehnisko zinātņu, inženierzinātņu un matemātikas nozarēs (STEM);

| H. | tā kā tālmācība akadēmiskās tālākizlglītības kontekstā ir viena no iespējamajām pieejām, jo, ņemot vērā tās elastību, tā ir īpaši piemērota studiju un darba dzīves līdzsvara nodrošināšanā; |
| --- | --- |

H.

tā kā tālmācība akadēmiskās tālākizlglītības kontekstā ir viena no iespējamajām pieejām, jo, ņemot vērā tās elastību, tā ir īpaši piemērota studiju un darba dzīves līdzsvara nodrošināšanā;

| I. | tā kā tālmācība (20) nozīmē pasniegšanas organizatorisku formu, kas nodrošina mācīšanās augsta līmeņa elastību, izmantojot digitālās pedagoģiskās tehnoloģijas, un nav uzskatāma par klātienes izglītības aizstājēju, bet gan par alternatīvu skolniekiem un studentiem, kas nespēj piedalīties klātienes izglītībā; |
| --- | --- |

I.

tā kā tālmācība (20) nozīmē pasniegšanas organizatorisku formu, kas nodrošina mācīšanās augsta līmeņa elastību, izmantojot digitālās pedagoģiskās tehnoloģijas, un nav uzskatāma par klātienes izglītības aizstājēju, bet gan par alternatīvu skolniekiem un studentiem, kas nespēj piedalīties klātienes izglītībā;

| J. | tā kā tālmācība nozīmē pasniegšanas metodi, kas nodrošina elastīgu mācīšanu, izmantojot jaunās tehnoloģijas, un nav uzskatāma par klātienes izglītības aizstājēju, bet gan par alternatīvu skolniekiem un studentiem, kas nespēj piedalīties klātienes izglītībā, un darba ņēmējiem, kas vēlas apvienot darbu ar izglītību; tā kā tādēļ digitalizāciju varētu izmantot kā līdzekli, kas sniedz jaunus augstākās izglītības ieguves veidus; |
| --- | --- |

J.

tā kā tālmācība nozīmē pasniegšanas metodi, kas nodrošina elastīgu mācīšanu, izmantojot jaunās tehnoloģijas, un nav uzskatāma par klātienes izglītības aizstājēju, bet gan par alternatīvu skolniekiem un studentiem, kas nespēj piedalīties klātienes izglītībā, un darba ņēmējiem, kas vēlas apvienot darbu ar izglītību; tā kā tādēļ digitalizāciju varētu izmantot kā līdzekli, kas sniedz jaunus augstākās izglītības ieguves veidus;

| K. | tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir Līgumos nostiprināts Eiropas Savienības pamatprincips, kas ir nostiprināts Līgumos un ir uzskatāms par vienu no Savienības mērķiem un uzdevumiem; tā kā izglītības vienlīdzīga pieejamība sievietēm piedāvā lielākas iespējas un sekmē sociālu, kultūras un ekonomisku sabiedrības attīstību, tā kā izglītība ir būtiski svarīgs dzimumu stereotipu apkarošanas veids; |
| --- | --- |

K.

tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir Līgumos nostiprināts Eiropas Savienības pamatprincips, kas ir nostiprināts Līgumos un ir uzskatāms par vienu no Savienības mērķiem un uzdevumiem; tā kā izglītības vienlīdzīga pieejamība sievietēm piedāvā lielākas iespējas un sekmē sociālu, kultūras un ekonomisku sabiedrības attīstību, tā kā izglītība ir būtiski svarīgs dzimumu stereotipu apkarošanas veids;

| L. | tā kā sieviešu vidējais nodarbinātības līmenis ir tieši saistīts ar iegūtās izglītības līmeni, proti, vecuma grupā no 25 līdz 49 gadiem nodarbinātības rādītāji sievietēm ar augstāko izglītību ir vairāk nekā par 20 % augstāki nekā sievietēm, kuras ieguvušas tikai pirmskolas, pamatskolas vai vidusskolas izglītību; |
| --- | --- |

L.

tā kā sieviešu vidējais nodarbinātības līmenis ir tieši saistīts ar iegūtās izglītības līmeni, proti, vecuma grupā no 25 līdz 49 gadiem nodarbinātības rādītāji sievietēm ar augstāko izglītību ir vairāk nekā par 20 % augstāki nekā sievietēm, kuras ieguvušas tikai pirmskolas, pamatskolas vai vidusskolas izglītību;

| M. | tā kā tālmācība var pozitīvi ietekmēt sieviešu IKT prasmes; tā kā sieviešu lielāka iesaistīšanās IKT nozarē sekmētu iekšējo tirgu, kurā paredzams darbaspēka trūkums un kurā sieviešu vienlīdzīga līdzdalība radītu aptuveni EUR 9 miljardu ieguvumu ES IKP katru gadu; tā kā sievietes joprojām ir ļoti maz pārstāvētas IKT augstākās izglītības programmās, kur viņu īpatsvars ir tikai apmēram 20 % no šīs studiju jomas absolventiem, un tikai 3 % no visām augstskolu absolvējušām sievietēm ir ieguvušas diplomu IKT jomā; |
| --- | --- |

M.

tā kā tālmācība var pozitīvi ietekmēt sieviešu IKT prasmes; tā kā sieviešu lielāka iesaistīšanās IKT nozarē sekmētu iekšējo tirgu, kurā paredzams darbaspēka trūkums un kurā sieviešu vienlīdzīga līdzdalība radītu aptuveni EUR 9 miljardu ieguvumu ES IKP katru gadu; tā kā sievietes joprojām ir ļoti maz pārstāvētas IKT augstākās izglītības programmās, kur viņu īpatsvars ir tikai apmēram 20 % no šīs studiju jomas absolventiem, un tikai 3 % no visām augstskolu absolvējušām sievietēm ir ieguvušas diplomu IKT jomā;

| N. | tā kā tālmācības programmās mācās ievērojams skaits sieviešu sabiedrībās, kurās sievietēm nav vienādu iespēju piedalīties tradicionālajās izglītības un apmācības formās, jo sievietes joprojām pavada vairāk laika nekā vīrieši, strādājot neapmaksātu mājas un ģimenes aprūpes darbu; tā kā šādi kursi viņām sniedz elastību, lai viņas varētu panākt darba un dzīves līdzsvaru, un tā kā tālmācība ir jo īpaši paredzēta netradicionālo studentu kategorijai; |
| --- | --- |

N.

tā kā tālmācības programmās mācās ievērojams skaits sieviešu sabiedrībās, kurās sievietēm nav vienādu iespēju piedalīties tradicionālajās izglītības un apmācības formās, jo sievietes joprojām pavada vairāk laika nekā vīrieši, strādājot neapmaksātu mājas un ģimenes aprūpes darbu; tā kā šādi kursi viņām sniedz elastību, lai viņas varētu panākt darba un dzīves līdzsvaru, un tā kā tālmācība ir jo īpaši paredzēta netradicionālo studentu kategorijai;

| O. | tā kā akadēmiskās tālākizglītība ir jāsaprot kā viens no augstākās izglītības sabiedrisko pakalpojumu uzdevumiem un nozīmē studijas akadēmiskā iestādē, kurās var mācīties paralēli pilna laika darbam, kopumā balstoties uz profesionālo pieredzi, un parasti šo studiju priekšnoteikums ir universitātes diploms; |
| --- | --- |

O.

tā kā akadēmiskās tālākizglītība ir jāsaprot kā viens no augstākās izglītības sabiedrisko pakalpojumu uzdevumiem un nozīmē studijas akadēmiskā iestādē, kurās var mācīties paralēli pilna laika darbam, kopumā balstoties uz profesionālo pieredzi, un parasti šo studiju priekšnoteikums ir universitātes diploms;

| P. | tā kā pielāgošanās pieaugošajām ekonomiskajām un tehnoloģiskajām izmaiņām ir uzskatāma par galveno novecojošā darbaspēka problēmu un šīs problēmas novēršana būs viens no ES ekonomikas galvenajiem ilgtermiņa konkurētspējas faktoriem; |
| --- | --- |

P.

tā kā pielāgošanās pieaugošajām ekonomiskajām un tehnoloģiskajām izmaiņām ir uzskatāma par galveno novecojošā darbaspēka problēmu un šīs problēmas novēršana būs viens no ES ekonomikas galvenajiem ilgtermiņa konkurētspējas faktoriem;

| Q. | tā kā mūžizglītību un karjeras attīstības politiku varētu atbalstīt, atzīstot iepriekš iegūtos diplomus; |
| --- | --- |

Q.

tā kā mūžizglītību un karjeras attīstības politiku varētu atbalstīt, atzīstot iepriekš iegūtos diplomus;

| R. | tā kā tas, ka cilvēkiem atvēl brīvo laiku personīgai un apmācības pilnveidei mūžizglītības kontekstā ir izdevīgi no viņu labjutības viedokļa un sekmē viņu ieguldījumu sabiedrības labā, iespēcinot viņus, viņiem apgūstot definētākas personiskas un profesionālas iemaņas; tā kā akadēmiskā tālmācība nodrošina elastīgu studiju formātu, ar kura palīdzību cilvēki panāk labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru; tā kā universitātes mūžizglītība būtu jāpadara par Eiropas digitalizācijas stratēģijas sastāvdaļu; |
| --- | --- |

R.

tā kā tas, ka cilvēkiem atvēl brīvo laiku personīgai un apmācības pilnveidei mūžizglītības kontekstā ir izdevīgi no viņu labjutības viedokļa un sekmē viņu ieguldījumu sabiedrības labā, iespēcinot viņus, viņiem apgūstot definētākas personiskas un profesionālas iemaņas; tā kā akadēmiskā tālmācība nodrošina elastīgu studiju formātu, ar kura palīdzību cilvēki panāk labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru; tā kā universitātes mūžizglītība būtu jāpadara par Eiropas digitalizācijas stratēģijas sastāvdaļu;

| S. | tā kā digitalizācija dara iespējamu izglītības procesu elastīgumu un interaktivitāti un tā kā tā ir turpmākās akadēmiskās tālākizglītības un tālmācības turpmākās pilnveides galvenais faktors; |
| --- | --- |

S.

tā kā digitalizācija dara iespējamu izglītības procesu elastīgumu un interaktivitāti un tā kā tā ir turpmākās akadēmiskās tālākizglītības un tālmācības turpmākās pilnveides galvenais faktors;

| T. | tā kā tehnoloģiskās izmaiņas liek nodrošināt spēcīgāku un nepārtrauktāku izglītības un nodarbinātības saikni; |
| --- | --- |

T.

tā kā tehnoloģiskās izmaiņas liek nodrošināt spēcīgāku un nepārtrauktāku izglītības un nodarbinātības saikni;

| U. | tā kā akadēmisko iestāžu stagnatīvais raksturs apgrūtina studiju programmu, kursus reglamentējošo noteikumu un eksaminācijas, un iestāšanās prasību reformu; |
| --- | --- |

U.

tā kā akadēmisko iestāžu stagnatīvais raksturs apgrūtina studiju programmu, kursus reglamentējošo noteikumu un eksaminācijas, un iestāšanās prasību reformu;

| V. | tā kā akadēmiskā tālākizglītība un tālmācība ir uzskatāmas par ātri pieaugošām nozarēm, kurām ir nozīmīgs ekonomiskās izaugsmes un darbvietu radīšanas potenciāls; |
| --- | --- |

V.

tā kā akadēmiskā tālākizglītība un tālmācība ir uzskatāmas par ātri pieaugošām nozarēm, kurām ir nozīmīgs ekonomiskās izaugsmes un darbvietu radīšanas potenciāls;

| W. | tā kā joprojām pastāv daudzi šķēršļi, kas traucē piedalīties akadēmiskās tālākizglītības un tālmācības programmās (21); |
| --- | --- |

W.

tā kā joprojām pastāv daudzi šķēršļi, kas traucē piedalīties akadēmiskās tālākizglītības un tālmācības programmās (21);

Tālākizglītība un tālmācība, kas palīdz pārvarēt sociālās un ekonomiskās izmaiņas

| 1. | atzīst, ka tiešsaistes un atklātā izglītība maina veidu, kādā izglītība tiek nodrošināta ar resursiem, pasniegta un iegūta; šajā sakarībā uzsver to, cik svarīgi ir atvērtie izglītības resursi, kas ikvienam nodrošina piekļuvi izglītībai un, atbalstot mūžizglītības procesu, uzlabo nodarbināmību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatē, ka daudzām izglītības un apmācības iestādēm ir problēmas pienācīgi reaģēt uz dziļajām un sarežģītajām izmaiņām, kuras piedzīvo mūsu sabiedrības un ekonomikas, un vajadzību īstenot pārvaldes, organizatorisko struktūru un darbības veidu reformas; uzsver, ka jaunas un pieejamas mūžizglītības formas, kas ir piemērotas visu vecumu personām, var sekmīgi novērst dažas no problēmām, piemēram, sociālo atstumtību, izstāšanos no skolas agrīnā vecumā un iegūto prasmju neatbilstība pieprasījumam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzīst, ka digitalizācija un izglītības platformas izveide sadarbības un apmaiņas ar paraugpraksi nolūkā ir izšķiroši nozīmīgi faktori šo problēmu novēršanā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju un dalībvalstis pielikt lielākus pūliņus, lai nacionālo digitālo prasmju stratēģiju ietvaros novērstu pastāvošo tehnoloģisko plaisu starp labi aprīkotām un pārējām izglītības iestādēm; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka mūžizglītības pasākumiem ir sevišķi svarīga nozīme, lai nodrošinātu sievietēm prasmes, kas var palīdzēt viņām atgriezties darba tirgū vai atrast labāku darbu, gūt lielākus ienākumus un uzlabot darba apstākļus; uzsver vajadzību vēl vairāk uzlabot sieviešu dalību augstākās izglītības augstākos līmeņos un viņu piekļuvi šiem līmeņiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver izglītības nozīmi dzimumu stereotipu apkarošanā; tādēļ aicina Komisiju veicināt iniciatīvas, ar kurām tiktu atbalstīta sievietēm paredzētu profesionālo tālmācības programmu īstenošana, tostarp augstākās izglītības ieguve dabaszinātņu, tehnoloģiju un IT jomā, izglītības speciālistiem domātu apmācības programmu izstrāde par dzimumu līdztiesību un stereotipu izplatīšanas novēršana izglītības programmās un pedagoģiskajos materiālos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka akadēmiskajām iestādēm ir jāsagatavo iedzīvotāji dzīvei uz zināšanām balstītās sabiedrībās un nemitīgi mainīgajās ekonomikās, jāsniedz viņiem neatkarīgas zināšanu apguves zinātība un jāiemāca uz uzņēmējdarbību orientēta mentalitāte un pārnozaru iemaņas, piemēram, problēmu risināšana un pielāgojmība, lai viņi noskaidrotu savu ceļu un pilnībā atraisītu savu potenciālu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | turklāt uzsver, ka akadēmiskajām iestādēm ir jābūt lielai nozīmei aktīvas pilsonības sekmēšanā un tām ir studentiem jāsniedz pārnozaru kompetence, piemēram, pilsoniskā, sociālā kompetence un jāveido viņu pilsoniskā stāja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzīst, ka uz studentiem orientēta pieeja izglītībai samazina no studijām izstājušos studentu īpatsvaru un palīdz viņiem pilnībā izmantot savu potenciālu (22); šajā sakarībā uzsver, cik svarīga ir mūžizglītības karjeras orientācija, kas būtu domāta visiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzīst zināšanu kopiskošanas potenciālu, lai uzlabotu iedzīvotāju aktīvu dalību un starptautiska mēroga izpratni nemitīgi mainīgajās sabiedrībās; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzīst vajadzību panākt izglītības un apmācības iestāžu, vietējo kopienu un ekonomikas subjektu ciešu sadarbību; papildus tam uzsver nepieciešamību nodrošināt oficiālās, neoficiālas un ikdienas izglītības sniedzēju labāku sinerģiju, lai uzlabotu visu personu mūžizglītības iespējas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka ikvienā dzīves posmā katram ir ir jābūt tiesībām izmantot mācību un apmācības iespējas, lai apgūtu pārnozaru iemaņas, piemēram, aritmētiskās iemaņas, digitālo un mediju izpratni, kritisko domāšanu, sociālās iemaņas un citas attiecīgas dzīvē noderīgas iemaņas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver nepieciešamību īstenot individuālām vajadzībām pielāgotu atbalstu mācekļiem darbavietā, praktikantiem un darbiniekiem, lai nodrošinātu visu cilvēku iekļaušanu darba tirgū; uzskata, ka ārkārtīgi svarīgi ir mācīšanas un mācīšanās procesā integrēt jaunās tehnoloģijas, lai cilvēki varētu apgūt nepieciešamo iemaņu, kompetenču un zināšanu kopumu, pateicoties kuram viņi varētu izmantot digitālās tehnoloģijas inovatīvā un radošā veidā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prasa, lai iedzīvotāji tiktu labāk iekļauti darba tirgū un tajā ilgāk noturētos, ja tiktu uzlabotas viņu prasmes, piedaloties akadēmiskajā tālālkizglītībā un tālmācībā un profesionālajā un izglītības apmācībā (PIA); uzsver nepieciešamību palielināt informācijas par PIA iespēju pievilcību un piekļuvi tai no jaunu cilvēku un viņu ģimenes locekļu viedokļa; šajā sakarā atgādina, ka PIA nozares mācību mobilitātes mērķi Erasmus+ programmā ne tuvu nav sasniegti un tiem būtu jāpievērš papildu uzmanība; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver to, cik no mūžizglītības vairošanas viedokļa svarīgas ir programmas Erasmus+ un Apvārsnis 2020 tādēļ aicina dalībvalstis pilnībā pārliecināties par šo programmu potenciālu; un uzsver, ka būtu jāizveido programmas, kas būtu pielāgotas, ņemot vērā akadēmisko tālākizglītību, galveno uzmanību pievēršot profesionālajam aspektam; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzīst to, ka piekļuve iekļaujošas kvalitātes izglītībai ir izšķiroši nozīmīga un ka tādēļ ir nepieciešams atbalsts, ko sniedz atklātai mācībai un tālmācībai, lai apmierinātu to cilvēku īpašās vajadzības, kurus nevar sasniegt ar tradicionālām izglītošanas sistēmām — jo īpaši attiecībā uz nelabvēlīgākā stāvoklī esošām grupām; aicina dalībvalstis novirzīt šim nolūkam paredzētus ieguldījumus; |
| --- | --- |

16.

Izglītības kvalitātes un elastības nozīmība

| 17. | uzskata, ka aizvien labākas kvalitātes izglītība — gan oficiālā, gan neoficiālā — ir fundamentāli svarīga, lai ES varētu nodrošināt sociālo kohēziju, konkurētspēju un ilgtspējīgu izaugsmi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka, lai saglabātu konkurētspēju un lai gan mazkvalificētiem, gan augsti kvalificētiem darba ņēmējiem nodrošinātu panākumu vienādas iespējas, uzņēmumiem kopā ar izglītības un apmācības iestādēm ir cilvēkiem visu viņu darba dzīvju laikā jāpiedāvā apmācības un uz karjeru orientēta izglītība; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver īpašo nozīmi, kāda ir zināšanu un prasmju pasniegšanas metožu kvalitātei, lai nodrošinātu izglītības iznākumus; uzsver vajadzību ieguldīt profesionālās kvalifikācijas celšanā un nepārtrauktā pedagogu profesionālā pilnveidē un tās atbalstīt; šajā sakarībā uzsver vajadzību inovāciju procesa un izglītības pakāpeniskas digitalizācijas procesa ietvaros nodrošināt augstus tālmācības standartus un to, cik svarīgi ir attīstīt jaunus mācīšanas un mācīšanās modeļus; attiecībā uz šo jautājumu atzīst, ka pienācīga infrastruktūra un resursi ir mācīšanas kvalitātes uzlabošanas ārkārtīgi svarīgi faktori; |
| --- | --- |

19.

| 20. | konstatē, ka šim nolūkam ir nepieciešama skolotāju cienīšana un augstāka novērtēšana, pievilcīgs viņu atalgojums un darba apstākļi, labākas papildu apmācības iespējas darba laikā, jo īpaši digitālās didaktikas jomā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | prasa, lai universitātes aizvien lielākā apjomā pievērstos tālmācībai un paplašinātu tās piedāvājumu, lai aptvertu bezmaksas īstermiņa profesionālos kursus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka studentiem, kas piedalās tālmācības kursos, ir jānodrošina iespējas komunicēt ar pasniedzējiem, kā arī ir jānodrošina viņu darba vērtēšana no pasniedzēju puses, lai studentiem viņu studiju laikā saņemtu pienācīgu atbalstu, orientāciju un pamudinājumu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzīst, ka elastīgi mācību formāti, piemēram, tālmācība un jauktās mācības dod strādājošiem cilvēkiem iespēju apvienot darbu un/vai izglītību ar ģimenes un privāto dzīvi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzīst centrālo lomu, kāda ir tālmācībai, no to cilvēku viedokļa, kuru fiziskais stāvoklis neļauj viņiem apmeklēt klātienes studijas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | popularizē ideju par personalizētu apmācību un tādu kursu saistīšanu, kas ir paredzēti personām, kas vēlas sākt augstākās izglītības studijas un kam ir jāiegūst papildu kvalifikācija, lai panāktu atbilstību studiju sākšanas prasībām; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atgādina par vajadzību visā personīgās karjeras laikā tiekties pēc elastīgākas un personalizētākas pieejas karjeras attīstībai, mūžizglītībai un apmācībai; atzīst nozīmi, kāda galvenokārt var būt ne tikai publiskiem, bet arī privātiem dalībniekiem minētās elastības un personalizācijas nodrošināšanā, vienlaikus papildus tam atzīstot, ka orientācijai un padomdošanai, kas skar individuālas vajadzības un vēlmes un kas galvenokārt ir vērstas uz individuālo prasmju novērtēšanu un vairošanu, jau agrīnā stadijā ir jābūt izglītības un iemaņu politikas pamatelementiem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver mijiedarbības nozīmi tālmācības kvalitātes uzlabošanā, izmantojot modernus sakaru paņēmienus, pateicoties kuriem var veikt praktiskus uzdevumus, studentus/skolniekus iesaistīt mācīšanas procesā un pilnveidot saziņas prasmes; |
| --- | --- |

27.

| 28. | popularizē ideju par piekļuves nodrošināšanu mūžizglītībai, jo īpaši tiecoties atvieglot darbaspēka, tostarp sieviešu un aprūpētāju, iespējas no jauna iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver vajadzību, nepārtraukti modernizējot pasniegšanas metodoloģiju un līdzekļus, nodrošināt tālmācības nemitīgu uzraudzību; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver vajadzību izstrādāt jauniem cilvēkiem paredzētas mācību vielas apguves neatkarīgas iemaņas (tostarp darba organizāciju, informācijas apstrādi, kritisko domāšanu un motivāciju), lai viņi turpmāk varētu efektīvi izmantot modernākās tehnoloģijas, ar kurām viņi tālmācības ceļā pilnveidotu savas prasmes; |
| --- | --- |

30.

Akadēmiskā tālākizglītība un tālmācība kā universitāšu attīstības līdzeklis

| 31. | atzīst, ka akadēmiskā tālākizglītība un tālmācība augstākās izglītības iestādēm rada attīstības iespējas paplašināt savu kompetenču sfēru un dažādot šo iestāžu piedāvātās programmas, lai uzrunātu jaunas auditorijas un lai dažādotu to ienākumu avotus, ņemot vērā, ka tālmācības izmaksas ir mazākas nekā klātienes kursu izmaksas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzīst, ka tālmācība sekmē starpdisciplināru jomu attīstību un starptautisko studiju priekšmetu apguvi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina universitātes paplašināt savu tālmācības piedāvājumu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzīst lomu, kāda galvenā reģionālā potenciāla izmantošanā ir pārdomātai specializācijas stratēģijai (RIS3), pamatojoties uz darba tirgus vajadzībām; |
| --- | --- |

34.

Tehniskās problēmas

| 35. | atzīst, ka ir jāievieš visas ātri notiekošās tehnoloģiskās izmaiņas, jo īpaši, runājot par tālmācību, un ka IKT nozīme un atkarība no tās nevar tikt novērtētu par augstu; uzskata, ka IKT ir līdzeklis, ar kura palīdzību optimāli un izmaksu ziņā efektīvā veidā var novērst galvenās izglītības un attīstības problēmas uzskata, ka šie pūliņi papildus tam būtu jāatbalsta, veicot nozīmīgus ieguldījumus izglītībā, tostarp, izmantojot Eiropas Sociālo fondu, nolūkā visos līmeņos pilnveidot digitālās iemaņas un plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | šajā sakarībā konstatē, ka IKT lietotneprasmi pedagogi un skolnieki un studenti patlaban uzskata par galveno problēmjautājumu; atkārtoti pauž viedokli, ka tehnoloģiju lietotprasme ir svarīga, lai varētu izmantot tālmācības potenciālu un atvieglināt jauno mācīšanas un mācīšanās paņēmienu īstenošanu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | norāda uz nepieciešamību risināt digitālās plaisas problēmu un radīt visiem vienādas iespējas izmantot digitālās tehnoloģijas, kā arī iegūt jēgpilnai līdzdalībai digitālajā jomā nepieciešamās zināšanas, attieksmi un motivāciju; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver to, ka Eiropā digitālos instrumentus pārzinoši skolotāji apmāca tikai vienu ceturto daļu skolēnu, kas ir uzskatāms par nozīmīgu šķērsli, kurš traucē novērst jauno mācīšanas metožu plašāku izplatību; tādēļ prasa, lai dalībvalstis sniegtu stingrāku atbalstu skolām un kvalifikācijas celšanas iespējas, tostarp, apmācot IT un plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes jomā un pasniedzējiem nodrošinot mūžilgas karjeras iespējas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka visās izglītības nozarēs ir nepieciešami ieguldījumi un atbalsts pasniedzēju profesionālajai izaugsmei un ka ir jāsāk piedāvāt mūžilgas karjeras orientācijas pakalpojumus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzīst, cik izglītībā svarīgas ir jaunās digitālās platformas, un vienlaikus uzsver drošības un privātuma aspektu, ar kuriem saskaras gan akadēmiskās iestādes, gan studenti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver STEM prasmju apguves nozīmi un vēlreiz pauž nožēlu par dzimumu līdzsvara trūkumu šajā jomā; |
| --- | --- |

41.

Finansiālās problēmas

| 42. | atzīst, ka kvalitatīva izglītība un personalizēta mācīšanās ir pienācīgi jāfinansē; uzsver, ka tālmācība var nodrošināt uz mācību vielas apguvēju vērstu un ļoti kvalitatīvu izglītību par zemāku cenu; uzsver, cik svarīga ir izglītības nozares un uzņēmumu lielāka finansiāla un praktiska dalība profesionālajā apmācībā; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver vajadzību pēc tā, lai ieguldījumus izglītībā uzskatītu par ilgtermiņa ieguldījumiem, kuriem ir ilgstoša atdeve; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzskata, ka izmaksas nedrīkst kalpot par šķērsli, lai pieteiktos izglītībai un to apgūtu, vienlaikus atzīstot arī pamata problēmas, kuru dēļ izmaksas dažās dalībvalstīs ir augstas un iedzīvotāji nespēj samaksāt iestāšanās maksas; tādēļ mudina Komisiju un dalībvalstis labāk atbalstīt un sekmēt tālmācību kā kvalitatīvu, izmaksu ziņā pieejamu, elastīgu un personalizētu izglītības risinājumu; |
| --- | --- |

44.

Problēmas attiecībā uz normatīvo regulējumu

| 45. | atzīst atšķirības, kādas pastāv parastās profesionālās apmācības un akadēmiskās tālākizglītības un tālmācības normatīvajā regulējumā; uzsver, ka tālmācība būtu jāakreditē saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem, ar kuriem akreditē klātienes izglītību, attiecīgi pielāgojot tos vai citus radītājus un kritērijus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | apstiprina to, cik svarīga ir aktīva pārvaldība un ieinteresēto personu iesaistīšanās; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzīst, cik svarīga tālmācības procesā ir kvalitātes nodrošināšana un tās iznākumu akreditācija; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atgādina, ka daudzi Eiropas pārredzamības instrumenti, piemēram, Eiropas kvalifikāciju sistēma un Eiropas kredītpunktu sistēma profesionālās izglītības un apmācības jomā ir izstrādāti atrauti viens no otra; atzīst, ka, lai cilvēki varētu labāk novērtēt savu progresu un iespējas un lietderīgi izmantot dažādos veidos gūtos mācīšanās rezultātus, šie instrumenti ir labāk jākoordinē un jāatbalsta ar kvalitātes nodrošināšanas sistēmām, kā arī jāiekļauj valstu kvalifikāciju ietvarstruktūrās, lai stiprinātu nozaru pārstāvju un dalībnieku, tostarp darba devēju, uzticēšanos; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atzīst, ka joprojām svarīga ir gan jaukta, gan tiešsaistes tipa mācīšanās, jo īpaši ņemot vērā PIA; uzsver, ka ļoti kvalitatīvu digitālo tehnoloģiju un klātienes mācīšanās iespēju apvienošana nodrošina labākas studentu sekmes un tāpēc mudina Komisiju un dalībvalstis labāk atbalstīt un popularizēt jaukta tipa mācīšanos; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju pastiprināt Eiropas mūžizglītības stratēģiju un padarīt akadēmisko tālākizglītību un tālmācību par tās neatņemamu sastāvdaļu, lai sekmētu novecojošā darbaspēka pielāgošanu ekonomiskām un tehnoloģiskām izmaiņām; turklāt aicina Komisiju šā brīža un turpmāko programmu īstenošanā noskaidrot iespējas palielināt akadēmiskās tālākizglītības un tālmācības finansējumu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atzīst vajadzību pēc visaptverošas daudznozaru un daudzdisciplināru pieejas izglītībai un apmācībai, tostarp mūžizglītībai, un vajadzību pēc pārnozaru sadarbības, attīstot un īstenojot izglītības rīcībpolitiku; |
| --- | --- |

51.

Ieteikumi Eiropas līmenī

| 52. | uzsver vajadzību sekmēt sadarbību un paraugprakses apmaiņu izglītības sistēmu starpā; papildus tam mudina dalībvalstu kvalitātes nodrošināšanas aģentūras apmainīties ar paraugpraksi, kā izstrādāt jauno mācīšanas un mācīšanās paņēmienu atzīšanas kritērijus; |
| --- | --- |

52.

| 53. | prasa pārskatīt Eiropas kvalifikāciju sistēmu, lai sekmētu kvalifikāciju salīdzināmību starp dalībvalstīm, kurās tiek piemērota minētā sistēma, un tām, kurās minētā sistēma piemērota netiek, jo īpaši ar kaimiņattiecību valstīm un valstīm ar pilnvērtīgu kvalifikāciju ietvarstruktūru, lai labāku saprastu ārvalstīs iegūtas kvalifikācijas un integrētu cilvēkus ar migrācijas pieredzi un bēgļus mūžizglītības programmās un darba tirgū; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina Komisiju ievērojami pastiprināt atbalstu akadēmiskajai tālākizglītībai un tālmācībai ar Erasmus+ programmas starpniecību, sekmējot Eiropas tīklu izveidi, atvieglinot paraugprakses apmaiņu, izstrādājot projektus, kuros piedalās iestādes, kas atrodas vairākās dalībvalstīs, un nodrošinot lielāku pieejamību Eiropas un trešo valstu studentiem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | iestājas par lietotājiem draudzīgas tiešsaistes platformas kā tādas vienas pieturas aģentūras izveidi, kur izglītības profesionāļi var atvieglot paraugprakses apmaiņu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina Komisiju izstrādāt drošas un integrētas mācīšanās platformas, kas būtu paredzētas un tiktu piedāvātas Eiropas izglītības iestādēm bez maksas, tādējādi atbalstot e-mācīšanos visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atzīst vajadzību turpināt e-mērķsadarbības un vispārējās izglītības maģistrāles platformas izstrādi, lai atbalstītu skolotāju konstruktīvu saziņu ar citiem praktizējošiem speciālistiem; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mudina nodibināt ciešākas nepārtrauktas akadēmiskās tālākizglītības (kas nav orientēta tikai uz pētniecību) saiknes ar PIA nolūkā iegūt prasmes, un rīkoties, lai nodrošinātu, ka abi novirzieni var tikt apgūti un piemēroti vienmēr; |
| --- | --- |

58.

| 59. | iesaka nostiprināt mūžizglītības centienus, īstenojot Eiropas digitalizācijas stratēģiju, un izstrādāt novērtējumu par ierosināto pasākumu ietekmi uz dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atzinīgi vērtē vērienīgās ieceres līdz 2020. gadam nodrošināt ultraātru internetu pamatskolās un vidusskolās, un bibliotēkās, jo ātrāka un labāka savienojamība sniedz lielas iespējas uzlabot mācīšanas metodes, veicināt pētniecību un izstrādāt kvalitatīvus izglītības tiešsaistes pakalpojumus; uzsver, ka šo tehnoloģiju ieviešana rada labākas tālmācības iespējas, jo īpaši lauku novados un attālākajos reģionos; uzsver, ka šādas iespējas uzlabos bērnu un skolēnu digitālās prasmes un mediju lietotprasmi; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzsver, ka izglītības un apmācības sistēmu pielāgošana ir ļoti svarīga, lai sasniegtu arvien pieaugošo pieprasījumu pēc digitālajā jomā prasmīgiem profesionāļiem Eiropas Savienībā; uzsver, ka nolūkā Eiropā panākt patiesu vienoto digitālo tirgu ir nepieciešami papildu pūliņu, ar kuriem uzlabo iedzīvotāju plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi, jo īpaši nepilngadīgo personu plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver to, cik svarīgi ir pastiprināt Eiropas centienus mūžizglītības stratēģiju padarīt par ikvienas personas īstenību, un to darīt, cenšoties sasniegt mērķi papildus tam nodrošināt virkni mācīšanās iespēju, kuras var izvēlēties, lai pilnveidotos un īstenotos personīgi; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt mūžizglītību un veikt ieguldījumus tajā, it sevišķi valstīs, kurās iesaistīšanās pakāpe nesasniedz 15 % rādītāju; |
| --- | --- |

62.

| 63. | aicina dalībvalstis sekmēt sadarbību un nostiprināt sinerģijas starp oficiālās, neoficiālās un ikdienējās izglītības sniedzējiem nolūkā uzrunāt plašāku loku cilvēku, lai labāk ņemtu vērā viņu īpašās vajadzības; |
| --- | --- |

63.

| 64. | iesaka, lai skolotāji, kas pasniedz tālmācības kursus, būtu izgājuši īpašus un sertificētus kursus; |
| --- | --- |

64.

Ieteikumi — dalībvalstu līmenis

| 65. | aicina dalībvalstis izglītības jomā īstenot visaptverošu pieeju un studentiem nodrošināt autentiskas, dažādas un vienlīdzīgas mācīšanās iespējas, kas attīsta viņu vēlmes un prasmes, kuras ir nepieciešamas, lai gūtu panākumus nemitīgi mainīgajā globālajā ekonomikā un demokrātiskajā sabiedrībā; |
| --- | --- |

65.

| 66. | mudina dalībvalstis izmantot pastāvošos derīguma atzīšanas nolīgumus, lai novērtētu un apliecinātu iemaņas, kas ir iegūtas ar kvalifikācijas celšanas paņēmieniem, un nodrošinātu to atzīšanu, ņemot vērā kvalifikācijas, pamatojoties uz dalībvalstu kvalifikāciju ietvarstruktūrām un sistēmām; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzsver, ka turpmāka digitālās infrastruktūras ieviešana, jo īpaši retāk apdzīvotās teritorijās, sekmē sociālo un kultūras integrāciju, mūsdienu izglītības un informācijas procesus un reģionālo kultūras ekonomiku; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aicina dalībvalstis visos izglītības līmeņos radīt iespējas IKT apmācībai un digitālo prasmju un plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes attīstīšanai; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atkārtoti pauž viedokli, cik svarīgas ir akadēmiskās un apmācības iestādes, lai spētu ātri reaģēt uz sabiedrībā un darba tirgū notiekošām izmaiņām, un pielāgotu un modernizētu savu strādāšanas veidu un attiecīgi ļautu studentiem apgūt prasmes; uzsver, ka izglītība ir mūžilgas iespēcināšanas process, pateicoties kuram iedzīvotāji panāk personīgu izaugsmi, radošumu un labjutību; |
| --- | --- |

69.

| 70. | mudina akadēmiskās iestādes iepriekš paredzēt sabiedrībā un darba tirgū notiekošās izmaiņas un attiecīgi pielāgot savu strādāšanas veidu; tā kā to, kādas prasmes būs vajadzīgas, izšķirs uz nākotni vērstu nozaru izveidošanās, jo īpaši zaļajā un aprites ekonomikā; |
| --- | --- |

70.

| 71. | papildus tam aicina akadēmiskās iestādes piedāvāt daudzvalodu kursus, kuros migranti varētu apgūt iemaņas, padarot vieglāku savu dalību izglītības programmās; |
| --- | --- |

71.

| 72. | uzsver vajadzību dalībvalstu izglītības sistēmās nodrošināt lielāku elastību, lai panāktu efektīvāku atvērtu un tiešsaistes mācīšanas metožu efektīvāku izmantošanu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | mudina dalībvalstis uzlabot datu pieejamību par absolventu nodarbinātību un sociālo situāciju (absolventu apsekošana), tostarp datu par profesionālo izglītības un apmācības nozari pieejamību; |
| --- | --- |

73.

| 74. | aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis izstrādāt un īstenot “izglītības koridorus”, popularizējot vienošanās ar Eiropas universitātēm, piemēram, Vidusjūras Universitāšu savienību (UNIMED), un tādu tālmācības universitāšu tīklus, kuras uzņem studentus bēgļus no konfliktu zonām, tostarp, izmantojot akadēmiskās tālmācības apmācības programmas; |
| --- | --- |

74.

| 75. | uzsver, cik svarīga ir specializēto skolu un universitāšu akadēmiskās tālākaizglītības un tālmācības pasniedzēju apmācība, lai apmierinātu minēto mācību iestāžu studentu vēlmes; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uzsver vajadzību atzīt kompetences un prasmes, kas tiek apgūtas ārpus oficiālās izglītības sistēmas, īstenojot kvalitātes nodrošināšanu un akreditāciju, jo īpaši, lai iespēcinātu neaizsargātā un nelabvēlīgā situācijā esošus cilvēkus, piemēram, zemu kvalificētus pieaugušos vai bēgļus; uzstāj, ka ir svarīgi validēt neoficiālo un ikdienējo mācīšanos, lai pievērstu mācību vielas apguvēju uzmanību un viņus iespēcinātu; |
| --- | --- |

76.

o

o o

| 77. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

77.

---

(1)  OV C 119, 28.5.2009., 2. lpp.

(2)  OV C 70, 8.3.2012., 9. lpp.

(3)  OV C 417, 15.12.2015., 25. lpp.

(4)  OV C 372, 20.12.2011., 1. lpp.

(5)  OV C 64, 5.3.2013., 5. lpp.

(6)  OV L 327, 24.11.2006., 45. lpp.

(7)  OV L 394, 30.12.2006., 10. lpp.

(8)  OV C 327, 4.12.2010., 11. lpp.

(9)  OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.

(10)  OV C 111, 6.5.2008., 1. lpp.

(11)  OV C 183, 14.6.2014., 30. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0107.

(13)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0291.

(14)  OV C 126, 26.4.2014., 20. lpp.

(15)  http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/repository/education/library/reports/policy-provision-adult-learning_en.pdf

(16)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0321.

(17)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/119628.pdf

(18)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6268-2017-INIT/lv/pdf

(19)  kā ir noteikts ES Pamattiesību hartas 21. pantā,

(20)  piemēram, vāciski runājošās valstīs, runājot par tālmācību, tiek nošķirta akadēmiskā un profesionālā izglītības joma.

(21)  Tālmācības apguves mācību programma par visaptverošiem aprēķiniem, https://www.researchgate.net/publication/312312226_A_distance_learning_curriculum_on_pervasive_computing

(22)  Economics of Education (Izglītības ekonomika), izdevēji: Dominic J. Brewer, Patrick J. McEwan“Equity and Quality in Education Supporting disadvantaged students and schools” (Taisnīgums un kvalitāte, atbalstot sliktākā stāvoklī esošus studentus un skolas) https://www.oecd.org/education/school/50293148.pdf

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/30

---

P8_TA(2017)0328

Vaļu medības Norvēģijā

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūcija par vaļu medībām Norvēģijā (2017/2712(RSP))

(2018/C 337/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Vaļu medību komisijas (IWC) vienošanos par nulles nozveju (“moratoriju”) attiecībā uz vaļu medībām komerciālos nolūkos, kura stājās spēkā 1986. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Vaļu medību komisijas (IWC) vienošanos par nulles nozveju (“moratoriju”) attiecībā uz vaļu medībām komerciālos nolūkos, kura stājās spēkā 1986. gadā,

| — | ņemot vērā IWC Rezolūciju 2016-3 par vaļveidīgajiem un viņu nozīmi ekosistēmu darbībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IWC Rezolūciju 2016-3 par vaļveidīgajiem un viņu nozīmi ekosistēmu darbībai,

| — | ņemot vērā IWC Rezolūciju 2014-2 par tālu migrējošiem vaļveidīgajiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IWC Rezolūciju 2014-2 par tālu migrējošiem vaļveidīgajiem,

| — | ņemot vērā Aiči mērķus bioloģiskās daudzveidības jomā, par ko panākta vienošanās saskaņā ar starptautisko Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Aiči mērķus bioloģiskās daudzveidības jomā, par ko panākta vienošanās saskaņā ar starptautisko Konvenciju par bioloģisko daudzveidību,

| — | ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 4. maija Regulu (EK) Nr. 865/2006 (2) un Komisijas 2012. gada 23. augusta Regulu (ES) Nr. 791/2012 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 4. maija Regulu (EK) Nr. 865/2006 (2) un Komisijas 2012. gada 23. augusta Regulu (ES) Nr. 791/2012 (3),

| — | ņemto vērā Komisijas 2012. gada 23. augusta Īstenošanas regulu (ES) Nr. 792/2012, ar ko paredz noteikumus par to atļauju, sertifikātu un citu dokumentu veidlapu paraugiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību, un groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 865/2006 (4), |
| --- | --- |

—

ņemto vērā Komisijas 2012. gada 23. augusta Īstenošanas regulu (ES) Nr. 792/2012, ar ko paredz noteikumus par to atļauju, sertifikātu un citu dokumentu veidlapu paraugiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību, un groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 865/2006 (4),

| — | ņemot vērā savu 2016. gada 15. septembra rezolūciju par ES stratēģiskajiem mērķiem Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) Pušu konferences 17. sesijā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2016. gada 15. septembra rezolūciju par ES stratēģiskajiem mērķiem Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) Pušu konferences 17. sesijā (5),

| — | ņemot vērā savu 2009. gada 19. februāra rezolūciju par Kopienas rīcību attiecībā uz vaļu medībām (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2009. gada 19. februāra rezolūciju par Kopienas rīcību attiecībā uz vaļu medībām (6),

| — | ņemot vērā ES rīcības plānu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai, kas izstrādāts 2016. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES rīcības plānu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai, kas izstrādāts 2016. gadā,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par vaļu medībām Norvēģijā (O-000058/2017 – B8-0324/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par vaļu medībām Norvēģijā (O-000058/2017 – B8-0324/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā 1982. gadā Starptautiskā Vaļu medību komisija (IWC) noteica vispārēju moratoriju vaļu medībām komerciālos nolūkos, un šis moratorijs kopš 1986. gada joprojām ir spēkā, lai aizsargātu sugas un to populācijas no izzušanas un ļautu tām atjaunoties; |
| --- | --- |

A.

tā kā 1982. gadā Starptautiskā Vaļu medību komisija (IWC) noteica vispārēju moratoriju vaļu medībām komerciālos nolūkos, un šis moratorijs kopš 1986. gada joprojām ir spēkā, lai aizsargātu sugas un to populācijas no izzušanas un ļautu tām atjaunoties;

| B. | tā kā Norvēģija, ignorējot šo starptautisko aizliegumu, ir turpinājusi nodarboties ar vaļu medībām un 1993. gadā ar pilnu jaudu atsāka vaļu medības komerciālos nolūkos, ko pamatoja ar oficiālu iebildumu pret moratoriju, kā arī atkāpēm no CITES sarakstiem, kurus pati noteica un uztur spēkā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Norvēģija, ignorējot šo starptautisko aizliegumu, ir turpinājusi nodarboties ar vaļu medībām un 1993. gadā ar pilnu jaudu atsāka vaļu medības komerciālos nolūkos, ko pamatoja ar oficiālu iebildumu pret moratoriju, kā arī atkāpēm no CITES sarakstiem, kurus pati noteica un uztur spēkā;

| C. | tā kā 1979. gada 19. decembrī Norvēģija kļuva par CITES Pusi un bija viena no pirmajām valstīm, kuras piekrita, ka konvencija tām būs saistoša; |
| --- | --- |

C.

tā kā 1979. gada 19. decembrī Norvēģija kļuva par CITES Pusi un bija viena no pirmajām valstīm, kuras piekrita, ka konvencija tām būs saistoša;

| D. | tā kā plašsaziņas līdzekļu avoti lēš, ka aptuveni 90 % Norvēģijas nogalināto vaļu ir mātītes, lielākoties grūsnas, jo viņām ir lēnāka reaģēšanas spēja; |
| --- | --- |

D.

tā kā plašsaziņas līdzekļu avoti lēš, ka aptuveni 90 % Norvēģijas nogalināto vaļu ir mātītes, lielākoties grūsnas, jo viņām ir lēnāka reaģēšanas spēja;

| E. | tā kā kopš 1986. gada, kad stājās spēkā moratorijs, Norvēģija ir nogalinājusi vairāk nekā 13 000 vaļu (7); |
| --- | --- |

E.

tā kā kopš 1986. gada, kad stājās spēkā moratorijs, Norvēģija ir nogalinājusi vairāk nekā 13 000 vaļu (7);

| F. | tā kā vaļu medības sagādā šiem dzīvniekiem lielas ciešanas, turklāt apdraud gan šo gudro zīdītāju populācijas sarežģīto sociālo struktūru, gan visu vaļu populāciju kopuma saglabāšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā vaļu medības sagādā šiem dzīvniekiem lielas ciešanas, turklāt apdraud gan šo gudro zīdītāju populācijas sarežģīto sociālo struktūru, gan visu vaļu populāciju kopuma saglabāšanu;

| G. | tā kā visas lielo vaļu sugas ir iekļautas Padomes Regulas (EK) Nr. 338/97 A pielikuma sarakstā, un tas liecina, ka tām draud izzušana un ka jebkāda tirdzniecība ar attiecīgo sugu īpatņiem būtu šīm sugām nāvējoša; tā kā minētās regulas 8. panta 1. punktā ir noteikts, ka regulas A pielikumā uzskaitīto sugu īpatņus aizliegts pirkt, piedāvāt pirkšanai, iegādāties komerciāliem nolūkiem, izstādīt publikai komerciālos nolūkos, lietot komerciāliem mērķiem un pārdošanai, uzglabāt pārdošanai, piedāvāt pārdošanai vai transportēt pārdošanai; |
| --- | --- |

G.

tā kā visas lielo vaļu sugas ir iekļautas Padomes Regulas (EK) Nr. 338/97 A pielikuma sarakstā, un tas liecina, ka tām draud izzušana un ka jebkāda tirdzniecība ar attiecīgo sugu īpatņiem būtu šīm sugām nāvējoša; tā kā minētās regulas 8. panta 1. punktā ir noteikts, ka regulas A pielikumā uzskaitīto sugu īpatņus aizliegts pirkt, piedāvāt pirkšanai, iegādāties komerciāliem nolūkiem, izstādīt publikai komerciālos nolūkos, lietot komerciāliem mērķiem un pārdošanai, uzglabāt pārdošanai, piedāvāt pārdošanai vai transportēt pārdošanai;

| H. | tā kā aizvien vairāk zinātnisku faktu liecina, ka vaļi, iespējams, veicina ekosistēmu produktivitāti un ir svarīgi CO2 līmeņa regulēšanai atmosfērā; |
| --- | --- |

H.

tā kā aizvien vairāk zinātnisku faktu liecina, ka vaļi, iespējams, veicina ekosistēmu produktivitāti un ir svarīgi CO2 līmeņa regulēšanai atmosfērā;

| I. | tā kā Norvēģija vienpusēji nosaka savu nozvejas limitu; tā kā 2017. gada vaļu medību sezonai Norvēģija palielināja savu mazā joslvaļa nozvejas kvotu līdz 999 vaļiem (no 880 vaļiem 2016. gadā); |
| --- | --- |

I.

tā kā Norvēģija vienpusēji nosaka savu nozvejas limitu; tā kā 2017. gada vaļu medību sezonai Norvēģija palielināja savu mazā joslvaļa nozvejas kvotu līdz 999 vaļiem (no 880 vaļiem 2016. gadā);

| J. | tā kā Norvēģijas vaļu gaļas eksporta apjoms pēdējos gados ir krasi palielinājies; tā kā daļa šī eksporta tiek sūtīta caur ES ostām; |
| --- | --- |

J.

tā kā Norvēģijas vaļu gaļas eksporta apjoms pēdējos gados ir krasi palielinājies; tā kā daļa šī eksporta tiek sūtīta caur ES ostām;

| K. | tā kā ir konstatēts, ka 2016. gada oktobrī vien 2 948 kg no vaļiem iegūtu Norvēģijas produktu ir eksportēti uz Japānu, tranzītā izmantojot vismaz trīs ES ostas (8); |
| --- | --- |

K.

tā kā ir konstatēts, ka 2016. gada oktobrī vien 2 948 kg no vaļiem iegūtu Norvēģijas produktu ir eksportēti uz Japānu, tranzītā izmantojot vismaz trīs ES ostas (8);

| L. | tā kā vaļu gaļas pārvadājumu tranzīts caur ES ostām ir atļauts, ja vien sūtījumiem ir pievienota derīga CITES dokumentācija saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97; |
| --- | --- |

L.

tā kā vaļu gaļas pārvadājumu tranzīts caur ES ostām ir atļauts, ja vien sūtījumiem ir pievienota derīga CITES dokumentācija saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97;

| M. | tā kā primārais CITES mērķis ir bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un jo īpaši sugu saglabāšana; tā kā ES Dzīvotņu direktīva, ar ko nosaka Kopienas nostāju attiecībā uz vaļiem (un delfīniem), neļauj atsākt vaļu medības komerciālos nolūkos nevienā no vaļu populācijām ES ūdeņos; |
| --- | --- |

M.

tā kā primārais CITES mērķis ir bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un jo īpaši sugu saglabāšana; tā kā ES Dzīvotņu direktīva, ar ko nosaka Kopienas nostāju attiecībā uz vaļiem (un delfīniem), neļauj atsākt vaļu medības komerciālos nolūkos nevienā no vaļu populācijām ES ūdeņos;

| N. | tā kā Norvēģiju ar Savienību un tās politikas nostādnēm cieši vieno dalība Eiropas Ekonomikas zonā; tā kā, pateicoties šim faktam, gan Norvēģijas, gan ES iedzīvotājiem un valdībām ir izdevies uzturēt spēcīgu kultūras saikni, veselīgas tirdzniecības attiecības un apņemšanos aizsargāt dabu, |
| --- | --- |

N.

tā kā Norvēģiju ar Savienību un tās politikas nostādnēm cieši vieno dalība Eiropas Ekonomikas zonā; tā kā, pateicoties šim faktam, gan Norvēģijas, gan ES iedzīvotājiem un valdībām ir izdevies uzturēt spēcīgu kultūras saikni, veselīgas tirdzniecības attiecības un apņemšanos aizsargāt dabu,

| 1. | aicina Norvēģiju izbeigt jebkādas vaļu medības komerciālos nolūkos un ievērot IWC noteikto moratoriju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Norvēģiju anulēt atkāpes, ko tā noteikusi attiecībā uz CITES I pielikumā uzskaitītajām lielo vaļu sugām, un izbeigt jebkādu tirdzniecību ar vaļu gaļu un no vaļiem iegūtiem produktiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž nožēlu, ka Norvēģija subsidē vaļu rūpniecisku ieguvi un veicina vaļu medībās iegūtu produktu patēriņu un izmantošanu; mudina Norvēģiju izbeigt šādas subsīdijas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | stingri atbalsta to, lai arī turpmāk būtu spēkā vispārējais moratorijs attiecībā uz vaļu medībām komerciālos nolūkos un no vaļiem iegūtu produktu starptautiskas komerctirdzniecības aizliegums; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīmē, ka dalībvalstis ar parakstu ir apliecinājušas savu apņemšanos īstenot ES rīcības plānu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai; atgādina, ka saskaņā ar minētā plāna 9. darbību dalībvalstis un Komisija ir aicinātas izstrādāt stratēģijas, ar ko panākt, ka valsts līmenī labāk tiek pildīti spēkā esošie ES dzīvās dabas tiesību akti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nožēlu, ka debatēs, ko Parlaments rīkoja 2017. gada 6. jūlija plenārsēdē, Komisija vai nu nevarēja, vai nevēlējās sniegt Parlamentam informāciju par vaļu gaļas sūtījumiem, kuru pārvadāšanai izmantotas ES ostas; mudina Komisiju apkopot un iesniegt vajadzīgos datus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju apsvērt visus iespējamos veidus, kā panākt, lai vaļu gaļas tranzīts caur ES ostām turpmāk ar likumu vairs nebūtu atļauts, cita starpā kā ārkārtas pasākumu ierosinot noteikt šāda tranzīta aizliegumu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu, ka Norvēģija savu lēmumu tomēr vēl nav pārskatījusi, lai gan uz to ir bijusi un joprojām ir reakcija diplomātiskā līmenī un plaši starptautiski protesti; aicina Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Padomi izmantot divpusējus un daudzpusējus kanālus, lai mudinātu Norvēģiju izbeigt jebkādas vaļu medības komerciālos nolūkos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina Padomi un Komisiju gaidāmajās IWC 67. sesijas sanāksmēs piedalīties ar vienotu nostāju attiecībā uz vaļu medībām, kas būtu vismaz tikpat piesardzīga kā pašreizējā vienotā nostāja, un mudina tās sadarboties ar trešām valstīm, lai panāktu vairākuma atbalstu vaļu rezervātu veidošanai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Norvēģijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.

(2)  OV L 166, 19.6.2006., 1. lpp.

(3)  OV L 242, 7.9.2012., 1. lpp.

(4)  OV L 242, 7.9.2012., 13. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0356.

(6)  OV C 76 E, 25.3.2010., 46. lpp.

(7)  https://iwc.int/table_objection.

(8)  http://www.maritime-executive.com/article/norways-whaling-comes-under-fire.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/33

---

P8_TA(2017)0330

Starptautiskās tirdzniecības un ES tirdzniecības politikas ietekme uz globālajām vērtības ķēdēm

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūcija par starptautiskās tirdzniecības un ES tirdzniecības politikas ietekmi uz globālajām vērtības ķēdēm (2016/2301(INI))

(2018/C 337/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Tirdzniecība visiem: ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Tirdzniecība visiem: ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497),

| — | ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par jaunu progresīvu un inovatīvu turpmāko stratēģiju tirdzniecības un ieguldījumu jomā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par jaunu progresīvu un inovatīvu turpmāko stratēģiju tirdzniecības un ieguldījumu jomā (1),

| — | ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par Parlamenta 2010. gada ieteikumu par sociāliem un vides standartiem, cilvēktiesībām un uzņēmumu sociālo atbildību īstenošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par Parlamenta 2010. gada ieteikumu par sociāliem un vides standartiem, cilvēktiesībām un uzņēmumu sociālo atbildību īstenošanu (2),

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. maija rezolūciju par muitas dienestu darbības un pārvaldības ārējo aspektu izvērtēšanu kā tirdzniecības veicināšanas un nelikumīgas tirdzniecības apkarošanas rīku (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. maija rezolūciju par muitas dienestu darbības un pārvaldības ārējo aspektu izvērtēšanu kā tirdzniecības veicināšanas un nelikumīgas tirdzniecības apkarošanas rīku (3),

| — | ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskos tirdzniecības nolīgumos (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskos tirdzniecības nolīgumos (4),

| — | ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par uzņēmumu atbildību par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par uzņēmumu atbildību par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs (5),

| — | ņemot vērā 2017. gada 27. aprīļa rezolūciju par ES pamatiniciatīvu attiecībā uz apģērbu ražošanas nozari (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 27. aprīļa rezolūciju par ES pamatiniciatīvu attiecībā uz apģērbu ražošanas nozari (6),

| — | ņemot vērā 2017. gada 4. aprīļa rezolūciju par palmu eļļu un lietusmežu izciršanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 4. aprīļa rezolūciju par palmu eļļu un lietusmežu izciršanu (7),

| — | ņemot vērā 2016. gada 3. februāra rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Komisijai attiecībā uz sarunām par pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu (TiSA) (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 3. februāra rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Komisijai attiecībā uz sarunām par pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu (TiSA) (8),

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. jūlija rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Eiropas Komisijai attiecībā uz sarunām par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP) (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. jūlija rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Eiropas Komisijai attiecībā uz sarunām par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP) (9),

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. jūnija rezolūciju par ilgtspējības pakta īstenošanas pašreizējo norisi Bangladešā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. jūnija rezolūciju par ilgtspējības pakta īstenošanas pašreizējo norisi Bangladešā (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu (ES) 2017/821, ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu (Konfliktu izrakteņu regula) (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu (ES) 2017/821, ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu (Konfliktu izrakteņu regula) (11),

| — | ņemot vērā meža tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības (FLEGT) rīcības plānu (COM(2003)0251) un FLEGT brīvprātīgos partnerattiecību nolīgumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā meža tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības (FLEGT) rīcības plānu (COM(2003)0251) un FLEGT brīvprātīgos partnerattiecību nolīgumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus (Kokmateriālu regula) (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus (Kokmateriālu regula) (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 978/2012 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (VPS regula) (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 978/2012 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (VPS regula) (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 12. decembra Regulu (ES) Nr. 1215/2012 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (regula “Brisele I”) (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 12. decembra Regulu (ES) Nr. 1215/2012 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (regula “Brisele I”) (14),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīvu 2014/95/ES, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz noteiktu lielu uzņēmumu un grupu nefinanšu un daudzveidības informācijas atklāšanu (Direktīva par nefinanšu informācijas atklāšanu) (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīvu 2014/95/ES, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz noteiktu lielu uzņēmumu un grupu nefinanšu un daudzveidības informācijas atklāšanu (Direktīva par nefinanšu informācijas atklāšanu) (15),

| — | ņemot vērā ES un tās dalībvalstu 2007. gada kopīgo stratēģiju “Atbalsts tirdzniecībai: stiprinot ES atbalstu ar tirdzniecību saistītām jaunattīstības valstu vajadzībām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un tās dalībvalstu 2007. gada kopīgo stratēģiju “Atbalsts tirdzniecībai: stiprinot ES atbalstu ar tirdzniecību saistītām jaunattīstības valstu vajadzībām”,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2017. gada 24. aprīļa darba dokumentu “Apģērbu nozares vērtības ķēžu ilgtspējas panākšana ar ES rīcību attīstības jomā” (SWD(2017)0147), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2017. gada 24. aprīļa darba dokumentu “Apģērbu nozares vērtības ķēžu ilgtspējas panākšana ar ES rīcību attīstības jomā” (SWD(2017)0147),

| — | ņemot vērā SDO trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku,

| — | ņemot vērā 105. SDO konferences IV ziņojumu par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību globālajās piegādes ķēdēs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 105. SDO konferences IV ziņojumu par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību globālajās piegādes ķēdēs,

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus 2030. gadam,

| — | ņemot vērā SDO pamatkonvencijas par bērnu darbu, piespiedu darbu, diskrimināciju, kā arī biedrošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas sarunām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO pamatkonvencijas par bērnu darbu, piespiedu darbu, diskrimināciju, kā arī biedrošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas sarunām,

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. maija secinājumus par ES un atbildīgām globālām vērtības ķēdēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. maija secinājumus par ES un atbildīgām globālām vērtības ķēdēm,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” (COM(2011)0681),

| — | ņemot vērā Apvienotās Karalistes 2015. gada Mūsdienu verdzības likumu un Francijas likumu par daudznacionālo uzņēmumu rūpības pienākumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās Karalistes 2015. gada Mūsdienu verdzības likumu un Francijas likumu par daudznacionālo uzņēmumu rūpības pienākumu,

| — | ņemot vērā ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus un ANO Globālo līgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus un ANO Globālo līgumu,

| — | ņemot vērā ANO Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību,

| — | ņemot vērā jauno SDO Protokolu par piespiedu darbu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jauno SDO Protokolu par piespiedu darbu,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes (UNHRC) 2014. gada 26. jūnija rezolūciju Nr. 26/9, ar kuru UNHRC nolemj izveidot starpvaldību darba grupu ar neierobežotu sastāvu, kura būtu pilnvarota izstrādāt starptautisku juridiski saistošu instrumentu, lai reglamentētu transnacionālu korporāciju un citu uzņēmumu darbības attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes (UNHRC) 2014. gada 26. jūnija rezolūciju Nr. 26/9, ar kuru UNHRC nolemj izveidot starpvaldību darba grupu ar neierobežotu sastāvu, kura būtu pilnvarota izstrādāt starptautisku juridiski saistošu instrumentu, lai reglamentētu transnacionālu korporāciju un citu uzņēmumu darbības attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu,

| — | ņemot vērā ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem un vairākas konkrētām nozarēm (finanšu, lauksaimniecības, izrakteņu, apģērbu un apavu nozarei) paredzētas ESAO vadlīnijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem un vairākas konkrētām nozarēm (finanšu, lauksaimniecības, izrakteņu, apģērbu un apavu nozarei) paredzētas ESAO vadlīnijas,

| — | ņemot vērā ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) 2013. un 2016. gada ziņojumus par tirdzniecību un attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) 2013. un 2016. gada ziņojumus par tirdzniecību un attīstību,

| — | ņemot vērā UNCTAD 2015. gada investīciju politikas satvaru ilgtspējīgai attīstībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNCTAD 2015. gada investīciju politikas satvaru ilgtspējīgai attīstībai,

| — | ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Nolīgumu par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Nolīgumu par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā,

| — | ņemot vērā PTO Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (GATT), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PTO Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (GATT),

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām un UNICEF, ANO Globālā līguma un organizācijas “Glābiet bērnus” izstrādātos bērnu tiesību un uzņēmējdarbības principus (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām un UNICEF, ANO Globālā līguma un organizācijas “Glābiet bērnus” izstrādātos bērnu tiesību un uzņēmējdarbības principus (16),

| — | ņemot vērā brīvprātīgas ar konkrētām dalībvalstīm noslēgtas partnerības, piemēram, Bangladešas Ilgtspējas paktu un Mjanmas Darba tiesību iniciatīvu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā brīvprātīgas ar konkrētām dalībvalstīm noslēgtas partnerības, piemēram, Bangladešas Ilgtspējas paktu un Mjanmas Darba tiesību iniciatīvu,

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 20. jūnija secinājumus par bērnu darbu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 20. jūnija secinājumus par bērnu darbu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu, Ārlietu komitejas un Attīstības komitejas atzinumus un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas nostāju grozījumu veidā (A8-0269/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu, Ārlietu komitejas un Attīstības komitejas atzinumus un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas nostāju grozījumu veidā (A8-0269/2017),

| A. | tā kā LESD 207. pantā ir noteikts, ka Savienības tirdzniecības politikas pamatā ir jābūt Savienības ārējās darbības principiem un mērķiem; tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantā ir noteikts, ka attīstības jomā ir jāievēro saskaņotas politikas princips un ka tās galvenais mērķis ir nabadzības izskaušana; tā kā Komisijas paziņojumā “Tirdzniecība visiem” ir norādīts, ka ES tirdzniecības politikas pamatā ir trīs galvenie principi — efektivitāte, pārredzamība un vērtības; tā kā šajā paziņojumā ir īpaša sadaļa par reakciju uz globālo vērtības ķēžu nozīmes pieaugumu un par piegādes ķēžu atbildīgu pārvaldību, atgādinot par tās sarežģītību un fundamentālo nepieciešamību domāt perspektīvā, iesaistīt virkni publiskā un privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības dalībnieku un izmantot nesaistošu un inovatīvu līdzekļu un tiesību aktu izmaiņu kopumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā LESD 207. pantā ir noteikts, ka Savienības tirdzniecības politikas pamatā ir jābūt Savienības ārējās darbības principiem un mērķiem; tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantā ir noteikts, ka attīstības jomā ir jāievēro saskaņotas politikas princips un ka tās galvenais mērķis ir nabadzības izskaušana; tā kā Komisijas paziņojumā “Tirdzniecība visiem” ir norādīts, ka ES tirdzniecības politikas pamatā ir trīs galvenie principi — efektivitāte, pārredzamība un vērtības; tā kā šajā paziņojumā ir īpaša sadaļa par reakciju uz globālo vērtības ķēžu nozīmes pieaugumu un par piegādes ķēžu atbildīgu pārvaldību, atgādinot par tās sarežģītību un fundamentālo nepieciešamību domāt perspektīvā, iesaistīt virkni publiskā un privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības dalībnieku un izmantot nesaistošu un inovatīvu līdzekļu un tiesību aktu izmaiņu kopumu;

| B. | tā kā brīvā tirdzniecība pēdējā laikā tiek pakļauta aizvien lielākai publiskai kontrolei un tā kā bažas par nevienlīdzīgo ieguvumu un tirdzniecības sloga sadali priekšplānā ir izvirzījušas vispārēju sabiedrības viedokli par to, ka tirdzniecības politikas pamatā ir jāliek sociālās un vides vērtības, kā arī pārredzamība un pārskatatbildība; |
| --- | --- |

B.

tā kā brīvā tirdzniecība pēdējā laikā tiek pakļauta aizvien lielākai publiskai kontrolei un tā kā bažas par nevienlīdzīgo ieguvumu un tirdzniecības sloga sadali priekšplānā ir izvirzījušas vispārēju sabiedrības viedokli par to, ka tirdzniecības politikas pamatā ir jāliek sociālās un vides vērtības, kā arī pārredzamība un pārskatatbildība;

| C. | tā kā globālās vērtības ķēdes (GVĶ) ir sarežģīta, tehnoloģiju virzīta un strauji mainīga parādība, kas kļuvusi par mūsdienu globālās ekonomikas vienu no galvenajām iezīmēm un var palīdzēt jaunattīstības valstīm labāk integrēties tajā, kā arī mazināt nabadzību un radīt darbvietas, vienlaikus palielinot ražošanas jaudu; tā kā, no vienas puses, GVĶ piedāvā jaunas iespējas ekonomikas izaugsmei, ilgtspējīgai attīstībai, pilsoniskās sabiedrības, darba ņēmēju un uzņēmumu apvienību iesaistīšanai, kā arī darbvietu veidošanai vienā ražošanas līnijā apvienotos uzņēmumos, ļaujot tiem koncentrēties uz konkrētiem uzdevumiem un vienlaikus palielinot to savstarpējo saikni; tā kā, no otras puses, to ārkārtīgi sarežģītais raksturs, pārredzamības trūkums un atbildības vājināšanās var paaugstināt cilvēktiesību un darba tiesību pārkāpumu risku, faktisku nesodāmību par noziegumiem pret vidi un izvairīšanos no nodokļiem un krāpšanu lielā apmērā; |
| --- | --- |

C.

tā kā globālās vērtības ķēdes (GVĶ) ir sarežģīta, tehnoloģiju virzīta un strauji mainīga parādība, kas kļuvusi par mūsdienu globālās ekonomikas vienu no galvenajām iezīmēm un var palīdzēt jaunattīstības valstīm labāk integrēties tajā, kā arī mazināt nabadzību un radīt darbvietas, vienlaikus palielinot ražošanas jaudu; tā kā, no vienas puses, GVĶ piedāvā jaunas iespējas ekonomikas izaugsmei, ilgtspējīgai attīstībai, pilsoniskās sabiedrības, darba ņēmēju un uzņēmumu apvienību iesaistīšanai, kā arī darbvietu veidošanai vienā ražošanas līnijā apvienotos uzņēmumos, ļaujot tiem koncentrēties uz konkrētiem uzdevumiem un vienlaikus palielinot to savstarpējo saikni; tā kā, no otras puses, to ārkārtīgi sarežģītais raksturs, pārredzamības trūkums un atbildības vājināšanās var paaugstināt cilvēktiesību un darba tiesību pārkāpumu risku, faktisku nesodāmību par noziegumiem pret vidi un izvairīšanos no nodokļiem un krāpšanu lielā apmērā;

| D. | tā kā tirdzniecības politikai ir jāveicina pārredzama ražošanas procesa nodrošināšana visā vērtības ķēdē, kā arī fundamentālu vides, sociālo un drošības standartu ievērošana; |
| --- | --- |

D.

tā kā tirdzniecības politikai ir jāveicina pārredzama ražošanas procesa nodrošināšana visā vērtības ķēdē, kā arī fundamentālu vides, sociālo un drošības standartu ievērošana;

| E. | tā kā ES tirdzniecības un investīciju politikas pamatā ir jāsaglabā daudzpusēja sistēma un šai politikai ir ne tikai jāstiprina Eiropas pozīcija globālajās piegādes ķēdēs, bet arī jānodrošina instrumenti, ar kuru palīdzību noteikt skaidrus noteikumus un pienākumus valdībām un uzņēmumiem, lai nodrošinātu atbilstību starptautiskām saistībām, tādām kā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM); tā kā ilgtspējība un pārredzamība nav tikai vērtības, bet tās būtu jāuzskata arī par lielākas pievienotās vērtības radīšanas reālu virzītājspēku globālajā tirdzniecībā un investīciju piesaistē globālo vērtības ķēžu kontekstā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES tirdzniecības un investīciju politikas pamatā ir jāsaglabā daudzpusēja sistēma un šai politikai ir ne tikai jāstiprina Eiropas pozīcija globālajās piegādes ķēdēs, bet arī jānodrošina instrumenti, ar kuru palīdzību noteikt skaidrus noteikumus un pienākumus valdībām un uzņēmumiem, lai nodrošinātu atbilstību starptautiskām saistībām, tādām kā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM); tā kā ilgtspējība un pārredzamība nav tikai vērtības, bet tās būtu jāuzskata arī par lielākas pievienotās vērtības radīšanas reālu virzītājspēku globālajā tirdzniecībā un investīciju piesaistē globālo vērtības ķēžu kontekstā;

| F. | tā kā MVU (17) veido nozīmīgu GVĶ daļu un tiem ir svarīga nozīme ekonomikas izaugsmes, ilgtspējīgas attīstības un kvalitatīvu darbvietu veicināšanā un vietējo iedzīvotāju noturēšanā viņu reģionos; |
| --- | --- |

F.

tā kā MVU (17) veido nozīmīgu GVĶ daļu un tiem ir svarīga nozīme ekonomikas izaugsmes, ilgtspējīgas attīstības un kvalitatīvu darbvietu veicināšanā un vietējo iedzīvotāju noturēšanā viņu reģionos;

| G. | tā kā dalība GVĶ nāk par labu MVU izaugsmes un internacionalizācijas ziņā; tā kā saskaņā ar Eirobarometra 2015. gadā apsekojumu “Mazo un vidējo uzņēmumu internacionalizācija” tikai 31 % no visiem MVU ES pēdējo trīs gadu laikā ir bijuši iesaistīti uzņēmējdarbībā ārpus iekšējā tirgus; tā kā daudziem MVU ir grūti nodrošināt piekļuvi starptautiskajām un ES izvietotajām GVĶ; tā kā tirdzniecības politika un tirdzniecības līgumi var palīdzēt pārvarēt šķēršļus un problēmas, kas patlaban apgrūtina MVU piekļuvi GVĶ; |
| --- | --- |

G.

tā kā dalība GVĶ nāk par labu MVU izaugsmes un internacionalizācijas ziņā; tā kā saskaņā ar Eirobarometra 2015. gadā apsekojumu “Mazo un vidējo uzņēmumu internacionalizācija” tikai 31 % no visiem MVU ES pēdējo trīs gadu laikā ir bijuši iesaistīti uzņēmējdarbībā ārpus iekšējā tirgus; tā kā daudziem MVU ir grūti nodrošināt piekļuvi starptautiskajām un ES izvietotajām GVĶ; tā kā tirdzniecības politika un tirdzniecības līgumi var palīdzēt pārvarēt šķēršļus un problēmas, kas patlaban apgrūtina MVU piekļuvi GVĶ;

| H. | tā kā ekonomiskie un sociālie partneri un NVO visā pasaulē izmanto un veicina brīvprātīgu pienācīgu pārbaudi un GVĶ pārredzamības shēmas un tas dod nozīmīgus un pozitīvus rezultātus; |
| --- | --- |

H.

tā kā ekonomiskie un sociālie partneri un NVO visā pasaulē izmanto un veicina brīvprātīgu pienācīgu pārbaudi un GVĶ pārredzamības shēmas un tas dod nozīmīgus un pozitīvus rezultātus;

| I. | tā kā 2016. gada maija secinājumos Padome uzsvēra “nepieciešamību turpināt paust atbalstu tam, ka tiek ievēroti starptautiski saskaņoti principi, vadlīnijas un ierosmes attiecībā uz korporatīvu sociālo atbildību / atbildīgu darījumdarbību, piemēram, ANO Vadošie principi uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, ANO Globālais līgums, SDO Trīspusējā deklarācija par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku un ESAO Pamatnostādnes daudznacionāliem uzņēmumiem, tostarp dalībvalstīs, kas nav ESAO, arī sniedzot ieguldījumu korupcijas apkarošanas centienos, radot atvērtāku un pārredzamāku uzņēmējdarbības vidi”; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2016. gada maija secinājumos Padome uzsvēra “nepieciešamību turpināt paust atbalstu tam, ka tiek ievēroti starptautiski saskaņoti principi, vadlīnijas un ierosmes attiecībā uz korporatīvu sociālo atbildību / atbildīgu darījumdarbību, piemēram, ANO Vadošie principi uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, ANO Globālais līgums, SDO Trīspusējā deklarācija par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku un ESAO Pamatnostādnes daudznacionāliem uzņēmumiem, tostarp dalībvalstīs, kas nav ESAO, arī sniedzot ieguldījumu korupcijas apkarošanas centienos, radot atvērtāku un pārredzamāku uzņēmējdarbības vidi”;

| J. | tā kā GVĶ atbildīga globāla pārvaldība ir būtiski svarīga tirdzniecības politikas saskaņošanai ar Līgumos noteiktajām Eiropas vērtībām; tā kā Komisija un dalībvalstis šajās debatēs visā pasaulē ir uzņēmušās vadošo lomu; |
| --- | --- |

J.

tā kā GVĶ atbildīga globāla pārvaldība ir būtiski svarīga tirdzniecības politikas saskaņošanai ar Līgumos noteiktajām Eiropas vērtībām; tā kā Komisija un dalībvalstis šajās debatēs visā pasaulē ir uzņēmušās vadošo lomu;

| K. | tā kā vairāku starptautisku konvenciju, vadlīniju un noteikumu mērķis ir novērst cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā ražotājvalstīm jo īpaši ir pienākums tos īstenot un radīt pienācīgus juridiskos un ekonomiskos apstākļus, lai uzņēmumi varētu darboties un atrast vietu globālajās piegādes ķēdēs; tā kā ražotājvalstīm jāspēj arī ieviest starptautiskus standartus un normas, tostarp nodrošināt atbilstošu tiesību aktu izstrādi, ieviešanu un piemērošanu, jo īpaši tiesiskuma nodrošināšanas un korupcijas apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

K.

tā kā vairāku starptautisku konvenciju, vadlīniju un noteikumu mērķis ir novērst cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā ražotājvalstīm jo īpaši ir pienākums tos īstenot un radīt pienācīgus juridiskos un ekonomiskos apstākļus, lai uzņēmumi varētu darboties un atrast vietu globālajās piegādes ķēdēs; tā kā ražotājvalstīm jāspēj arī ieviest starptautiskus standartus un normas, tostarp nodrošināt atbilstošu tiesību aktu izstrādi, ieviešanu un piemērošanu, jo īpaši tiesiskuma nodrošināšanas un korupcijas apkarošanas jomā;

| L. | tā kā ES būtu vēl efektīvāk jāreaģē uz sociālu un vides dempingu un negodīgu konkurenci un tirdzniecības praksi, kā arī jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES būtu vēl efektīvāk jāreaģē uz sociālu un vides dempingu un negodīgu konkurenci un tirdzniecības praksi, kā arī jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi;

| M. | tā kā ES ir pasaulē lielākā preču un pakalpojumu (apkopojot) eksportētāja un importētāja, lielākais ārvalstu tiešais investors un svarīgākais ārvalstu tiešo investīciju galamērķis; tā kā ES šī priekšrocība būtu jāizmanto gan savu iedzīvotāju, gan citu pasaules reģionu, jo īpaši nabadzīgāko pasaules valstu, iedzīvotāju labā; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES ir pasaulē lielākā preču un pakalpojumu (apkopojot) eksportētāja un importētāja, lielākais ārvalstu tiešais investors un svarīgākais ārvalstu tiešo investīciju galamērķis; tā kā ES šī priekšrocība būtu jāizmanto gan savu iedzīvotāju, gan citu pasaules reģionu, jo īpaši nabadzīgāko pasaules valstu, iedzīvotāju labā;

| N. | tā kā ES ir izstrādājusi saistošus noteikumus korporatīvas pienācīgas pārbaudes jomā konkrētās nozarēs, kurās ir liels cilvēktiesību pārkāpumu risks, tādās kā kokapstrāde un konfliktu izrakteņi; tā kā vairākas dalībvalstis arī ir izstrādājušas tiesību aktus, tādus kā AK Mūsdienu verdzības likums, Francijas likums par daudznacionālo uzņēmumu rūpības pienākumu, kas attiecas uz lieliem Francijas uzņēmumiem, kuros ir vairāk nekā 5 000 darbinieku, un Nīderlandes likums par pienācīgu pārbaudi bērnu darba jomā; tā kā ES ir izstrādājusi iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt pienācīgu pārbaudi, un Parlaments vairākās rezolūcijās ir prasījis ES izstrādāt saistošus noteikumus šajā jomā; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES ir izstrādājusi saistošus noteikumus korporatīvas pienācīgas pārbaudes jomā konkrētās nozarēs, kurās ir liels cilvēktiesību pārkāpumu risks, tādās kā kokapstrāde un konfliktu izrakteņi; tā kā vairākas dalībvalstis arī ir izstrādājušas tiesību aktus, tādus kā AK Mūsdienu verdzības likums, Francijas likums par daudznacionālo uzņēmumu rūpības pienākumu, kas attiecas uz lieliem Francijas uzņēmumiem, kuros ir vairāk nekā 5 000 darbinieku, un Nīderlandes likums par pienācīgu pārbaudi bērnu darba jomā; tā kā ES ir izstrādājusi iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt pienācīgu pārbaudi, un Parlaments vairākās rezolūcijās ir prasījis ES izstrādāt saistošus noteikumus šajā jomā;

| O. | tā kā ES jau ir veikusi svarīgus pasākumus atbildīgākas GVĶ pārvaldības nodrošināšanā visā pasaulē, veidojot konkrētas partnerības, tādas kā Bangladešas Ilgtspējības pakts un Mjanmas darba tiesību iniciatīva, un sadarbojoties konkrētos jautājumos, tādos kā konfliktu izrakteņu iniciatīva, noteikumi nelikumīgas mežistrādes novēršanai, biodegvielu ilgtspējības kritēriji, uzņēmumu ziņošana par problēmām saistībā ar piegādes ķēdēm, uzņēmumu pārredzamība attiecībā uz maksājumiem valdībām izrakteņu ieguves un mežrūpniecības nozarē, kā uzsvērts paziņojumā “Tirdzniecība visiem”; |
| --- | --- |

O.

tā kā ES jau ir veikusi svarīgus pasākumus atbildīgākas GVĶ pārvaldības nodrošināšanā visā pasaulē, veidojot konkrētas partnerības, tādas kā Bangladešas Ilgtspējības pakts un Mjanmas darba tiesību iniciatīva, un sadarbojoties konkrētos jautājumos, tādos kā konfliktu izrakteņu iniciatīva, noteikumi nelikumīgas mežistrādes novēršanai, biodegvielu ilgtspējības kritēriji, uzņēmumu ziņošana par problēmām saistībā ar piegādes ķēdēm, uzņēmumu pārredzamība attiecībā uz maksājumiem valdībām izrakteņu ieguves un mežrūpniecības nozarē, kā uzsvērts paziņojumā “Tirdzniecība visiem”;

| P. | tā kā paziņojumā “Tirdzniecība visiem” ir norādīts, ka Komisija veicinās vērienīgu tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai veltītu nodaļu iekļaušanu visos tirdzniecības un investīciju nolīgumos; tā kā nesen noslēgtos ES tirdzniecības un investīciju nolīgumos ir iekļautas tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai veltītas nodaļas, prasot nolīguma pusēm uzņemties saistības cilvēktiesību aizsardzības, sociālo un vides standartu un korporatīvās sociālās atbildības jomā; tā kā vairākos secīgos ES tirdzniecības nolīgumos šo nodaļu vērienīguma līmenis ir atšķirīgs; tā kā darba un vides standarti neaprobežojas tikai ar tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai veltītām nodaļām, bet tie ir jāintegrē visās tirdzniecības nolīgumu skartajās jomās; tā kā uz dialogu vērsta pieeja nav novērsusi nopietnus biedrošanās brīvības pārkāpumus dažos brīvās tirdzniecības nolīgumos; |
| --- | --- |

P.

tā kā paziņojumā “Tirdzniecība visiem” ir norādīts, ka Komisija veicinās vērienīgu tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai veltītu nodaļu iekļaušanu visos tirdzniecības un investīciju nolīgumos; tā kā nesen noslēgtos ES tirdzniecības un investīciju nolīgumos ir iekļautas tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai veltītas nodaļas, prasot nolīguma pusēm uzņemties saistības cilvēktiesību aizsardzības, sociālo un vides standartu un korporatīvās sociālās atbildības jomā; tā kā vairākos secīgos ES tirdzniecības nolīgumos šo nodaļu vērienīguma līmenis ir atšķirīgs; tā kā darba un vides standarti neaprobežojas tikai ar tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai veltītām nodaļām, bet tie ir jāintegrē visās tirdzniecības nolīgumu skartajās jomās; tā kā uz dialogu vērsta pieeja nav novērsusi nopietnus biedrošanās brīvības pārkāpumus dažos brīvās tirdzniecības nolīgumos;

| Q. | tā kā eksporta pārstrādes zonu (EPZ) īpašais statuss ir tāds, ka dažās valstīs tās ir atbrīvotas no vietējo darba tiesību aktu piemērošanas, tajās ir aizliegta vai ierobežota arodbiedrību darbība un darba ņēmējiem netiek nodrošināta tiesiskā aizsardzība, kas ir nepārprotams SDO standartu pārkāpums; |
| --- | --- |

Q.

tā kā eksporta pārstrādes zonu (EPZ) īpašais statuss ir tāds, ka dažās valstīs tās ir atbrīvotas no vietējo darba tiesību aktu piemērošanas, tajās ir aizliegta vai ierobežota arodbiedrību darbība un darba ņēmējiem netiek nodrošināta tiesiskā aizsardzība, kas ir nepārprotams SDO standartu pārkāpums;

| R. | tā kā ētiskas uzvedības trūkumu uzņēmējdarbībā rada arī labas pārvaldības trūkums un tādu neitrālu publisko iestāžu vājums vai neesamība, kuras darbotos iedzīvotāju vispārējās interesēs; tā kā korupcijai, GVĶ pārredzamības trūkumam un darba tiesību izņēmumiem un atbrīvojumiem no nodokļiem eksporta pārstrādes zonās varētu būt negatīva ietekme uz cilvēktiesībām, īpaši tādēļ, ka šie faktori mazina pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un vājina arodbiedrības; |
| --- | --- |

R.

tā kā ētiskas uzvedības trūkumu uzņēmējdarbībā rada arī labas pārvaldības trūkums un tādu neitrālu publisko iestāžu vājums vai neesamība, kuras darbotos iedzīvotāju vispārējās interesēs; tā kā korupcijai, GVĶ pārredzamības trūkumam un darba tiesību izņēmumiem un atbrīvojumiem no nodokļiem eksporta pārstrādes zonās varētu būt negatīva ietekme uz cilvēktiesībām, īpaši tādēļ, ka šie faktori mazina pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un vājina arodbiedrības;

| S. | tā kā saskaņā ar SDO datiem 21 miljons cilvēku visā pasaulē ir piespiedu darba upuri un daudzi no viņiem tiek ekspluatēti GVĶ; tā kā piespiedu darbs privātajā ekonomikā katru gadu rada USD 150 miljardu lielu nelegālo peļņu; |
| --- | --- |

S.

tā kā saskaņā ar SDO datiem 21 miljons cilvēku visā pasaulē ir piespiedu darba upuri un daudzi no viņiem tiek ekspluatēti GVĶ; tā kā piespiedu darbs privātajā ekonomikā katru gadu rada USD 150 miljardu lielu nelegālo peļņu;

| T. | tā kā globālās pilnvaras, speciālās zināšanas un pieredze sniedz SDO visas iespējas sadarbībā ar tās dalībvalstīm uzņemties pasaules līmeņa rīcības vadību pienācīgas kvalitātes darba nodrošināšanai globālajās piegādes ķēdēs; tā kā SDO Pienācīgas kvalitātes darba komiteja globālo piegādes ķēžu jomā aicināja novērtēt problēmas, kuru dēļ globālajās piegādes ķēdēs ir radies pienācīgas kvalitātes darbvietu trūkums, un apsvērt, kādas iniciatīvas un standarti ir nepieciešami, lai sekmētu pienācīgas kvalitātes darbvietu izveidi un veicinātu pienācīgas kvalitātes darbvietu trūkuma mazināšanu globālajās piegādes ķēdēs; |
| --- | --- |

T.

tā kā globālās pilnvaras, speciālās zināšanas un pieredze sniedz SDO visas iespējas sadarbībā ar tās dalībvalstīm uzņemties pasaules līmeņa rīcības vadību pienācīgas kvalitātes darba nodrošināšanai globālajās piegādes ķēdēs; tā kā SDO Pienācīgas kvalitātes darba komiteja globālo piegādes ķēžu jomā aicināja novērtēt problēmas, kuru dēļ globālajās piegādes ķēdēs ir radies pienācīgas kvalitātes darbvietu trūkums, un apsvērt, kādas iniciatīvas un standarti ir nepieciešami, lai sekmētu pienācīgas kvalitātes darbvietu izveidi un veicinātu pienācīgas kvalitātes darbvietu trūkuma mazināšanu globālajās piegādes ķēdēs;

| U. | tā kā saistībā ar globālo tirdzniecību un jo īpaši GVĶ ir nepieciešama daudzpusēja, globāla un holistiska pieeja korporatīvajai atbildībai par cilvēktiesību pārkāpumiem un vides ilgtspējību; tā kā tādēļ ES ir svarīgi saglabāt vadošo lomu pasaules līmeņa debatēs šajā jomā; tā kā ES ir uzņēmusies vadošo lomu investoru un valsts strīdu noregulēšanas mehānisma reformēšanā, proti, izstrādājot daudzpusēju tiesu sistēmu; tā kā līdzvērtīgi panākumi ir paredzami citās svarīgās problemātiskās jomās, piemēram, investoru saistību izpildes nodrošināšanā cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

U.

tā kā saistībā ar globālo tirdzniecību un jo īpaši GVĶ ir nepieciešama daudzpusēja, globāla un holistiska pieeja korporatīvajai atbildībai par cilvēktiesību pārkāpumiem un vides ilgtspējību; tā kā tādēļ ES ir svarīgi saglabāt vadošo lomu pasaules līmeņa debatēs šajā jomā; tā kā ES ir uzņēmusies vadošo lomu investoru un valsts strīdu noregulēšanas mehānisma reformēšanā, proti, izstrādājot daudzpusēju tiesu sistēmu; tā kā līdzvērtīgi panākumi ir paredzami citās svarīgās problemātiskās jomās, piemēram, investoru saistību izpildes nodrošināšanā cilvēktiesību jomā;

| V. | tā kā ražošana GVĶ notiek dažādās jurisdikcijās ar atšķirīgu cilvēktiesību aizsardzības un sociālo, darba un vides tiesību piemērošanas līmeni; tā kā no tādu cilvēktiesību pārkāpumiem cietušās personas, kuros ir iesaistīti starptautiski uzņēmumi, var saskarties ar daudziem šķēršļiem piekļuvē tiesiskās aizsardzības līdzekļiem; |
| --- | --- |

V.

tā kā ražošana GVĶ notiek dažādās jurisdikcijās ar atšķirīgu cilvēktiesību aizsardzības un sociālo, darba un vides tiesību piemērošanas līmeni; tā kā no tādu cilvēktiesību pārkāpumiem cietušās personas, kuros ir iesaistīti starptautiski uzņēmumi, var saskarties ar daudziem šķēršļiem piekļuvē tiesiskās aizsardzības līdzekļiem;

| W. | tā kā dzimumu līdztiesība visās ES politikas nostādnēs ir stingri nostiprināta ar LESD 8. pantu; tā kā tirdzniecības un investīciju nolīgumi sievietes un vīriešus skar atšķirīgi, ņemot vērā strukturālo dzimumu nevienlīdzību; tā kā dzimumu līdztiesības perspektīva GVĶ analīzē bieži ir ignorēta; tā kā saskaņā ar SDO datiem 2012. gadā 21 miljons cilvēku visā pasaulē (no kuriem 55 % bija sievietes un meitenes) bija piespiedu darba upuri un 90 % no viņiem privātā sektora ekonomikā ekspluatēja atsevišķas personas vai uzņēmumi; |
| --- | --- |

W.

tā kā dzimumu līdztiesība visās ES politikas nostādnēs ir stingri nostiprināta ar LESD 8. pantu; tā kā tirdzniecības un investīciju nolīgumi sievietes un vīriešus skar atšķirīgi, ņemot vērā strukturālo dzimumu nevienlīdzību; tā kā dzimumu līdztiesības perspektīva GVĶ analīzē bieži ir ignorēta; tā kā saskaņā ar SDO datiem 2012. gadā 21 miljons cilvēku visā pasaulē (no kuriem 55 % bija sievietes un meitenes) bija piespiedu darba upuri un 90 % no viņiem privātā sektora ekonomikā ekspluatēja atsevišķas personas vai uzņēmumi;

| X. | tā kā atsevišķos to globālo piegādes ķēžu segmentos, kuras darbojas apģērbu ražošanas, dārzkopības, mobilo telefonu un tūrisma jomā, lielākā daļa strādājošo ir sievietes, taču viņas lielākoties ir nodarbinātas zemāk atalgotos vai zemāka statusa darbos nekā vīrieši, kas izraisa dzimumu segregāciju profesiju un veikto uzdevumu ziņā, vīriešu un sieviešu darba samaksas un darba apstākļu atšķirības un dzimumspecifiskus ierobežojumus piekļuvē ražošanas resursiem, infrastruktūrai un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

X.

tā kā atsevišķos to globālo piegādes ķēžu segmentos, kuras darbojas apģērbu ražošanas, dārzkopības, mobilo telefonu un tūrisma jomā, lielākā daļa strādājošo ir sievietes, taču viņas lielākoties ir nodarbinātas zemāk atalgotos vai zemāka statusa darbos nekā vīrieši, kas izraisa dzimumu segregāciju profesiju un veikto uzdevumu ziņā, vīriešu un sieviešu darba samaksas un darba apstākļu atšķirības un dzimumspecifiskus ierobežojumus piekļuvē ražošanas resursiem, infrastruktūrai un pakalpojumiem;

| Y. | tā kā saskaņā ar LES 3. panta 3. punktu Savienība aizsargā bērna tiesības; tā kā visas dalībvalstis ir ratificējušas ANO Konvenciju par bērna tiesībām; |
| --- | --- |

Y.

tā kā saskaņā ar LES 3. panta 3. punktu Savienība aizsargā bērna tiesības; tā kā visas dalībvalstis ir ratificējušas ANO Konvenciju par bērna tiesībām;

| Z. | tā kā pakalpojumiem GVĶ ir aizvien lielāka nozīme, īpaši rūpnieciskās ražošanas nozarē; tā kā palielinoties pakalpojumu integrācijai GVĶ būs nepieciešami nolīgumi, kas atbalsta digitālo ekonomiku, tostarp brīvu datu plūsmu; |
| --- | --- |

Z.

tā kā pakalpojumiem GVĶ ir aizvien lielāka nozīme, īpaši rūpnieciskās ražošanas nozarē; tā kā palielinoties pakalpojumu integrācijai GVĶ būs nepieciešami nolīgumi, kas atbalsta digitālo ekonomiku, tostarp brīvu datu plūsmu;

| AA. | tā kā globālo vērtības ķēžu attīstība vēl vairāk veicina pakalpojumu integrāciju preču ražošanā; tā kā liela ievesto preču vērtības daļa tiek pievienota, izmantojot pakalpojumus no importētājām valstīm; |
| --- | --- |

AA.

tā kā globālo vērtības ķēžu attīstība vēl vairāk veicina pakalpojumu integrāciju preču ražošanā; tā kā liela ievesto preču vērtības daļa tiek pievienota, izmantojot pakalpojumus no importētājām valstīm;

| AB. | tā kā ES dalībvalstis ir lielākās finanšu pakalpojumu eksportētājas pasaulē un šī nozare ir stratēģiski svarīga ES tirdzniecības politikas joma; tā kā ar finanšu pakalpojumiem saistītu noteikumu iekļaušana ES ārējos nolīgumos, tostarp BTN, ir izraisījusi zināmas pamatotas bažas par to iespējami negatīvo ietekmi, kas varētu izpausties kā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešana, un vēl vairāk izceļ to, ka ir svarīgi apsvērt iespēju izmantot instrumentus tās novēršanai; tā kā tirdzniecības un investīciju nolīgumi sniedz labas iespējas paplašināt sadarbību cīņā pret korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu; |
| --- | --- |

AB.

tā kā ES dalībvalstis ir lielākās finanšu pakalpojumu eksportētājas pasaulē un šī nozare ir stratēģiski svarīga ES tirdzniecības politikas joma; tā kā ar finanšu pakalpojumiem saistītu noteikumu iekļaušana ES ārējos nolīgumos, tostarp BTN, ir izraisījusi zināmas pamatotas bažas par to iespējami negatīvo ietekmi, kas varētu izpausties kā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešana, un vēl vairāk izceļ to, ka ir svarīgi apsvērt iespēju izmantot instrumentus tās novēršanai; tā kā tirdzniecības un investīciju nolīgumi sniedz labas iespējas paplašināt sadarbību cīņā pret korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu;

| AC. | tā kā pārredzams un informatīvs marķējums var būt lietderīgs instruments, kas ES patērētājiem ļauj izdarīt apzinātāku un piemērotāku izvēli; tā kā ES patērētāji būtu jāinformē ne tikai par produkta cenu un izcelsmi, bet arī par sociālajiem un vides kritērijiem; tā kā šādus kritērijus tehniski var izstrādāt atbilstīgi PTO Nolīgumam par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā (TBT nolīgums), kurā paredzēti nosacījumi, kas jāievēro ražošanas procesā, lai produktu varētu pārdot; |
| --- | --- |

AC.

tā kā pārredzams un informatīvs marķējums var būt lietderīgs instruments, kas ES patērētājiem ļauj izdarīt apzinātāku un piemērotāku izvēli; tā kā ES patērētāji būtu jāinformē ne tikai par produkta cenu un izcelsmi, bet arī par sociālajiem un vides kritērijiem; tā kā šādus kritērijus tehniski var izstrādāt atbilstīgi PTO Nolīgumam par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā (TBT nolīgums), kurā paredzēti nosacījumi, kas jāievēro ražošanas procesā, lai produktu varētu pārdot;

| AD. | tā kā gan valstīm, gan uzņēmumiem būtu jāievēro prasība pilnībā nodrošināt cilvēktiesības visos ražošanas ķēdes posmos un ievērot visus pārtikas nekaitīguma standartus attiecībā uz precēm, kas tiek laistas brīvā apritē Eiropas tirgū; tā kā atbildības slogs būtu jāuzņemas ne tikai patērētājiem, kuru izvēli ierobežo gan viņu personiskie resursi (ekonomiskie apstākļi, laika daudzums, zināšanas), gan ārējie elementi (informācija, piedāvājumi); |
| --- | --- |

AD.

tā kā gan valstīm, gan uzņēmumiem būtu jāievēro prasība pilnībā nodrošināt cilvēktiesības visos ražošanas ķēdes posmos un ievērot visus pārtikas nekaitīguma standartus attiecībā uz precēm, kas tiek laistas brīvā apritē Eiropas tirgū; tā kā atbildības slogs būtu jāuzņemas ne tikai patērētājiem, kuru izvēli ierobežo gan viņu personiskie resursi (ekonomiskie apstākļi, laika daudzums, zināšanas), gan ārējie elementi (informācija, piedāvājumi);

| AE. | tā kā izcelsmes noteikumiem ir aizvien lielāka nozīme, ņemot vērā GVĶ, kurās ražošana parasti notiek vairākās valstīs; tā kā nepietiekami stingri izcelsmes noteikumi var radīt papildu šķēršļus virzībā uz pilnīgas pārredzamības un pārskatatbildības nodrošināšanu visos piegādes ķēdes posmos; |
| --- | --- |

AE.

tā kā izcelsmes noteikumiem ir aizvien lielāka nozīme, ņemot vērā GVĶ, kurās ražošana parasti notiek vairākās valstīs; tā kā nepietiekami stingri izcelsmes noteikumi var radīt papildu šķēršļus virzībā uz pilnīgas pārredzamības un pārskatatbildības nodrošināšanu visos piegādes ķēdes posmos;

| AF. | tā kā labākas, saskaņotākas un efektīvākās muitas procedūras Eiropā un ārpus tās atvieglo tirdzniecību un atbilst attiecīgajām tirdzniecības veicināšanas prasībām, kā arī palīdz novērst viltojumu un nelegālu, dempinga un viltotu preču iekļūšanu vienotajā tirgū, kas apdraud ES ekonomikas izaugsmi un pakļauj nopietnam riskam patērētājus ES; tā kā to muitas datu plašāka pieejamība, kuri attiecas uz ES ievestajām precēm, palielinātu GVĶ pārredzamību un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

AF.

tā kā labākas, saskaņotākas un efektīvākās muitas procedūras Eiropā un ārpus tās atvieglo tirdzniecību un atbilst attiecīgajām tirdzniecības veicināšanas prasībām, kā arī palīdz novērst viltojumu un nelegālu, dempinga un viltotu preču iekļūšanu vienotajā tirgū, kas apdraud ES ekonomikas izaugsmi un pakļauj nopietnam riskam patērētājus ES; tā kā to muitas datu plašāka pieejamība, kuri attiecas uz ES ievestajām precēm, palielinātu GVĶ pārredzamību un pārskatatbildību;

| AG. | tā kā pasaulē, kurā ražošanas tīkli ir sadrumstaloti, atšķirība starp importu un eksportu ir kļuvusi neskaidra, jo ražošanai nepieciešamie importētie resursi proporcionāli veido būtisku daļu no eksporta un tarifi pieaug katru reizi, kad ražošanas starpposma resursi tiek tirgoti pārrobežu līmenī; tā kā šajā sakarībā efektīvām muitas un robežu procedūrām ir īpaši svarīga nozīme; |
| --- | --- |

AG.

tā kā pasaulē, kurā ražošanas tīkli ir sadrumstaloti, atšķirība starp importu un eksportu ir kļuvusi neskaidra, jo ražošanai nepieciešamie importētie resursi proporcionāli veido būtisku daļu no eksporta un tarifi pieaug katru reizi, kad ražošanas starpposma resursi tiek tirgoti pārrobežu līmenī; tā kā šajā sakarībā efektīvām muitas un robežu procedūrām ir īpaši svarīga nozīme;

| AH. | tā kā VPS un VPS+ tirdzniecības stimuli nodrošina jaunattīstības valstīm labāku pieeju tirgum apmaiņā pret darba, vides un sociālo standartu ievērošanu; |
| --- | --- |

AH.

tā kā VPS un VPS+ tirdzniecības stimuli nodrošina jaunattīstības valstīm labāku pieeju tirgum apmaiņā pret darba, vides un sociālo standartu ievērošanu;

| AI. | tā kā VPS+ ir svarīgs ES tirdzniecības politikas instruments, kam ir pievienots stingrs uzraudzības mehānisms un kas ir paredzēts cilvēktiesību un darba tiesību, vides aizsardzības un labas pārvaldības veicināšanai īpaši neaizsargātās jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

AI.

tā kā VPS+ ir svarīgs ES tirdzniecības politikas instruments, kam ir pievienots stingrs uzraudzības mehānisms un kas ir paredzēts cilvēktiesību un darba tiesību, vides aizsardzības un labas pārvaldības veicināšanai īpaši neaizsargātās jaunattīstības valstīs;

| AJ. | tā kā intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība un īstenošana varētu nodrošināt efektīvu turpmāko integrāciju GVĶ, |
| --- | --- |

AJ.

tā kā intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība un īstenošana varētu nodrošināt efektīvu turpmāko integrāciju GVĶ,

ES pozīcija GVĶ

| 1. | uzsver, ka tirdzniecības un investīciju politikai būtu jācenšas nodrošināt sviras efektu, radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas uzņēmumiem, veicināt Eiropas konkurētspēju un atvieglot augšupvērstu konverģenci attiecībā uz standartiem; aicina Komisiju nodrošināt saskaņotību starp ES vides, sabiedrības veselības, tirdzniecības, investīciju un rūpniecības politiku un veicināt Eiropas reindustrializācijas stratēģiju un pāreju uz mazoglekļa ekonomiku; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka turpmāka ES integrācija globālās vērtības ķēdēs ir jāīsteno, nekaitējot Eiropas sociālajam un regulatīvajam modelim un ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju gan ES ilgtspējas plāna, gan Eiropas Konsensa par attīstību ietvaros atbalstīt izpratnes veicināšanu par pašreizējām godīgas tirdzniecības shēmām un šo shēmu izmantošanu, kā norādīts ES stratēģijā “Tirdzniecība visiem”; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt uzlabotus tirdzniecības aizsardzības instrumentus negodīgas komercprakses apkarošanai, ņemot vērā sociālo un vides dempingu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prasa Komisijai novērtēt, kā tirdzniecības aizsardzības instrumentu izmantošana ES un trešās valstīs ietekmē ES uzņēmumu efektīvu integrāciju GVĶ; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver nepieciešamību pēc saskaņotiem noteikumiem un pastiprinātas darbības koordinēšanas un uzraudzības ES līmenī attiecībā uz to, kā dalībvalstis piemēro ievedmuitas nodevas (tostarp tradicionālās, antidempinga un kompensācijas nodevas) visiem izejvielu un preču veidiem, īpašu uzmanību pievēršot nepatiesām izcelsmes deklarācijām (gan preferenciālās, gan nepreferenciālās sistēmās), kā arī zemākas vērtības noteikšanai precēm un nepareizam preču aprakstam; |
| --- | --- |

6.

GVĶ un daudzpusējas attiecības

| 7. | aicina Komisiju aktīvi strādāt PTO, lai uzlabotu pārredzamību, kā arī definēt un veicināt daudzpusējus tirdzniecības noteikumus, tostarp GVĶ ilgtspējīgu pārvaldību, kam jo īpaši vajadzētu ietvert:






  — | obligātas prasības attiecībā uz pienācīgas pārbaudi un pārredzamību piegādes ķēdēs, pamatojoties uz ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipiem; |
| --- | --- | --- |

7.

—

obligātas prasības attiecībā uz pienācīgas pārbaudi un pārredzamību piegādes ķēdēs, pamatojoties uz ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipiem;

| — | minimālos veselības aizsardzības un darba drošības standartus, īpaši atzīstot darba ņēmēju tiesības veidot drošības komitejas; |
| --- | --- |

—

minimālos veselības aizsardzības un darba drošības standartus, īpaši atzīstot darba ņēmēju tiesības veidot drošības komitejas;

| — | sociālās aizsardzības minimumu un SDO darba standartu ievērošanu; |
| --- | --- |

—

sociālās aizsardzības minimumu un SDO darba standartu ievērošanu;

| — | tiesības slēgt koplīgumus; |
| --- | --- |

—

tiesības slēgt koplīgumus;

| 8. | aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk aktīvi iesaistīties visos daudzpusējos forumos par uzņēmējdarbību, GVĶ, cilvēktiesībām un darba tiesībām, ekonomikas izaugsmi un ilgtspējīgu attīstību, vienlaikus popularizējot Līgumos noteiktās Eiropas vērtības un ņemot vērā fundamentālo nepieciešamību aizsargāt MVU īpašās iezīmes; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē notiekošās sarunas par saistošu ANO līgumu par transnacionālām korporācijām un cilvēktiesībām; aicina Komisiju un dalībvalstis konstruktīvi iesaistīties šajās sarunās, būt aktīvām un dot ieguldījumu konkrētu priekšlikumu izstrādē, tostarp par piekļuvi tiesībaizsardzības līdzekļiem, un darīt visu iespējamo pozitīva iznākuma panākšanā, kā arī mudināt tirdzniecības partnerus rīkoties tāpat; šajā sakarībā aicina Komisiju apsvērt iespēju noteikt saistošu visaptverošas pienācīgas pārbaudes pienākumu, tostarp pasaules līmenī; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina dalībvalstis paātrināt valstu rīcības plānu piemērošanu un uzlabot to efektivitāti, īstenojot ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus; uzsver, ka astoņus no 13 jau apstiprinātajiem valstu rīcības plāniem ir izstrādājušas ES dalībvalstis, un atzinīgi vērtē to, ka patlaban notiek vēl 11 ES dalībvalstu rīcības plānu izstrāde; aicina Komisiju atbalstīt un veicināt šo ANO pamatprincipu īstenošanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē starptautisko standartu konverģenci uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā, jo īpaši konverģenci starp ANO pamatprincipiem un ESAO vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē pienācīgas kvalitātes nodarbinātības un SDO Pienācīgas kvalitātes nodarbinātības programmas četru pīlāru integrēšanu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķos (IAM); aicina Komisiju un dalībvalstis efektīvi piemērot šos standartus un strādāt SDO ietvaros ar mērķi pieņemt jaunu starptautisku darba standartu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai GVĶ, kurā būs īpaši noteikta prasība visiem uzņēmumiem uzņemties pastāvīgu riska pārvaldību saistībā ar to veikto darbību ietekmi uz darba ņēmēju un sabiedrības cilvēktiesībām un veikt atbilstošus pasākumus, lai novērstu un mazinātu šādas darbības un nodrošinātu tiesisko aizsardzību to skartajām personām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atbalsta visas globālās pret korupciju vērstās iniciatīvas, tostarp Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu (EITI), Kimberli procesu, Starptautisko konferenci par Lielo ezeru reģionu (ICGLR), principus, kas noteikti ANO Globālajā līgumā attiecībā uz uzņēmumiem, ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem un ESAO Pienācīgas pārbaudes pamatnostādnes attiecībā uz atbildīgām izrakteņu piegādes ķēdēm no konfliktu skartajām un augsta riska teritorijām; atgādina par ražotājvalstu pienākumu jo īpaši īstenot un piemērot atbilstošus tiesību aktus, tostarp arī tiesiskuma iedibināšanas un korupcijas apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka šajā jomā ne tikai minerālu un metālu imports un eksports, bet arī pārredzama kārtība, kas reglamentē darbības tiesības un muitas nodevas, ir būtiski svarīgi faktori konfliktu skartu vai augsta riska apgabalu attīstībai; tādēļ uzsver, ka ir jāsagatavo to darbību pārskats, kuras Eiropas uzņēmumi patlaban veic korporatīvās sociālās atbildības jomā, kā arī jāveicina koordinācija un informācijas un paraugprakses apmaiņa, lai būtu iespējams efektīvāk apzināt labu praksi un veicināt kopīgas rīcības sistēmas izveidi Eiropas līmenī; aicina Komisiju intensīvāk izvērst iniciatīvas, kas saistītas ar korporatīvo sociālo atbildību un pienācīgu pārbaudi visos piegādes ķēdes posmos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka droša piekļuve izejvielām ir svarīga globālajai konkurētspējai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver GVĶ jomā spēkā esošo tiesību aktu ieviešanas, piemērošanas un transponēšanas nozīmi reģionālā, valsts un starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

16.

Korporatīvā atbildība

| 17. | uzsver, ka tirdzniecība un cilvēktiesības pastiprina viena otru un ka darījumu aprindām ir svarīga loma pozitīvu stimulu piedāvāšanā saistībā ar cilvēktiesību, demokrātijas un korporatīvās sociālās atbildības veicināšanu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzinīgi vērtē virkni daudzsološu privātā sektora iniciatīvu, tostarp rīcības, marķēšanas, pašnovērtējuma un sociālās revīzijas kodeksus, kuras pēdējos gados ir devušas ievērojamu ieguldījumu cilvēktiesību un darba tiesību standartu uzlabošanā globālajās piegādes ķēdēs; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž lielas bažas par gadījumiem, kad dažu korporāciju vadības lēmumu dēļ ir notikuši cilvēktiesību pārkāpumi un ir tikusi apdraudēta vides ilgtspēja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzīst, ka ir svarīgi, lai pastāvētu nepārprotami starptautiski noteikumi par korporatīvo sociālo atbildību, GVĶ un pienācīgu pārbaudi; pieņem zināšanai gudri veidoto pasākumu kopumu, kas ietver gan regulējumu, gan brīvprātīgas darbības un kas pēdējo dažu gadu laikā ir devis zināmus pozitīvus rezultātus un devis iespēju uzņēmumiem atklāt pašiem savus dinamiskus un novatoriskus pasākumus; uzsver, ka darbības koordinēšana, kā arī informācijas un paraugprakses apmaiņa var veicināt aizvien efektīvākas privātās un publiskās iniciatīvas vērtības ķēžu jomā un pozitīvu rezultātu sasniegšanu; tomēr atgādina, ka brīvprātīga korporatīvā sociālā atbildība rada nevienlīdzīgu konkurenci piegādātājiem, kuri ir izvēlējušies ievērot starptautiskus darba un vides standartus, un ar to vien nepietiek, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi pilnībā ievēro starptautiskos standartus un saistības, īstenojot pienācīgas pārbaudes politiku; tāpēc uzsver, ka ir jāpārskata pašreizējās darbības, ko Eiropas uzņēmumi veic korporatīvās sociālās atbildības jomā, lai labāk apzinātu labu praksi un veicinātu kopīgas rīcības sistēmas izveidi Eiropas līmenī; pauž pārliecību, ka ES būtu ātri jāmeklē veidi, kā izstrādāt GVĶ pārredzamības stratēģijas un noteikumus, tostarp eventuāli jāizskata tūlītēja rīcība saistošu un izpildāmu noteikumu izstrādes virzienā, ar to saistīti tiesībaizsardzības mehānismi un neatkarīgi uzraudzības mehānismi, kuros iesaistīta ES, dalībvalstis un pilsoniskā sabiedrība; uzsver, ka šādos pienākumos būtu jāievēro attiecīgajos ANO pamatprincipos un ESAO vadlīnijās paredzētie pasākumi, kas saistīti ar cilvēktiesību apdraudējuma aktīvu identificēšanu, stingru un uzskatāmu rīcības plānu izstrādi šāda riska novēršanai vai mazināšanai, pienācīgu reaģēšanu uz zināmiem pārkāpumiem, kā arī pārredzamību; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju piešķirt lielāku nozīmi šādiem noteikumiem un veicināt ESAO nozarēm paredzēto vadlīniju un ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipu ievērošanu; uzsver vajadzību oficiāli iesaistīt pilsonisko sabiedrību īstenošanas procesā, izmantojot struktūras, kuru izveide ir paredzēta tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai veltītajās nodaļās; aicina Komisiju atbalstīt darbu, ko veic starptautiskās standartizācijas struktūras, piemēram, Starptautiskā standartizācijas organizācija (tostarp ISO 26000) un Globālā ziņošanas iniciatīva, lai veicinātu uzņēmumu ziņošanu par ilgtspējību un vērtības radīšanu visos piegādes ķēdes posmos; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju nodrošināt, ka Eiropas un starptautiskie uzņēmumi ievēro ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem un konkrētām nozarēm paredzētās ESAO vadlīnijas, piemēram, Pienācīgas pārbaudes pamatnostādnes attiecībā uz atbildīgām izrakteņu piegādes ķēdēm no konfliktu skartām teritorijām; iesaka stiprināt ESAO valsts kontaktpunktu lomu un to sadarbību ar neatkarīgām valsts un reģionālām cilvēktiesību iestādēm ar mērķi uzlabot GVĶ pārvaldību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju atjaunināt savu stratēģiju korporatīvās sociālās atbildības jomā ar mērķi stiprināt darba un vides standartus un jo īpaši uzstāt uz korporatīvās sociālās atbildības noteikumu iekļaušanu tirdzniecības un investīciju nolīgumos, par kuriem ES ved sarunas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver to, ka informācijas un paraugprakses koordinēšana un apmaiņa var palielināt vērtības ķēžu jomā īstenoto privāto un publisko iniciatīvu efektivitāti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atgādina, ka Parlaments 2010. gadā prasīja, lai uzņēmumi publiskotu savus korporatīvās sociālās atbildības pārskatus, lai visos uzņēmumos tiktu ieviestas pienācīgas pārbaudes prasības un lai tiktu konsolidēts korporatīvās sociālās atbildības jēdziens, pamatojoties uz saskaņotu mātesuzņēmumu savstarpējo attiecību definīciju katra šī uzņēmuma tiesiskās atbildības noteikšanas nolūkos; tādēļ ar gandarījumu norāda, ka saskaņā ar Direktīvu par nefinanšu informācijas atklāšanu no 2017. gadā lielajiem uzņēmumiem tiks piemērota prasība atklāt nefinanšu un daudzveidības informāciju; tomēr norāda, ka lieliem uzņēmumiem piemērotā prasība atklāt nefinanšu informāciju vēl nav paplašināta, attiecinot to uz visiem GVĶ dalībniekiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pieņem zināšanai zaļās kartes iniciatīvu, ko aizsāka dažu valstu parlamenti pēc tam, kad Francija pieņēma likumu par daudznacionālo uzņēmumu rūpības pienākumu; aicina Komisiju strādāt pie tiesību aktu priekšlikumiem par korporatīvas pienācīgas pārbaudes pienākuma noteikšanu gan ES, gan ārpus tās strādājošiem uzņēmumiem, ņemot vērā Francijas Konstitucionālās tiesas nolēmumu par Francijas likumu, precīzāk, par sankciju proporcionalitāti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atgādina, ka korporatīvās sociālās atbildības politikas nostādnēs ir jāņem vērā MVU specifika un tām jābūt pietiekami elastīgām, lai neradītu šiem uzņēmumiem nesamērīgu slogu; tādēļ aicina Komisiju izveidot īpašu MVU paredzētu palīdzības dienestu, sevišķu uzmanību pievēršot maziem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, un atbalstīt tos, īstenojot individuāli pielāgotas kapacitātes veidošanas programmas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka GVĶ nebeidzas brīdī, kad produkts nonāk pie pircēja, bet tajā ir ietverti arī atkritumi un to pārstrāde; mudina ņemt vērā pilnu produktu aprites ciklu un raudzīties uz GVĶ plašāk, lai ņemtu vērā arī tiesību aktu prasības par atkritumu likvidēšanu, nekaitējot cilvēkiem vai videi; aicina ES veicināt starptautisko sadarbību un tiesību aktu saskaņotību attiecībā uz produktu un izejvielu aprites cikla beigām un palīdzēt partnervalstīm izstrādāt stingrākus valsts noteikumus un attīstīt to piemērošanas spējas; aicina ES nodrošināt, ka šajā produkta aprites cikla posmā tiek piemērota izsekojamības prasība; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mudina Komisiju nekavējoties rīkoties, pamatojoties uz detalizētiem priekšlikumiem Parlamenta 2016. gada 25. oktobra rezolūcijā par uzņēmumu atbildību par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs; |
| --- | --- |

29.

Lielākas nozīmes piešķiršana privātā sektora iniciatīvām

| 30. | uzsver rezultātus, ko devusi privātā sektora iesaiste; uzsver, ka privātā sektora uzņēmumiem ilgtspējības stratēģijas ir jāievēro ne tikai tādēļ, lai novērstu kaitējumu savai reputācijai, bet arī tādēļ, ka šīs stratēģijas sniedz tiem jaunas iespējas un mazina to atkarību no nepietiekamiem resursiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver patērētāju izšķirošo nozīmi (un sliktas publicitātes ietekmi); atgādina, ka neviens patērētājs nevēlas arī turpmāk iegādāties produktus, kurus ir izgatavojuši bērni vai vīrieši un sievietes, kas tiek ekspluatēti, vai produktus, kuri ir radījuši būtisku kaitējumu videi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Komisiju rast jaunus veidus, kā atbalstīt privātā sektora centienus nodrošināt globālo vērtības ķēžu lielāku ilgtspējību un veidot iekļaujošus uzņēmējdarbības modeļus un ar tiem saistītas daudzpusējas privātā sektora ieinteresēto personu partnerības; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka ir gudri jākombinē privātais un publiskais finansējums, lai veicinātu ilgtspējīgas globālās vērtības ķēdes; uzskata, ka tam par pamatu būtu jāņem pašreizējās struktūras un programmas, kas ir izrādījušās veiksmīgas atbildīgas uzņēmējdarbības veicināšanā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzinīgi vērtē daudzās daudzsološās privātā sektora iniciatīvas, piemēram, rīcības kodeksus, marķējumus, pašnovērtējumus un sociālās revīzijas, un atzīst, ka ANO Globālais līgums, ISO 26000 standarts par sociālo atbildību, SDO trīspusējā deklarācija par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku un ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem ir instrumenti, kas var palielināt uzņēmumu atbildību saimnieciskajā darbībā; aicina Eiropas un citus uzņēmumus īstenot pienācīgas pārbaudes principus cilvēktiesību jomā un integrēt gūtos secinājumus iekšējās politikas pasākumos un procedūrās, attiecīgi sadalot resursus un kompetences un pienācīgi tos īstenojot; uzsver, ka šim nolūkam ir jāpiešķir pietiekami resursi; uzsver, ka pārredzamībai un informēšanai par pasākumiem, kas veikti cilvēktiesību pārkāpumu novēršanai trešās valstīs, ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu pienācīgu demokrātisko pārraudzību un ļautu patērētājiem veikt uz faktiem balstītu izvēli; |
| --- | --- |

34.

ES brīvās tirdzniecības nolīgumi (BTN) un GVĶ

| 35. | atzinīgi vērtē jauno Eiropas Savienības tirdzniecības un investīciju stratēģiju “Tirdzniecība visiem”; aicina Komisiju tirdzniecības un investīciju politikā un BTN pievērsties ar GVĶ attīstību saistītām problēmām, ņemot vērā šādus pasākumus:






  a) | ex ante tirdzniecības ilgtspējības ietekmes novērtējumu īstenošana, tos papildinot ar prasībām veikt cilvēktiesību un dzimuma līdztiesības novērtējumus un nosakot, ka ir obligāti jāveic un jādara pieejami sabiedrībai ex post tirdzniecības ilgtspējības ietekmes novērtējumi, kuros ir ņemts vērā pilsoniskās sabiedrības devums; |
| --- | --- | --- |

35.

a)

ex ante tirdzniecības ilgtspējības ietekmes novērtējumu īstenošana, tos papildinot ar prasībām veikt cilvēktiesību un dzimuma līdztiesības novērtējumus un nosakot, ka ir obligāti jāveic un jādara pieejami sabiedrībai ex post tirdzniecības ilgtspējības ietekmes novērtējumi, kuros ir ņemts vērā pilsoniskās sabiedrības devums;

| b) | Parlamenta 2010. un 2016. gada ieteikumu pilnīga īstenošana attiecībā uz BTN tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai veltītajām nodaļām, cita starpā paredzot visaptverošas, izpildāmas un vērienīgas tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai veltītas nodaļas un ņemot vērā šādus aspektus;






  i) | katras puses pausta apņemšanās ratificēt un īstenot astoņas galvenās un četras prioritārās SDO konvencijas, kā arī starptautiskos daudzpusējos vides nolīgumus; |
| --- | --- | --- |

b)

Parlamenta 2010. un 2016. gada ieteikumu pilnīga īstenošana attiecībā uz BTN tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai veltītajām nodaļām, cita starpā paredzot visaptverošas, izpildāmas un vērienīgas tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai veltītas nodaļas un ņemot vērā šādus aspektus;

i)

katras puses pausta apņemšanās ratificēt un īstenot astoņas galvenās un četras prioritārās SDO konvencijas, kā arī starptautiskos daudzpusējos vides nolīgumus;

| ii) | cilvēktiesību klauzulu un tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai veltīto nodaļu iekļaušana vispārējo strīdu izšķiršanas mehānismu tvērumā, nozīmes ziņā pielīdzinot tās citām nolīguma daļām; |
| --- | --- |

ii)

cilvēktiesību klauzulu un tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai veltīto nodaļu iekļaušana vispārējo strīdu izšķiršanas mehānismu tvērumā, nozīmes ziņā pielīdzinot tās citām nolīguma daļām;

| iii) | sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības iespēja iesniegt apelāciju un pieprasīt atlīdzību, izmantojot sūdzību procedūru; |
| --- | --- |

iii)

sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības iespēja iesniegt apelāciju un pieprasīt atlīdzību, izmantojot sūdzību procedūru;

| iv) | efektīvi atturoši pasākumi — tostarp monetāri līdzekļi — attiecībā uz smagiem, pierādītiem tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai veltīto nodaļu noteikumu pārkāpumiem; |
| --- | --- |

iv)

efektīvi atturoši pasākumi — tostarp monetāri līdzekļi — attiecībā uz smagiem, pierādītiem tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai veltīto nodaļu noteikumu pārkāpumiem;

| c) | izpildāmu korupcijas apkarošanas un trauksmes cēlēju aizsardzības noteikumu iekļaušana visos turpmākajos BTN un investīciju nolīgumos ES kompetences robežās; šajā sakarībā uzsver, ka tirdzniecības un investīciju nolīgumu parakstītājām pusēm būtu jāveic pasākumi, lai veicinātu privātā sektora, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un vietējo konsultantu grupu aktīvu līdzdalību korupcijas apkarošanas programmu un starptautisku tirdzniecības un investīciju nolīgumu klauzulu īstenošanā; |
| --- | --- |

c)

izpildāmu korupcijas apkarošanas un trauksmes cēlēju aizsardzības noteikumu iekļaušana visos turpmākajos BTN un investīciju nolīgumos ES kompetences robežās; šajā sakarībā uzsver, ka tirdzniecības un investīciju nolīgumu parakstītājām pusēm būtu jāveic pasākumi, lai veicinātu privātā sektora, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un vietējo konsultantu grupu aktīvu līdzdalību korupcijas apkarošanas programmu un starptautisku tirdzniecības un investīciju nolīgumu klauzulu īstenošanā;

| d) | “atturēšanās no jebkādas darbības” klauzulas iekļaušana ar mērķi visos ES BTN noteikt minimālo sociālo, vides un drošības standartu līmeni, tostarp dzīvnieku veselības un labturības jomā, tādējādi neļaujot pusēm samazināt sociālās, vides un drošības normas nolūkā veicināt eksportu un piesaistīt investīcijas; |
| --- | --- |

d)

“atturēšanās no jebkādas darbības” klauzulas iekļaušana ar mērķi visos ES BTN noteikt minimālo sociālo, vides un drošības standartu līmeni, tostarp dzīvnieku veselības un labturības jomā, tādējādi neļaujot pusēm samazināt sociālās, vides un drošības normas nolūkā veicināt eksportu un piesaistīt investīcijas;

| e) | noteikumu par nodokļu pārredzamību (tostarp ESAO svarīgāko pārredzamības standartu) un sadarbības veicināšanu cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu iekļaušana BTN, kas ir pienācīgi jāatspoguļo ar finanšu pakalpojumu tirgus atvēršanai izvirzītajās prasībās; |
| --- | --- |

e)

noteikumu par nodokļu pārredzamību (tostarp ESAO svarīgāko pārredzamības standartu) un sadarbības veicināšanu cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu iekļaušana BTN, kas ir pienācīgi jāatspoguļo ar finanšu pakalpojumu tirgus atvēršanai izvirzītajās prasībās;

| f) | visu iepriekš minēto noteikumu papildināšana ar jaunattīstības valstīm paredzētiem atbalstošiem pasākumiem un stingra to īstenošanas uzraudzība, ņemot vērā arī valstu parlamentu un ieinteresēto personu, tostarp pilsoniskās sabiedrības, devumu; |
| --- | --- |

f)

visu iepriekš minēto noteikumu papildināšana ar jaunattīstības valstīm paredzētiem atbalstošiem pasākumiem un stingra to īstenošanas uzraudzība, ņemot vērā arī valstu parlamentu un ieinteresēto personu, tostarp pilsoniskās sabiedrības, devumu;

| g) | saiknes veicināšana starp prioritātēm, par kurām ir panākta divpusēja vienošanās saistībā ar BTN tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai veltīto nodaļu īstenošanu, un finansiālo atbalstu no ES attīstības sadarbības programmām; |
| --- | --- |

g)

saiknes veicināšana starp prioritātēm, par kurām ir panākta divpusēja vienošanās saistībā ar BTN tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai veltīto nodaļu īstenošanu, un finansiālo atbalstu no ES attīstības sadarbības programmām;

| 36. | atgādina, no vienas puses, ka MVU var būt svarīga nozīme GVĶ, un, no otras puses, ka dziļāka MVU integrācija GVĶ var sniegt priekšrocības; aicina Komisiju iekļaut nodaļas par MVU visos turpmākajos tirdzniecības nolīgumos; turklāt šajā saistībā aicina Komisiju novērtēt pašreizējās atbalsta struktūras, kas ir pieejamas MVU, kuri vēlas piekļūt GVĶ, kā arī pārskatīt un vajadzības gadījumā atjaunināt 2011. gadā pieņemto stratēģiju “Mazi uzņēmumi, liela pasaule” ar mērķi vēl vairāk atvieglot MVU iesaistīšanos GVĶ; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka GVĶ nereti ietver ražošanu un pakalpojumus no eksporta pārstrādes zonām (EPZ), kurās darba un vides standarti atšķiras no tiem, kas ir spēkā pārējā attiecīgās valsts daļā, un bieži vien ir ierobežoti; aicina Komisiju nodrošināt, ka BTN paredzētie sociālie un vides standarti tiek piemēroti visā tirdzniecības partneru teritorijā, tostarp eksporta pārstrādes zonās; |
| --- | --- |

37.

Marķēšana, izsekojamība un muitas dati

| 38. | aicina ES strādāt, lai rastu atbilstīgus un efektīvus risinājumus pārredzamas un funkcionālas obligātas “sociālas un vides izsekojamības” marķējuma sistēmas ieviešanai visā ražošanas ķēdē atbilstoši PTO Nolīgumam par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā, vienlaikus veicinot līdzīgu darbību starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Komisiju apsvērt iespēju ieviest tiesību aktus, ar kuriem reglamentē marķēšanas noteikumus attiecībā uz to produktu izcelsmi, kuri nonāk ES tirgū, vai ierosināt noteikumus, kas garantē efektīvu izsekojamību; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Komisiju un mudina dalībvalstis meklēt veidus, kā iesaistītajā pusēm, kurām ir sabiedriskas intereses, ja ir iesniegts atbilstīgs pamatojums un sabiedriskajās interesēs balstīts pieprasījums, dot iespēju piekļūt muitas datiem, kas iegūti no pusēm, kuras tirgojas ar ES ievestiem produktiem vai precēm; |
| --- | --- |

40.

Jurisdikcija un piekļuve tiesiskās aizsardzības līdzekļiem

| 41. | atkārtoti apliecina, ka ir nepieciešams steidzami novērst starptautisko uzņēmumu īstenotos cilvēktiesību pārkāpumus to rašanās brīdī un risināt juridiskās problēmas, kas izriet no uzņēmumu ekstrateritoriālās dimensijas, jo īpaši nosakot kopīgas juridiskās saistības visā piegādes ķēdē; aicina dalībvalstīs veikt atbilstošus pasākumus, lai likvidētu finansiālos un procesuālos šķēršļus, ar kādiem cietušajiem jāsaskaras civilajā tiesvedībā; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atkārtoti aicina Komisiju apsvērt iespēju paplašināt regulā “Brisele I” ietvertos jurisdikcijas noteikumus, attiecinot tos arī uz atbildētājiem no trešām valstīm lietās, kuras ierosinātas pret uzņēmumiem, kas nepārprotami saistīti ar kādu dalībvalsti, vai uzņēmumiem, kam ES ir būtisks noieta tirgus, un aicina Komisiju vajadzības gadījumā ātri iesniegt priekšlikumu Parlamentam un Padomei; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atgādina, ka uzņēmumiem būtu jāizveido operatīvā līmeņa sūdzību izskatīšanas mehānismi darbiniekiem, kurus ietekmējusi to darbība, tostarp eksporta pārstrādes zonās; atkārtoti aicina ES un dalībvalstis veikt atbilstošus pasākumus, lai novērstu juridiskos, procesuālos un institucionālos šķēršļus, kas traucē saņemt efektīvu tiesisko aizsardzību; |
| --- | --- |

43.

Dzimumu līdztiesība un bērnu tiesības

| 44. | atgādina, ka dzimumu līdztiesība ir stingri noteikta visos ES politikas virzienos, kā norādīts LESD 8. pantā; pauž nožēlu par to, ka stratēģijā “Tirdzniecība visiem” dzimums nav pieminēts, un aicina Komisiju ņemt vērā dzimuma un sieviešu iespēju veicināšanas jautājumu šīs stratēģijas vidusposma novērtēšanā; aicina Komisiju nodrošināt, ka dzimumu perspektīva tiek ņemta vērā un sistemātiski iekļauta tirdzniecības un investīciju politikā, stratēģijā “Atbalsts tirdzniecībai” un visos nākamajos BTN un ietekmes novērtējumos; aicina Komisiju turpināt apspriedes un sarunas PTO, lai dzimumu līdztiesība tiktu ņemta vērā PTO tirdzniecības un investīciju politikā; aicina Komisiju vākt dzimumu griezumā sadalītus GVĶ datus, īpaši lauksaimniecības nozarē, ņemot vērā ne tikai darba samaksas, bet arī citus sieviešu iespēju veicināšanas jautājumus, faktorus, kas izraisa vardarbību pret sievietēm, un sociālos faktorus, piemēram, bērna kopšanas atvaļinājumu un veselību, ar mērķi pilnveidot juridiskos veidus, kas ļautu novērst GVĶ negatīvās blakusparādības; atzinīgi vērtē to, ka dzimumu līdztiesības jautājums ir iekļauts sarunās par ES un Čīles nolīguma atjaunināšanu un būs daļa no turpmākā atjauninātā nolīguma; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina veikt visaptverošu analīzi par atšķirībām un nevienlīdzību ĢVK ietvaros, ņemot vērā: i) dzimumu atšķirības laika izmantošanā, kas galvenokārt izriet no sieviešu primārās atbildības par reproduktīvo funkciju; ii) dzimumu atšķirības piekļuvē ražošanas līdzekļiem un resursiem, jo īpaši zemei, kredītiem, apmācībai un tīkliem; un iii) dzimumu atšķirības, kuras izriet no tirgus un iestāžu nepilnībām un diskriminācijas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka parasti no tā visvairāk cieš sievietes un attiecībā uz sievietēm darbaspēka nelegāla tirdzniecība ļoti bieži ir saistīta ar tirdzniecību seksuālai izmantošanai un feminicīdu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ierosina, ka starptautiskās tirdzniecības politikas līmenī un ES tirdzniecības politikā attiecībā uz GVĶ būtu jāizstrādā īpaša stratēģija, lai oficiāli aizsargātu personas, kas ziņo par tādām darbībām kā feminicīds, darbaspēka nelegāla tirdzniecība un tirdzniecība seksuālai izmantošanai, un lai aizsargātu cietušās personas; uzsver, ka šie ziņotāji būtu jāatzīst un jāaizsargā tāpat, kā tas tiek prasīts trauksmes cēlēju gadījumā starptautiskajā un ES tirdzniecības jomā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atgādina, ka aizvien pieaug strādājošo sieviešu skaits, bet pārāk daudz sieviešu joprojām ir nodarbinātas nekvalificētos un zemi atalgotos darbos, viņām nav pieejami sociālās aizsardzības pasākumi, tostarp maternitātes aizsardzība, un viņas pārāk bieži cieš no diskriminācijas un seksuālas uzmākšanās; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes veicināt ilgtspējīgu publisko iepirkumu, piegādātājiem un to starptautiskajām piegādes ķēdēm izvirzot konkrētas prasības par cilvēktiesību un starptautisko tiesību ievērošanu, īpaši attiecībā uz dzimumu līdztiesības veicināšanu un Eiropas konkurences noteikumiem, un pārredzamību; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka ir svarīgi, lai valstis, kuras nav ratificējušas SDO Konvenciju Nr. 182 par bērnu darba ļaunākajām formām un Konvenciju Nr. 138 par minimālo vecumu, no kura persona drīkst būt nodarbināta vai strādāt, to izdarītu; atgādina, ka ES saskaņā ar LES 21. pantu savas ārējās darbības ietvaros ir apņēmusies globālā līmenī izskaust bērnu darba ļaunākās formas saskaņā ar savām vērtībām, kas ietver arī bērnu darba aizliegumu; atkārtoti prasa saskaņot un pastiprināt importa un piegādes ķēžu kontroles, lai nodrošinātu, ka ES tirgū nonāk vienīgi tādi produkti, kuru tapšana nav bijusi saistīta ar piespiedu darbu, bērnu darbu un mūsdienu verdzību; uzsver savu atbalstu pašreizējām iniciatīvām, ar kurām tiek sniegts atbalsts MVU un mazo lauksaimnieku organizācijām, lai tās iegūtu lielāku vērtības daļu GVĶ, kā tas notiek, piemēram, taisnīgas tirdzniecības gadījumā; uzsver, ka ir svarīgi visos ES BTN iekļaut cīņu pret piespiedu darbu un bērnu darbu, izmantojot ilgtspējīgai attīstībai veltītās nodaļas, lai nodrošinātu, ka šis ir kopīgs tirdzniecības partneru mērķis; aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi aizstāvēt šo priekšlikumu visos starptautiskos forumos, tostarp SDO, ESAO, ANO un PTO, lai gūtu panākumus cīņā pret piespiedu darbu un bērnu darbu; ņemot to vērā, uzsver, ka mērķi par tādu produktu laišanu tirgū, kuru ražošanā nav izmantots bērnu darbs, var sasniegt tikai tad, ja bērna ģimenes locekļi saņem minimālajam iztikas līmenim atbilstošu darba samaksu; |
| --- | --- |

50.

Jaunattīstības valstis

| 51. | uzsver, ka GVĶ sniedz nozīmīgu iespēju jaunattīstības valstu uzņēmumiem, jo īpaši MVU, attīstīt saikni ar globālo ekonomiku; uzsver, ka konkrētām politikas nostādnēm un ar tām saistītiem pasākumiem ir izšķiroša nozīme, lai sasniegtu šo mērķi un iespējamos ieguvumus attiecinātu uz visiem darba ņēmējiem mūsu tirdzniecības partnervalstīs, jo īpaši tādām politikas nostādnēm, kas vērstas uz administratīvo procedūru efektivitātes palielināšanu vai palīdzību attiecīgiem uzņēmumiem pievienotās vērtības palielināšanā un dalības paplašināšanā globālajās vērtības ķēdēs, vienlaikus uzlabojot arī to sociālos un vides standartus; norāda, ka, pārskatot VPS un VPS+, būtu jāparedz saistoši noteikumi par cilvēktiesību un darba tiesību ievērošanu un vides aizsardzību; norāda, ka daudzām jaunattīstības valstīm ir ierobežotas spējas un resursi, lai efektīvi nodrošinātu atbilstību sociālajiem un vides standartiem un noteikumiem; aicina ES stiprināt spēju veidošanu un sniegt jaunattīstības partnervalstu valdībām tehnisko palīdzību, kad vien tas ir iespējams un nepieciešams; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atgādina IAM programmu 2030. gadam un tajā ietvertās ilgtspējīgas ražošanas, ilgtspējīga patēriņa un pienācīgas kvalitātes nodarbinātības pieejas un aicina Komisiju ziņojumos pārredzami norādīt atsauci uz katru attiecīgo IAM; atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot tirdzniecību, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību un labu pārvaldību atbilstoši principiem par politikas saskaņotību attīstības jomā; uzsver, ka ES tirdzniecības un investīciju nolīgumiem, kas noslēgti ar jaunattīstības valstīm, vajadzētu būt saskaņotiem ar IAM; atkārtoti norāda uz jaunattīstības valstu tiesībām regulēt investīcijas tā, lai nodrošinātu, ka visi investori, tostarp ārvalstu investori, pilda saistības un pienākumus nolūkā aizsargāt cilvēktiesības un darba un vides standartus; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atzinīgi vērtē tirdzniecības atvieglošanas nolīguma stāšanos spēkā, kuru pareizi īstenojot, tiktu vienkāršotas un modernizētas muitas procedūras, tādējādi atvieglojot integrāciju globālajā tirdzniecības sistēmā jaunattīstības valstīm, kurām parasti ir lielāki šķēršļi uz robežām; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina Komisiju atbalstīt MVU efektīvu dalību GVĶ, atbalstot tādus kontaktus un partnerības starp MVU un mazo lauksaimnieku grupām jaunattīstības valstīs, kuru mērķis ir nodrošināt lielāku vērtības daļu ražotājiem, vienlaikus saglabājot augstu sociālo, vides un cilvēktiesību aizsardzības līmeni, kā tas ir taisnīgas tirdzniecības gadījumā; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aicina Komisiju nodrošināt, ka noteikumi par cilvēktiesību ievērošanu, kuri saistīti ar VPS ietvaros piešķirtām vienpusējām tirdzniecības preferencēm, tiek efektīvi piemēroti un uzraudzīti un ka tiek ieviestas procedūras, ko piemērot iespējamas neatbilstības šiem noteikumiem gadījumos, pilnībā ievērojot VPS regulu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | sagaida, ka GVĶ vidusposma novērtējumā tiks precizētas definīcijas un iekļauts pašreizējās sistēmas padziļināts izvērtējums; uzskata, ka tirdzniecības politika jāizmanto kā līdzeklis, lai mudinātu ES tirdzniecības partnerus pieņemt stingrākus sociālos, darba un vides standartus, ko varētu panākt, izmantojot tādus stimulus kā papildu tarifu preferences ilgtspējīgi ražotiem produktiem; uzskata, ka šī mērķa īstenošanas nolūkā ir jāpārskata VPS regula, un šajā sakarībā iesaka tās darbības jomā iekļaut korporatīvās sociālās atbildības noteikumus, lai nodrošinātu, ka starptautiskie uzņēmumi ievēro valsts un starptautiskās juridiskās saistības cilvēktiesību un darba un vides standartu jomā; prasa īpašu uzmanību pievērst darba tiesību un arodbiedrību tiesību stāvoklim EPZ un mudina Komisiju, pārskatot VPS, risināt šo jautājumu ciešā sadarbībā ar SDO; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina Komisiju nodrošināt, ka visi ES finansētie attīstības projekti, tostarp projekti ar apvienotu finansējumu, ne tikai pilnībā atbilst starptautiski apstiprinātiem attīstības efektivitātes principiem, bet tajos tiek pilnībā ievērots arī brīvprātīgas, iepriekšējas un uz informāciju pamatotas piekrišanas princips, kas noteikts SDO Konvencijā Nr. 169; |
| --- | --- |

57.

Izcelsmes noteikumi

| 58. | norāda, ka vienkāršotiem, efektīviem un preferenciāliem izcelsmes noteikumiem ir izšķiroša nozīme GVĶ; atzīst, ka neelastīgi un sarežģīti izcelsmes noteikumi var mazināt tirdzniecības modeļu efektivitāti; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina Komisiju pēc iespējas izmantot daudzpusējos izcelsmes noteikumus kā preferenciālus izcelsmes noteikumus brīvās tirdzniecības nolīgumos; aicina Komisiju, izstrādājot konkrētus preferenciālos izcelsmes noteikumus brīvās tirdzniecības nolīgumos, samazināt pievienotās vērtības prasības un atļaut tarifu apakšpozīcijas maiņu un “vienreizēju pārveidi” izcelsmes noteikumu ietvaros; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina Komisiju, jo īpaši sarunās par BTN noslēgšanu ar valstīm, kuras patlaban izmanto VPS un “Viss, izņemot ieročus” sniegtās priekšrocības, nodrošināt, ka izcelsmes noteikumu struktūra neietekmē ekonomiskos procesus; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzskata, ka lielāku kumulāciju brīvās tirdzniecības nolīgumos vajadzētu uzskatīt nevis par slēptas liberalizācijas līdzekli, bet gan par instrumentu, kas dod valstīm iespēju specializēties noteiktās ekonomikas jomās atbilstoši salīdzinošo priekšrocību loģikai; |
| --- | --- |

61.

Intelektuālā īpašuma tiesības un datu plūsmas

| 62. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos gan PTO līmenī, gan BTN ietvaros aizsargāt visus intelektuālā īpašuma tiesību veidus, tostarp patentus, preču zīmes, autortiesības, projektus, ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, izcelsmes norādes un zāles, vienlaikus nodrošinot cenu ziņā pieejamas zāles; aicina Komisiju turpināt veikt pasākumus attiecībā uz iespējamu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības paplašināšanu, iekļaujot arī nelauksaimniecības produktus, kā tas jau notiek vairākās trešās valstīs, izmantojot dažādas juridiskās sistēmas; prasa īstenot atklātu un iekļaujošu procesu labākai sadarbībai ar trešām partnervalstīm cīņā pret krāpšanu un preču viltošanu, kurā tiek izmantota uzticība preču zīmēm un zīmoliem; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atzīst, ka digitālā inovācija un datu plūsmas ir galvenais pakalpojumu ekonomikas virzītājspēks un būtisks tradicionālo ražošanas uzņēmumu GVĶ elements un ka tādēļ būtu pēc iespējas jāierobežo piespiedu lokalizācijas prasības Eiropā un ārpus tās, vienlaikus saglabājot nepieciešamos izņēmumus, kas noteikti, pamatojoties uz likumīgām sabiedrības interesēm, tādām kā patērētāju aizsardzība un pamattiesību aizsardzība; atgādina, ka datu plūsmu aizsardzība un tiesības uz privātumu nav šķēršļi tirdzniecībai, bet gan pamattiesības, kas ir paredzētas LES 39. pantā, Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā un Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 12. pantā; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Pasaules Tirdzniecības organizācijai un ANO Tirdzniecības un attīstības konferencei (UNCTAD). |
| --- | --- |

64.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0299.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0298.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0208.

(4)  OV C 99 E, 3.4.2012., 101. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0405.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0196.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0098.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0041.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0252.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0265.

(11)  OV L 130, 19.5.2017., 1. lpp.

(12)  OV L 295, 12.11.2010., 23. lpp.

(13)  OV L 303, 31.10.2012., 1. lpp.

(14)  OV L 351, 20.12.2012., 1. lpp.

(15)  OV L 330, 15.11.2014., 1. lpp.

(16)  http://childrenandbusiness.org

(17)  Sk. MVU definīciju: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/HTML/?uri=CELEX:32003H0361&from=EN

---

Trešdiena, 2017. gada 13. septembris

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/48

---

P8_TA(2017)0334

ES politiskās attiecības ar Indiju

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par ES politiskajām attiecībām ar Indiju (2017/2025(INI))

(2018/C 337/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ES un Indijas 2004. gadā izveidoto stratēģisko partnerību un 2005. gada 7. septembrī pieņemto Indijas un ES stratēģiskās partnerības kopējo rīcības plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Indijas 2004. gadā izveidoto stratēģisko partnerību un 2005. gada 7. septembrī pieņemto Indijas un ES stratēģiskās partnerības kopējo rīcības plānu,

| — | ņemot vērā ES un Indijas rīcības plānu 2020. gadam, ko pieņēma ES un Indijas 13. samitā, un šajā samitā pieņemto kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Indijas rīcības plānu 2020. gadam, ko pieņēma ES un Indijas 13. samitā, un šajā samitā pieņemto kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā ES 2016. gada jūnija Globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2016. gada jūnija Globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju,

| — | ņemot vērā Komisijas 2001. gada 4. septembra paziņojumu “Eiropa un Āzija: pastiprinātas partnerības stratēģisks satvars” (COM(2001)0469), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2001. gada 4. septembra paziņojumu “Eiropa un Āzija: pastiprinātas partnerības stratēģisks satvars” (COM(2001)0469),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 234/2014, ar ko izveido Partnerības instrumentu sadarbībai ar trešām valstīm (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 234/2014, ar ko izveido Partnerības instrumentu sadarbībai ar trešām valstīm (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2004. gada 28. oktobra ieteikumu Padomei par ES un Indijas attiecībām (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2004. gada 28. oktobra ieteikumu Padomei par ES un Indijas attiecībām (2),

| — | ņemot vērā 2005. gada 29. septembra rezolūciju par ES un Indijas attiecībām: stratēģiskās partnerattiecības (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 29. septembra rezolūciju par ES un Indijas attiecībām: stratēģiskās partnerattiecības (3),

| — | ņemot vērā 2008. gada 24. septembra rezolūciju par gatavošanos ES un Indijas augstākā līmeņa sanāksmei (2008. gada 29. septembrī Marseļā) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 24. septembra rezolūciju par gatavošanos ES un Indijas augstākā līmeņa sanāksmei (2008. gada 29. septembrī Marseļā) (4),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Indiju, tostarp rezolūcijas par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma neievērošanas gadījumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Indiju, tostarp rezolūcijas par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma neievērošanas gadījumiem,

| — | ņemot vērā 2012. gada 2. februāra rezolūciju par ES ārpolitiku attiecībā uz BRICS valstīm un citām jaunām lielvarām — mērķi un stratēģijas (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 2. februāra rezolūciju par ES ārpolitiku attiecībā uz BRICS valstīm un citām jaunām lielvarām — mērķi un stratēģijas (5),

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par ES mainīgā globālā vidē — saistītāka, strīdīgāka un sarežģītāka pasaule (6); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par ES mainīgā globālā vidē — saistītāka, strīdīgāka un sarežģītāka pasaule (6);

| — | ņemot vērā 2012. gada 10. maija rezolūciju par jūras pirātismu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 10. maija rezolūciju par jūras pirātismu (7),

| — | ņemot vērā 2016. gada 27. oktobra rezolūciju par kodoldrošību un kodolieroču neizplatīšanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 27. oktobra rezolūciju par kodoldrošību un kodolieroču neizplatīšanu (8),

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas darba braucienu uz Indiju 2017. gada 21. un 22. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas darba braucienu uz Indiju 2017. gada 21. un 22. februārī,

| — | ņemot vērā Āzijas un Eiropas sanāksmes (ASEM) 11. samitu, kas 2016. gada 15. un 16. jūlijā notika Ulanbatorā, un Āzijas un Eiropas Parlamentārās partnerības (ASEP) 9. sanāksmi, kas 2016. gada 21. un 22. aprīlī notika Ulanbatorā, un abās sanāksmēs pieņemtās attiecīgās deklarācijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āzijas un Eiropas sanāksmes (ASEM) 11. samitu, kas 2016. gada 15. un 16. jūlijā notika Ulanbatorā, un Āzijas un Eiropas Parlamentārās partnerības (ASEP) 9. sanāksmi, kas 2016. gada 21. un 22. aprīlī notika Ulanbatorā, un abās sanāksmēs pieņemtās attiecīgās deklarācijas,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas nostāju grozījumu veidā (A8-0242/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas nostāju grozījumu veidā (A8-0242/2017),

| A. | tā kā ES un Indija ir divas pasaulē lielākās demokrātijas, kas lepojas ar bagātu kultūras vēsturi un ir kopīgi apņēmušās veicināt mieru, stabilitāti, drošību, labklājību, ilgtspējīgu attīstību un sociālo taisnīgumu, kā arī ievērot cilvēktiesības, pamatbrīvības, tiesiskumu un labu pārvaldību; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un Indija ir divas pasaulē lielākās demokrātijas, kas lepojas ar bagātu kultūras vēsturi un ir kopīgi apņēmušās veicināt mieru, stabilitāti, drošību, labklājību, ilgtspējīgu attīstību un sociālo taisnīgumu, kā arī ievērot cilvēktiesības, pamatbrīvības, tiesiskumu un labu pārvaldību;

| B. | tā kā ES un Indija ir pēdējo divdesmit gadu laikā izveidojušas stratēģisku partnerību, kuras pamatā ir kopīgas vērtības un intereses, ņemot vērā to, ka tās ir dabiskas partneres un stabilitātes nodrošinātājas pašreizējā daudzpolārajā pasaulē; tā kā šī stratēģiskā partnerība būtu jāpadziļina, jo tai ir liels potenciāls nodrošināt jaunu dinamiku starptautiskā līmenī, tostarp ANO, un risināt tādus jautājumus kā ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana vai tiešo personisko kontaktu veidošana; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES un Indija ir pēdējo divdesmit gadu laikā izveidojušas stratēģisku partnerību, kuras pamatā ir kopīgas vērtības un intereses, ņemot vērā to, ka tās ir dabiskas partneres un stabilitātes nodrošinātājas pašreizējā daudzpolārajā pasaulē; tā kā šī stratēģiskā partnerība būtu jāpadziļina, jo tai ir liels potenciāls nodrošināt jaunu dinamiku starptautiskā līmenī, tostarp ANO, un risināt tādus jautājumus kā ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana vai tiešo personisko kontaktu veidošana;

| C. | tā kā ES un Indijas 13. samitā, kas notika 2016. gada 30. martā pēc četru gadu pārtraukuma, tika pieņemts jauns stratēģiskās partnerības rīcības plāns turpmākajiem pieciem gadiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES un Indijas 13. samitā, kas notika 2016. gada 30. martā pēc četru gadu pārtraukuma, tika pieņemts jauns stratēģiskās partnerības rīcības plāns turpmākajiem pieciem gadiem;

| D. | tā kā ES un Indijas 13. samitā tika pieņemta virkne kopīgu deklarāciju — par kopīgu programmu migrācijas un mobilitātes jomā, par Indijas un ES partnerību ūdens jomā, par partnerību tīras enerģijas un klimata jomā un par cīņu pret terorismu; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES un Indijas 13. samitā tika pieņemta virkne kopīgu deklarāciju — par kopīgu programmu migrācijas un mobilitātes jomā, par Indijas un ES partnerību ūdens jomā, par partnerību tīras enerģijas un klimata jomā un par cīņu pret terorismu;

| E. | tā kā ES un Indija kā svarīgas partneres ekonomikas, tirdzniecības un investīciju jomā (ES ir Indijas lielākā tirdzniecības partnere) kopš 2007. gada ir iesaistījušās sarunās par vērienīgu brīvās tirdzniecības un investīciju nolīgumu, kas būtu jānoslēdz pēc iespējas drīzāk; tā kā ES un Indijas rīcības plānā 2020. gadam ir atkārtoti apstiprināta abu pušu apņemšanās izveidot stabilu ekonomikas klimatu, kas būtu labvēlīgs tirdzniecības un ekonomiskās sadarbības paplašināšanai; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES un Indija kā svarīgas partneres ekonomikas, tirdzniecības un investīciju jomā (ES ir Indijas lielākā tirdzniecības partnere) kopš 2007. gada ir iesaistījušās sarunās par vērienīgu brīvās tirdzniecības un investīciju nolīgumu, kas būtu jānoslēdz pēc iespējas drīzāk; tā kā ES un Indijas rīcības plānā 2020. gadam ir atkārtoti apstiprināta abu pušu apņemšanās izveidot stabilu ekonomikas klimatu, kas būtu labvēlīgs tirdzniecības un ekonomiskās sadarbības paplašināšanai;

| F. | tā kā, palielinot koordināciju starp ES un tās dalībvalstīm jautājumā par attiecībām ar Indiju, tiktu radīta iespēja vēl vairāk stiprināt stratēģisko partnerību; |
| --- | --- |

F.

tā kā, palielinot koordināciju starp ES un tās dalībvalstīm jautājumā par attiecībām ar Indiju, tiktu radīta iespēja vēl vairāk stiprināt stratēģisko partnerību;

| G. | tā kā Indija ir dinamiska demokrātija un atvērta valsts ar brīvu presi un aktīvu pilsonisko sabiedrību; tā kā ES un Indija ir regulāri apmainījušās ar paraugpraksi cilvēktiesību un demokrātijas jomā, tostarp par vārda brīvības un biedrošanās brīvības jautājumiem, kā arī izturēšanos pret migrantiem, minoritāšu tiesību ievērošanu un dzimumu līdztiesības veicināšanu, ko ES ir apņēmusies risināt, |
| --- | --- |

G.

tā kā Indija ir dinamiska demokrātija un atvērta valsts ar brīvu presi un aktīvu pilsonisko sabiedrību; tā kā ES un Indija ir regulāri apmainījušās ar paraugpraksi cilvēktiesību un demokrātijas jomā, tostarp par vārda brīvības un biedrošanās brīvības jautājumiem, kā arī izturēšanos pret migrantiem, minoritāšu tiesību ievērošanu un dzimumu līdztiesības veicināšanu, ko ES ir apņēmusies risināt,

Vērtīgas partnerības stabils pamats

| 1. | pauž pilnīgu atbalstu spēcīgākai un dziļākai ES un Indijas partnerībai, kas sakņojas to ciešajās politiskajās, ekonomiskajās, sociālajās un kultūras saiknēs un balstās uz kopīgajām demokrātijas, cilvēktiesību ievērošanas un plurālisma vērtībām, kā arī savstarpēju cieņu un kopīgām interesēm; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka abu partneru politisko attiecību pastiprināšana varētu sniegt pozitīvu ieguldījumu reģionālās un starptautiskās sadarbības veicināšanā pasaulē, kurā jārisina dažādi globāla mēroga jautājumi, piemēram, saspīlējumi drošības jomā, starptautisko tiesību neievērošana, terorisms, ekstrēmisms un radikalizācija, transnacionāla organizētā noziedzība un korupcija, nereglamentēta migrācija un cilvēku tirdzniecība, klimata pārmaiņu ietekme, nabadzība, nevienlīdzība un cilvēktiesību neievērošana, kā arī aizvien lielāks populisms; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka ES un Indijai kā divām pasaulē lielākajām demokrātijām ir kopīga atbildība par miera, tiesiskuma un cilvēktiesību veicināšanu visā pasaulē, tostarp pastiprinot sadarbību ANO līmenī; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka kopš 1993. gada kopīgā politiskā paziņojuma ir ievērojami palielinājusies ES un Indijas attiecību kvalitāte un tvērums; uzsver to, cik svarīga ir 2004. gadā izveidotā ES un Indijas stratēģiskā partnerība, ar kuru bija paredzēts atzīt abu partneru ciešās saiknes un pārcelt abu attiecības augstākā un intensīvākā līmenī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka ES un Indijas partnerība vēl nav pilnībā sasniegusi savu potenciālu; uzskata, ka ir vajadzīga abu pušu spēcīgāka politiskā iesaiste, lai padarītu attiecības dinamiskākas un vērtīgākas to problēmu risināšanā, ar kurām abas partneres saskaras reģionālā un starptautiskā līmenī; prasa palielināt ieguldījumus saišu nostiprināšanā starp ES 27 dalībvalstīm un Indiju; uzsver, ka ir svarīgi pilnīgi izvērtēt stratēģiskās partnerības darbību, lai varētu rasties idejas par iespējām to vēl vairāk attīstīt; |
| --- | --- |

5.

ES un Indijai savstarpēji izdevīga spēcīgāka partnerība

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka 2016. gada 30. martā Briselē notika ES un Indijas 13. samits; mudina ES un Indiju organizēt samitus katru gadu, kā tās bija apņēmušās, ņemot vērā, ka šāda augsta līmeņa sanāksmes sniedz pozitīvu ieguldījumu sadarbības, savstarpējas sapratnes un savstarpējas redzamības palielināšanā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka ir apstiprināts ES un Indijas rīcības plāns 2020. gadam — vadlīnijas stratēģiskās partnerības intensificēšanai turpmākajos piecos gados; ņem vērā pozitīvi vērtējamo 2016. gadā atsākto sadarbību vairākās jomās, piemēram, drošības, cīņas pret terorismu, migrācijas un mobilitātes, tirdzniecības, tehnoloģijas un kultūras nodošanas, klimata pārmaiņu, attīstības, enerģētikas un ūdens jomās; prasa efektīvi īstenot šo rīcības plānu, nosakot skaidrus pasākumus un termiņus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkārtoti pauž atbalstu tam, ka tiek noslēgts vispusīgs un vērienīgs brīvās tirdzniecības nolīgums (BTN) starp ES un Indiju, kuram vajadzētu būt ekonomiski, sociāli un politiski vērtīgam abām pusēm; atgādina, ka ES ir pasaulē lielākais tirdzniecības bloks un Indijā ir vērojams viens no augstākajiem IKP pieauguma līmeņiem pasaulē; tāpat atgādina, ka ES ir Indijas lielākā partnere tirdzniecības un investīciju jomā un importa un eksporta plūsmas starp tām ir salīdzinoši līdzsvarotas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozitīvi vērtē to, ka ES un Indija ir atkal iesaistījušās diskusijās par to, kā turpināt sarunas par BTN, ko dēvē arī par plaša mēroga tirdzniecības un investīciju nolīgumu (BTIA); lai pēc iespējas drīzāk noslēgtu BTN, mudina abas puses turpināt sarunas savstarpības un savstarpēja izdevīguma garā un ņemot vērā starptautiskos standartus, kurus abas puses ir apņēmušās ievērot, tostarp Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) un Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) noteiktos standartus, un uzņēmumu sociālās atbildības principu; atzīst, ka šāds nolīgums, kurā ir līdzsvaroti ņemtas vērā abu pušu intereses, var nodrošināt, ka pasākumi, tostarp tādi, ar kuriem tiek apkarota nabadzība un veicināta cilvēktiesību ievērošana, sniedz labumu gan Eiropas, gan Indijas pilsoņiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | iesaka ES līmenī pieņemt konsekventu stratēģiju attiecībām ar Indiju, nosakot skaidras prioritātes; vērš uzmanību uz ES iestāžu un dalībvalstu nozīmi šādas stratēģijas konsekventā un koordinētā īstenošanā; uzskata, ka ES prioritātes attiecībā uz Indiju varētu definēt atjauninātā ES un Āzijas attiecību stratēģijā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē Eiropas Investīciju bankas (EIB) apņemšanos veicināt ilgtermiņa investīcijas Indijas infrastruktūrā, kas ir būtiska ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai ekonomikas, sociālajā un vides jomā; aicina EIB izpildīt savas saistības un palielināt atbalstu ilgtspējīgām investīcijām Indijā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver parlamentu strukturētā dialoga nozīmi stratēģiskās partnerības funkcionēšanā; mudina Indijas parlamenta priekšsēdētāju izveidot Indijas un Eiropas draudzības grupu, kurā tiktu iekļauti Tautas palātas (Lok Sabha) un Augšpalātas (Rajya Sabha) deputāti un kura darbotos kā partnere Eiropas Parlamenta delegācijai attiecībām ar Indijas Republiku; |
| --- | --- |

12.

Plaša programma sadarbībai ārpolitikas un drošības politikas jomā

| 13. | atkārtoti norāda, ka mūsdienu starptautiskajā vidē gan ES, gan Indija saskaras ar akūtām drošības problēmām, attiecībā uz kurām ir nepieciešama diplomātiska reakcija, ko papildina pastiprināta atturēšana, starptautisko tiesību ievērošana un demokrātisku valstu sadarbība; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver to, ka pastāv ievērojams potenciāls palielināt sinerģijas starp ES un Indiju ārpolitikas un drošības politikas jomā; pauž pārliecību, ka ar regulāru un pastāvīgu dialogu var veidot savstarpēju sapratni un tādējādi palielināt ES un Indijas ārpolitikas darba kārtības koordināciju reģionālā un starptautiskā līmenī, tostarp par jautājumiem, attiecībā uz kuriem iepriekš ir ieņemtas atšķirīgas nostājas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē ES un Indijas rīcības plānā 2020. gadam pausto apņemšanos izveidot forumus ārlietu un drošības jautājumu apspriešanai; uzsver to, ka, palielinot ārlietu un drošības jomā augsta līmeņa viedokļu apmaiņu biežumu un piešķirot tām lielāku nozīmību, tiktu radīta pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prasa, lai ES kopā ar savām dalībvalstīm un Indija turpinātu un stiprinātu savus centienus efektīva, uz noteikumiem balstīta multilaterālisma veicināšanā pasaules mērogā; mudina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / ES Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un Padomi atbalstīt ANO Drošības padomes reformu, tostarp apmierinot Indijas lūgumu piešķirt tai pastāvīgā locekļa statusu; mudina ES un Indiju pēc iespējas vairāk koordinēt savas pozīcijas un iniciatīvas ANO līmenī par jautājumiem, kuros abu sadarbībai varētu būt izšķiroša nozīme, un darīt to arī citos starptautiskajos forumos, piemēram, PTO; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzīst vērtīgo un pastiprināto viedokļu apmaiņu par pasaules nozīmes jautājumiem Āzijas un Eiropas sanāksmē — daudzpusējās sadarbības forumā, kurā piedalās gan ES, gan Indija; atbalsta reģionālās integrācijas procesus Āzijā gan politiskā, gan ekonomiskā līmenī, jo tie var pozitīvi ietekmēt konfliktu skaita mazināšanu un reģiona labklājību; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver ievērojamo pievienoto vērtību, ko ES un Indijas sadarbība rada demokrātisku procesu atbalstīšanā Āzijā; turklāt uzsver ES un Indijas nozīmi humanitārās palīdzības un attīstības politikas nostādņu koordinēšanā, ņemot vērā intensīvo attīstības darbību, ko abas puses īsteno Āzijā, lai sniegtu pozitīvu ieguldījumu attiecīgo valstu politiskajā, ekonomiskajā un sociālajā progresā, tostarp rūpējoties par minoritātēm un bezvalstniekiem, piemēram, rohingiem; aicina pastiprināt dialogu šajā jautājumā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ņem vērā Indijas un ES 2016. gada 30. marta kopīgo deklarāciju par cīņu pret terorismu, kuras mērķis ir pastiprināt sadarbību radikalizācijas, vardarbīga ekstrēmisma un terorisma novēršanā un apkarošanā; uzsver to, ka ir svarīgi censties veidot ES un Indijas drošības un tiesībaizsardzības dienestu sadarbību, izmantojot Eiropola satvarā jau iedibināto kārtību; iesaka veicināt Indijas un ES, tostarp tās dalībvalstu, paraugprakses un informācijas apmaiņu; mudina abas puses kopīgi atbalstīt to, lai ANO līmenī tiktu pieņemta visaptveroša konvencija par starptautisko terorismu, kā arī tiktu palielināta efektivitāte, ar kādu ANO veido teroristu sarakstus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver to, ka ir svarīgi padziļināt ES un Indijas sadarbību Afganistānas jautājumā, proti, lai sniegtu palīdzību afgāņu vadītā un nodrošinātā miera un izlīguma procesā, stabilu iestāžu un darboties spējīgas valsts izveidē un tādas politiskās un ekonomiskās vides radīšanā, kas ļautu nostiprināt mieru un drošību; īpaši mudina palielināt politikas koordināciju drošības un militārajos jautājumos, attīstības atbalsta jomā un pasākumos, kas vērsti uz reģionālo jautājumu risināšanu; uzsver, ka “Āzijas sirds” process ir svarīgs forums reģionālas uzticēšanās veidošanai un politiskai sadarbībai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina no jauna pielikt pūles, lai notiktu Indijas un Pakistānas tuvināšanās un labu kaimiņattiecību atjaunošana, veidojot visaptverošu dialogu un, iespējams, izmantojot pakāpenisku pieeju, kas sāktos ar diskusiju par tehniskiem jautājumiem un uzticēšanās veidošanas pasākumiem un galu galā novestu pie augsta līmeņa politiskajām sanāksmēm; uzsver divpusējās dimensijas nozīmi virzībā uz ilgstoša miera un Indijas un Pakistānas sadarbības nodrošināšanu, kas sniegtu pozitīvu ieguldījumu reģiona drošībā un ekonomiskajā attīstībā; tomēr uzsver, ka abām valstīm kā kodollielvarām ir jāuzņemas atbildība par miera panākšanu; prasa ES veicināt un atbalstīt Indijas un Pakistānas izlīguma procesu; uzsver to, ka ir ārkārtīgi svarīgi apkarot terorismu visos tā veidos un izpausmēs, tostarp valsts atbalstītu terorismu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | iesaka veidot turpmāku sadarbību attiecībā uz vispārēju atbruņošanos, masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu un kodoldrošību — mērķiem, kurus ir apņēmusies sasniegt gan ES, gan Indija; tādēļ aicina visas dalībvalstis atbalstīt Indijas iesniegumu par pievienošanos eksporta kontroles režīmiem, piemēram, Kodolmateriālu piegādātājvalstu grupai, Raķešu tehnoloģiju kontroles režīmam, Vasenāras vienošanās procesam un Austrālijas grupai; atzinīgi vērtē to, ka Indija ir ratificējusi Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras Papildprotokolu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē gan Indijas, gan ES stingro nostāju attiecībā uz Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas (Ziemeļkorejas) nelegālajām kodolprogrammām un ballistisko raķešu programmām, kas apdraud mieru reģionā un pasaulē, un mudina turpināt sadarbību pie tā, lai nodrošinātu ANO sankciju plašu īstenošanu pret Ziemeļkoreju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ņem vērā Indijas bažas attiecībā uz Ķīnu, jo īpaši saistībā ar tās pašpārliecināto politiku Dienvidķīnas jūrā, ievērojamo modernizāciju militārajā jomā, stratēģiskajām attiecībām ar Pakistānu un neatrisinātajām robežu problēmām; uzskata, ka vienīgi patiess dialogs, kas balstīts uz starptautisko tiesību principiem, var sekmēt šo atšķirīgo viedokļu saskaņošanu un uzticēšanās veidošanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozitīvi vērtē atbalstu, ko ES un Indijas 13. samitā abas puses pauda attiecībā uz to, lai visas Austrumukrainas konfliktā iesaistītās puses pilnībā īstenotu Minskas vienošanos; atgādina, ka ES ir stingri nosodījusi Krievijas agresīvo rīcību un pieņēmusi Krimas un Sevastopoles nelegālās aneksijas neatzīšanas politiku; pauž cerību, ka ES un Indija ar dialoga palīdzību varētu vēl vairāk saskaņot savas pozīcijas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mudina ES un Indiju gan samitos, gan regulārajās ārlietu un drošības jautājumu apspriedēs turpināt apmainīties viedokļiem par stāvokli Tuvajos Austrumos un iespējamām jomām, kurās varētu sadarboties, lai uzlabotu šā reģiona stabilizāciju, tostarp ar starptautiskā līmenī izvērstiem pasākumiem; vērš īpašu uzmanību uz to, ka ir svarīgi sadarboties, lai pašreizējā ANO līmenī saskaņā ar 2012. gada 30. jūnija Ženēvas paziņojumu pieņemtajā satvarā nodrošinātu noturīgu politisko risinājumu Sīrijā un atbalstītu valsts atjaunošanu un izlīgumu pēc tam, kad tiks panākta vienošanās un būs sākusies paļāvību rosinoša politiska pāreja, kuru vadīs un par kuru būs atbildīga pati Sīrija; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka ES un Indija varētu uzlabot sadarbību un paraugprakses apmaiņu attiecībā uz Āfrikas valstīm, lai nodrošinātu, ka to centieni attīstības jomā ir savstarpēji papildinoši; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver ievērojamās savstarpējās priekšrocības, ko ES un Indija varētu gūt, intensificējot sadarbību tādās jomās kā jūras drošība, kiberdrošība un datu aizsardzība, kā arī migrācija un mobilitāte; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka ES un Indijai ir būtiskas kopīgas intereses un ka tām būtu jāpalielina sadarbība jūras drošības jomā, jo īpaši pirātisma apkarošanā, kā arī miera un stabilitātes saglabāšanā un jūras satiksmes ceļa nodrošināšanā Dienvidķīnas jūrā un Indijas okeānā; tādēļ iesaka izstrādāt kopīgas standarta darbības procedūras jūras drošības un pirātisma apkarošanas jomā, kā arī kopīgu sapratni attiecībā uz ANO Jūras tiesību konvenciju, kurā tiktu ņemta vērā navigācijas brīvība, risināti visi aktuālie jautājumi un noteikti vispiemērotākie kopīgie pasākumi sadarbībai minētās konvencijas satvarā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē to, ka ES un Indijas 13. samita laikā 2016. gada martā ES un Indija pieņēma kopīgu deklarāciju par partnerību tīras enerģijas un klimata jomā; uzsver Indijas un ES pozitīvo ietekmi sarunās par Parīzes klimata nolīguma noslēgšanu un abu partneru vadošo nozīmi pasaulē; mudina abas partneres pastiprināt centienus, lai nodrošinātu, ka visas parakstītājas valstis šo nolīgumu īstenotu; šajā sakarībā prasa pastiprināt ES un Indijas sadarbību enerģētikas jomā un jo īpaši atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ar lielu interesi ņem vērā to, ka ES un Indijas 13. samitā 2016. gada martā tika pieņemta ES un Indijas kopīgā deklarācija par partnerību ūdens jomā; tādēļ aicina Savienību pastiprināt sadarbību ar Indiju un palielināt atbalstu Indijas ilgtspējīgas ūdens resursu apsaimniekošanas projektiem, piemēram, projektam “Tīra Ganga”; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzinīgi vērtē kopīgo deklarāciju par kopīgo programmu migrācijas un mobilitātes jomā, kuras mērķis ir nodrošināt sadarbības sistēmu, lai veicinātu atbilstīgu migrāciju, novērstu neatbilstīgu migrāciju un cilvēku tirdzniecību, kā arī maksimāli palielinātu mobilitātes ietekmi uz attīstību; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzskata, ka cilvēku savstarpējai apmaiņai vajadzētu būt vienam no ES un Indijas stratēģiskās partnerības galvenajiem aspektiem; īpaši uzsver to, ka ir svarīgi pastiprināt apmaiņu izglītības, kultūras un zinātniskās pētniecības, tostarp IT, jomā, un tādēļ atzinīgi vērtē to, ka ir palielinājies apmaiņas studentu skaits programmā “Erasmus+”, kas būtu jāpaplašina vēl vairāk; tāpat arī pozitīvi vērtē sadarbības perspektīvas spēju veidošanā un iniciatīvas “Izgatavots Indijā” satvarā, kā norādīts rīcības plānā 2020. gadam, un uzsver to nozīmi tirdzniecības un sociālo attiecību intensificēšanā; prasa, lai minētajās programmās tiktu līdzvērtīgi iekļautas sievietes — studentes, zinātnieces, pētnieces un speciālistes; |
| --- | --- |

33.

Pastiprināta viedokļu apmaiņa par partnerības cilvēktiesību aspektu

| 34. | atzinīgi vērtē atkārtoti apstiprināto apņemšanos intensificēt viedokļu apmaiņu par ES un Indijas stratēģiskās partnerības cilvēktiesību aspektu, jo pastiprināta sadarbība dažādos ar cilvēktiesībām saistītos jautājumos var nākt par labu abu partneru pilsoņiem; īpaši uzsver nepieciešamību stiprināt abu partneru viedokļu apmaiņu un koordināciju ANO satvarā, tostarp īstenojot ieteikumus, kas tiek iekļauti vispārējā periodiskajā pārskatā par cilvēktiesībām; uzsver arī cilvēktiesību dialogu nozīmi; norāda, ka šajā jomā viedokļu apmaiņa nav notikusi kopš 2013. gada, un mudina šādu dialogu sarīkot pēc iespējas drīzāk; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atgādina par saviem izsenis paustajiem iebildumiem pret nāvessodu jebkurā gadījumā un jebkādos apstākļos; atkārtoti prasa, lai nāvessodu izpildei Indijā nekavējoties tiktu piemērots moratorijs; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atgādina, ka vārda un biedrošanās brīvība ir aktīvas demokrātiskas sabiedrības neatņemama daļa; izprot nepieciešamību veikt pasākumus, lai palielinātu pārredzamību un noteiktu ierobežojumus ārvalstnieku finansētām darbībām, kuras var apdraudēt mieru un stabilitāti vai iekšējo drošību; tomēr pauž bažas par to, kā pašreiz spēkā esošais Indijas tiesību akts par ārvalstu līdzdalību NVO finansēšanā (Ārvalstu līdzdalības regulēšanas akts) ietekmē biedrošanās un vārda brīvību; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atzīst Indijas varas iestāžu ievērojamos centienus apkarot visu veidu diskrimināciju, tostarp diskrimināciju kastas dēļ; tomēr ar bažām norāda, ka kastas dēļ notiekoša diskriminācija joprojām ir pamats ļaunprātīgām darbībām, un tādēļ mudina Indijas varas iestādes pastiprināt centienus, lai likvidētu šos cilvēktiesību pārkāpumus; turklāt mudina Indiju nodrošināt minoritāšu, jo īpaši reliģisku un etnisku minoritāšu, pilnīgu aizsardzību un uzsver iecietības pret dažādību veicināšanas lielo nozīmi starpkopienu vardarbības novēršanā; atzinīgi vērtē Indijas Augstākās tiesas rīkojumu atjaunot izmeklēšanu lietās par 2008. gadā pret kristiešiem vērsto vardarbību un izmaksāt cietušajiem pietiekamas kompensācijas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mudina Indiju ratificēt Konvenciju pret spīdzināšanu un tās fakultatīvo protokolu un Konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzskata, ka saistībā ar to, ka ES un Indija ir atkārtoti apstiprinājušas apņemšanos stiprināt sadarbību cilvēktiesību jautājumos, abu partneru cilvēktiesību dialoga darba kārtībā būtu jāiekļauj arī sieviešu tiesību jautājums; atzinīgi vērtē Indijas valdības apņemšanos uzlabot sieviešu tiesības un ieviest sieviešu un vīriešu līdztiesību politikas plānošanā un mudina Indijas iestādes veikt turpmākus pasākumus, lai izmeklētu un nepieļautu ar dzimumu saistītu vardarbību un veicinātu dzimumu līdztiesību; turklāt atzinīgi vērtē to, ka ES finansē Indijā projektus, ar kuriem tiek apkarota vardarbība pret sievietēm un bērniem, un iesaka saglabāt šo finansējumu; prasa uzlabot LGBTIQ tiesības un atcelt Indijas Kriminālkodeksa 377. pantu; |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai un Indijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  OV L 077, 15.3.2014., 77. lpp.

(2)  OV C 174 E, 14.7.2005., 179. lpp.

(3)  OV C 227 E, 21.9.2006., 589. lpp.

(4)  OV C 8 E, 14.1.2010., 69. lpp.

(5)  OV C 239 E, 20.8.2013., 1. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0120.

(7)  OV C 261 E, 10.9.2013., 34. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0424.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/54 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/54

---

P8_TA(2017)0341

Ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (D051451 – 2017/2780(RSP))

(2018/C 337/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (D051451), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (D051451),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu, 9. panta 2. punktu, 19. panta 3. punktu un 21. panta 2. punktu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu, 9. panta 2. punktu, 19. panta 3. punktu un 21. panta 2. punktu (1),

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas 2017. gada 12. jūnija balsojumu, ar kuru nolemts nesniegt atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas 2017. gada 12. jūnija balsojumu, ar kuru nolemts nesniegt atzinumu,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2017. gada 26. janvārī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2017. gada 16. martā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2017. gada 26. janvārī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2017. gada 16. martā (3),

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. februāra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. februāra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, kurās pausti iebildumi pret atļauju laist tirgū ģenētiski modificētus organismus (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, kurās pausti iebildumi pret atļauju laist tirgū ģenētiski modificētus organismus (4),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā 2011. gada 25. janvārī uzņēmums Dow AgroSciences Europe Nīderlandes kompetentajai iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza pieteikumu, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416–4, sastāv vai ir ražota no tām; tā kā šis pieteikums attiecās arī uz tādu produktu laišanu tirgū, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4 vai sastāv no tām un ko nav paredzēts izmantot pārtikai un barībai kā jebkuras citas sojas pupas, izņemot kultivēšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2011. gada 25. janvārī uzņēmums Dow AgroSciences Europe Nīderlandes kompetentajai iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza pieteikumu, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416–4, sastāv vai ir ražota no tām; tā kā šis pieteikums attiecās arī uz tādu produktu laišanu tirgū, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4 vai sastāv no tām un ko nav paredzēts izmantot pārtikai un barībai kā jebkuras citas sojas pupas, izņemot kultivēšanu;

| B. | tā kā 2017. gada 26. janvārī Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu pieņēma labvēlīgu atzinumu, ko publicēja 2017. gada 16. martā (5); |
| --- | --- |

B.

tā kā 2017. gada 26. janvārī Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu pieņēma labvēlīgu atzinumu, ko publicēja 2017. gada 16. martā (5);

| C. | tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika vai barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus tiesiskus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika vai barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus tiesiskus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu;

| D. | tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā no dalībvalstīm ir saņemtas daudzas kritiskas piezīmes (6); tā kā vissatraucošākajos novērtējumos konstatēts, ka, piemēram, “pašreizējais pieteikums un sniegtie riska novērtēšanas dati nesniedz pietiekamu informāciju, lai nepārprotami izslēgtu nelabvēlīgu ietekmi uz dzīvnieku un cilvēku veselību”, “dati, ko līdz šim sniedzis pieteikuma iesniedzējs, nav pietiekami, lai pabeigtu pieteikuma novērtējumu” un “ierobežoti pētījumi rada grūtības veikt pilnu riska novērtējumu”; |
| --- | --- |

D.

tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā no dalībvalstīm ir saņemtas daudzas kritiskas piezīmes (6); tā kā vissatraucošākajos novērtējumos konstatēts, ka, piemēram, “pašreizējais pieteikums un sniegtie riska novērtēšanas dati nesniedz pietiekamu informāciju, lai nepārprotami izslēgtu nelabvēlīgu ietekmi uz dzīvnieku un cilvēku veselību”, “dati, ko līdz šim sniedzis pieteikuma iesniedzējs, nav pietiekami, lai pabeigtu pieteikuma novērtējumu” un “ierobežoti pētījumi rada grūtības veikt pilnu riska novērtējumu”;

| E. | tā kā dalībvalstis cita starpā ir kritizējušas šādus faktorus: pētījumu trūkums par ģenētiski modificētu sojas pupu ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību, kas kavē pabeigt vides riska novērtējumu; salīdzinošās novērtēšanas vietu izvēle un atrašanās; nevar pabeigt riska novērtējumu, jo nebija atbilstoša toksiskuma testa ar augu materiālu, kas iegūts no sojas pupām DAS-68416-4; informācijas trūkums par papildu herbicīdiem, ko var izmantot ģenētiski modificētiem kultūraugiem un to metabolītiem; uzturvērtības novērtējuma pamatā ir nozares pētījums, no kura nevar izdarīt zinātniskus secinājumus; pieteikuma iesniedzēja ierosinātais vides monitoringa plāns neatbilst mērķiem, kas noteikti VII pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē (7); |
| --- | --- |

E.

tā kā dalībvalstis cita starpā ir kritizējušas šādus faktorus: pētījumu trūkums par ģenētiski modificētu sojas pupu ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību, kas kavē pabeigt vides riska novērtējumu; salīdzinošās novērtēšanas vietu izvēle un atrašanās; nevar pabeigt riska novērtējumu, jo nebija atbilstoša toksiskuma testa ar augu materiālu, kas iegūts no sojas pupām DAS-68416-4; informācijas trūkums par papildu herbicīdiem, ko var izmantot ģenētiski modificētiem kultūraugiem un to metabolītiem; uzturvērtības novērtējuma pamatā ir nozares pētījums, no kura nevar izdarīt zinātniskus secinājumus; pieteikuma iesniedzēja ierosinātais vides monitoringa plāns neatbilst mērķiem, kas noteikti VII pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē (7);

| F. | tā kā sojas pupas DAS-68416-4 izsaka ariloksialkanoāta dioksigenāzes-12 (AAD-12) proteīnu, kas piešķir noturību pret 2,4-dihlorfenoksietiķskābi (2,4-D) un citiem saistītiem fenoksiherbicīdiem; tā kā tas izsaka arī fosfinotricīna acetiltransferāzes (PAT) proteīnu, kas piešķir noturību pret glufozinātamonija herbicīdiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā sojas pupas DAS-68416-4 izsaka ariloksialkanoāta dioksigenāzes-12 (AAD-12) proteīnu, kas piešķir noturību pret 2,4-dihlorfenoksietiķskābi (2,4-D) un citiem saistītiem fenoksiherbicīdiem; tā kā tas izsaka arī fosfinotricīna acetiltransferāzes (PAT) proteīnu, kas piešķir noturību pret glufozinātamonija herbicīdiem;

| G. | tā kā neatkarīgi pētījumi vieš bažas par riskiem, ko darbīgā viela 2,4-D rada attiecībā uz embriju attīstību, iedzimtiem defektiem un endokrīnās sistēmas darbības traucējumiem (8); tā kā darbīgās vielas 2,4-D apstiprinājums tika atjaunots 2015. gadā, pieteikuma iesniedzējs vēl nav iesniedzis informāciju attiecībā uz vielas iespējamo ietekmi uz endokrīnās sistēmas darbību (9); |
| --- | --- |

G.

tā kā neatkarīgi pētījumi vieš bažas par riskiem, ko darbīgā viela 2,4-D rada attiecībā uz embriju attīstību, iedzimtiem defektiem un endokrīnās sistēmas darbības traucējumiem (8); tā kā darbīgās vielas 2,4-D apstiprinājums tika atjaunots 2015. gadā, pieteikuma iesniedzējs vēl nav iesniedzis informāciju attiecībā uz vielas iespējamo ietekmi uz endokrīnās sistēmas darbību (9);

| H. | tā kā glufosināts ir klasificēts kā toksisks reproduktīvajai sistēmai un tāpēc tam piemērojami izslēgšanas kritēriji, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (10); tā kā glufosināta apstiprinājuma termiņš beidzas 2018. gada 31. jūlijā (11); |
| --- | --- |

H.

tā kā glufosināts ir klasificēts kā toksisks reproduktīvajai sistēmai un tāpēc tam piemērojami izslēgšanas kritēriji, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (10); tā kā glufosināta apstiprinājuma termiņš beidzas 2018. gada 31. jūlijā (11);

| I. | tā kā vairāki eksperti ir pauduši bažas par 2,4-D sadalīšanās produktu 2,4-dihlorfenolu, kas var būt importētajās sojas pupās DAS-68416-4; tā kā 2,4-dihlorfenols ir zināma endokrīnās sistēmas darbības traucējumu izraisītājviela, kam ir toksiska ietekme uz reproduktīvo sistēmu; |
| --- | --- |

I.

tā kā vairāki eksperti ir pauduši bažas par 2,4-D sadalīšanās produktu 2,4-dihlorfenolu, kas var būt importētajās sojas pupās DAS-68416-4; tā kā 2,4-dihlorfenols ir zināma endokrīnās sistēmas darbības traucējumu izraisītājviela, kam ir toksiska ietekme uz reproduktīvo sistēmu;

| J. | tā kā tādēļ, ka 2,4-dihlorfenols ļoti labi šķīst taukos un eļļās, ir sagaidāms, ka tas var uzkrāties sojas eļļā sojas pupu apstrādes laikā; tā kā galvenais sojas produkts, ko izmanto cilvēki, ir sojas eļļa, kas ir iekļauta daudzos produktos, tostarp zīdaiņiem paredzētos maisījumos (12); |
| --- | --- |

J.

tā kā tādēļ, ka 2,4-dihlorfenols ļoti labi šķīst taukos un eļļās, ir sagaidāms, ka tas var uzkrāties sojas eļļā sojas pupu apstrādes laikā; tā kā galvenais sojas produkts, ko izmanto cilvēki, ir sojas eļļa, kas ir iekļauta daudzos produktos, tostarp zīdaiņiem paredzētos maisījumos (12);

| K. | tā kā 2,4-dihlorfenola daudzums produktā var būt augstāks nekā 2,4-D atlieku daudzums; tā kā Savienība nav noteikusi maksimālo atlieku līmeni (MAL) attiecībā uz 2,4-dihlorfenolu; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2,4-dihlorfenola daudzums produktā var būt augstāks nekā 2,4-D atlieku daudzums; tā kā Savienība nav noteikusi maksimālo atlieku līmeni (MAL) attiecībā uz 2,4-dihlorfenolu;

| L. | tā kā nesen publicētā ANO ziņojumā tiek lēsts, ka pesticīdi izraisa aptuveni 200 000 nāves gadījumu gadā akūtas saindēšanās dēļ, no kuriem 99 % notiek jaunattīstības valstīs; tā kā Savienība ir apņēmusies pildīt ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), kas ietver apņemšanos līdz 2030. gadam būtiski samazināt to nāves gadījumu un slimību skaitu, kuras izraisa bīstamas ķīmiskas vielas un gaisa, ūdens un augsnes piesārņojums un kontaminācija (3. IAM 3.9. mērķis), kurā viens no rādītājiem ir mirstība netīšas saindēšanās dēļ (13); tā kā ir pierādīts, ka pret herbicīdiem noturīgu ģenētiski modificētu kultūru izmantošana izraisa šo herbicīdu izmantošanu lielākos apmēros salīdzinājumā ar to tradicionālajām alternatīvām (14); |
| --- | --- |

L.

tā kā nesen publicētā ANO ziņojumā tiek lēsts, ka pesticīdi izraisa aptuveni 200 000 nāves gadījumu gadā akūtas saindēšanās dēļ, no kuriem 99 % notiek jaunattīstības valstīs; tā kā Savienība ir apņēmusies pildīt ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), kas ietver apņemšanos līdz 2030. gadam būtiski samazināt to nāves gadījumu un slimību skaitu, kuras izraisa bīstamas ķīmiskas vielas un gaisa, ūdens un augsnes piesārņojums un kontaminācija (3. IAM 3.9. mērķis), kurā viens no rādītājiem ir mirstība netīšas saindēšanās dēļ (13); tā kā ir pierādīts, ka pret herbicīdiem noturīgu ģenētiski modificētu kultūru izmantošana izraisa šo herbicīdu izmantošanu lielākos apmēros salīdzinājumā ar to tradicionālajām alternatīvām (14);

| M. | tā kā Savienība ir apņēmusies īstenot politikas saskaņotību attīstībai ar mērķi līdz minimumam samazināt pretrunas un veidot dažādu Savienības politikas jomu sinerģiju, tostarp tādās jomās kā tirdzniecība, vide un lauksaimniecība (15), lai no tā gūtu labumu jaunattīstības valstis un lai palielinātu attīstības sadarbības efektivitāti (16); |
| --- | --- |

M.

tā kā Savienība ir apņēmusies īstenot politikas saskaņotību attīstībai ar mērķi līdz minimumam samazināt pretrunas un veidot dažādu Savienības politikas jomu sinerģiju, tostarp tādās jomās kā tirdzniecība, vide un lauksaimniecība (15), lai no tā gūtu labumu jaunattīstības valstis un lai palielinātu attīstības sadarbības efektivitāti (16);

| N. | tā kā atļauja importēt sojas pupas DAS-68416-4 Savienībā, bez šaubām, izraisīs to plašāku audzēšanu trešās valstīs, tostarp jaunattīstības valstīs, un attiecīgi palielināsies arī 2,4-D un glufosināta herbicīdu lietošana; |
| --- | --- |

N.

tā kā atļauja importēt sojas pupas DAS-68416-4 Savienībā, bez šaubām, izraisīs to plašāku audzēšanu trešās valstīs, tostarp jaunattīstības valstīs, un attiecīgi palielināsies arī 2,4-D un glufosināta herbicīdu lietošana;

| O. | tā kā ģenētiski modificēti kultūraugi, kas ir noturīgi pret vairākiem selektīviem herbicīdiem, galvenokārt attīstījās tādēļ, ka strauji palielinājās nezāļu noturība pret glifosātu valstīs, kuras lielā mērā paļāvās uz ģenētiski modificētiem kultūraugiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā ģenētiski modificēti kultūraugi, kas ir noturīgi pret vairākiem selektīviem herbicīdiem, galvenokārt attīstījās tādēļ, ka strauji palielinājās nezāļu noturība pret glifosātu valstīs, kuras lielā mērā paļāvās uz ģenētiski modificētiem kultūraugiem;

| P. | tā kā pēc 2017. gada 12. jūnija Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas balsojuma netika sniegts atzinums; tā kā 15 dalībvalstis balsoja pret, savukārt 11 dalībvalstis, kas pārstāv tikai 36,57 % no Savienības iedzīvotāju skaita, nobalsoja par, un divas dalībvalstis atturējās; |
| --- | --- |

P.

tā kā pēc 2017. gada 12. jūnija Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas balsojuma netika sniegts atzinums; tā kā 15 dalībvalstis balsoja pret, savukārt 11 dalībvalstis, kas pārstāv tikai 36,57 % no Savienības iedzīvotāju skaita, nobalsoja par, un divas dalībvalstis atturējās;

| Q. | tā kā Komisija vairākkārt ir nosodījusi faktu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā tai lēmumi par atļauju piešķiršanu bijuši jāpieņem bez Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atbalsta un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai, kas iepriekš bija visnotaļ liels izņēmums visā procedūrā, nu ir kļuvusi par ierastu praksi gadījumos, kad ir jāpieņem lēmums par atļaujas piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā arī Komisijas priekšsēdētājs Junkers ir nosodījis šādu praksi kā nedemokrātisku (17); |
| --- | --- |

Q.

tā kā Komisija vairākkārt ir nosodījusi faktu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā tai lēmumi par atļauju piešķiršanu bijuši jāpieņem bez Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atbalsta un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai, kas iepriekš bija visnotaļ liels izņēmums visā procedūrā, nu ir kļuvusi par ierastu praksi gadījumos, kad ir jāpieņem lēmums par atļaujas piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā arī Komisijas priekšsēdētājs Junkers ir nosodījis šādu praksi kā nedemokrātisku (17);

| R. | tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (18), un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu; |
| --- | --- |

R.

tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (18), un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu;

| S. | tā kā, ievērojot Regulas (ES) Nr. 182/2011 14. apsvērumu, Komisijai vajadzētu, ciktāl iespējams, rīkoties tā, lai izvairītos no vēršanās pret jebkādu dominējošu nostāju, kas pārsūdzības komitejā varētu rasties pret īstenošanas akta piemērotību, jo īpaši attiecībā uz tādiem jutīgiem jautājumiem kā patērētāju veselība, pārtikas nekaitīgums un vide, |
| --- | --- |

S.

tā kā, ievērojot Regulas (ES) Nr. 182/2011 14. apsvērumu, Komisijai vajadzētu, ciktāl iespējams, rīkoties tā, lai izvairītos no vēršanās pret jebkādu dominējošu nostāju, kas pārsūdzības komitejā varētu rasties pret īstenošanas akta piemērotību, jo īpaši attiecībā uz tādiem jutīgiem jautājumiem kā patērētāju veselība, pārtikas nekaitīgums un vide,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķi, kas saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 178/2002 (19) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ģenētiski modificētu pārtiku un barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju atsaukt tās īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju apturēt jebkādus īstenošanas lēmumus attiecībā uz pieteikumiem par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētiem organismiem, līdz atļaujas piešķiršanas procedūra būs pārskatīta tā, lai novērstu nepilnības pašreizējā procedūrā, kas ir izrādījusies neatbilstīga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju neizsniegt atļauju nevienam pret herbicīdiem noturīgam ģenētiski modificētam augam (ĢMA), pirms nav veikts pilnīgs novērtējums par atliekām pēc apsmidzināšanas ar papildu herbicīdiem un to tirdzniecības preparātiem, ko izmanto audzēšanas valstīs; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju neizsniegt atļauju nevienam pret herbicīdiem noturīgam ĢMA, kas ir padarīts noturīgs pret herbicīdu kombināciju, kā tas ir, piemēram, attiecībā uz sojas pupām DAS-68416-4, pirms ir veikts pilnīgs novērtējums par to specifisko kumulatīvo ietekmi, kāda ir atliekām pēc smidzināšanas ar vairākiem papildu herbicīdiem un to tirdzniecības preparātiem, ko izmanto audzēšanas valstīs; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju pieprasīt daudz detalizētāku to veselības risku pārbaudi, kas saistīti ar tādiem transformācijas gadījumiem kā DAS-68416-4; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju izstrādāt stratēģijas veselības riska novērtējuma un toksiskuma jomā, kā arī pēctirgus uzraudzības jomā, kuras ietver visu pārtikas un barības ķēdi un maisījumus kā praksē klātesošus pārtikas un barības ķēdē; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju pret herbicīdiem noturīgu ĢMA riska novērtējumā pilnībā integrēt riska novērtējumu par papildu herbicīdiem un to atliekām neatkarīgi no tā, vai ģenētiski modificētais augs ir paredzēts audzēšanai Savienības teritorijā vai importam kā pārtika un dzīvnieku barība; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prasa Komisijai pildīt politikas saskaņotības attīstībai paredzētās saistības, kas izriet no Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. panta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4719

(4)

| — | Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L. līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L. līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.).

| — | Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0456).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0040).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0039).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0038).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs modifikācijas gadījumi, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs modifikācijas gadījumi, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0271).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0272).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0388).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0389).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0386).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0387).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0390).

| — | Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificēto kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētās kukurūzas, kurās kombinēti divi, trīs vai četri no notikumiem Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, no tām sastāv vai no tām ražoti (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificēto kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētās kukurūzas, kurās kombinēti divi, trīs vai četri no notikumiem Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, no tām sastāv vai no tām ražoti (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0123).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0215).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0214).

(5)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4719

(6)  G pielikums — dalībvalstu piezīmes un ĢMO ekspertu grupas atbildes http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00052

(7)  OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.

(8)  http://www.pan-europe.info/sites/pan-europe.info/files/public/resources/reports/pane-2014-risks-of-herbicide-2-4-d.pdf

(9)  Komisijas 2015. gada 13. novembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 2015/2033, ar ko darbīgās vielas 2,4-D apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (OV L 298, 14.11.2015., 8. lpp.).

(10)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

(11)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=CELEX:32015R0404&from=LV

(12)  Dalībvalstu apspriešanās dokuments, 31.-32. lpp. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00052

(13)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3

(14)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(15)  Komisijas 2005. gada 12. aprīļa paziņojums “Attīstības politiku saskaņotība — kāpināt progresu, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus” (COM(2005)0134).

(16)  https://ec.europa.eu/europeaid/policies/policy-coherence-development_en

(17)  Sk., piemēram, Parlamenta plenārsēdē teikto uzrunu, kas iekļauta jaunās Komisijas politiskajās pamatnostādnēs (2014. gada 15. jūlijā Strasbūrā), un uzrunā par Savienības stāvokli 2016. gadā (2016. gada 14. septembrī Strasbūrā).

(18)  Pieņemtie teksti P8_TA(2015)0379.

(19)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/59 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/59

---

P8_TA(2017)0342

Barības un pārtikas imports, kuras izcelsmes vieta ir Japāna vai kura nosūtīta no Japānas pēc avārijas Fukušimas atomelektrostacijā

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas Īstenošanas regulai (ES) Nr. .../..., ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/6, ar ko pēc avārijas Fukušimas atomelektrostacijā paredz īpašus nosacījumus, kas reglamentē tādas barības un pārtikas importu, kuras izcelsmes vieta ir Japāna vai kura nosūtīta no Japānas (D051561/01 – 2017/2837(RSP))

(2018/C 337/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas Īstenošanas regulai (ES) Nr. .../..., ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/6, ar ko pēc avārijas Fukušimas atomelektrostacijā paredz īpašus nosacījumus, kas reglamentē tādas barības un pārtikas importu, kuras izcelsmes vieta ir Japāna vai kura nosūtīta no Japānas (D051561/01, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas Īstenošanas regulai (ES) Nr. .../..., ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/6, ar ko pēc avārijas Fukušimas atomelektrostacijā paredz īpašus nosacījumus, kas reglamentē tādas barības un pārtikas importu, kuras izcelsmes vieta ir Japāna vai kura nosūtīta no Japānas (D051561/01,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 53. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 53. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) daļu,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

Vispārīgas piezīmes

| A. | tā kā Īstenošanas Regulā (ES) 2016/6 patlaban ir paredzēts, ka vairākiem pārtikas produktu sūtījumiem, tostarp tādiem kā sēnes, zivis un zivsaimniecības produkti, rīsi un sojas pupiņas, kuru izcelsmes vieta ir Japāna vai kuri nosūtīti no Japānas, ir jāpievieno derīga Japānas iestāžu izdota deklarācija, kas apliecina, ka attiecīgie produkti atbilst Japānā spēkā esošajām maksimālajām piesārņojuma robežvērtībām (5. panta 1. un 2. punkts); tā kā projektā Komisijas īstenošanas regulai (turpmāk — “priekšlikuma projekts”) tagad prasīts, lai šādu deklarāciju pievieno vienīgi ierobežotam pārtikas un dzīvnieku barības uzskaitījumam no divpadsmit prefektūrām, kuras ir minētas II pielikumā; tā kā priekšlikuma projektā svītrotas arī vairākas II pielikumā minētas pārtikas un dzīvnieku barības kategorijas; |
| --- | --- |

A.

tā kā Īstenošanas Regulā (ES) 2016/6 patlaban ir paredzēts, ka vairākiem pārtikas produktu sūtījumiem, tostarp tādiem kā sēnes, zivis un zivsaimniecības produkti, rīsi un sojas pupiņas, kuru izcelsmes vieta ir Japāna vai kuri nosūtīti no Japānas, ir jāpievieno derīga Japānas iestāžu izdota deklarācija, kas apliecina, ka attiecīgie produkti atbilst Japānā spēkā esošajām maksimālajām piesārņojuma robežvērtībām (5. panta 1. un 2. punkts); tā kā projektā Komisijas īstenošanas regulai (turpmāk — “priekšlikuma projekts”) tagad prasīts, lai šādu deklarāciju pievieno vienīgi ierobežotam pārtikas un dzīvnieku barības uzskaitījumam no divpadsmit prefektūrām, kuras ir minētas II pielikumā; tā kā priekšlikuma projektā svītrotas arī vairākas II pielikumā minētas pārtikas un dzīvnieku barības kategorijas;

| B. | tā kā līdzīgā kārtā saskaņā ar priekšlikuma projekta 10. pantu oficiālās kontroles, proti, visu sūtījumu dokumentu pārbaudes un nejaušas identitātes pārbaudes un nejaušas fiziskas pārbaudes, tostarp laboratorijas analīzes cēzija-134 un cēzija-137 klātbūtnes noteikšanai, tiktu iesniegtas tikai par tiem pārtikas un dzīvnieku barības produktiem, kas minēti II pielikumā; tā kā priekšlikuma projektā saglabāta norma, ka importēto produktu kontroles notiek samērā reti (12. apsvērums); |
| --- | --- |

B.

tā kā līdzīgā kārtā saskaņā ar priekšlikuma projekta 10. pantu oficiālās kontroles, proti, visu sūtījumu dokumentu pārbaudes un nejaušas identitātes pārbaudes un nejaušas fiziskas pārbaudes, tostarp laboratorijas analīzes cēzija-134 un cēzija-137 klātbūtnes noteikšanai, tiktu iesniegtas tikai par tiem pārtikas un dzīvnieku barības produktiem, kas minēti II pielikumā; tā kā priekšlikuma projektā saglabāta norma, ka importēto produktu kontroles notiek samērā reti (12. apsvērums);

| C. | tā kā Īstenošanas regula Nr. (ES) 2016/6 pēc Komisijas ierosināto grozījumu izdarīšanas vairs neprasīs, lai dalībvalstis ik pēc trim mēnešiem par visiem analīžu rezultātiem informētu Komisiju, izmantojot ātrās brīdināšanas sistēmu pārtikas un barības jomā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Īstenošanas regula Nr. (ES) 2016/6 pēc Komisijas ierosināto grozījumu izdarīšanas vairs neprasīs, lai dalībvalstis ik pēc trim mēnešiem par visiem analīžu rezultātiem informētu Komisiju, izmantojot ātrās brīdināšanas sistēmu pārtikas un barības jomā;

| D. | tā kā priekšlikuma projekts nemainītu saglabā pašreizējo Īstenošanas regulas (ES) 2016/6 I pielikumu, kurā noteiktas maksimāli pieļaujamās robežvērtības, kā to attiecībā uz dažādām pārtikas un dzīvnieku barības kategorijām paredz Japānas tiesību akti (3); tā kā atbilstība maksimāli pieļaujamajām robežvērtībām attiecībā uz I pielikumā uzskaitītajām pārtikas un dzīvnieku barības kategorijām netiek prasīta nedz Īstenošanas regulā (ES) 2016/6, nedz tās grozījumu priekšlikuma projektā, neparedzot nedz dokumentu saņemšanu no Japānas iestādēm, nedz pārbaudes un paraugu ņemšanu pie ES robežām; tā kā līdz ar to nav garantijas tam, ka šie pārtikas un dzīvnieku barības produkti atbildīs maksimāli pieļaujamajām radioaktīvā piesārņojuma robežvērtībām; |
| --- | --- |

D.

tā kā priekšlikuma projekts nemainītu saglabā pašreizējo Īstenošanas regulas (ES) 2016/6 I pielikumu, kurā noteiktas maksimāli pieļaujamās robežvērtības, kā to attiecībā uz dažādām pārtikas un dzīvnieku barības kategorijām paredz Japānas tiesību akti (3); tā kā atbilstība maksimāli pieļaujamajām robežvērtībām attiecībā uz I pielikumā uzskaitītajām pārtikas un dzīvnieku barības kategorijām netiek prasīta nedz Īstenošanas regulā (ES) 2016/6, nedz tās grozījumu priekšlikuma projektā, neparedzot nedz dokumentu saņemšanu no Japānas iestādēm, nedz pārbaudes un paraugu ņemšanu pie ES robežām; tā kā līdz ar to nav garantijas tam, ka šie pārtikas un dzīvnieku barības produkti atbildīs maksimāli pieļaujamajām radioaktīvā piesārņojuma robežvērtībām;

| E. | tā kā priekšlikuma projekta pamatā ir Japānas iestāžu sniegtie dati par sastopamības biežumu attiecībā uz 2014., 2015. un 2016. gadu (vairāk nekā 132 000 datu vienības par radioaktīvo piesārņojumu dzīvnieku barības un pārtikas produktos, kas nav liellopu gaļa, un vairāk nekā 527 000 datu vienības par radioaktīvo piesārņojumu liellopu gaļā); tā kā, lai gan izmaiņas priekšlikuma projektā ir balstītas uz iepriekš minēto datu detalizētu analīzi, tekstā nav sniegta nedz šī analīze, nedz saite uz izejas datiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā priekšlikuma projekta pamatā ir Japānas iestāžu sniegtie dati par sastopamības biežumu attiecībā uz 2014., 2015. un 2016. gadu (vairāk nekā 132 000 datu vienības par radioaktīvo piesārņojumu dzīvnieku barības un pārtikas produktos, kas nav liellopu gaļa, un vairāk nekā 527 000 datu vienības par radioaktīvo piesārņojumu liellopu gaļā); tā kā, lai gan izmaiņas priekšlikuma projektā ir balstītas uz iepriekš minēto datu detalizētu analīzi, tekstā nav sniegta nedz šī analīze, nedz saite uz izejas datiem;

| F. | tā kā līdz ar to ir ļoti grūti pārbaudīt, vai ierosinātie pasākumi ir pietiekami, lai aizsargātu Savienības iedzīvotāju veselību; |
| --- | --- |

F.

tā kā līdz ar to ir ļoti grūti pārbaudīt, vai ierosinātie pasākumi ir pietiekami, lai aizsargātu Savienības iedzīvotāju veselību;

| G. | tomēr tā kā pat bez analīzes, uz kuru Komisija ir balstījusi savu priekšlikumu, ir pietiekams pamats uzskatīt, ka šis priekšlikums varētu palielināt ar radioaktīvām vielām piesārņotas pārtikas ietekmi uz cilvēku veselību; |
| --- | --- |

G.

tomēr tā kā pat bez analīzes, uz kuru Komisija ir balstījusi savu priekšlikumu, ir pietiekams pamats uzskatīt, ka šis priekšlikums varētu palielināt ar radioaktīvām vielām piesārņotas pārtikas ietekmi uz cilvēku veselību;

| H. | tā kā Tokijas elektroenerģijas uzņēmuma (TEPCO) priekšsēdētājs oficiāli lūdza Japānas valdībai atļauju apglabāt Klusajā okeānā gandrīz vienu miljonu tonnu ļoti radioaktīva ūdens, kas tika izmantots, lai dzesētu bojātos atomelektrostacijas reaktorus; tā kā sekas atļaujas piešķiršanai būtu ļoti nelabvēlīga ietekme uz pārtikas nekaitīguma robežvērtībām un Japānas piekrastē zvejotajiem zivsaimniecības produktiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā Tokijas elektroenerģijas uzņēmuma (TEPCO) priekšsēdētājs oficiāli lūdza Japānas valdībai atļauju apglabāt Klusajā okeānā gandrīz vienu miljonu tonnu ļoti radioaktīva ūdens, kas tika izmantots, lai dzesētu bojātos atomelektrostacijas reaktorus; tā kā sekas atļaujas piešķiršanai būtu ļoti nelabvēlīga ietekme uz pārtikas nekaitīguma robežvērtībām un Japānas piekrastē zvejotajiem zivsaimniecības produktiem;

Īpašas piezīmes attiecībā uz II pielikumu

| I. | tā kā Japānas prefektūras, kas pašreiz minētas II pielikumā (Fukušima, Mijagi, Akita, Jamagata, Nagano, Gunma, Ibaraki, Točigi, Čiba, Ivate, Jamanasi, Šizuka un Ņiigata) visas ir pakļautas 2011. gadā Fukušimas atomelektrostacijā notikušās kodolkatastrofas radītajiem radioaktīvajiem nokrišņiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā Japānas prefektūras, kas pašreiz minētas II pielikumā (Fukušima, Mijagi, Akita, Jamagata, Nagano, Gunma, Ibaraki, Točigi, Čiba, Ivate, Jamanasi, Šizuka un Ņiigata) visas ir pakļautas 2011. gadā Fukušimas atomelektrostacijā notikušās kodolkatastrofas radītajiem radioaktīvajiem nokrišņiem;

| J. | tā kā priekšlikuma projektā, nesniedzot pamatojumu, no II pielikuma tiek svītroti rīsi un to produkti, kuru izcelsme ir Fukušimas prefektūra; tā kā tas nozīmē, ka vairs nebūs nekādas prasības par šo produktu paraugu ņemšanu un analīzi, tos ievedot Savienībā, kā arī Japānas iestādēm netiks uzlikts pienākums apliecināt šo produktu atbilstību maksimāli pieļaujamajām radioaktīvā piesārņojuma robežvērtībām; tā kā viens no rīsu produktiem, kas izņemti no II pielikuma, ir rīsi, ko izmanto zīdaiņu pārtikā un mazu bērnu pārtikā (4); tā kā attiecīgajām grupām, ņemot vērā to īpašo neaizsargātību pret radiācijas iedarbību, nebūtu pieļaujams nekāds piesārņojuma līmenis; tā kā saskaņā ar Japānas un ES brīvās tirdzniecības nolīgumu rīsu eksports no Japānu varētu palielināties; tā kā nesen tika atcelti evakuācijas rīkojumi, tad ir iespējams, ka atsāksies rīsu audzēšana piesārņotajos rīsa laukos; |
| --- | --- |

J.

tā kā priekšlikuma projektā, nesniedzot pamatojumu, no II pielikuma tiek svītroti rīsi un to produkti, kuru izcelsme ir Fukušimas prefektūra; tā kā tas nozīmē, ka vairs nebūs nekādas prasības par šo produktu paraugu ņemšanu un analīzi, tos ievedot Savienībā, kā arī Japānas iestādēm netiks uzlikts pienākums apliecināt šo produktu atbilstību maksimāli pieļaujamajām radioaktīvā piesārņojuma robežvērtībām; tā kā viens no rīsu produktiem, kas izņemti no II pielikuma, ir rīsi, ko izmanto zīdaiņu pārtikā un mazu bērnu pārtikā (4); tā kā attiecīgajām grupām, ņemot vērā to īpašo neaizsargātību pret radiācijas iedarbību, nebūtu pieļaujams nekāds piesārņojuma līmenis; tā kā saskaņā ar Japānas un ES brīvās tirdzniecības nolīgumu rīsu eksports no Japānu varētu palielināties; tā kā nesen tika atcelti evakuācijas rīkojumi, tad ir iespējams, ka atsāksies rīsu audzēšana piesārņotajos rīsa laukos;

| K. | tā kā — lai gan priekšlikuma projekta 7. apsvērumā ir noteikts, ka no II pielikuma tiks svītroti tikai rīsi un to produkti, kuru izcelsme ir Fukušimas prefektūra, — ir grozīts arī II pielikums, lai tagad bez jebkādas kontroles, paraugu ņemšanas vai analīzes atļautu importēt Savienībā septiņu sugu zivis (tostarp Atlantijas un Klusā okeāna zilās tunzivis un makreles), kā arī vēžveidīgos un gliemjus, kas nozvejoti vai ievākti Fukušimas ūdeņos; |
| --- | --- |

K.

tā kā — lai gan priekšlikuma projekta 7. apsvērumā ir noteikts, ka no II pielikuma tiks svītroti tikai rīsi un to produkti, kuru izcelsme ir Fukušimas prefektūra, — ir grozīts arī II pielikums, lai tagad bez jebkādas kontroles, paraugu ņemšanas vai analīzes atļautu importēt Savienībā septiņu sugu zivis (tostarp Atlantijas un Klusā okeāna zilās tunzivis un makreles), kā arī vēžveidīgos un gliemjus, kas nozvejoti vai ievākti Fukušimas ūdeņos;

| L. | tā kā saskaņā ar priekšlikumu septiņu sugu zivis (tostarp Atlantijas un Klusā okeāna zilās tunzivis un makreles), vēžveidīgie (piemēram, omāri un garneles) un gliemji (piemēram, ķemmīšgliemenes un ēdamgliemenes) tiks svītrotas no II pielikuma arī attiecībā uz sešām citām prefektūrām, proti, Mijagi, Ivates, Gunmas, Ibaraki, Čibas un Točigi prefektūrām; tā kā nav pamatots vai izskaidrots kontroļu samazinājums un nav izskaidrots tas, kāpēc, piemēram, šīs sugas tagad uzskata par pietiekami drošām, lai importētu Savienībā bez kontrolēm, savukārt citas sugas par tādām neuzskata; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar priekšlikumu septiņu sugu zivis (tostarp Atlantijas un Klusā okeāna zilās tunzivis un makreles), vēžveidīgie (piemēram, omāri un garneles) un gliemji (piemēram, ķemmīšgliemenes un ēdamgliemenes) tiks svītrotas no II pielikuma arī attiecībā uz sešām citām prefektūrām, proti, Mijagi, Ivates, Gunmas, Ibaraki, Čibas un Točigi prefektūrām; tā kā nav pamatots vai izskaidrots kontroļu samazinājums un nav izskaidrots tas, kāpēc, piemēram, šīs sugas tagad uzskata par pietiekami drošām, lai importētu Savienībā bez kontrolēm, savukārt citas sugas par tādām neuzskata;

| M. | tā kā saskaņā ar priekšlikumu II pielikums turpmāk vairs neattieksies uz produktiem, kuru izcelsme ir Akitas prefektūra (pašlaik tas attiecas uz šādiem pieciem produktiem no Akitas prefektūras — sēnes, Araliaceae, bambusu dzinumi, Japānas osmundas un košiaburas (pārtikā lietojami savvaļas augi), kā arī uz visiem šo produktu izstrādājumiem); tā kā nav sniegts pamatojums vai skaidrojums šādam kontroļu samazinājumam; |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar priekšlikumu II pielikums turpmāk vairs neattieksies uz produktiem, kuru izcelsme ir Akitas prefektūra (pašlaik tas attiecas uz šādiem pieciem produktiem no Akitas prefektūras — sēnes, Araliaceae, bambusu dzinumi, Japānas osmundas un košiaburas (pārtikā lietojami savvaļas augi), kā arī uz visiem šo produktu izstrādājumiem); tā kā nav sniegts pamatojums vai skaidrojums šādam kontroļu samazinājumam;

| N. | tā kā II pielikums turpmāk vairs neattieksies uz Araliaceae, bambusu dzinumiem un Japānas osmundām, kuru izcelsme ir Jamagata; tā kā nav sniegts pamatojums vai skaidrojums šādam kontroļu samazinājumam; |
| --- | --- |

N.

tā kā II pielikums turpmāk vairs neattieksies uz Araliaceae, bambusu dzinumiem un Japānas osmundām, kuru izcelsme ir Jamagata; tā kā nav sniegts pamatojums vai skaidrojums šādam kontroļu samazinājumam;

| O. | tā kā II pielikums vairs neattieksies uz Japānas osmundām, ērgļpapardēm un strauspapardēm no piecām prefektūrām proti, no Ivates, Gunmas, Ibaraki, Čibas un Točigi; tā kā nav sniegts pamatojums vai skaidrojums šādam kontroļu samazinājumam; |
| --- | --- |

O.

tā kā II pielikums vairs neattieksies uz Japānas osmundām, ērgļpapardēm un strauspapardēm no piecām prefektūrām proti, no Ivates, Gunmas, Ibaraki, Čibas un Točigi; tā kā nav sniegts pamatojums vai skaidrojums šādam kontroļu samazinājumam;

| P. | tā kā vienīgais II pielikuma papildinājums ir “zivis un zvejas produkti” no Nagano prefektūras; tā kā nav sniegts nekāds pamatojums šādai kontroles pastiprināšanai; tā kā sistemātiskās pārbaudes šajā prefektūrā tika atceltas 2011. gada decembrī; tā kā 2014. gada martā dažus savvaļas ēdamos augus atkal iekļāva II pielikumā; |
| --- | --- |

P.

tā kā vienīgais II pielikuma papildinājums ir “zivis un zvejas produkti” no Nagano prefektūras; tā kā nav sniegts nekāds pamatojums šādai kontroles pastiprināšanai; tā kā sistemātiskās pārbaudes šajā prefektūrā tika atceltas 2011. gada decembrī; tā kā 2014. gada martā dažus savvaļas ēdamos augus atkal iekļāva II pielikumā;

Īpašas piezīmes attiecībā uz I pielikumu

| Q. | tā kā priekšlikuma projekts nemainītu saglabā pašreizējo Īstenošanas regulas (ES) 2016/6 I pielikumu, kurā noteiktas maksimāli pieļaujamās robežvērtības, kā to paredz Japānas tiesību akti; tā kā atbilstība maksimāli pieļaujamajām robežvērtībām attiecībā uz I pielikumā uzskaitītajām pārtikas un dzīvnieku barības kategorijām netiek prasīta nedz Īstenošanas regulā (ES) 2016/6, nedz tās grozījumu priekšlikuma projektā, neparedzot nedz dokumentu saņemšanu no Japānas iestādēm, nedz pārbaudes un paraugu ņemšanu pie ES robežām; tā kā līdz ar to nav nekādas garantijas, ka šajos dzīvnieku barības un pārtikas produktos nav pārsniegtas maksimāli pieļaujamās radioaktīvā piesārņojuma robežvērtības; |
| --- | --- |

Q.

tā kā priekšlikuma projekts nemainītu saglabā pašreizējo Īstenošanas regulas (ES) 2016/6 I pielikumu, kurā noteiktas maksimāli pieļaujamās robežvērtības, kā to paredz Japānas tiesību akti; tā kā atbilstība maksimāli pieļaujamajām robežvērtībām attiecībā uz I pielikumā uzskaitītajām pārtikas un dzīvnieku barības kategorijām netiek prasīta nedz Īstenošanas regulā (ES) 2016/6, nedz tās grozījumu priekšlikuma projektā, neparedzot nedz dokumentu saņemšanu no Japānas iestādēm, nedz pārbaudes un paraugu ņemšanu pie ES robežām; tā kā līdz ar to nav nekādas garantijas, ka šajos dzīvnieku barības un pārtikas produktos nav pārsniegtas maksimāli pieļaujamās radioaktīvā piesārņojuma robežvērtības;

| R. | tā kā Japānā spēkā esošās maksimālās robežvērtības nav pazeminātas kopš 2012. gada 1. aprīļa, un līdz ar to pazeminātas nav arī tās, kas uzskaitītas I pielikumā; tā kā šīs robežvērtības būtu jāsamazina, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātām grupām paredzētiem pārtikas produktiem, piemēram, piens un pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem; |
| --- | --- |

R.

tā kā Japānā spēkā esošās maksimālās robežvērtības nav pazeminātas kopš 2012. gada 1. aprīļa, un līdz ar to pazeminātas nav arī tās, kas uzskaitītas I pielikumā; tā kā šīs robežvērtības būtu jāsamazina, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātām grupām paredzētiem pārtikas produktiem, piemēram, piens un pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem;

| S. | tā kā sešus gadus pēc katastrofas ir ļoti apšaubāms tas, vai Savienībai vajadzētu atļaut savā pārtikas aprites ķēdē (pat tīri teorētiski, ņemot vērā, ka nav tiesiska pienākuma veikt kontroles uz Savienības robežām) produktus ar šādām maksimālajām cēzija-134 un cēzija-137 robežvērtībām: 50 Bq/kg zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētiem pārtikas produktiem (tādiem kā mākslīgie maisījumi zīdaiņiem, papildu ēdināšanas maisījumi zīdaiņiem un maziem bērniem paredzēta pārtika), kā arī pienam un piena dzērieniem, 10 Bq/kg minerālūdenim un tamlīdzīgiem dzērieniem un tējai no nefermentētām lapām, un 100 Bq/kg visiem pārējiem pārtikas produktiem, |
| --- | --- |

S.

tā kā sešus gadus pēc katastrofas ir ļoti apšaubāms tas, vai Savienībai vajadzētu atļaut savā pārtikas aprites ķēdē (pat tīri teorētiski, ņemot vērā, ka nav tiesiska pienākuma veikt kontroles uz Savienības robežām) produktus ar šādām maksimālajām cēzija-134 un cēzija-137 robežvērtībām: 50 Bq/kg zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētiem pārtikas produktiem (tādiem kā mākslīgie maisījumi zīdaiņiem, papildu ēdināšanas maisījumi zīdaiņiem un maziem bērniem paredzēta pārtika), kā arī pienam un piena dzērieniem, 10 Bq/kg minerālūdenim un tamlīdzīgiem dzērieniem un tējai no nefermentētām lapām, un 100 Bq/kg visiem pārējiem pārtikas produktiem,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas regulas projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 178/2002 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas regulas projekts nav saderīgs ar Savienības tiesībām, jo ar to nav saderīgi mērķi un pamatprincipi, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 178/2002, proti, nodrošināt pamatu cilvēka dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta aizsardzības līmeņa garantēšanai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju atsaukt īstenošanas regulas projektu un iesniegt komitejai jaunu projektu, vēlākais līdz 2017. gada beigām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju, izstrādājot jauno priekšlikumu, inter alia:






  — | nodrošināt, ka visi no Japānas Savienībā importētie pārtikas un dzīvnieku barības produkti, tostarp I pielikumā uzskaitīto kategoriju produkti, tiek kontrolēti un pārbaudīti; |
| --- | --- | --- |

4.

—

nodrošināt, ka visi no Japānas Savienībā importētie pārtikas un dzīvnieku barības produkti, tostarp I pielikumā uzskaitīto kategoriju produkti, tiek kontrolēti un pārbaudīti;

| — | samazināt maksimālās I pielikumā minētās robežvērtības un |
| --- | --- |

—

samazināt maksimālās I pielikumā minētās robežvērtības un

| — | ņemt vērā nesenos evakuācijas atcelšanas rīkojumus avārijas skartajās prefektūrās un nodrošināt, ka līdz ar to nenotiek negatīva ietekme uz radioaktīvā piesārņojuma robežvērtībām, kādas piemēro Savienībā importētajai pārtikai un dzīvnieku barībai; |
| --- | --- |

—

ņemt vērā nesenos evakuācijas atcelšanas rīkojumus avārijas skartajās prefektūrās un nodrošināt, ka līdz ar to nenotiek negatīva ietekme uz radioaktīvā piesārņojuma robežvērtībām, kādas piemēro Savienībā importētajai pārtikai un dzīvnieku barībai;

| 5. | aicina Komisiju, izstrādājot jauno priekšlikumu, pieņemt ārkārtas pasākumus, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. pantā, lai nodrošinātu pēc iespējas augstāka līmeņa cilvēka veselības aizsardzību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju, tostarp ar Savienības Ātrās brīdināšanas sistēmas pārtikas un barības jomā palīdzību, nekavējoties darīt publiski pieejamas analīzes, uz kurām Komisija ir balstījusi savu priekšlikuma projektu, kā arī informāciju par Japānas iestāžu ieviesto kontroles sistēmu, sniedzot pamatojumu par tās atbilstību un efektivitāti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju sniegt aktualizētu kopainu par radioloģisko situāciju Japānā kopš 2011. gada, kā arī par laikposmu no 2011. līdz 2017. gadam aicina sniegt visaptverošu katra gada pārskatu par atmosfērā un Klusajā okeānā no Fukušimas atomelektrostacijas nonākušo radioaktīvo vielu daudzumu, lai varētu veikt rūpīgu analīzi saistībā ar pārtikas nekaitīgumu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  “Pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem”, “piens un piena dzērieni”, “minerālūdeņi un tamlīdzīgi dzērieni un tēja no nefermentētām lapām” un “citi pārtikas produkti”, kā arī barība, kas paredzēta liellopiem, zirgiem, cūkām, mājputniem un zivīm.

(4)  Ar KN kodu 1901.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/63 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/63

---

P8_TA(2017)0344

Ieroču eksports: Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP īstenošana

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par ieroču eksportu: Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP īstenošana (2017/2029(INI))

(2018/C 337/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantā ietvertos principus, proti, demokrātijas un tiesiskuma veicināšanu un miera saglabāšanu, konfliktu novēršanu un starptautiskās drošības stiprināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantā ietvertos principus, proti, demokrātijas un tiesiskuma veicināšanu un miera saglabāšanu, konfliktu novēršanu un starptautiskās drošības stiprināšanu,

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (“Kopējā nostāja”) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (“Kopējā nostāja”) (1),

| — | ņemot vērā ES septiņpadsmito (2) un astoņpadsmito (3) gada pārskata ziņojumu, kas sagatavoti saskaņā ar Padomes Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP 8. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES septiņpadsmito (2) un astoņpadsmito (3) gada pārskata ziņojumu, kas sagatavoti saskaņā ar Padomes Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP 8. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 10. decembra Lēmumu (KĀDP) 2015/2309 par ieroču eksporta efektīvas kontroles sekmēšanu (4) un Padomes 2017. gada 29. maija Lēmumu (KĀDP) 2017/915 par Savienības informēšanas darbībām, ar kurām atbalsta Ieroču tirdzniecības līguma īstenošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 10. decembra Lēmumu (KĀDP) 2015/2309 par ieroču eksporta efektīvas kontroles sekmēšanu (4) un Padomes 2017. gada 29. maija Lēmumu (KĀDP) 2017/915 par Savienības informēšanas darbībām, ar kurām atbalsta Ieroču tirdzniecības līguma īstenošanu (5),

| — | ņemot vērā atjaunināto Eiropas Savienības Kopējo militāro preču sarakstu, ko Padome pieņēma 2017. gada 6. martā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atjaunināto Eiropas Savienības Kopējo militāro preču sarakstu, ko Padome pieņēma 2017. gada 6. martā (6),

| — | ņemot vērā praktiskos komentārus par Kopējo nostāju, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā praktiskos komentārus par Kopējo nostāju, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli,

| — | ņemot vērā 2012. gada 25. jūnija ES Stratēģisko satvaru un Rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju un tā 11. punkta e) apakšpunktu, un 2015. gada 20. jūlija ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2015–2019) un tā 21. punkta d) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 25. jūnija ES Stratēģisko satvaru un Rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju un tā 11. punkta e) apakšpunktu, un 2015. gada 20. jūlija ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2015–2019) un tā 21. punkta d) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā Ieroču tirdzniecības līgumu (ITL), ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2013. gada 2. aprīlī (7) un kas stājās spēkā 2014. gada 24. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ieroču tirdzniecības līgumu (ITL), ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2013. gada 2. aprīlī (7) un kas stājās spēkā 2014. gada 24. decembrī,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 16. decembra Lēmumu 2013/768/KĀDP par ES darbībām, ar kurām saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju (8) atbalsta Ieroču tirdzniecības līguma īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 16. decembra Lēmumu 2013/768/KĀDP par ES darbībām, ar kurām saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju (8) atbalsta Ieroču tirdzniecības līguma īstenošanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/43/EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/43/EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (9),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 5. maija Regulu (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (10), kurā izdarīti grozījumi ar 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 599/2014 (turpmāk “Divējāda lietojuma regula”), un ņemot vērā tās I pielikumā iekļauto divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju sarakstu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 5. maija Regulu (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (10), kurā izdarīti grozījumi ar 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 599/2014 (turpmāk “Divējāda lietojuma regula”), un ņemot vērā tās I pielikumā iekļauto divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju sarakstu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un padomes 2016. gada 23. novembra Regulu (ES) 2016/2134, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1236/2005 par tādu preču tirdzniecību, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un padomes 2016. gada 23. novembra Regulu (ES) 2016/2134, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1236/2005 par tādu preču tirdzniecību, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai (11),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par šo jautājumu, jo īpaši 2015. gada 17. decembra rezolūciju par Kopējās nostājas īstenošanu (12), 2016. gada 25. februāra rezolūciju par humanitāro situāciju Jemenā (13), 2016. gada 14. decembra rezolūciju par Gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā 2015. gadā (14) un 2014. gada 27. februāra rezolūciju par bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par šo jautājumu, jo īpaši 2015. gada 17. decembra rezolūciju par Kopējās nostājas īstenošanu (12), 2016. gada 25. februāra rezolūciju par humanitāro situāciju Jemenā (13), 2016. gada 14. decembra rezolūciju par Gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā 2015. gadā (14) un 2014. gada 27. februāra rezolūciju par bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu (15),

| — | ņemot vērā 2017. gada 4. jūlija rezolūciju par privātajiem apsardzes uzņēmumiem (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 4. jūlija rezolūciju par privātajiem apsardzes uzņēmumiem (16),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu un 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu un 132. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0264/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0264/2017),

| A. | tā kā ANO Statūtu 51. punktā ir noteiktas neatņemamas tiesības uz individuālu vai kolektīvu pašaizsardzību; |
| --- | --- |

A.

tā kā ANO Statūtu 51. punktā ir noteiktas neatņemamas tiesības uz individuālu vai kolektīvu pašaizsardzību;

| B. | tā kā jaunākie dati (17) liecina, ka svarīgāko ieroču starptautiskā tirdzniecība laikā no 2012. gada līdz 2016. gadam sasniedza lielāko apmēru, kas kopš Aukstā kara laikiem reģistrēts piecu gadu periodā, un par 8,4 % pārsniedza laikā no 2007. gada līdz 2011. gadam notikušās tirdzniecības apmēru; |
| --- | --- |

B.

tā kā jaunākie dati (17) liecina, ka svarīgāko ieroču starptautiskā tirdzniecība laikā no 2012. gada līdz 2016. gadam sasniedza lielāko apmēru, kas kopš Aukstā kara laikiem reģistrēts piecu gadu periodā, un par 8,4 % pārsniedza laikā no 2007. gada līdz 2011. gadam notikušās tirdzniecības apmēru;

| C. | tā kā ieroču eksports un nodošana ietekmē cilvēku drošību, cilvēktiesības, demokrātiju, labu pārvaldību un sociālekonomisko attīstību; tā kā ieroču eksports arī veicina tādu apstākļu rašanos, kas liek cilvēkiem bēgt no savām valstīm; tā kā tādēļ ir vajadzīga stingra, pārredzama, efektīva un kopīgi pieņemta un definēta ieroču kontroles sistēma; |
| --- | --- |

C.

tā kā ieroču eksports un nodošana ietekmē cilvēku drošību, cilvēktiesības, demokrātiju, labu pārvaldību un sociālekonomisko attīstību; tā kā ieroču eksports arī veicina tādu apstākļu rašanos, kas liek cilvēkiem bēgt no savām valstīm; tā kā tādēļ ir vajadzīga stingra, pārredzama, efektīva un kopīgi pieņemta un definēta ieroču kontroles sistēma;

| D. | tā kā jaunākie dati (18) liecina, ka eksports no ES 28 dalībvalstīm laikā no 2012. gada līdz 2016. gadam sasniedza 26 % no kopējā pasaules eksporta apmēra, un tādējādi ES 28 dalībvalstis kopā ieņēma otro vietu pasaulē lielāko ieroču piegādātāju sarakstā aiz ASV (33 %), par vienu vietu apsteidzot Krieviju (23 %); tā kā saskaņā ar Parasto ieroču eksporta jautājumu darba grupas (COARM) jaunāko ziņojumu ES valstis ir saņēmušas ieroču eksporta atļaujas, kuru kopējā vērtība 2014. gadā bija EUR 94,40 miljardi; |
| --- | --- |

D.

tā kā jaunākie dati (18) liecina, ka eksports no ES 28 dalībvalstīm laikā no 2012. gada līdz 2016. gadam sasniedza 26 % no kopējā pasaules eksporta apmēra, un tādējādi ES 28 dalībvalstis kopā ieņēma otro vietu pasaulē lielāko ieroču piegādātāju sarakstā aiz ASV (33 %), par vienu vietu apsteidzot Krieviju (23 %); tā kā saskaņā ar Parasto ieroču eksporta jautājumu darba grupas (COARM) jaunāko ziņojumu ES valstis ir saņēmušas ieroču eksporta atļaujas, kuru kopējā vērtība 2014. gadā bija EUR 94,40 miljardi;

| E. | tā kā jaunākie dati (19) liecina, ka ieroču eksports uz Tuvajiem Austrumiem palielinājās par 86 % un laikā no 2012. gada līdz 2016. gadam veidoja 29 % no pasaules eksporta apmēra; |
| --- | --- |

E.

tā kā jaunākie dati (19) liecina, ka ieroču eksports uz Tuvajiem Austrumiem palielinājās par 86 % un laikā no 2012. gada līdz 2016. gadam veidoja 29 % no pasaules eksporta apmēra;

| F. | tā kā jaunākie oficiālie ES dati liecina, ka Tuvie Austrumi 2015. gadā bija nozīmīgākais reģions, uz kuru ES 28 dalībvalstis eksportēja ieročus, apstiprinātajās ieroču eksporta atļaujās kopējai summai sasniedzot EUR 78,8 miljardus; |
| --- | --- |

F.

tā kā jaunākie oficiālie ES dati liecina, ka Tuvie Austrumi 2015. gadā bija nozīmīgākais reģions, uz kuru ES 28 dalībvalstis eksportēja ieročus, apstiprinātajās ieroču eksporta atļaujās kopējai summai sasniedzot EUR 78,8 miljardus;

| G. | tā kā daži no ieroču sūtījumiem, kurus ES dalībvalstis eksportēja uz nestabiliem un krīžu māktiem reģioniem un valstīm, tika izmantoti bruņotos konfliktos vai iekšējām represijām; tā kā saskaņā ar ziņoto daži no šiem ieroču sūtījumiem nonāca teroristu grupējumu rokās, piemēram, Sīrijā un Irākā; tā kā dažos gadījumos uz atsevišķām valstīm, piemēram, Saūda Arābiju, eksportētie ieroči ir tikuši izmantoti konfliktos, piemēram, Jemenā; tā kā ar šādu eksportu nepārprotami tiek pārkāpta Kopējā nostāja un tādējādi tiek akcentēta nepieciešamība pēc labākas pārbaudes un pārredzamības; |
| --- | --- |

G.

tā kā daži no ieroču sūtījumiem, kurus ES dalībvalstis eksportēja uz nestabiliem un krīžu māktiem reģioniem un valstīm, tika izmantoti bruņotos konfliktos vai iekšējām represijām; tā kā saskaņā ar ziņoto daži no šiem ieroču sūtījumiem nonāca teroristu grupējumu rokās, piemēram, Sīrijā un Irākā; tā kā dažos gadījumos uz atsevišķām valstīm, piemēram, Saūda Arābiju, eksportētie ieroči ir tikuši izmantoti konfliktos, piemēram, Jemenā; tā kā ar šādu eksportu nepārprotami tiek pārkāpta Kopējā nostāja un tādējādi tiek akcentēta nepieciešamība pēc labākas pārbaudes un pārredzamības;

| H. | tā kā vēl nav ieviesta tāda standartizēta kontroles un ziņošanas sistēma, kuru izmantojot, varētu konstatēt, vai un kādā mērā konkrētas dalībvalstis eksporta jomā pārkāpj astoņus kritērijus, un tā kā nav arī nekādu sankciju piemērošanas mehānismu gadījumos, kad kādas dalībvalsts eksports acīmredzami neatbilst šiem astoņiem kritērijiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā vēl nav ieviesta tāda standartizēta kontroles un ziņošanas sistēma, kuru izmantojot, varētu konstatēt, vai un kādā mērā konkrētas dalībvalstis eksporta jomā pārkāpj astoņus kritērijus, un tā kā nav arī nekādu sankciju piemērošanas mehānismu gadījumos, kad kādas dalībvalsts eksports acīmredzami neatbilst šiem astoņiem kritērijiem;

| I. | tā kā Bonnas Starptautiskā konversijas centra (BICC) pētījumos ir konstatēts, ka, piemēram, Vācijā vien 2015. gadā tika izsniegtas 4 256 ieroču eksporta atļaujas eksportam uz 83 valstīm, kas saskaņā ar Kopējo nostāju (20) tika vērtētas kā problemātiskas; |
| --- | --- |

I.

tā kā Bonnas Starptautiskā konversijas centra (BICC) pētījumos ir konstatēts, ka, piemēram, Vācijā vien 2015. gadā tika izsniegtas 4 256 ieroču eksporta atļaujas eksportam uz 83 valstīm, kas saskaņā ar Kopējo nostāju (20) tika vērtētas kā problemātiskas;

| J. | tā kā gan pasaules, gan reģionālā līmeņa drošības vide ir dramatiski mainījusies, jo īpaši Savienības dienvidu un austrumu kaimiņreģionos, un tas akcentē steidzamo nepieciešamību uzlabot un padarīt drošāku metodoloģiju, kas tiek izmantota, lai sagatavotu informāciju eksporta atļauju riska novērtēšanas vajadzībām; |
| --- | --- |

J.

tā kā gan pasaules, gan reģionālā līmeņa drošības vide ir dramatiski mainījusies, jo īpaši Savienības dienvidu un austrumu kaimiņreģionos, un tas akcentē steidzamo nepieciešamību uzlabot un padarīt drošāku metodoloģiju, kas tiek izmantota, lai sagatavotu informāciju eksporta atļauju riska novērtēšanas vajadzībām;

| K. | tā kā dažas dalībvalstis nesen ir parakstījušas stratēģiskus nolīgumus par militāro sadarbību, tostarp liela apmēra un augstas kvalitātes militārās tehnoloģijas nodošanu, ar nedemokrātiskām Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona valstīm; |
| --- | --- |

K.

tā kā dažas dalībvalstis nesen ir parakstījušas stratēģiskus nolīgumus par militāro sadarbību, tostarp liela apmēra un augstas kvalitātes militārās tehnoloģijas nodošanu, ar nedemokrātiskām Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģiona valstīm;

| L. | tā kā saskaņā ar Lisabonas līgumu nabadzības izskaušana ir ES attīstības politikas galvenais mērķis, kā arī viena no ES ārējās darbības prioritātēm centienos izveidot pasauli, kurā valda lielāka stabilitāte un labklājība; tā kā, piegādājot konflikta situācijā esošām valstīm ieročus, ne tikai palielinās vardarbības paplašināšanās iespēja, bet negatīvi tiek ietekmētas arī šo valstu attīstības iespējas; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar Lisabonas līgumu nabadzības izskaušana ir ES attīstības politikas galvenais mērķis, kā arī viena no ES ārējās darbības prioritātēm centienos izveidot pasauli, kurā valda lielāka stabilitāte un labklājība; tā kā, piegādājot konflikta situācijā esošām valstīm ieročus, ne tikai palielinās vardarbības paplašināšanās iespēja, bet negatīvi tiek ietekmētas arī šo valstu attīstības iespējas;

| M. | tā kā situāciju Eiropas aizsardzības rūpniecībā, kas ir ārkārtīgi nozīmīga nozare, raksturo arī jaudas pārpalikums, dubultošanās un fragmentācija, kas darbojas kā aizsardzības nozares konkurētspēju bremzējošs faktors un ir izraisījis ekspansīvu eksporta politiku; |
| --- | --- |

M.

tā kā situāciju Eiropas aizsardzības rūpniecībā, kas ir ārkārtīgi nozīmīga nozare, raksturo arī jaudas pārpalikums, dubultošanās un fragmentācija, kas darbojas kā aizsardzības nozares konkurētspēju bremzējošs faktors un ir izraisījis ekspansīvu eksporta politiku;

| N. | tā kā Eiropas Parlamenta 2016. gada 25. februāra rezolūcijā par humanitāro situāciju Jemenā Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) tika aicināta nākt klajā ar priekšlikumu par ES ieroču embargo noteikšanu attiecībā uz Saūda Arābiju; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas Parlamenta 2016. gada 25. februāra rezolūcijā par humanitāro situāciju Jemenā Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) tika aicināta nākt klajā ar priekšlikumu par ES ieroču embargo noteikšanu attiecībā uz Saūda Arābiju;

| O. | tā kā stāvoklis Jemenā kopš tā laika ir vēl vairāk pasliktinājies, cita starpā arī Saūda Arābijas vadītās koalīcijas veikto militāro darbību dēļ; tā kā Jemenā izvērsto darbību dēļ dažas dalībvalstis pārtrauca piegādāt ieročus Saūda Arābijai, bet citas, neievērojot 2., 4., 6., 7. un 8. kritēriju, turpināja to apgādāt ar militāro tehnoloģiju; |
| --- | --- |

O.

tā kā stāvoklis Jemenā kopš tā laika ir vēl vairāk pasliktinājies, cita starpā arī Saūda Arābijas vadītās koalīcijas veikto militāro darbību dēļ; tā kā Jemenā izvērsto darbību dēļ dažas dalībvalstis pārtrauca piegādāt ieročus Saūda Arābijai, bet citas, neievērojot 2., 4., 6., 7. un 8. kritēriju, turpināja to apgādāt ar militāro tehnoloģiju;

| P. | tā kā Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra rezolūcijā par Gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā 2015. gadā tika uzsvērts, ka cilvēktiesības būtu jānosaka par prioritāti, un dalībvalstis tika aicinātas vienoties par virzību uz mūsdienīgāku, elastīgāku un uz cilvēktiesībām balstītu eksporta politiku, jo īpaši attiecībā uz valstīm, kurās ir ievērojams pierādītu vardarbīgu iekšējo represiju un cilvēktiesību pārkāpumu gadījumu skaits; |
| --- | --- |

P.

tā kā Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra rezolūcijā par Gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā 2015. gadā tika uzsvērts, ka cilvēktiesības būtu jānosaka par prioritāti, un dalībvalstis tika aicinātas vienoties par virzību uz mūsdienīgāku, elastīgāku un uz cilvēktiesībām balstītu eksporta politiku, jo īpaši attiecībā uz valstīm, kurās ir ievērojams pierādītu vardarbīgu iekšējo represiju un cilvēktiesību pārkāpumu gadījumu skaits;

| Q. | tā kā ES globālajai ārpolitikas un drošības politikas stratēģijai būtu jākalpo politikas saskaņotības uzlabošanai ieroču eksporta kontroles jomā, |
| --- | --- |

Q.

tā kā ES globālajai ārpolitikas un drošības politikas stratēģijai būtu jākalpo politikas saskaņotības uzlabošanai ieroču eksporta kontroles jomā,

| 1. | norāda, ka valstīm ir leģitīmas tiesības iegādāties militāru tehnoloģiju pašaizsardzības nolūkos; uzsver, ka aizsardzības rūpniecības uzturēšana ir daļa no dalībvalstu pašaizsardzības; atgādina, ka viens no Kopējās nostājas izstrādes mērķiem bija novērst to, ka Eiropas ieroči tiek izmantoti pret dalībvalstu bruņotajiem spēkiem, kā arī nepieļaut cilvēktiesību pārkāpumus un bruņota konflikta ieilgšanu; atkārtoti norāda, ka Kopējā nostāja ir juridiski saistošs dokuments, kurā ir noteikts prasību minimums, kas dalībvalstīm ir jāpiemēro ieroču eksporta kontroles jomā, un ka šajā prasību minimumā ir iekļauts pienākums novērtēt eksporta atļaujas pieprasījumu, ņemot vērā visus astoņus Kopējā nostājā norādītos kritērijus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka aizsardzības ekipējuma izstrāde ir svarīgs aizsardzības nozares instruments un ka konkurētspējīgam un inovatīvam Eiropas aizsardzības tehniskajam un rūpnieciskajam pamatam, kas vēl jāveido, būtu jākalpo kā instrumentam, ar ko tiek garantēta dalībvalstu un Savienības pilsoņu drošība un aizsardzība un dots ieguldījums kopējās ārpolitika un drošības politikas (KĀDP) un jo īpaši kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) īstenošanā; aicina dalībvalstis pārvarēt aizsardzības izdevumu pašreizējo efektivitātes trūkumu, kuru rada darbību dubultošanās, sadrumstalotība un savstarpējās savietojamības trūkums, un censties radīt ES iespēju kļūt par drošības garantu, cita starpā labāk kontrolējot ieroču eksportu; atgādina, ka Kopējās nostājas 10. pantā ir noteikts, ka dalībvalstu ekonomiskās, tirdzniecības un rūpniecības intereses nedrīkst kavēt to astoņu kritēriju piemērošanu, kas reglamentē ieroču eksportu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tomēr norāda, ka militārā tehnoloģija reizēm tiek nosūtīta uz tādiem galamērķiem un nodota tādiem tiešajiem lietotājiem, kas neatbilst Kopējā nostājā noteiktajiem kritērijiem; pauž bažas, ka ieroču sistēmu izplatīšana kara apstākļos un ievērojamas politiskās spriedzes situācijās var nesamērīgi ietekmēt civiliedzīvotājus; pauž satraukumu par globālo sacensību bruņošanās jomā un politisku konfliktu un satricinājumu risināšanu militārā ceļā; uzsver, ka konflikti būtu jārisina, prioritārā kārtībā izmantojot diplomātiskos līdzekļus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina dalībvalstis un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) ievērojami uzlabot konsekvenci Kopējās nostājas īstenošanā, lai palielinātu drošību civiliedzīvotājiem, kuri cieš no konflikta un cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs, un Savienības un tās pilsoņu drošību, kā arī radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES uzņēmumiem; šajā sakarībā uzsver, ka Kopējās nostājas konsekventa īstenošana ir būtiska ES kā uz vērtībām balstīta pasaules mēroga dalībnieka uzticamībai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina valstis, kas iesaistītas kandidātvalsts statusa iegūšanas procesā, vai valstis, kas kā citādi vēlas iesaistīties virzībā uz pievienošanos ES, piemērot Kopējās nostājas noteikumus; atzinīgi vērtē to, ka Albānija, Bosnija un Hercegovina, Kanāda, Gruzija, Islande, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalne un Norvēģija ir pielāgojušās Kopējā nostājā norādītajiem kritērijiem un principiem un tādējādi arī cenšas vēl vairāk pieskaņoties KĀDP un KDAP; aicina dalībvalstis cieši sadarboties ar trešām valstīm, kas ir uzņēmušās oficiālas saistības par Kopējā nostājā norādīto kritēriju ievērošanu, īpaši nolūkā uzlabot informācijas apmaiņu un nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībā uz atļauju piešķiršanu; turklāt aicina EĀDD mudināt jo īpaši Eiropas valstis pielāgoties Kopējai nostājai, lai izveidotu plašāku un drošāku Eiropas zonu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina dalībvalstis un EĀDD cieši sadarboties, lai novērstu ieroču novirzīšanas un uzkrāšanas radītos riskus, piemēram, nelikumīgu ieroču tirdzniecību un kontrabandu; uzsver risku, kas saistīts ar to, ka uz trešām valstīm eksportēti ieroči var tikt ievesti atpakaļ Eiropas Savienībā ieroču kontrabandas un nelikumīgas tirdzniecības rezultātā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka augstu Savienības drošības risku rada tas, ka ES nesniedz stingrāku atbalstu un nepauž apņemšanos attiecībā uz Bosnijā un Hercegovinā, Albānijā un Ukrainā joprojām pastāvošo daudzo ieroču krājumu izņemšanu no ekspluatācijas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka eksporta atļauju riska novērtēšanas metodoloģijā būtu jāiekļauj piesardzības princips un ka dalībvalstīm ne tikai būtu jāizvērtē, vai konkrēta militārā tehnoloģija varētu tikt izmantota iekšējām represijām vai citiem nevēlamiem mērķiem (funkcionālā pieeja), bet būtu arī jāizvērtē riski, pamatojoties uz vispārējo situāciju galamērķa valstī (principiālā pieeja); |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka Brexit kontekstā Apvienotajai Karalistei būtu svarīgi turpināt pildīt Kopējās nostājas saistības un piemērot tās darbības noteikumus tāpat, kā to dara citas trešās valstis Eiropā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina dalībvalstis un EĀDD izstrādāt īpašu stratēģiju, lai paredzētu oficiālu aizsardzību trauksmes cēlējiem, kas ziņo par ieroču rūpniecības organizāciju un uzņēmumu darbībām, ar kurām tiek pārkāpti Kopējā nostājā izklāstītie kritēriji un principi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka ir svarīgi panākt visu Savienības eksporta kontroles režīmu saskaņotību, jo īpaši attiecībā uz kontroles kritēriju interpretāciju; atkārtoti norāda arī to, ka ir svarīgi pieskaņot eksporta kontroli citiem ārpolitikas instrumentiem, kā arī tirdzniecības instrumentiem, piemēram, vispārējo preferenču sistēmai un Konfliktu izrakteņu regulai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkārtoti norāda uz kaitējumu, ko ES digitālajai infrastruktūrai un cilvēktiesībām var radīt ES uzņēmumu nekontrolēts kibernovērošanas tehnoloģiju eksports; šajā sakarībā uzsver ES Divējāda lietojuma regulas ātras, efektīvas un visaptverošas atjaunināšanas nozīmi un aicina Padomi šajā jautājumā pieņemt stingru grafiku; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver to, ka ir svarīgi efektīvi ierobežot ieroču eksportu, kura tiešais lietotājs ir privāti apsardzes uzņēmumi, un šāda eksporta atļaujas drīkst piešķirt tikai tad, kad pēc rūpīgām pārbaudēm ir konstatēts, ka attiecīgais privātais apsardzes uzņēmums nav iesaistījies cilvēktiesību pārkāpumos; uzsver, ka ir jāievieš atbildības mehānismi, lai nodrošinātu, ka privāti apsardzes uzņēmumi ieročus izmanto atbildīgi; |
| --- | --- |

13.

Kopējās nostājas kritēriju izpilde

| 14. | ņem vērā, ka saskaņā ar gada pārskata ziņojumos minēto informāciju, pamatojoties uz 1. kritēriju, atteikums 2014. gadā tika sniegts 81 reizi un 2015. gadā — 109 reizes; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkārtoti aicina PV/AP nākt klajā ar iniciatīvu ES ieroču embargo noteikšanai pret valstīm, kuras tiek apsūdzētas nopietnos starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumos, jo īpaši par mērķtiecīgiem uzbrukumiem civilajai infrastruktūrai; vēlreiz uzsver, ka turpināt izsniegt atļaujas ieroču pārdošanai šādām valstīm nozīmē pārkāpt Kopējo nostāju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ņem vērā, ka saskaņā ar gada pārskata ziņojumos minēto informāciju, pamatojoties uz 2. kritēriju, atteikums 2014. gadā tika sniegts 72 reizes un 2015. gadā — 89 reizes; pauž nožēlu par to, ka dati liecina par kopējas pieejas trūkumu, jo īpaši attiecībā uz stāvokli Sīrijā, Irākā un Jemenā; mudina dalībvalstis un EĀDD sākt diskusijas par 2. kritērija paplašināšanu, lai iekļautu tajā demokrātiskas pārvaldības rādītājus, jo šādi novērtēšanas kritēriji varētu palīdzēt izveidot turpmākus aizsargpasākumus pret neplānotām eksporta radītām negatīvām sekām; turklāt uzskata, ka, īstenojot principiālāku pieeju riska novērtēšanai, lielāka uzmanība tiktu pievērsta tam, kā saņēmējs kopumā ievēro starptautiskās humanitārās tiesības un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka eksports uz Saūda Arābiju neatbilst vismaz 2. kritērijam, jo saskaņā ar kompetento ANO struktūru konstatējumiem šī valsts ir bijusi iesaistīta nopietnos humanitāro tiesību pārkāpumos; atkārtojot 2016. gada 26. februārī pausto aicinājumu, norāda uz steidzamo nepieciešamību noteikt ieroču embargo Saūda Arābijai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ņem vērā, ka saskaņā ar gada pārskata ziņojumos minēto informāciju, pamatojoties uz 3. kritēriju, atteikums 2014. gadā tika sniegts 99 reizes un 2015. gadā — 139 reizes; uzsver to, ka, ņemot vērā 2002. gada Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP par Eiropas Savienības ieguldījumu vieglo ieroču un kājnieku ieroču (VIKI) destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā, saistībā ar 3. kritēriju dalībvalstīm ir jānovērtē nesenie gadījumi, kad ieroči pārdoti nevalstiskiem dalībniekiem, kā arī saistībā ar to sniegta tehniskā palīdzība un apmācība; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ņem vērā, ka saskaņā ar gada pārskata ziņojumos minēto informāciju, pamatojoties uz 4. kritēriju, atteikums 2014. gadā tika sniegts 57 reizes un 2015. gadā — 85 reizes; pauž nožēlu par to, ka dalībvalstu eksportētā militārā tehnoloģija tagad tiek izmantota Jemenā notiekošajā konfliktā; mudina dalībvalstis konsekventi ievērot Kopējo nostāju, pamatojoties uz rūpīgu ilgtermiņa riska novērtējumu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ņem vērā, ka saskaņā ar gada pārskata ziņojumos minēto informāciju, pamatojoties uz 5. kritēriju, atteikums 2014. gadā tika sniegts 7 reizes un 2015. gadā — 16 reizes; atgādina, ka šis kritērijs attiecas uz dalībvalstu un sabiedroto valstu drošības interesēm, vienlaikus atzīstot, ka šīs intereses nedrīkst ietekmēt to, kā tiek nodrošināta atbilstība cilvēktiesību ievērošanas un reģionālā miera, drošības un stabilitātes kritērijiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ņem vērā, ka saskaņā ar gada pārskata ziņojumos minēto informāciju, pamatojoties uz 6. kritēriju, atteikums 2014. gadā tika sniegts 6 reizes, bet 2015. gadā netika reģistrēts neviens atteikums; pauž bažas saistībā ar ziņojumiem par to, ka dalībvalstu eksportētie ieroči tiek novirzīti nevalstiskiem dalībniekiem, tostarp teroristu grupējumiem, un brīdina, ka šie ieroči var tikt izmantoti pret civiliedzīvotājiem gan ES teritorijā, gan ārpus tās; atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi ieviest stingrākas kontroles šādu ieroču eksportam, lai izpildītu starptautiskās saistības attiecībā uz cīņu pret terorismu un organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pauž bažas par to, ka uz Saūda Arābiju un Kataru nosūtītais eksports, iespējams, tiek novirzīts bruņotiem nevalstiskiem dalībniekiem Sīrijā, kuri nopietni pārkāpj cilvēktiesības un humanitārās tiesības, un aicina COARM steidzami risināt šo jautājumu; atzīst, ka lielākā daļa ieroču, kas nonākuši nemiernieku un teroristu grupējumu rokās, ir iegūti ārpus Eiropas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ņem vērā, ka saskaņā ar gada pārskata ziņojumos minēto informāciju, pamatojoties uz 7. kritēriju, atteikums 2014. gadā tika sniegts 117 reizes un 2015. gadā — 149 reizes; cita starpā pauž bažas par to, ka tiek ziņots par VIKI eksportu no Eiropas valstīm uz noteiktiem galamērķiem, no kuriem šis eksports tiek novirzīts tālāk, lai apgādātu nevalstiskos dalībniekus un citus tiešos lietotājus, kas neatbilst Kopējās nostājas prasībām, tādās valstīs kā Sīrija, Irāka, Jemena un Dienvidsudāna; norāda, ka ir steidzami nepieciešams ieroču novirzīšanas riska novērtēšanā balstīties uz ko vairāk kā vien tiešā lietotāja sertifikātā pausto saņēmējas valsts apņemšanos; uzsver, ka ir vajadzīgi efektīvi mehānismi pārbaužu veikšanai pēc nosūtīšanas, lai pārliecinātos par to, ka ieroči netiek reeksportēti atļaujā neparedzētiem tiešajiem lietotājiem; uzsver EĀDD iespējamo lomu, ko tas varētu uzņemties, lai atbalstītu dalībvalstu centienus šajā jomā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ņem vērā, ka saskaņā ar gada pārskata ziņojumos minēto informāciju, pamatojoties uz 8. kritēriju, atteikums 2014. gadā tika sniegts vienu reizi, bet 2015. gadā netika reģistrēts neviens atteikums; atzīst, ka 8. kritērija labāka piemērošana būtu svarīgs ieguldījums, kas palīdzētu sasniegt ES mērķus attiecībā uz politikas saskaņotību attīstībai un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), jo īpaši 16.4. IAM; šajā sakarībā aicina dalībvalstis un EĀDD atjaunināt Padomes Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP praktiskos komentārus un pievērst lielāku uzmanību iespējamam kaitējumam, ko ieroču izmantošana rada attīstības jomā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina dalībvalstis un EĀDD iekļaut Kopējā nostājā jaunu kritēriju, lai nodrošinātu, ka, piešķirot atļauju, pienācīgi tiek ņemts vērā ar attiecīgo eksportu saistītais korupcijas risks; |
| --- | --- |

25.

Dalībvalstu informācijas apmaiņas pastiprināšana

| 26. | aicina dalībvalstis un EĀDD uzlabot konsekvenci Kopējās nostājas īstenošanā un stiprināt informācijas apmaiņas mehānismus, nodrošinot kvalitātes un kvantitātes ziņā labākas informācijas pieejamību eksporta atļauju riska novērtējumu sagatavošanā, pamatojoties uz drošu un plašu pašreizējās sistēmas digitalizāciju un veicot šādus pasākumus:






  a) | sniedzot vairāk informācijas par eksporta atļaujām un faktiskajiem eksportiem, veicot sistemātisku un savlaicīgu informācijas apmaiņu, tostarp par attiecīgajiem tiešajiem lietotājiem, ieroču novirzīšanas gadījumiem, viltotiem vai citādi problemātiskiem tiešo lietotāju sertifikātiem un aizdomās turamiem starpniekiem un transporta uzņēmumiem saskaņā ar vietējiem tiesību aktiem; |
| --- | --- | --- |

26.

a)

sniedzot vairāk informācijas par eksporta atļaujām un faktiskajiem eksportiem, veicot sistemātisku un savlaicīgu informācijas apmaiņu, tostarp par attiecīgajiem tiešajiem lietotājiem, ieroču novirzīšanas gadījumiem, viltotiem vai citādi problemātiskiem tiešo lietotāju sertifikātiem un aizdomās turamiem starpniekiem un transporta uzņēmumiem saskaņā ar vietējiem tiesību aktiem;

| b) | veidojot sarakstu ar struktūrām un personām, kuras tiesātas par ieroču eksporta tiesību aktu pārkāpumiem, un personām, par kurām ir zināms, ka viņas ir iesaistījušās nelegālā ieroču tirdzniecībā vai darbībās, kas apdraud starptautisko un valsts drošību, vai kuras tiek turētas aizdomās par to; |
| --- | --- |

b)

veidojot sarakstu ar struktūrām un personām, kuras tiesātas par ieroču eksporta tiesību aktu pārkāpumiem, un personām, par kurām ir zināms, ka viņas ir iesaistījušās nelegālā ieroču tirdzniecībā vai darbībās, kas apdraud starptautisko un valsts drošību, vai kuras tiek turētas aizdomās par to;

| c) | daloties paraugpraksē, kas pieņemta astoņu kritēriju īstenošanā; |
| --- | --- |

c)

daloties paraugpraksē, kas pieņemta astoņu kritēriju īstenošanā;

| d) | pārveidojot pašreizējos praktiskos komentārus par interaktīvu tiešsaistes resursu; |
| --- | --- |

d)

pārveidojot pašreizējos praktiskos komentārus par interaktīvu tiešsaistes resursu;

| e) | līdz 2018. gada beigām pārveidojot ES gada pārskata ziņojumu par tiešsaistes datubāzi ar meklēšanas iespējām, jauno formātu piemērojot 2016. gada datiem; |
| --- | --- |

e)

līdz 2018. gada beigām pārveidojot ES gada pārskata ziņojumu par tiešsaistes datubāzi ar meklēšanas iespējām, jauno formātu piemērojot 2016. gada datiem;

| f) | sekmējot skaidru un pienācīgi noteiktu kārtību, kādā tiesībaizsardzības iestādes un robežu iestādes sadarbojas, pamatojoties uz informācijas apmaiņu, lai stiprinātu sadarbību drošības jautājumos un izskaustu nelegālu ieroču tirdzniecību, kas apdraud ES un tās pilsoņu drošību; |
| --- | --- |

f)

sekmējot skaidru un pienācīgi noteiktu kārtību, kādā tiesībaizsardzības iestādes un robežu iestādes sadarbojas, pamatojoties uz informācijas apmaiņu, lai stiprinātu sadarbību drošības jautājumos un izskaustu nelegālu ieroču tirdzniecību, kas apdraud ES un tās pilsoņu drošību;

| 27. | atzinīgi vērtē COARM nodomu, gatavojoties apspriedēm par stāvokli eksporta galamērķu un potenciālo tiešo lietotāju valstīs, sistemātiskāk iesaistīt EĀDD; uzstāj, ka šajā procesā ir svarīgi regulāri apspriesties ar Cilvēktiesību jautājumu darba grupu (COHOM); |
| --- | --- |

27.

| 28. | norāda, ka efektīvas informācijas apmaiņas un sadarbības nolūkos ir jārīko arī sanāksmes personālam, kas nodarbojas ar politikas, atļauju izsniegšanas un tiesībaizsardzības jautājumiem, un mudina paredzēt šim mērķim pietiekamus resursus; uzskata, ka izšķirošs faktors Kopējās nostājas īstenošanas stiprināšanā ir dalībvalstu attiecīgo spēju paplašināšana; aicina dalībvalstis un EĀDD gan valstu, gan ES līmenī palielināt to darbinieku skaitu, kas nodarbojas ar eksporta jautājumiem; mudina paredzēt ES līdzekļus, kas varētu tikt izmantoti to dalībvalstu amatpersonu spēju veidošanai, kuras strādā atļauju izsniegšanas un tiesībaizsardzības jomās; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver — lai saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un ES uzticamību ārvalstīs, ir jāizstrādā pieeja, kura izmantojama situācijās, kad dalībvalstis atšķirīgi interpretē Kopējās nostājas 8. kritēriju attiecībā uz būtībā līdzīgu produktu eksportu, kas paredzēts līdzīgiem galamērķiem un tiešajiem lietotājiem; uzskata, ka ir arī pienācis laiks apsvērt lielākas lomas piešķiršanu ES iestādēm dalībvalstu līmenī notiekošu atļauju izsniegšanas procesos, jo īpaši saistībā ar šādām situācijām; aicina dalībvalstis atbalstīt ieroču kontroles pārraudzības struktūras izveidi PV/AP paspārnē; uzskata, ka būtu jāsniedz atzinums tām dalībvalstīm, kuras plāno piešķirt atļauju, ko atteikusi cita dalībvalsts vai dalībvalstis; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka ir steidzami jāpastiprina ES delegāciju loma, lai tās varētu palīdzēt dalībvalstīm un EĀDD izstrādāt eksporta atļauju izsniegšanas riska novērtējumus un veikt tiešo lietotāju pārbaudes, pārbaudes pēc nosūtīšanas un inspekcijas uz vietas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mudina dalībvalstis paredzēt Kopējā nostājā noteikumu, ar kuru tiktu nodrošināts, ka, piemērojot ES embargo pret trešo valsti, tiktu automātiski atsauktas atļaujas, kas jau ir piešķirtas attiecībā uz precēm, par kurām ir noteikts embargo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mudina visas dalībvalstis turpināt palīdzēt valstīm, kas nav ES valstis, izstrādāt, atjaunināt un attiecīgā gadījumā īstenot leģislatīvus un administratīvus pasākumus, ar kuriem tiktu garantēta ieroču un militārās tehnoloģijas eksporta kontroles sistēmas ieviešana; |
| --- | --- |

32.

Ziņošanas pienākuma ievērošanas stiprināšana

| 33. | pauž nožēlu par to, ka septiņpadsmitais ES gada pārskata ziņojums tika publicēts ļoti vēlu — vismaz 17 mēnešus pēc atļauju izsniegšanas vai eksporta veikšanas; pauž nožēlu arī par to, ka astoņpadsmito ES gada pārskata ziņojums tika publiskots tikai 2017. gada martā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kritizē to, ka dalībvalstis pārkāpj minētos astoņus kritērijus; uzskata, ka būtu jāveicina vienota un saskaņota šo astoņu kritēriju piemērošana; norāda, ka trūkst noteikumu par sankciju piemērošanu dalībvalstīm, kuras, piešķirot atļaujas, neievēro astoņus kritērijus, un iesaka dalībvalstīm paredzēt neatkarīgu pārbaužu veikšanas kārtību; uzskata, ka ir pienācis laiks sākt procesu, lai izveidotu mehānismu, ar kuru tiek piemērotas sankcijas dalībvalstīm, kas neievēro Kopējo nostāju; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atgādina, ka saskaņā ar Kopējās nostājas 8. panta 2. punktu visām dalībvalstīm ir pienākums ziņot par savu ieroču eksportu, un aicina visas dalībvalstis pildīt šo pienākumu; pauž nožēlu par to, ka pilnīgus diferencētus datus par atļaujām un faktisko eksportu ES septiņpadsmitā gada pārskata ziņojuma sagatavošanas vajadzībām sniedza 21 valsts, bet astoņpadsmitā gada pārskata ziņojuma sagatavošanas vajadzībām — tikai 20 valstis; aicina visas dalībvalstis, tostarp trīs galvenās ieroču eksporta dalībvalstis — Franciju, Vāciju un Apvienoto Karalisti —, kuras nav sniegušas pilnīgus datus, saistībā ar nākamo gada pārskata ziņojumu sniegt pilnīgu datu kopumu par iepriekšējo eksportu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina garantēt standartizētāku un savlaicīgāku ziņošanas un datu iesniegšanas procedūru, attiecībā uz iepriekšējā gadā notikušo eksportu nosakot stingru datu iesniegšanas termiņu ne vēlāk kā janvārī un fiksētu ziņojuma publicēšanas datumu ne vēlāk kā martā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzskata, ka pārredzamības nolūkos Kopējā nostāja būtu jāpapildina ar pastāvīgi atjaunojamu un publiski pieejamu sarakstu, kurā sniegts izsmeļošs pamatojums un informācija par to, cik lielā mērā eksports uz konkrētām saņēmējvalstīm atbilst vai neatbilst astoņiem kritērijiem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzskata, ka būtu jāizveido standartizēta kontroles un ziņošanas sistēma, kas sniegtu informāciju par to, vai un cik lielā mērā konkrētu ES dalībvalstu eksports neatbilst astoņiem kritērijiem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mudina visas dalībvalstis pilnībā ievērot Kopējā nostājā paredzētos ziņošanas pienākumus; uzsver, ka augstas kvalitātes dati par faktiskajām piegādēm ir svarīgi, lai izprastu, kā ir piemēroti astoņi kritēriji; aicina dalībvalstis un EĀDD izskatīt veidus, kā izmantot muitas iestāžu ģenerētos datus, tostarp izveidojot specifiskus muitas kodus militārajām precēm; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzīst, ka visas ES dalībvalstis ir parakstījušas ITL; prasa panākt ITL vispārēju piemērošanu un lielāku uzmanību pievērst valstīm, kuras nav to parakstījušas, tostarp Krievijai un Ķīnai; pauž atzinību arī par informēšanas centieniem saistībā ar ITL un atbalsta tā efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

40.

Attiecīgo saistīto instrumentu modernizācija

| 41. | mudina pārskatīt Kopējo militāro preču sarakstu un Divējāda lietojuma regulai pielikumā pievienotos sarakstus, lai nodrošinātu, ka tajos tiek iekļautas pilnīgi visas attiecīgās bezpilota sistēmas; atgādina par Parlamenta 2014. gada 27. februāra rezolūciju par bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu un jo īpaši tās 2. punkta c) apakšpunktu, kurā tika prasīts iekļaut bruņotus bezpilota lidaparātus attiecīgajos ieroču kontroles noteikumos; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mudina dalībvalstis rūpīgāk pārbaudīt licencētu ražošanu trešās valstīs un nodrošināt stingrākus aizsargpasākumus pret nevēlamu izmantošanu; prasa stingri piemērot Kopējo nostāju attiecībā uz licencētu ražošanu trešās valstīs; mudina dalībvalstis, lemjot par nodošanu, kas uzlabotu trešās valsts militārā ekipējuma ražošanas un/vai eksportēšanas kapacitāti, apsvērt šīs valsts attieksmi un statusu attiecībā uz Ieroču tirdzniecības līgumu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzskata, ka Direktīvas 2009/43/EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem Kopienā, īstenošanai vajadzētu būt saskaņotai ar Kopējās nostājas īstenošanu, tostarp saistībā ar rezerves daļām un elementiem; norāda, ka Kopējās nostājas darbības joma nav ierobežota un līdz ar to astoņi kritēriji attiecas arī uz eksportu ES iekšienē; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pauž bažas par kiberdrošības problēmām, īpaši revolucionārajām uzlaušanas metodēm, kuras tiek izmantotas, lai piekļūtu valsts atļauju piešķiršanas iestāžu informācijai un datiem; mudina dalībvalstis un Komisiju investēt pietiekamus līdzekļus gan tehnoloģijās, gan cilvēkresursos, lai apmācītu cilvēkus īpašās kiberdrošības programmās un metodēs, kas paredzētas šo kiberdrošības problēmu novēršanai un risināšanai; |
| --- | --- |

44.

Parlamentu un sabiedriskās domas nozīme

| 45. | norāda, ka ne visi ES valstu parlamenti pārbauda valdības lēmumus par atļauju sniegšanu, cita starpā izstrādājot gada pārskatus par ieroču eksportu, un šajā sakarībā prasa kopumā palielināt parlamenta un sabiedrības īstenotu pārraudzību; norāda uz Eiropas Parlamenta Reglamentu, kurā ir paredzēta iespēja regulāri reaģēt uz ES gada pārskata ziņojumiem par ieroču eksportu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzinīgi vērtē regulāru apspriešanos ar valstu parlamentiem, ieroču eksporta kontroles iestādēm, nozares asociācijām un pilsonisko sabiedrību, jo tā ir jēgpilnas pārredzamības centrālais elements; aicina COARM, visas dalībvalstis un EĀDD uzlabot dialogu ar pilsonisko sabiedrību un apspriešanos ar valstu parlamentiem un ieroču eksporta kontroles iestādēm; mudina valstu parlamentus, pilsonisko sabiedrību un akadēmiskās aprindas veikt ieroču tirdzniecības neatkarīgu pārbaudi un aicina dalībvalstis un EĀDD atbalstīt šādas darbības, arī piešķirot tām finansējumu; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.

(2)  OV C 163, 4.5.2016., 1. lpp.

(3)  OV C 153, 16.5.2016., 1. lpp.

(4)  OV L 326, 11.12.2015., 56. lpp.

(5)  OV L 139, 30.5.2017., 38. lpp.

(6)  OV C 97, 28.3.2017., 1. lpp.

(7)  Ieroču tirdzniecības līgums, ANO, 13-27217.

(8)  OV L 341, 18.12.2013., 56. lpp.

(9)  OV L 146, 10.6.2009., 1. lpp.

(10)  OV L 134, 29.5.2009., 1. lpp.

(11)  OV L 338, 13.12.2016., 1. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0472.

(13)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0066.

(14)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0502.

(15)  OV C 285, 29.8.2017., 110. lpp.

(16)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0289.

(17)  “Starptautiskās ieroču tirdzniecības tendences, 2016”, SIPRI faktu lapa, 2017. gada februāris.

(18)  Turpat.

(19)  Turpat.

(20)  2016. gada ziņojums par ieroču eksportu, Gemeinsame Konferenz Kirche und Entwicklung (GKKE) (Kopējā konference par baznīcu un attīstību), 54. lpp.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/71

---

P8_TA(2017)0345

ES politiskās attiecības ar Latīņameriku

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par ES politiskajām attiecībām ar Latīņameriku (2017/2027(INI))

(2018/C 337/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un īpaši tā V sadaļu par ES ārējo darbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un īpaši tā V sadaļu par ES ārējo darbību,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un īpaši tā Piektās daļas I–III un V sadaļu (kopējā tirdzniecības politika, sadarbība attīstības jomā un humānā palīdzība, un starptautiski nolīgumi), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un īpaši tā Piektās daļas I–III un V sadaļu (kopējā tirdzniecības politika, sadarbība attīstības jomā un humānā palīdzība, un starptautiski nolīgumi),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 17. oktobra secinājumus par Eiropas Savienības globālo stratēģiju par ārpolitiku un drošības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 17. oktobra secinājumus par Eiropas Savienības globālo stratēģiju par ārpolitiku un drošības politiku,

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 30. septembra paziņojumu “Eiropas Savienība un Latīņamerika: globālo procesu dalībnieku partnerība” (COM(2009)0495), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 30. septembra paziņojumu “Eiropas Savienība un Latīņamerika: globālo procesu dalībnieku partnerība” (COM(2009)0495),

| — | ņemot vērā to, ka starp ES dalībvalstīm un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstīm (LAK), ir spēcīgas kultūras, valodu, politiskās un vēsturiskās saites, kuras noteikusi arī pēdējās desmitgadēs novērojamo migrācijas procesu intensitāte; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka starp ES dalībvalstīm un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstīm (LAK), ir spēcīgas kultūras, valodu, politiskās un vēsturiskās saites, kuras noteikusi arī pēdējās desmitgadēs novērojamo migrācijas procesu intensitāte;

| — | ņemot vērā ES ikgadējo ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē 2015. gadā (valstu un reģionu jautājumi), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES ikgadējo ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē 2015. gadā (valstu un reģionu jautājumi),

| — | ņemot vērā Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu un Eiropas Savienības dalībvalstu valsts un valdības vadītāju samitos līdz šim pieņemtās deklarācijas un īpaši deklarāciju, kura pieņemta ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopienas (CELAC) otrajā samitā, kurš notika Briselē 2015. gada 10. un 11. jūnijā ar nosaukumu “Veidojot mūsu kopīgo nākotni — kopīgs darbs, lai izveidotu plaukstošu, saliedētu un ilgtspējīgu sabiedrību mūsu iedzīvotājiem” un kurā pieņēma politisko paziņojumu “Partnerība nākamajai paaudzei”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu un Eiropas Savienības dalībvalstu valsts un valdības vadītāju samitos līdz šim pieņemtās deklarācijas un īpaši deklarāciju, kura pieņemta ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopienas (CELAC) otrajā samitā, kurš notika Briselē 2015. gada 10. un 11. jūnijā ar nosaukumu “Veidojot mūsu kopīgo nākotni — kopīgs darbs, lai izveidotu plaukstošu, saliedētu un ilgtspējīgu sabiedrību mūsu iedzīvotājiem” un kurā pieņēma politisko paziņojumu “Partnerība nākamajai paaudzei”,

| — | ņemot vērā ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopienas (CELAC) Pilsoniskās sabiedrības foruma 2015. gada 11. maijā pieņemto deklarāciju “Eiropas un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona tautu līdztiesība, tiesības un demokrātiskā dalība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopienas (CELAC) Pilsoniskās sabiedrības foruma 2015. gada 11. maijā pieņemto deklarāciju “Eiropas un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona tautu līdztiesība, tiesības un demokrātiskā dalība”,

| — | ņemot vērā pirmajā ES un CELAC ministru starpsamita sanāksmē, kura 2016. gada 25. un 26. oktobrī notika Santodomingo (Dominikānas Republikā), pieņemto kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pirmajā ES un CELAC ministru starpsamita sanāksmē, kura 2016. gada 25. un 26. oktobrī notika Santodomingo (Dominikānas Republikā), pieņemto kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā deklarāciju, kura tika pieņemta 25. Ibērijas pussalas un Latīņamerikas valstu un valdību vadītāju samitā, kurš 2016. gada 28. un 29. oktobrī notika Kartahenā (Kolumbijā), un tika veltīts “Jaunatnei, uzņēmējdarbībai un izglītībai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju, kura tika pieņemta 25. Ibērijas pussalas un Latīņamerikas valstu un valdību vadītāju samitā, kurš 2016. gada 28. un 29. oktobrī notika Kartahenā (Kolumbijā), un tika veltīts “Jaunatnei, uzņēmējdarbībai un izglītībai”,

| — | ņemot vērā politisko deklarāciju, kura 2017. gada 25. janvārī tika pieņemta Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopienas (CELAC) valsts un valdības vadītāju piektajā samitā, kurš notika Puntakanā (Dominikānas Republikā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā politisko deklarāciju, kura 2017. gada 25. janvārī tika pieņemta Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopienas (CELAC) valsts un valdības vadītāju piektajā samitā, kurš notika Puntakanā (Dominikānas Republikā),

| — | ņemot vērā tā 2016. gada 20. janvāra rezolūciju par miera procesa veicināšanu Kolumbijā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2016. gada 20. janvāra rezolūciju par miera procesa veicināšanu Kolumbijā (1),

| — | ņemot vērā rezolūcijas par Venecuēlu, īpaši 2016. gada 8. jūnija (2) rezolūciju un 2017. gada 27. aprīļa (3) rezolūciju par situāciju Venecuēlā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas par Venecuēlu, īpaši 2016. gada 8. jūnija (2) rezolūciju un 2017. gada 27. aprīļa (3) rezolūciju par situāciju Venecuēlā,

| — | ņemot vērā tā 2017. gada 5. jūlija nenormatīvo rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kubas Republiku, no otras puses (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2017. gada 5. jūlija nenormatīvo rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kubas Republiku, no otras puses (4),

| — | ņemot vērā 2014. gada 23. oktobra rezolūciju par 43 pedagoģijas studentu pazušanu Meksikā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 23. oktobra rezolūciju par 43 pedagoģijas studentu pazušanu Meksikā (5),

| — | ņemot vērā Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārās asamblejas (EuroLat) rezolūcijas, īpaši 2016. gada 22. septembra rezolūciju par dažādu pašlaik notiekošu ES un LAK sarunu komerciālajiem aspektiem (6), rezolūciju par cīņu pret nabadzību, kura ietverta Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam iekļautajos ilgtspējīgas attīstības mērķos (IAM) (7), rezolūciju par politisko partiju finansēšanu Eiropas Savienībā un Latīņamerikā (8), rezolūciju par Ekonomiskajām un finanšu attiecībām ar Ķīnas Tautas Republiku, ņemot vērā ES un LAK reģionu stratēģiskās partnerattiecības (9), un 2014. gada 29. marta rezolūciju par sieviešu slepkavībām Eiropas Savienībā un Latīņamerikā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārās asamblejas (EuroLat) rezolūcijas, īpaši 2016. gada 22. septembra rezolūciju par dažādu pašlaik notiekošu ES un LAK sarunu komerciālajiem aspektiem (6), rezolūciju par cīņu pret nabadzību, kura ietverta Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam iekļautajos ilgtspējīgas attīstības mērķos (IAM) (7), rezolūciju par politisko partiju finansēšanu Eiropas Savienībā un Latīņamerikā (8), rezolūciju par Ekonomiskajām un finanšu attiecībām ar Ķīnas Tautas Republiku, ņemot vērā ES un LAK reģionu stratēģiskās partnerattiecības (9), un 2014. gada 29. marta rezolūciju par sieviešu slepkavībām Eiropas Savienībā un Latīņamerikā (10),

| — | ņemot vērā EuroLat2016. gada 22. septembra ieteikumu par migrāciju, attīstību un ekonomisko krīzi (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EuroLat2016. gada 22. septembra ieteikumu par migrāciju, attīstību un ekonomisko krīzi (11),

| — | ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju par ES stratēģiju attiecībām ar Latīņameriku (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju par ES stratēģiju attiecībām ar Latīņameriku (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas deklarāciju par 5. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 233/2014, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā 2014.–2020. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas deklarāciju par 5. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 233/2014, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā 2014.–2020. gadam,

| — | ņemot vērā 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 233/2014, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā 2014.–2020. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 233/2014, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā 2014.–2020. gadam,

| — | ņemot vērā SDO Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotājiem un cilšu tautām, jo īpaši tās 14. pantu par attiecīgo tautu īpašuma un valdījuma tiesībām, kas attiecas uz zemi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotājiem un cilšu tautām, jo īpaši tās 14. pantu par attiecīgo tautu īpašuma un valdījuma tiesībām, kas attiecas uz zemi,

| — | ņemot vērā 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par ES lomu plašākas transatlantiskās partnerības veicināšanā (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par ES lomu plašākas transatlantiskās partnerības veicināšanā (13),

| — | ņemot vērā ieteikumus Eiropas Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 16/2014 par ES ārpolitikas atbalstam paredzētās reģionālo ieguldījumu mehānismu dotāciju un finanšu iestāžu aizdevumu apvienošanas efektivitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieteikumus Eiropas Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 16/2014 par ES ārpolitikas atbalstam paredzētās reģionālo ieguldījumu mehānismu dotāciju un finanšu iestāžu aizdevumu apvienošanas efektivitāti,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A8-0268/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A8-0268/2017),

| A. | tā kā Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstis (LAK) ir nozīmīgs ES partneris tādu globālo problēmu kopīgā risināšanā kā nabadzības izskaušana, dzeramā ūdens pieejamība, vispārēja cilvēktiesību ievērošana, miers un drošība, sociālekonomiskā attīstība, labas pārvaldības trūkums, ilgtspēja, cīņa pret klimata pārmaiņām, digitālā transformācija un migrācijas pārvaldība; |
| --- | --- |

A.

tā kā Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstis (LAK) ir nozīmīgs ES partneris tādu globālo problēmu kopīgā risināšanā kā nabadzības izskaušana, dzeramā ūdens pieejamība, vispārēja cilvēktiesību ievērošana, miers un drošība, sociālekonomiskā attīstība, labas pārvaldības trūkums, ilgtspēja, cīņa pret klimata pārmaiņām, digitālā transformācija un migrācijas pārvaldība;

| B. | tā kā ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu (LAK) partnerība ir balstīta uz ciešām vēsturiskām un kultūras saiknēm, plašu starpkultūru apmaiņu, spēcīgām un augošām tirdzniecības un investīciju plūsmām un kopīgām vērtībām, tostarp demokrātiju, cilvēktiesībām un tiesiskumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu (LAK) partnerība ir balstīta uz ciešām vēsturiskām un kultūras saiknēm, plašu starpkultūru apmaiņu, spēcīgām un augošām tirdzniecības un investīciju plūsmām un kopīgām vērtībām, tostarp demokrātiju, cilvēktiesībām un tiesiskumu;

| C. | tā kā 33 LAK valstīs pastāv dažādas politiskās, ekonomiskās un kultūras situācijas un tām ES ārējās darbības kontekstā ir nepieciešamas atšķirīgas pieejas vienotas un saskaņotas sistēmas ietvaros, vienlaikus vienmēr aizsargājot ES vērtības, kuras ir saistītas ar demokrātiju un cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

C.

tā kā 33 LAK valstīs pastāv dažādas politiskās, ekonomiskās un kultūras situācijas un tām ES ārējās darbības kontekstā ir nepieciešamas atšķirīgas pieejas vienotas un saskaņotas sistēmas ietvaros, vienlaikus vienmēr aizsargājot ES vērtības, kuras ir saistītas ar demokrātiju un cilvēktiesībām;

| D. | tā kā ES un LAK valstu ilgstošā partnerība ir balstīta uz vēsturiskām, kultūras, cilvēciskām un ekonomiskām saiknēm, kuras nedrīkst uzskatīt par pašsaprotamām un kurām vajadzētu būt vēl horizontālāk orientētām, un šī partnerība ir arī balstīta uz kopīgiem principiem un vērtībām, tostarp cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, tiesiskumu, starptautisku mieru un drošību, un kopīgu atbalstu daudzpusējai globālās pārvaldības sistēmai, kuras pamatā ir kopīgas normas un dialogs; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES un LAK valstu ilgstošā partnerība ir balstīta uz vēsturiskām, kultūras, cilvēciskām un ekonomiskām saiknēm, kuras nedrīkst uzskatīt par pašsaprotamām un kurām vajadzētu būt vēl horizontālāk orientētām, un šī partnerība ir arī balstīta uz kopīgiem principiem un vērtībām, tostarp cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, tiesiskumu, starptautisku mieru un drošību, un kopīgu atbalstu daudzpusējai globālās pārvaldības sistēmai, kuras pamatā ir kopīgas normas un dialogs;

| E. | tā kā ES un LAK valstu iedzīvotāji kopā veido trešdaļu no Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstu iedzīvotājiem un rada aptuveni 25 % no pasaules IKP; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES un LAK valstu iedzīvotāji kopā veido trešdaļu no Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstu iedzīvotājiem un rada aptuveni 25 % no pasaules IKP;

| F. | tā kā politiskā dialoga un sadarbības pastiprināšana saistībā ar migrāciju, klimata pārmaiņām un enerģiju, organizētās noziedzības apkarošana un ieguldīšana ciešākās sociāli ekonomiskajās saiknēs, atvieglojot vīzu režīmu un nodrošinot studentu apmaiņas programmas un sadarbību pētniecības jomā, ir prioritātes ES ārējā darbībā attiecībā uz LAK valstīm; |
| --- | --- |

F.

tā kā politiskā dialoga un sadarbības pastiprināšana saistībā ar migrāciju, klimata pārmaiņām un enerģiju, organizētās noziedzības apkarošana un ieguldīšana ciešākās sociāli ekonomiskajās saiknēs, atvieglojot vīzu režīmu un nodrošinot studentu apmaiņas programmas un sadarbību pētniecības jomā, ir prioritātes ES ārējā darbībā attiecībā uz LAK valstīm;

| G. | tā kā Eiropas Savienības un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona stratēģiskās partnerattiecības, kura tika uzsāktas 1999. gada jūnijā, lai stiprinātu attiecības starp abiem reģioniem, vēl nav konsolidētas; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Savienības un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona stratēģiskās partnerattiecības, kura tika uzsāktas 1999. gada jūnijā, lai stiprinātu attiecības starp abiem reģioniem, vēl nav konsolidētas;

| H. | tā kā pēdējos desmit gados LAK reģionā ir notikušas ievērojamas izmaiņas, piemēram, liela iedzīvotāju daļa ir sasniegusi sabiedrības vidusslāni, pateicoties ekonomikas reformām un sociālās politikas virzieniem, efektīvākai šī reģiona valstīs gūtās bagātības pārdalei, kas sniedz plašākas iespējas iegūt izglītību, saņemt veselības aprūpi un pienācīgas kvalitātes mājokli, kā arī panākta vispārēja demokrātijas konsolidācija, bet arī ir beidzies izejvielu lielais cikls, kas miljoniem cilvēku radīja draudus atkal nonākt nabadzībā; |
| --- | --- |

H.

tā kā pēdējos desmit gados LAK reģionā ir notikušas ievērojamas izmaiņas, piemēram, liela iedzīvotāju daļa ir sasniegusi sabiedrības vidusslāni, pateicoties ekonomikas reformām un sociālās politikas virzieniem, efektīvākai šī reģiona valstīs gūtās bagātības pārdalei, kas sniedz plašākas iespējas iegūt izglītību, saņemt veselības aprūpi un pienācīgas kvalitātes mājokli, kā arī panākta vispārēja demokrātijas konsolidācija, bet arī ir beidzies izejvielu lielais cikls, kas miljoniem cilvēku radīja draudus atkal nonākt nabadzībā;

| I. | tā kā pēc desmit gadus ilgas iespaidīgas ekonomiskās izaugsmes daudzās LAK reģiona valstīs ir sākusies stagnācija vai pat recesija, ko izraisīja tādu izejvielu augsto cenu cikla beigas, no kurām ir atkarīgas lielākā daļa LAK valstu, un ekonomiskā tempa palēninājums Ķīnā, kura pašlaik ir šā reģiona otra lielākā tirdzniecības partnera pēc ASV, tādējādi vājinot sasniegto progresu un radot atkārtotas nabadzības risku daudziem miljoniem iedzīvotāju; |
| --- | --- |

I.

tā kā pēc desmit gadus ilgas iespaidīgas ekonomiskās izaugsmes daudzās LAK reģiona valstīs ir sākusies stagnācija vai pat recesija, ko izraisīja tādu izejvielu augsto cenu cikla beigas, no kurām ir atkarīgas lielākā daļa LAK valstu, un ekonomiskā tempa palēninājums Ķīnā, kura pašlaik ir šā reģiona otra lielākā tirdzniecības partnera pēc ASV, tādējādi vājinot sasniegto progresu un radot atkārtotas nabadzības risku daudziem miljoniem iedzīvotāju;

| J. | tā kā dažās Latīņamerikas valstīs pastāv liels sabiedrības pieprasījums pēc lielākas demokrātijas, līdzdalības, kā arī ilgtspējīgas ekonomikas politikas; |
| --- | --- |

J.

tā kā dažās Latīņamerikas valstīs pastāv liels sabiedrības pieprasījums pēc lielākas demokrātijas, līdzdalības, kā arī ilgtspējīgas ekonomikas politikas;

| K. | tā kā tiesiskums, kas atspoguļojas stabilā tiesiskajā regulējumā, kurš nodrošina juridisko noteiktību, ir izšķirošs, lai piesaistītu investīcijas, kuras nepieciešamas ekonomikas atveseļošanas veicināšanai; |
| --- | --- |

K.

tā kā tiesiskums, kas atspoguļojas stabilā tiesiskajā regulējumā, kurš nodrošina juridisko noteiktību, ir izšķirošs, lai piesaistītu investīcijas, kuras nepieciešamas ekonomikas atveseļošanas veicināšanai;

| L. | tā kā tiesiskuma ievērošana un stabila tiesiskā un politiskā sistēma ļauj abos reģionos nodrošināt brīvu uzņēmējdarbību un atbalstošu investīciju vidi, kas ietver juridiskās noteiktības principa aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

L.

tā kā tiesiskuma ievērošana un stabila tiesiskā un politiskā sistēma ļauj abos reģionos nodrošināt brīvu uzņēmējdarbību un atbalstošu investīciju vidi, kas ietver juridiskās noteiktības principa aizsardzības pasākumus;

| M. | tā kā augsts inflācijas līmenis kavē izaugsmi, un tādēļ šī problēma ir nekavējoties jānovērš; tā kā uzticams valūtas kurss ir būtisks valsts ekonomiskajai attīstībai; tā kā ir ļoti svarīgi īstenot tādu rūpniecības politiku, kas uzlabo ražīgumu, dažādo ekonomiku un piesaista investīcijas; |
| --- | --- |

M.

tā kā augsts inflācijas līmenis kavē izaugsmi, un tādēļ šī problēma ir nekavējoties jānovērš; tā kā uzticams valūtas kurss ir būtisks valsts ekonomiskajai attīstībai; tā kā ir ļoti svarīgi īstenot tādu rūpniecības politiku, kas uzlabo ražīgumu, dažādo ekonomiku un piesaista investīcijas;

| N. | tā kā asociācijas nolīgumi starp Eiropas Savienību un LAK valstīm palīdz uzlabot politisko un tirdzniecības dialogu un investīciju vidi, atvērto pakalpojumu nozari un publiskā iepirkuma tirgus un ļaujot īstenot infrastruktūras projektus; |
| --- | --- |

N.

tā kā asociācijas nolīgumi starp Eiropas Savienību un LAK valstīm palīdz uzlabot politisko un tirdzniecības dialogu un investīciju vidi, atvērto pakalpojumu nozari un publiskā iepirkuma tirgus un ļaujot īstenot infrastruktūras projektus;

| O. | tā kā ir ļoti svarīgi, ka Latīņamerika un ES izstrādā kopīgu darba kārtību; |
| --- | --- |

O.

tā kā ir ļoti svarīgi, ka Latīņamerika un ES izstrādā kopīgu darba kārtību;

| P. | tā kā ES pēdējos gados ir piedzīvojusi nopietnas pārmaiņas, proti, ekonomikas krīzi, ar Brexit saistītos izaicinājumus un bēgļu krīzi; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES pēdējos gados ir piedzīvojusi nopietnas pārmaiņas, proti, ekonomikas krīzi, ar Brexit saistītos izaicinājumus un bēgļu krīzi;

| Q. | tā kā LAK valstīs pašlaik notiekošās svarīgās ģeopolitiskās pārmaiņas, kurām cita starpā raksturīgi aizvien lielāki Āzijas valstu centieni panākt ekonomisku partnerību reģionā, prasa, lai ES rīkotos kā patiesa LAK reģiona partneru sabiedrotā ne tikai attiecībā uz ekonomisko apmaiņu, bet arī kā partnere sociālā progresa jomā un kopīgo vērtību aizstāvēšanā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā LAK valstīs pašlaik notiekošās svarīgās ģeopolitiskās pārmaiņas, kurām cita starpā raksturīgi aizvien lielāki Āzijas valstu centieni panākt ekonomisku partnerību reģionā, prasa, lai ES rīkotos kā patiesa LAK reģiona partneru sabiedrotā ne tikai attiecībā uz ekonomisko apmaiņu, bet arī kā partnere sociālā progresa jomā un kopīgo vērtību aizstāvēšanā;

| R. | tā kā ES un Meksikas vispārējais nolīgums, ES un Čīles asociācijas nolīgums un ES un Mercosur starpreģionālās sadarbības pamatnolīgums stājās spēkā attiecīgi 1997., 2003. un 1999. gadā; tā kā šie nolīgumi ir būtiski ES un LAK valstīm, notiekošajām sarunām par šo nolīgumu atjaunināšanu ir nepieciešams vērienīgs stimuls, lai panāktu iespējami mūsdienīgus un progresīvus rezultātus; |
| --- | --- |

R.

tā kā ES un Meksikas vispārējais nolīgums, ES un Čīles asociācijas nolīgums un ES un Mercosur starpreģionālās sadarbības pamatnolīgums stājās spēkā attiecīgi 1997., 2003. un 1999. gadā; tā kā šie nolīgumi ir būtiski ES un LAK valstīm, notiekošajām sarunām par šo nolīgumu atjaunināšanu ir nepieciešams vērienīgs stimuls, lai panāktu iespējami mūsdienīgus un progresīvus rezultātus;

| S. | tā kā ES ir LAK reģiona galvenais attīstības palīdzības avots, kas redzams attīstības sadarbības instrumentā (ASI) 2014.–2020. gadam, galvenā investore un viena no galvenajām LAK reģiona tirdzniecības partnerēm un tā kā stipras Eiropas sadarbības pamatā ir finanšu un trīspusēja sadarbība, |
| --- | --- |

S.

tā kā ES ir LAK reģiona galvenais attīstības palīdzības avots, kas redzams attīstības sadarbības instrumentā (ASI) 2014.–2020. gadam, galvenā investore un viena no galvenajām LAK reģiona tirdzniecības partnerēm un tā kā stipras Eiropas sadarbības pamatā ir finanšu un trīspusēja sadarbība,

| T. | tā kā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam ietvaros Komisija izstrādā jaunu attīstības programmu, tā kā ilgtspējīgas attīstības jēdziens jāpiemēro un jāattiecina uz visām Latīņamerikas valstīm (tostarp valstīm ar vidējiem ienākumiem) un tā kā šajā jaunajā pieejā ir jāņem vērā ne tikai ienākumi uz vienu iedzīvotāju, bet arī citi kritēriji; |
| --- | --- |

T.

tā kā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam ietvaros Komisija izstrādā jaunu attīstības programmu, tā kā ilgtspējīgas attīstības jēdziens jāpiemēro un jāattiecina uz visām Latīņamerikas valstīm (tostarp valstīm ar vidējiem ienākumiem) un tā kā šajā jaunajā pieejā ir jāņem vērā ne tikai ienākumi uz vienu iedzīvotāju, bet arī citi kritēriji;

| U. | tā kā LAK valstis tika sistemātiski atstātas novārtā, nosakot galvenās ES ārpolitikas prioritātes, neskatoties uz to, ka ES un LAK valstis saista acīmredzamas un vēsturiski izveidojušās kultūras un valodu saites un ka nepieciešams rast jaunus sabiedrotos, lai nepieļautu ES ģeopolitiskās ietekmes lielāku samazināšanos pasaulē; |
| --- | --- |

U.

tā kā LAK valstis tika sistemātiski atstātas novārtā, nosakot galvenās ES ārpolitikas prioritātes, neskatoties uz to, ka ES un LAK valstis saista acīmredzamas un vēsturiski izveidojušās kultūras un valodu saites un ka nepieciešams rast jaunus sabiedrotos, lai nepieļautu ES ģeopolitiskās ietekmes lielāku samazināšanos pasaulē;

| V. | tā kā ir ļoti liela nozīme visam Atlantijas reģionam, kas aptver ES, Ziemeļamerikas, Centrālamerikas, Dienvidamerikas un Atlantijas okeāna piekrastes valstis Āfrikā tāpat kā nepieciešamībai sadarboties sadarbība starp Atlantijas reģioniem un valstīm, lai tās visas varētu risināt problēmas, kas ir kopīgas šajā plašajā teritorijā; |
| --- | --- |

V.

tā kā ir ļoti liela nozīme visam Atlantijas reģionam, kas aptver ES, Ziemeļamerikas, Centrālamerikas, Dienvidamerikas un Atlantijas okeāna piekrastes valstis Āfrikā tāpat kā nepieciešamībai sadarboties sadarbība starp Atlantijas reģioniem un valstīm, lai tās visas varētu risināt problēmas, kas ir kopīgas šajā plašajā teritorijā;

| W. | tā kā nākamā PTO ministru konference notiks 2017. gada decembrī Buenosairesā un tā kā tajā piedalīsies arī dalībvalstu parlamentārās delegācijas; |
| --- | --- |

W.

tā kā nākamā PTO ministru konference notiks 2017. gada decembrī Buenosairesā un tā kā tajā piedalīsies arī dalībvalstu parlamentārās delegācijas;

| X. | tā kā Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošana nodrošina vispārēju piekļuvi informācijai un vārda brīvības aizsardzību; |
| --- | --- |

X.

tā kā Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošana nodrošina vispārēju piekļuvi informācijai un vārda brīvības aizsardzību;

| Y. | tā kā Latīņamerikā atrodas 10 labākās valstis enerģētikas pārvaldības jomā un 20 % no pasaules naftas rezervēm; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Latīņamerikā atrodas 10 labākās valstis enerģētikas pārvaldības jomā un 20 % no pasaules naftas rezervēm;

| Z. | tā kā divas Latīņamerikas valstis — Meksika un Brazīlija — ir kļuvušas par ES stratēģiskajiem partneriem, |
| --- | --- |

Z.

tā kā divas Latīņamerikas valstis — Meksika un Brazīlija — ir kļuvušas par ES stratēģiskajiem partneriem,

| 1. | uzsver, ka ES un LAK valstu reģionālās partnerības pamatā ir kopīgi principi, vērtības un intereses, piemēram, demokrātija, cilvēktiesības, miers un solidaritāte, tiesiskums, neatkarīgas tiesu iestādes, kā arī apņemšanās tās saglabāt horizontālās attiecībās, un ka tai ir izšķiroša nozīme, veicinot šo divu reģionu sadarbības apmaiņas; uzsver, ka ekonomikas krīzes sākumā ES un LAK valstis saskaras ar kopīgiem izaicinājumiem attiecībā uz ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi un cīņu pret bezdarbu, digitālo transformāciju, sociālo iekļautību un dzimumu vienlīdzību, vienlaikus īstenojot kopīgas vērtības; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka jaunā ģeopolitiskā situācija nostiprina LAK reģionu kā ES ārpolitikas stratēģisko prioritāti un iespēju, jo abiem reģioniem ir kopīgs pasaules redzējums, kura pamatā ir daudzpusējas attiecības, dialogs, ilgtspēja, tiesiskums, cilvēktiesību ievērošana un iekļaujošas atvērtas sabiedrības; atzīst, ka attiecībās starp ES un LAK valstīm ir pozitīva un liela dalībnieku dažādība, tostarp valstis, pilsētas un vietējās struktūras, kā arī universitātes, pilsoniskā sabiedrība, uzņēmumi un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja; aicina turpināt koordinēt nolīgumus, sadarbības pasākumus un augsta līmeņa politisko saziņu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka izšķiroša nozīme ir politiskās un ekonomiskās sadarbības paplašināšanai un stiprāku partnerību veidošanai ar LAK valstīm, īstenojot to kā papildinošas darbības divu reģionu, apakšreģionālā un divpusējā līmenī; uzsver, ka šai sadarbībai ir efektīvi jāveicina ekonomikas izaugsmes konsolidācija, izmantojot ilgtspējīgu sociālekonomiskās attīstības politiku un vienlaikus nodrošinot sociālo iekļaušanu, pilsoniskās brīvības, cilvēktiesības un mazinot nabadzību; uzskata, ka ES un LAK partnerībā un tirdzniecības nolīgumos būtu jāņem vērā ekonomiskās atšķirības starp reģioniem un jācenšas nepalielināt esošo asimetriju; norāda, ka Eiropas uzņēmumu klātbūtne ir ļoti svarīga Latīņamerikas valstu ekonomikām un uzsver, ka to darbībām ir jāpiemēro spēkā esošie tiesību akti un uzraudzības procesi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver ES un CELAC samitu nozīmi, jo tie ir kā divu reģionu stratēģiskas partnerattiecības instruments jauna politiskā dialoga ietvaros; aicina ES un CELAC arī pastiprināt šīs partnerattiecības un politisko dialogu, izmantojot tematisko dialogu un galvenās iniciatīvas, piemēram, Pētniecības un inovācijas kopējo iniciatīvu, strukturēto dialogu par migrāciju, narkotiku apkarošanas koordinācijas un sadarbības mehānismu, un strādājot pie skaidri noteiktām kopīgām interesēm, lai kopīgi risinātu svarīgas globālas problēmas labas pārvaldības, ekonomiskās izaugsmes, sociālās kohēzijas, kultūras, inovācijas un vides jomās tādos daudzpusējos forumos kā Apvienoto Nāciju Organizācija, G20 un PTO; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina par ES un LAK apņemšanos stiprināt sadarbību attiecībā uz pasaules mēroga programmu un atbalsta PTO daudzpusēju pieeju kā pamatu atvērtai tirdzniecības sistēmai, kas balstās uz paredzamiem, iekļaujošākiem noteikumiem, kuri ir efektīvi nabadzības mazināšanas un ilgtspējīgas attīstības veicināšanas mērķu sasniegšanā, un ir arī pārredzami un demokrātiski, un ar spēcīgāku parlamentāro dimensiju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti pauž atbalstu reģionālajai integrācijai LAK reģionā un uzsver, ka nepieciešama lielāka šā reģiona dažādo reģionālās integrācijas shēmu koordinācija, vienlaikus ņemot vērā integrācijas tempa atšķirības; iesaka padziļināt dialogu, sadarbību un labākās prakses apmaiņu ar CELAC, Mercosur, Andu Kopienu, Centrālamerikas Integrācijas sistēmu (SICA) un Klusā okeāna valstu aliansi, lai pastiprinātu dialogu kopējo interešu jomās un vairāk nostiprinātu tā iestāžu sistēmu; iesaka uzlabot reģionālās iniciatīvas par politisko dialogu, sadarbību un apmaiņu ar labākajām praksēm, piemēram, ar Dienvidamerikas valstu savienību (UNASUR), Amerikas valstu organizāciju (OAS) un Karību valstu kopienu (CARICOM), lai sekmētu demokrātiju Dienvidamerikā; uzsver, ka ir svarīgi stiprināt parlamentāro sadarbību starp ES un LAK, jo īpaši starp Eiropas Parlamentu un dažādiem reģionālajiem parlamentiem, apmainoties ar politisku un institucionālu pieredzi un zināšanām; atzinīgi vērtē nesen uzsākto Mercosur un Klusā okeāna valstu alianses dialogu, sekmējot pakāpenisku konverģenci un pieaugumu saistībā ar apspriešanos par turpmākajiem reģionāliem un globālajiem izaicinājumiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka politiskā stabilitāte, ekonomiskie noteikumi un spēcīgas iestādes, kas nodrošina tiesiskumu un pārredzamību, ir stūrakmeņi videi, kas piesaista ilgtermiņa investīcijas, pateicoties juridiskajai noteiktībai; atgādina, ka šādam tiesiskajam regulējumam ir vajadzīgas spēcīgas demokrātiskas iestādes un atbildīga ekonomikas plānošana, kā arī centieni stiprināt politisko dialogu un ekonomiskās partnerības gan reģionā, gan ar ārējiem partneriem; šajā saistībā atgādina, ka partnerībai ar ES ir galvenā nozīme; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, cik dinamiski attīstās Klusā okeāna reģiona valstu alianse, kurā apvienojušās Čīle, Kolumbija, Meksika un Peru, un aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/ Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP/PV) apsvērt iespēju ES iesaistīties minētajā aliansē kā novērotājai, kā to jau dara daudzas ES dalībvalstis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka pašreizējie globālie problēmjautājumi, tostarp cilvēktiesības, miers, drošība, cīņa pret korupciju un nesodāmība, labas pārvaldības trūkums, sociālekonomiski ilgtspējīga attīstība, nabadzības izskaušana, digitālā transformācija, masu migrācija, dzimumu līdztiesība, kiberdrošība, organizētā noziedzība un terorisms, narkotisko vielu nelikumīga tirdzniecība, klimata pārmaiņas, ģeopolitiskās izmaiņas, nevienlīdzība valstu iekšienē un starp tām, neoficiāls darbs un pieaugošs bezdarbs, piedāvā jaunas iespējas un sadarbības kanālus ES un LAK partnerattiecībām, lai stratēģiski rīkotos jomās, kurās ir vajadzīgs kopīgs redzējums un darba programma; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka pat pēc ievērojamas ekonomiskās attīstības, kuras rezultātā nabadzības un nevienlīdzības līmenis kritās, nevienlīdzība joprojām rada ievērojamus šķēršļus LAK reģiona attīstībai, kur 175 miljoni cilvēku dzīvo nabadzībā un atstumtībā, īpaši sievietes un nepilngadīgie; uzsver, ka ekonomiskā izaugsme, tostarp sociālā attīstība, taisnīga bagātības sadale un vispārēja sabiedrisko pamatpakalpojumu sniegšana ir būtiska šā jautājuma risināšanā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina, ka nabadzības izskaušana un nevienlīdzības samazināšana ir jārisina, izmantojot ekonomikas, sociālās kohēzijas un iekļaušanas politikas virzienus, plašākas darba iespējas un izglītības pieejamību, un uzsver, ka ir nepieciešams aizsargāt visus iedzīvotājus un paplašināt vidusslāni neatkarīgi no ekonomikas ciklu ietekmes, konsolidēt iedzīvotāju dzīves apstākļu uzlabošanas sasniegumus, tostarp nosakot sociālās aizsardzības griestus, un ievērot demokrātiskās vērtības un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka nepieciešams integrēt tautsaimniecības globālajās vērtības ķēdēs, pamatojoties uz aprites ekonomikas modeli, un atzīt, ka ir svarīgi sagatavot divpusējos un daudzpusējos tirdzniecības nolīgumus kā efektīvu instrumentu kopīgu globālo problēmu risināšanai, vienlaikus veicinot pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un sociālo dialogu kā ilgtspējīgas attīstības virzītājspēkus; uzsver, ka ir jārada apstākļi abu reģionu tautsaimniecību dažādošanai, samazinot to atkarību no izejvielām un neaizsargātību no cikliski mainīgajām izejvielu cenām pasaulē; uzsver, ka ir svarīgi veicināt zinātnisko un tehnisko zināšanu pārnesi, stiprināt cilvēkkapitālu un dažādot nodarbinātību un ka šo mērķu sasniegšanai ir jāpaaugstina investīcijas izglītībā, apmācībā un kvalifikācijas paaugstināšanā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē 2016. gada 11. novembra protokolu par Ekvadoras pievienošanos ES brīvās tirdzniecības nolīgumam ar Kolumbiju un Peru, kuru parakstīja ES, tās dalībvalstis, Ekvadora, Kolumbija un Peru; atgādina, ka ar šo nolīgumu tiek likvidēti augsti muitas tarifi un tehniski šķēršļi tirdzniecībai, tiek liberalizēti pakalpojumu tirgi, atvērti publiskā iepirkuma tirgi un paredzētas saistības attiecībā uz ātriem un efektīviem strīdu izšķiršanas mehānismiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka ES ir lielākais ārvalstu investors LAK reģionā un otrs lielākais LAK reģiona tirdzniecības partneris, veidojot divvirzienu ekonomiskās attiecības, kuru pamatā ir kvalitātes, sociālās atbildības, darbvietu izveides, tehnoloģiju nodošanas, pētniecības un inovācijas vērtības; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina veidot jaunas publiskās un privātās partnerības, lai veicinātu ekonomikas attīstību, uzņēmējdarbību, izaugsmi un ārvalstu investīcijas; uzsver, ka ir jāapkaro neoficiālā ekonomika un MVU nepietiekamā attīstība un zemā konkurētspēja; prasa veicināt un uzlabot mobilitāti starp abiem reģioniem, vienlaikus nodrošinot darba tiesību savstarpēju saskaņotību un pastiprinot sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka abos reģionos ir nepieciešams attīstīt ilgtspējīgu un efektīvu nodokļu sistēmu kopā ar pienācīgu nodokļu maksāšanas kultūru, tostarp izveidot efektīvas galvenās grāmatvedības iestādes, kas varētu sekmēt ekonomisko izaugsmi un labklājības valstu izveidi, kuras paredzētu un nodrošinātu tādus sabiedriskos labumus un pakalpojumus kā piekļuvi valsts izglītībai, veselības, sociālās aizsardzības infrastruktūrai un drošību visiem iedzīvotājiem, un atkārto, ka nodokļu oāzes un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas postoši ietekmē ekonomisko un sociālo attīstību, progresu un labklājību, un ekonomikas un sociālo pārdalīšanas politiku pienācīgu darbību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka ekonomiskā izaugsme un tirdzniecība ir būtiski faktori ilgtspējīgas attīstības sasniegšanai, taču ar tiem nepietiek, lai mazinātu nabadzību, nevienlīdzību un atstumtību; aicina īstenot efektīvus politikas virzienus, kas sekmētu šo problēmu mazināšanos, panākot diversificētu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, kurā liela uzmanība tiek pievērsta sociālajiem jautājumiem, institucionālajam atbalstam un cilvēktiesību ievērošanai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) panākšanai ir jābūt ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu (LAK) sadarbības pamatmērķim; mudina Savienību palielināt budžeta atbalsta programmas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atbalsta jaunas Eiropas Komisijas attīstības programmas izveidi saskaņā ar ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam; atgādina, ka Ilgtspējīgas attīstības programmai 2030. gadam un tās mērķiem ir jābūt galvenajiem ES un LAK sadarbības instrumentiem, tostarp attiecībā uz visām šīs sadarbības ekonomiskajām, sociālajām un ilgtspējīgas attīstības dimensijām, ne tikai nabadzības izskaušanu; uzsver, ka ES ir jāturpina nodrošināt oficiālās attīstības palīdzība (OAP) visām LAK valstīm, tostarp valstīm ar vidējiem un augstākiem ienākumiem, uz kurām vairs neattiecas divpusējā sadarbība attīstības jomā saskaņā ar diferenciācijas principu, pamatojoties uz jaunu pieeju, kurā jāņem vērā ne tikai ienākumi uz vienu iedzīvotāju, bet arī citi kritēriji; noteikti pieprasa, lai Komisija izņēmuma kārtā un saskaņā ar ASI regulu paredzētu divpusēju sadarbību ar valstīm, kurām ir vidēji un augstāki ienākumi, kamēr vien ir spēkā attīstības sadarbības finanšu instruments 2014.–2020. gadam un pēc tam, lai turpinātu atbalstīt to centienus pārvarēt pašreizējās problēmas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mudina labāk koordinēt politikas virzienus un programmas, ar kurām atbalsta LAK reģionu, kā arī tālākos reģionus un aizjūras zemes un teritorijas; aicina pildīt politiskās saistības, par kurām tika panākta vienošanās ES un LAK reģionālajos samitos, un papildināt tās ar nepieciešamo finanšu līdzekļu piešķiršanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | prasa Komisijai identificēt pieejamos instrumentus un piešķirt tiem pietiekamus līdzekļus, īstenojot piemērotas darbības to saskaņošanai ar efektivitātes, spējas veidot apropriācijas, harmonizēšanas, abpusēja atbildīguma, pārskatatbildības principiem un to atbilstībai LAK valstu attīstības stratēģijām, lai palīdzētu LAK risināt problēmas un sagatavoties iespējamam oficiālās attīstības palīdzības (OAP) samazinājumam nākotnē; aicina šādos instrumentos iekļaut zinātības un apmācības pārnesi un sniegt palīdzību, veicot nodokļu un publisko finanšu pārvaldības reformas, kuras sekmē izaugsmi un kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju piemērot saistošus attīstības efektivitātes principu kritērijus tās apvienošanas programmām, īpaši attiecībā uz līdzatbildību, saskaņošanu ar partnervalstīm, attīstību un finansiālo papildināmību, pārredzamību un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka savu ģeogrāfisko un ģeoloģisko īpatnību dēļ LAK ir ārkārtīgi neaizsargāta pret dabas katastrofām un ka šī situācija vēl vairāk saasinās klimata pārmaiņu rezultātā, kuras ir jārisina globālā mērogā saskaņā ar kopējas, bet diferencētas atbildības principu; aicina Komisiju un LAK valstis novērst pamatcēloņus, īstenot klimatnoturības pasākumus un pieņemt riska novēršanas stratēģijas un protokolus, lai ārkārtas gadījumos strauji mobilizētu humāno palīdzību; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mudina efektīvi īstenot dzimumu līdztiesību, veicināt sieviešu iespējas, kā arī politikas virzienus sieviešu iekļaušanai visās politiskās, ekonomiskās un sociālās dzīves jomās, lai palielinātu viņu aktīvu dalību sabiedrības dzīvē, stingri apkarojot sieviešu slepkavības, nodrošinot sieviešu fizisko un psiholoģisko drošību, veicinot piekļuvi darba tirgum un vienlīdzību nodarbinātībā un nodrošinot viņu pamattiesības, tostarp seksuālās un reproduktīvās tiesības; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot meiteņu un sieviešu dzīvi; uzsver, ka tādēļ piekļuve izglītībai ir būtiska un varētu izraisīt sociālas un ekonomiskas pārmaiņas; šajā saistībā atzinīgi vērtē 1994. gada Amerikas Konvenciju par vardarbības pret sievietēm novēršanu, sodīšanu un izskaušanu (Belenas konvencija) un prasa lielāku nozīmi piešķirt Belenas konvencijas sekretariātam un uzraudzības mehānismam (MESECVI); atzinīgi vērtē Eiropas Padomes Stambulas konvencijas stāšanos spēkā 2016. gadā un aicina abu reģionu valstis, kuras to vēl nav parakstījušas, to izdarīt; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka ir būtiska tāda valsts politika, īpaši attiecībā uz veselības aprūpi, izglītību un apmācību, kā arī privātas iniciatīvas, kura paver iespējas gandrīz 30 miljoniem jauniešu, kuri nestrādā, nemācās vai neapgūst arodu; uzsver, ka ar attīstības programmām ir jānovērš konfliktu, vardarbības, organizētās noziedzības un slepkavību augstais līmenis, kas īpaši skar jauniešus un pusaudžus, un ir viena no galvenajām LAK valstu problēmām; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkārto, cik svarīga ir darbavietu kvalitāte un izglītības iespēju pieejamība jauniešiem, jo viņi iemieso turpmākas cerības panākt kontinenta ilgtermiņa politisko stabilitāti un ir galvenais faktors tās panākšanā; mudina turpināt sadarbību ar ekonomikas fondiem divpusējas universitāšu līdzdalības veidā, izmantojot stipendijas, zināšanu apmaiņu un ES un LAK studentu starptautisku mobilitāti, jo īpaši paplašinot Erasmus + programmu kā daļu no 2015. gadā uzsāktās augstākās izglītības partnerības ar CELAC; ar gandarījumu norāda, ka 2015. gadā tika sekmīgi uzsākta programma Erasmus+, līdz 2020. gadam piedāvājot mobilitātes iespējas 6 200 cilvēkiem un stipendijas 3 500 cilvēkiem — galvenokārt CELAC studentiem; norāda, ka nepieciešams panākt pilnīgu un abpusēju universitāšu grādu atzīšanu un stiprināt divu reģionu sadarbību attiecībā uz kvalitāti un akreditācijas sistēmu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda, ka ES un CELAC sadarbībai ir būtiska nozīme zinātnes, tehnoloģiju un inovācijas jomā un ka ir svarīgi izveidot kopēju ES un CELAC pētniecības telpu, lai stiprinātu sadarbību pētnieku un profesoru mobilitātes jomā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver bērnu tiesību būtisko nozīmi un nepieciešamību visām ES un LAK valstīm stingri ievērot Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mudina turpināt sadarbību, lai veicinātu tehnoloģiju attīstību un uzlabotu iedzīvotāju piekļuvi informācijas un sakaru tehnoloģijām, tādējādi pielāgojot sabiedrību digitālajai transformācijai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver vispārējo tendenci un kopīgās problēmas pēdējo desmit gadu laikā brīvības un sociālo tiesību panākšanā, kā arī lielos centienus izstrādāt iekļaujošas sabiedriskās politikas neaizsargātāko grupu aizsardzībai un bagātības un ekonomikas izaugsmes vienlīdzīgai pārdalei, kas sniedza būtisku ieguldījumu, lai pēdējo 15 gadu laikā glābtu no nabadzības gandrīz 60 miljonus Latīņamerikas iedzīvotājus; aicina varas iestādes ievērot un garantēt demokrātisko principus, pamattiesības, brīvības un visu pilsoņu drošību, tostarp reliģisko minoritāšu, pirmiedzīvotāju, vides aktīvistu, LGTBI kopienas, iedzīvotāju ar invaliditāti, piespiedu kārtā pārvietotu personu un bezvalstnieku, un lauku teritoriju iedzīvotāju drošību; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt pulcēšanās, biedrošanās un vārda brīvību — gan tiešsaistē, gan bezsaistē; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka ir jānodrošina reliģisko minoritāšu un LGTBI kopienas tiesības un drošība; mudina LAK valdības pieņemt tiesību aktus un veikt pasākumus, kuri aizsargātu cilvēktiesību aizstāvjus un žurnālistus pret vajāšanu, draudiem, apmelošanas kampaņām, patvaļīgu apcietināšanu, spīdzināšanu, piespiedu pazušanu un noslepkavošanu, kas bieži tiek vērsti pret viņiem; aicina aizsargāt pamatiedzīvotāju un lauku iedzīvotāju tiesības un intereses tādos attīstības projektos, kuriem ir nozīmīga ietekme uz vidi, un saistībā ar ieguves rūpniecības darbību, vispirms nodrošinot iepriekšējas apspriešanas un piekrišanas procedūras; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž nožēlu par uzbrukumiem demokrātiski ievēlētiem opozīcijas līderiem, žurnālistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, jo īpaši tiem, kuri strādā pie vides jautājumiem, un viņu advokātiem; aicina iestādes veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu viņu fizisko un psiholoģisko neaizskaramību un panāktu tūlītēju, visaptverošu un objektīvu izmeklēšanu, lai vainīgos sauktu pie atbildības saskaņā ar starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkārto, ka tirdzniecības un asociācijas nolīgumu sarunu un īstenošanas procesā būtu jānodrošina pilsoniskās sabiedrības un NVO aktīva iesaiste un apspriešanās ar tām; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka līgumos ir jāatsaucas uz vārda un pulcēšanās brīvību LAK valstīs; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mudina ES dalībvalstis apsvērt iespēju pieņemt tiesību aktus, kas ļauj iesaldēt aktīvus un noteikt vīzu ierobežojumus personām, kuras ir bijušas iesaistītas nopietnos cilvēktiesību pārkāpumos; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atkārto, ka politikas virzieniem un praksēm par migrāciju ir jāgarantē cilvēktiesību ievērošana, pievēršot īpašu uzmanību sievietēm un neaizsargātām grupām, piemēram, nepilngadīgajiem, vecāka gadagājuma cilvēkiem un cilvēkiem ar invaliditāti, vienlaikus ņemot vērā problēmas kuras saistītas ar robežu aizsardzību un migrantu nekriminalizēšanu; uzsver visaptverošas pieejas nepieciešamību, kuras mērķis būtu atzīt migrējošo darba ņēmēju ekonomisko un sociālo ieguldījumu uzņēmējvalstīs, tranzītvalstu nozīmi un nepieciešamību izveidot likumīgus veidus, kā uzņēmējvalstīs iegūt pilsonību, īpašu uzmanību pievēršot pārvietotām personām, kam ir vajadzīgs patvērums; aicina īstenot pasākumus, lai veicinātu un uzlabotu mobilitāti valstu starpā, vienlaikus nodrošinot darba tiesību abpusēju saskaņotību un pastiprinot sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mudina LAK valstis pārliecināties, ka sociālās, vides un darba tiesības tiek pilnībā ievērotas; prasa pilnīgi un efektīvi īstenot SDO konvencijas un ievērot darba pamatstandartus, kas cita starpā ietver biedrošanās brīvību un tiesības uz kolektīvām sarunām; turklāt uzsver, ka ir jānodrošina visu veidu piespiedu vai obligātā darba izskaušana; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver abu reģionu drošības izaicinājumus, tostarp terorismu un narkotisko vielu tirdzniecības un organizētās noziedzības apkarošanu, kā arī mudina īstenot pastāvīgus centienus, lai stiprinātu sadarbību drošības jomā, koordinējot policijas un militāros spēkus un īpašu uzmanību pievēršot informācijas apmaiņai; mudina Latīņamerikas valstis piedalīties ES organizētajās krīzes pārvarēšanas un miera uzturēšanas misijās, kā to jau dara Kolumbija un Čīle; mudina turpināt militāro sadarbību ar mērķi izveidot īpašu ārkārtas palīdzības korpusu dabas un humāno katastrofu novēršanai; prasa īstenot turpmāku sadarbību attiecībā uz jūras satiksmes drošību, atbruņošanos, ieroču neizplatīšanu un bruņojuma kontroli; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina vienprātīgi ievērot valstu teritoriālās integritātes principu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pauž nožēlu par humānās palīdzības samazināšanu un nosoda to, ka šie samazinājumi joprojām attiecas uz teritorijām (ziemeļu trīsstūris, kuru veido Centrālamerika, Haiti, Kolumbija), kurās pastāv vislielākā nepieciešamība pēc humānās palīdzības; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nosoda dažu valstu valdību rīcību, kuras ir atteikušās no starptautiskās humānās palīdzības, tādējādi neradot iespēju apmierināt šo valstu būtiskākās pamatvajadzības; aicina PV/AP uzstāt, lai attiecīgās iestādes atļautu ielaist šādu palīdzību, un nākt klajā ar palīdzības plānu katrai valstij; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina ES apņemties sniegt atbalstu tām LAK valstīm, kurās iedzīvotāji cieš no ilgstošas vardarbības un kurās ir nepieņemami augsts skaits slepkavību, nogalināšanu bez tiesas sprieduma un piespiedu pazušanas gadījumu, jo bez drošības nav iespējama patiesa labklājība, cieņa un laime; mudina LAK valstis veikt pasākumus cietumu pārpildītības novēršanai un ieslodzījuma apstākļu uzlabošanai, nodrošināt ieslodzīto fiziskās un psiholoģiskās integritātes aizsardzību, izmeklēt un sodīt spīdzināšanas un nežēlīgas izturēšanās gadījumus, un veicināt cilvēcīgāku izturēšanos pret ieslodzītajiem, lai tādējādi novērstu regulārus tādus masu nemierus cietumos, kuros tiek zaudētas cilvēku dzīvības; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka ir jāstiprina sadarbība starp visām Atlantijas reģiona valstīm cīņā pret narkotiku tirdzniecību, iesaistot arī attiecīgās Rietumāfrikas valstis, kuras ir nozīmīgs narkotiku tranzīta ceļš starp Latīņameriku un Eiropu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | prasa ES atbalstīt Centrālamerikas valstis, kuras ir skārusi organizētā noziedzība, kas apdraud to sociālās un politiskās struktūras; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāturpina atbalstīt Centrālamerikas drošības stratēģija (CASS) un Karību jūras reģiona valstu drošības stratēģija; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka steidzami ir jāpastiprina centieni, lai apkarotu korupciju, nodokļu krāpšanu un nesodāmību, jo šie ir galvenie šķēršļi, kas kavē attīstību, lai ievērotu tiesiskumu, rīkotu brīvas un pārredzamas vēlēšanas, panāktu varas nošķiršanu un vienlīdzīgu piekļuvi neatkarīgai, objektīvai un profesionālai tiesiskajai sistēmai, atbalstītu labu pārvaldību, novērstu institucionālos trūkumus un stiprinātu administrāciju; atzīst darbu, ko šajā jomā ir veikusi programma EUROsociAL; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina ES un LAK valstis apkarot korupciju ar tādu pasākumu klāstu, kurā cita starpā ietverta novēršana un tiesībaizsardzība, un kriminālvajāšana, un daudzpusēju un starptautisku pretkorupcijas konvenciju efektīva īstenošana, un norāda, ka korupcijas esamība apdraud ne tikai sociālo labklājību un sociālo vienlīdzību, bet arī demokrātiskas valdības politisko leģitimitāti un kvalitāti; uzsver, ka neatkarīgu tiesu iestāžu un neatkarīgas valsts pārvaldes trūkums veicina neuzticēšanos valsts iestādēm, apdraudot tiesiskumu un saasinot vardarbību; uzsver, ka ir nepieciešama pārredzamība, brīvi plašsaziņas līdzekļi un pilsoņu līdzdalība, lai pastiprinātu cīņu pret korupciju; ņem vērā, ka ir jāievieš jauni starptautiskie noteikumi nodokļu oāžu prakses pārtraukšanai, piemēram, automātiska nodokļu informācijas apmaiņa un banku darbības noslēpuma atcelšana; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina turpināt sadarbību saistībā ar nozīmīgiem abas puses interesējošiem vides jautājumiem, īpašu uzmanību pievēršot enerģētikas pārkārtošanai un dekarbonizācijas procesam, kas radīs ietekmi uz abu reģionu ekonomikām; uzsver, ka ir jāatbalsta pētniecība par atjaunojamiem energoresursiem un to izvēršana, dabas aizsardzība, meža apsaimniekošana un politikas virzieni, kas paredzēti, lai pievērstos klimata pārmaiņu cēloņiem un sekām reģionā, kurš tieši izjūt šo pārmaiņu ietekmi, ņemot vērā vietējo un pamatiedzīvotāju kopienas tajās zonās, kurās tiek iegūti dabas resursi; uzsver, ka ir jāturpina atbalstīt tādas iniciatīvas kā EUROCLIMA vai RIOCC saskaņā ar Limas programmu attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību, vidi, klimata pārmaiņām un enerģiju; atzīst kopīgo vajadzību īstenot enerģētisku pāreju, lai sekmīgi izpildītu Parīzes nolīguma noteikumus; uzsver, ka ir nepieciešamas turpmākas investīcijas un sadarbība starp ES un LAK iestādēm un uzņēmumiem, lai kopīgi īstenotu enerģētisko pāreju un dekarbonizāciju un uzlabotu pamatinfrastruktūru; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot pārvaldību un tiesu procedūras attiecībā uz mežu aizsardzību un agrārekoloģiskās lauksaimniecības prakses paplašināšanu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, ka ir jāpaātrina ES un Mercosur sarunas, lai noslēgtu visaptverošu, līdzsvarotu un savstarpēji izdevīgu nolīgumu, kā norādīts Eiropadomes 2017. gada 9. marta secinājumos, lai varētu pabeigt starp ES un Latīņameriku pašreiz noslēgto nolīgumu kopuma izveidi; uzsver, ka ir nepieciešams pabeigt sarunas un panākt, lai Eiropas Parlaments galīgo nolīgumu ratificē pirms pašreizējā termiņa beigām, kas sniegs pozitīvu ieguldījumu ekonomikas izaugsmē un darbvietu izveidē abās ekonomiskajās zonās, kā arī stiprinās savstarpējās vēsturiskās, kultūras, politiskās un sadarbības attiecības un uzticību starp abu reģionu iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka ir svarīgi paātrināt pašreiz notiekošās sarunas par ES un Meksikas vispārējā nolīguma atjaunināšanu, un aicina noslēgt nolīgumu līdz 2017. gada beigām; uzsver, ka ir svarīgi pabeigt ES un Čīles asociācijas nolīgumu līdz 2018. gada pirmajam trimestrim; aicina to dalībvalstu parlamentus, kuri to vēl nav izdarījuši, ratificēt ES un Centrālamerikas asociācijas nolīgumu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver, cik svarīga ir Ekvadoras nesenā pievienošanās daudzpusējam nolīgumam ar Kolumbiju un Peru, un atgādina, ka arī Bolīvija ir aicināta pievienoties, ja tā izlemtu piedalīties; atzinīgi vērtē Šengenas īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu attiecībā uz Peru un Kolumbiju; šajā sakarībā prasa tāpat atcelt vīzu režīmu ar Ekvadoru; norāda, ka šīs darbības sniedz ieguldījumu ES ekonomisko un kultūras saišu uzlabošanā ar šīm valstīm; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka ir būtiski svarīgi ES un LAK valstu asociācijas, tirdzniecības un investīciju nolīgumos sistemātiski iekļaut noteikumus par uzņēmumu sociālo atbildību un klauzulas par cilvēktiesību un sociālo tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

52.

| 53. | norāda, ka Meksikai un Brazīlijai ir piešķirts ES stratēģisko partneru statuss un aicina šādu statusu piešķirt Argentīnai kā svarīgai dalībniecei šajā reģionā un kā Mercosur un G20 loceklei, un atjaunināt iestāžu attiecību sistēmu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atzīst, cik svarīgi ir Ibērijas pussalas un Latīņamerikas samiti, kuriem pēdējos gados pastiprināti darbības mehānismi, vienlaikus atbalstot Ibērijas pussalas un Latīņamerikas ģenerālsekretariāta (SEGIB) pagaidu prezidentūru; uzsver to radīto pievienoto vērtību abu reģionu partnerībai kopumā, jo tie dod iespēju rīkot forumu dialogam, koordinācijai un sadarbībai; prasa šajā saistībā izveidot sadarbības mehānismu, ko varētu izveidot kā saprašanās memorandu vai pamatnolīgumu par sadarbību starp Komisiju un/vai EĀDD un SEGIB un ar ko varētu optimizēt un reglamentēt attiecības starp abām iestādēm strukturētākā, sakārtotākā un sistemātiskākā veidā; atzinīgi vērtē to, ka pēdējā samitā īpaša uzmanība ir pievērsta tādām svarīgām jomām kā jaunieši, izglītība un uzņēmējdarbība; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atkārto, ka EuroLat asambleja un parlamentārās delegācijas ir ļoti veiksmīgi un lietderīgi forumi stratēģiskās partnerības parlamentārajai dimensijai un ES un LAK politiskajam dialogam, tostarp pilsoniskās sabiedrības — kuras nozīme būtu jānostiprina — līmenī, kā arī svarīgs līdzeklis, ar kuru pilsoņu prasības nonāk līdz ES un CELAC samitiem; uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt asamblejas diskusiju un secinājumu pamanāmību un izplatību, gan sadarbojoties ar ES un CELAC samitiem, gan arī ar valstu un reģionālo iestāžu starpniecību; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu fonda kā starptautiskas organizācijas lomu un aicina visus tā sešdesmit divus locekļus nekavēties ar tā ratifikāciju, kam vajadzētu būt lielai nozīmei abu reģionu partnerības atbalstīšanā, un prasa izveidot pastāvīgus šī fonda un EuroLat asamblejas sadarbības mehānismus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atbalsta Eiropas Investīciju bankas ārējo aizdevumu pilnvaru paplašināšanu attiecībā uz Latīņameriku ar mērķi uzturēt un izstrādāt operācijas, lai reaģētu uz tādu finansēšanas prioritāro jomu vajadzībām kā klimata pārmaiņu mazināšana, sociālās, ekonomiskās un vides infrastruktūras izstrāde un atbalsts MVU; |
| --- | --- |

57.

| 58. | prasa nodrošināt labāku daudzpusējo koordināciju starp ES dalībvalstīm, kas piedalās Amerikas Attīstības bankā (BID) un Latīņamerikas Andu Attīstības korporācijas (CAF) Attīstības bankā, lai maksimāli palielinātu LAK valstīs īstenoto attīstības programmu ekonomisko ietekmi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atgādina par atbalstu Kolumbijas miera procesam, kas ir svarīgs gan Kolumbijas iedzīvotāju nākotnei, gan šīs valsts reģiona stabilizācijai, un apņemas atbalstīt Kolumbijas valdību tā īstenošanā; uzsver šajā sakarībā, ka svarīgi ir iesaistīt visu Kolumbijas sabiedrību, jo īpaši cietušos un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kā arī piespiedu kārtā pārvietotās personas un valdību vadītājus, lai garantētu cilvēktiesību aktīvistu un kopienu līderu drošību un aizsardzību; mudina ES un tās dalībvalstis turpināt sniegt politisko un finanšu atbalstu, tostarp saskaņā ar ASI regulu, īpaši tās 5. panta 2. punktu, un ar ES trasta fondu Kolumbijai, un atbalsta PV/AP īpašā sūtņa Kolumbijā devumu; izsaka vēlmi, lai arī Nacionālās atbrīvošanas armija apņemtos atbalstīt notiekošo miera procesu; atzinīgi vērtē to, ka Kolumbijas Revolucionārie bruņotie spēki (FARC) ANO uzraudzībā ir pabeiguši individuālo ieroču nodošanu; atbalsta ANO Drošības padomes izveidoto jauno misiju, lai palīdzētu FARC locekļiem reintegrēties sabiedrībā; atzinīgi vērtē divpusējo pamiera nolīgumu starp Nacionālo atbrīvošanas armiju un Kolumbijas valdību; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pauž lielas bažas par demokrātijas, cilvēktiesību un sociālekonomiskās situācijas pasliktināšanos Venecuēlā un to, ka politiskā un sociālā nestabilitāte kļūst aizvien lielāka; aicina Venecuēlas valdību saglabāt valdības atzaru nodalījumu un neatkarību un pilnībā atjaunot Nacionālās asamblejas konstitucionālo autoritāti; turklāt aicina Venecuēlas valdību nodrošināt visu politisko ieslodzīto tūlītēju un beznosacījumu atbrīvošanu un cik vien ātri iespējams nākt klajā ar vēlēšanu grafiku, kas ļaus notikt brīviem un pārredzamiem vēlēšanu procesiem; aicina starptautisko sabiedrību, reģionālos partnerus un PV/AP veicināt un atbalstīt plašu nacionālo nolīgumu kā vienīgo iespējamo risinājumu; prasa PV/AP aktīvi izpētīt citus pasākumus, lai konstruktīvi veicinātu valsts politisko stabilizāciju; noraida šajā sakarībā jebkādus mēģinājumus nodot tās konstitucionāli atzītās pilnvaras jebkurai citai struktūrai; stingri nosoda Konstitucionālās asamblejas vēlēšanas 2017. gada 30. jūlijā, jo tas ir varas nošķiršanas principa pārkāpums un pilsoņu tiesību neaizskaramības pārkāpums brīvi paust savus politiskos uzskatus ar demokrātiski ievēlētu un leģitīmu iestāžu starpniecību; atgādina, ka Eiropas Parlaments līdz ar daudziem citiem starptautiskiem dalībniekiem neatzīst šīs vēlēšanas vai jebkādus pasākumus vai lēmumus, ko pieņēmusi jaunizveidotā asambleja, to leģitimitātes trūkuma dēļ un pauž nožēlu par vardarbīgajiem apstākļiem, kuru rezultātā daudzi cilvēki ir nogalināti vai ievainoti; pauž lielas bažas par Nacionālās asamblejas demokrātiski ievēlēto locekļu nelikumīgu vajāšanu un apspiešanu; noraida ģenerālprokurores Luisa Ortega Diaz atlaišanu un viņas politisku vajāšanu, kā arī visu Augstākās tiesas locekļu atlaišanu, kurus ievēlējusi leģitīma Venecuēlas Nacionālā asambleja; pilnībā atbalsta Starptautiskās Krimināltiesas izmeklēšanas attiecībā uz daudzajiem noziegumiem un apspiešanām, kuras īstenojis Venecuēlas režīms, un aicina EP uzņemties aktīvu lomu šajā sakarā; aicina PV/AP un Eiropas Padomi apsvērt personu ierobežojošus pasākumus, piemēram, iesaldēt to personu aktīvus un ierobežot ieceļošanas tiesības ES, kuras ir iesaistītas nopietnos cilvēktiesību pārkāpumos Venecuēlā, tostarp attiecība uz neatzītās Konstitucionālās asamblejas locekļiem; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atzinīgi vērtē ES un Kubas Politiskā dialoga un sadarbības nolīguma parakstīšanu 2016. gada decembrī; uzsver, cik svarīgi ir paātrināt tā īstenošanu, kas var pozitīvi ietekmēt ES un CELAC partnerību kopumā; norāda, ka politiskajam dialogam un sadarbības nolīgumam ir jāsniedz ieguldījums Kubas iedzīvotāju dzīves apstākļu un sociālo tiesību uzlabošanā, virzības uz demokrātiju sekmēšanā un pamatbrīvību ievērošanā un veicināšanā; uzsver, ka tā spēkā esamība būs atkarīga no tā, cik efektīvi Kubas valdība īstenos nolīgumā noteiktos noteikumus par cilvēktiesībām, un pamatojoties uz Eiropas Parlamenta rezolūcijām; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī CELAC dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0016.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0269.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0200.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0297.

(5)  OV C 274, 27.7.2016., 28. lpp.

(6)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/montevideo_2016/adopted_docs/trade_en.pdf

(7)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/montevideo_2016/adopted_docs/poverty_en.pdf

(8)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/montevideo_2016/adopted_docs/pparties_en.pdf

(9)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/montevideo_2016/adopted_docs/china_en.pdf

(10)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/athens2014/adopted_docs/femicide/1026102en.pdf

(11)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/eurolat/assembly/plenary_sessions/montevideo_2016/adopted_docs/migration_en.pdf

(12)  OV C 81 E, 15.3.2011., 54. lpp.

(13)  OV C 65, 19.2.2016., 120. lpp.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/82 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/82

---

P8_TA(2017)0346

Korupcija un cilvēktiesības trešās valstīs

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par korupciju un cilvēktiesībām trešās valstīs (2017/2028(INI))

(2018/C 337/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvenciju (UNCAC), kas stājās spēkā 2005. gada 14. decembrī (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvenciju (UNCAC), kas stājās spēkā 2005. gada 14. decembrī (1),

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un ANO Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un ANO Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā ANO Statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Statūtus,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautisko paktu par sociālajām, ekonomiskajām un kultūras tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautisko paktu par sociālajām, ekonomiskajām un kultūras tiesībām,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Konvenciju par ārvalstu amatpersonu kukuļošanas apkarošanu starptautiskās uzņēmējdarbības darījumos un Padomes 2009. gada Ieteikumu par turpmāku kukuļošanas apkarošanu, 2009. gada Ieteikumu par nodokļu atskaitījumiem par ārvalstu valsts amatpersonām dotiem kukuļiem, kā arī citus saistītus instrumentus (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Konvenciju par ārvalstu amatpersonu kukuļošanas apkarošanu starptautiskās uzņēmējdarbības darījumos un Padomes 2009. gada Ieteikumu par turpmāku kukuļošanas apkarošanu, 2009. gada Ieteikumu par nodokļu atskaitījumiem par ārvalstu valsts amatpersonām dotiem kukuļiem, kā arī citus saistītus instrumentus (2),

| — | ņemot vērā 2012. gadā pieņemto ES Stratēģisko satvaru par cilvēktiesībām un demokrātiju un Ārlietu padomes 2015. gada 20. jūlijā pieņemto Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2015–2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gadā pieņemto ES Stratēģisko satvaru par cilvēktiesībām un demokrātiju un Ārlietu padomes 2015. gada 20. jūlijā pieņemto Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2015–2019),

| — | ņemot vērā Vispārējo lietu padomes 2914. sanāksmē 2008. gada 8. decembrī pieņemtās ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo lietu padomes 2914. sanāksmē 2008. gada 8. decembrī pieņemtās ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem (3),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembrī pieņemto ANO rezolūciju “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembrī pieņemto ANO rezolūciju “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam” (4),

| — | ņemot vērā 2013. gada 8. novembrī pieņemto Eiropas Investīciju bankas (EIB) ziņojumu “Politika aizliegtas rīcības novēršanai un izskaušanai Eiropas Investīciju bankas darbībās” (“EIB krāpšanas apkarošanas politika”) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 8. novembrī pieņemto Eiropas Investīciju bankas (EIB) ziņojumu “Politika aizliegtas rīcības novēršanai un izskaušanai Eiropas Investīciju bankas darbībās” (“EIB krāpšanas apkarošanas politika”) (5),

| — | ņemot vērā dokumentu “Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipi: īstenojot Apvienoto Nāciju Organizācijas programmu “Aizsargāt, ievērot un labot”” (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipi: īstenojot Apvienoto Nāciju Organizācijas programmu “Aizsargāt, ievērot un labot”” (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 20. jūnija secinājumus par uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 20. jūnija secinājumus par uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām (7),

| — | ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par uzņēmumu atbildību par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par uzņēmumu atbildību par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs (8),

| — | ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par cīņu pret korupciju un turpmākiem pasākumiem saistībā ar Īpašās komitejas organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos (CRIM) rezolūciju (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par cīņu pret korupciju un turpmākiem pasākumiem saistībā ar Īpašās komitejas organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos (CRIM) rezolūciju (9),

| — | ņemot vērā 2016. gada 6. jūlija rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 6. jūlija rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (10),

| — | ņemot vērā 2015. gada 25. novembra rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 25. novembra rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (11),

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. jūlija rezolūciju par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu kā sarežģītiem jautājumiem, kas risināmi saistībā ar pārvaldību, sociālo aizsardzību un attīstību jaunattīstības valstīs (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. jūlija rezolūciju par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu kā sarežģītiem jautājumiem, kas risināmi saistībā ar pārvaldību, sociālo aizsardzību un attīstību jaunattīstības valstīs (12),

| — | ņemot vērā 2015. gada 11. jūnija rezolūciju par nesen atklātajiem augsta līmeņa korupcijas gadījumiem FIFA (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 11. jūnija rezolūciju par nesen atklātajiem augsta līmeņa korupcijas gadījumiem FIFA (13),

| — | ņemot vērā 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu — ieteicamie pasākumi un iniciatīvas (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu — ieteicamie pasākumi un iniciatīvas (14),

| — | ņemot vērā 2013. gada 8. oktobra rezolūciju par korupciju publiskajā un privātajā sektorā — ietekme uz cilvēktiesībām trešās valstīs (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 8. oktobra rezolūciju par korupciju publiskajā un privātajā sektorā — ietekme uz cilvēktiesībām trešās valstīs (15),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Krimināltiesību pretkorupcijas konvenciju, Eiropas Padomes Civiltiesību pretkorupcijas konvenciju, kā arī Eiropas Padomes Ministru komitejas attiecīgi 1998. gada 5. maijā un 1999. gada 1. maijā pieņemto rezolūciju (98) 7 un (99) 5, ar kurām izveidoja Pretkorupcijas starpvalstu grupu (GRECO), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Krimināltiesību pretkorupcijas konvenciju, Eiropas Padomes Civiltiesību pretkorupcijas konvenciju, kā arī Eiropas Padomes Ministru komitejas attiecīgi 1998. gada 5. maijā un 1999. gada 1. maijā pieņemto rezolūciju (98) 7 un (99) 5, ar kurām izveidoja Pretkorupcijas starpvalstu grupu (GRECO),

| — | ņemot vērā Džakartā 2012. gada 26. un 27. novembrī pieņemto paziņojumu par principiem pretkorupcijas aģentūrām (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Džakartā 2012. gada 26. un 27. novembrī pieņemto paziņojumu par principiem pretkorupcijas aģentūrām (16),

| — | ņemot vērā 2013. gada 22.–24. novembrī pieņemto Panamas deklarāciju par septīto ikgadējo Starptautiskās Pretkorupcijas iestāžu asociācijas (IAACA) konferenci un kopsapulci, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 22.–24. novembrī pieņemto Panamas deklarāciju par septīto ikgadējo Starptautiskās Pretkorupcijas iestāžu asociācijas (IAACA) konferenci un kopsapulci,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 17. decembrī pieņemto rezolūciju par cilvēktiesību aizsardzības un veicināšanas valsts iestādēm un Cilvēktiesību padomes 2016. gada 29. septembrī pieņemto rezolūciju par cilvēktiesību aizsardzības un veicināšanas valsts iestādēm (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 17. decembrī pieņemto rezolūciju par cilvēktiesību aizsardzības un veicināšanas valsts iestādēm un Cilvēktiesību padomes 2016. gada 29. septembrī pieņemto rezolūciju par cilvēktiesību aizsardzības un veicināšanas valsts iestādēm (17),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes Padomdevējas komitejas 2015. gada 5. janvāra galīgo ziņojumu par korupcijas negatīvo ietekmi uz cilvēktiesību ievērošanu (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes Padomdevējas komitejas 2015. gada 5. janvāra galīgo ziņojumu par korupcijas negatīvo ietekmi uz cilvēktiesību ievērošanu (18),

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības Konvenciju par korupcijas novēršanu un apkarošanu (AUCPCC) (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības Konvenciju par korupcijas novēršanu un apkarošanu (AUCPCC) (19),

| — | ņemot vērā ANO iniciatīvu Globālais līgums (UN Global Compact), kas paredz saskaņot stratēģijas un pasākumus ar vispārējiem cilvēktiesību, nodarbinātības, vides un korupcijas apkarošanas principiem (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO iniciatīvu Globālais līgums (UN Global Compact), kas paredz saskaņot stratēģijas un pasākumus ar vispārējiem cilvēktiesību, nodarbinātības, vides un korupcijas apkarošanas principiem (20),

| — | ņemot vērā organizācijas Transparency International ikgadējo korupcijas uztveres indeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā organizācijas Transparency International ikgadējo korupcijas uztveres indeksu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A8-0246/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A8-0246/2017),

| A. | tā kā korupcija ir sarežģīta globāla parādība, kas skar gan ziemeļu, gan dienvidu valstis un to var definēt kā uzticētās varas ļaunprātīgu izmantošanu individuālam, kolektīvam, tiešam vai netiešam privātam labumam, kas būtiski apdraud sabiedrības intereses un sociālo, politisko un ekonomisko stabilitāti un drošību, graujot sabiedrības uzticēšanos un iestāžu efektivitāti un lietderību, kā arī demokrātijas vērtības, cilvēktiesības, ētiskumu, tiesiskumu, ilgtspējīgu attīstību un labu pārvaldību; |
| --- | --- |

A.

tā kā korupcija ir sarežģīta globāla parādība, kas skar gan ziemeļu, gan dienvidu valstis un to var definēt kā uzticētās varas ļaunprātīgu izmantošanu individuālam, kolektīvam, tiešam vai netiešam privātam labumam, kas būtiski apdraud sabiedrības intereses un sociālo, politisko un ekonomisko stabilitāti un drošību, graujot sabiedrības uzticēšanos un iestāžu efektivitāti un lietderību, kā arī demokrātijas vērtības, cilvēktiesības, ētiskumu, tiesiskumu, ilgtspējīgu attīstību un labu pārvaldību;

| B. | tā kā korupcija var svārstīties no neliela mēroga centieniem ietekmēt atsevišķas personas, valsts amatpersonas vai sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu līdz plaša mēroga mēģinājumiem sagraut politiskās, ekonomiskās un/vai juridiskās sistēmas, lai veicinātu un finansētu terorismu, atbalstītu ekstrēmismu, samazinātu nodokļu ieņēmumus un atbalstītu organizētās noziedzības tīklus; |
| --- | --- |

B.

tā kā korupcija var svārstīties no neliela mēroga centieniem ietekmēt atsevišķas personas, valsts amatpersonas vai sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu līdz plaša mēroga mēģinājumiem sagraut politiskās, ekonomiskās un/vai juridiskās sistēmas, lai veicinātu un finansētu terorismu, atbalstītu ekstrēmismu, samazinātu nodokļu ieņēmumus un atbalstītu organizētās noziedzības tīklus;

| C. | tā kā korupciju izraisa politisko, ekonomisko un tiesu sistēmu nespēja nodrošināt stingru un neatkarīgu pārraudzību un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

C.

tā kā korupciju izraisa politisko, ekonomisko un tiesu sistēmu nespēja nodrošināt stingru un neatkarīgu pārraudzību un pārskatatbildību;

| D. | tā kā korupcijas mazināšana ir būtiska ekonomikas izaugsmei, nabadzības mazināšanai, labklājības radīšanai, izglītībai, dzīves apstākļu uzlabošanai, veselības aprūpei, infrastruktūras attīstībai un konfliktu atrisināšanai, kā arī uzticības iestādēm, uzņēmējdarbībai un politikai vairošanai; |
| --- | --- |

D.

tā kā korupcijas mazināšana ir būtiska ekonomikas izaugsmei, nabadzības mazināšanai, labklājības radīšanai, izglītībai, dzīves apstākļu uzlabošanai, veselības aprūpei, infrastruktūras attīstībai un konfliktu atrisināšanai, kā arī uzticības iestādēm, uzņēmējdarbībai un politikai vairošanai;

| E. | tā kā daudzās valstīs korupcija ir ne tikai ievērojams sistēmisks šķērslis demokrātijas īstenošanai, tiesiskuma ievērošanai, politiskajai brīvībai un ilgtspējīgai attīstībai, kā arī visām civilajām, politiskajām, ekonomiskajām, sociālajām un kultūras cilvēktiesībām, bet arī var radīt daudzus cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā korupcija ir viena no visvairāk novārtā atstātajiem cilvēktiesību pārkāpumu cēloņiem, jo tā veicina netaisnību, nevienlīdzību, inter alia attiecībā uz finanšu un saimnieciskajiem resursiem, nesodāmību, patvaļīgu rīcību, politisko un reliģisko ekstrēmismu un konfliktus; |
| --- | --- |

E.

tā kā daudzās valstīs korupcija ir ne tikai ievērojams sistēmisks šķērslis demokrātijas īstenošanai, tiesiskuma ievērošanai, politiskajai brīvībai un ilgtspējīgai attīstībai, kā arī visām civilajām, politiskajām, ekonomiskajām, sociālajām un kultūras cilvēktiesībām, bet arī var radīt daudzus cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā korupcija ir viena no visvairāk novārtā atstātajiem cilvēktiesību pārkāpumu cēloņiem, jo tā veicina netaisnību, nevienlīdzību, inter alia attiecībā uz finanšu un saimnieciskajiem resursiem, nesodāmību, patvaļīgu rīcību, politisko un reliģisko ekstrēmismu un konfliktus;

| F. | tā kā korupcija, apdraudot demokrātijas nostiprināšanu un stiprinot cilvēktiesības, kā arī vājinot valsts iestādes, var izraisīt sociālus nemierus, tostarp vardarbību, sabiedrības protestus un nozīmīgu politisko nestabilitāti; tā kā korupcija joprojām ir sistemātiski neievērots konfliktu katalizators jaunattīstības valstīs, kā dēļ ir plaši izplatīti cilvēktiesību, tostarp starptautisko humanitāro tiesību, pārkāpumi un to veicēju nesodāmība; tā kā nemainīgā situācija korupcijas jomā un nelikumīgā iedzīvošanās bagātībā valsts amatos ir izraisījusi varas sagrābšanu un pie varas esošo kleptokrātu iesakņošanos; |
| --- | --- |

F.

tā kā korupcija, apdraudot demokrātijas nostiprināšanu un stiprinot cilvēktiesības, kā arī vājinot valsts iestādes, var izraisīt sociālus nemierus, tostarp vardarbību, sabiedrības protestus un nozīmīgu politisko nestabilitāti; tā kā korupcija joprojām ir sistemātiski neievērots konfliktu katalizators jaunattīstības valstīs, kā dēļ ir plaši izplatīti cilvēktiesību, tostarp starptautisko humanitāro tiesību, pārkāpumi un to veicēju nesodāmība; tā kā nemainīgā situācija korupcijas jomā un nelikumīgā iedzīvošanās bagātībā valsts amatos ir izraisījusi varas sagrābšanu un pie varas esošo kleptokrātu iesakņošanos;

| G. | tā kā daudzās valstīs augsta līmeņa korupcija noved pie zemas cilvēku, sociālās un ekonomiskās attīstības, zema izglītības un citu publisko pakalpojumu līmeņa, ierobežotām pilsoniskām un politiskām tiesībām, mazas vai neesošas politiskās konkurences un plašsaziņas līdzekļu — gan tiešsaistes, gan tradicionālo — brīvības, kā arī tiesiskuma nepilnībām; |
| --- | --- |

G.

tā kā daudzās valstīs augsta līmeņa korupcija noved pie zemas cilvēku, sociālās un ekonomiskās attīstības, zema izglītības un citu publisko pakalpojumu līmeņa, ierobežotām pilsoniskām un politiskām tiesībām, mazas vai neesošas politiskās konkurences un plašsaziņas līdzekļu — gan tiešsaistes, gan tradicionālo — brīvības, kā arī tiesiskuma nepilnībām;

| H. | tā kā korupcija ietekmē cilvēktiesību izmantošanu, rada konkrētas negatīvas sekas un nesamērīgi ietekmē visnelabvēlīgākajā situācijā esošās, atstumtākās un neaizsargātākās sabiedrības grupas, piemēram, sievietes, bērnus, personas ar invaliditāti, vecāka gadagājuma cilvēkus, trūcīgos, pirmiedzīvotājus vai minoritātēm piederīgos, proti, liedzot tām vienlīdzīgu piekļuvi dalībai politiskajā dzīvē, sabiedriskajām un sociālajām programmām un pakalpojumiem, tiesību sistēmai, drošībai, dabas resursiem, tostarp zemei, darbvietām, izglītībai, veselības aprūpei un mājokļiem; tā kā korupcija ietekmē arī virzību uz diskriminācijas izbeigšanu, dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesībām, ierobežojot sieviešu iespējas pieprasīt savu tiesību atzīšanu; tā kā korupcija izkropļo valsts izdevumu apjomu un sastāvu, būtiski kaitējot valsts spējai pilnībā izmantot visus pieejamos resursus, lai nodrošinātu ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības, demokrātijas un tiesiskuma pienācīgu darbību un kopēja ētiskuma izpratnes attīstību; |
| --- | --- |

H.

tā kā korupcija ietekmē cilvēktiesību izmantošanu, rada konkrētas negatīvas sekas un nesamērīgi ietekmē visnelabvēlīgākajā situācijā esošās, atstumtākās un neaizsargātākās sabiedrības grupas, piemēram, sievietes, bērnus, personas ar invaliditāti, vecāka gadagājuma cilvēkus, trūcīgos, pirmiedzīvotājus vai minoritātēm piederīgos, proti, liedzot tām vienlīdzīgu piekļuvi dalībai politiskajā dzīvē, sabiedriskajām un sociālajām programmām un pakalpojumiem, tiesību sistēmai, drošībai, dabas resursiem, tostarp zemei, darbvietām, izglītībai, veselības aprūpei un mājokļiem; tā kā korupcija ietekmē arī virzību uz diskriminācijas izbeigšanu, dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesībām, ierobežojot sieviešu iespējas pieprasīt savu tiesību atzīšanu; tā kā korupcija izkropļo valsts izdevumu apjomu un sastāvu, būtiski kaitējot valsts spējai pilnībā izmantot visus pieejamos resursus, lai nodrošinātu ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības, demokrātijas un tiesiskuma pienācīgu darbību un kopēja ētiskuma izpratnes attīstību;

| I. | tā kā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķa (IAM) Nr. 16 centrā ir miers, tiesiskums, spēcīgu iestāžu veidošana un korupcijas apkarošana; tā kā, lai visur sasniegtu IAM Nr. 16, ES ir steidzami un tieši jārisina dažādi jautājumi, kuros viena no galvenajām lomām ir korupcijai, sākot no cilvēktiesību pārkāpumiem un beidzot ar nabadzību, badu un netaisnību; |
| --- | --- |

I.

tā kā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķa (IAM) Nr. 16 centrā ir miers, tiesiskums, spēcīgu iestāžu veidošana un korupcijas apkarošana; tā kā, lai visur sasniegtu IAM Nr. 16, ES ir steidzami un tieši jārisina dažādi jautājumi, kuros viena no galvenajām lomām ir korupcijai, sākot no cilvēktiesību pārkāpumiem un beidzot ar nabadzību, badu un netaisnību;

| J. | tā kā korupcijas apkarošanai ir nepieciešami saskaņoti centieni, lai vērstos gan pret augsta līmeņa korupciju, gan sīku korupciju trešās valstīs un ES dalībvalstīs, katrā atsevišķā gadījumā ņemot vērā hierarhisko patronāžu, atlīdzības sistēmas un klientelismu varas struktūrās, kuras bieži sasaista korupcijas noziegumus un nesodāmību augstākajā līmenī ar sīku korupciju, tieši ietekmējot iedzīvotāju dzīvi un viņu piekļuvi pamatpakalpojumiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā korupcijas apkarošanai ir nepieciešami saskaņoti centieni, lai vērstos gan pret augsta līmeņa korupciju, gan sīku korupciju trešās valstīs un ES dalībvalstīs, katrā atsevišķā gadījumā ņemot vērā hierarhisko patronāžu, atlīdzības sistēmas un klientelismu varas struktūrās, kuras bieži sasaista korupcijas noziegumus un nesodāmību augstākajā līmenī ar sīku korupciju, tieši ietekmējot iedzīvotāju dzīvi un viņu piekļuvi pamatpakalpojumiem;

| K. | tā kā korupcijas problēmu nevar risināt bez stingras politiskās apņemšanās visaugstākajā līmenī neatkarīgi no valstu pārraudzības un tiesībaizsardzības struktūru spējām, prasmēm un vēlēšanās; |
| --- | --- |

K.

tā kā korupcijas problēmu nevar risināt bez stingras politiskās apņemšanās visaugstākajā līmenī neatkarīgi no valstu pārraudzības un tiesībaizsardzības struktūru spējām, prasmēm un vēlēšanās;

| L. | tā kā korupcija rada ārkārtīgi nelabvēlīgas sekas ekonomikā, jo īpaši attiecībā uz nabadzības un nevienlīdzības pieaugumu sabiedrībā, sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti, drošību, piekļuvi vispārējai veselības aprūpei un kvalitatīvai izglītībai, infrastruktūrai, sociālekonomiskajām iespējām, kas nodrošina individuālo un kolektīvo emancipāciju, sevišķi ekonomikas izaugsmi, darbvietu radīšanu un nodarbinātības iespējas, un attiecībā uz uzņēmējdarbības kavēšanu un investīciju zudumu; |
| --- | --- |

L.

tā kā korupcija rada ārkārtīgi nelabvēlīgas sekas ekonomikā, jo īpaši attiecībā uz nabadzības un nevienlīdzības pieaugumu sabiedrībā, sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti, drošību, piekļuvi vispārējai veselības aprūpei un kvalitatīvai izglītībai, infrastruktūrai, sociālekonomiskajām iespējām, kas nodrošina individuālo un kolektīvo emancipāciju, sevišķi ekonomikas izaugsmi, darbvietu radīšanu un nodarbinātības iespējas, un attiecībā uz uzņēmējdarbības kavēšanu un investīciju zudumu;

| M. | tā kā, piemēram, korupcija ES katru gadu IKP izteiksmē izmaksā no EUR 179 līdz 990 miljardiem (21); |
| --- | --- |

M.

tā kā, piemēram, korupcija ES katru gadu IKP izteiksmē izmaksā no EUR 179 līdz 990 miljardiem (21);

| N. | tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas informāciju katru gadu pasaulē kukuļos tiek samaksāts aptuveni USD 1 triljons un tiek lēsts, ka kopējais korupcijas radītais ekonomiskais zudums daudzkārt pārsniedz šo rādītāju; |
| --- | --- |

N.

tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas informāciju katru gadu pasaulē kukuļos tiek samaksāts aptuveni USD 1 triljons un tiek lēsts, ka kopējais korupcijas radītais ekonomiskais zudums daudzkārt pārsniedz šo rādītāju;

| O. | tā kā organizētā noziedzība, kas ir nopietna problēma daudzās valstīs un kam ir pārrobežu dimensija, bieži ir saistīta ar korupciju; |
| --- | --- |

O.

tā kā organizētā noziedzība, kas ir nopietna problēma daudzās valstīs un kam ir pārrobežu dimensija, bieži ir saistīta ar korupciju;

| P. | tā kā korupcijas gadījumi un cilvēktiesību pārkāpumi parasti ir saistīti ar ļaunprātīgu varas izmantošanu, pārskatatbildības trūkumu, tiesiskuma kavēšanu, neatbilstošas ietekmes izmantošanu un dažādu diskriminācijas veidu, klientelisma un tirgus mehānismu kropļojumu institucionalizēšanu; tā kā ir cieša saistība starp korupciju un nepilnībām tiesiskumā un pārvaldībā un tā kā tas bieži mazina to iestāžu un struktūru efektivitāti, kurām uzticēts nodrošināt demokrātisko principu un cilvēktiesību ievērošanas pārbaudes un līdzsvaru un kuras ir, piemēram, parlamenti, tiesībaizsardzības iestādes, tiesu iestādes un pilsoniskā sabiedrība; tā kā valstīs, kurās tiesiskumu mazina korupcija, tiesisko sistēmu īstenošanu un stiprināšanu kavē korumpēti tiesneši, juristi, prokurori, policisti, izmeklētāji un revidenti; |
| --- | --- |

P.

tā kā korupcijas gadījumi un cilvēktiesību pārkāpumi parasti ir saistīti ar ļaunprātīgu varas izmantošanu, pārskatatbildības trūkumu, tiesiskuma kavēšanu, neatbilstošas ietekmes izmantošanu un dažādu diskriminācijas veidu, klientelisma un tirgus mehānismu kropļojumu institucionalizēšanu; tā kā ir cieša saistība starp korupciju un nepilnībām tiesiskumā un pārvaldībā un tā kā tas bieži mazina to iestāžu un struktūru efektivitāti, kurām uzticēts nodrošināt demokrātisko principu un cilvēktiesību ievērošanas pārbaudes un līdzsvaru un kuras ir, piemēram, parlamenti, tiesībaizsardzības iestādes, tiesu iestādes un pilsoniskā sabiedrība; tā kā valstīs, kurās tiesiskumu mazina korupcija, tiesisko sistēmu īstenošanu un stiprināšanu kavē korumpēti tiesneši, juristi, prokurori, policisti, izmeklētāji un revidenti;

| Q. | tā kā korupciju un cilvēktiesību pārkāpumus rada neētiska rīcība un valsts pārvaldes vājums un tā kā sabiedrisko un privāto organizāciju uzticamību un likumību iespējams nodrošināt tikai tad, ja ikdienā to darbība balstās stingra ētiskuma kultūrā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā korupciju un cilvēktiesību pārkāpumus rada neētiska rīcība un valsts pārvaldes vājums un tā kā sabiedrisko un privāto organizāciju uzticamību un likumību iespējams nodrošināt tikai tad, ja ikdienā to darbība balstās stingra ētiskuma kultūrā;

| R. | tā kā tāda prakse kā krāpšana vēlēšanās, nelikumīga politisko partiju finansēšana, draugu būšana vai salīdzinoši pārmērīga naudas ietekme politikā mazina uzticību un paļāvību attiecībā uz politiskajām partijām un ievēlētajiem pārstāvjiem, vēlēšanu procesu un valdību, kaitē demokrātiskajai leģitimitātei un sabiedrības uzticībai politikai un var ievērojami vājināt pilsoniskās un politiskās tiesības; tā kā neatbilstīgs regulējums un politiskā finansējuma pārredzamības un uzraudzības trūkums var radīt iespējas neatbilstoši ietekmēt un iejaukties sabiedrisko lietu norisē; tā kā apsūdzības korupcijā var izmantot arī kā politisku instrumentu, lai diskreditētu politiķu reputāciju; |
| --- | --- |

R.

tā kā tāda prakse kā krāpšana vēlēšanās, nelikumīga politisko partiju finansēšana, draugu būšana vai salīdzinoši pārmērīga naudas ietekme politikā mazina uzticību un paļāvību attiecībā uz politiskajām partijām un ievēlētajiem pārstāvjiem, vēlēšanu procesu un valdību, kaitē demokrātiskajai leģitimitātei un sabiedrības uzticībai politikai un var ievērojami vājināt pilsoniskās un politiskās tiesības; tā kā neatbilstīgs regulējums un politiskā finansējuma pārredzamības un uzraudzības trūkums var radīt iespējas neatbilstoši ietekmēt un iejaukties sabiedrisko lietu norisē; tā kā apsūdzības korupcijā var izmantot arī kā politisku instrumentu, lai diskreditētu politiķu reputāciju;

| S. | tā kā korupcija tieslietu jomā pārkāpj vienlīdzības, nediskriminācijas, tiesu iestāžu pieejamības un tiesību uz taisnīgu tiesu un efektīvu tiesību aizsardzību principus, kas ir būtiski svarīgi visu pārējo cilvēktiesību īstenošanā un nesodāmības novēršanā; tā kā neatkarīgu tiesu iestāžu un valsts pārvaldes trūkums veicina neuzticēšanos valsts iestādēm, apdraudot tiesiskumu un reizēm kurinot uz vardarbību; |
| --- | --- |

S.

tā kā korupcija tieslietu jomā pārkāpj vienlīdzības, nediskriminācijas, tiesu iestāžu pieejamības un tiesību uz taisnīgu tiesu un efektīvu tiesību aizsardzību principus, kas ir būtiski svarīgi visu pārējo cilvēktiesību īstenošanā un nesodāmības novēršanā; tā kā neatkarīgu tiesu iestāžu un valsts pārvaldes trūkums veicina neuzticēšanos valsts iestādēm, apdraudot tiesiskumu un reizēm kurinot uz vardarbību;

| T. | tā kā korupciju ir sarežģīti izmērīt, jo parasti tā ietver nelikumīgu praksi, kas apzināti tiek slēpta, lai gan ir izstrādāti un ieviesti vairāki mehānismi korupcijas noteikšanai, uzraudzībai, mērīšanai un apkarošanai; |
| --- | --- |

T.

tā kā korupciju ir sarežģīti izmērīt, jo parasti tā ietver nelikumīgu praksi, kas apzināti tiek slēpta, lai gan ir izstrādāti un ieviesti vairāki mehānismi korupcijas noteikšanai, uzraudzībai, mērīšanai un apkarošanai;

| U. | tā kā tādas jaunas tehnoloģijas kā sadalītās virsgrāmatas vai atvērtā avota izmeklēšanas paņēmieni un metodes sniedz jaunas iespējas palielināt valdības darbību pārredzamību; |
| --- | --- |

U.

tā kā tādas jaunas tehnoloģijas kā sadalītās virsgrāmatas vai atvērtā avota izmeklēšanas paņēmieni un metodes sniedz jaunas iespējas palielināt valdības darbību pārredzamību;

| V. | tā kā cilvēktiesību aizsardzības un jo īpaši nediskriminācijas principa stiprināšana ir vērtīgs korupcijas apkarošanas instruments; tā kā korupcijas apkarošana, izmantojot krimināltiesības un privātās tiesības, nozīmē represīvu un korektīvu pasākumu veikšanu; tā kā cilvēktiesību, tiesiskuma un labas pārvaldības veicināšana un stiprināšana ir veiksmīgu un ilgtspējīgu korupcijas apkarošanas stratēģiju būtiski elementi; |
| --- | --- |

V.

tā kā cilvēktiesību aizsardzības un jo īpaši nediskriminācijas principa stiprināšana ir vērtīgs korupcijas apkarošanas instruments; tā kā korupcijas apkarošana, izmantojot krimināltiesības un privātās tiesības, nozīmē represīvu un korektīvu pasākumu veikšanu; tā kā cilvēktiesību, tiesiskuma un labas pārvaldības veicināšana un stiprināšana ir veiksmīgu un ilgtspējīgu korupcijas apkarošanas stratēģiju būtiski elementi;

| W. | tā kā, izveidojot sinerģiju starp krimināltiesību pieeju un uz cilvēktiesībām balstītu pieeju korupcijas apkarošanā, varētu risināt korupcijas kolektīvās un vispārējās sekas un novērst cilvēktiesību sistemātisku vājināšanos tiešas vai netiešas korupcijas ietekmes dēļ; |
| --- | --- |

W.

tā kā, izveidojot sinerģiju starp krimināltiesību pieeju un uz cilvēktiesībām balstītu pieeju korupcijas apkarošanā, varētu risināt korupcijas kolektīvās un vispārējās sekas un novērst cilvēktiesību sistemātisku vājināšanos tiešas vai netiešas korupcijas ietekmes dēļ;

| X. | tā kā aizvien tiek attīstīta starptautisko pretkorupcijas pasākumu institucionālā un tiesiskā sistēma, tomēr tā tiek nepilnīgi īstenota politiskās gribas vai stabilu izpildes mehānismu trūkuma dēļ; tā kā uz cilvēktiesībām balstīta pieeja pretkorupcijas pasākumiem nodrošinātu paradigmas maiņu un varētu palīdzēt likvidēt šīs īstenošanas nepilnības, izmantojot jau esošos valsts, reģionālos un starptautiskos mehānismus, lai uzraudzītu cilvēktiesību saistību ievērošanu; |
| --- | --- |

X.

tā kā aizvien tiek attīstīta starptautisko pretkorupcijas pasākumu institucionālā un tiesiskā sistēma, tomēr tā tiek nepilnīgi īstenota politiskās gribas vai stabilu izpildes mehānismu trūkuma dēļ; tā kā uz cilvēktiesībām balstīta pieeja pretkorupcijas pasākumiem nodrošinātu paradigmas maiņu un varētu palīdzēt likvidēt šīs īstenošanas nepilnības, izmantojot jau esošos valsts, reģionālos un starptautiskos mehānismus, lai uzraudzītu cilvēktiesību saistību ievērošanu;

| Y. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvencija ir vienīgais juridiski saistošais universālais pretkorupcijas instruments, kas ietver piecas galvenās jomas: novēršanas pasākumus, kriminālatbildības noteikšanu un tiesībaizsardzību, starptautisko sadarbību, līdzekļu atgūšanu un tehnisko palīdzību un informācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvencija ir vienīgais juridiski saistošais universālais pretkorupcijas instruments, kas ietver piecas galvenās jomas: novēršanas pasākumus, kriminālatbildības noteikšanu un tiesībaizsardzību, starptautisko sadarbību, līdzekļu atgūšanu un tehnisko palīdzību un informācijas apmaiņu;

| Z. | tā kā pašreizējās starptautiskās saistības ir labs mehānisms atbilstīgu un saprātīgu pasākumu veikšanai, lai novērstu vai sodītu korupciju valsts un privātajā sektorā, jo īpaši saskaņā ar Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un citiem attiecīgajiem cilvēktiesību instrumentiem; |
| --- | --- |

Z.

tā kā pašreizējās starptautiskās saistības ir labs mehānisms atbilstīgu un saprātīgu pasākumu veikšanai, lai novērstu vai sodītu korupciju valsts un privātajā sektorā, jo īpaši saskaņā ar Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un citiem attiecīgajiem cilvēktiesību instrumentiem;

| AA. | tā kā tiesu iestādes, ombudi un valstu cilvēktiesību aizsardzības iestādes, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas var ieņemt svarīgu lomu korupcijas apkarošanā un to potenciālu var palielināt ciešā sadarbībā ar valsts un starptautiskajām pretkorupcijas aģentūrām; |
| --- | --- |

AA.

tā kā tiesu iestādes, ombudi un valstu cilvēktiesību aizsardzības iestādes, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas var ieņemt svarīgu lomu korupcijas apkarošanā un to potenciālu var palielināt ciešā sadarbībā ar valsts un starptautiskajām pretkorupcijas aģentūrām;

| AB. | tā kā būtu jārīkojas, lai valstīs apkarotu korupciju, uzlabojot pārredzamību, pārskatatbildību un nesodāmības apkarošanas pasākumus un piešķirot prioritāti tādu stratēģiju un konkrētu rīcībpolitiku izstrādei, kas ne tikai cīnās ar korupciju, bet arī palīdz izstrādāt un/vai pilnveidot sabiedrisko politiku šajā jomā; |
| --- | --- |

AB.

tā kā būtu jārīkojas, lai valstīs apkarotu korupciju, uzlabojot pārredzamību, pārskatatbildību un nesodāmības apkarošanas pasākumus un piešķirot prioritāti tādu stratēģiju un konkrētu rīcībpolitiku izstrādei, kas ne tikai cīnās ar korupciju, bet arī palīdz izstrādāt un/vai pilnveidot sabiedrisko politiku šajā jomā;

| AC. | tā kā pilsoniskajai sabiedrībai un privātajam sektoram var būt izšķiroša nozīme, ietekmējot iestāžu reformu, kas stiprinātu pārredzamību un pārskatatbildību; tā kā var gūt mācību no cilvēktiesību kustību pieredzes, vairojot pilsoniskās sabiedrības izpratni par korupcijas nelabvēlīgajām sekām un veidojot alianses ar valsts iestādēm un privāto sektoru pretkorupcijas centienu atbalstīšanā; |
| --- | --- |

AC.

tā kā pilsoniskajai sabiedrībai un privātajam sektoram var būt izšķiroša nozīme, ietekmējot iestāžu reformu, kas stiprinātu pārredzamību un pārskatatbildību; tā kā var gūt mācību no cilvēktiesību kustību pieredzes, vairojot pilsoniskās sabiedrības izpratni par korupcijas nelabvēlīgajām sekām un veidojot alianses ar valsts iestādēm un privāto sektoru pretkorupcijas centienu atbalstīšanā;

| AD. | tā kā brīvu tiešsaistes un bezsaistes plašsaziņas līdzekļu neesamība ne tikai ierobežo vārda brīvību, kas ir viena no pamattiesībām, bet arī rada labvēlīgu augsni nepārredzamu prakšu, korupcijas un neatbilstīgas uzvedības uzplaukumam; tā kā neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem un dažādiem un plurālistiskiem plašsaziņas līdzekļiem ir liela nozīme pārredzamības un kontroles nodrošināšanā, ziņojot, izmeklējot un atklājot korupciju un palielinot sabiedrības izpratni par saikni starp korupciju un cilvēktiesību pārkāpumiem; tā kā vairākās valstīs, tostarp ES dalībvalstīs, spēkā ir goda aizskāruma likumi, piemēram, ir noteikta kriminālatbildība par darbībām, kas ir uzskatāmas par goda aizskaršanu, tādējādi, iespējams, ierobežojot vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvību un atturot trauksmes cēlējus un žurnālistus no koruptīvu darbību atmaskošanas; |
| --- | --- |

AD.

tā kā brīvu tiešsaistes un bezsaistes plašsaziņas līdzekļu neesamība ne tikai ierobežo vārda brīvību, kas ir viena no pamattiesībām, bet arī rada labvēlīgu augsni nepārredzamu prakšu, korupcijas un neatbilstīgas uzvedības uzplaukumam; tā kā neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem un dažādiem un plurālistiskiem plašsaziņas līdzekļiem ir liela nozīme pārredzamības un kontroles nodrošināšanā, ziņojot, izmeklējot un atklājot korupciju un palielinot sabiedrības izpratni par saikni starp korupciju un cilvēktiesību pārkāpumiem; tā kā vairākās valstīs, tostarp ES dalībvalstīs, spēkā ir goda aizskāruma likumi, piemēram, ir noteikta kriminālatbildība par darbībām, kas ir uzskatāmas par goda aizskaršanu, tādējādi, iespējams, ierobežojot vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvību un atturot trauksmes cēlējus un žurnālistus no koruptīvu darbību atmaskošanas;

| AE. | tā kā daudzas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp pretkorupcijas asociācijas un cilvēktiesību asociācijas, arodbiedrības, pētnieciskā žurnālistika, emuāristi un trauksmes cēlēji vērš uzmanību uz korupciju, krāpšanu, nepareizu pārvaldību un cilvēktiesību pārkāpumiem, neraugoties uz to, ka pakļauj sevi atriebībai, tostarp darbavietā, neslavas celšanas un goda aizskaršanas apsūdzībām un personīgam apdraudējumam; tā kā nepietiekama aizsardzība pret atriebību, neslavas celšanas un goda aizskaršanas tiesību aktu izmantošanas un neatkarīgas un ticamas izmeklēšanas trūkums var atturēt cilvēkus no šādas informācijas sniegšanas; tā kā ES ir pienākums viņus aizsargāt, jo īpaši sniedzot publisku atbalstu, tostarp apmeklējot un vērojot cilvēktiesību pārkāpēju tiesas procesus un pēc iespējas efektīvāk izmantojot tādus savus sadarbības instrumentus kā Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu (EIDHR); tā kā ir nepieciešams nodrošināt spēkā esošo tiesību aktu ievērošanu un pienācīgu īstenošanu; tā kā personām, kas vērš uzmanību uz korupciju, vajadzētu būt tiesībām uz savas identitātes konfidencialitātes saglabāšanu saskaņā ar taisnīgas tiesas garantijām; tā kā trauksmes cēlējiem būtu jāpiešķir starptautiska aizsardzība pret vajāšanu; |
| --- | --- |

AE.

tā kā daudzas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp pretkorupcijas asociācijas un cilvēktiesību asociācijas, arodbiedrības, pētnieciskā žurnālistika, emuāristi un trauksmes cēlēji vērš uzmanību uz korupciju, krāpšanu, nepareizu pārvaldību un cilvēktiesību pārkāpumiem, neraugoties uz to, ka pakļauj sevi atriebībai, tostarp darbavietā, neslavas celšanas un goda aizskaršanas apsūdzībām un personīgam apdraudējumam; tā kā nepietiekama aizsardzība pret atriebību, neslavas celšanas un goda aizskaršanas tiesību aktu izmantošanas un neatkarīgas un ticamas izmeklēšanas trūkums var atturēt cilvēkus no šādas informācijas sniegšanas; tā kā ES ir pienākums viņus aizsargāt, jo īpaši sniedzot publisku atbalstu, tostarp apmeklējot un vērojot cilvēktiesību pārkāpēju tiesas procesus un pēc iespējas efektīvāk izmantojot tādus savus sadarbības instrumentus kā Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu (EIDHR); tā kā ir nepieciešams nodrošināt spēkā esošo tiesību aktu ievērošanu un pienācīgu īstenošanu; tā kā personām, kas vērš uzmanību uz korupciju, vajadzētu būt tiesībām uz savas identitātes konfidencialitātes saglabāšanu saskaņā ar taisnīgas tiesas garantijām; tā kā trauksmes cēlējiem būtu jāpiešķir starptautiska aizsardzība pret vajāšanu;

| AF. | tā kā korupcijas apkarošanā būtu jāparedz arī pasākumi ar mērķi likvidēt organizēto noziedzību, nodokļu oāzes, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelegālu kapitāla plūsmu, kā arī to veicinošas shēmas, jo tie traucē valstu ilgtspējīgai attīstībai, progresam, labklājībai un pārskatatbildībai; |
| --- | --- |

AF.

tā kā korupcijas apkarošanā būtu jāparedz arī pasākumi ar mērķi likvidēt organizēto noziedzību, nodokļu oāzes, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelegālu kapitāla plūsmu, kā arī to veicinošas shēmas, jo tie traucē valstu ilgtspējīgai attīstībai, progresam, labklājībai un pārskatatbildībai;

| AG. | tā kā daudzām trešām valstīm vēl nav spēju veikt nodokļu informācijas apmaiņu ar ES valstīm, tādējādi tās no ES valstīm nesaņem informāciju par to valstspiederīgajiem, kuri, iespējams, izvairās no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

AG.

tā kā daudzām trešām valstīm vēl nav spēju veikt nodokļu informācijas apmaiņu ar ES valstīm, tādējādi tās no ES valstīm nesaņem informāciju par to valstspiederīgajiem, kuri, iespējams, izvairās no nodokļu maksāšanas;

| AH. | tā kā ir pienācīgi jāuzrauga ES finansējums trešām valstīm, tostarp ārkārtas situācijās, izmantojot skaidru līdzsvara un atsvara sistēmu saņēmējvalstīs, lai novērstu korupcijas iespējas, kas varētu rasties, un vērstu uzmanību uz ļaunprātīgu izmantošanu un atklātu korumpētas amatpersonas; |
| --- | --- |

AH.

tā kā ir pienācīgi jāuzrauga ES finansējums trešām valstīm, tostarp ārkārtas situācijās, izmantojot skaidru līdzsvara un atsvara sistēmu saņēmējvalstīs, lai novērstu korupcijas iespējas, kas varētu rasties, un vērstu uzmanību uz ļaunprātīgu izmantošanu un atklātu korumpētas amatpersonas;

| AI. | tā kā korupcijas un nelikumīgu finanšu plūsmu kontrole ir politisks jautājums, kas ir jārisina globāli, pasaules un pārrobežu līmenī (G20, ANO, ESAO, PB, SVF); |
| --- | --- |

AI.

tā kā korupcijas un nelikumīgu finanšu plūsmu kontrole ir politisks jautājums, kas ir jārisina globāli, pasaules un pārrobežu līmenī (G20, ANO, ESAO, PB, SVF);

| AJ. | tā kā Starptautiskais sporta integritātes forums (IFSI), kas 2017. gada februārī notika Lozannā (Šveice), veicināja sadarbību starp valdībām, starptautiskajām sporta struktūrām un citām organizācijām, lai apkarotu korupciju sportā, |
| --- | --- |

AJ.

tā kā Starptautiskais sporta integritātes forums (IFSI), kas 2017. gada februārī notika Lozannā (Šveice), veicināja sadarbību starp valdībām, starptautiskajām sporta struktūrām un citām organizācijām, lai apkarotu korupciju sportā,

| 1. | prasa kolektīvi rīkoties valstu un starptautiskā līmenī, lai novērstu un apkarotu korupciju, ņemot vērā, ka tā izplatās pāri robežām un ka ir jāsekmē valstu un reģionu ciešāka sadarbība paralēli pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbam cīņā pret korupciju; aicina valstis aktīvi iesaistīties starptautiskajos forumos, lai apspriestu un panāktu kopīgus lēmumus par paraugpraksi un politiku, kas ir piemērota katra reģiona īpašajai situācijai, nolūkā apkarot korupciju kā savstarpēji saistītu kompleksu un transversālu parādību, kura liek šķēršļus politiskajai, ekonomiskajai un sociālajai attīstībai un uzkurina starptautisko noziedzību, tostarp ar terorismu saistītas darbības; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apņemas katrā sasaukumā regulāri sagatavot atjauninātu ziņojumu par korupciju un cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka cīņā pret korupciju jāietver valsts un privātā sektora partnerības pieeja, un brīdina, ka šādas partnerības trūkums pastiprinās nabadzību, nevienlīdzību un kaitējumu reputācijai, samazinās ārējās investīcijas, apdraudēs jauniešu iespējas dzīvē un neļaus pārraut saiti starp koruptīvām darbībām un terorismu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž bažas par tādu pašreizējo valstu un starptautisko pretkorupcijas instrumentu īstenošanas un izpildes trūkumu kā ANO Pretkorupcijas konvencija, ANO Vadošie principi uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām (Ruggie vadlīnijas), Eiropas Padomes Krimināltiesību pretkorupcijas konvencija un ESAO Konvencija par kukuļdošanas novēršanu; aicina parakstītājvalstis tos pilnībā piemērot, lai labāk aizsargātu savus iedzīvotājus; apņemas sadarboties ar starptautiskajiem partneriem, lai palielinātu to valstu skaitu, kas izvēlas stiprināt demokrātiskos procesus un veidot atbildīgas iestādes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž bažas par vajāšanu, draudiem, iebiedēšanu un atriebību, ar ko saskaras pilsoniskās sabiedrības organizāciju locekļi, tostarp pretkorupcijas apvienības un cilvēktiesību kustības, žurnālisti, emuāristi un trauksmes cēlēji, kas ceļ gaismā un atmasko korupcijas gadījumus; aicina iestādes veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai garantētu viņu fizisko un garīgo neaizskaramību, un nodrošināt tūlītējas, vispusīgas un objektīvas izmeklēšanas, lai saskaņā ar starptautiskajiem standartiem sodītu vainīgos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina 2016. gada Londonas Pretkorupcijas samita dalībniekus izpildīt savu apņemšanos pievērsties korupcijas cēloņiem un metodēm pārredzamības veicināšanai, kā arī nodrošināt atbalstu tiem, kas skarti visvairāk; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka ir būtiski izstrādāt ES ārēju korupcijas apkarošanas stratēģiju, lai efektīvi cīnītos pret korupciju un finanšu noziegumiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka valstīm ir jāievēro cilvēktiesību saistības saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvenciju, un mudina valstis, kuras vēl nav to izdarījušas, parakstīt šo konvenciju; uzsver, ka valstīm ir atbildība novērst un beigu beigās reaģēt uz jebkādu korupcijas nelabvēlīgu ietekmi to jurisdikcijā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzīst, ka politisko procesu dalībnieku un uzņēmēju atbildībā ir ievērot cilvēktiesības un apkarot korupciju; uzsver, ka pretkorupcijas stratēģijās ir jāiestrādā cilvēktiesību perspektīva, lai īstenotu obligātu un efektīvu preventīvo politiku saistībā ar tādiem jautājumiem kā pārredzamība, tiesību akti par piekļuvi publiskai informācijai, trauksmes cēlēju aizsardzība un ārējās kontroles; |
| --- | --- |

9.

| 10. | iesaka ES pastiprināt atbalstu starptautiskajiem instrumentiem, lai palielinātu pārredzamību ekonomikas sektoros, kurus cilvēktiesību pārkāpumi un korupcija apdraud visvairāk; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atbalsta mūsdienīgas, pārredzamas un efektīvas politikas un tiesiskā regulējuma izstrādi dabas resursu pārvaldībai un uzskata, ka šādi pasākumi var būt iedarbīgi līdzekļi cīņā pret korupciju; šajā sakarā atzinīgi vērtē Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu (EITI) un aicina ES modernizēt tās atbalstu, lai palīdzētu ar resursiem bagātām valstīm īstenot to kā spēcīgu globālu instrumentu, veicinot no dabas resursiem iegūtu ieņēmumu pārvaldības pārredzamību un pārskatatbildību; uzskata, ka efektīva tiesiskā regulējuma izveide, lai nodrošinātu, ka naftas, gāzes un kalnrūpniecības nozaru piegādes ķēdēs iesaistītie uzņēmumi un citas ieinteresētās personas pareizi piemēro EITI principus, ir izšķirīgi svarīgs pasākums, kas ES būtu jāatbalsta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | iesaka, pievēršoties un ierobežojot nelikumīgas finanšu kapitāla plūsmas no Āfrikas, īpašu uzmanību pievērst kapitāla plūsmām no rūdu un minerālu ieguves vietām konfliktu zonās; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka korupcija ir sarežģīta parādība, kurai ir raksturīgi daudzveidīgi ekonomiski, politiski, administratīvi, sociāli un kultūras faktori un varas attiecības, un tāpēc atgādina — lai ar attīstības politiku veicinātu korupcijas apkarošanu, tajā, ņemot vērā kultūras un reģionālās īpatnības, līdztekus nabadzības un nevienlīdzības mazināšanai un labākai integrācijai būtu jāveicina arī cilvēktiesības, demokrātija, tiesiskums un publiski sociālie pakalpojumi, tādējādi sekmējot labu pārvaldību un veidojot sociālo kapitālu, sociālo iekļautību un sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka viens no efektīvākajiem līdzekļiem korupcijas novēršanai ir samazināt valsts iejaukšanos un birokrātisko starpniecību un ierosināt vienkāršākus noteikumus; |
| --- | --- |

14.

Korupcijas un cilvēktiesību apsvērumi ES divpusējās attiecībās

| 15. | uzsver, ka ar ES palīdzības programmām finansētos projektos ir jāiekļauj vietējas un demokrātiskas līdzdalības princips, lai nodrošinātu minimālo pārredzamības standartu; uzsver, ka ES ārējie finanšu instrumenti būtu jābalsta uz pretkorupcijas normām, nosacījumiem, kas inter alia pievēršas rezultātiem un ietver skaidrus pieturpunktus, rādītājus un gada progresa ziņojumus, un uz partnervalstu saistībām, lai palielinātu ES finansiālā atbalsta apgūšanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina, ka pastāvīgi jāuzrauga ES finansētie projekti un būtu jāsauc pie atbildības saņēmējvalstu iestādes, ja ES līdzekļi nav izlietoti atbilstīgi, un uzsver, ka līgumu īstenošanas uzraudzībā jāiesaista pilsoniskās sabiedrības organizācijas un cilvēktiesību aizstāvji; turklāt uzsver, ka visiem līgumslēdzējiem, kas saņem ES līdzekļus, ir pilnībā jāatklāj visa pieprasītā informācija, tostarp faktiskās īpašumtiesības un korporatīvā struktūra; |
| --- | --- |

16.

| 17. | iesaka ES un citiem starptautiskiem dotāciju un aizdevumu sniedzējiem veikt dotāciju, aizdevumu un finanšu palīdzības revīziju, kā arī veikt saņēmēju valdību un organizāciju stingru uzticamības pārbaudi, lai novērstu, ka tiek maksāta “noma” kleptokrātiskām iestādēm un organizācijām, kuras tās kopā ar saviem sabiedrotajiem kontrolē; šajā kontekstā uzskata, ka būtu jāveicina arī salīdzinošā izvērtēšana; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver pretkorupcijas programmas izšķirīgi svarīgo nozīmi pievienošanās ES sarunu procesā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina ES nolīgumos ar trešām valstīm līdztekus cilvēktiesību klauzulām iekļaut arī pretkorupcijas klauzulu, kura pieprasītu uzraudzību, apspriešanos un, kā pēdējo risinājumu, sankciju uzlikšanu vai šādu nolīgumu apturēšanu nopietnas un/vai sistēmiskas korupcijas gadījumā, kas rada smagus cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina ES izstrādāt principus, lai apkarotu liela mēroga korupciju kā noziegumu saskaņā ar valstu un starptautiskajiem tiesību aktiem, pievērsties nesodāmības par liela mēroga korupciju gadījumiem, stingrāk īstenojot pretkorupcijas tiesību aktus, un veikt reformas, lai novērstu sistēmiskās nepilnības valstu tiesiskajā regulējumā, kas ļauj liela mēroga korupcijā gūtajai peļņai nonākt pāri robežām un izvairīties no valsts finanšu regulatoru un nodokļu iestāžu pārraudzības; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai tiktu pastāvīgi un strukturēti uzraudzīts un novērtēts, cik efektīvi ES dalībvalstis un valstis, ar kurām ES ir noslēgusi nolīgumus vai plāno to darīt, īsteno ANO Pretkorupcijas konvenciju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu un dalībvalstis, ņemot vērā Eiropas tiesību kopumu attiecībā uz cīņu pret korupciju, uzņemties vadību starptautiskā līmenī un popularizēt Savienības partnervalstīs cīņu pret korupciju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina ES visos atbilstīgajos cilvēktiesību dialogos un apspriedēs ar trešām valstīm veicināt pretkorupcijas pasākumus un efektīvus sabiedrības līdzdalības un sabiedriskās pārskatatbildības mehānismus, tostarp tiesības uz piekļuvi informācijai un atklāto datu principu īstenošanu, kā arī finansēt projektus, kuru mērķis ir izstrādāt, ieviest un īstenot minētos pasākumus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver atvērtā avota izmeklēšanas svarīgo nozīmi pretkorupcijas pētniecībā; aicina ES atbilstīgi finansēt organizācijas, kas strādā atvērtā avota izmeklēšanas un digitālas korupcijas pierādījumu vākšanas jomā, lai atklātu korumpētās amatpersonas un nodrošinātu pārskatatbildību; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina ES finansēt pētniecību par sadalītās virsgrāmatas lietotnēm, kuras varētu izmantot, lai uzlabotu valsts aktīvu tirdzniecības pārredzamību, uzraudzīt ES ārējās palīdzības līdzekļu devēju naudu un izsekot tai, un palīdzēt novērst vēlētāju krāpšanu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē noturīgos centienus Attīstības sadarbības instrumenta un Kaimiņattiecību instrumenta ietvaros izveidot un konsolidēt neatkarīgas un efektīvas pretkorupcijas iestādes; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina EĀDD un Komisiju izstrādāt kopīgas programmas cilvēktiesību un korupcijas apkarošanas jomā, jo īpaši iniciatīvas ar mērķi uzlabot pārredzamību, cīnīties pret nesodāmību un stiprināt pretkorupcijas aģentūras; uzskata, ka šajos centienos vajadzētu iekļaut nacionālo cilvēktiesību aizsardzības iestāžu, kas regulāri apliecina neatkarību un objektivitāti, kapacitātes atbalstīšanu, lai tās varētu rīkoties arī korupcijas gadījumos, tostarp izmeklējot saistību starp korupciju un cilvēktiesību pārkāpumiem, sadarbojoties ar pretkorupcijas aģentūrām un attiecīgos jautājumus nododot prokuratūrai vai tiesībaizsardzības iestādēm; turklāt aicina ES un dalībvalstis nostiprināt tiesu iestāžu sadarbības programmas ar trešām valstīm, lai veicinātu paraugprakšu un efektīvu instrumentu apmaiņu cīņā pret korupciju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina ES turpināt atbalstīt trešās valstīs izveidotās pretkorupcijas iestādes, kas regulāri apliecina neatkarību un objektivitāti, piemēram, Gvatemalas Starptautisko komisiju pret nesodāmību (CICIG), kā arī iniciatīvas informācijas un paraugprakses apmaiņai un spēju veidošanas stiprināšanai; mudina šīs valstis nodrošināt iestādēm visus nepieciešamos instrumentus, tostarp izmeklēšanas pilnvaras, kas padarītu to darbu efektīvu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Komisiju un EĀDD iedalīt vairāk līdzekļu, lai palīdzētu ieviest un īstenot aizsardzības programmas pilsoniskās sabiedrības organizāciju, tostarp pretkorupcijas asociāciju un cilvēktiesību kustību, locekļiem, žurnālistiem, emuāristiem un trauksmes cēlējiem, kas ceļ gaismā un atmasko korupcijas gadījumus un cilvēktiesību pārkāpumus; uzstāj, ka ikvienam turpmākam ES pamatnostādņu par cilvēktiesību aizstāvjiem (CTA) atjauninājumam, attīstības palīdzībai vai jebkādiem norādījumiem par to īstenošanu būtu jāiekļauj skaidras atsauces un pasākumi cilvēktiesību aizsardzības veicināšanai un korupcijas apkarošanai, lai cilvēkiem, nebaidoties no represijām, būtu vieglāk ziņot par aizdomām par korupciju un lai palīdzētu kopienām, kuras ir cietušas no tās; atzinīgi vērtē Komisijas nesen uzsākto apspriežu procesu par trauksmes cēlēju aizsardzību; uzsver, ka cilvēktiesību kontaktpunktiem ES delegācijās būtu arī jāpievērš īpaša uzmanība šīm mērķgrupām un cieši jāsadarbojas ar vietējām pilsoniskās sabiedrības organizācijām un cilvēktiesību aizstāvjiem, nodrošinot viņu starptautisko redzamību un tādējādi arī izveidojot drošus kanālus ziņošanai par pārkāpumiem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka visām pārraudzības struktūrām, vietējām izpildes amatpersonām un prokuroriem, kas savā darbā apliecinājuši neatkarību un objektivitāti, kā arī trauksmes cēlējiem un konkrētu gadījumu lieciniekiem būtu jāsaņem palīdzība un atbalsts no ES vietējām pārstāvniecībām un tie būtu jāuzaicina piedalīties apmācībās Eiropā; uzsver, ka šis atbalsts atbilstošos gadījumos būtu jāpublisko; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina ES delegācijas izmantot demaršus un publisko diplomātiju vietējā un starptautiskā līmenī, lai atmaskotu korupcijas un nesodāmības gadījumus, jo īpaši tad, ja tie izraisa smagus cilvēktiesību pārkāpumus; turklāt aicina ES delegācijas un dalībvalstu vēstniecības brīfingos EĀDD un dalībvalstīm iekļaut ziņojumus par korupciju (sistēmisku analīzi vai konkrētus gadījumus); |
| --- | --- |

31.

| 32. | iesaka EĀDD un ES delegācijām valsts cilvēktiesību un demokrātijas stratēģijas dokumentos pēc iespējas iekļaut konkrētu kritēriju par saikni starp korupciju un cilvēktiesībām un turklāt noteikt šo tēmu par vienu no ES īpašo pārstāvju pienākumu izpildes prioritātēm; proti, prasa ES pievērsties korupcijai jau plānošanas un stratēģijas dokumentos attiecībā uz konkrētām valstīm un sasaistīt jebkādu budžeta atbalstu trešām valstīm ar konkrētām reformām pārredzamības veicināšanai un citiem pretkorupcijas pasākumiem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | iesaka, ka Eiropas Demokrātijas fondam un ES visaptverošajam cilvēktiesību aizstāvju mehānismam (protectdefenders.eu) būtu jāparedz konkrētas programmas to pretkorupcijas aktīvistu aizsardzībai, kuri dod ieguldījumu arī cilvēktiesību aizsardzībā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina ES izveidot sūdzību mehānismu, kuru tās ārējo darbību skartās personas var izmantot, lai iesniegtu sūdzības par cilvēktiesību pārkāpumiem un korupcijas gadījumiem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkārto iepriekšējās rezolūcijas izteikto aicinājumu ES pēc iespējas ātri Padomei ierosināt Magņitska sankciju sarakstu pret 32 Krievijas valsts amatpersonām, kas atbildīgas par Krievijas trauksmes cēlēja Sergeja Magņitska nāvi, lai Padome varētu sarakstu pieņemt un piemērot mērķtiecīgas sankcijas šīm amatpersonām, piemēram, ES vīzu saņemšanas aizliegumu un to Eiropas Savienībā esošo aktīvu iesaldēšanu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mudina ES dalībvalstis apsvērt iespēju pieņemt tiesību aktus, kuri paredz skaidrus kritērijus, kas ļauj iekļaut melnajā sarakstā un piemērot līdzīgas sankcijas trešo valstu personām un to ģimenes locekļiem, kuri ir izdarījuši smagus cilvēktiesību pārkāpumus vai ir atbildīgi par nozīmīgu korupcijas darbību, tostarp privāto vai publisko līdzekļu piesavināšanos personīgās interesēs, korupciju saistībā ar valsts līgumiem vai dabas resursu ieguvi, kukuļošanu vai līdzekļu nelikumīgas iegūšanas veicināšanu vai šādu līdzekļu pārsūtīšanu uz ārvalstu jurisdikcijām, piedalījušies šādās darbībās, ir atbildīgi par to pasūtīšanu, kontroli vai cita veida vadīšanu; uzsver, ka kritēriji amatpersonu iekļaušanai sarakstā būtu jāveido, pamatojoties uz labi dokumentētiem, saskaņotiem un neatkarīgiem avotiem un pārliecinošiem pierādījumiem, dodot iespēju attiecīgajām amatpersonām izmantot tiesiskās aizsardzības mehānismus; uzsver, ka ir svarīgi publiskot šo sarakstu, lai tajā nonāktu informācija, kas nepieciešama pilnvarotajām struktūrām, lai cita starpā veiktu klientu uzticamības pārbaudi saskaņā ar ES direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas nepieļaušanu (22); |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina ES ievērot politikas saskaņotības attīstībai principu (LESD 208. pants), aktīvi iesaistīties korupcijas mazināšanā un, īpaši izmantojot ārpolitiku, tieši un nepārprotami apkarot nesodāmību; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina ES pastiprināt tās oficiālās attīstības palīdzības pārredzamību un pārskatatbildību, lai efektīvi ievērotu Starptautiskās palīdzības pārredzamības iniciatīvā (IATI) izklāstītos standartus un starptautiski pieņemtos attīstības efektivitātes principus; aicina ES arī izstrādāt spēcīgu visaptverošu riska pārvaldības sistēmu, piemēram, sasaistot budžeta atbalstu ar skaidriem korupcijas apkarošanas mērķiem, lai nepieļautu to, ka attīstības palīdzība veicina korupciju saņēmējvalstīs; šajā sakarā uzsver nepieciešamību izveidot stabilus mehānismus budžeta atbalsta īstenošanas uzraudzībai; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Komisiju augsta līmeņa korupcijas izskaušanas nolūkā budžeta atbalsta kontekstā pievērst uzmanību pārredzamībai darbībās, kas saistītas ar privatizāciju un publisko aktīvu, jo īpaši zemes, darījumiem, un piedalīties jaunattīstības valstīm paredzētajās ESAO atbalsta programmās valsts uzņēmumu korporatīvās pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Komisiju atbalstīt jaunattīstības valstis cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nodokļu apiešanu, palīdzot tām veidot līdzsvarotas, efektīvas, taisnīgas un pārredzamas nodokļu sistēmas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzskata, ka ES kā pasaules vadošajai līdzekļu devējai būtu jāveicina tādu sakarību veidošana, kas paredzētu, ka ES ārējā palīdzība tiek sniegta tad, ja tiek veiktas fiskālas reformas, kuras vērstas uz pārredzamības palielināšanu, datu pieejamības veicināšanu un tādu pieeju stimulēšanu, ko varētu izmantot kopā ar citiem līdzekļu devējiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver korupcijas ievērojami negatīvo ietekmi uz tirdzniecību un tās sniegto labumu, uz ekonomikas attīstību, investīcijām un publiskā iepirkuma procedūrām, un mudina Komisiju ņemt vērā šo sakarību visos tirdzniecības nolīgumos un iekļaut tajos saistošas cilvēktiesību ievērošanas un korupcijas apkarošanas klauzulas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | norāda, ka tirdzniecības politika palīdz aizsargāt un popularizēt vērtības, par kurām, kā minēts Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā, iestājas Eiropas Savienība, tostarp demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesību, pamattiesību un brīvību ievērošanu un līdztiesību; uzsver, ka ir būtiski saskaņot Savienības ārējās un iekšējās politikas nostādnes, jo īpaši attiecībā uz korupcijas apkarošanu; uzsver, ka šajā sakarā Eiropas likumdevējiem ir jāuzņemas īpaša loma tirdzniecības attiecību veicināšanā, jo viņiem ir jāizvairās no tā, ka šīs attiecības rada korupcijas iespējas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzskata tirdzniecības nolīgumus par svarīgu mehānismu, ar ko veicina korupcijas apkarošanas pasākumus un labu pārvaldību; atzinīgi vērtē pasākumus, ko ES jau ir veikusi savā tirdzniecības politikā, lai apkarotu korupciju, piemēram, izmantojot VPS+, ilgtspējīgas attīstības sadaļas un attiecībās ar tirdzniecības partneriem paredzot saistības ratificēt starptautiskas korupcijas apkarošanas konvencijas; atkārtoti apstiprina stratēģijā “Tirdzniecība visiem” noteikto mērķi iekļaut visos turpmākajos tirdzniecības nolīgumos vērienīgus korupcijas apkarošanas noteikumus; šajā sakarā prasa turpmākajos tirdzniecības nolīgumos paredzēt saistības attiecībā uz tādu daudzpusēju korupcijas apkarošanas konvenciju ievērošanu kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvenciju un ESAO Konvenciju par kukuļdošanas novēršanu un, pārskatot jau noslēgtos tirdzniecības nolīgumus, kā daļu no visaptverošas pieejas iekļaut un integrēt tajos horizontālus noteikumus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka tirdzniecības nolīgumu parakstītājām pusēm būtu jāveic pasākumi, lai veicinātu privātā sektora, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un vietējo konsultantu grupu aktīvu līdzdalību korupcijas apkarošanas programmu un starptautiskās tirdzniecības un investīciju nolīgumos paredzēto klauzulu īstenošanā; uzskata, ka būtu jāizvērtē iespēja turpmākajos tirdzniecības nolīgumos iekļaut trauksmes cēlēju aizsardzību, tiklīdz šajā jomā būs ieviesta ES mēroga sistēma; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzīst, ka ir svarīgi sniegt skaidras vadlīnijas un atbalstu uzņēmumiem, lai ieviestu viņu darbībā efektīvas atbilstības nodrošināšanas procedūras korupcijas apkarošanas jomā, īpašu uzmanību pievēršot MVU un paredzot tirdzniecības nolīgumos īpašus noteikumus, kas palīdzētu tiem cīnīties pret korupciju; uzsver, ka attiecībā uz atbilstības nodrošināšanu nepastāv viena universāla pieeja; aicina Komisiju apsvērt iespēju attīstības palīdzību piešķirt spēju veidošanas projektiem korupcijas apkarošanas jomā, piemēram, piedāvājot paraugprakses apmaiņu un apmācību, lai palīdzētu valstīm un uzņēmējdarbības sektoram pārvarēt šķēršļus, ar kādiem tie var saskarties šajā jomā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzinīgi vērtē to, ka 2017. gada februārī stājās spēkā PTO tirdzniecības atvieglošanas nolīgums, kurā ir paredzēti pasākumi korupcijas apkarošanai pasaules tirdzniecībā; tomēr uzskata, ka tiesību aktu pieņemšana pati par sevi nav efektīva, bet ka galvenais ir to īstenošana; norāda, ka līdztekus tiesību aktu reformai būtu jāapmāca tiesu iestāžu darbinieki, jānodrošina publiska piekļuve informācijai un jāīsteno pārredzamības pasākumi, un aicina dalībvalstis cīņā pret korupciju sadarboties šo jautājumu risināšanā; turklāt norāda, ka tirdzniecības nolīgumi varētu palīdzēt uzraudzīt vietējās reformas korupcijas apkarošanas politikā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju visos turpmākajos tirdzniecības nolīgumos apspriest iespēju iekļaut obligāti ievērojamus korupcijas apkarošanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas noteikumus un paredzēt korupcijas apkarošanas noteikumu īstenošanas efektīvu uzraudzību; šajā sakarā aicina dalībvalstis atbalstīt to, ka sarunu pilnvarās tiek iekļauti korupcijas apkarošanas noteikumi, kas atbilstu dalībvalstīm iesniegtajos pilnvaru projektos iekļautajiem Komisijas priekšlikumiem; atzinīgi vērtē to, ka ES un Meksikas nolīguma atjaunināšanas sarunu pilnvarās ir iekļauti korupcijas apkarošanas noteikumi; aicina Komisiju turpināt korupcijas apkarošanas centienus, palielinot pārredzamību sarunās par tirdzniecības nolīgumiem un iekļaujot tajos noteikumus, kas būtu vērsti uz lielāku sadarbību regulējuma jomā, muitas procedūru integritāti un globālās vērtības veidošanas ķēdēm; uzskata, ka korupcijas novēršanas labad ir jāievieš sadarbības klauzulas, piemēram, par informācijas apmaiņu un administratīvo un tehnisko palīdzību, ar mērķi veicināt un apmainīties ar tādu paraugpraksi, kas palīdzēs stiprināt tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu; mudina Komisiju paredzēt skaidrus un atbilstīgus nosacījumus un izpildes rādītājus, kas ļautu labāk novērtēt un parādīt rezultātus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | norāda, ka ir svarīgi uzturēt nemitīgu un regulāru dialogu ar ES tirdzniecības partneriem visā nolīgumu īstenošanā, lai nodrošinātu, ka gan nolīgumi kopumā, gan korupcijas apkarošanas noteikumi tiek pareizi uzraudzīti un īstenoti; ņem vērā stratēģijā “Tirdzniecība visiem” pausto Komisijas priekšlikumu sistēmiskas korupcijas un neveiksmīgas pārvaldības gadījumos izveidot apspriešanās mehānismus un aicina Komisiju paredzēt nolīgumā noteikto priekšrocību apturēšanu šādos sistēmiskas korupcijas gadījumos un tad, kad netiek ievērotas korupcijas apkarošanas saistības vai starptautiskie standarti korupcijas apkarošanas jomā, piemēram, ESAO kopējais ziņošanas standarts, ESAO rīcības plāns par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu, faktisko īpašnieku centrālais reģistrs un Finanšu darbību darba grupas (FATF) ieteikumi; aicina Komisiju paredzēt skaidrus un atbilstīgus nosacījumus un izpildes rādītājus, kas ļautu labāk novērtēt un uzskatāmi parādīt rezultātus; turklāt aicina Komisiju pārliecinoši, samērīgi un ātri reaģēt, ja saņēmējas valsts valdība nepilda noteiktās saistības; aicina Komisiju sistēmiskas korupcijas gadījumos izveidot apspriešanās mehānismus ar tirdzniecības partneriem un organizēt specializēto zināšanu apmaiņu, lai palīdzētu valstīm īstenot korupcijas apkarošanas pasākumus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | norāda, ka tirdzniecības nolīgumos ir jāiekļauj obligātas un saistošas cilvēktiesību klauzulas, ar kurām tiek nodrošināts, ka privāti uzņēmumi un valsts iestādes ievēro cilvēktiesības un augstākos sociālos un vides standartus, kas ir būtiski korupcijas apkarošanā; |
| --- | --- |

50.

ES izlūkdatu par korupcijas tīkliem un starpniekiem uzkrāšana

| 51. | aicina EĀDD uzņemties vadību darba grupu izveidē no dalībvalstu vēstniecībām un ES delegācijām trešās valstīs, ar kuru starpniecību diplomātiskās amatpersonas varētu analizēt un apmainīties ar informāciju par vietējo korupcijas tīklu struktūru un darbību augstākajā varas līmenī un iegūt pietiekamus izlūkdatus, lai novērstu ES slepenas vienošanās ar kleptokrātiskiem režīmiem; uzskata, ka šāda informācija būtu jānodod ES iestādēm, izmantojot diplomātiskos un drošus kanālus; papildus ierosina ES delegācijām un dalībvalstu vēstniecībām veicināt ciešus kontaktus ar vietējiem iedzīvotājiem, proti, iesaistoties regulārā dialogā ar īstām un neatkarīgām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, žurnālistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem, lai vāktu uzticamu informāciju par vietējo korupciju, svarīgiem korupcijas iespēju radītājiem un arestētajām amatpersonām; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzskata, ka uzņēmumiem būtu arī jāziņo ES struktūrām, ja tiem tiek prasīti kukuļi un/vai tiek prasīts ieguldīt trešās valstīs, par partneriem izmantojot vietējos starpniekus vai fiktīvus uzņēmumus; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver — ņemot vērā savākto informāciju, konkrētai valstij paredzētās pamatnostādnes būtu jānosūta arī tajās izvietotajiem civilajiem un militārajiem spēkiem un ES līdzekļu devēju aģentūrām, lai vairotu izpratni par riskiem, ko rada sadarbošanās ar tādiem vietējiem līgumslēdzējiem, privātiem drošības uzņēmumiem un pakalpojumu sniedzējiem, kuru faktiskie īpašnieki varētu būt saistīti ar cilvēktiesību pārkāpumiem un koruptīviem tīkliem; |
| --- | --- |

53.

Iekšējo un ārējo pasākumu saskaņotība

| 54. | uzskata, ka ES var kļūt par uzticamu un ietekmīgu līderi cīņā pret korupciju tikai tad, ja tā pienācīgi risina ar organizēto noziedzību, korupciju un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju saistītās problēmas savā teritorijā; šajā sakarā pauž nožēlu, ka Komisija nolēma neveikt pēcpasākumus saistībā ar savu 2014. gada ES pretkorupcijas ziņojumu, lai nodrošinātu jaunu analīzi par korupciju ES dalībvalstīs, kas arī būtu pastiprinājis ES ticamību attiecībā uz vērienīgas pretkorupcijas programmas veicināšanu ārējās politikas nostādnēs; uzsver, ka Komisijai un citām ES iestādēm būtu jāveic regulāri, vērienīgi un rūpīgi sagatavoti pārskati un pašnovērtējums saskaņā ar ANO Pretkorupcijas konvencijas noteikumiem un tās pārskatīšanas mehānismu, un aicina Komisiju ierosināt turpmāko politiku un likumdošanas iniciatīvas, kas apkarotu korupciju un panāktu lielāku integritāti un pārredzamību dalībvalstīs; |
| --- | --- |

54.

| 55. | norāda, ka jebkurā ES dalībvalstī kriminālatbildības atcelšana korupcijai mazinātu sabiedriskās politikas ticamību un arī vājinātu ES spēju pasaulē veicināt vērienīgas pretkorupcijas programmas pieņemšanu; atbalsta ES dalībvalstu un Eiropas Revīzijas palātas ciešāku sadarbību; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atkārtoti prasa ES dalībvalstīm vajadzības gadījumā grozīt krimināllikumus, lai noteiktu valsts prokuroru un tiesu jurisdikciju izmeklēt kukuļošanas vai publisku līdzekļu piesavināšanās noziegumus un tiesāt par tiem neatkarīgi no tā, kurā vietā noziegums izdarīts, ja vien ieņēmumi no šīm noziedzīgajām darbībām ir atrasti vai legalizēti attiecīgajā dalībvalstī vai personai ir cieša saistība ar šo dalībvalsti, proti, pilsonības, dzīvesvietas vai tāda uzņēmuma faktisko īpašumtiesību ziņā, kura centrālais birojs vai filiāles atrodas šajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

56.

ES ieguldījums uz cilvēktiesībām balstītā pretkorupcijas pieejā daudzpusējos forumos

| 57. | aicina ES dalībvalstis ANO līmenī uzsākt diskusiju par stingrākiem standartiem attiecībā uz pretkorupcijas aģentūru neatkarību un pilnvarām, pamatojoties uz pieredzi, kas attiecībā uz valstu cilvēktiesību aizsardzības iestādēm ir OHCHR, Cilvēktiesību iestāžu starptautiskajai koordinācijas komitejai un ANO struktūrām, jo īpaši Cilvēktiesību padomei (Parīzes principi); |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver, ka ir jāstiprina pretkorupcijas aģentūru un valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu saikne, pamatojoties uz valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu pilnvarām cīnīties pret korupciju kā potenciālu tiešu un netiešu cilvēktiesību pārkāpumu avotu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atgādina par savu aicinājumu ES dalībvalstīm atbalstīt jauna amata izveidi, proti, ANO īpašā referenta finanšu noziegumu, korupcijas un cilvēktiesību jautājumos ar plašām pilnvarām, iekļaujot uz mērķiem vērstu plānu un paredzot valstu veikto pretkorupcijas pasākumu regulāru novērtēšanu; aicina ES dalībvalstis uzņemties vadību Cilvēktiesību padomes dalībvalstu atbalsta mobilizēšanā un kopīgi veicināt tādas rezolūcijas pieņemšanu, kas paredzētu šādas pilnvaras; |
| --- | --- |

59.

| 60. | prasa ANO pieņemt standartu noteikšanas instrumentu attiecībā uz nelikumīgu finanšu plūsmu novēršanu, lai panāktu šī jautājuma risināšanā lielāku efektivitāti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzsver nepieciešamību pastiprināt valstu un starptautisku ar korupciju saistītu komunikāciju un iedzīvotāju iesaistīšanai paredzētas izpratnes veicināšanas kampaņas, lai uzsvērtu faktu, ka korupcija negatīvi ietekmē cilvēktiesības un inter alia izraisa sociālo nevienlīdzību, sociālā taisnīguma trūkumu un nabadzības palielināšanos; mudina ES izstrādāt un īstenot īpašas programmas par spēkā esošajiem krimināltiesību un procesuālo tiesību aktiem un sūdzību izskatīšanas mehānismiem; uzsver, ka izglītībai un objektīvai, neatkarīgai publiskai informācijai ir izšķiroša nozīme sociālo prasmju un ētikas principu mācīšanā, kas kalpo sabiedrības interesēm un veicina tiesiskumu un sabiedrības sociālo un ekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ierosina korupcijas apkarošanas un pārredzamības un paraugprakses veicināšanas nolūkos vispārējā regulārajā pārskatā izanalizēt jautājumu par korupciju kā cilvēktiesību pārkāpumu avotu un cilvēktiesību aizskārumu un vāja tiesiskuma rezultātu; uzsver pilsoniskās sabiedrības iespējamo ieguldījumu šajā procesā; |
| --- | --- |

62.

| 63. | mudina padziļināt starptautiskās saistības, lai izvirzītu korupcijas apkarošanu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu centrā kā mehānismu cīņai pret globālo nabadzību; |
| --- | --- |

63.

Korupcija un cilvēku tirdzniecība

| 64. | pauž bažas, ka cilvēku tirdzniecību var veicināt tādu sabiedrības locekļu korupcija, kuriem ir dažāda līmeņa uzticētas pilnvaras, piemēram, policijā, muitā, robežkontroles iestādēs un imigrācijas dienestos, un kuri var ignorēt, pieņemt un organizēt cilvēku tirdzniecību vai līdzdarboties tajā; |
| --- | --- |

64.

| 65. | šajā saistībā uzsver, ka svarīga nozīme ir tādām pretkorupcijas darbībām kā pārredzamības un pārskatatbildības veicināšana administrācijās, ieviešot maģistralizācijas mehānismu korupcijas apkarošanai un labākai koordinācijai starp cilvēku tirdzniecības novēršanas stratēģijām; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzsver, ka pret dzimumu jutīgai pieejai var būt svarīga nozīme, izstrādājot politiku cīņai pret korupciju cilvēku tirdzniecībā; |
| --- | --- |

66.

Uzņēmējdarbība un cilvēktiesības

| 67. | mudina visas ANO dalībvalstis un jo īpaši ES dalībvalstis pilnībā īstenot ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām un savos valsts rīcības plānos cilvēktiesību jomā (kā noteikts ES rīcības plānā par cilvēktiesībām un demokrātiju) iekļaut konkrētas apņemšanās attiecībā uz pretkorupcijas pasākumiem vai ieviest konkrētus tiesību aktus pret kukuļošanu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | atzinīgi vērtē to, ka dažu ES dalībvalstu rīcības plānos ir iekļautas atsauces uz korupciju, un šajā sakarā ierosina veikt konkrētus pasākumus, lai novērstu korupciju un kukuļošanu, kas var radīt cilvēktiesību pārkāpumus, kā arī lai sodītu par to; iesaka ES atbalstīt papildu pasākumus, kas veicinātu atbilstības un kukuļošanas/korupcijas apkarošanas kodeksu un standartu pieņemšanu un īstenošanu uzņēmumos, un noteikt, ka uzņēmumos, kuri pretendē uz publisku līgumu slēgšanu, vajadzētu būt ieviestam stingram kukuļošanas un korupcijas apkarošanas kodeksam un labas pārvaldības nodokļu jomā principiem; uzskata, ka publisku līdzekļu nepareizai izlietošanai, materiālā stāvokļa nelikumīgai uzlabošanai un kukuļošanai vajadzētu būt sodāmai, jo īpaši tad, ja tās korupcijas rezultātā tieši noved pie cilvēktiesību pārkāpumiem, un par šādām darbībām būtu jāpiemēro konkrētas krimināltiesībās paredzētas papildu sankcijas; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atzinīgi vērtē pārskatīto Grāmatvedības direktīvu attiecībā uz prasību noteiktiem lieliem uzņēmumiem un grupām atklāt nefinanšu un daudzveidības informāciju (23), tostarp par centieniem cilvēktiesību un korupcijas apkarošanas jomā; mudina uzņēmumus atklāt visu attiecīgo informāciju saskaņā ar gaidāmajām norādēm, kuras izdos Komisija; |
| --- | --- |

69.

| 70. | atkārtoti aicina visas valstis un ES aktīvi un konstruktīvi piedalīties darbā, ko saistībā ar cilvēktiesībām pašreiz veic ANO atklātā starpvaldību darba grupa par transnacionālām korporācijām un citiem uzņēmumiem, lai izstrādātu juridiski saistošu instrumentu, kas novērstu un izmeklētu cilvēktiesību pārkāpumus, tostarp tos, kurus izraisa korupcija, un meklētu un nodrošinātu tiesiskās aizsardzības pieejamību šādu pārkāpumu gadījumā; aicina valstis darīt visu nepieciešamo, lai pret tiem, kas veic korupcijas darbības, saskaņā ar ANO Pretkorupcijas konvencijas 35. pantu būtu iespējams ierosināt civilprocesu par radītajiem zaudējumiem; |
| --- | --- |

70.

| 71. | aicina ES un tās dalībvalstis piemērot ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

71.

Zemes piesavināšanās un korupcija

| 72. | joprojām pauž bažas par zemes piesavināšanos uzņēmumu, ārvalstu investoru, valstu un starptautisko valsts dalībnieku, amatpersonu un iestāžu koruptīvo darbību rezultātā; uzsver, ka korupcija padara iespējamu zemes piesavināšanos bieži vien ar piespiedu padzīšanu, inter alia piešķirot trešām pusēm nelikumīgu kontroli pār zemi bez to cilvēku piekrišanas, kuri uz tās dzīvo; |
| --- | --- |

72.

| 73. | uzsver, ka saskaņā ar pētījumu rezultātiem korupcija ir plaši izplatīta zemes pārvaldībā un ir aizvien biežāk sabojā visus darījumu ar zemi posmus, izraisot daudzpusēju negatīvu ietekmi cilvēktiesību jomā, sākot no kopienu piespiedu pārvietošanas bez atbilstīgas kompensācijas un beidzot ar zemes aizstāvju nogalināšanu (24); turklāt ar bažām konstatē, ka situācijā, kad jaunattīstības valstīs aug pieprasījums pēc pārtikas, degvielas un precēm un palielinās liela mēroga investīcijas zemē, pastāv cilvēktiesību pārkāpumu saasināšanās risks; |
| --- | --- |

73.

| 74. | atgādina, ka finanšu sektoram ir svarīga nozīme tādu koruptīvu darbību novēršanā, kas jo īpaši veicina zemes piesavināšanos; atkārtoti norāda, ka bankām un finanšu iestādēm būtu jāveic klientu uzticamības pārbaudes, lai cīnītos pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, kas saistīta ar korupciju, un nodrošinātu, ka viņu atbalstītie investori veic efektīvas uzticamības pārbaudes attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu; aicina ES un tās dalībvalstis prasīt, lai tiktu sniegta detalizēta informācija par uzņēmumu veiktu zemes iegādāšanos trešās valstīs, un pastiprināt atbalstu jaunattīstības valstīm, palīdzot tām nodrošināt brīvprātīgo pamatnostādņu par zemes, zivsaimniecību un mežu īpašumu atbildīgu pārvaldību (VGGT) efektīvu īstenošanu kā līdzekli korupcijas apkarošanai darījumos ar zemi; |
| --- | --- |

74.

Vēlēšanas un demokrātiski ievēlētu struktūru darbība

| 75. | uzsver, ka vienam no korupcijas apkarošanas mērķiem vajadzētu būt tādu smagu pārkāpumu novēršanai, kas grauj demokrātiju un politiskos procesus, un neatkarīgu, objektīvu un efektīvu tiesu iestāžu veicināšanai; aicina stiprināt politisko partiju kā demokrātiskas pārstāvības un politiskas līdzdalības kanālu nozīmi, tām nodrošinot efektīvus instrumentus; šajā sakarā norāda, ka tādēļ būtisks demokrātijas saglabāšanas priekšnoteikums ir politiskā finansējuma regulējums, tostarp līdzekļu devēju un citu finanšu avotu identifikācija; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ar bažām norāda, ka krāpšanās vēlēšanās un korupcija, kas saistīta ar vēlēšanu procesiem un ievēlētu pārstāvības struktūru un asambleju darbību, būtiski mazina uzticēšanos demokrātiskām iestādēm un vājina pilsoniskās un politiskās tiesības, jo netiek nodrošināta līdzvērtīga un godīga pārstāvība un tiek apšaubīts tiesiskums; norāda uz vēlēšanu novērošanas misiju pozitīvo lomu, sekmējot pareizu vēlēšanu norisi un atbalstot vēlēšanu likumu reformu; mudina turpināt sadarbību ar specializētām starptautiskām struktūrām šajā jomā, piemēram, Eiropas Padomi un EDSO; |
| --- | --- |

76.

| 77. | uzsver konkrēto vajadzību uzturēt pēc iespējas augstākus ētiskos un pārredzamības standartus to starptautisko organizāciju un reģionālo asambleju darbībā, kas ir atbildīgas par demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma aizsardzību un veicināšanu, izveidojot saiknes starp iestādēm un profesijām visā pasaulē, lai veidotu spējas un veicinātu kopīgu kultūras integritāti; uzsver nepieciešamību veicināt pārredzamības praksi, izstrādājot rīcības kodeksus un konkrētus pārredzamības pasākumus, lai novērstu un izmeklētu jebkādu krāpšanu vai nelikumīgu rīcību; |
| --- | --- |

77.

| 78. | uzsver nepieciešamību stingri reglamentēt lobēšanu saskaņā ar atklātības un pārredzamības principiem, lai nodrošinātu, ka visām interešu grupām ir vienlīdzīga piekļuve lēmumu pieņēmējiem, un lai izbeigtu korupciju un cilvēktiesību pārkāpumu risku; aicina ES un dalībvalstis noteikt un nosodīt visu veidu slēptu, neētisku un nelikumīgu lobēšanu; aicina ES veicināt pārredzamus lēmumu pieņemšanas un likumdošanas procesus gan dalībvalstīs, gan attiecībās ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

78.

| 79. | stingri nosoda, ņemot vērā nesenos atklājumus Azerbaidžānas “naudas mazgātavas” (“Azerbaijani Laundromat”) lietā, Azerbaidžānas un citu autoritāro režīmu trešās valstīs centienus ar nelikumīgiem līdzekļiem ietekmēt Eiropas lēmumu pieņēmējus; aicina veikt visaptverošu Parlamenta izmeklēšanu par iepriekš minētajiem apgalvojumiem un — vispārīgākā līmenī — ietekmi, ko rada šādi režīmi; aicina Parlamentu pieņemt stingrus pasākumus, lai novērstu šādu korupciju, kas mazina Parlamenta darba uzticamību un leģitimitāti, tostarp cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

79.

Nozīmīgi sporta pasākumi un to saistība ar cilvēktiesību pārkāpumiem un korupciju

| 80. | joprojām pauž bažas par smagiem cilvēktiesību, tostarp darba tiesību, pārkāpumiem un augsta līmeņa korupciju saistībā ar nozīmīgiem starptautiskiem sporta pasākumiem un no tiem izrietošiem plaša mēroga infrastruktūras projektiem; mudina uz sadarbību starp sporta pārvaldības iestādēm un starptautiskajām pretkorupcijas aģentūrām un NVO, lai nozīmīgu sporta pasākumu organizatoriem un tiem, kas piedalās konkursos par to rīkošanu, noteiktu pārredzamas un pārbaudāmas saistības cilvēktiesību jomā; uzsver, ka šiem kritērijiem vajadzētu būt iekļautiem šādu pasākumu organizēšanas tiesību piešķiršanas kritērijos; |
| --- | --- |

80.

| 81. | uzskata, ka arī lielām nevalstiskām starptautiskām sporta federācijām ir jābūt nozīmīgai lomai korupcijas apkarošanā un ierobežošanā un tām būtu jāpieliek lielākas pūles šajā sakarā, kā arī uzskata, ka šīm federācijām būtu arī jāuzņemas atbildība cilvēktiesību ievērošanas jomā un ka tāpēc valstu pretkorupcijas iestādēm būtu jāpiešķir plašākas pilnvaras attiecībā uz tādu korupcijas lietu izskatīšanu un sankciju piemērošanu, kas saistītas ar lielām nevalstiskām starptautiskām sporta federācijām; |
| --- | --- |

81.

| 82. | uzskata, ka augsta līmeņa korupcija sporta administrācijā, iepriekšēja vienošanās par spēļu iznākumu, iepirkumi, apstiprināšanas darījumi, vietas izvēle, nelikumīgas derības, dopinga lietošana un organizētās noziedzības iesaistīšanās ir nodarījusi kaitējumu sporta iestāžu uzticamībai; |
| --- | --- |

82.

| 83. | uzskata, ka integritāte sportā var dot ieguldījumu pasaules attīstības programmas izpildē un labā pārvaldībā starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

83.

Nodokļu oāzes

| 84. | mudina īstenot absolūtas neiecietības politiku attiecībā uz nodokļu oāzēm un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, paaugstinot starptautiskos pārredzamības standartus, un mudina padziļināt starptautisko sadarbību, lai noteiktu īpašniekus slepenajiem pastkastīšu uzņēmumiem un trastiem, kuri tiek izmantoti kā kanāli nodokļu apiešanai, krāpšanai, nelikumīgai tirdzniecībai, kapitāla plūsmām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai un labuma gūšanai no korupcijas; |
| --- | --- |

84.

| 85. | stingri atbalsta standartu ieviešanu publisku pārskatu sniegšanai par katru valsti atsevišķi Eiropā un trešās valstīs, ar kuriem tiktu noteikts, ka korupcijas un nodokļu apiešanas novēršanas nolūkā daudznacionālajiem uzņēmumiem būtu jāiesniedz ziņojumi ar galveno finanšu informāciju par katru jurisdikciju, kurā tās darbojas; |
| --- | --- |

85.

| 86. | atgādina par ES atbildību, apkarojot starptautisko uzņēmumu un privātpersonu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un vēršoties pret nelikumīgajām finanšu plūsmām no jaunattīstības valstīm, kas būtiski ietekmē šo valstu spēju nodrošināt pietiekamus resursus, lai izpildītu savas saistības cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

86.

| 87. | atzinīgi vērtē Eiropas ierosinātās iniciatīvas, lai pasaules līmenī attīstītu apmaiņu ar informāciju par faktiskajiem īpašniekiem, tādējādi atbalstot kopējo ziņošanas standartu efektivitāti, kas var palīdzēt atklāt finanšu pārkāpumus; |
| --- | --- |

87.

| 88. | mudina sadarboties pasaules līmenī, lai izsekotu nozagtos līdzekļus un droši tos atgrieztu likumīgajiem īpašniekiem; atgādina, ka ES ir pienākums palīdzēt trešām valstīm atgūt nelikumīgi piesavinātos aktīvus, kas noslēpti ES dalībvalstu finanšu sistēmās un nekustamajos īpašumos, un saukt pie atbildības pārkāpumu izdarītājus, iespēju radītājus un starpniekus; mudina ES šo ļoti svarīgo jautājumu noteikt par prioritāti trešās valstīs, kurās notiek demokratizācijas process, proti, novēršot juridiskus šķēršļus un pārvarot finanšu centru nevēlēšanos sadarboties; šajā saistībā uzsver, ka ir svarīgi nodalīt īpašumu arestu un notiesāšanu pieprasītājvalstī, lai nodrošinātu savstarpēju tiesisko palīdzību un turpinātu tiesvedību, ja ir pietiekami pierādījumi par pārkāpumiem; |
| --- | --- |

88.

| 89. | atgādina, ka korupcija ir cieši saistīta ar tādām darbībām kā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nelikumīga tirdzniecība; ņemot to vērā, uzsver, ka visu korupcijas apkarošanas stratēģiju pamatā vajadzētu būt pārredzamībai; |
| --- | --- |

89.

| 90. | uzsver, ka ES visos attiecīgajos starptautiskajos forumos prioritāri jāsekmē cīņa pret nodokļu oāzēm, banku darbības slepenību un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, kā arī jāsekmē pārmērīgas profesionālās darbības slepenības atcelšana, daudznacionālo uzņēmumu publisku pārskatu sniegšana par darbību katrā valstī un uzņēmumu faktisko īpašnieku publisku reģistru izveide; norāda, ka vairums instrumentu cīņai pret nodokļu apiešanu un nemaksāšanu ir piemēroti korupcijas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanai; |
| --- | --- |

90.

Plašsaziņas līdzekļu brīvība

| 91. | uzsver tradicionālo un tiešsaistes plašsaziņas līdzekļu lielo nozīmi cīņā pret korupciju un cilvēktiesību pārkāpumu atmaskošanā; aicina Komisiju risināt un mazināt goda aizskaršanas tiesību aktu iespējamo negatīvo ietekmi trešās valstīs un atkārtoti aicina visas dalībvalstis apsvērt iespēju atcelt kriminālatbildību par goda aizskaršanu un personas reputācijas aizsardzībai izmantot tikai civillietu tiesas prāvas; uzsver, ka digitālā drošība ir nozīmīgs aktīvistu aizsardzības elements; īpaši iesaka plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību un sponsorēšanas pārredzamību nodrošināt ar valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

91.

| 92. | aicina ES starptautiskajās attiecībās ar trešām valstīm lielāku nozīmi piešķirt plašsaziņas līdzekļu brīvības ievērošanai, ņemot vērā tās svarīgumu; uzskata, ka politiskajam dialogam un sadarbībai, ko ES īsteno ar trešām valstīm, lai nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu reformas, vajadzētu būt atklātiem, pārredzamiem un rūpīgi pārbaudītiem; šajā sakarā aicina ES nodrošināt, ka ES projekti trešās valstīs inter alia palīdz nodrošināt plašsaziņas līdzekļu brīvību un iesaista pilsoniskās sabiedrības organizācijas; aicina ES publiski nosodīt tādu tiesību aktu ieviešanu, kas ierobežo plašsaziņas līdzekļu brīvību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbības; |
| --- | --- |

92.

| 93. | atbalsta atklāta un droša interneta vērtības, vairojot privātpersonu, organizāciju un valdību izpratni par koruptīvām darbībām, un pauž bažas, ka tie, kas cenšas ierobežot brīvību tiešsaistē, to dara, lai izvairītos no pārskatatbildības; |
| --- | --- |

93.

| 94. | uzstāj, ka iepirkumu līgumu slēgšanai jābūt godīgai, atbildīgai, atklātai un pārredzamai, lai novērstu un atklātu nodokļu maksātāju naudas līdzekļu zādzību vai nepareizu izlietošanu; |
| --- | --- |

94.

| 95. | norāda, ka visos forumos, kuru mērķis ir veidot dialogu ar trešām valstīm, tostarp divpusējos forumos, ES būtu jāuzsver, cik svarīgi ir nodrošināt tiesības piekļūt publiskai informācijai; jo īpaši uzsver nepieciešamību noteikt standartus, kas nodrošina gan pēc iespējas pilnīgāku, gan ātrāku piekļuvi šādai informācijai, jo piekļuves ātrumam ir būtiska nozīme cilvēktiesību nodrošināšanā un korupcijas apkarošanā; aicina ES veicināt piekļuvi publiskai informācijai gan dalībvalstīs, gan trešās valstīs; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Eiropas Centrālajai bankai. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  https://www.unodc.org/unodc/en/treaties/CAC/

(2)  http://www.oecd.org/daf/anti-bribery/ConvCombatBribery_ENG.pdf

(3)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=LEGISSUM:l33601

(4)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(5)  http://www.eib.org/attachments/strategies/anti_fraud_policy_20130917_lv.pdf

(6)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

(7)  http://www.consilium.europa.eu/lv/press/press-releases/2016/06/20-fac-business-human-rights-conclusions/

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0405.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0403.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0310.

(11)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0408.

(12)  OV C 265, 11.8.2017., 59. lpp.

(13)  OV C 407, 4.11.2016., 81. lpp.

(14)  OV C 208, 10.6.2016., 89. lpp.

(15)  OV C 181, 19.5.2016., 2. lpp.

(16)  https://www.unodc.org/documents/corruption/WG-Prevention/Art_6_Preventive_anti-corruption_bodies/JAKARTA_STATEMENT_en.pdf

(17)  http://nhri.ohchr.org/EN/AboutUs/Governance/Resolutions/ A.HRC.RES.33.15%20EN.pdf

(18)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/ Session28/Documents/A_HRC_28_73_ENG.doc

(19)  http://www.eods.eu/library/AU_Convention%20on%20Combating% 20Corruption_2003_EN.pdf

(20)  https://www.unglobalcompact.org/what-is-gc/mission/principles

(21)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/579319/EPRS_STU%282016%29579319_EN.pdf

(22)  OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.

(23)  OV L 330, 15.11.2014., 1. lpp.

(24)  Olivier De Schutter“Tainted Lands: Corruption in Large-Scale Land Deals” (“Sabojātās zemes: korupcija liela mēroga darījumos ar zemi”), International Corporate Accountability Roundtable & Global Witness (2016. gada novembris). https://www.globalwitness.org/en/campaigns/land-deals/tainted-lands-corruption-large-scale-land-deals/

---

Ceturtdiena, 2017. gada 14. septembris

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/99 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/99

---

P8_TA(2017)0348

Kambodža, jo īpaši Kem Sokha lieta

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūcija par Kambodžu, jo īpaši Kem Sokha lietu (2017/2829(RSP))

(2018/C 337/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kambodžu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kambodžu,

| — | ņemot vērā vietējos ES paziņojumus — 2017. gada 5. septembrī par “Cambodia Daily” slēgšanu, 2017. gada 30. jūnijā par piecu cilvēktiesību aizstāvju atbrīvošanu un 2017. gada 22. februārī par politisko situāciju Kambodžā un ES delegāciju runaspersonas 2017. gada 3. septembra un 2017. gada 25. augusta paziņojumus par politiskās telpas ierobežojumiem Kambodžā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vietējos ES paziņojumus — 2017. gada 5. septembrī par “Cambodia Daily” slēgšanu, 2017. gada 30. jūnijā par piecu cilvēktiesību aizstāvju atbrīvošanu un 2017. gada 22. februārī par politisko situāciju Kambodžā un ES delegāciju runaspersonas 2017. gada 3. septembra un 2017. gada 25. augusta paziņojumus par politiskās telpas ierobežojumiem Kambodžā,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta par cilvēktiesību stāvokli Kambodžā 2016. gada 5. septembra un 2017. gada 18. augusta ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta par cilvēktiesību stāvokli Kambodžā 2016. gada 5. septembra un 2017. gada 18. augusta ziņojumus,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību komitejas 2015. gada 27. aprīļa noslēguma apsvērumus par otro periodisko ziņojumu par Kambodžu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību komitejas 2015. gada 27. aprīļa noslēguma apsvērumus par otro periodisko ziņojumu par Kambodžu,

| — | ņemot vērā ASEAN organizācijas “Parlamentārieši par cilvēktiesībām” 2017. gada marta ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASEAN organizācijas “Parlamentārieši par cilvēktiesībām” 2017. gada marta ziņojumu,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā 2008. gada ES Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada ES Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā 1997. gada Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1997. gada Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas konvenciju par asociāciju brīvību un tiesību aizsardzību, apvienojoties organizācijās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas konvenciju par asociāciju brīvību un tiesību aizsardzību, apvienojoties organizācijās,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1999. gada 8. martā pieņemto rezolūciju par personu, grupu un sabiedrisko iestāžu tiesībām un pienākumu veicināt un aizsargāt vispārēji atzītas cilvēktiesības un pamatbrīvības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1999. gada 8. martā pieņemto rezolūciju par personu, grupu un sabiedrisko iestāžu tiesībām un pienākumu veicināt un aizsargāt vispārēji atzītas cilvēktiesības un pamatbrīvības,

| — | ņemot vērā 1991. gada Parīzes miera līgumu, kura 15. pantā ir pausta apņemšanās Kambodžā ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp no starptautisko līguma parakstītāju puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1991. gada Parīzes miera līgumu, kura 15. pantā ir pausta apņemšanās Kambodžā ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp no starptautisko līguma parakstītāju puses,

| — | ņemot vērā Kambodžas konstitūciju, jo īpaši tās 41. pantu, kurā nostiprinātas vārda un pulcēšanās tiesības un brīvības, 35. pantu par tiesībām uz politisko līdzdalību un 80. pantu par deputāta imunitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kambodžas konstitūciju, jo īpaši tās 41. pantu, kurā nostiprinātas vārda un pulcēšanās tiesības un brīvības, 35. pantu par tiesībām uz politisko līdzdalību un 80. pantu par deputāta imunitāti,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Kambodžā arvien lielākā skaitā tiek arestēti politiskās opozīcijas dalībnieki, cilvēktiesību aktīvisti un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji; |
| --- | --- |

A.

tā kā Kambodžā arvien lielākā skaitā tiek arestēti politiskās opozīcijas dalībnieki, cilvēktiesību aktīvisti un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji;

| B. | tā kā 2017. gada 3. septembrī tika arestēts Kambodžas opozīcijas līderis Kem Sokha, kas tika darīts, kā izrādās, neievērojot lietas taisnīgas izskatīšanas garantijas, tostarp attiecībā uz viņa parlamentāro imunitāti; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2017. gada 3. septembrī tika arestēts Kambodžas opozīcijas līderis Kem Sokha, kas tika darīts, kā izrādās, neievērojot lietas taisnīgas izskatīšanas garantijas, tostarp attiecībā uz viņa parlamentāro imunitāti;

| C. | tā kā Kem Sokha ir izvirzīta apsūdzība saskaņā ar Kambodžas kriminālkodeksa 443. pantu par “slepenu vienošanos ar ārzemniekiem”, ko Pnompeņas Municipālā tiesa uzskata par nodevību; tā kā viņam notiesāšanas gadījumā varētu draudēt līdz 30 gadiem ilgs cietumsods; |
| --- | --- |

C.

tā kā Kem Sokha ir izvirzīta apsūdzība saskaņā ar Kambodžas kriminālkodeksa 443. pantu par “slepenu vienošanos ar ārzemniekiem”, ko Pnompeņas Municipālā tiesa uzskata par nodevību; tā kā viņam notiesāšanas gadījumā varētu draudēt līdz 30 gadiem ilgs cietumsods;

| D. | tā kā tiek ziņots, ka Kem Sokha tika apcietināts bez ordera un viņam nav bijis pieejams advokāts; tā kā viņš ir apsūdzēts par runas videoierakstu, kuru viņš teica 2013. gadā un kas kopš tā laika ir publiski pieejams; tā kā cilvēktiesību organizācijas ir paudušas bažas par to, ka Kambodžas valdības paziņojumi apdraud viņa tiesības uz taisnīgu tiesu un nevainīguma prezumpciju; |
| --- | --- |

D.

tā kā tiek ziņots, ka Kem Sokha tika apcietināts bez ordera un viņam nav bijis pieejams advokāts; tā kā viņš ir apsūdzēts par runas videoierakstu, kuru viņš teica 2013. gadā un kas kopš tā laika ir publiski pieejams; tā kā cilvēktiesību organizācijas ir paudušas bažas par to, ka Kambodžas valdības paziņojumi apdraud viņa tiesības uz taisnīgu tiesu un nevainīguma prezumpciju;

| E. | tā kā bijušās sarkano khmeru armijas komandieris un pašreizējais premjerministrs Hun Sen ir pie varas vairāk nekā 30 gadus; tā kā Sam Rainsy, bijušais vadošās opozīcijas partijas, Kambodžas Nacionālās glābšanas partijas (CNRP), priekšsēdētājs joprojām atrodas trimdā, kurā viņš bija izvēlējies doties sakarā ar pirms tam notikušām vajāšanām, kas balstījās uz nepatiesām politiski motivētām apsūdzībām; |
| --- | --- |

E.

tā kā bijušās sarkano khmeru armijas komandieris un pašreizējais premjerministrs Hun Sen ir pie varas vairāk nekā 30 gadus; tā kā Sam Rainsy, bijušais vadošās opozīcijas partijas, Kambodžas Nacionālās glābšanas partijas (CNRP), priekšsēdētājs joprojām atrodas trimdā, kurā viņš bija izvēlējies doties sakarā ar pirms tam notikušām vajāšanām, kas balstījās uz nepatiesām politiski motivētām apsūdzībām;

| F. | tā kā vietējās vēlēšanās, kas notika 2017. gada 4. jūnijā, CNRP ievērojami nostiprinājās kopš 2012, neraugoties uz būtiskiem trūkumiem vēlēšanu procesā, jo īpaši iebiedēšanu, kas vērsās pret brīviem plašsaziņas līdzekļiem un kritiski noskaņotiem pilsoņiem, opozīcijas nevienlīdzīgām iespējām piekļūt radio un televīzijai, ar vēlēšanām saistītu iestāžu atrašanos valdošās partijas kontrolē, nāves draudiem, kas tika izteikti pret opozīcijas kandidātiem, un neatkarīga strīdu izšķiršanas mehānisma trūkumu; tā kā vispārīgās vēlēšanas ir plānotas 2018. gada jūlijā; |
| --- | --- |

F.

tā kā vietējās vēlēšanās, kas notika 2017. gada 4. jūnijā, CNRP ievērojami nostiprinājās kopš 2012, neraugoties uz būtiskiem trūkumiem vēlēšanu procesā, jo īpaši iebiedēšanu, kas vērsās pret brīviem plašsaziņas līdzekļiem un kritiski noskaņotiem pilsoņiem, opozīcijas nevienlīdzīgām iespējām piekļūt radio un televīzijai, ar vēlēšanām saistītu iestāžu atrašanos valdošās partijas kontrolē, nāves draudiem, kas tika izteikti pret opozīcijas kandidātiem, un neatkarīga strīdu izšķiršanas mehānisma trūkumu; tā kā vispārīgās vēlēšanas ir plānotas 2018. gada jūlijā;

| G. | tā kā vēl divi opozīcijas deputāti arī ir ieslodzīti un vēl vismaz pret astoņiem ir celtas apsūdzības krimināllietās, kas vēl nav pabeigtas; tā kā 11 opozīcijas partijas biedru un piekritēju šobrīd izcieš cietumsodu ar termiņu no septiņiem līdz 20 gadiem par nepatiesām apsūdzībām par aicinājumu uz sacelšanos vai piedalīšanos tajā saistībā ar 2014. gada jūlija demonstrāciju; |
| --- | --- |

G.

tā kā vēl divi opozīcijas deputāti arī ir ieslodzīti un vēl vismaz pret astoņiem ir celtas apsūdzības krimināllietās, kas vēl nav pabeigtas; tā kā 11 opozīcijas partijas biedru un piekritēju šobrīd izcieš cietumsodu ar termiņu no septiņiem līdz 20 gadiem par nepatiesām apsūdzībām par aicinājumu uz sacelšanos vai piedalīšanos tajā saistībā ar 2014. gada jūlija demonstrāciju;

| H. | tā kā grozījumi Likumā par politiskajām partijām, kurus Kambodža parlaments pieņēma 2017. gadā, ļauj likvidēt partijas, ja to vadītājiem ir krimināla sodāmība; tā kā Kambodžas Iekšlietu ministrijai ir plašas pilnvaras, lai apturētu politiskās partijas, pamatojoties uz neskaidri definētiem kritērijiem; tā kā 2017. gada 11. septembrī Kambodžas ministru prezidents Hun Sen draudēja likvidēt CNRP, ja tā turpinās atbalstīt aizturēto Kem Sokha; |
| --- | --- |

H.

tā kā grozījumi Likumā par politiskajām partijām, kurus Kambodža parlaments pieņēma 2017. gadā, ļauj likvidēt partijas, ja to vadītājiem ir krimināla sodāmība; tā kā Kambodžas Iekšlietu ministrijai ir plašas pilnvaras, lai apturētu politiskās partijas, pamatojoties uz neskaidri definētiem kritērijiem; tā kā 2017. gada 11. septembrī Kambodžas ministru prezidents Hun Sen draudēja likvidēt CNRP, ja tā turpinās atbalstīt aizturēto Kem Sokha;

| I. | tā kā ir izdots apcietināšanas orderis attiecībā uz CNRP jaunatnes grupas vadītāju; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir izdots apcietināšanas orderis attiecībā uz CNRP jaunatnes grupas vadītāju;

| J. | tā kā Kem Sokha apcietināšana notika laikā, kad arvien pieaug ierobežojumi NVO, cilvēktiesību organizācijām un pilsoniskajai sabiedrībai, tostarp nodokļu un kontroles pārbaudes, iebiedēšana un vardarbības draudi; tā kā starptautiskā sabiedrība ir paudusi spēcīgu kritiku par 2015. gada likumu par apvienībām un nevalstiskajām organizācijām (LANGO), ka tas dod plašas un patvaļīgas pilnvaras apspiest NVO; |
| --- | --- |

J.

tā kā Kem Sokha apcietināšana notika laikā, kad arvien pieaug ierobežojumi NVO, cilvēktiesību organizācijām un pilsoniskajai sabiedrībai, tostarp nodokļu un kontroles pārbaudes, iebiedēšana un vardarbības draudi; tā kā starptautiskā sabiedrība ir paudusi spēcīgu kritiku par 2015. gada likumu par apvienībām un nevalstiskajām organizācijām (LANGO), ka tas dod plašas un patvaļīgas pilnvaras apspiest NVO;

| K. | tā kā iepriekšējo nedēļu laikā ir slēgts ievērojams skaits radiostaciju, kas raida programmas no citām augstas reputācijas radiostacijām; tā kā valdība šīs stacijas ir slēgusi par tādiem pārkāpumiem kā “ārējas programmas, nepieprasot atļauju”; tā kā to slēgšana būtiski ierobežo piekļuvi neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu raidījumiem, jo īpaši ārpus Pnompeņas; tā kā šie neatkarīgie plašsaziņas līdzekļi atspoguļo politiski sensitīvus jautājumus, piemēram, korupciju, nelikumīgu mežizstrādi un cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

K.

tā kā iepriekšējo nedēļu laikā ir slēgts ievērojams skaits radiostaciju, kas raida programmas no citām augstas reputācijas radiostacijām; tā kā valdība šīs stacijas ir slēgusi par tādiem pārkāpumiem kā “ārējas programmas, nepieprasot atļauju”; tā kā to slēgšana būtiski ierobežo piekļuvi neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu raidījumiem, jo īpaši ārpus Pnompeņas; tā kā šie neatkarīgie plašsaziņas līdzekļi atspoguļo politiski sensitīvus jautājumus, piemēram, korupciju, nelikumīgu mežizstrādi un cilvēktiesību pārkāpumus;

| L. | tā kā 2016. gada aprīlī pieci cilvēktiesību aizstāvji no Kambodžas Cilvēktiesību un attīstības asociācijas (ADHOC) tika aizturēti uz vairāk nekā 400 dienām par apsūdzībām kukuļdošanā saistībā ar lietu pret Kem Sokha un pašlaik gaida tiesu; tā kā iestādes ir atkārtoti vajājušas un vērsušas uzbrukumus pret zemes tiesību aktīvisti Tep Vanny un viņa patlaban izcieš cietumsodu par politiski motivētām apsūdzībām; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2016. gada aprīlī pieci cilvēktiesību aizstāvji no Kambodžas Cilvēktiesību un attīstības asociācijas (ADHOC) tika aizturēti uz vairāk nekā 400 dienām par apsūdzībām kukuļdošanā saistībā ar lietu pret Kem Sokha un pašlaik gaida tiesu; tā kā iestādes ir atkārtoti vajājušas un vērsušas uzbrukumus pret zemes tiesību aktīvisti Tep Vanny un viņa patlaban izcieš cietumsodu par politiski motivētām apsūdzībām;

| M. | tā kā 2017. gada 4. septembrī Kambodžas neatkarīgo laikrakstu “Daily”, kas dibināts 1993. gadā, nācās slēgt pēc tam, kad tas bija saņēmis nodokļu rēķinu, kura apmērs sasniedz USD 6,3 miljonus; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2017. gada 4. septembrī Kambodžas neatkarīgo laikrakstu “Daily”, kas dibināts 1993. gadā, nācās slēgt pēc tam, kad tas bija saņēmis nodokļu rēķinu, kura apmērs sasniedz USD 6,3 miljonus;

| N. | tā kā 2017. gada 23. augustā Kambodžas valdība paziņoja par Nacionālā demokrātijas institūta (NDI), kurš ir nevalstisks un bāzējas ASV, izraidīšanu atbilstoši LANGO likumam un pieprasīja, lai tā starptautiskais personāls pamestu valsti septiņu dienu laikā; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2017. gada 23. augustā Kambodžas valdība paziņoja par Nacionālā demokrātijas institūta (NDI), kurš ir nevalstisks un bāzējas ASV, izraidīšanu atbilstoši LANGO likumam un pieprasīja, lai tā starptautiskais personāls pamestu valsti septiņu dienu laikā;

| O. | tā kā Kambodžas valdība nesen pakļāva izmeklēšanai NVO konsorciju “Situation Room”, kas kopīgi darbojas kā vēlēšanu uzraugs, par to, ka it kā ir pārkāpts jaunais likums par nevalstiskajām grupām, un par kalpošanu par pamatu iespējamai “krāsainajai revolūcijai”, lai gāztu valdību, |
| --- | --- |

O.

tā kā Kambodžas valdība nesen pakļāva izmeklēšanai NVO konsorciju “Situation Room”, kas kopīgi darbojas kā vēlēšanu uzraugs, par to, ka it kā ir pārkāpts jaunais likums par nevalstiskajām grupām, un par kalpošanu par pamatu iespējamai “krāsainajai revolūcijai”, lai gāztu valdību,

| 1. | pauž nopietnas bažas par to, ka Kambodžā pasliktinās opozīcijas politiķu un cilvēktiesību aktīvistu stāvoklis, un nosoda visus pret šīm personām vērstos vardarbības aktus, politiski motivētās apsūdzības, patvaļīgos arestus, nopratināšanas, tiesas spriedumus un sodus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | stingri nosoda to, ka CNRP priekšsēdētājs Kem Sokha tika arestēts, pamatojoties uz vairākām apsūdzībām, kuras, šķiet, ir politiski motivētas; prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Kem Sokha, izbeigt visas pret viņu izvirzītās apsūdzības un izbeigt apcietināšanas draudus pret citām opozīcijas deputātiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž nožēlu par premjerministra un augsta ranga amatpersonu publiski paustajiem paziņojumiem par aizdomām par Kem Sokha vainu, kuri pārkāpj nevainīguma prezumpciju un tiesības uz taisnīgu tiesu, uz kuru viņam ir tiesības saskaņā ar Kambodžas un starptautiskajiem tiesību aktiem cilvēktiesību jomā; aicina premjerministru aizsargāt parlamenta deputātu parlamentāro imunitāti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina Kambodžas varasiestādes anulēt apcietināšanas orderi un atsaukt visas apsūdzības pret opozīcijas līderi un deputātu Sam Rainsy un atbrīvot un atsaukt apsūdzības pret citiem opozīcijas ierēdņiem un cilvēktiesību aizstāvjiem, kuri tika notiesāti un ieslodzīti, proti, Nacionālās Asamblejas deputātu Um Sam An, senatoru Hong Sok Hour un zemes tiesību aktīvisti Tep Vanny; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina Kambodžas valdību nodrošināt valstī vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvību, savukārt jebkādi nodokļu vai citi jautājumi būtu jārisina, izmantojot pienācīgu taisnīgu tiesvedību; mudina valdību atjaunot slēgtās radio stacijas; pauž bažas par Nacionālā demokrātijas institūta (NDI) slēgšanu bez pienācīga tiesas procesa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina Kambodžas valdību nodrošināt pienācīgu tiesas procesu visos veiktajos pasākumos, tostarp tiesības iesniegt pārsūdzību, un ievērot tiesības uz vārda un biedrošanās brīvību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina Kambodžas valdību nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu un ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp pilnībā ievērojot konstitucionālos noteikumus attiecībā uz plurālismu un vārda un biedrošanās brīvību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina Kambodžas valdībai, ka tai jāpilda pienākumi un saistības attiecībā uz demokrātijas principiem un galvenajām cilvēktiesībām, kas ir viens no pamatelementiem sadarbības nolīgumā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nopietnas bažas par notiekošo zemes sagrābšanu, kā arī Kambodžas valdības nesen uzsākto ierobežotas un daļējas kompensācijas shēmu; aicina Kambodžas valdību atsākt dialogu ar partneriem, tostarp Eiropas Savienību un pilsonisko sabiedrību, lai noteiktu visaptverošu un iekļaujošu kompensāciju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka uzticamam demokrātiskajam procesam, kas noved pie Nacionālās Asamblejas vēlēšanām 2018. gada jūlijā, ir vajadzīga tāda vide, kurā politiskās partijas, pilsoniskā sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi spēj veikt savas leģitīmās funkcijas bez bailēm un bez pakļaušanas draudiem vai patvaļīgiem ierobežojumiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina Kambodžas valdību īstenot ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos ieteikumus un jēgpilni iesaistīties gaidāmajā ziņojumā, ko sagatavo ANO īpašais referents par situāciju cilvēktiesību jomā Kambodžā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver ES un starptautisko vēlēšanu novērošanas misiju nozīmīgumu un to ieguldījumu godīgās un brīvās vēlēšanas; aicina Kambodžas Valsts vēlēšanu komiteju (NEC) un attiecīgās valdības iestādes nodrošināt to, ka visiem balsstiesīgajiem vēlētājiem, tostarp migrējošajiem darba ņēmējiem un aizturētajām personām, ir pieejamas un savlaicīgi izmantojamas reģistrācijas iespējas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Kambodžas valdībai un Nacionālajai Asamblejai. |
| --- | --- |

13.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/102 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/102

---

P8_TA(2017)0349

Gabona: opozīcijas apspiešana

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūcija par Gabonu: represijas pret opozīciju (2017/2830(RSP))

(2018/C 337/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Gabonu, jo īpaši 2017. gada 2. februāra rezolūciju par tiesiskuma krīzi Kongo Demokrātiskajā Republikā un Gabonā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Gabonu, jo īpaši 2017. gada 2. februāra rezolūciju par tiesiskuma krīzi Kongo Demokrātiskajā Republikā un Gabonā (1),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) un starptautiskās sadarbības un attīstības komisāra Nevena Mimicas 2016. gada 24. septembra kopīgo paziņojumu pēc Gabonas Konstitucionālās tiesas paziņojuma par 2016. gada prezidenta vēlēšanu oficiālajiem rezultātiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) un starptautiskās sadarbības un attīstības komisāra Nevena Mimicas 2016. gada 24. septembra kopīgo paziņojumu pēc Gabonas Konstitucionālās tiesas paziņojuma par 2016. gada prezidenta vēlēšanu oficiālajiem rezultātiem,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības 2016. gada 1. septembra paziņojumu presei, kurā pausts vardarbības nosodījums un aicinājums miermīlīgā veidā atrisināt pēcvēlēšanu konfliktu Gabonā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības 2016. gada 1. septembra paziņojumu presei, kurā pausts vardarbības nosodījums un aicinājums miermīlīgā veidā atrisināt pēcvēlēšanu konfliktu Gabonā,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada jūnija secinājumus par jaunu impulsu Āfrikas un ES partnerībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada jūnija secinājumus par jaunu impulsu Āfrikas un ES partnerībai,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības augstās pārstāves Federikas Mogerīni un starptautiskās sadarbības un attīstības komisāra Nevena Mimicas referentu 2016. gada 11. septembra kopīgo paziņojumu par Gabonu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības augstās pārstāves Federikas Mogerīni un starptautiskās sadarbības un attīstības komisāra Nevena Mimicas referentu 2016. gada 11. septembra kopīgo paziņojumu par Gabonu,

| — | ņemot vērā ES pārstāvja 2017. gada 9. marta uzstāšanos ANO Cilvēktiesību padomes 34. sesijā (interaktīvā dialoga ar augsto komisāru 2. punkts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pārstāvja 2017. gada 9. marta uzstāšanos ANO Cilvēktiesību padomes 34. sesijā (interaktīvā dialoga ar augsto komisāru 2. punkts,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas 2016. gada 4. novembra rezolūciju 359(LIX) 2016 par cilvēktiesību stāvokli Gabonas Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas 2016. gada 4. novembra rezolūciju 359(LIX) 2016 par cilvēktiesību stāvokli Gabonas Republikā,

| — | ņemot vērā Gabonas konstitūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Gabonas konstitūciju,

| — | ņemot vērā pārskatīto Kotonū Partnerattiecību nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārskatīto Kotonū Partnerattiecību nolīgumu,

| — | ņemot vērā 1981. gada jūnija Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1981. gada jūnija Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā 1966. gada decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā ES vēlēšanu novērošanas misijas gala ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES vēlēšanu novērošanas misijas gala ziņojumu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā par 2016. gada augusta prezidenta vēlēšanām Gabonā tika izteikti apgalvojumi, ka vēlēšanu rezultāti ir tikuši viltoti; tā kā dažas dienas pēc vēlēšanām valsts parlamenta ēka tika nodedzināta un vairāki protestētāji tika nogalināti, bet simtiem citu — arestēti; tā kā neraugoties uz to, ka drošības situācija lielā mērā ir nostabilizējusies, visā valstī joprojām ir vērojama liela politiskā un sociālā spriedze, ko vēl vairāk saasina sliktā ekonomiskā situācija; |
| --- | --- |

A.

tā kā par 2016. gada augusta prezidenta vēlēšanām Gabonā tika izteikti apgalvojumi, ka vēlēšanu rezultāti ir tikuši viltoti; tā kā dažas dienas pēc vēlēšanām valsts parlamenta ēka tika nodedzināta un vairāki protestētāji tika nogalināti, bet simtiem citu — arestēti; tā kā neraugoties uz to, ka drošības situācija lielā mērā ir nostabilizējusies, visā valstī joprojām ir vērojama liela politiskā un sociālā spriedze, ko vēl vairāk saasina sliktā ekonomiskā situācija;

| B. | tā kā viena no demokrātijas pazīmēm ir ievērot konstitūciju, kas ir pamatā valstij, iestādēm un tiesiskumam; tā kā mierīgas, ticamas un pārredzamas vēlēšanas Gabonā ievērojami palīdzētu risināt Centrālāfrikas reģiona problēmas saistībā ar demokrātisko progresu un varas pāreju; tā kā parlamenta vēlēšanas Gabonā, kuras sākotnēji bija ieplānots rīkot 2016. gada decembrī, divas reizes tika atliktas uz 2018. gada aprīli, pārsniedzot konstitūcijā paredzētos termiņa ierobežojumus; |
| --- | --- |

B.

tā kā viena no demokrātijas pazīmēm ir ievērot konstitūciju, kas ir pamatā valstij, iestādēm un tiesiskumam; tā kā mierīgas, ticamas un pārredzamas vēlēšanas Gabonā ievērojami palīdzētu risināt Centrālāfrikas reģiona problēmas saistībā ar demokrātisko progresu un varas pāreju; tā kā parlamenta vēlēšanas Gabonā, kuras sākotnēji bija ieplānots rīkot 2016. gada decembrī, divas reizes tika atliktas uz 2018. gada aprīli, pārsniedzot konstitūcijā paredzētos termiņa ierobežojumus;

| C. | tā kā Gabonā, jo īpaši pēcvēlēšanu vardarbības uzliesmojumā 2016. gada augustā, kā ziņojušas vairākas starptautiskās un nevalstiskās organizācijas, tikuši veikti aresti, nogalināšana bez tiesas sprieduma un piespiedu pazušanas; tā kā Gabona ir pieredzējusi politiski motivētas vardarbības pieaugumu, jo īpaši galvaspilsētā Librevilā, kur, kā tiek ziņots, ir notikuši uzbrukumi vairākām politiskās opozīcijas pārstāvjiem piederošām mājām; |
| --- | --- |

C.

tā kā Gabonā, jo īpaši pēcvēlēšanu vardarbības uzliesmojumā 2016. gada augustā, kā ziņojušas vairākas starptautiskās un nevalstiskās organizācijas, tikuši veikti aresti, nogalināšana bez tiesas sprieduma un piespiedu pazušanas; tā kā Gabona ir pieredzējusi politiski motivētas vardarbības pieaugumu, jo īpaši galvaspilsētā Librevilā, kur, kā tiek ziņots, ir notikuši uzbrukumi vairākām politiskās opozīcijas pārstāvjiem piederošām mājām;

| D. | tā kā iestādes ir vērsušās pret opozīcijas dalībniekiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kuri iebilst valdošajām aprindām; tā kā cilvēktiesību grupas pastāvīgi ziņo par to, ka cilvēktiesību un vārda un pulcēšanās brīvības situācija arvien pasliktinās, tostarp pret miermīlīgiem demonstrantiem tiek izmantots pārmērīgs spēks, patvaļīgas aizturēšanas un apcietinājumi, kā arī pieaug politiski motivētu tiesas procesu skaits; |
| --- | --- |

D.

tā kā iestādes ir vērsušās pret opozīcijas dalībniekiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, kuri iebilst valdošajām aprindām; tā kā cilvēktiesību grupas pastāvīgi ziņo par to, ka cilvēktiesību un vārda un pulcēšanās brīvības situācija arvien pasliktinās, tostarp pret miermīlīgiem demonstrantiem tiek izmantots pārmērīgs spēks, patvaļīgas aizturēšanas un apcietinājumi, kā arī pieaug politiski motivētu tiesas procesu skaits;

| E. | tā kā gan pirms, gan pēc 2016. gada vēlēšanām ir izskanējuši daudzi apgalvojumi, kuros Ali Bongo režīmam piedēvēti tādi cilvēktiesību pārkāpumi kā patvaļīga aizturēšana, ilgstošs apcietinājums necilvēciskos apstākļos, spīdzināšana, sodīšana ar nāvi bez tiesas sprieduma un piespiedu pazušanas, kas vērsti pret civiliedzīvotājiem un žurnālistiem, kuri pauda iebildumus pret viņa režīmu vai atkārtotu ievēlēšanu amatā; |
| --- | --- |

E.

tā kā gan pirms, gan pēc 2016. gada vēlēšanām ir izskanējuši daudzi apgalvojumi, kuros Ali Bongo režīmam piedēvēti tādi cilvēktiesību pārkāpumi kā patvaļīga aizturēšana, ilgstošs apcietinājums necilvēciskos apstākļos, spīdzināšana, sodīšana ar nāvi bez tiesas sprieduma un piespiedu pazušanas, kas vērsti pret civiliedzīvotājiem un žurnālistiem, kuri pauda iebildumus pret viņa režīmu vai atkārtotu ievēlēšanu amatā;

| F. | tā kā Gabona ir pievienojusies Starptautiskajai konvencijai par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu un pašlaik ievieš tās noteikumus savos tiesību aktos, un tās pienākums ir sniegt Apvienoto Nāciju Organizācijai informāciju par progresu, kas panākts kopš konvencijas ratificēšanas 2011. gadā un notikumiem pēc vēlēšanām 2016. gadā; tā kā ANO Piespiedu pazušanas komiteja pašlaik izskata Gabonas ziņojumu un pārskata to, kā virzās uz priekšu minēto noteikumu ieviešana; |
| --- | --- |

F.

tā kā Gabona ir pievienojusies Starptautiskajai konvencijai par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu un pašlaik ievieš tās noteikumus savos tiesību aktos, un tās pienākums ir sniegt Apvienoto Nāciju Organizācijai informāciju par progresu, kas panākts kopš konvencijas ratificēšanas 2011. gadā un notikumiem pēc vēlēšanām 2016. gadā; tā kā ANO Piespiedu pazušanas komiteja pašlaik izskata Gabonas ziņojumu un pārskata to, kā virzās uz priekšu minēto noteikumu ieviešana;

| G. | tā kā prezidents Ali Bongo, cenšoties risināt krīzi, ko izraisīja viņa atkārtota ievēlēšana, ierosināja “valsts mēroga dialogu”, kurā, pēc premjerministra Emmanuel Issoze Ngondet teiktā, piedalījās 1 200 pilsoniskās sabiedrības grupu un aptuveni 50 politisko partiju pārstāvji; tā kā Jean Ping un citi galvenie opozīcijas līderi sarunas boikotēja; |
| --- | --- |

G.

tā kā prezidents Ali Bongo, cenšoties risināt krīzi, ko izraisīja viņa atkārtota ievēlēšana, ierosināja “valsts mēroga dialogu”, kurā, pēc premjerministra Emmanuel Issoze Ngondet teiktā, piedalījās 1 200 pilsoniskās sabiedrības grupu un aptuveni 50 politisko partiju pārstāvji; tā kā Jean Ping un citi galvenie opozīcijas līderi sarunas boikotēja;

| H. | tā kā prezidenta amata kandidāts Jean Ping2017. gada 18. augustā izteica aicinājumu Gabonas tautai uzsākt “pilsoniskas nepakļaušanās” kampaņu un aicināja panākt prezidenta atkāpšanos; |
| --- | --- |

H.

tā kā prezidenta amata kandidāts Jean Ping2017. gada 18. augustā izteica aicinājumu Gabonas tautai uzsākt “pilsoniskas nepakļaušanās” kampaņu un aicināja panākt prezidenta atkāpšanos;

| I. | tā kā pēdējās nedēļās desmitiem cilvēku ir tikuši aizturēti miermīlīgās, nesankcionētās demonstrācijās, kurās viņi pauduši atbalstu Jean Ping, un vairāki no viņiem joprojām ir apcietinājumā; |
| --- | --- |

I.

tā kā pēdējās nedēļās desmitiem cilvēku ir tikuši aizturēti miermīlīgās, nesankcionētās demonstrācijās, kurās viņi pauduši atbalstu Jean Ping, un vairāki no viņiem joprojām ir apcietinājumā;

| J. | tā kā 2017. gada 2. septembrī politiskās opozīcijas līderis un bijušais prezidenta amata kandidāts Jean Ping un vairāk nekā divdesmit opozīcijas partiju vadītājiem tika aizliegts izceļot no valsts, iepriekš viņus par to nebrīdinot un nekur nepublicējot šā ierobežojuma ietekmēto personu sarakstu; tā kā šis aizliegums tika atcelts 2017. gada 8. septembrī; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2017. gada 2. septembrī politiskās opozīcijas līderis un bijušais prezidenta amata kandidāts Jean Ping un vairāk nekā divdesmit opozīcijas partiju vadītājiem tika aizliegts izceļot no valsts, iepriekš viņus par to nebrīdinot un nekur nepublicējot šā ierobežojuma ietekmēto personu sarakstu; tā kā šis aizliegums tika atcelts 2017. gada 8. septembrī;

| K. | tā kā valdība ir aizliegusi politiskajiem oponentiem, kas apstrīd Ali Bongo uzvaru vēlēšanās, izteikties publiskajos un privātajos plašsaziņas līdzekļos; |
| --- | --- |

K.

tā kā valdība ir aizliegusi politiskajiem oponentiem, kas apstrīd Ali Bongo uzvaru vēlēšanās, izteikties publiskajos un privātajos plašsaziņas līdzekļos;

| L. | tā kā Francijas tiesās ir celtas vairākas atsevišķas prasības pret prominentiem Gabonas valstspiederīgajiem saistībā ar nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un līdzekļu nelikumīgu ieguvi (“biens mal-acquis”); |
| --- | --- |

L.

tā kā Francijas tiesās ir celtas vairākas atsevišķas prasības pret prominentiem Gabonas valstspiederīgajiem saistībā ar nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un līdzekļu nelikumīgu ieguvi (“biens mal-acquis”);

| M. | tā kā Francijas tiesu iestādes pēc sūdzības, ko iesniedza organizācijas Transparency International Francijas nodaļa un kāds Gabonas valstspiederīgais, ir tikko noslēgušas izmeklēšanu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu no Gabonas ieguldīšanu Francijā un ir apzinājušas un konfiscējušas īpašumus, kuru vērtība ir no 50 līdz 60 miljoniem euro; tā kā izmeklēšanā atklāja, ka arī bankas kontā, ko izmantoja, lai veiktu pirkumus Francijā Bongo ģimenes vārdā, tikuši ieskaitīti 1,3 miljoni euro; |
| --- | --- |

M.

tā kā Francijas tiesu iestādes pēc sūdzības, ko iesniedza organizācijas Transparency International Francijas nodaļa un kāds Gabonas valstspiederīgais, ir tikko noslēgušas izmeklēšanu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu no Gabonas ieguldīšanu Francijā un ir apzinājušas un konfiscējušas īpašumus, kuru vērtība ir no 50 līdz 60 miljoniem euro; tā kā izmeklēšanā atklāja, ka arī bankas kontā, ko izmantoja, lai veiktu pirkumus Francijā Bongo ģimenes vārdā, tikuši ieskaitīti 1,3 miljoni euro;

| N. | tā kā ES vēlēšanu novērošanas misija, ko uzaicināja Gabonas valdība, lai tā uzraudzītu prezidenta vēlēšanas, savā galīgajā ziņojumā secināja, ka vēlēšanu procesā, jo īpaši vēlēšanu rezultātu apkopošanā un apelācijas procesā, trūka pārredzamības; tā kā vēlēšanu novērošanas misija secināja, ka šīs nepilnības liek apšaubīt rezultātu apkopošanas procesa integritāti un vēlēšanu galīgo rezultātu, |
| --- | --- |

N.

tā kā ES vēlēšanu novērošanas misija, ko uzaicināja Gabonas valdība, lai tā uzraudzītu prezidenta vēlēšanas, savā galīgajā ziņojumā secināja, ka vēlēšanu procesā, jo īpaši vēlēšanu rezultātu apkopošanā un apelācijas procesā, trūka pārredzamības; tā kā vēlēšanu novērošanas misija secināja, ka šīs nepilnības liek apšaubīt rezultātu apkopošanas procesa integritāti un vēlēšanu galīgo rezultātu,

| 1. | atgādina, ka Gabona saskaņā ar Kotonū nolīgumu ir uzņēmusies saistības ievērot demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību principus, tostarp vārda un pulcēšanās brīvību un plašsaziņas līdzekļu pieejamību, nodrošināt labu pārvaldību un politiskās varas pārredzamību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina Gabonas kā nolīguma puses pienākumus un atbildību, tostarp sniegt skaidru un uzskatāmu informāciju par reformām, kas īstenotas kopš ratifikācijas, par pēcvēlēšanu vardarbību un par pasākumiem, kas veikti, lai noskaidrotu patiesību un nodrošinātu, ka vainīgie tiek saukti pie atbildības; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, cik svarīga loma ir opozīcijai demokrātiskā sabiedrībā; stingri nosoda pret opozīciju Gabonā vērsto spiedienu un iebiedēšanas taktiku; uzskata par nepieņemamu, ka vairākiem opozīcijas līderiem, tostarp Gabonas 2016. gada prezidenta vēlēšanu kandidātam Jean Ping, uz laiku tika liegtas tiesības atstāt valsti; atgādina, ka Gabonas tiesību akti paredz šo ārkārtas pasākumu izmantot tikai pret personām, par kurām tiek veikta kriminālizmeklēšana; tāpēc uzskata, ka šis pasākums ir patvaļīgs; |
| --- | --- |

3.

| 4. | stingri nosoda nemitīgos draudus, uzbrukumus, spēka pielietošanu un stingros ierobežojumus un iebiedēšanu, ar ko saskaras opozīcija, cilvēktiesību aizstāvji un žurnālisti Gabonā; aicina iestādes ievērot opozīcijas tiesības uz miermīlīgu protestu un nekavējoties atbrīvot visus, kas joprojām tiek nepamatoti turēti apcietinājumā, pilnībā izbeigt opozīcijas pārstāvju aizskaršanu, iebiedēšanu un vajāšanu un veikt konkrētus pasākumus, lai garantētu vārda brīvību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina Gabonas valdību, ņemot vērā ES vēlēšanu novērošanas misijas ieteikumus, veikt visaptverošu un ātru vēlēšanu sistēmas reformu, lai to uzlabotu un padarītu pilnībā pārredzamu un uzticamu; uzsver, ka Gabonas iestādēm ir jāgarantē pilnīga un patiesa sadarbība ar visām attiecīgajām valsts un starptautiskajām ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu, ka nākamās parlamenta vēlēšanas, kuru rīkošanas termiņš jau tā ir pagājis, ir pilnībā pārredzamas un ticamas un notiek brīvos, demokrātiskos, iekļaujošos un mierīgos apstākļos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzīst, ka pašlaik notiek intensīvs politiskais dialogs starp ES un Gabonu saskaņā ar Kotonū nolīguma noteikumiem; mudina visas iesaistītās puses pilnībā sadarboties un strādāt pie tā, lai šis process gūtu taustāmus panākumus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž šaubas par valdības uzsāktā valsts mēroga dialoga iekļautību un attiecīgi par tā uzticamību un lietderību; norāda, ka Jean Ping un viņa “Koalīcija par jaunu republiku” atteicās piedalīties dialogā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka šībrīža dziļā politiskā un sociālā sašķeltība Gabonā prasa skaidri politiski reaģēt, lai saglabātu valsts stabilitāti, vairotu Gabonas iedzīvotāju uzticēšanos un nodrošinātu, ka institūcijas ir patiesi leģitīmas; prasa veikt ANO vadītu starptautisku izmeklēšanu par notikušajām vēlēšanām un pēc tām pastrādātajiem pārkāpumiem, lai noskaidrotu, kā izveidot politisko dialogu, kas ļautu atrisināt krīzi, vienlaikus garantējot Gabonas iedzīvotāju demokrātiskās tiesības; |
| --- | --- |

8.

| 9. | jo īpaši stingri mudina Franciju, ņemot vērā tās spēcīgās un vēsturiskās saites ar Gabonu, izmantot visu savu politisko un ekonomisko ietekmi uz Gabonas valdību un šajā jomā uzņemties konstruktīvu lomu Eiropas iestādēs; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Eiropas Savienības delegāciju Gabonā arī turpmāk cieši uzraudzīt notikumu gaitu Gabonā un izmantot visus atbilstīgos mehānismus, instrumentus un intensīvo politisko dialogu, lai veicinātu Kotonū nolīguma būtisko elementu ievērošanu un atbalstītu demokrātiju atbalstošas kustības; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina PV/ AP, Eiropas Komisiju un dalībvalstis pārskatīt savu politiku attiecībā uz Gabonu un apsvērt mērķtiecīgas sankcijas pret personām, kuras atbildīgas par vēlēšanu rezultātu viltošanu un tai sekojošo vardarbību Gabonā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkārtoti aicina Gabonas valdību izveidot tādu tiesisko un sankciju režīmu, kas nodrošinātu, ka aresti un sodi ir samērīgi ar noziedzīgā nodarījuma smagumu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mudina valdību rīkoties konkrēti, lai kliedētu starptautiskās sabiedrības bažas, nekavējoties uzsākot patiesi iekļaujošu, pārredzamu un neitrālu konsultatīvo forumu dialogam; turklāt aicina opozīciju novērtēt šāda procesa uzticamību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina visus politiskos spēkus rīkoties atbildīgi un atturīgi, un it īpaši atturēties no kūdīšanas uz vardarbību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina nākamās ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmes Abidžanā dalībniekus darba kārtībā iekļaut situāciju Gabonā un atgādināt Gabonai tās saistības attiecībā uz cilvēktiesībām, demokrātiju un tiesiskumu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē Francijā veikto izmeklēšanu par nelikumīgi iegūtajiem līdzekļiem no Gabonas un pauž cerību, ka visi, kas iesaistīti nelikumīgajās darbībās, tiks saukti pie atbildības; prasa nodrošināt maksimālu pārredzamību par 1,3 miljonu euro pārskaitījumu uz Francijas bankas kontu, kas saistīts ar Bongo ģimeni; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Āfrikas Savienībai, Gabonas prezidentam un parlamentam, ANO ģenerālsekretāram, ANO Cilvēktiesību padomei, kā arī ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0017.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/106 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/106

---

P8_TA(2017)0350

Laosa, jo īpaši Somphone Phimmasone, Lod Thammavong un Soukane Chaithad lietas

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūcija par Laosu, jo īpaši Somphone Phimmasone, Lod Thammavong un Soukane Chaithad lietām (2017/2831(RSP))

(2018/C 337/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Laosu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Laosu,

| — | ņemot vērā 2017. gada 17. februārī Vjentjanā rīkotās Eiropas Savienības un Laosas TDR Apvienotās komitejas 8. sanāksmes rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 17. februārī Vjentjanā rīkotās Eiropas Savienības un Laosas TDR Apvienotās komitejas 8. sanāksmes rezultātus,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības delegācijas Laosas TDR 2017. gada 3. maija paziņojumu Vjentjanā saistībā ar Pasaules preses brīvības dienu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības delegācijas Laosas TDR 2017. gada 3. maija paziņojumu Vjentjanā saistībā ar Pasaules preses brīvības dienu,

| — | ņemot vērā ANO 1998. gada Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1998. gada Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā 1997. gada 1. decembrī noslēgto ES un Laosas Tautas Demokrātiskās Republikas sadarbības nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1997. gada 1. decembrī noslēgto ES un Laosas Tautas Demokrātiskās Republikas sadarbības nolīgumu,

| — | ņemot vērā ASEAN hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASEAN hartu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2017. gada martā trim Laosas darba ņēmējiem — Somphone Phimmasone, Soukane Chaithad un Lod Thammavong —, kuri tobrīd strādāja Taizemē, tika piespriests cietumsods no 12 līdz 20 gadiem un naudas sods desmitiem tūkstošu euro apmērā par valdības kritizēšanu sociālajos plašsaziņas līdzekļos saistībā ar iespējamu korupciju, mežu izciršanu un cilvēktiesību pārkāpumiem; tā kā šīs trīs personas ir arī apsūdzētas par piedalīšanos pret valdību vērstā demonstrācijā pie Laosas vēstniecības Taizemē 2015. gada decembrī; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2017. gada martā trim Laosas darba ņēmējiem — Somphone Phimmasone, Soukane Chaithad un Lod Thammavong —, kuri tobrīd strādāja Taizemē, tika piespriests cietumsods no 12 līdz 20 gadiem un naudas sods desmitiem tūkstošu euro apmērā par valdības kritizēšanu sociālajos plašsaziņas līdzekļos saistībā ar iespējamu korupciju, mežu izciršanu un cilvēktiesību pārkāpumiem; tā kā šīs trīs personas ir arī apsūdzētas par piedalīšanos pret valdību vērstā demonstrācijā pie Laosas vēstniecības Taizemē 2015. gada decembrī;

| B. | tā kā 2016. gada 25. maijā valsts TV parādīja S. Phimmasone, S. Chaithad un L. Thammavong atrašanos apcietinājumā policijas iecirknī Vjentjanā; tā kā ziņu sižetā tika paziņots, ka šīs personas ir tikušas arestētas par valsts drošības apdraudēšanu, izmantojot sociālo plašsaziņas līdzekļus, lai nodarītu kaitējumu valdības reputācijai; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2016. gada 25. maijā valsts TV parādīja S. Phimmasone, S. Chaithad un L. Thammavong atrašanos apcietinājumā policijas iecirknī Vjentjanā; tā kā ziņu sižetā tika paziņots, ka šīs personas ir tikušas arestētas par valsts drošības apdraudēšanu, izmantojot sociālo plašsaziņas līdzekļus, lai nodarītu kaitējumu valdības reputācijai;

| C. | tā kā pilsoniskās sabiedrības aktīvistu Sombath Somphone 2012. gadā aizturēja Vjentjanas policija un kopš tā laika par viņu vairs nekas nav zināms; tā kā uzņēmējs un vides saglabāšanas aktīvists Sompawn Khantisouk piespiedu kārtā pazuda 2007. gadā, un par viņa iespējamo atrašanās vietu nekādu jaunu ziņu nav; tā kā 2015. gadā Polijas valstspiederīgajam Bounthanh Thammavong tika piespriests 4,5 gadu cietumsods par valdības kritizēšanu tiešsaistē; |
| --- | --- |

C.

tā kā pilsoniskās sabiedrības aktīvistu Sombath Somphone 2012. gadā aizturēja Vjentjanas policija un kopš tā laika par viņu vairs nekas nav zināms; tā kā uzņēmējs un vides saglabāšanas aktīvists Sompawn Khantisouk piespiedu kārtā pazuda 2007. gadā, un par viņa iespējamo atrašanās vietu nekādu jaunu ziņu nav; tā kā 2015. gadā Polijas valstspiederīgajam Bounthanh Thammavong tika piespriests 4,5 gadu cietumsods par valdības kritizēšanu tiešsaistē;

| D. | tā kā pilsoniskās sabiedrības iespējas Laosā tiek būtiski ierobežotas; tā kā Laosa vadīja ASEAN 2016. gadā, taču atteicās uzņemt tradicionālo vienlaikus notiekošo pilsoniskās sabiedrības tikšanos, liekot ASEAN Tautu forumu rīkot Austrumtimorā; |
| --- | --- |

D.

tā kā pilsoniskās sabiedrības iespējas Laosā tiek būtiski ierobežotas; tā kā Laosa vadīja ASEAN 2016. gadā, taču atteicās uzņemt tradicionālo vienlaikus notiekošo pilsoniskās sabiedrības tikšanos, liekot ASEAN Tautu forumu rīkot Austrumtimorā;

| E. | tā kā Laosas valdība nav veikusi nozīmīgus pasākumus, lai uzlabotu cilvēktiesību stāvokli, tostarp izturēšanos pret minoritātēm, un joprojām stingri ierobežo vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvību; tā kā taisnīgas tiesas standartu trūkums, tiesu iestāžu korumpētība un iesakņojusies nesodāmība par cilvēktiesību pārkāpumiem turpinās netraucēti; |
| --- | --- |

E.

tā kā Laosas valdība nav veikusi nozīmīgus pasākumus, lai uzlabotu cilvēktiesību stāvokli, tostarp izturēšanos pret minoritātēm, un joprojām stingri ierobežo vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvību; tā kā taisnīgas tiesas standartu trūkums, tiesu iestāžu korumpētība un iesakņojusies nesodāmība par cilvēktiesību pārkāpumiem turpinās netraucēti;

| F. | tā kā Laosas iestādes turpina vajāt un apspiest reliģiskās minoritātes, jo īpaši kristiešus; tā kā ir notikuši daudzi īpašuma konfiskācijas, ļaunprātīgas baznīcu un māju dedzināšanas, kristiešu piekaušanas par Ziemassvētku svinēšanu un piespiešanas atteikties no kristīgās ticības gadījumi; |
| --- | --- |

F.

tā kā Laosas iestādes turpina vajāt un apspiest reliģiskās minoritātes, jo īpaši kristiešus; tā kā ir notikuši daudzi īpašuma konfiskācijas, ļaunprātīgas baznīcu un māju dedzināšanas, kristiešu piekaušanas par Ziemassvētku svinēšanu un piespiešanas atteikties no kristīgās ticības gadījumi;

| G. | tā kā Laosa nav ne parakstījusi, ne ratificējusi Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Laosa nav ne parakstījusi, ne ratificējusi Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu;

| H. | tā kā Laosā nepastāv plašsaziņas līdzekļu plurālisms un esošo plašsaziņas līdzekļu sniegto informāciju stingri kontrolē valsts; tā kā 2008. gada tiesību akts par plašsaziņas līdzekļiem tika grozīts 2016. gada novembrī, ieviešot papildu ierobežojumus, kas neļauj plašsaziņas līdzekļiem vērst kritiku pret valdības īstenoto politiku un paredz žurnālistiem pirms publicēšanas iesniegt savus ziņojumus valdības cenzoram; |
| --- | --- |

H.

tā kā Laosā nepastāv plašsaziņas līdzekļu plurālisms un esošo plašsaziņas līdzekļu sniegto informāciju stingri kontrolē valsts; tā kā 2008. gada tiesību akts par plašsaziņas līdzekļiem tika grozīts 2016. gada novembrī, ieviešot papildu ierobežojumus, kas neļauj plašsaziņas līdzekļiem vērst kritiku pret valdības īstenoto politiku un paredz žurnālistiem pirms publicēšanas iesniegt savus ziņojumus valdības cenzoram;

| I. | tā kā Laosas valdība 2014. gadā pieņēma dekrētu, ar ko aizliedz tiešsaistē kritizēt valdību un valdošo Laosas Tautas revolucionāro partiju (LPRP), |
| --- | --- |

I.

tā kā Laosas valdība 2014. gadā pieņēma dekrētu, ar ko aizliedz tiešsaistē kritizēt valdību un valdošo Laosas Tautas revolucionāro partiju (LPRP),

| 1. | stingri nosoda Somphone Phimmasone, Soukane Chaithad un Lod Thammavong piespriestos cietumsodus un prasa viņus nekavējoties atbrīvot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ar bažām norāda, ka šie spriedumi papildina to aktīvistu un protestētāju apcietināšanas un piespiedu pazušanas gadījumu sarakstu, kuri pauduši kritiskus viedokļus par dažādiem jautājumiem, sākot no strīdiem par zemi līdz apsūdzībām korupcijā un varas ļaunprātīgā izmantošanā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti aicina Laosas valdību pārtraukt pret cilvēktiesību aizstāvjiem, neatkarīgajiem žurnālistiem un sociālajiem aktīvistiem vērstu vajāšanu un patvaļīgu apcietināšanu un aizturēšanu, kā arī ievērot vārda brīvības un biedrošanās brīvības tiesības un minoritāšu tiesības; atgādina Laosai par tās starptautiskajām saistībām, ko paredz tās ratificētie cilvēktiesību līgumi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Laosas valdību ievērot tās starptautiskās saistības un aizsargāt vārda brīvību un miermīlīgas pulcēšanās brīvību, kā arī ratificēt Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu, ko Laosa parakstīja 2008. gadā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nopietnas bažas par plaši izplatītajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp piespiedu pazušanas gadījumiem un taisnīgas tiesas trūkumu; aicina Laosas iestādes ievērot tās starptautiskās saistības cilvēktiesību jomā, nekavējoties sniedzot ziņas par vismaz 10 bezvēsts pazudušu personu, tostarp Khantisouk Sompawn un Sombath Somphone, atrašanās vietu, kā arī sniedzot detalizētu informāciju par apsūdzībām un pierādījumiem, kas skar apcietinātos aktīvistus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prasa veikt pārredzamu, rūpīgu un objektīvu izmeklēšanu par visām neizskatītajām piespiedu pazušanas lietām, atklājot informāciju par pazudušo personu atrašanās vietu, un saukt pie atbildības vainīgos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nosoda reliģisko minoritāšu, jo īpaši kristiešu, vajāšanu; aicina valdību nekavējoties izbeigt jebkādas pret kristiešiem vērstas darbības un saukt pie atbildības personas, kas atbildīgas par ļaunprātīgas dedzināšanas un piekaušanas gadījumiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Laosas iestādes nodrošināt specializētām ANO aģentūrām un humānās palīdzības organizāciju pārstāvjiem neierobežotu piekļuvi, lai tie varētu apmeklēt politiski ieslodzītos un visas etniskās un reliģiskās minoritātes Laosā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Laosas valdību veikt pasākumus, lai sekmētu daudzpartiju politisko sistēmu un nodrošinātu personu tiesības kandidēt vēlēšanās bez LPRP piekrišanas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atbalsta centienus palielināt interneta pieejamības līmeni Laosā; prasa Laosas valdībai veicināt vārda brīvībai labvēlīgu vidi, kā arī pārtraukt personu uzraudzību un vēršanās pret tām tiešsaistē; šajā sakarībā mudina valdību atcelt represīvos elementus 2015. gada tiesību aktā par kibernoziedzības novēršanu un apkarošanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos steidzami piešķirt lielāku nozīmi Somphone Phimmasone, Lod Thammavong un Soukane Chaithad lietām saistībā ar Laosas valdību; aicina ES delegāciju Laosā cieši uzraudzīt cilvēktiesību stāvokli valstī un jo īpaši būt klāt jebkurā tiesvedībā pret S.Phimmasone, L. Thammavong un S. Chaithad un turpināt vērst uzmanību uz personu ieslodzīšanas un pazušanas gadījumiem saistībā ar Laosas iestādēm; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina EĀDD noteikt šos jautājumus par prioritāti ES un Laosas TDR Apvienotajā komitejas turpmākajās sanāksmēs un nākamajā Āzijas un Eiropas sanāksmes (ASEM) augstākā līmeņa sanāksmē, kas notiks 2018. gadā Briselē; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Laosas valdībai un parlamentam, ASEAN ģenerālsekretāram un ANO Cilvēktiesību padomei. |
| --- | --- |

13.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/109 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/109

---

P8_TA(2017)0351

Mjanma, jo īpaši rohingu stāvoklis

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūcija par Mjanmu un jo īpaši par rohingu stāvokli (2017/2838(RSP))

(2018/C 337/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Mjanmu un par Mjanmas rohingu musulmaņu stāvokli, jo īpaši 2016. gada 7. jūlija rezolūciju (1) un 2016. gada 15. decembra rezolūciju (2), kā arī 2017. gada 16. marta rezolūciju par ES prioritātēm ANO Cilvēktiesību padomes 2017. gada sesijās (3) un 2017. gada 13. jūnija rezolūciju par bezvalstniecību Dienvidāzijā un Dienvidaustrumāzijā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Mjanmu un par Mjanmas rohingu musulmaņu stāvokli, jo īpaši 2016. gada 7. jūlija rezolūciju (1) un 2016. gada 15. decembra rezolūciju (2), kā arī 2017. gada 16. marta rezolūciju par ES prioritātēm ANO Cilvēktiesību padomes 2017. gada sesijās (3) un 2017. gada 13. jūnija rezolūciju par bezvalstniecību Dienvidāzijā un Dienvidaustrumāzijā (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 20. jūnija secinājumus par ES stratēģiju attiecībā uz Mjanmu/Birmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 20. jūnija secinājumus par ES stratēģiju attiecībā uz Mjanmu/Birmu,

| — | ņemot vērā Komisijas un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2016. gada 1. jūnija kopējo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Elementi ES stratēģijai attiecībā uz Mjanmu/Birmu: īpaša partnerība demokrātijai, mieram un labklājībai” (JOIN(2016)0024), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2016. gada 1. jūnija kopējo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Elementi ES stratēģijai attiecībā uz Mjanmu/Birmu: īpaša partnerība demokrātijai, mieram un labklājībai” (JOIN(2016)0024),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federikas Mogerīni2016. gada 30. marta paziņojumu par Mjanmas Savienības jaunās valdības stāšanos amatā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federikas Mogerīni2016. gada 30. marta paziņojumu par Mjanmas Savienības jaunās valdības stāšanos amatā,

| — | ņemot vērā PV/AP runaspersonas 2016. gada 2. decembra paziņojumu par neseno vardarbības saasināšanos Mjanmā un PV/AP 2017. gada 6. septembra paziņojumu par stāvokli Rakhainas pavalstī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP runaspersonas 2016. gada 2. decembra paziņojumu par neseno vardarbības saasināšanos Mjanmā un PV/AP 2017. gada 6. septembra paziņojumu par stāvokli Rakhainas pavalstī,

| — | ņemot vērā 2016. gada 25. novembra kopīgo paziņojumu presei par trešo ES un Mjanmas cilvēktiesību dialogu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 25. novembra kopīgo paziņojumu presei par trešo ES un Mjanmas cilvēktiesību dialogu,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 4. decembra secinājumus par bezvalstniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 4. decembra secinājumus par bezvalstniecību,

| — | ņemot vērā jaunākos — Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā cilvēktiesību komisāra biroja (OHCHR) 2016. gada 29. novembra un ANO īpašā referenta par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā 2016. gada 18. novembra — ziņojumus par cilvēktiesību situācijas pasliktināšanos Rakhainas pavalsts ziemeļu daļā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jaunākos — Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā cilvēktiesību komisāra biroja (OHCHR) 2016. gada 29. novembra un ANO īpašā referenta par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā 2016. gada 18. novembra — ziņojumus par cilvēktiesību situācijas pasliktināšanos Rakhainas pavalsts ziemeļu daļā,

| — | ņemot vērā Augstā cilvēktiesību komisāra biroja 2016. gada 20. jūnija ziņojumu “Rohingu musulmaņu un citu Mjanmas minoritāšu cilvēktiesību situācija” un ANO īpašā referenta par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā 2016. gada 18. marta ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Augstā cilvēktiesību komisāra biroja 2016. gada 20. jūnija ziņojumu “Rohingu musulmaņu un citu Mjanmas minoritāšu cilvēktiesību situācija” un ANO īpašā referenta par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā 2016. gada 18. marta ziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu un tai 1967. gadā pievienoto protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu un tai 1967. gadā pievienoto protokolu,

| — | ņemot vērā 1954. gada Konvenciju par bezvalstnieku statusu un 1961. gada Konvenciju par bezvalstniecības samazināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1954. gada Konvenciju par bezvalstnieku statusu un 1961. gada Konvenciju par bezvalstniecības samazināšanu,

| — | ņemot vērā ANO Bēgļu aģentūras (UNHCR) 2014. gada novembra globālo rīcības plānu 2014.–2024. gadam par bezvalstniecības izbeigšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Bēgļu aģentūras (UNHCR) 2014. gada novembra globālo rīcības plānu 2014.–2024. gadam par bezvalstniecības izbeigšanu,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā Yanghee Lee2017. gada 20. janvāra misijas noslēguma paziņojumu, kurā secināts, ka “šobrīd situācija ir sliktāka nekā jebkad iepriekšējo dažu gadu laikā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā Yanghee Lee2017. gada 20. janvāra misijas noslēguma paziņojumu, kurā secināts, ka “šobrīd situācija ir sliktāka nekā jebkad iepriekšējo dažu gadu laikā”,

| — | ņemot vērā padomdevējas komisijas 2017. gada augusta galīgo ziņojumu par Rakhainas pavalsti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā padomdevējas komisijas 2017. gada augusta galīgo ziņojumu par Rakhainas pavalsti,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautiskos paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautiskos paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām,

| — | ņemot vērā Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācijas (ASEAN) hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācijas (ASEAN) hartu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā saskaņā ar ANO Bēgļu aģentūras (UNHCR) sniegtajiem datiem pēdējo divu nedēļu laikā vairāk nekā 300 000 musulmaņu rohingu, Rakhainas pavalstī bēgot no vardarbības, ir devušies meklēt patvērumu Bangladešā; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar ANO Bēgļu aģentūras (UNHCR) sniegtajiem datiem pēdējo divu nedēļu laikā vairāk nekā 300 000 musulmaņu rohingu, Rakhainas pavalstī bēgot no vardarbības, ir devušies meklēt patvērumu Bangladešā;

| B. | tā kā Rakhainas pavalstī Mjanmā dzīvo aptuveni viens miljons rohingu, kas pieder galvenokārt musulmaņu minoritātes grupai un ir pakļauti represijām un nepārtrauktiem, smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp draudiem dzīvībai un drošībai, aizliegumam izmantot tiesības uz veselības aprūpi un izglītību, piespiedu darbam, seksuālajai vardarbībai un viņu politisko tiesību ierobežojumiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā Rakhainas pavalstī Mjanmā dzīvo aptuveni viens miljons rohingu, kas pieder galvenokārt musulmaņu minoritātes grupai un ir pakļauti represijām un nepārtrauktiem, smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp draudiem dzīvībai un drošībai, aizliegumam izmantot tiesības uz veselības aprūpi un izglītību, piespiedu darbam, seksuālajai vardarbībai un viņu politisko tiesību ierobežojumiem;

| C. | tā kā rohingi oficiāli ir bezvalstnieki, kopš stājās spēkā 1982. gadā pieņemtais Birmas pilsonības likums, kas nosaka stingrus pārvietošanās brīvības ierobežojumus un ierobežotu dzīvošanu nometnēs; |
| --- | --- |

C.

tā kā rohingi oficiāli ir bezvalstnieki, kopš stājās spēkā 1982. gadā pieņemtais Birmas pilsonības likums, kas nosaka stingrus pārvietošanās brīvības ierobežojumus un ierobežotu dzīvošanu nometnēs;

| D. | tā kā 2017. gada 25. augustā grupa rohingu nemiernieku sarīkoja uzbrukumu policijas posteņiem un armijas bāzei Rakhainas pavalstī; tā kā tas izraisīja ievērojamu militāro pretuzbrukumu, kā arī nopietnus un plaša mēroga cilvēktiesību pārkāpumus, tostarp slepkavības, izvarošanu un spīdzināšanu; tā kā cilvēktiesību organizācijas, galvenokārt Human Rights Watch, izmantojot satelītu attēlus, ir ziņojušas par masveida māju un citu ēku sagraušanu Rakhainas pavalsts ziemeļu daļā, kas pašlaik nav pieejama NVO un neatkarīgiem novērotājiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2017. gada 25. augustā grupa rohingu nemiernieku sarīkoja uzbrukumu policijas posteņiem un armijas bāzei Rakhainas pavalstī; tā kā tas izraisīja ievērojamu militāro pretuzbrukumu, kā arī nopietnus un plaša mēroga cilvēktiesību pārkāpumus, tostarp slepkavības, izvarošanu un spīdzināšanu; tā kā cilvēktiesību organizācijas, galvenokārt Human Rights Watch, izmantojot satelītu attēlus, ir ziņojušas par masveida māju un citu ēku sagraušanu Rakhainas pavalsts ziemeļu daļā, kas pašlaik nav pieejama NVO un neatkarīgiem novērotājiem;

| E. | tā kā saskaņā ar spēkā esošo Mjanmas Konstitūciju militārie spēki saglabā autonomiju no civilās pārraudzības un tiem ir plaša vara pār valdību un valsts drošības spēkiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar spēkā esošo Mjanmas Konstitūciju militārie spēki saglabā autonomiju no civilās pārraudzības un tiem ir plaša vara pār valdību un valsts drošības spēkiem;

| F. | tā kā no Mjanmas bēgļi, daudzi no kuriem ir sievietes un bērni, bēg pa bīstamu maršrutu, kur notiek apšaude un apstākļi ir nedroši, tiem draud bads un trūkst medicīniskās palīdzības; tā kā daudzi desmiti cilvēku ir gājuši bojā ceļā; tā kā Bangladešas krasta apsardzes darbinieki ir atraduši vismaz 20 bēgļu līķus; |
| --- | --- |

F.

tā kā no Mjanmas bēgļi, daudzi no kuriem ir sievietes un bērni, bēg pa bīstamu maršrutu, kur notiek apšaude un apstākļi ir nedroši, tiem draud bads un trūkst medicīniskās palīdzības; tā kā daudzi desmiti cilvēku ir gājuši bojā ceļā; tā kā Bangladešas krasta apsardzes darbinieki ir atraduši vismaz 20 bēgļu līķus;

| G. | tā kā Bangladeša ir iesniegusi sūdzību pret Mjanmas iestādēm par tādu kājnieku mīnu izvietošanu visā tās robežas ar Bangladešu daļā, kas neļauj rohingu musulmaņiem, kuri bēg no vardarbības, atgriezties; |
| --- | --- |

G.

tā kā Bangladeša ir iesniegusi sūdzību pret Mjanmas iestādēm par tādu kājnieku mīnu izvietošanu visā tās robežas ar Bangladešu daļā, kas neļauj rohingu musulmaņiem, kuri bēg no vardarbības, atgriezties;

| H. | tā kā ANO un starptautisko nevalstisko organizāciju darbiniekiem ir aizliegts iebraukt konflikta skartajās zonās un tā kā ANO aģentūras nespēj sniegt humāno palīdzību, tostarp piegādāt pārtiku, ūdeni un medikamentus rohingiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā ANO un starptautisko nevalstisko organizāciju darbiniekiem ir aizliegts iebraukt konflikta skartajās zonās un tā kā ANO aģentūras nespēj sniegt humāno palīdzību, tostarp piegādāt pārtiku, ūdeni un medikamentus rohingiem;

| I. | tā kā 2017. gada 10. septembrī ANO Augstais cilvēktiesību komisārs Zeid Raad Al Hussein paziņoja, ka situācija Mjanmā “šķiet, ir tipisks etniskās tīrīšanas piemērs”; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2017. gada 10. septembrī ANO Augstais cilvēktiesību komisārs Zeid Raad Al Hussein paziņoja, ka situācija Mjanmā “šķiet, ir tipisks etniskās tīrīšanas piemērs”;

| J. | tā kā Ķīna un Krievija bloķēja ANO Drošības padomes paziņojuma par Mjanmas rohingu minoritātes stāvokli pieņemšanu 2017. gada martā, |
| --- | --- |

J.

tā kā Ķīna un Krievija bloķēja ANO Drošības padomes paziņojuma par Mjanmas rohingu minoritātes stāvokli pieņemšanu 2017. gada martā,

| 1. | stingri nosoda visus uzbrukumus Rakhainas pavalstī; pauž nopietnas bažas par cilvēktiesību pārkāpumu pieaugošo smagumu un apmēru, tostarp slepkavībām, vardarbīgām sadursmēm, civiliedzīvotāju īpašuma iznīcināšanu un simtiem tūkstošu iedzīvotāju pārvietošanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | stingri mudina militāros un drošības spēkus nekavējoties pārtraukt rohingu nogalināšanu un izvarošanu, pret viņiem vērstu vardarbību un viņu māju dedzināšanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka Mjanmas iestādēm ir pienākums visus civiliedzīvotājus bez diskriminācijas aizsargāt no ļaunprātīgas izmantošanas un izmeklēt smagos cilvēktiesību pārkāpumus un saukt to izdarītājus pie atbildības saskaņā ar cilvēktiesību standartiem un pienākumiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Mjanmas iestādes tūlītēju un netraucētu piekļuvi nodrošināt neatkarīgiem novērotājiem, starptautiskajām cilvēktiesību organizācijām, žurnālistiem un citiem starptautiskajiem novērotājiem un Apvienoto Nāciju Organizācijai, jo īpaši ANO faktu vākšanas misijai, ko šī gada martā izveidoja ANO Cilvēktiesību padome, lai nodrošinātu neatkarīgu un objektīvu izmeklēšanu saistībā ar apgalvojumiem par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, ko veikušas visas iesaistītās puses; |
| --- | --- |

4.

| 5. | steidzami prasa nodrošināt humānās palīdzības organizācijām piekļuvi —bez diskriminācijas — visām konflikta zonām un pārvietotajām personām, lai palīdzības organizāciju darbinieki varētu palīdzēt briesmās nonākušajiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Mjanmas valdību nekavējoties aizvākt visas kājinieku mīnas, kas novietotas pie robežas ar Bangladešu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina Mjanmas valdību un īpaši valsts padomnieci Aung San Suu Kyi nepārprotami nosodīt jebkādu rasu vai reliģiskā naida kurināšanu un cīnīties pret sociālo diskrimināciju un vardarbību pret rohingu minoritāti; turklāt mudina Mjanmas valdību ievērot vispārējās tiesības uz reliģijas vai ticības brīvību; atgādina valsts padomniecei, ka būtu jācenšas panākt, lai tiktu īstenoti ieteikumi, kas ietverti padomdevējas komisijas par Rakhainas pavalsti nobeiguma ziņojumā, kurš tika izstrādāts pēc viņas pašas lūguma; pauž nožēlu par situācijas dramatisko pasliktināšanos kopš Aung San Suu Kyi pārstāvētās partijas runaspersonas 2015. gada 18. maija paziņojuma par to, ka Mjanmas valdībai būtu jāatjauno rohingu minoritātes iedzīvotāju pilsonība; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina 1990. gada Saharova balvas laureātei Aung San Suu Kyi, ka balva tiek piešķirta tiem, kuri līdzās atbilstībai citiem kritērijiem aizstāv arī cilvēktiesības un minoritāšu tiesības un ievēro starptautiskās tiesības; vērš uzmanību uz nepieciešamību apsvērt to, vai Saharova balvu varētu atcelt gadījumos, ja balvas laureāts pēc balvu piešķiršanas pārkāpj minētos kritērijus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē Bangladešas centienus, ņemot vērā šo humāno katastrofu, atvieglot simtiem tūkstošu rohingu bēgļu aizsardzību; stingri mudina Bangladešas un citu kaimiņvalstu iestādes uzņemt visus, kas bēg no vardarbības Rakhainas pavalstī, un ievērot neizraidīšanas principu; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt finansiālo un materiālo atbalstu šiem bēgļiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina savu ieteikumu to valstu valdībām, kuras sakaras ar rohingu bēgļu pieplūdumu, cieši sadarboties ar UNHCR, kam ir tehniskā kompetence izvērtēt bēgļa statusu un pilnvaras aizsargāt bēgļus un bezvalstniekus; prasa ES un ANO atbalstīt Mjanmas kaimiņvalstis šajā jomā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | turklāt prasa ASEAN valstu un reģionālajām valdībām nekavējoties rīkoties, lai palielinātu spiedienu uz Mjanmas valdību, prasot izbeigt tiesību pārkāpumus, aizsargāt visus civiliedzīvotājus Rakhainas pavalstī un sniegt atbalstu bēgļiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atbalsta centienus pastiprināt politisko procesu, kura pamatā ir K. Anan ieteikumu īstenošana; aicina ANO Drošības padomi un Ģenerālo asambleju pieņemt efektīvus diplomātiskos un politiskos pasākumus, lai nodrošinātu, ka Mjanmas valdība pilda savus pienākumus pret rohingu minoritāti, sniedzot aizsardzību un piekļuvi palīdzībai; šajā sakarībā prasa sagatavot ANO Ģenerālās asamblejas un Drošības padomes rezolūciju, kurā nosoda tiesību pārkāpumus, pieprasa iebraukšanas tiesības Rakhainas pavalstī un prasa saukšanu pie atbildības par smagiem starptautisko tiesību pārkāpumiem, ko izdarījušas visas iesaistītās puses; turklāt prasa pieņemt rezolūciju ANO Cilvēktiesību padomes 2017. gada septembra sanāksmē, lai pagarinātu ANO faktu vākšanas misijas pilnvaras; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mudina Ķīnu un citus starptautiskos un reģionālos dalībniekus izmantot visus kanālus, lai pieprasītu izbeigt zvērības un panāktu mierīgu risinājumu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina PV/AP un ES dalībvalstis būtiski palielināt spiedienu uz Mjanmas valdību un drošības spēkiem, lai tie apturētu tiesību pārkāpumus, pilnībā sadarbotos ar ANO izmeklētājiem un starptautiskajām humānās palīdzības aģentūrām un nodrošinātu saukšanu pie atbildības par smagiem starptautisko tiesību pārkāpumiem; šajā sakarībā prasa PV/AP un ES dalībvalstīm aktīvi atbalstīt tūlītēju rīcību ANO līmenī un skaidri norādīt, ka ES ir gatava apsvērt mērķtiecīgas sankcijas pret personām un vienībām un apsvērt turpmāko rīcību saistībā ar Mjanmai piešķirtajām tirdzniecības preferencēm gadījumā, ja smagi starptautisko tiesību pārkāpumi joprojām paliktu nesodīti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina PV/AP ziņot Parlamentam par ES ierosmēm ANO un saistībā ar ES Ārlietu padomes darbību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prasa ES un tās dalībvalstīm atbalstīt rohingu tautības pārstāvju ziņojumus un paziņojumus par situāciju uz vietas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atbalsta centienus uz vietas nodrošināt neatkarīgus novērotājus ANO vadībā, lai mazinātu humanitāro krīzi; aicina Mjanmas iestādes nodrošināt neatkarīgiem novērotājiem, jo īpaši ANO faktu vākšanas misijai, ko izveidojusi ANO Cilvēktiesību padome 2017. gada martā, tūlītēju un netraucētu piekļuvi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atbalsta to, ka ANO Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos Mjanmā birojam tiek noteiktas pilnīgas pilnvaras; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prasa ES un tās dalībvalstīm atbalstīt UNHRC globālo rīcības plānu 2014.–2024. gadam par bezvalstniecības izbeigšanu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Mjanmas valdībai un parlamentam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijai, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ASEAN ģenerālsekretāram, ASEAN Starpvaldību cilvēktiesību komisijai, ANO īpašajam referentam par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā, ANO Augstajam komisāram bēgļu jautājumos un ANO Cilvēktiesību padomei. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0316.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0506.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0089.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0247.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/113 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/113

---

P8_TA(2017)0354

ES un Čīles asociācijas nolīguma tirdzniecības pīlāra modernizēšana

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra ieteikums Padomei, Komisijai un EĀDD attiecībā uz sarunām par ES un Čīles asociācijas nolīguma tirdzniecības pīlāra modernizēšanu (2017/2057(INI))

(2018/C 337/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, kas tika noslēgts 2002. gadā, un tā tirdzniecības pīlāru, kas stājās spēkā 2003. gada 1. februārī (1) (turpmāk “AN”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, kas tika noslēgts 2002. gadā, un tā tirdzniecības pīlāru, kas stājās spēkā 2003. gada 1. februārī (1) (turpmāk “AN”),

| — | ņemot vērā 2015. gada aprīlī notikušās sestās ES un Čīles Asociācijas padomes sanāksmes iznākumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada aprīlī notikušās sestās ES un Čīles Asociācijas padomes sanāksmes iznākumu (2),

| — | ņemot vērā Apvienotās konsultatīvās komitejas (AKK) 2016. gada 5. oktobrī pieņemto nobeiguma deklarāciju (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās konsultatīvās komitejas (AKK) 2016. gada 5. oktobrī pieņemto nobeiguma deklarāciju (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. oktobra paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497) un Komisijas 2017. gada maija pārdomu dokumentus par globalizācijas iespēju izmantošanu (4) un 2017. gada aprīļa globalizācijas sociālo dimensiju (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. oktobra paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497) un Komisijas 2017. gada maija pārdomu dokumentus par globalizācijas iespēju izmantošanu (4) un 2017. gada aprīļa globalizācijas sociālo dimensiju (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas spriedumus un atzinumus (C-350/12 P, 2/13, 1/09) un Eiropas Ombuda 2015. gada 6. janvāra lēmumu slēgt pašiniciatīvas izmeklēšanu OI/10/2014/RA par informācijas un dokumentu pieejamību (6), ņemot vērā 2017. gada 16. maija Tiesas Atzinumu 2/15, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas spriedumus un atzinumus (C-350/12 P, 2/13, 1/09) un Eiropas Ombuda 2015. gada 6. janvāra lēmumu slēgt pašiniciatīvas izmeklēšanu OI/10/2014/RA par informācijas un dokumentu pieejamību (6), ņemot vērā 2017. gada 16. maija Tiesas Atzinumu 2/15,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai attiecībā uz sarunām par pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu (TiSA) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai attiecībā uz sarunām par pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu (TiSA) (7),

| — | ņemot vērā 2017. gada 4. jūlijā (8) pieņemtos grozījumus direktīvas priekšlikumam par ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 4. jūlijā (8) pieņemtos grozījumus direktīvas priekšlikumam par ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles,

| — | ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par Parlamenta 2010. gada ieteikumu par sociāliem un vides standartiem, cilvēktiesībām un uzņēmumu sociālo atbildību īstenošanu (9) un 2010. gada 25. novembra rezolūciju par starptautiskās tirdzniecības politiku klimata pārmaiņu diktēto prasību kontekstā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par Parlamenta 2010. gada ieteikumu par sociāliem un vides standartiem, cilvēktiesībām un uzņēmumu sociālo atbildību īstenošanu (9) un 2010. gada 25. novembra rezolūciju par starptautiskās tirdzniecības politiku klimata pārmaiņu diktēto prasību kontekstā (10),

| — | ņemot vērā EPRS pētījumu “The effects of human rights related clauses in the EU-Mexico Global Agreement and the EU-Chile Association Agreement” (“Ar cilvēktiesībām saistīto klauzulu ietekme uz ES un Meksikas Vispārējo nolīgumu un ES un Čīles asociācijas nolīgumu”) (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EPRS pētījumu “The effects of human rights related clauses in the EU-Mexico Global Agreement and the EU-Chile Association Agreement” (“Ar cilvēktiesībām saistīto klauzulu ietekme uz ES un Meksikas Vispārējo nolīgumu un ES un Čīles asociācijas nolīgumu”) (11),

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pamatnostādnes starptautiskajiem uzņēmumiem, ANO pamatprincipus uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā, Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku un SDO Pienācīga darba nodrošināšanas programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pamatnostādnes starptautiskajiem uzņēmumiem, ANO pamatprincipus uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā, Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku un SDO Pienācīga darba nodrošināšanas programmu,

| — | ņemot vērā 2015. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Pamatkonvenciju par klimata pārmaiņām (Parīzes nolīgums), kas stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī (12) un ko ir ratificējusi arī Čīle, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Pamatkonvenciju par klimata pārmaiņām (Parīzes nolīgums), kas stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī (12) un ko ir ratificējusi arī Čīle,

| — | ņemot vērā ES un Čīles Apvienotās parlamentārās komitejas 2016. gada 3. novembra kopīgo deklarāciju (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Čīles Apvienotās parlamentārās komitejas 2016. gada 3. novembra kopīgo deklarāciju (13),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu, 207. panta 3. punktu un 217. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu, 207. panta 3. punktu un 217. pantu,

| — | ņemot vērā sarunu vadlīniju projektu, ko Komisija pieņēma 2017. gada 24. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sarunu vadlīniju projektu, ko Komisija pieņēma 2017. gada 24. maijā,

| — | ņemot vērā sadaļu par Čīli Starptautiskās darba grupas pamatiedzīvotāju jautājumos (IWGIA) gadagrāmatā “Pirmiedzīvotāju pasaule 2016. gadā” (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sadaļu par Čīli Starptautiskās darba grupas pamatiedzīvotāju jautājumos (IWGIA) gadagrāmatā “Pirmiedzīvotāju pasaule 2016. gadā” (14),

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 4. punktu un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 4. punktu un 52. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0267/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0267/2017),

| A. | tā kā stratēģijā “Tirdzniecība visiem” ir teikts: “Komisijai ir jāīsteno politika, kas sniedz ieguvumus sabiedrībai kopumā un veicina Eiropas un vispārpieņemtus standartus un vērtības, kā arī pamata ekonomiskās intereses, lielu uzmanību pievēršot ilgtspējīgai attīstībai, cilvēktiesībām, nodokļu nemaksāšanas novēršanai, patērētāju aizsardzībai un atbildīgai un taisnīgai tirdzniecībai”; |
| --- | --- |

A.

tā kā stratēģijā “Tirdzniecība visiem” ir teikts: “Komisijai ir jāīsteno politika, kas sniedz ieguvumus sabiedrībai kopumā un veicina Eiropas un vispārpieņemtus standartus un vērtības, kā arī pamata ekonomiskās intereses, lielu uzmanību pievēršot ilgtspējīgai attīstībai, cilvēktiesībām, nodokļu nemaksāšanas novēršanai, patērētāju aizsardzībai un atbildīgai un taisnīgai tirdzniecībai”;

| B. | tā kā ES un Čīle ir cieši partneri, kurus vieno kopīgas vērtības un apņemšanās veicināt efektīvu daudzpusēju tirdzniecības pārvaldību, cilvēktiesību ievērošanu, kopīgu pārticību un drošību globālā sistēmā, kas balstās uz noteikumiem; tā kā Savienība ir Čīles trešais lielākais tirdzniecības partneris; tā kā Čīle, savukārt, ir nozīmīgs reģionālais dalībnieks ar vienu no visātrāk augošajām ekonomikām Dienvidamerikā pēdējās desmitgadēs, turklāt valstī aizvien tiek veiktas reformas; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES un Čīle ir cieši partneri, kurus vieno kopīgas vērtības un apņemšanās veicināt efektīvu daudzpusēju tirdzniecības pārvaldību, cilvēktiesību ievērošanu, kopīgu pārticību un drošību globālā sistēmā, kas balstās uz noteikumiem; tā kā Savienība ir Čīles trešais lielākais tirdzniecības partneris; tā kā Čīle, savukārt, ir nozīmīgs reģionālais dalībnieks ar vienu no visātrāk augošajām ekonomikām Dienvidamerikā pēdējās desmitgadēs, turklāt valstī aizvien tiek veiktas reformas;

| C. | tā kā pašreizējais asociācijas nolīgums ar visu tā tirdzniecības pīlāru tika noslēgts 2002. gadā un kopš 2003. gada, kad to sāka piemērot, tas devis ievērojamu labumu abām pusēm: preču tirdzniecības apjoms divkāršojies, palielinājies arī pakalpojumu tirdzniecības un investīciju apjoms (15); tomēr ņemot vērā, ka pa šo laiku kā ES, tā Čīle ir noslēgušas mūsdienīgākus un ambiciozākus tirdzniecības nolīgumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā pašreizējais asociācijas nolīgums ar visu tā tirdzniecības pīlāru tika noslēgts 2002. gadā un kopš 2003. gada, kad to sāka piemērot, tas devis ievērojamu labumu abām pusēm: preču tirdzniecības apjoms divkāršojies, palielinājies arī pakalpojumu tirdzniecības un investīciju apjoms (15); tomēr ņemot vērā, ka pa šo laiku kā ES, tā Čīle ir noslēgušas mūsdienīgākus un ambiciozākus tirdzniecības nolīgumus;

| D. | tā kā 2016. gadā ES uz Čīli eksportēja preces EUR 8,6 miljardu vērtībā, bet Čīle uz ES –– EUR 7,4 miljardu vērtībā; tā kā 2015. gadā ES pakalpojumu tirdzniecības ar Čīli vērtība bija EUR 3,8 miljardi, bet Čīles ar ES –– EUR 2 miljardi; tā kā ES ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) Čīlē apmērs ir EUR 42,8 miljardi (16); |
| --- | --- |

D.

tā kā 2016. gadā ES uz Čīli eksportēja preces EUR 8,6 miljardu vērtībā, bet Čīle uz ES –– EUR 7,4 miljardu vērtībā; tā kā 2015. gadā ES pakalpojumu tirdzniecības ar Čīli vērtība bija EUR 3,8 miljardi, bet Čīles ar ES –– EUR 2 miljardi; tā kā ES ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) Čīlē apmērs ir EUR 42,8 miljardi (16);

| E. | tā kā pašreizējā AN cita starpā nav ietvertas atsevišķas sadaļas par ieguldījumiem, MVU, intelektuālā īpašuma tiesībām (IĪT), enerģētiku un dzimumu un tajā nav arī iekļauta sadaļa par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību (TSDC), tostarp saistības ievērot darba un vides standartus un veicināt paraugpraksi tādās jomās kā korporatīvā sociālā atbildība (KSA) un ilgtspējas nodrošināšana; |
| --- | --- |

E.

tā kā pašreizējā AN cita starpā nav ietvertas atsevišķas sadaļas par ieguldījumiem, MVU, intelektuālā īpašuma tiesībām (IĪT), enerģētiku un dzimumu un tajā nav arī iekļauta sadaļa par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību (TSDC), tostarp saistības ievērot darba un vides standartus un veicināt paraugpraksi tādās jomās kā korporatīvā sociālā atbildība (KSA) un ilgtspējas nodrošināšana;

| F. | tā kā visās ES tirdzniecības sarunās ir jāsaglabā valdību tiesības un iespēja pieņemt regulējumu sabiedrības interesēs, lai, piemēram, sargātu un veicinātu sabiedrības veselību, sociālos pakalpojumus, sabiedrības un patērētāju aizsardzību, valsts nodrošinātu izglītību, drošību, vidi, dzīvnieku labturību, sabiedrības morāli, privātumu un datu aizsardzību, kā arī kultūras daudzveidību; |
| --- | --- |

F.

tā kā visās ES tirdzniecības sarunās ir jāsaglabā valdību tiesības un iespēja pieņemt regulējumu sabiedrības interesēs, lai, piemēram, sargātu un veicinātu sabiedrības veselību, sociālos pakalpojumus, sabiedrības un patērētāju aizsardzību, valsts nodrošinātu izglītību, drošību, vidi, dzīvnieku labturību, sabiedrības morāli, privātumu un datu aizsardzību, kā arī kultūras daudzveidību;

| G. | tā kā ikvienās ES tirdzniecības sarunās ir jāgarantē pušu panākto visaugstāko standartu piemērošana sociālajā, darba un vides aizsardzības jomā un šādas sarunas var kalpot par instrumentu sociālā taisnīguma un ilgtspējīgas attīstības veicināšanai kā ES, tā citviet pasaulē; tā kā AN modernizācija būtu jāuztver kā iespēja Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm savos tirdzniecības nolīgumos arī turpmāk veicināt kopējus augstus standartus un saistības, īpaši tādās jomās kā darba tiesības, vides aizsardzība, patērētāju tiesības un iedzīvotāju labklājība; tā kā Komisija ir paziņojusi, ka tā apdomās, kā nodrošināt šo saistību ievērošanu, apsverot arī uz sankcijām balstītu mehānismu; |
| --- | --- |

G.

tā kā ikvienās ES tirdzniecības sarunās ir jāgarantē pušu panākto visaugstāko standartu piemērošana sociālajā, darba un vides aizsardzības jomā un šādas sarunas var kalpot par instrumentu sociālā taisnīguma un ilgtspējīgas attīstības veicināšanai kā ES, tā citviet pasaulē; tā kā AN modernizācija būtu jāuztver kā iespēja Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm savos tirdzniecības nolīgumos arī turpmāk veicināt kopējus augstus standartus un saistības, īpaši tādās jomās kā darba tiesības, vides aizsardzība, patērētāju tiesības un iedzīvotāju labklājība; tā kā Komisija ir paziņojusi, ka tā apdomās, kā nodrošināt šo saistību ievērošanu, apsverot arī uz sankcijām balstītu mehānismu;

| H. | tā kā ES un Čīles apvienotās konsultatīvās komitejas, kurā ietilpst abu pušu pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, pirmā sanāksme notika 2016. gada 4. un 5. oktobrī un tās mērķis bija pārraudzīt pašlaik spēkā esošā AN īstenošanu, kā arī sarunas par tā atjaunināšanu, iekļaujot pilsoniskās sabiedrības sniegto ieguldījumu un veicinot dialogu un sadarbību starp ES un Čīles valdības kanāliem; tā kā attiecībā uz modernizēto nolīgumu nevajadzētu atkārtot šādu ievērojamu kavēšanos ar apvienotās konsultatīvās komitejas izveidi; tā kā, stājoties spēkā modernizētajam nolīgumam, pilsoniskās sabiedrības līdzdalības pamatā jābūt skaidrām struktūrām, pārstāvības līdzsvaram un ziņošanas mandātiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES un Čīles apvienotās konsultatīvās komitejas, kurā ietilpst abu pušu pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, pirmā sanāksme notika 2016. gada 4. un 5. oktobrī un tās mērķis bija pārraudzīt pašlaik spēkā esošā AN īstenošanu, kā arī sarunas par tā atjaunināšanu, iekļaujot pilsoniskās sabiedrības sniegto ieguldījumu un veicinot dialogu un sadarbību starp ES un Čīles valdības kanāliem; tā kā attiecībā uz modernizēto nolīgumu nevajadzētu atkārtot šādu ievērojamu kavēšanos ar apvienotās konsultatīvās komitejas izveidi; tā kā, stājoties spēkā modernizētajam nolīgumam, pilsoniskās sabiedrības līdzdalības pamatā jābūt skaidrām struktūrām, pārstāvības līdzsvaram un ziņošanas mandātiem;

| I. | tā kā ES un Čīle ir iesaistījušās daudzpusējās sarunās par vēl lielāku pakalpojumu tirdzniecības liberalizāciju (TiSA); |
| --- | --- |

I.

tā kā ES un Čīle ir iesaistījušās daudzpusējās sarunās par vēl lielāku pakalpojumu tirdzniecības liberalizāciju (TiSA);

| J. | tā kā Čīlei PTO Nolīgumā par valsts iepirkumu ir nevis puses, bet tikai novērotāja statuss un tā nepiedalās daudzpusējās sarunās par Vides preču nolīgumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Čīlei PTO Nolīgumā par valsts iepirkumu ir nevis puses, bet tikai novērotāja statuss un tā nepiedalās daudzpusējās sarunās par Vides preču nolīgumu;

| K. | tā kā 2002. gada ES un Čīles asociācijas nolīguma sadarbības sadaļā ir iekļauti noteikumi, kas paredz, ka nolīgumam ir jāpalīdz nostiprināt politiku un programmas, ar ko tiek uzlabota, garantēta un paplašināta sieviešu un vīriešu līdzvērtīga iesaistīšanās visās politikas, ekonomikas, sabiedriskās dzīves un kultūras jomās; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2002. gada ES un Čīles asociācijas nolīguma sadarbības sadaļā ir iekļauti noteikumi, kas paredz, ka nolīgumam ir jāpalīdz nostiprināt politiku un programmas, ar ko tiek uzlabota, garantēta un paplašināta sieviešu un vīriešu līdzvērtīga iesaistīšanās visās politikas, ekonomikas, sabiedriskās dzīves un kultūras jomās;

| L. | tā kā Čīle ir parakstījusi Klusā okeāna valstu partnerības (TPP) nolīgumu, kura nākotne šobrīd ir neskaidra, un tā kā Čīle ir parakstījusi brīvās tirdzniecības nolīgumus ar visām TPP parakstītājvalstīm un tiek plaši uzskatīta par stabilu un uzticamu partneri; |
| --- | --- |

L.

tā kā Čīle ir parakstījusi Klusā okeāna valstu partnerības (TPP) nolīgumu, kura nākotne šobrīd ir neskaidra, un tā kā Čīle ir parakstījusi brīvās tirdzniecības nolīgumus ar visām TPP parakstītājvalstīm un tiek plaši uzskatīta par stabilu un uzticamu partneri;

| M. | tā kā 2010. gadā Čīle bija pirmā Dienvidamerikas valsts, kas kļuva par ESAO locekli, un tai ir stabila makroekonomiskā sistēma; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2010. gadā Čīle bija pirmā Dienvidamerikas valsts, kas kļuva par ESAO locekli, un tai ir stabila makroekonomiskā sistēma;

| N. | tā kā ir svarīgi maksimāli izmantot potenciālās iespējas, ko uzņēmumiem, sevišķi MVU, un iedzīvotājiem kā ES, tā Čīlē visekskluzīvākajā veidā paver AN tirdzniecības pīlāra modernizācija; tā kā šajā ziņā vēl varētu darīt daudz, tostarp izplatīt pieejamu informāciju, kas varētu radīt būtisku ieguvumu pastiprinošo ietekmi AN pusēm; |
| --- | --- |

N.

tā kā ir svarīgi maksimāli izmantot potenciālās iespējas, ko uzņēmumiem, sevišķi MVU, un iedzīvotājiem kā ES, tā Čīlē visekskluzīvākajā veidā paver AN tirdzniecības pīlāra modernizācija; tā kā šajā ziņā vēl varētu darīt daudz, tostarp izplatīt pieejamu informāciju, kas varētu radīt būtisku ieguvumu pastiprinošo ietekmi AN pusēm;

| O. | tā kā Čīlei ir divpusējie investīciju nolīgumi ar 17 ES dalībvalstīm, kuru saturs neatspoguļo jaunākās tendences un labāko praksi investīciju politikas jomā un kuri tiks aizstāti un vairs netiks piemēroti, tiklīdz stāsies spēkā nolīgums starp Savienību Čīli, kurā būs sadaļa par investīcijām; |
| --- | --- |

O.

tā kā Čīlei ir divpusējie investīciju nolīgumi ar 17 ES dalībvalstīm, kuru saturs neatspoguļo jaunākās tendences un labāko praksi investīciju politikas jomā un kuri tiks aizstāti un vairs netiks piemēroti, tiklīdz stāsies spēkā nolīgums starp Savienību Čīli, kurā būs sadaļa par investīcijām;

| P. | tā kā nesamērīgi stingrie Čīles tiesību aktos noteiktie nosacījumi, kas jāievēro ES zvejas kuģiem, neļauj šiem kuģiem izmantot Čīles ostu infrastruktūru, lai izkrautu vai pārkrautu kravas, uzpildītu degvielu vai iegūtu zvejas rīkus; |
| --- | --- |

P.

tā kā nesamērīgi stingrie Čīles tiesību aktos noteiktie nosacījumi, kas jāievēro ES zvejas kuģiem, neļauj šiem kuģiem izmantot Čīles ostu infrastruktūru, lai izkrautu vai pārkrautu kravas, uzpildītu degvielu vai iegūtu zvejas rīkus;

| Q. | tā kā pašreizējās Čīles eksporta iezīmes asi kontrastē ar Eiropas eksporta iezīmēm, jo Čīles eksportā dominē izejvielas, piemēram, varš, augļi un dārzeņi, |
| --- | --- |

Q.

tā kā pašreizējās Čīles eksporta iezīmes asi kontrastē ar Eiropas eksporta iezīmēm, jo Čīles eksportā dominē izejvielas, piemēram, varš, augļi un dārzeņi,

| 1. | iesaka Padomei, Komisijai un EĀDD:






  a) | nodrošināt, ka visā sarunu gaitā Eiropas Parlaments regulāri saņem pilnīgu un precīzu informāciju, jo tam ir jālemj par to, vai sniegt piekrišanu modernizētā AN, tostarp tā tirdzniecības pīlāra, noslēgšanai ar Čīli; paturēt prātā, ka, lai arī AN, kas noslēgti saskaņā ar LESD 217. pantu, parasti ir jauktas dabas nolīgumi un aptver jomas, kas sniedzas pāri kopīgajai tirdzniecības politikai, saskaņā ar Savienības Tiesas atzinumu par ES un Singapūras brīvās tirdzniecības nolīgumu, ir pamatīgi jāapdomā virzība uz ES un Čīles AN modernizāciju, lai visā sarunu procesa gaitā un nolīguma parakstīšanas un noslēgšanas laikā nošķirtu un aizsargātu tirdzniecības jomas, kas ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, no tām, kas ir ar dalībvalstīm dalītā kompetencē; minēto iemeslu dēļ noslēgt divus atsevišķus nolīgumus, skaidri nošķirot tirdzniecības un investīciju nolīgumu, kurā iekļauti tikai tie jautājumi, kas ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, no otra nolīguma, kurā tiktu iekļauti jautājumi, kas ir ar dalībvalstīm dalītā kompetencē; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

nodrošināt, ka visā sarunu gaitā Eiropas Parlaments regulāri saņem pilnīgu un precīzu informāciju, jo tam ir jālemj par to, vai sniegt piekrišanu modernizētā AN, tostarp tā tirdzniecības pīlāra, noslēgšanai ar Čīli; paturēt prātā, ka, lai arī AN, kas noslēgti saskaņā ar LESD 217. pantu, parasti ir jauktas dabas nolīgumi un aptver jomas, kas sniedzas pāri kopīgajai tirdzniecības politikai, saskaņā ar Savienības Tiesas atzinumu par ES un Singapūras brīvās tirdzniecības nolīgumu, ir pamatīgi jāapdomā virzība uz ES un Čīles AN modernizāciju, lai visā sarunu procesa gaitā un nolīguma parakstīšanas un noslēgšanas laikā nošķirtu un aizsargātu tirdzniecības jomas, kas ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, no tām, kas ir ar dalībvalstīm dalītā kompetencē; minēto iemeslu dēļ noslēgt divus atsevišķus nolīgumus, skaidri nošķirot tirdzniecības un investīciju nolīgumu, kurā iekļauti tikai tie jautājumi, kas ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, no otra nolīguma, kurā tiktu iekļauti jautājumi, kas ir ar dalībvalstīm dalītā kompetencē;

| b) | ņemt vērā, ka kopš asociācijas nolīguma stāšanās spēkā kā ES, tā Čīle ir noslēgusi daudz modernākus, ambiciozākus un visaptverošākus tirdzniecības nolīgumus un ka nolīgums neaptver vairākas jomas, kas ir svarīgas, lai sniegtu labumu abu pušu iedzīvotājiem abās pusēs un nodrošinātu, ka tiek panākta kopīga izaugsme, vienlīdzīgas iespējas, pienācīgas darbvietas un ilgtspējīga attīstība, kā arī ievēroti un sekmēti darba un vides standarti, dzīvnieku labturība un dzimumu līdztiesība; |
| --- | --- |

b)

ņemt vērā, ka kopš asociācijas nolīguma stāšanās spēkā kā ES, tā Čīle ir noslēgusi daudz modernākus, ambiciozākus un visaptverošākus tirdzniecības nolīgumus un ka nolīgums neaptver vairākas jomas, kas ir svarīgas, lai sniegtu labumu abu pušu iedzīvotājiem abās pusēs un nodrošinātu, ka tiek panākta kopīga izaugsme, vienlīdzīgas iespējas, pienācīgas darbvietas un ilgtspējīga attīstība, kā arī ievēroti un sekmēti darba un vides standarti, dzīvnieku labturība un dzimumu līdztiesība;

| c) | uzskatīt, ka, lai tiktu ņemtas vērā pēdējo 15 gadu laikā notikušās ekonomiskās un politiskās pārmaiņas, ir svarīgi un nepieciešami censties modernizēt ES un Čīles asociācijas nolīgumu, jo īpaši tā tirdzniecības komponentu, ievērojot savstarpību, abpusēju izdevīgumu un līdzsvaru, un ņemt vērā konsekventu atbalstu nolīguma modernizēšanai, ko paudusi ES un Čīles apvienotā parlamentārā komiteja, kā arī to, ka AKK vērtē atzinīgi virzību uz nolīguma atjaunināšanu; |
| --- | --- |

c)

uzskatīt, ka, lai tiktu ņemtas vērā pēdējo 15 gadu laikā notikušās ekonomiskās un politiskās pārmaiņas, ir svarīgi un nepieciešami censties modernizēt ES un Čīles asociācijas nolīgumu, jo īpaši tā tirdzniecības komponentu, ievērojot savstarpību, abpusēju izdevīgumu un līdzsvaru, un ņemt vērā konsekventu atbalstu nolīguma modernizēšanai, ko paudusi ES un Čīles apvienotā parlamentārā komiteja, kā arī to, ka AKK vērtē atzinīgi virzību uz nolīguma atjaunināšanu;

| d) | atcerēties, ka par globalizāciju un tirdzniecības politiku pēdējā laikā daudz tiek debatēts gan Eiropā, gan citviet, jo ieguvumi no tās, iespējams, netiek sadalīti līdzvērtīgi; uzskatīt, ka ir nepieciešams prognozēt tendences un to iespējamo ietekmi, garantēt, ka ieguvumi no tirdzniecības tiek sadalīti iekļaujošāk un nodrošināt atbilstošu aizsardzību tiem, kuri nav guvuši labumu no pašreizējā nolīguma un varētu būt nelabvēlīgākā situācijā arī turpmāk; izstrādāt politikas pasākumus galvenokārt valstu, bet arī Savienības līmenī citās jomās, kas ir ārpus tirdzniecības nolīgumu darbības jomas un var būt spektrā no rūpniecības līdz fiskālajai un sociālajai politikai; |
| --- | --- |

d)

atcerēties, ka par globalizāciju un tirdzniecības politiku pēdējā laikā daudz tiek debatēts gan Eiropā, gan citviet, jo ieguvumi no tās, iespējams, netiek sadalīti līdzvērtīgi; uzskatīt, ka ir nepieciešams prognozēt tendences un to iespējamo ietekmi, garantēt, ka ieguvumi no tirdzniecības tiek sadalīti iekļaujošāk un nodrošināt atbilstošu aizsardzību tiem, kuri nav guvuši labumu no pašreizējā nolīguma un varētu būt nelabvēlīgākā situācijā arī turpmāk; izstrādāt politikas pasākumus galvenokārt valstu, bet arī Savienības līmenī citās jomās, kas ir ārpus tirdzniecības nolīgumu darbības jomas un var būt spektrā no rūpniecības līdz fiskālajai un sociālajai politikai;

| e) | paturēt prātā daudzpusējās programmas svarīgumu un to, ka nevienas daudzpusējas sarunas nedrīkst apdraudēt mērķi panākt progresu visās pusēs; uzskatīt, ka pastiprinātām divpusējām attiecībām un sadarbībai starp ES un Čīli vajadzētu arī veicināt lielāku sadarbību un sinerģiju starp pusēm daudzpusējas un plurilaterālas darbības gadījumos; šai sakarā veicināt to, ka Čīle var piedalīties sarunās par PTO EGA un PTO GPA pārskatīšanā; |
| --- | --- |

e)

paturēt prātā daudzpusējās programmas svarīgumu un to, ka nevienas daudzpusējas sarunas nedrīkst apdraudēt mērķi panākt progresu visās pusēs; uzskatīt, ka pastiprinātām divpusējām attiecībām un sadarbībai starp ES un Čīli vajadzētu arī veicināt lielāku sadarbību un sinerģiju starp pusēm daudzpusējas un plurilaterālas darbības gadījumos; šai sakarā veicināt to, ka Čīle var piedalīties sarunās par PTO EGA un PTO GPA pārskatīšanā;

| f) | likt modernizācijas procesa pamatā kopīgās vērtības un, tāpat kā šajā nolīgumā, arī turpmāk visos asociācijas nolīgumos iekļaut cilvēktiesību klauzulu; |
| --- | --- |

f)

likt modernizācijas procesa pamatā kopīgās vērtības un, tāpat kā šajā nolīgumā, arī turpmāk visos asociācijas nolīgumos iekļaut cilvēktiesību klauzulu;

| g) | nodrošināt, ka viss modernizētā asociācijas nolīguma teksts skaidri un nepārprotami garantē un nostiprina pušu spēju pieņemt un piemērot pašām savus normatīvos aktus, kas ir sabiedrības interesēs, lai pildītu leģitīmus publiskās politikas mērķus, tādus kā sargāt un veicināt cilvēktiesību ievērošanu, tostarp nodrošināt ūdens pieejamību, sabiedrības veselību, sociālos pakalpojumus, valsts nodrošinātu izglītību, drošību, vidi, sabiedrības morāli, sabiedrības un patērētāju aizsardzību, privātumu un datu aizsardzību, kā arī sargāt un veicināt kultūras daudzveidību; nodrošināt, ka nekādas investoru prasības nevar vājināt šos mērķus; šajā sakarā uzsvērt, ka Eiropas brīvās tirdzniecības nolīgumu mērķis nav ierobežot likumīgās Savienības, tās dalībvalstu vai federālo struktūru likumīgās tiesības pieņemt regulējumu, kas ir sabiedrības interesēs; |
| --- | --- |

g)

nodrošināt, ka viss modernizētā asociācijas nolīguma teksts skaidri un nepārprotami garantē un nostiprina pušu spēju pieņemt un piemērot pašām savus normatīvos aktus, kas ir sabiedrības interesēs, lai pildītu leģitīmus publiskās politikas mērķus, tādus kā sargāt un veicināt cilvēktiesību ievērošanu, tostarp nodrošināt ūdens pieejamību, sabiedrības veselību, sociālos pakalpojumus, valsts nodrošinātu izglītību, drošību, vidi, sabiedrības morāli, sabiedrības un patērētāju aizsardzību, privātumu un datu aizsardzību, kā arī sargāt un veicināt kultūras daudzveidību; nodrošināt, ka nekādas investoru prasības nevar vājināt šos mērķus; šajā sakarā uzsvērt, ka Eiropas brīvās tirdzniecības nolīgumu mērķis nav ierobežot likumīgās Savienības, tās dalībvalstu vai federālo struktūru likumīgās tiesības pieņemt regulējumu, kas ir sabiedrības interesēs;

| h) | notiekošajās sarunās par preču tirdzniecību censties panākt vērienīgus uzlabojumus tirgus piekļuvei visās tarifu pozīcijās, atceļot nevajadzīgus šķēršļus, tostarp šķēršļus, kas neļauj ES kuģiem izmantot ostu infrastruktūru, vienlaikus ņemot vērā to, ka ir virkne sensitīvu lauksaimniecības un rūpniecības produktu, kuriem vajadzīgs atbilstošs regulējums, piemēram, nosakot tarifa likmes kvotas (TRQ), nosakot pietiekami ilgu pārejas laiku vai vajadzības gadījumā piemērojot atrunas; iekļaut izmantojamu un efektīvu divpusējo drošības klauzulu, kas ļauj uz laiku apturēt preferenču sistēmas piemērošanu, ja, stājoties spēkā modernizētajam asociācijas nolīgumam, importa apjoma pieaugums rada vai draud radīt kaitējumu jutīgajām nozarēm; |
| --- | --- |

h)

notiekošajās sarunās par preču tirdzniecību censties panākt vērienīgus uzlabojumus tirgus piekļuvei visās tarifu pozīcijās, atceļot nevajadzīgus šķēršļus, tostarp šķēršļus, kas neļauj ES kuģiem izmantot ostu infrastruktūru, vienlaikus ņemot vērā to, ka ir virkne sensitīvu lauksaimniecības un rūpniecības produktu, kuriem vajadzīgs atbilstošs regulējums, piemēram, nosakot tarifa likmes kvotas (TRQ), nosakot pietiekami ilgu pārejas laiku vai vajadzības gadījumā piemērojot atrunas; iekļaut izmantojamu un efektīvu divpusējo drošības klauzulu, kas ļauj uz laiku apturēt preferenču sistēmas piemērošanu, ja, stājoties spēkā modernizētajam asociācijas nolīgumam, importa apjoma pieaugums rada vai draud radīt kaitējumu jutīgajām nozarēm;

| i) | iekļaut sarunās norādes, kuru mērķis ir vienkāršot izcelsmes noteikumus un muitas procedūras, lai tos pielāgotu aizvien sarežģītāko globālo vērtības ķēžu realitātei; nodrošināt, ka modernizētajā asociācijas nolīgumā ir iekļauti krāpšanas apkarošanas noteikumi un pasākumi un pienākums standartizēt muitas noteikumus un praksi, lai palielinātu pārredzamību, juridisko noteiktību, efektivitāti un sadarbību starp muitas iestādēm, vienlaikus modernizējot un vienkāršojot procedūras, kas noteiktas PTO Tirdzniecības atvieglošanas nolīgumā (TAN) un pārskatītajā Kioto konvencijā; |
| --- | --- |

i)

iekļaut sarunās norādes, kuru mērķis ir vienkāršot izcelsmes noteikumus un muitas procedūras, lai tos pielāgotu aizvien sarežģītāko globālo vērtības ķēžu realitātei; nodrošināt, ka modernizētajā asociācijas nolīgumā ir iekļauti krāpšanas apkarošanas noteikumi un pasākumi un pienākums standartizēt muitas noteikumus un praksi, lai palielinātu pārredzamību, juridisko noteiktību, efektivitāti un sadarbību starp muitas iestādēm, vienlaikus modernizējot un vienkāršojot procedūras, kas noteiktas PTO Tirdzniecības atvieglošanas nolīgumā (TAN) un pārskatītajā Kioto konvencijā;

| j) | attiecībā uz pakalpojumu tirdzniecību — uzskatīt, ka pašreizējā AN pakalpojumu nozares potenciāls nav pilnībā izmantots un ka modernizētajā AN jānovērš nevajadzīgie šķēršļi tirgus piekļuvei un saistībā ar valstu režīmiem; uzskatīt, ka pušu saistībām jābalstās uz Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) un ka vajadzības gadījumā noteikumi būtu jāatjaunina, lai ņemtu vērā notikumu attīstību; izslēgt no nolīgumu piemērošanas jomas audiovizuālos pakalpojumus; nodrošināt un nepārprotami paredzēt, ka modernizētais AN neliedz pusēm noteikt, regulēt, nodrošināt un atbalstīt sabiedriskos pakalpojumus, kas ir sabiedrības interesēs, ka tas nekādā ziņā neprasa valstīm privatizēt kādu pakalpojumu, neliedz valdībām sniegt tādus sabiedriskos pakalpojumus, ko agrāk snieguši privāti pakalpojumu sniedzējiem, vai no jauna pakļaut valsts kontrolei pakalpojumus, ka valdība iepriekš nolēmusi privatizēt, tas arī neliedz valdībām paplašināt sniegto sabiedrisko pakalpojumu klāstu un tajā nav klauzulu, noteikumu vai saistību, kas mazinātu nepieciešamo elastību no jauna pakļaut valsts kontrolei pašreizējos vai nākotnes pakalpojumus, kas ir vispārējās sabiedrības interesēs; |
| --- | --- |

j)

attiecībā uz pakalpojumu tirdzniecību — uzskatīt, ka pašreizējā AN pakalpojumu nozares potenciāls nav pilnībā izmantots un ka modernizētajā AN jānovērš nevajadzīgie šķēršļi tirgus piekļuvei un saistībā ar valstu režīmiem; uzskatīt, ka pušu saistībām jābalstās uz Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) un ka vajadzības gadījumā noteikumi būtu jāatjaunina, lai ņemtu vērā notikumu attīstību; izslēgt no nolīgumu piemērošanas jomas audiovizuālos pakalpojumus; nodrošināt un nepārprotami paredzēt, ka modernizētais AN neliedz pusēm noteikt, regulēt, nodrošināt un atbalstīt sabiedriskos pakalpojumus, kas ir sabiedrības interesēs, ka tas nekādā ziņā neprasa valstīm privatizēt kādu pakalpojumu, neliedz valdībām sniegt tādus sabiedriskos pakalpojumus, ko agrāk snieguši privāti pakalpojumu sniedzējiem, vai no jauna pakļaut valsts kontrolei pakalpojumus, ka valdība iepriekš nolēmusi privatizēt, tas arī neliedz valdībām paplašināt sniegto sabiedrisko pakalpojumu klāstu un tajā nav klauzulu, noteikumu vai saistību, kas mazinātu nepieciešamo elastību no jauna pakļaut valsts kontrolei pašreizējos vai nākotnes pakalpojumus, kas ir vispārējās sabiedrības interesēs;

| k) | nodrošināt, ka modernizētais asociācijas nolīgums paredz nepieciešamos pasākumus, lai panāktu lielāku regulējuma pārredzamību un savstarpēju atzīšanu, tostarp tajā ir ietverti noteikumi, lai nodrošinātu objektivitāti un tiktu ievēroti augstākie aizsardzības standarti attiecībā uz prasībām, kvalifikāciju un licencēm, un šajā sakarā paredzēt institucionālu mehānismu apspriedēm ar ieinteresētajām personām, piemēram, MVU un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

k)

nodrošināt, ka modernizētais asociācijas nolīgums paredz nepieciešamos pasākumus, lai panāktu lielāku regulējuma pārredzamību un savstarpēju atzīšanu, tostarp tajā ir ietverti noteikumi, lai nodrošinātu objektivitāti un tiktu ievēroti augstākie aizsardzības standarti attiecībā uz prasībām, kvalifikāciju un licencēm, un šajā sakarā paredzēt institucionālu mehānismu apspriedēm ar ieinteresētajām personām, piemēram, MVU un pilsoniskās sabiedrības organizācijām;

| l) | nodrošināt, ka, uzņemoties saistības atvieglot fizisku personu ieceļošanu un uzturēšanos darījumdarbības nolūkā, pusēm jānodrošina, ka ārvalstu pakalpojumu sniedzēji ievēro ES un dalībvalstu sociālo regulējumu un darba tiesības, bet attiecībā uz darba ņēmējiem, kas gūst labumu no 4. režīma, — spēkā esošos koplīgumus; |
| --- | --- |

l)

nodrošināt, ka, uzņemoties saistības atvieglot fizisku personu ieceļošanu un uzturēšanos darījumdarbības nolūkā, pusēm jānodrošina, ka ārvalstu pakalpojumu sniedzēji ievēro ES un dalībvalstu sociālo regulējumu un darba tiesības, bet attiecībā uz darba ņēmējiem, kas gūst labumu no 4. režīma, — spēkā esošos koplīgumus;

| m) | nodrošināt, ka vērienīgā sadarbība regulējuma jomā un standartu saskaņošana joprojām ir brīvprātīga, tiek ievērota regulatīvo iestāžu autonomija, balstās tikai un vienīgi uz pastiprinātu informācijas apmaiņu un administratīvo sadarbību ar mērķi apzināt nevajadzīgus šķēršļus un administratīvo slogu, un ka tiek saglabāts piesardzības princips; paturēt prātā, ka regulatīvās sadarbības mērķim ir jābūt globālās ekonomikas pārvaldībai, ko var panākt ar intensīvāku konverģenci un sadarbību starptautisko standartu jomā, nodrošinot augstāko patērētāju, vides, sabiedrības un darba ņēmēju aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

m)

nodrošināt, ka vērienīgā sadarbība regulējuma jomā un standartu saskaņošana joprojām ir brīvprātīga, tiek ievērota regulatīvo iestāžu autonomija, balstās tikai un vienīgi uz pastiprinātu informācijas apmaiņu un administratīvo sadarbību ar mērķi apzināt nevajadzīgus šķēršļus un administratīvo slogu, un ka tiek saglabāts piesardzības princips; paturēt prātā, ka regulatīvās sadarbības mērķim ir jābūt globālās ekonomikas pārvaldībai, ko var panākt ar intensīvāku konverģenci un sadarbību starptautisko standartu jomā, nodrošinot augstāko patērētāju, vides, sabiedrības un darba ņēmēju aizsardzības līmeni;

| n) | apsvērt iespēju modernizētajā asociācijas nolīgumā attiecībā uz finanšu pakalpojumiem ieviest prudenciālu regulējumu, kas ir līdzīgs tam, kas iekļauts ES un Kanādas visaptverošajā tirdzniecības nolīgumā (CETA), lai nostiprinātu iespēju pusēm regulēt savas finanšu un banku nozares ar mērķi nodrošināt finanšu sistēmu stabilitāti un integritāti; iekļaut aizsardzības pasākumus un vispārējus izņēmumus attiecībā uz kapitāla apriti un maksājumiem, kuri jāpiemēro gadījumos, kad kapitāla aprite un maksājumi rada vai draud radīt nopietnas grūtības netraucētai ekonomikas un monetārās savienības darbībai vai ES maksājumu bilancei; |
| --- | --- |

n)

apsvērt iespēju modernizētajā asociācijas nolīgumā attiecībā uz finanšu pakalpojumiem ieviest prudenciālu regulējumu, kas ir līdzīgs tam, kas iekļauts ES un Kanādas visaptverošajā tirdzniecības nolīgumā (CETA), lai nostiprinātu iespēju pusēm regulēt savas finanšu un banku nozares ar mērķi nodrošināt finanšu sistēmu stabilitāti un integritāti; iekļaut aizsardzības pasākumus un vispārējus izņēmumus attiecībā uz kapitāla apriti un maksājumiem, kuri jāpiemēro gadījumos, kad kapitāla aprite un maksājumi rada vai draud radīt nopietnas grūtības netraucētai ekonomikas un monetārās savienības darbībai vai ES maksājumu bilancei;

| o) | iekļaut noteikumus par labu nodokļu pārvaldību un pārerdzamības standartus, kas apliecinātu pušu apņemšanos īstenot starptautiskus standartus cīņā pret krāpšanos ar nodokļu maksāšanu, nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, īpaši ESAO ieteikumus saistībā ar nodokļu bāzes samazināšanos un peļņas novirzīšanu, un noteikt prasību par automātisku datu apmaiņu un publisku faktisko īpašnieku reģistru izveidi attiecībā uz uzņēmumu trestiem, kā arī sadaļās ar finanšu pakalpojumiem, kapitāla apriti un uzņēmumu reģistrēšanu paredzēt konkrētus noteikumus, kas korporācijām neļauj nepamanīti veikt nodokļu optimizācijas plānošanu; |
| --- | --- |

o)

iekļaut noteikumus par labu nodokļu pārvaldību un pārerdzamības standartus, kas apliecinātu pušu apņemšanos īstenot starptautiskus standartus cīņā pret krāpšanos ar nodokļu maksāšanu, nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, īpaši ESAO ieteikumus saistībā ar nodokļu bāzes samazināšanos un peļņas novirzīšanu, un noteikt prasību par automātisku datu apmaiņu un publisku faktisko īpašnieku reģistru izveidi attiecībā uz uzņēmumu trestiem, kā arī sadaļās ar finanšu pakalpojumiem, kapitāla apriti un uzņēmumu reģistrēšanu paredzēt konkrētus noteikumus, kas korporācijām neļauj nepamanīti veikt nodokļu optimizācijas plānošanu;

| p) | paturēt prātā, ka korupcija grauj cilvēktiesības, līdztiesību, sociālo taisnīgumu, tirdzniecība un godīgu konkurenci un kavē ekonomikas izaugsmi; iekļaujot īpašu sadaļu ar skaidrām un spēcīgām saistībām un pasākumiem, noteikt pusēm pienākumu apkarot korupciju visos tās veidos un īstenot starptautiskos standartus un daudzpusējās pretkorupcijas konvencijas; |
| --- | --- |

p)

paturēt prātā, ka korupcija grauj cilvēktiesības, līdztiesību, sociālo taisnīgumu, tirdzniecība un godīgu konkurenci un kavē ekonomikas izaugsmi; iekļaujot īpašu sadaļu ar skaidrām un spēcīgām saistībām un pasākumiem, noteikt pusēm pienākumu apkarot korupciju visos tās veidos un īstenot starptautiskos standartus un daudzpusējās pretkorupcijas konvencijas;

| q) | ņemt vērā, ka stingri noteikumi par publiskā iepirkuma atvēršanu, visizdevīgākā piedāvājuma principa ievērošanas veicināšana, kas ietver arī sociālos, vides un inovācijas kritērijus, vienkāršotas procedūras pārredzamība pretendentiem, tostarp faktiska piekļuve pretendentiem no citām valstīm, arī var būt efektīvi līdzekļi, lai apkarotu korupciju un veicinātu godīgumu valsts pārvaldē, vienlaikus nodrošinot ieguldīto līdzekļu atdevi nodokļu maksātājiem; modernizētajā AN paredzēt labāku piekļuvi publiskā iepirkuma tirgiem, tostarp subcentrālajā līmenī, un pārredzamas procedūras, kas balstītas uz valstu noteikumiem, objektivitāti un taisnīgumu; |
| --- | --- |

q)

ņemt vērā, ka stingri noteikumi par publiskā iepirkuma atvēršanu, visizdevīgākā piedāvājuma principa ievērošanas veicināšana, kas ietver arī sociālos, vides un inovācijas kritērijus, vienkāršotas procedūras pārredzamība pretendentiem, tostarp faktiska piekļuve pretendentiem no citām valstīm, arī var būt efektīvi līdzekļi, lai apkarotu korupciju un veicinātu godīgumu valsts pārvaldē, vienlaikus nodrošinot ieguldīto līdzekļu atdevi nodokļu maksātājiem; modernizētajā AN paredzēt labāku piekļuvi publiskā iepirkuma tirgiem, tostarp subcentrālajā līmenī, un pārredzamas procedūras, kas balstītas uz valstu noteikumiem, objektivitāti un taisnīgumu;

| r) | nodrošināt, ka investīciju politikā ir iekļauta laba pārvaldība, ka tā paredz veicināt investīcijas un ka tajā ir izstrādāti un nostiprināti investoru pienākumi, vienlaikus uzlabojot investoru aizsardzību; |
| --- | --- |

r)

nodrošināt, ka investīciju politikā ir iekļauta laba pārvaldība, ka tā paredz veicināt investīcijas un ka tajā ir izstrādāti un nostiprināti investoru pienākumi, vienlaikus uzlabojot investoru aizsardzību;

| s) | nodrošināt, ka sarunu norādēs Komisijai uzdots risināt sarunas par modernu investīciju sadaļu, ņemot vērā labāko praksi starptautiskā mērogā, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) Investīciju politikas satvaru ilgtspējīgai attīstībai un jaunāko Tiesas atzinumu par ES un Singapūras brīvās tirdzniecības nolīgumu; |
| --- | --- |

s)

nodrošināt, ka sarunu norādēs Komisijai uzdots risināt sarunas par modernu investīciju sadaļu, ņemot vērā labāko praksi starptautiskā mērogā, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) Investīciju politikas satvaru ilgtspējīgai attīstībai un jaunāko Tiesas atzinumu par ES un Singapūras brīvās tirdzniecības nolīgumu;

| t) | panākt progresu nepieciešamajā starptautisko strīdu izšķiršanas režīma reformā; censties panākt, ka visas puses apņemas par prioritāti izvirzīt vēršanos kompetentajā tiesā un aizstāt investora un valsts strīdu izšķiršanas mehānismu (ISDS) ar valsts investoru tiesu sistēmu (ICS), kas paredz pārsūdzības mehānismu, stingrus noteikumus par interešu konfliktu un piemērojamu rīcības kodeksu; apdomāt investoru pienākumus un paturēt tiesības pieņemt regulējumu leģitīmu valsts politikas mērķu sasniegšanai, piemēram, veselības, ūdensapgādes, darba tiesību un vides aizsardzības jomā; izvirzīt par mērķi nepieļaut nepamatotu tiesvedību un nodrošināt visas demokrātiskās procesuālās garantijas, piemēram, tiesības bez diskriminācijas piekļūt tiesu iestādēm (jo īpaši uz MVU), tiesu iestāžu neatkarību, pārredzamību un atbildību, vienlaikus cenšoties panākt daudzpusējas investīciju tiesas (MIC) izveidi; |
| --- | --- |

t)

panākt progresu nepieciešamajā starptautisko strīdu izšķiršanas režīma reformā; censties panākt, ka visas puses apņemas par prioritāti izvirzīt vēršanos kompetentajā tiesā un aizstāt investora un valsts strīdu izšķiršanas mehānismu (ISDS) ar valsts investoru tiesu sistēmu (ICS), kas paredz pārsūdzības mehānismu, stingrus noteikumus par interešu konfliktu un piemērojamu rīcības kodeksu; apdomāt investoru pienākumus un paturēt tiesības pieņemt regulējumu leģitīmu valsts politikas mērķu sasniegšanai, piemēram, veselības, ūdensapgādes, darba tiesību un vides aizsardzības jomā; izvirzīt par mērķi nepieļaut nepamatotu tiesvedību un nodrošināt visas demokrātiskās procesuālās garantijas, piemēram, tiesības bez diskriminācijas piekļūt tiesu iestādēm (jo īpaši uz MVU), tiesu iestāžu neatkarību, pārredzamību un atbildību, vienlaikus cenšoties panākt daudzpusējas investīciju tiesas (MIC) izveidi;

| u) | nodrošināt, ka modernizētais AN ietver stabilu un ambiciozu TSDC, kas satur saistošus un piemērojamus noteikumus, kuri pakļauti piemērotiem un efektīviem strīdu izšķiršanas mehānismiem, dažādu piemērošanas metožu starpā apsverot iespēju izmantot arī uz sankcijām balstītus mehānismus, nodrošinot pienācīgu sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos; uzskatīt, ka cita starpā TSDC būtu jāietver pušu apņemšanās savos tiesību aktos un noteikumos pieņemt un saglabāt principus, kas noteikti SDO konvencijās, un efektīvi īstenot modernizētos SDO instrumentus, jo īpaši pārvaldības konvencijas, pienācīgas kvalitātes nodarbinātības programmu, SDO Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotāju tiesībām, konvenciju par vienlīdzīgām iespējām un vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, konvenciju par mājsaimniecībās nodarbinātajām personām un konvenciju darba ņēmējiem, kuriem ir ģimenes pienākumi, kā arī darba standartus, kas piemērojami migrējošajiem darba ņēmējiem, un korporatīvo sociālo atbildību, tostarp īstenojot ESAO nozaru vadlīnijas, ANO Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus un procedūru, kas ļauj sociālajiem partneriem un pilsoniskajai sabiedrībai, izmantojot AKK, prasīt, lai valdība ar tiem apspriežas; |
| --- | --- |

u)

nodrošināt, ka modernizētais AN ietver stabilu un ambiciozu TSDC, kas satur saistošus un piemērojamus noteikumus, kuri pakļauti piemērotiem un efektīviem strīdu izšķiršanas mehānismiem, dažādu piemērošanas metožu starpā apsverot iespēju izmantot arī uz sankcijām balstītus mehānismus, nodrošinot pienācīgu sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos; uzskatīt, ka cita starpā TSDC būtu jāietver pušu apņemšanās savos tiesību aktos un noteikumos pieņemt un saglabāt principus, kas noteikti SDO konvencijās, un efektīvi īstenot modernizētos SDO instrumentus, jo īpaši pārvaldības konvencijas, pienācīgas kvalitātes nodarbinātības programmu, SDO Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotāju tiesībām, konvenciju par vienlīdzīgām iespējām un vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, konvenciju par mājsaimniecībās nodarbinātajām personām un konvenciju darba ņēmējiem, kuriem ir ģimenes pienākumi, kā arī darba standartus, kas piemērojami migrējošajiem darba ņēmējiem, un korporatīvo sociālo atbildību, tostarp īstenojot ESAO nozaru vadlīnijas, ANO Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus un procedūru, kas ļauj sociālajiem partneriem un pilsoniskajai sabiedrībai, izmantojot AKK, prasīt, lai valdība ar tiem apspriežas;

| v) | atsaucoties uz Čīles panākto progresu divpusējās tirdzniecības sarunās ar Urugvaju un Kanādu, nodrošināt, ka puses nolīgumā iekļauj īpašu sadaļu par dzimumu līdztiesību un iespēju došanu sievietēm tirdzniecībā, kas sniedzas pāri pušu saistībām, kuras izriet no starptautiskajām cilvēktiesībām, darba un sociālajiem standartiem, paredzot aktīvus pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot sieviešu iespējas gūt labumu no iespējām, ko sniedz AN; paredzēt pasākumus, kuru mērķis ir cita starpā uzlabot darba un ģimenes dzīves līdzsvaru un piekļuvi sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem; cita starpā nodrošināt, ka puses apņemas vākt pa dzimumiem sadalītus datus, kas ļautu veikt rūpīgu ex ante un ex post analīzi par modernizētā AN ietekmi uz dzimumu līdztiesību; īstenot sieviešu lielāku līdzdalību uzņēmumu (īpaši mikrouzņēmumu un MVU) publiskajā iepirkumā, pamatojoties uz pieredzi, ko guvusi Čīles dzimumu līdztiesības ministrija, kas 2015. gadā izveidoja atbalsta programmu (Chile Compras), lai stiprinātu sieviešu uzņēmēju kā piegādātāju līdzdalību publiskajā iepirkumā; atbalstīt sieviešu uzņēmumu internacionalizāciju un sieviešu dalību 4. režīma pasākumos; nodrošināt, ka sarunu grupās ir iekļauti dzimumu līdztiesības eksperti un ka AKK notiek periodiskas debates par šīs sadaļas īstenošanu, kurās vajadzētu iekļaut arī dzimumu līdztiesības veicināšanas organizācijas; |
| --- | --- |

v)

atsaucoties uz Čīles panākto progresu divpusējās tirdzniecības sarunās ar Urugvaju un Kanādu, nodrošināt, ka puses nolīgumā iekļauj īpašu sadaļu par dzimumu līdztiesību un iespēju došanu sievietēm tirdzniecībā, kas sniedzas pāri pušu saistībām, kuras izriet no starptautiskajām cilvēktiesībām, darba un sociālajiem standartiem, paredzot aktīvus pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot sieviešu iespējas gūt labumu no iespējām, ko sniedz AN; paredzēt pasākumus, kuru mērķis ir cita starpā uzlabot darba un ģimenes dzīves līdzsvaru un piekļuvi sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem; cita starpā nodrošināt, ka puses apņemas vākt pa dzimumiem sadalītus datus, kas ļautu veikt rūpīgu ex ante un ex post analīzi par modernizētā AN ietekmi uz dzimumu līdztiesību; īstenot sieviešu lielāku līdzdalību uzņēmumu (īpaši mikrouzņēmumu un MVU) publiskajā iepirkumā, pamatojoties uz pieredzi, ko guvusi Čīles dzimumu līdztiesības ministrija, kas 2015. gadā izveidoja atbalsta programmu (Chile Compras), lai stiprinātu sieviešu uzņēmēju kā piegādātāju līdzdalību publiskajā iepirkumā; atbalstīt sieviešu uzņēmumu internacionalizāciju un sieviešu dalību 4. režīma pasākumos; nodrošināt, ka sarunu grupās ir iekļauti dzimumu līdztiesības eksperti un ka AKK notiek periodiskas debates par šīs sadaļas īstenošanu, kurās vajadzētu iekļaut arī dzimumu līdztiesības veicināšanas organizācijas;

| w) | iekļaut arī visaptverošu sadaļu par MVU un mikrouzņēmumiem, paredzot ievērojamu progresu attiecībā uz tirdzniecības atvieglošanu, tirdzniecības šķēršļu likvidēšanu un nevajadzīga administratīvā sloga novēršanu, kā arī aktīvus pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka radušās iespējas ir pietiekami izmantojamas un paziņotas visiem galvenajiem un potenciālajiem dalībniekiem (t. i., ieviešot vienotas, specializētas tīmekļa vietnes un publicējot nozaru ceļvežus ar informāciju par procedūrām un jaunajām tirdzniecības un investīciju iespējām); |
| --- | --- |

w)

iekļaut arī visaptverošu sadaļu par MVU un mikrouzņēmumiem, paredzot ievērojamu progresu attiecībā uz tirdzniecības atvieglošanu, tirdzniecības šķēršļu likvidēšanu un nevajadzīga administratīvā sloga novēršanu, kā arī aktīvus pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka radušās iespējas ir pietiekami izmantojamas un paziņotas visiem galvenajiem un potenciālajiem dalībniekiem (t. i., ieviešot vienotas, specializētas tīmekļa vietnes un publicējot nozaru ceļvežus ar informāciju par procedūrām un jaunajām tirdzniecības un investīciju iespējām);

| x) | iekļaut sadaļu par enerģiju, kas aptvertu, piemēram, enerģiju no atjaunojamiem avotiem un izejvielu izmantošanu; atzīt, ka ir svarīgi īstenot daudzpusējos nolīgumus vides jomā, jo īpaši Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām, iekļaut ar tirdzniecību saistītus noteikumus un pienākumu iesaistīties starptautiskos instrumentus, sarunās un savstarpēji atbalstošā tirdzniecības un vides politikā, reaģējot uz aprites ekonomikas mērķiem, tostarp saistības attiecībā uz videi nekaitīgu izaugsmi, un atbalstīt un veicināt tirdzniecību un investīcijas vides precēs un pakalpojumos, atjaunojamajā enerģija, kā arī klimatam draudzīgu tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

x)

iekļaut sadaļu par enerģiju, kas aptvertu, piemēram, enerģiju no atjaunojamiem avotiem un izejvielu izmantošanu; atzīt, ka ir svarīgi īstenot daudzpusējos nolīgumus vides jomā, jo īpaši Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām, iekļaut ar tirdzniecību saistītus noteikumus un pienākumu iesaistīties starptautiskos instrumentus, sarunās un savstarpēji atbalstošā tirdzniecības un vides politikā, reaģējot uz aprites ekonomikas mērķiem, tostarp saistības attiecībā uz videi nekaitīgu izaugsmi, un atbalstīt un veicināt tirdzniecību un investīcijas vides precēs un pakalpojumos, atjaunojamajā enerģija, kā arī klimatam draudzīgu tehnoloģiju jomā;

| y) | pieņemt sarunu norādes, kas pastiprinātu dzīvnieku labturības noteikumus, kuri iekļauti pašreizējā asociācijas nolīgumā, izveidojot efektīvu divpusēju sadarbību šajā jautājumā un liberalizāciju ar nosacījumiem gadījumiem, kad atsevišķu produktu ražošanā ir apdraudēta dzīvnieku labturība; |
| --- | --- |

y)

pieņemt sarunu norādes, kas pastiprinātu dzīvnieku labturības noteikumus, kuri iekļauti pašreizējā asociācijas nolīgumā, izveidojot efektīvu divpusēju sadarbību šajā jautājumā un liberalizāciju ar nosacījumiem gadījumiem, kad atsevišķu produktu ražošanā ir apdraudēta dzīvnieku labturība;

| z) | pieņemt sarunu norādes, kuras skaidri norāda prasības konkurences tiesību aktu piemērošanas jomā, noteikumus par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem (SPS) un atspoguļo pārredzamības, procesuālā taisnīguma un nediskriminācijas principus, kā arī noteikumus par subsīdijām; |
| --- | --- |

z)

pieņemt sarunu norādes, kuras skaidri norāda prasības konkurences tiesību aktu piemērošanas jomā, noteikumus par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem (SPS) un atspoguļo pārredzamības, procesuālā taisnīguma un nediskriminācijas principus, kā arī noteikumus par subsīdijām;

| aa) | paturēt prātā, ka jebkurā tirdzniecības nolīgumā jāiekļauj patērētāju labklājība kā viens no vispārējiem mērķiem un jānodrošina, ka AN puses apņemas garantēt augstas pakāpes patērētāju drošību un aizsardzību, kā arī atbilstību augstākajiem starptautiskajiem standartiem un izstrādāt saskaņotu paraugpraksi, jo īpaši attiecībā uz patērētāju aizsardzību finanšu pakalpojumu, produktu marķēšanas un e-komercijas jomā; |
| --- | --- |

aa)

paturēt prātā, ka jebkurā tirdzniecības nolīgumā jāiekļauj patērētāju labklājība kā viens no vispārējiem mērķiem un jānodrošina, ka AN puses apņemas garantēt augstas pakāpes patērētāju drošību un aizsardzību, kā arī atbilstību augstākajiem starptautiskajiem standartiem un izstrādāt saskaņotu paraugpraksi, jo īpaši attiecībā uz patērētāju aizsardzību finanšu pakalpojumu, produktu marķēšanas un e-komercijas jomā;

| ab) | pieņemt, ka sarunās būtu jānonāk līdz stingriem un izpildāmiem noteikumiem, kas aptver intelektuālā īpašuma tiesību visu veidu atzīšanu un aizsardzību, tostarp ambiciozus noteikumus par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (ĢIN), paplašinot noteikumus šai jomā, kas iekļauti esošajā AN, nodrošinot labāku tirgus pieejamību, piemērošanu un iespējas pievienot jaunas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes; nodrošināt, ka AN ir iekļauta IĪT sadaļa, kas garantē nepieciešamo elastību un to, ka ar IĪT saistītie noteikumi nekļūst par šķērsli iespējai valstu veselības aprūpes programmu ietvaros saņemt cenu ziņā pieejamas pamatzāles un ārstēšanu; nodrošināt, ka šajā sadaļā ir ietverts vairāk kā Nolīguma par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību (TRIPS) noteikumos; |
| --- | --- |

ab)

pieņemt, ka sarunās būtu jānonāk līdz stingriem un izpildāmiem noteikumiem, kas aptver intelektuālā īpašuma tiesību visu veidu atzīšanu un aizsardzību, tostarp ambiciozus noteikumus par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (ĢIN), paplašinot noteikumus šai jomā, kas iekļauti esošajā AN, nodrošinot labāku tirgus pieejamību, piemērošanu un iespējas pievienot jaunas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes; nodrošināt, ka AN ir iekļauta IĪT sadaļa, kas garantē nepieciešamo elastību un to, ka ar IĪT saistītie noteikumi nekļūst par šķērsli iespējai valstu veselības aprūpes programmu ietvaros saņemt cenu ziņā pieejamas pamatzāles un ārstēšanu; nodrošināt, ka šajā sadaļā ir ietverts vairāk kā Nolīguma par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību (TRIPS) noteikumos;

| ac) | nodrošināt, ka puses garantē maksimālu pārredzamību un līdzdalību, nodrošināt, ka sarunu mērķi ir izpildīti un ka tas nozīmē pastāvīgu un pienācīgi uz informāciju balstītu dialogu ar visām iesaistītajām pusēm, tostarp ieinteresētajām pusēm, piemēram, uzņēmumiem un arodbiedrībām un pilsonisko sabiedrību, tostarp pirmiedzīvotāju pārstāvjiem; šajā sakarā visā AN dzīves ciklā no sarunām līdz īstenošanai un izvērtēšanai sistemātiski iesaistīt gan kompetentās parlamentu struktūras, īpaši ES un Čīles APK un AKK, un īstenošanas posmā atbalstīt oficiālas Čīles pilsoniskās sabiedrības līdzdalības struktūras izveidi, kas atspoguļotu Čīles pilsoniskās sabiedrības plurālismu, veltot īpašu uzmanību pirmiedzīvotājiem; šajā nolūkā, neapdraudot ES sarunu stratēģiju, kopā ar Čīli nodrošināt, ka attiecīgā informācija tiek publicēta plašai sabiedrībai pēc iespējas pieejamākā veidā, tostarp kā informatīvi datu apkopojumi, kas tulkoti spāņu valodā, kas ir abām pusēm kopīga oficiālā ES valoda; |
| --- | --- |

ac)

nodrošināt, ka puses garantē maksimālu pārredzamību un līdzdalību, nodrošināt, ka sarunu mērķi ir izpildīti un ka tas nozīmē pastāvīgu un pienācīgi uz informāciju balstītu dialogu ar visām iesaistītajām pusēm, tostarp ieinteresētajām pusēm, piemēram, uzņēmumiem un arodbiedrībām un pilsonisko sabiedrību, tostarp pirmiedzīvotāju pārstāvjiem; šajā sakarā visā AN dzīves ciklā no sarunām līdz īstenošanai un izvērtēšanai sistemātiski iesaistīt gan kompetentās parlamentu struktūras, īpaši ES un Čīles APK un AKK, un īstenošanas posmā atbalstīt oficiālas Čīles pilsoniskās sabiedrības līdzdalības struktūras izveidi, kas atspoguļotu Čīles pilsoniskās sabiedrības plurālismu, veltot īpašu uzmanību pirmiedzīvotājiem; šajā nolūkā, neapdraudot ES sarunu stratēģiju, kopā ar Čīli nodrošināt, ka attiecīgā informācija tiek publicēta plašai sabiedrībai pēc iespējas pieejamākā veidā, tostarp kā informatīvi datu apkopojumi, kas tulkoti spāņu valodā, kas ir abām pusēm kopīga oficiālā ES valoda;

| ad) | ņemt vērā Parlamenta aicinājumus darīt sabiedrībai pieejamus sarunu mandātus, publicēt sarunu norādes par AN modernizāciju, tiklīdz tās ir pieņemtas; |
| --- | --- |

ad)

ņemt vērā Parlamenta aicinājumus darīt sabiedrībai pieejamus sarunu mandātus, publicēt sarunu norādes par AN modernizāciju, tiklīdz tās ir pieņemtas;

| ae) | garantēt, ka AN ietver nepieciešamos mehānismus, lai nodrošinātu, ka tā īstenošanas laikā tas patiešām praksē tiek ievērots un ka tas paredz modernu, efektīvu valsts strīdu izšķiršanas mehānismu; |
| --- | --- |

ae)

garantēt, ka AN ietver nepieciešamos mehānismus, lai nodrošinātu, ka tā īstenošanas laikā tas patiešām praksē tiek ievērots un ka tas paredz modernu, efektīvu valsts strīdu izšķiršanas mehānismu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Padomei, Komisijai, EĀDD, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Čīles Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 352, 30.12.2002., 3. lpp.

(2)  Padomes paziņojums presei 197/15, 21.4.2015.

(3)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-eu-chile-jcc-01-declaration

(4)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_lv.pdf

(5)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-social-dimension-europe_lv.pdf

(6)  . https://www.ombudsman.europa.eu/lv/cases/decision.faces;jsessionid=C17F60239E71D026FDBBC9B9150D8E8D

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0041.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0284.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0298.

(10)  OV C 99 E, 3.4.2012., 94. lpp.

(11)  http://www.europarl.europa.eu/thinktank/lv/document.html?reference=EPRS_STU%28 2017%29558764

(12)  http://unfccc.int/files/essential_background/convention/application/pdf/english_paris_ agreement.pdf

(13)  http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/113103/1107500EN.pdf

(14)  http://www.iwgia.org/publications/search-pubs?publication_id=740

(15)  http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/countries/chile/

(16)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/september/tradoc_113364.pdf

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/120 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/120

---

P8_TA(2017)0358

Pārredzamība, pārskatatbildība un integritāte ES iestādēs

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūcija par pārredzamību, pārskatatbildību un integritāti ES iestādēs (2015/2041(INI))

(2018/C 337/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 15. aprīļa lēmumu par grozījumu izdarīšanu iestāžu nolīgumā par Pārredzamības reģistru (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 15. aprīļa lēmumu par grozījumu izdarīšanu iestāžu nolīgumā par Pārredzamības reģistru (1),

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 9. un 10. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 9. un 10. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 8. maija rezolūciju par pamatsistēmas izstrādi interešu pārstāvju (lobētāju) darbības reglamentēšanai Eiropas Savienības iestādēs (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 8. maija rezolūciju par pamatsistēmas izstrādi interešu pārstāvju (lobētāju) darbības reglamentēšanai Eiropas Savienības iestādēs (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 25. novembra lēmumu netikties ar nereģistrētiem lobistiem un publicēt informāciju par lobēšanas sanāksmēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 25. novembra lēmumu netikties ar nereģistrētiem lobistiem un publicēt informāciju par lobēšanas sanāksmēm,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 11. marta rezolūciju par publisku piekļuvi dokumentiem (Reglamenta 104. panta 7. punkts) 2011.–2013. gadā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 11. marta rezolūciju par publisku piekļuvi dokumentiem (Reglamenta 104. panta 7. punkts) 2011.–2013. gadā (3),

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pieņemtos lobēšanas pārredzamības un integritātes principus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pieņemtos lobēšanas pārredzamības un integritātes principus,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 13. decembra lēmumu par Parlamenta Reglamenta vispārēju pārskatīšanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 13. decembra lēmumu par Parlamenta Reglamenta vispārēju pārskatīšanu (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Juridiskās komitejas, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A8-0133/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Juridiskās komitejas, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A8-0133/2017),

| A. | tā kā Savienība “ievēro pilsoņu vienlīdzības principu, pret ikvienu paužot vienlīdzīgu attieksmi savās iestādēs un struktūrās” (LES 9. pants); tā kā “katram pilsonim ir tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē” un “lēmumus pieņem iespējami atklāti, un tie cik iespējams ir tuvināti pilsoņiem” (LES 10. panta 3. punkts, un līdzīgā veidā formulēts ir LES preambulas 13. apsvērums un 1. panta otrajā daļa un 9. pants); tā kā “Savienības iestādes un struktūras darbojas iespējami atklāti” (LESD 15. panta 1. punkts); |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība “ievēro pilsoņu vienlīdzības principu, pret ikvienu paužot vienlīdzīgu attieksmi savās iestādēs un struktūrās” (LES 9. pants); tā kā “katram pilsonim ir tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē” un “lēmumus pieņem iespējami atklāti, un tie cik iespējams ir tuvināti pilsoņiem” (LES 10. panta 3. punkts, un līdzīgā veidā formulēts ir LES preambulas 13. apsvērums un 1. panta otrajā daļa un 9. pants); tā kā “Savienības iestādes un struktūras darbojas iespējami atklāti” (LESD 15. panta 1. punkts);

| B. | tā kā ES iestādes jau ir guvušas panākumus, nodrošinot lielāku darbības pārredzamību, un lielākajā daļā jomu tās pārredzamību, pārkatatbildību un integritāti jau nodrošina labāk nekā valstu un reģionālajās politiskajās iestādes; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES iestādes jau ir guvušas panākumus, nodrošinot lielāku darbības pārredzamību, un lielākajā daļā jomu tās pārredzamību, pārkatatbildību un integritāti jau nodrošina labāk nekā valstu un reģionālajās politiskajās iestādes;

| C. | tā kā likumdevēju un sabiedrības dialogs ir būtiska demokrātijas daļa, un par tādu ir uzskatāma arī interešu pārstāvība, un tā kā dažādo interešu pienācīga pārstāvība likumdošanas procesā dalībvalstīm sniedz informāciju un speciālās zināšanas un ir izšķiroši svarīga, lai nodrošinātu plurālistisko sabiedrību pienācīgu darbību; |
| --- | --- |

C.

tā kā likumdevēju un sabiedrības dialogs ir būtiska demokrātijas daļa, un par tādu ir uzskatāma arī interešu pārstāvība, un tā kā dažādo interešu pienācīga pārstāvība likumdošanas procesā dalībvalstīm sniedz informāciju un speciālās zināšanas un ir izšķiroši svarīga, lai nodrošinātu plurālistisko sabiedrību pienācīgu darbību;

| D. | tā kā ES aizvien vairāk attālinās no tās iedzīvotājiem un tā kā ir jāpanāk plašsaziņas līdzekļu lielāka ieinteresētība ES jautājumos, ES iestādēm ir jācenšas nodrošināt augstākos iespējamos pārredzamības, pārskatatbildības un integritātes standartus; tā kā minētie principi ir būtiski un papildinoši faktori, kas sekmē labu pārvaldību ES iestādēs un nodrošina lielāku atklātību ES darbībā un tās lēmumu pieņemšanas procesā, un tā kā tiem vajadzētu būt galvenajiem iestāžu kultūras principiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES aizvien vairāk attālinās no tās iedzīvotājiem un tā kā ir jāpanāk plašsaziņas līdzekļu lielāka ieinteresētība ES jautājumos, ES iestādēm ir jācenšas nodrošināt augstākos iespējamos pārredzamības, pārskatatbildības un integritātes standartus; tā kā minētie principi ir būtiski un papildinoši faktori, kas sekmē labu pārvaldību ES iestādēs un nodrošina lielāku atklātību ES darbībā un tās lēmumu pieņemšanas procesā, un tā kā tiem vajadzētu būt galvenajiem iestāžu kultūras principiem;

| E. | tā kā pilsoņu uzticēšanās ES iestādēm ir būtiska, lai nodrošinātu demokrātiju, labu pārvaldību un efektīvu politikas veidošanu; tā kā ir jāsamazina pārskatatbildības trūkums Eiropas Savienībā un jātiecas uz tādu pārbaužu ieviešanu, kas paredz lielāku sadarbību un apvieno demokrātiskās pārraudzības, kontroles un revīzijas darbības, vienlaikus nodrošinot lielāku pārredzamību; |
| --- | --- |

E.

tā kā pilsoņu uzticēšanās ES iestādēm ir būtiska, lai nodrošinātu demokrātiju, labu pārvaldību un efektīvu politikas veidošanu; tā kā ir jāsamazina pārskatatbildības trūkums Eiropas Savienībā un jātiecas uz tādu pārbaužu ieviešanu, kas paredz lielāku sadarbību un apvieno demokrātiskās pārraudzības, kontroles un revīzijas darbības, vienlaikus nodrošinot lielāku pārredzamību;

| F. | tā kā nepārredzama, vienpusēja interešu pārstāvība var radīt korupcijas risku un var ievērojami apdraudēt politikas veidotāju integritāti un sabiedrības uzticību ES iestādēm, un radīt nopietnas problēmas minētās integritātes un uzticības nodrošināšanā; tā kā korupcijai ir būtiskas finansiālas sekas un tā joprojām nopietni apdraud demokrātiju, tiesiskumu un publiskos ieguldījumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā nepārredzama, vienpusēja interešu pārstāvība var radīt korupcijas risku un var ievērojami apdraudēt politikas veidotāju integritāti un sabiedrības uzticību ES iestādēm, un radīt nopietnas problēmas minētās integritātes un uzticības nodrošināšanā; tā kā korupcijai ir būtiskas finansiālas sekas un tā joprojām nopietni apdraud demokrātiju, tiesiskumu un publiskos ieguldījumus;

| G. | tā kā tiesību aktam kā obligātā Pārredzamības reģistra jaunajam tiesiskajam pamatam ir nepieciešama juridiska to darbību definīcija, kas attiecas uz reģistra darbības jomu un kas palīdzētu precizēt pastāvošās neskaidrās pārredzamības, integritātes un pārskatatbildības definīcijas un skaidrojumus; |
| --- | --- |

G.

tā kā tiesību aktam kā obligātā Pārredzamības reģistra jaunajam tiesiskajam pamatam ir nepieciešama juridiska to darbību definīcija, kas attiecas uz reģistra darbības jomu un kas palīdzētu precizēt pastāvošās neskaidrās pārredzamības, integritātes un pārskatatbildības definīcijas un skaidrojumus;

| H. | tā kā dažās dalībvalstīs nacionālās pārredzamības reģistri jau ir izveidoti; |
| --- | --- |

H.

tā kā dažās dalībvalstīs nacionālās pārredzamības reģistri jau ir izveidoti;

| I. | tā kā saskaņā ar LESD 15. panta 3. punktā paredzētajām pārredzamības prasībām kopsakarā ar Pamattiesību hartas 42. pantu un iedibināto Eiropas Savienības Tiesas (EST) judikatūru visiem Savienības pilsoņiem ir tiesības iepazīties ar Savienības iestāžu, struktūru un citu aģentūru dokumentiem (5), |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar LESD 15. panta 3. punktā paredzētajām pārredzamības prasībām kopsakarā ar Pamattiesību hartas 42. pantu un iedibināto Eiropas Savienības Tiesas (EST) judikatūru visiem Savienības pilsoņiem ir tiesības iepazīties ar Savienības iestāžu, struktūru un citu aģentūru dokumentiem (5),

Pārredzamības reģistra padarīšana par maksimāli obligātu

| 1. | atzinīgi vērtē Prezidija lūgumu Parlamenta administrācijai izstrādāt modeli, pamatojoties uz kuru visi referenti un atzinumu izstrādātāji sagatavotu ietekmes uz likumdošanas procesu brīvprātīgu izvērtējumu, kurā būtu atspoguļoti interešu pārstāvji un organizācijas, ar kurām viņi ir apspriedušies; minētajam modelim ir jābūt pieejamam arī kā IT instrumentam; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina par to, ka 2016. gada 13. decembrī notika Reglamenta pārskatīšana, saskaņā ar kuru deputātiem būtu jāiedibina regulāra prakse, ka tikšanās notiek tikai ar tiem interešu pārstāvjiem, kas ir reģistrēti Pārredzamības reģistrā, un prasa šo prasību attiecināt arī uz sanāksmēm, kurās interešu pārstāvji tiekas ar ģenerālsekretāriem, ģenerāldirektoriem un politisko grupu ģenerālsekretāriem; aicina deputātus un viņu darbiniekus pārbaudīt, vai interešu pārstāvji, ar kuriem viņi ir iecerējuši tikties, ir reģistrēti, un, ja viņi reģistrēti nav, lūgt viņiem to izdarīt pēc iespējas ātrāk pirms tikšanās; mudina Padomi ieviest līdzīgu normu, kurā būtu ietvertas pastāvīgas pārstāvniecības; uzskata par nepieciešamu likt vienībām, kurām ir jāreģistrējas Pārredzamības reģistrā, ar dokumentiem apliecināt, ka iesniegtā informācija ir precīza; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka Komisijas 2014. gada 25. novembra lēmumā par tikšanos publicēšanu ir definējusi to, kas ir uzskatāms par “tikšanos ar interešu pārstāvjiem”; atgādina par normām, kurās ir reglamentēts, kādu informāciju var neizpaust saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001; uzskata, ka normas, kas reglamentē šādas tikšanās, nedrīkstētu aprobežoties tikai ar “divpusējām” tikšanām, un tajās būtu jāiekļauj arī tikšanās ar starptautiskajām organizācijām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka referentiem, ēnu referentiem un komiteju priekšsēdētājiem būtu jāpublisko to tikšanās ar interešu pārstāvjiem, kas ietilpst pārredzamības reģistra darbības jomā attiecībā uz likumdošanas jautājumiem, par kuriem tie ir atbildīgi, un ka visiem izņēmumiem vajadzētu aizsargāt ziņotāju, kuri rīkojas godprātīgi, dzīvību un brīvību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Prezidiju nodrošināt vajadzīgos līdzekļus, lai deputāti savos Parlamenta tiešsaistes profilos varētu publicēt savas tikšanās ar interešu pārstāvjiem, ja viņi to vēlas darīt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju praksi, saskaņā ar kuru tikšanās notiek tikai ar Pārredzamības reģistrā reģistrētām organizācijām vai pašnodarbinātām personām, likt ievērot arī visiem attiecīgajiem Komisijas darbiniekiem (sākot ar nodaļu vadītājiem, līdz augstākstāvošām amatpersonām); |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina Komisiju publicēt tikšanās ar visām attiecīgajiem Komisijas darbiniekiem, kas ES politikas veidošanas procesu īsteno kopīgi ar ārējām organizācijām, vienlaikus ņemot vērā nepieciešamos datu aizsardzības noteikumus; runājot par pārējiem darbiniekiem, kas piedalās šajās tikšanās, reģistrā būtu jāieraksta nodaļas vai dienests; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atbalsta Komisijas prasību ES iestādēm un to darbiniekiem un aģentūrām atturēties no nereģistrētu interešu pārstāvju, uz kuriem attiecas Pārredzamības reģistra piemērošanas joma, aicināšanas uzstāties, no viņu pasākumu atbalstīšanas vai to rīkošanas ES telpās un no atļaušanas viņiem piedalīties Komisijas konsultatīvajās struktūrās; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju, izmantojot vienas pieturas tiešsaistes aģentūru, sabiedrībai viegli pieejamu darīt visu informāciju par interešu pārstāvību ES iestādēs, interešu deklarācijām, apstiprinātajiem interešu konfliktiem un ekspertu grupām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina Komisiju izstrādāt pasākumus, ar kuriem nodrošina labāku līdzsvaru, vairāk atbalstot nepietiekami pārstāvēto intereses; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka tiem Eiropas Parlamenta deputātiem, kuri ir iecelti par referentiem
  , ēnu referentiem
  vai komiteju priekšsēdētājiem, ir īpaša atbildība nodrošināt pārredzamību attiecībā uz viņu saziņu ar interešu pārstāvjiem, jo šiem deputātiem ir liela nozīme ES likumdošanā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka vienībām, kas ir reģistrētas Pārredzamības reģistrā, ir savlaicīgi šajā reģistrā jāievada obligātā jaunākā informācija par tādu darbību izdevumiem, kas šajā reģistrā reģistrētajām vienībām ir jāpublicē, ja izdevumi pārsniedz attiecīgajai jautājumu kategorijai noteiktu izdevumu līmeni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka visām reģistrētajām vienībām ir Pārredzamības reģistrā jāpublicē visu sponsoru saraksts un to attiecīgās summas, kas ir lielākas par EUR 3 000, norādot individuālo vienā gadā ziedojumu summu gan raksturu, gan vērtību; atsevišķas summas — lielākas par EUR 12 000 — reģistrā ir jāieraksta nekavējoties; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkārto savu izsenis izteikto aicinājumu ar tiesību aktu nostiprināt ES Pārredzamības reģistru, ja nav iespējams, noslēdzot iestāžu nolīgumu, novērst visas tiesiskās nepilnības un izveidot pilnīgi obligātu reģistru, kurš aptvertu visus interešu pārstāvjus; uzskata, ka šā tiesību akta priekšlikumā varētu ņemt vērā rezultātu, kas ir panākts ar izmaiņām iestāžu nolīgumā un Parlamenta rīcības kodeksā; atgādina Komisijai, ka Parlaments 2014. gada 15. aprīļa lēmumā aicināja izstrādāt atbilstošu tiesību akta priekšlikumu par obligātu pārredzamības reģistru un to līdz 2016. gada beigām iesniegt saskaņā ar LESD 352. pantu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkārtoti aicina Padomi, tostarp tās sagatavošanas struktūras, arī ievērot Pārredzamības reģistra prasības — un to darīt pēc iespējas drīzāk; aicina visas dalībvalstis ieviest tiesību aktus, ar kuriem vairo interešu pārstāvības pārredzamību; aicina dalībvalstis pieņemt noteikumus, saskaņā ar kuriem interešu pārstāvji ir jāpublisko, ja viņu saskare ar dalībvalstu politiķiem un publisko pārvaldi notiek nolūkā ietekmēt Eiropas likumdošanu; |
| --- | --- |

15.

Pārredzamība, atbildība un integritāte saziņā ar interešu pārstāvjiem

| 16. | atgādina savu 2016. gada 13. decembra lēmumu atcelt privilēģijas tiem, kas nevēlas sadarboties ar izmeklēšanu vai uzklausīšanas un tādu komiteju sanāksmēm, kurās tiek konstatēti fakti; aicina Komisiju arī turpmāk grozīt reģistrēto vienību rīcības kodeksu, lai atturētu tās, esot pilnīgi labā ticībā, no nepietiekamas vai maldinošas informācijas sniegšanas šādās uzklausīšanas vai komiteju sanāksmēs; uzskata, ka Pārredzamības reģistrā reģistrētajām vienībām būtu saskaņā ar šo rīcības kodeksu jāaizliedz tādu fizisko personu vai organizāciju nodarbināšana, kuras neatklāj intereses vai puses, ko tās apkalpo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka profesionāliem konsultāciju uzņēmumiem, advokātu birojiem un pašnodarbinātiem konsultantiem būtu jānorāda precīzs to darbību apjoms, kuras ir jāievada reģistrā, vienlaikus atzīstot, ka atsevišķas fiziskās personas var neatbilst Pārredzamības reģistra prasībām, jo dažu dalībvalstu tiesību aktos ir noteiktas atšķirīgas prasības; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzstāj uz to, ka reģistrētajām vienībām, tostarp advokātu birojiem un konsultāciju uzņēmumiem, būtu Pārredzamības reģistrā jādeklarē visi klienti, kuru vārdā tie īsteno interešu pārstāvības darbības, kas ir jāreģistrē Pārredzamības reģistrā; atzinīgi vērtē lēmumus, kurus ir pieņēmušas dažādas advokātu kolēģijas un juridiskās sabiedrības, atzīstot ar tiesām saistīto juristu darbību atšķirības no citām darbībām, kas skar Pārredzamības reģistra darbības jomu; turklāt aicina Eiropas advokātu kolēģijas un juridiskās sabiedrības mudināt to locekļus pieņemt līdzīgu regulējumu, vienlaikus atzīstot, ka atsevišķas fiziskās personas var neatbilst Pārredzamības reģistra prasībām, jo dažu dalībvalstu tiesību aktos ir noteiktas atšķirīgas prasības; |
| --- | --- |

18.

| 19. | konstatē, ka dažās dalībvalstīs pastāv tiesību normas, kas regulē profesionālo darbību un kurās cita starpā tiek noteikti objektīvi šķēršļi, kas neļauj advokātu birojiem reģistrēties Pārredzamības reģistrā un līdz ar to izpaust par klientiem informāciju, kuru pieprasa Pārredzamības reģistrs; tomēr papildus tam saskata būtisku risku arī tajā apstāklī, ka tiesību aktu normas var arī pārkāpt, lai nesniegtu informāciju, kas ir pienācīgi jāievada minētajā reģistrā; šajā saistībā atzinīgi vērtē juristu profesionālo organizāciju jūtamo gatavību sadarboties, lai nodrošinātu, ka šāda informācijas neizpaušana, ievērojot profesionālās intereses, būtu iespējama tikai tad, ja tā ir objektīvi paredzēta tiesību aktos; aicina Komisiju un Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju nodrošināt šīs gatavības praktisku īstenošanu un rezultātu iespējami drīzu iekļaušanu grozītajā nolīgumā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prasa, lai Prezidijs saskaņā ar LESD 15. pantu un LES 11. pantu pirms iekļuves Parlamenta telpās liktu reģistrēties organizācijām vai fiziskām personām, kas nav reģistrētas un kas īsteno darbības, kuras ir jāievada Pārredzamības reģistrā; uzskata, ka uz apmeklētāju grupām minētā prasība jāattiecina nebūtu; uzsver, ka Parlamentam kā Eiropas pilsoņu pārstāvības orgānam, būtu jāsaglabā atvērto durvju politika attiecībā uz pilsoņiem un nebūtu jārada nekādi nevajadzīgi šķēršļi, kas varētu atturēt iedzīvotājus no Parlamenta apmeklēšanas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar organizācijas Transparancy International datiem vairāk kā puse no ierakstiem ES lobisma publicēšanas reģistrā 2015. gadā bija neprecīzi, nepilnīgi vai bezjēdzīgi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prasa, lai prezidijs un ģenerālsekretārs vienkāršotu reaktivācijas procesu, kas ir jāīsteno attiecībā uz lobistu žetoniem, uzstādot speciālu šim nolūkam paredzētu reaktivācijas iekārtu, lai novērstu pārmērīgi ilgu gaidīšanas laiku pie ieejas ēkā; prasa atcelt ierobežojumu, saskaņā ar kuru Parlamenta telpās var vienlaikus uzturēties ne vairāk par četriem caurlaižu turētājiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atgādina par 2016. gada 13. decembra lēmumu attiecībā uz piekļuves caurlaidēm un aicina ģenerālsekretāru grozīt noteikumus, kas reglamentē caurlaides un atļaujas iekļūt Parlamenta telpās, sākot ar 2013. gada 13. decembri, lai ikvienam, kas ir vecāks par 18 gadiem un kas pieprasa iekļuves caurlaidi, liktu parakstīt dokumentu, ar ko garantē, ka šīs personas neveiks darbības, kas attiecas uz Pārredzamības reģistra darbības jomu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata, ka ir nepieciešams steidzami ieviest iesniegtās informācijas pienācīgu pārraudzības sistēmu, lai nodrošinātu, ka reģistrējamo vienību sniegtā informācija ir sakarīga, precīza, aktuāla un vispusīga; šajā sakarībā aicina būtiski palielināt Eiropas Parlamenta Pārredzamības nodaļas un Pārredzamības reģistra kopīgā sekretariāta resursus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka reģistrēto vienību deklarācijas būtu katru gadu jāpārbauda Pārredzamības nodaļai un Pārredzamības reģistra kopīgajam sekretariātam, veicot pietiekami liela skaita patvaļīgi izvēlētu paraugu atlasi, lai sniegtu sakarīgus, precīzus, aktuālus un vispusīgus datus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pamatojoties uz LES 4. panta 2. punktu un 5. panta 2. punktu, uzskata, ka ES Pārredzamības reģistrs neattiecas uz demokrātiski ievēlētām un kontrolētām valsts iestādēm, kas darbojas valsts, reģionālā un vietējā līmenī, un to pārstāvības pie ES iestādēm, kā arī to iekšējām struktūrām un oficiālām un neoficiālām asociācijām un jumta organizācijām, kuras sastāv tikai no asociācijām, ja tās darbojas sabiedrības interešu vārdā, jo tās ir daļa no ES daudzlīmeņu pārvaldības; |
| --- | --- |

26.

Integritātes aizsargāšana no interešu konfliktiem

| 27. | aicina ES iestādes un struktūras, kuras joprojām nav pieņēmušas rīcības kodeksu, pēc iespējas ātrāk izstrādāt šādu dokumentu; pauž nožēlu, ka Padome un Eiropadome joprojām attiecībā uz saviem locekļiem nav pieņēmušas rīcības kodeksu; mudina Padomi ieviest īpašu ētikas kodeksu, tostarp sankcijas, ar kurām novērš riskus, kurus rada tikai dalībvalstu delegāti; uzstāj, ka Padomei ir jābūt tikpat pārskatabildīgai un pārredzamai tāpat kā pārējām iestādēm; papildus tam prasa pieņemt rīcības kodeksu, kas reglamentētu divu ES padomdevēju iestāžu, proti, Reģionu komitejas un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas, locekļus un darbiniekus; aicina ES aģentūras pieņemt saskanīgas politikas pamatnostādnes attiecībā uz valdes locekļu un direktoru, zinātniskajās komitejās strādājošo ekspertu un apelācijas padomju locekļu interešu konflikta novēršanu un pārvaldību un pieņemt un īstenot precīzu interešu konfliktu politiku, kuras pamatā būtu ceļvedis par vienotās pieejas ES decentralizētajām aģentūrām izpildes pasākumiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzskata, ka visas ES amatpersonas, tostarp pagaidu darbinieki, reģistrēti Parlamenta deputātu palīgi, līgumdarbinieki un dalībvalstu eksperti, būtu jāmudina piedalīties apmācībā par to, kā izturēties pret interešu pārstāvjiem un rīkoties interešu konfliktu gadījumā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver nepieciešamību palielināt integritāti un uzlabot ētiskos aspektus, izmantojot precīzus un uzlabotus rīcības kodeksus un ētikas principus, lai visas ES iestādes un aģentūras varētu izstrādāt kopīgu un efektīvu integritātes kultūru; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzīst, ka “virpuļdurvju efekts” var kaitēt iestāžu attiecībām ar interešu pārstāvjiem; prasa, lai ES iestādes izstrādātu sistemātisku un samērīgu šīs problēmas risinājumu; uzskata, ka visi noteikumi, kas reglamentē “virpuļdurvju efektu”, būtu jāpiemēro arī Padomes priekšsēdētājam; |
| --- | --- |

30.

| 31. | prasa stiprināt agrākajiem Komisijas kolēģijas locekļiem noteiktos ierobežojumus, nogaidīšanas periodu nosakot lielāku — ne ilgāk par trīs gadiem — un padarot to saistošu vismaz attiecībā uz visām darbībām, kas ir jāreģistrē Pārredzamības reģistrā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzskata, ka lēmumi par augstāko amatpersonu un agrāko Komisijas kolēģijas locekļu jaunajām funkcijām ir jāpieņem iestādei, kuru, cik vien iespējams, neatkarīgi ir iecēlušas personas, par kurām šī iestāde pieņem lēmumus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | prasa, lai visas ES iestādes, ievērojot ES datu aizsardzības noteikumus, katru gadu izpaustu informāciju par augstākajām amatpersonām, kas vairs ES administrācijā nestrādā, un par funkcijām, kuras tās ir uzņēmušās veikt; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzskata, ka, beidzoties Regulējuma kontroles padomes ārējo un ad hoc to locekļu pinvaru termiņam saistībā ar labāku regulējumu un Eiropas Investīciju bankas Direktoru padomes pilnvaru termiņam, būtu jāņem vērā 18 mēnešu nogaidīšanas periods, kurā viņi nedrīkstētu lobēt pie EIB vadības struktūrām un šīs bankas darbiniekiem, aizstāvot savas uzņēmējdarbības, klientu vai darba devēju intereses; |
| --- | --- |

34.

Integritāte un līdzsvarots ekspertu grupu sastāvs

| 35. | atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi pārliecināties par Ombuda rekomendāciju izpildi attiecībā uz ekspertu grupās pastāvošiem interešu konfliktiem un nepāprotami atbalsta pietiekami izsmeļošu katra personīgi ieceltā eksperta CV un katra personīgi ieceltā eksperta interešu deklarāciju publicēšanu ekspertu grupu reģistrā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atbalsta Ombuda prasību reģistrēšanos Pārredzamības reģistrā noteikt kā priekšnoteikumu iecelšanai ekspertu grupās, ja attiecīgie locekļi nav valdības amatpersonas un ja visi viņu ienākumi vai lielākā to daļa netiek iegūti no valsts iestādēm, piemēram, universitātēm, pieņemot, ka tās finansējumu nesaņem no interešu pārstāvjiem un ekonomiski un komerciāli ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzskata, ka norma, kas satur vispārējus kritērijus, saskaņā ar kuriem nošķir ekonomiskās un neekonomiskās intereses, kā to ir ieteicis darīt Ombuds, un kuras pamatā ir ekspertu interešu deklarācijas, palīdzētu Komisijai izvēlēties intereses pārstāvošus ekspertus, nodrošinot labāku līdzsvaru; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mudina Komisiju tās tīmekļa vietnē atspoguļot visus ekspertu grupu sanāksmju protokolus, tostarp paustos atšķirīgos viedokļus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mudina Komisiju nodrošināt to, ka apspriežu laikā tiek noskaidrot atklāti jautājumi, nevis tikai mēģināts apstiprināt izvēlētu politikas virzienu; |
| --- | --- |

39.

Eiropas vēlēšanu godīgums

| 40. | uzskata, ka saskaņā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanu likumu kandidātu izraudzīšanās partijās ir jāveic demokrātiski, slēgti un pienācīgi līdzdarbojoties deputātiem, un ka personām, kas ir ar galīgu spriedumu notiesātas par korupcijas noziegumiem pret ES finansiālajām interesēm vai ir notiesātas dalībvalstīs, būtu jāliedz tiesības kandidēt vēlēšanās uz laikposmu, kas būtu samērīgs izdarītā pārkāpuma smagumam; konstatē, ka šāda diskvalifikācijas procedūra jau ir spēkā dažās dalībvalstīs; uzskata, ka, pieņemot jaunu instrumentu, piemēram, direktīvu, varētu izveidot kopīgu standartu minimumu, ar ko reglamentētu dažādas prakses un tiesiskos regulējumus, kas ir spēkā dažādās dalībvalstīs, attiecībā uz diskvalifikāciju korupcijas dēļ; |
| --- | --- |

40.

Komisijas kolēģijas locekļu juridiskās pārskatatbildības stiprināšana

| 41. | aicina Komisiju izmantot to dalībvalstu paraugpraksi, kurās ir pieņemti ministrus reglamentējoši likumi, saskaņā ar koplēmuma procedūru iesniedzot tādu tiesību aktu priekšlikumus, kuros ir noteikti pārredzamības pienākumi un tiesības, kas ir jāievēro Komisijas kolēģijas locekļiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | prasa, lai lēmumu par Komisijas kolēģijas locekļu atalgojumu, tostarp par viņu algām, ko kopš Eiropas Kopienu izveides brīža pieņēma tikai Padome, turpmāk pieņemtu saskaņā ar koplēmuma procedūru; |
| --- | --- |

42.

| 43. | norāda, ka dažās dalībvalstīs nav spēkā uz ministriem attiecināmi likumi, kas amatpersonām neļautu būt pilnīgiem vai daļējiem uzņēmumu īpašniekiem; |
| --- | --- |

43.

Interešu konflikti dalītas pārvaldības gadījumos un trešās valstīs saistībā ar ES līdzekļu pārvaldību

| 44. | saskata nopietnu interešu konfliktu iespējā, ka Savienības amatpersonām piederoši uzņēmumi var pieteikties ES līdzekļiem vai arī saņemt šādus līdzekļus kā apakšuzņēmēji, kamēr īpašnieki un amatpersonas paši uzņemas atbildību gan par pareizu līdzekļu izlietojumu, gan par to izmantošanas kontroli; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju visos turpmākajos ES tiesību aktos par maksājumiem iekļaut klauzulu par to, ka ES dalībvalstu un trešo valstu amatpersonām piederoši uzņēmumi nedrīkst pieteikties uz ES līdzekļu saņemšanu un tos saņemt; |
| --- | --- |

45.

Mērķa panākt dokumentu pilnīgu pieejamību un pārredzamību sasniegšana, nodrošinot pārskatatbildību likumdošanas procesā

| 46. | atgādina par savu aicinājumu Komisijai un Padomei, kas tika izteikts 2016. gada 28. aprīļa rezolūcijā par publisku piekļuvi dokumentiem 2014.–2015. gadā (6), kurā tas:






  — | prasa Regulas (EK) Nr. 1049/2001 darbības jomu paplašināt, lai tajā iekļautu visas Eiropas iestādes, kuras tajā pagaidām iekļautas nav, piemēram, Eiropadomi, Eiropas Centrālo banku, Eiropas Savienības Tiesu un visas ES struktūras un aģentūras; |
| --- | --- | --- |

46.

—

prasa Regulas (EK) Nr. 1049/2001 darbības jomu paplašināt, lai tajā iekļautu visas Eiropas iestādes, kuras tajā pagaidām iekļautas nav, piemēram, Eiropadomi, Eiropas Centrālo banku, Eiropas Savienības Tiesu un visas ES struktūras un aģentūras;

| — | prasa iestādēm, aģentūrām un citām struktūrām pilnībā ievērot pienākumu uzturēt dokumentu pilnu reģistru, kā tas ir paredzēts Regulas (EK) Nr. 1049/2001 11. un 12. pantā; |
| --- | --- |

—

prasa iestādēm, aģentūrām un citām struktūrām pilnībā ievērot pienākumu uzturēt dokumentu pilnu reģistru, kā tas ir paredzēts Regulas (EK) Nr. 1049/2001 11. un 12. pantā;

| — | uzskata, ka trialogos radītie dokumenti, piemēram, darba kārtības, iznākumu kopsavilkumi, protokoli un vispārējas pieejas Padomē, ir saistīti ar likumdošanas procedūrām, un pēc būtības pret tiem nebūtu jāizturas atšķirīgi no citiem likumdošanas dokumentiem un tie būtu jādara uzreiz pieejami Parlamenta tīmekļa vietnē; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka trialogos radītie dokumenti, piemēram, darba kārtības, iznākumu kopsavilkumi, protokoli un vispārējas pieejas Padomē, ir saistīti ar likumdošanas procedūrām, un pēc būtības pret tiem nebūtu jāizturas atšķirīgi no citiem likumdošanas dokumentiem un tie būtu jādara uzreiz pieejami Parlamenta tīmekļa vietnē;

| — | prasa izveidot kopīgu iestāžu reģistru, tostarp īpašu kopīgu datubāzi par izskatīšanas stadijā esošu likumdošanas dokumentu pašreizējo virzību, kā par to ir panākta vienošanās Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu; |
| --- | --- |

—

prasa izveidot kopīgu iestāžu reģistru, tostarp īpašu kopīgu datubāzi par izskatīšanas stadijā esošu likumdošanas dokumentu pašreizējo virzību, kā par to ir panākta vienošanās Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu;

| — | aicina Padomi publicēt Padomes darba grupu sanāksmju protokolu un citus dokumentus; |
| --- | --- |

—

aicina Padomi publicēt Padomes darba grupu sanāksmju protokolu un citus dokumentus;

| — | aicina Komisiju saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu izveidot visu otrā līmeņa tiesību aktu reģistru, it īpaši deleģēto aktu reģistru, un konstatē, ka darbs pie tā izveides jau ir sācies; |
| --- | --- |

—

aicina Komisiju saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu izveidot visu otrā līmeņa tiesību aktu reģistru, it īpaši deleģēto aktu reģistru, un konstatē, ka darbs pie tā izveides jau ir sācies;

| — | pauž pārliecību par to, ka ir jāievieš neatkarīga uzraudzības iestāde, kas dokumentus slepenotu un atslepenotu; |
| --- | --- |

—

pauž pārliecību par to, ka ir jāievieš neatkarīga uzraudzības iestāde, kas dokumentus slepenotu un atslepenotu;

| — | prasa Parlamenta komiteju koordinatoru, prezidija un priekšsēdētāju konferences sanāksmju darba kārtības un atsauksmju komentārus darīt pieejamus, un principā darīt pieejamus arī visus šajās darba kārtībās minētos dokumentus, tos publiskojot Parlamenta tīmekļa vietnē; |
| --- | --- |

—

prasa Parlamenta komiteju koordinatoru, prezidija un priekšsēdētāju konferences sanāksmju darba kārtības un atsauksmju komentārus darīt pieejamus, un principā darīt pieejamus arī visus šajās darba kārtībās minētos dokumentus, tos publiskojot Parlamenta tīmekļa vietnē;

ES ārējās pārstāvības un sarunu pārredzamība

| 47. | atzinīgi vērtē neseno Eiropas Savienības Tiesas judikatūru, kurā ir pastiprinātas Parlamenta tiesības uz informāciju par starptautiskajiem nolīgumiem, un iestāžu apņemšanos uzraudzīt Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 40. punkta izpildi, sarunās vienojoties par labāku sadarbību un apmaiņu ar informāciju; pieņem zināšanai, ka sarunas sākās 2016. gada beigās, un šajā sakarībā aicina Padomi, Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu izdarīt patiesu apņemšanos un pielikt visus vajadzīgos pūliņus, lai ar Parlamentu pēc iespējas ātrāk panāktu vienošanos par uzlabotu sadarbību un apmaiņu ar informāciju ar Parlamentu visa starptautisko nolīgumu dzīves cikla laikā, jo šāds solis palīdzētu uzlabot ES ārējās darbības leģitimitāti un demokrātisko kontroli pār to; |
| --- | --- |

47.

| 48. | norāda — lai gan starp Parlamentu un Komisiju ir spēkā iestāžu sadarbības nolīgums, tāds pats nolīgums nav noslēgts starp Parlamentu un Padomi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver Komisijas nesenos centienus palielināt tirdzniecības sarunu pārredzamību; tomēr uzskata, ka Padomei un Komisijai joprojām būtu jāuzlabo savas darba metodes, lai labāk sadarbotos ar Parlamentu attiecībā uz piekļuvi dokumentiem, informācijai un lēmumu pieņemšanai visos jautājumos un sarunām, kas ir saistītas ar kopīgo tirdzniecības politiku (piemēram, informācijai, kas saistīta ar sarunām — tostarp sarunu darbības jomas izpēti, pilnvarām un sarunu virzību — tirdzniecības nolīgumu jaukto vai ekskluzīvo raksturu un to provizorisko piemērošanu, ar tirdzniecības un/vai ieguldījumu nolīgumiem izveidoto struktūru darbībām un lēmumiem, ekspertu sanāksmēm, kā arī deleģētajiem un īstenošanas aktiem); šajā sakarībā pauž nožēlu, ka Padome Eiropas Parlamenta deputātiem un sabiedrībai nav darījusi pieejamas pilnvaras sarunām attiecībā uz visiem nolīgumiem, par kuriem pašreiz notiek sarunas, bet atzinīgi vērtē to, ka beidzot — pēc viena gada ilgām sarunām starp Komisiju un Parlamentu par piekļuvi dokumentiem saistībā ar sarunām par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP) — ir panākta vienošanās par darbību, lai visiem Eiropas Parlamenta deputātiem piešķirtu piekļuvi, sarunas par TTIP padarot pārredzamākas nekā jebkad līdz šim; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorāta vērienīgo ieceri izmantot pašreizējo pārredzamības iniciatīvu par TTIP kā paraugu visām tirdzniecības sarunām, kā tas ir vispārīgi izklāstīts tirdzniecības stratēģijā “Tirdzniecība visiem”, un to īstenot; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver — kā to norādīja Eiropas Savienības Tiesa (EST), pārredzamības prasības izriet no ES pārvaldības demokrātiskā rakstura un ka, ja konfidenciāla informācija ir publiski nepieejama, kā tas ir tirdzniecības sarunu gadījumā, tai ir jābūt pieejamai deputātiem, kuri pilsoņu vārdā uzrauga tirdzniecības politiku; tāpēc uzskata, ka piekļuve slepenai informācijai ir būtiska Parlamenta veiktās uzraudzības īstenošanai, un savukārt Parlamentam būtu jāpilda tā pienākums pienācīgi pārvaldīt šādu informāciju; uzskata, ka būtu vajadzīgi precīzi kritēriji, saskaņā ar kuriem dokumentus marķē ar apzīmējumu “klasificēts”, lai izvairītos no neskaidrības un patvaļīgiem lēmumiem, un papildus tam uzskata, ka dokuments būtu jāatslepeno, tiklīdz klasificēšana vairs nav nepieciešama; aicina Komisiju novērtēt to, vai sarunu dokumentu var darīt publiski pieejamu, tiklīdz apskatāmais dokuments ir pilnībā pabeigts iestādes iekšienē; norāda, ka ar EST judikatūru ir skaidri noteikts — ja dokumentam, kura izcelsme ir ES iestādes, piemēro izņēmumu attiecībā uz sabiedrības piekļuves tiesībām, attiecīgajai iestādei ir precīzi jāpaskaidro, kāpēc piekļuve šim dokumentam var konkrēti un reāli kaitēt interesēm, ko aizsargā izņēmums, un ka šim riskam ir jābūt pamatoti paredzamam, nevis tikai hipotētiskam; aicina Komisiju īstenot Eiropas Ombuda 2014. gada jūlija rekomendāciju, īpašu uzmanību pievēršot visu sarunu dokumentu pieejamībai un to sanāksmju darba kārtību un pierakstu publicēšanai, kas atrodas tādu fizisko personu un organizāciju rīcībā, kuras ir jāreģistrē Pārredzamības reģistrā; aicina Komisiju informēt Parlamentu un sabiedrību par sarunu kārtu darba kārtību projektiem pirms sarunām, galīgajām darba kārtībām un ziņojumiem pēc sarunām; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzskata, ka ES ir jāuzņemas līderība tirdzniecības sarunu pārredzamības vairošanā — ne tikai attiecībā uz divpusējiem procesiem, bet arī — vairākpusējiem un daudzpusējiem procesiem, ja tas ir iespējams, nodrošinot ne mazāku pārredzamību kā sarunās, kas tiek rīkotas Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) ietvaros; tomēr uzsver, ka Komisijai ir jāpārliecina arī sarunu partneri paaugstināt viņu pārredzamības līmeni, lai nodrošinātu šā procesa savstarpīgumu un neapdraudētu ES sarunu pozīcijas, kā arī iekļaut vēlamo pārredzamības līmeni sarunu ar iespējamiem partneriem darbības jomas izpētē; uzsver, ka pārredzamības palielināšana atbilst visu ES sarunu partneru un ieinteresēto pušu visā pasaulē interesēm un ka tā var stiprināt globālo atbalstu uz noteikumiem balstītai tirdzniecībai; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atgādina, ka ir svarīgi ir tas, lai ar kopējo tirdzniecības politiku saistītais likumdošanas process tiktu balstīts uz Savienības statistiku saskaņā ar LESD 338. panta 2. punktu un uz ietekmes novērtējumiem un ilgtspējas ietekmes novērtējumiem, kas atbilst visaugstākajiem objektivitātes un uzticamības standartiem, — tas ir princips, kuram vajadzētu būtu visu to pārskatīšanu pamatā, kuras tiek veiktas saskaņā ar Komisijas labāka regulējuma politiku; uzskata, ka ietekmes novērtējumi par katru nozari atsevišķi nodrošinātu ES tirdzniecības nolīgumiem augstāka līmeņa uzticamību un leģitimitāti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | 2016. gada 12. aprīļa rezolūcijā (7) atkārtoti izsakaaka aicinājumus Komisijai izstrādāt Eiropas rīcības kodeksu par pārredzamību, integritāti un pārskatatbildību, pēc kura būtu jāvadās ES pārstāvjiem, kas strādā starptautiskās organizācijās/struktūrās; aicina uzlabot politikas saskaņotību un koordinēšanu globālo institūciju starpā, ieviešot visaptverošus demokrātiskās leģitimitātes, pārredzamības, pārskatatbildības un integritātes standartus; uzskata, ka ES vajadzētu racionalizēt un kodificēt savu pārstāvību daudzpusējās organizācijās/institūcijās, lai palielinātu Savienības līdzdalības šajā struktūrās pārredzamību, integritāti un pārskatatbildību un tās ietekmi un popularizētu ES tiesību aktus, kas pieņemti balstoties uz demokrātisku procesu; prasa pieņemt iestāžu nolīgumu, lai padarītu oficiālus ES pārstāvju un Parlamenta dialogus, kas ir jārīko ar Eiropas Parlamentu, nolūkā izstrādāt pamatnostādnes par Eiropas nostāju pieņemšanu un saskanību pirms nozīmīgām starptautiskām sarunām; |
| --- | --- |

53.

Pārredzamība un pārskatatbildība publisko tēriņu jomā

| 54. | uzskata, ka datiem par budžetu un tēriņiem Eiropas Savienībā ir jābūt pārredzamiem un iekļautiem pārskatos, tos publicējot, tostarp dalībvalstīs, attiecībā uz kopīgo pārvaldību; |
| --- | --- |

54.

Ekonomiskās pārvaldības pārredzamība un pārskatatbildība eurozonā

| 55. | uzskata, ka Eurogrupā, Ekonomikas un finanšu komitejā, “neoficiālajās” Ekonomikas un finanšu padomes sanāksmēs pieņemtie lēmumi ir jāpadara institucionāli, ja tas ir iespējams, un tie ir jāpadara pārredzami un jāiekļauj pārskatos, tostarp publicējot šo sanāksmju darba kārtības un protokolus, ja tiek nodrošināts vēlamais pārredzamības un Savienības vai dalībvalsts finanšu, monetārās vai ekonomiskās politikas nepieciešamās aizsardzības līdzsvars; |
| --- | --- |

55.

Pārredzamība un pārskatatbildība par ES budžetu

| 56. | konstatē, ka 2014. gadā tika izbeigtas kopumā 40 lietas, kurās tika veikta izmeklēšana par ES darbiniekiem un iestāžu locekļiem; uzsver, ka šāds skaitlis ir zems un apliecina to, ka krāpšana un korupcija ES iestādēm nav raksturīga (8); |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver, ka 2014. gadā lielākais iespējamo to krāpšanas gadījumu skaits, kas tika darīts zināms Eiropas Birojam Krāpšanas apkarošanai (OLAF), attiecās uz Eiropas strukturālo fondu izmantošanu (549 no 1 417 ziņotajiem aizdomu gadījumiem); uzsver, ka OLAF ieteica 2014. gadā atprasīt atpakaļ 476,5 miljonus eiro strukturālo fondu līdzekļu; konstatē, ka attiecīgās iestādes, 2014. gadā pildot OLAF ieteikumus, 22,7 miljonus eiro atguva; aicina dalībvalstis par prioritāti uzskatīt ES līdzekļu pienācīgu sadali un pielikt pēc iespējas lielākus pūliņus, lai tos atgūtu, ja šie līdzekļi nav piešķirti likumīgi (9); |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina Komisiju iesniegt pārskatu par tā saucamo sešpaku un divpaku tiesību aktu kopumu, lai Parlamentam būtu lielākas kontroles tiesības pār to, kā tiek pieņemti Eiropas pusgada galvenie dokumenti, un jo īpaši, lai tā rīcībā būtu efektīvi līdzekļi, ar kuriem garantē subsidiaritātes un proporcionalitātes principa ievērošanu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina Eurogrupu iekļaut Parlamentu to līgumnosacījumu īstenošanas uzraudzībā, par kuriem vienojās ar Eiropas Stabilizācijas mehānisma piešķirtās finansiālās palīdzības adresātiem; |
| --- | --- |

59.

Trauksmes cēlēju aizsardzība un korupcijas apkarošana

| 60. | atzinīgi vērtē Eiropas Ombuda veikto izpēti par to, vai ES iestādes ir pildījušas savas saistības ieviest iekšējos noteikumus par trauksmes celšanu; pauž nožēlu par Ombuda konstatējumu, ka dažas ES iestādes vēl nav atbilstoši īstenojušas noteikumus par trauksmes cēlēju aizsardzību; norāda, ka pašlaik šādus noteikumus ir pieņēmis tikai Parlaments, Komisija, Ombuda birojs un Revīzijas palāta; prasa, lai Parlaments veiktu pētījumu par mehānismu, kā aizsargāt reģistrētus Parlamenta deputāta palīgus, ja viņi kļūst par trauksmes cēlējiem; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzskata, ka efektīva trauksmes cēlēju aizsardzība ir galvenais ierocis, kā cīnīties pret korupciju, un tāpēc atkārto savu 2015. gada 25. novembra aicinājumu (10) Komisijai līdz 2016. gada jūnijam piedāvāt ES tiesisko regulējuma priekšlikumu par trauksmes cēlēju un līdzīgu personu efektīvu aizsardzību (11), ņemot vērā dalībvalstu līmeņa noteikumu novērtējumu, nolūkā pieņemt noteikumu par trauksmes cēlēju aizsardzību minimumu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | prasa Komisijai stingri piemērot pasākumus attiecībā uz rīcības brīvību un izslēgšanu publiskā iepirkuma jomā, katrā atsevišķā gadījumā veicot pienācīgas iepriekšējās darbības pārbaudes un piemērojot izslēgšanas kritērijus nolūkā izslēgt uzņēmumus katru reizi, kad rodas interešu konflikts, jo tas ir būtiski, lai aizsargātu uzticēšanos iestādēm; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzskata, ka trauksmes cēlēji ES iestādēs ir pārāk bieži piedzīvojuši represijas, nevis atbalstu; aicina Komisiju ierosināt grozījumu regulai, kas reglamentē Ombuda biroju, un pievienot Ombuda darbības jomai aspektu, ka šis birojs ir uzskatāms par galveno iestādi, kur var sūdzēties trauksmes cēlēji, kuri cieš no vajāšanas; aicina Komisiju ierosināt atbilstošu Ombuda budžeta palielinājumu, lai tas varētu veikt šo jauno grūto uzdevumu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | prasa, lai ES pēc iespējas ātrāk pieteiktos dalībai Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupā (GRECO) un lai Parlamentam tiktu sniegta atjaunināta informācija par minētā pieteikuma izskatīšanas virzību; aicina Komisiju ziņojumā iekļaut pārskatu par lielākajām dalībvalstu korupcijas problēmām, korupcijas apkarošanas politikas ieteikumiem un par izpildes pasākumiem, kas ir jānosaka Komisijai, īpaši ņemot vērā koruptīvo darbību slikto ietekmi uz iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzskata, ka ar spēkā stājušos spriedumu par korupciju Eiropas Savienībā notiesātās personas vai uzņēmumi, kurus vada personas, kas ir izdarījušas korupcijas vai publisko līdzekļu piesavināšanās saviem uzņēmumiem noziedzīgus nodarījumus vai kas ir notiesātas ar spēkā stājušos spriedumu par šādiem noziegumiem, vai kuri pieder šādām personām, nedrīkst vismaz trīs gadus slēgt nekādus publiskā iepirkuma līgumus ar Eiropas Savienību un saņemt Eiropas Savienības līdzekļus; aicina Komisiju pārskatīt izslēgšanas sistēmu; uzsver, ka uzņēmumi, kurus Komisija ir izslēgusi no ES līdzekļu piešķiršanas konkursiem, ir automātiski jāiekļauj publiskā sarakstā, lai labāk aizsargātu ES finanšu intereses un ļautu plašai sabiedrībai ar tiem iepazīties; |
| --- | --- |

65.

| 66. | konstatē, ka kopš Eiropas Savienība 2008. gada 12. novembrī oficiāli pievienojās Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvencijai (UNCAC), tā nav piedalījusies pārskatīšanas mehānismā, kas ir paredzēts šajā konvencijā, kā arī tā nav spērusi pirmo soli — veikusi pilnu pašnovērtējumu par to, kā tā īsteno savus šajā konvencijā noteiktos pienākumus; aicina Eiropas Savienību izpildīt tās UNCAC paredzētos pienākumu, veicot pilnu pašnovērtējumu par to, kā tā īsteno savus šajā konvencijā noteiktos pienākumus, un piedaloties salīdzinošās pārskatīšanas mehānismā; aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk publicēt tās nākamo ES pretkorupcijas ziņojumu un ES pretkorupcijas ziņojumos iekļaut nodaļu par ES iestādēm; prasa, lai Komisija turpinātu analīzi par to, kā rīcībpolitika tiek īstenota gan ES iestāžu, gan dalībvalstu līmeņa vidē, lai konstatētu iekšējos kritiskos faktorus, vājās jomas un riska cēloņus, kas veicina korupciju; |
| --- | --- |

66.

| 67. | atgādina par savu 2014. gada 16. aprīļa nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (12), un prasa, lai šajā sakarībā tiktu ātri pieņemts lēmums; |
| --- | --- |

67.

ES regulējuma integritāte

| 68. | aicina Komisiju izvērtēt sistēmiskos drošības pasākumus, ar kuriem novērš interešu konfliktus attiecībā uz nozares produktu regulējumu un politikas īstenošanu; aicina Komisiju novērst pašreizējo strukturālo interešu konfliktu, kāds pastāv ar reglamentētajiem produktiem saistītā riska publiskajā novērtēšanā, proti, situāciju, kurā šo produktu izvērtēšana lielā mērā vai pilnībā ir balstīta uz pētījumiem, ko veic pretendenti vai viņu algotas trešās personas, savukārt neatkarīgie pētījumi pārāk bieži netiek ņemti vērā vai tiek noraidīti; uzstāj — ražotājiem arī turpmāk būtu jāveic pētījumi un ar šiem pētījumiem saistītās izmaksas būtu jāsadala starp lielajiem uzņēmumiem un MVU, taisnīguma nodrošināšanas nolūkā pamatojoties uz to attiecīgo tirgus daļu, tomēr visiem vērtētājiem būtu jānosaka pienākums savā novērtējumā pilnībā ņemt vērā neatkarīgus salīdzinošās izvērtēšanas zinātniskos konstatējumus; jo īpaši aicina Komisiju pārskatīt savu 2002. gada paziņojumu par vispārējiem principiem un standartiem, kas ir jāpiemēro, konsultējoties ar ieinteresētajām personām; lai risinātu problēmas, ko rada nelabvēlīgu pētījumu rezultātu selektīva izslēgšana, ierosina paredzēt, ka zinātnisko pētījumu un izmēģinājumu iepriekšēja reģistrēšana, norādot to darbības jomu un paredzamo beigu datumu, varētu būt priekšnosacījums to izmantošanai regulēšanas un politikas veidošanas procesos; uzsver, ka, lai nodrošinātu pamatotus un neatkarīgus zinātniskos ieteikumus politikas izstrādei, ir svarīgi atvēlēt pienācīgus līdzekļus, lai ES specializētajās aģentūrās izstrādātu iekšējās speciālās zināšanas, cita starpā nodrošinot iespēju veikt publicējamu pētniecību un testēšanu, kas tādējādi stiprinātu interesi par sabiedriskajiem pakalpojumiem regulējuma konsultāciju jomā, nepārtraucot zinātnieku akadēmiskās karjeras gaitu; |
| --- | --- |

68.

Komisijas un tās aģentūru parlamentārās pārskatatbildības stiprināšana

| 69. | aicina Komisiju izstrādāt pamata regulējumu par visām ES aģentūrām, saskaņā ar kuru Parlamentam tiktu piešķirtas pilnvaras piedalīties koplēmumā par šādu aģentūru vadītāju iecelšanu vai atlaišanu un tiesības nepastarpināti uzdot viņiem jautājumus un viņus uzklausīt; |
| --- | --- |

69.

| 70. | uzsver, ka ES aģentūrās ir nepieciešami neatkarīgi eksperti un lielāka uzmanība būtu jāpievērš tam, lai likvidētu interešu konfliktus aģentūru darba grupās; konstatē, ka patlaban virknes aģentūru eksperti, tostarp Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) eksperti, atalgojumu nesaņem; prasa, lai regulatīvo aģentūru eksperti, kas, piemēram, pārstāv bezpeļņas organizācijas vai akadēmiskās aprindas, saņemtu pienācīgu kompensāciju; uzsver, cik no iekšējo speciālo zināšanu izstrādes ES specializētajās aģentūrās viedokļa svarīgi ir nodrošināt pietiekami daudz resursu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | aicina EFSA, Eiropas Zāļu aģentūru (EMA) un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūru (ECHA) steidzami pārskatīt savu neatkarības nodrošināšanas politiku, lai nepārprotami garantētu pilnīgu neatkarību no ekonomikas nozarēm, kuras tās regulē, un novērstu to darbinieku un ekspertu interešu konfliktus; |
| --- | --- |

71.

| 72. | atbalsta to dalībvalstu praksi, kas aicina Komisijas kolēģijas locekļus izvaicāšanas nolūkā; |
| --- | --- |

72.

| 73. | atgādina, ka tiesības izveidot izmeklēšanas komitejas visā pasaulē ir neatņemama parlamentārās sistēmas sastāvdaļa un ka Lisabonas līgumā — LESD 226. panta trešā daļā — ir paredzēta īpaša likumdošanas procedūra, saskaņā ar kuru pieņem noteikumus par tiesībām veikt izmeklēšanu; uzsver, ka saskaņā ar patiesas sadarbības principu Parlamentam, Padomei un Komisijai būtu jāvienojas par jaunas regulas pieņemšanu; |
| --- | --- |

73.

| 74. | prasa ātri pieņemt lēmumu par Padomes un Parlamenta 2012. gada 23. maija priekšlikumu Eiropas Parlamenta regulai par sīki izstrādātiem noteikumiem, kas reglamentē Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanu (13); |
| --- | --- |

74.

o

o o

| 75. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

75.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0376.

(2)  OV C 271 E, 12.11.2009., 48. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0203.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0484.

(5)  Tiesas 2010. gada 21. septembra spriedums lietā Zviedrijas Karaliste pret Association de la presse internationale ASBL (API) un Eiropas Komisiju (C-514/07 P), Association de la presse internationale ASBL (API) pret Eiropas Komisiju (C-528/07 P) un Eiropas Komisija pret Association de la presse internationale ASBL (API) (C-532/07 P), apvienotās lietas C-514/07 P, C-528/07 P un C-532/07 P, ECLI:EU:C:2010:541.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0202.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0108.

(8)  OLAF ziņojums par 2014. gadu, Eiropas Biroja Krāpšanas apkarošanai piecpadsmitais ziņojums, 2014. gada 1. janvāris–31. decembris.

(9)  Turpat.

(10)  Sk. 2015. gada 25. novembra rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0408.

(11)  Turpat, 144. pounkts.

(12)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0427.

(13)  OV C 264 E, 13.9.2013., 41. lpp.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/131 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/131

---

P8_TA(2017)0359

Programmas “Erasmus+” nākotne

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūcija par programmas “Erasmus+” nākotni (2017/2740(RSP))

(2018/C 337/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 165. un 166. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 165. un 166. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 14. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 14. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1288/2013, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+” un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1288/2013, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+” un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK (1),

| — | ņemot vērā 2017. gada 2. februāra rezolūciju par Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulas (ES) Nr. 1288/2013, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+” un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK, īstenošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 2. februāra rezolūciju par Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulas (ES) Nr. 1288/2013, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+” un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK, īstenošanu (2),

| — | ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par “Erasmus+” un citiem instrumentiem mobilitātes veicināšanai profesionālajā izglītībā un apmācībā — mūžizglītības pieeja (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par “Erasmus+” un citiem instrumentiem mobilitātes veicināšanai profesionālajā izglītībā un apmācībā — mūžizglītības pieeja (3),

| — | ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par kultūru dialoga, kultūras daudzveidības un izglītības lomu ES pamatvērtību veicināšanā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par kultūru dialoga, kultūras daudzveidības un izglītības lomu ES pamatvērtību veicināšanā (4),

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par programmas “Erasmus+” nākotni (O-000062/2017 – B8-0326/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par programmas “Erasmus+” nākotni (O-000062/2017 – B8-0326/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā pašreizējā kontekstā programmas “Erasmus+” 30. gadadiena būtu jāuztver ne tikai kā svētku brīdis, bet arī kā iespēja pārdomāt, kā programmu varētu padarīt vēl pieejamāku un iekļaujošāku un kā uzlabot Eiropas iedzīvotāju un organizāciju, kas darbojas izglītības un apmācības, jaunatnes un sporta jomā, attīstību; |
| --- | --- |

A.

tā kā pašreizējā kontekstā programmas “Erasmus+” 30. gadadiena būtu jāuztver ne tikai kā svētku brīdis, bet arī kā iespēja pārdomāt, kā programmu varētu padarīt vēl pieejamāku un iekļaujošāku un kā uzlabot Eiropas iedzīvotāju un organizāciju, kas darbojas izglītības un apmācības, jaunatnes un sporta jomā, attīstību;

| B. | tā kā izglītība ir daļa no cilvēka pamattiesībām un sabiedrisks labums, kuram vajadzētu būt pieejamam visiem pretendentiem, it sevišķi studentiem ar zemākiem ienākumiem, |
| --- | --- |

B.

tā kā izglītība ir daļa no cilvēka pamattiesībām un sabiedrisks labums, kuram vajadzētu būt pieejamam visiem pretendentiem, it sevišķi studentiem ar zemākiem ienākumiem,

| 1. | uzsver, ka “Erasmus+” ir viena no panākumiem bagātākajām ES programmām un būtisks instruments, ar ko tiek atbalstītas izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā īstenotas darbības un Eiropas tuvināšana tās iedzīvotājiem; atzīst to, ka aizvadītajos 30 gados programma ir ārkārtīgi pozitīvi ietekmējusi vairāk nekā 9 000 000 dalībnieku personisko un profesionālo dzīvi gan Eiropā, gan ārpus tās, tostarp kaimiņvalstīs un kandidātvalstīs; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver programmas “Erasmus+” lomu, proti, tā, nodrošinot mobilitāti un stratēģisku sadarbību, ir veicinājusi izglītības un apmācības iestāžu kvalitātes uzlabošanos Eiropas Savienībā, Eiropas izglītības nozares konkurētspējas palielināšanos, spēcīgas Eiropas zināšanu ekonomikas veidošanos un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka “Erasmus+” un programmai, kas tai sekos, galvenokārt ir jākoncentrējas uz mūžizglītību un mobilitāti, aptverot formālo un neformālo izglītību, kā arī ikdienējo mācīšanos, un ka tādējādi tā var atbalstīt personiskajai, sociālajai un profesionālajai pilnveidei nepieciešamo prasmju un pamatkompetenču attīstīšanu, līdztekus tam veicinot demokrātiskās vērtības, sociālo kohēziju, aktīvu pilsoniskumu un migrantu un bēgļu integrāciju, lai darītu iespējamu plašāku starpkultūru dialogu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver nepieciešamību pēc saskaņotas pieejas izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta politikai visās mācību nozarēs, it sevišķi nodrošinot transversālu darbību iespējas un sinerģiju ar citiem ES fondiem un programmām; šajā sakarībā norāda, ka drīzumā gaidāmā Eiropas sadarbības regulējuma jaunatnes jomā atjaunināšana paver lielisku iespēju saskaņot “Erasmus+” turpinājuma programmas prioritātes ar jauno ES jaunatnes stratēģiju un citām ES finansētajām programmām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka “Erasmus+” būtu jāuzskata arī par būtisku instrumentu ES stratēģijā, kas vērsta uz ilgtspējīgas attīstības mērķu veicināšanu visā pasaulē; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ņemot vērā starp Eiropas kontinentālās daļas un Apvienotās Karalistes izglītības iestādēm un organizācijām notiekošās mobilitātes plašo apmēru un svarīgo nozīmi, norāda, ka sarunās par Brexit būtu jāpanāk abpusēji apmierinoša vienošanās par “Erasmus+” mobilitātes programmās iesaistījušos ES studentu un mācībspēku statusu Apvienotajā Karalistē un otrādi; |
| --- | --- |

6.

Jauniešu bezdarbs un personiskā un sociālā pilnveide

| 7. | uzskata, ka programma “Erasmus+” ir ievērojami attīstījusies un tādējādi pavērusi iespēju tajā piedalīties lielākam skaitam dalībnieku, kuriem tā palīdz uzlabot zināšanas un likvidēt prasmju un kompetenču deficītu, it īpaši paplašinot “Erasmus+” darbības jomu, kas tagad iekļauj arī brīvprātīgo darbu un neformālo un ikdienējo izglītību un apmācību, un paplašinot programmas ģeogrāfisko tvērumu, proti, aptverot arī valstis ārpus ES; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzīst, ka tiem studentiem, kuri, iegūstot augstāko izglītību, piedalījušies mobilitātē, gadu pēc augstskolas beigšanas ir divkārt lielākas izredzes būt nodarbinātiem nekā studentiem, kuri mobilitātē nav piedalījušies, un ka gandrīz 90 % (5) no visiem profesionālās izglītības un apmācības (PIA) audzēkņiem, kuri piedalījušies mobilitātē, norāda, ka, pateicoties šai pieredzei, viņu nodarbinātības iespējas ir palielinājušās; tomēr pauž nožēlu par to, ka jaunieši ir visvairāk pakļauti bezdarba riskam; tādēļ atzīst, ka programmai “Erasmus+” ir spēcīgi jāatbalsta darbības, kas vērstas uz labāku nodarbinātības iespēju nodrošināšanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka brīvprātīgais darbs stimulē pilsoniskās līdzdalības un aktīva pilsoniskuma attīstību un vienlaikus arī palīdz uzlabot dalībnieku izredzes atrast darbu; tādēļ uzsver, ka tā finansēšanai programmā “Erasmus+” vajadzētu būt daļai no plašākas politiskās stratēģijas, kas būtu vērsta uz brīvprātīgajam darbam labvēlīgas vides veidošanu Eiropā, nedubultojot jau pastāvošās sekmīgās iniciatīvas, bet nostiprinot tās; tomēr atgādina, ka neatalgota brīvprātīgā darbība nekad nevar aizstāt potenciālas kvalitatīvas darbvietas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka programmai “Erasmus+” būtu jākoncentrējas uz inovāciju un attīstību un izteiktāk jāpievēršas tādu pamatprasmju un kompetenču uzlabošanai kā pārliecība par sevi, radošums, uzņēmīgums, spēja pielāgoties, kritiska domāšana, komunikācijas prasmes, darbs komandā un spēja dzīvot un strādāt daudzkultūru vidē; uzsver, ka minētās kompetences ir iespējams pilnīgāk attīstīt, līdzsvaroti kombinējot formālo un neformālo izglītību un ikdienējo mācīšanos, un ka ir būtiski šīs pamatkompetences sākt apgūt jau agrīnā bērnībā, un ka tās jāturpina pilnveidot, palielinot ieguldījumus darbībās, kas vērstas uz mobilitāti agrīnos izglītības un apmācības posmos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka programmai “Erasmus+” būtu jāveicina ciešāku saikņu veidošana starp izglītības un apmācības iestādēm un uzņēmēju aprindām, lai uzlabotu programmas dalībnieku prasmes un nodarbināmību un vairotu Eiropas ekonomikas konkurētspēju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver programmas “Erasmus+” nozīmi profesionālajā izglītībā un apmācībā, proti, tā palīdz dalībniekiem iegūt darba tirgū nepieciešamās prasmes un pieredzi, tādējādi dodot ieguldījumu nodarbināmības un sociālās integrācijas palielināšanā; mudina veikt uzlabojumus “Erasmus+” profesionālās izglītības un apmācības jomā, lai padarītu to mūsdienīgāku, pieejamāku, vienkāršāku un piemērotu digitālajam laikmetam; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzīst, ka pastāv liels potenciāls paplašināt PIA audzēkņu mobilitāti, ieviešot īstermiņa un ilgāka termiņa stažēšanos (“Erasmus Pro”), lai pastiprinātu ES ieguldījumu cīņā pret jauniešu bezdarbu; mudina Komisiju un dalībvalstis nostiprināt PIA audzēkņu mobilitātes iespējas un programmas profesionālās māceklības dimensiju, gan atzīstot māceklībai piemītošo vērtību, gan veicinot valstu reformas, kas vērstas uz profesionālās apmācības un profesionālo kvalifikāciju turpmāku attīstību un to atzīšanas veicināšanu; vienlaikus atkārtoti norāda, ka stažēšanās ir izglītošanās iespēja, kas neaizvieto algotu darbu; |
| --- | --- |

13.

Sociālā iekļautība un pieejamība

| 14. | pauž nožēlu par to, ka programmā piedalās mazāk nekā 5 % Eiropas jauniešu, kas skaidrojams ar sociālekonomiskiem faktoriem, ierobežoto finansējumu, augošo nevienlīdzību starp dalībvalstīm, kā arī pašās dalībvalstīs, un sarežģīto pieteikšanos un administratīvo pārvaldību; aicina Komisiju un dalībvalstis padarīt programmu atvērtāku un pieejamāku, nodrošinot vairāk ieguvumu tiešajiem labuma guvējiem un maksimāli palielinot atbalstu, it sevišķi cilvēkiem no nelabvēlīgas vides un cilvēkiem ar īpašām vajadzībām; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina Komisiju un dalībvalstis padarīt “Erasmus+” vēl iekļaujošāku, lai ar dažādu instrumentu, it sevišķi digitālo instrumentu, palīdzību un dažādu organizāciju, tostarp visu līmeņu formālās un neformālās izglītības iestāžu, jaunatnes organizāciju, mākslas un tautas sporta organizāciju, brīvprātīgo organizāciju un citu pilsoniskās sabiedrības ieinteresēto personu, starpniecību sasniegtu vairāk jauniešu, visā programmā integrējot iekļautības un daudzveidības stratēģiju un mērķtiecīgi pievēršoties jauniešiem, kuriem ir īpašas vajadzības un mazāk iespēju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina, ka, neraugoties uz centieniem padarīt “Erasmus+” programmas un citas mobilitātes iniciatīvas iekļaujošākas, koordinācijas un tiesību pārnesamības trūkums starp ES sociālajām sistēmām rada nopietnus šķēršļus tam, lai mobilitātē varētu piedalīties cilvēki ar invaliditāti; aicina Komisiju un dalībvalstis nostiprināt sadarbību un tā uzlabot mazāk aizsargāto iedzīvotāju mobilitāti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzīst, ka viens no galvenajiem šķēršļiem, kura dēļ mobilitātē neiesaistās lielāks skaits studentu, kas apgūst augstāko izglītību, ir skaidrības un konsekvences trūkums attiecībā uz mobilitātes posmā iegūto Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmas (ECTS) kredītpunktu atzīšanu; aicina dalībvalstis un kompetentās iestādes, it sevišķi augstākās izglītības iestādes, kā obligātu mobilitātes procesa daļu pilnībā īstenot mācību līgumus un nodrošināt “Erasmus+” augstākās izglītības mobilitātes posmā iegūto ECTS kredītpunktu raitu atzīšanu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka jaunajai paaudzei būtu jādod labākas iespējas veidot programmas nākotni, jo šie cilvēki var vislabāk nostiprināt tās redzējumu un nodrošināt programmas pāreju nākamajā līmenī, ievērojot savas pašreizējās un turpmākās vajadzības un problēmjautājumus, ar ko viņi saskaras strādājot, iesaistoties brīvprātīgajā darbā un studējot; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mudina jaunās programmas izstrādē paredzēt zināmu elastīgumu, lai nodrošinātu, ka tā spēj strauji reaģēt uz jauniem Eiropas un starptautiska līmeņa problēmjautājumiem un stratēģiskajām prioritātēm; uzsver, ka visām jaunajām iniciatīvām būtu jāpapildina jau pastāvošās iniciatīvas, un tām jāpiešķir pietiekams budžets, kas ļautu tām efektīvi darboties; |
| --- | --- |

19.

Eiropeiskā identitāte un aktīvs pilsoniskums

| 20. | pauž ciešu pārliecību, ka programmai “Erasmus+” jāturpina stimulēt aktīvu pilsoniskumu, pilsonisko izglītību un starpkultūru sapratni un attīstīt eiropeiskās identitātes sajūtu; tādēļ uzskata, ka visiem “Erasmus+” finansētajiem mobilitātes pasākumiem izglītības un apmācības un formālās un neformālās izglītības jomā ir arī jāuzlabo jauniešu izpratne par pievienoto vērtību, ko nodrošina Eiropas sadarbība izglītības jomā, un jārosina viņu iesaistīšanās ar Eiropu saistītos jautājumos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzskata, ka izglītības mobilitātes iekļaušana augstākās izglītības un profesionālās izglītības programmās attiecīgos gadījumos varētu dot ieguldījumu gan studentu personiskajā pilnveidē un karjeras attīstībā, gan starpkultūru sapratnes veicināšanā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju izstrādāt elektronisku Eiropas studenta apliecību (eCard), kas studentiem nodrošinātu piekļuvi pakalpojumiem visā Eiropā; |
| --- | --- |

22.

Programmas finansēšana

| 23. | pauž nožēlu par to, ka nelielais veiksmīgo projektu īpatsvars dažās “Erasmus+” darbībās, ierobežotās stipendijas un lielais pieprasījums attiecībā uz dalību programmā var apdraudēt “Erasmus+” kā būtiski nozīmīgas ES programmas panākumus; pauž ciešu pārliecību, ka “Erasmus+” mērķgrupai beigu beigās jābūt visiem jauniešiem un ka šai vērienīgajai iecerei attiecībā uz nākamo “Erasmus+” plānošanas periodu ir jāpielāgo ievērojams papildu finansējums, kam jāatspoguļojas budžeta palielinājumā, lai tādējādi pilnībā atraisītu visu programmas potenciālu; tādēļ aicina dalībvalstis, Komisiju un attiecīgās ieinteresētās personas, gatavojoties gaidāmajām sarunām par daudzgadu finanšu shēmu (DFS), veidot spēcīgāku un redzamāku atbalstu programmai “Erasmus”; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka ir svarīgi, lai jaunās programmas “Erasmus+” ieviešana norisinātos raiti, jau pašā sākumā stratēģiski saplānojot tās budžetu; mudina izmantot reģionālo un sociālo fondu līdzekļus, lai palielinātu dalībvalstu finansiālo ieguldījumu “Erasmus+” mobilitātes stipendijās; atgādina — lai garantētu programmas “Erasmus+” saskaņotu īstenošanu, ir būtiski, lai valstu aģentūrās programmas noteikumi un prasības tiktu piemēroti konsekventi, ievērojot arī vienotus kvalitātes standartus un projektu novērtēšanas un administratīvās procedūras; |
| --- | --- |

24.

o

o o

| 25. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0018.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0107.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0005.

(5)  “Erasmus+” rezultātu platforma (Erasmus+ dashboard), 2017. gada 28. marta dati, sk.: http://www.ecvet-secretariat.eu/en/system/files/documents/3727/eu-vet-policy-context.pdf, 29. lpp.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/135 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/135

---

P8_TA(2017)0360

Jaunā Prasmju programma Eiropai

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūcija par jauno Prasmju programmu Eiropai (2017/2002(INI)

(2018/C 337/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 165. un 166. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 165. un 166. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 14. un 15. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 14. un 15. pantu,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, ko ES ratificēja 2010. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, ko ES ratificēja 2010. gadā,

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) (1),

| — | ņemot vērā 2010. gada 6. jūlija rezolūciju par jauniešu piekļuves darba tirgum veicināšanu un praktikanta, stažiera un mācekļa statusa nostiprināšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 6. jūlija rezolūciju par jauniešu piekļuves darba tirgum veicināšanu un praktikanta, stažiera un mācekļa statusa nostiprināšanu (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 19. decembra ieteikumu “Prasmju pilnveides ceļi — jaunas iespējas pieaugušajiem” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 19. decembra ieteikumu “Prasmju pilnveides ceļi — jaunas iespējas pieaugušajiem” (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 15. februāra ieteikumu par ilgstošo bezdarbnieku integrāciju darba tirgū (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 15. februāra ieteikumu par ilgstošo bezdarbnieku integrāciju darba tirgū (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 20. maija secinājumus par skolotāju efektīvu izglītību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 20. maija secinājumus par skolotāju efektīvu izglītību,

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 20. maija secinājumus par kvalitātes nodrošināšanu izglītības un apmācības atbalstam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 20. maija secinājumus par kvalitātes nodrošināšanu izglītības un apmācības atbalstam,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 22. aprīļa ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 22. aprīļa ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 20. decembra ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 20. decembra ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 28. jūnija ieteikumu par politiku, lai mazinātu mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 28. jūnija ieteikumu par politiku, lai mazinātu mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu (7),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 28. novembra Rezolūciju par atjaunotu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 28. novembra Rezolūciju par atjaunotu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem (8),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. jūnija secinājumus “Agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe. Kā mūsu bērniem nodrošināt vislabākos priekšnoteikumus nākotnei”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. jūnija secinājumus “Agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe. Kā mūsu bērniem nodrošināt vislabākos priekšnoteikumus nākotnei”,

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. novembra rezolūciju par jaunām iemaņām jaunām darba vietām (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. novembra rezolūciju par jaunām iemaņām jaunām darba vietām (9),

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas mazināšanu un panākumu skolā veicināšanu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas mazināšanu un panākumu skolā veicināšanu (10),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 17. februāra secinājumus par ieguldījumiem izglītībā un apmācībā — atbilde uz paziņojumu “Izglītības pārvērtēšana — ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai” un “2013. gada izaugsmes pētījumu” (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 17. februāra secinājumus par ieguldījumiem izglītībā un apmācībā — atbilde uz paziņojumu “Izglītības pārvērtēšana — ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai” un “2013. gada izaugsmes pētījumu” (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (12) (EQF-LLL), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (12) (EQF-LLL),

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. septembra rezolūciju par darba un privātās dzīves līdzsvaram labvēlīgu darba tirgus apstākļu izveidi (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. septembra rezolūciju par darba un privātās dzīves līdzsvaram labvēlīgu darba tirgus apstākļu izveidi (13),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 19. aprīļa paziņojuma “Eiropas rūpniecības digitalizācija. Digitālā vienotā tirgus priekšrocību izmantošana pilnā apmērā” daļas par digitālajām prasmēm (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 19. aprīļa paziņojuma “Eiropas rūpniecības digitalizācija. Digitālā vienotā tirgus priekšrocību izmantošana pilnā apmērā” daļas par digitālajām prasmēm (COM(2016)0180),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 20. novembra paziņojumu “Izglītības pārvērtēšana — ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai” (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 20. novembra paziņojumu “Izglītības pārvērtēšana — ieguldījums prasmēs labāku sociālekonomisko rezultātu sasniegšanai” (COM(2012)0669),

| — | ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par “Erasmus+” un citiem instrumentiem mobilitātes veicināšanai profesionālajā izglītībā un apmācībā — mūžizglītības pieeja (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par “Erasmus+” un citiem instrumentiem mobilitātes veicināšanai profesionālajā izglītībā un apmācībā — mūžizglītības pieeja (14),

| — | ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par politikas nostādnēm attiecībā uz prasmju veidošanu cīņā pret jauniešu bezdarbu (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par politikas nostādnēm attiecībā uz prasmju veidošanu cīņā pret jauniešu bezdarbu (15),

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. jūlija rezolūciju par videi nekaitīgas nodarbinātības iniciatīvu — darbvietu izveides potenciāla izmantošana zaļajā ekonomikā (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. jūlija rezolūciju par videi nekaitīgas nodarbinātības iniciatīvu — darbvietu izveides potenciāla izmantošana zaļajā ekonomikā (16),

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. septembra rezolūciju par jauniešu uzņēmējdarbības veicināšanu ar izglītības un apmācības palīdzību (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. septembra rezolūciju par jauniešu uzņēmējdarbības veicināšanu ar izglītības un apmācības palīdzību (17),

| — | ņemot vērā 2015. gada 10. septembra rezolūciju par konkurētspējīga ES darba tirgus izveidi 21. gadsimtā: prasmju un kvalifikāciju saskaņošana ar pieprasījumu un darba iespējām, lai atgūtos no krīzes (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 10. septembra rezolūciju par konkurētspējīga ES darba tirgus izveidi 21. gadsimtā: prasmju un kvalifikāciju saskaņošana ar pieprasījumu un darba iespējām, lai atgūtos no krīzes (18),

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gads) (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gads) (19),

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par agrīnās izglītības un sākumskolas izglītības lomu radošuma, inovāciju un digitālās kompetences attīstībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par agrīnās izglītības un sākumskolas izglītības lomu radošuma, inovāciju un digitālās kompetences attīstībā,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 20. februāra secinājumu projektu par sieviešu un vīriešu prasmju uzlabošanu ES darba tirgū (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 20. februāra secinājumu projektu par sieviešu un vīriešu prasmju uzlabošanu ES darba tirgū (20),

| — | ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par kultūru dialoga, kultūras daudzveidības un izglītības lomu ES pamatvērtību veicināšanā (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par kultūru dialoga, kultūras daudzveidības un izglītības lomu ES pamatvērtību veicināšanā (21),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada marta sociālās Eiropas ceļvedi “Sociālā ekonomika un sociālie uzņēmumi” (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada marta sociālās Eiropas ceļvedi “Sociālā ekonomika un sociālie uzņēmumi” (22),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Pienācīga darba programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Pienācīga darba programmu,

| — | ņemot vērā 2015. gada 25. novembra rezolūciju par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 25. novembra rezolūciju par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (23),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 22. februāra atzinumu SOC/546, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 22. februāra atzinumu SOC/546,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Kultūras un izglītības komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Kultūras un izglītības komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A8-0276/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A8-0276/2017),

| A. | tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību harta paredz tiesības uz piekļuvi profesionālajai izglītībai un mūžizglītībai; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību harta paredz tiesības uz piekļuvi profesionālajai izglītībai un mūžizglītībai;

| B. | tā kā prasmes ir stratēģiski svarīgas nodarbināmībai, izaugsmei, inovācijai un sociālajai kohēzijai un tā kā palielinās darba sarežģītība visās nozarēs un profesijās un pieaug relatīvais pieprasījums pēc prasmēm — pat zemi kvalificētos darbos; |
| --- | --- |

B.

tā kā prasmes ir stratēģiski svarīgas nodarbināmībai, izaugsmei, inovācijai un sociālajai kohēzijai un tā kā palielinās darba sarežģītība visās nozarēs un profesijās un pieaug relatīvais pieprasījums pēc prasmēm — pat zemi kvalificētos darbos;

| C. | tā kā labklājības un mūsu sociālo sasniegumu drošības vienīgais pamats ir mūsu sabiedrības prasmes un zinātība; |
| --- | --- |

C.

tā kā labklājības un mūsu sociālo sasniegumu drošības vienīgais pamats ir mūsu sabiedrības prasmes un zinātība;

| D. | tā kā mazprasmīgām personām draud lielāks bezdarba un sociālās atstumtības risks; |
| --- | --- |

D.

tā kā mazprasmīgām personām draud lielāks bezdarba un sociālās atstumtības risks;

| E. | tā kā valstīm, kurās ir lielākais tādu pieaugušo īpatsvars, kam ir vājas pamatprasmes un digitālās prasmes, ir zemāks darbaspēka ražīguma līmenis un galu galā zemākas izaugsmes un konkurētspējas izredzes; |
| --- | --- |

E.

tā kā valstīm, kurās ir lielākais tādu pieaugušo īpatsvars, kam ir vājas pamatprasmes un digitālās prasmes, ir zemāks darbaspēka ražīguma līmenis un galu galā zemākas izaugsmes un konkurētspējas izredzes;

| F. | tā kā Eiropas Parlaments līdzdala un atbalsta Komisijas centienus ieguldīt cilvēkkapitālā, kas ir svarīgs ES konkurētspējas resurss, un tā kā kvalitatīvas izglītības priekšnosacījums ir labi pasniedzēji; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Parlaments līdzdala un atbalsta Komisijas centienus ieguldīt cilvēkkapitālā, kas ir svarīgs ES konkurētspējas resurss, un tā kā kvalitatīvas izglītības priekšnosacījums ir labi pasniedzēji;

| G. | tā kā daudzos zemi kvalificētos darbos jau tagad tiek prasītas augstākas rakstpratības, rēķinpratības un citas pamata prasmes un pat zemi kvalificētos pakalpojumu sektora darbos aizvien vairāk jāpilda sarežģītāki nestandarta uzdevumi (24); |
| --- | --- |

G.

tā kā daudzos zemi kvalificētos darbos jau tagad tiek prasītas augstākas rakstpratības, rēķinpratības un citas pamata prasmes un pat zemi kvalificētos pakalpojumu sektora darbos aizvien vairāk jāpilda sarežģītāki nestandarta uzdevumi (24);

| H. | tā kā saskaņā ar jaunāko Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Starptautiskās pieaugušo kompetenču novērtēšanas programmas (PIAAC) pētījumu aptuveni 70 miljoniem pieaugušo eiropiešu trūkst pamatprasmju, piemēram, lasītprasmes, rakstītprasmes un rēķinpratības, savukārt tas viņiem ir šķērslis pienācīga darba atrašanai un pienācīga dzīves līmeņa sasniegšanai; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar jaunāko Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Starptautiskās pieaugušo kompetenču novērtēšanas programmas (PIAAC) pētījumu aptuveni 70 miljoniem pieaugušo eiropiešu trūkst pamatprasmju, piemēram, lasītprasmes, rakstītprasmes un rēķinpratības, savukārt tas viņiem ir šķērslis pienācīga darba atrašanai un pienācīga dzīves līmeņa sasniegšanai;

| I. | tā kā 2025. gadā Eiropas Savienībā 49 % darba piedāvājumu (gan jaunās darbvietās, gan darbinieku aizstāšanai) tiks prasīta augsta kvalifikācija, 40 % — vidēja kvalifikācija, tikai 11 % — zema vai nekāda kvalifikācija (25); |
| --- | --- |

I.

tā kā 2025. gadā Eiropas Savienībā 49 % darba piedāvājumu (gan jaunās darbvietās, gan darbinieku aizstāšanai) tiks prasīta augsta kvalifikācija, 40 % — vidēja kvalifikācija, tikai 11 % — zema vai nekāda kvalifikācija (25);

| J. | tā kā, paplašinot piekļuvi mūžizglītībai, varētu pavērt jaunas iespējas aktīvai iekļaušanai un labākai sociālajai līdzdalībai, īpaši mazprasmīgiem cilvēkiem, bezdarbniekiem, cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, gados vecākiem cilvēkiem un migrantiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā, paplašinot piekļuvi mūžizglītībai, varētu pavērt jaunas iespējas aktīvai iekļaušanai un labākai sociālajai līdzdalībai, īpaši mazprasmīgiem cilvēkiem, bezdarbniekiem, cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, gados vecākiem cilvēkiem un migrantiem;

| K. | tā kā dalībvalstīm jāatrod līdzekļi, kā aizsargāt vai sekmēt ilgtermiņa ieguldījumus izglītībā, pētniecībā, inovācijā, enerģētikā un klimata darbībās un ieguldīt izglītības un apmācības sistēmu, tostarp mūžizglītības, modernizācijā; |
| --- | --- |

K.

tā kā dalībvalstīm jāatrod līdzekļi, kā aizsargāt vai sekmēt ilgtermiņa ieguldījumus izglītībā, pētniecībā, inovācijā, enerģētikā un klimata darbībās un ieguldīt izglītības un apmācības sistēmu, tostarp mūžizglītības, modernizācijā;

| L. | tā kā ES ir platforma, kas ir visvairāk piemērota, lai izplatītu paraugpraksi un atbalstītu dalībvalstu savstarpējo mācīšanos; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES ir platforma, kas ir visvairāk piemērota, lai izplatītu paraugpraksi un atbalstītu dalībvalstu savstarpējo mācīšanos;

| M. | tā kā LESD 165. un 166. pants dalībvalstīm uzliek atbildību par vispārējo izglītību, tostarp augstāko un profesionālo izglītību; |
| --- | --- |

M.

tā kā LESD 165. un 166. pants dalībvalstīm uzliek atbildību par vispārējo izglītību, tostarp augstāko un profesionālo izglītību;

| N. | tā kā ES līmeņa sadarbība izglītības jomā ir brīvprātīgs process un līdz ar to izglītības joma būtiski atšķiras no nodarbinātības jomas, kurai ir izteiktāka Kopienas dimensija; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES līmeņa sadarbība izglītības jomā ir brīvprātīgs process un līdz ar to izglītības joma būtiski atšķiras no nodarbinātības jomas, kurai ir izteiktāka Kopienas dimensija;

| O. | tā kā prasmes un kompetences ir cieši saistītas un tāpēc jaunajā Prasmju programmā to saikne būtu jānostiprina; |
| --- | --- |

O.

tā kā prasmes un kompetences ir cieši saistītas un tāpēc jaunajā Prasmju programmā to saikne būtu jānostiprina;

| P. | tā kā to, kādas prasmes vajadzīgas, izšķirs attīstība uz nākotni vērstās nozarēs; |
| --- | --- |

P.

tā kā to, kādas prasmes vajadzīgas, izšķirs attīstība uz nākotni vērstās nozarēs;

| Q. | tā kā Eiropas prasmju un nodarbinātības pētījumā atklājies, ka aptuveni 45 % ES pieaugušo darba ņēmēju uzskata, ka viņu prasmes darbā būtu iespējams attīstīt vai izmantot labāk; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Eiropas prasmju un nodarbinātības pētījumā atklājies, ka aptuveni 45 % ES pieaugušo darba ņēmēju uzskata, ka viņu prasmes darbā būtu iespējams attīstīt vai izmantot labāk;

| R. | tā kā saskaņā ar SDO datiem 25–45 % Eiropas darbaspēka ir vai nu pārāk zemu, vai arī pārāk augstu kvalificēti savam darbam; tā kā šī situācija lielā mērā ir skaidrojama ar straujajām dalībvalstu ekonomikas struktūras izmaiņām; |
| --- | --- |

R.

tā kā saskaņā ar SDO datiem 25–45 % Eiropas darbaspēka ir vai nu pārāk zemu, vai arī pārāk augstu kvalificēti savam darbam; tā kā šī situācija lielā mērā ir skaidrojama ar straujajām dalībvalstu ekonomikas struktūras izmaiņām;

| S. | tā kā prasmju neatbilstība ir nevēlama parādība, kas skar gan privātpersonas, gan uzņēmumus, rada prasmju deficītu un ir viens no bezdarba cēloņiem (26); tā kā 26 % ES pieaugušo darba ņēmēju trūkst viņu darbam vajadzīgo prasmju; |
| --- | --- |

S.

tā kā prasmju neatbilstība ir nevēlama parādība, kas skar gan privātpersonas, gan uzņēmumus, rada prasmju deficītu un ir viens no bezdarba cēloņiem (26); tā kā 26 % ES pieaugušo darba ņēmēju trūkst viņu darbam vajadzīgo prasmju;

| T. | tā kā vairāk nekā 30 % augsti kvalificētu jauniešu strādā darbu, kas neatbilst viņu prasmēm un vēlmēm, savukārt 40 % Eiropas darba devēju saka, ka nevar atrast cilvēkus ar prasmēm, kas vajadzīgas izaugsmei un inovācijai; |
| --- | --- |

T.

tā kā vairāk nekā 30 % augsti kvalificētu jauniešu strādā darbu, kas neatbilst viņu prasmēm un vēlmēm, savukārt 40 % Eiropas darba devēju saka, ka nevar atrast cilvēkus ar prasmēm, kas vajadzīgas izaugsmei un inovācijai;

| U. | tā kā pašlaik gandrīz 23 % iedzīvotāju vecumā no 20 līdz 64 gadiem ir zems izglītības līmenis (pirmsskolas, sākumskolas vai pamatskolas izglītība); tā kā zemi kvalificētiem cilvēkiem ir mazāk darba iespēju un lielāks nedroša darba risks, kā arī divkārt lielāka varbūtība nekā augsti kvalificētiem cilvēkiem nonākt ilgstoša bezdarba situācijā (27); |
| --- | --- |

U.

tā kā pašlaik gandrīz 23 % iedzīvotāju vecumā no 20 līdz 64 gadiem ir zems izglītības līmenis (pirmsskolas, sākumskolas vai pamatskolas izglītība); tā kā zemi kvalificētiem cilvēkiem ir mazāk darba iespēju un lielāks nedroša darba risks, kā arī divkārt lielāka varbūtība nekā augsti kvalificētiem cilvēkiem nonākt ilgstoša bezdarba situācijā (27);

| V. | tā kā zemi kvalificētiem cilvēkiem ne vien ir mazākas nodarbinātības iespējas, bet arī ir lielāks risks nonākt ilgstoša bezdarba apstākļos un lielākas grūtības piekļūt pakalpojumiem un pilnībā līdzdarboties sabiedrībā; |
| --- | --- |

V.

tā kā zemi kvalificētiem cilvēkiem ne vien ir mazākas nodarbinātības iespējas, bet arī ir lielāks risks nonākt ilgstoša bezdarba apstākļos un lielākas grūtības piekļūt pakalpojumiem un pilnībā līdzdarboties sabiedrībā;

| W. | tā kā cilvēkiem bieži vien ir prasmes, kas nav identificētas, izmantotas vai pienācīgi atalgotas; tā kā prasmes, kas iegūtas nevis formālā ceļā, bet gan ar darba pieredzi, brīvprātīgo darbu, iesaistīšanos pilsoniskajā dzīvē vai ar citādu attiecīgu pieredzi, ne vienmēr ir apstiprinātas ar kvalifikāciju vai dokumentētas, tāpēc tās netiek pietiekami novērtētas; |
| --- | --- |

W.

tā kā cilvēkiem bieži vien ir prasmes, kas nav identificētas, izmantotas vai pienācīgi atalgotas; tā kā prasmes, kas iegūtas nevis formālā ceļā, bet gan ar darba pieredzi, brīvprātīgo darbu, iesaistīšanos pilsoniskajā dzīvē vai ar citādu attiecīgu pieredzi, ne vienmēr ir apstiprinātas ar kvalifikāciju vai dokumentētas, tāpēc tās netiek pietiekami novērtētas;

| X. | tā kā kultūras un radošās nozares veicina sociālo labklājību, inovāciju, nodarbinātību un sekmē ES ekonomikas attīstību, visā ES nodarbinot vairāk nekā 12 miljonus cilvēku, kas ir 7,5 % no visiem kopējā ekonomikā nodarbinātajiem cilvēkiem, kā arī sniedz savu devumu ekonomikā — 5,3 % no ES kopējās bruto pievienotās vērtības un 4 % no ES nominālā iekšzemes kopprodukta, ko rada ekskluzīvās nozares (28); |
| --- | --- |

X.

tā kā kultūras un radošās nozares veicina sociālo labklājību, inovāciju, nodarbinātību un sekmē ES ekonomikas attīstību, visā ES nodarbinot vairāk nekā 12 miljonus cilvēku, kas ir 7,5 % no visiem kopējā ekonomikā nodarbinātajiem cilvēkiem, kā arī sniedz savu devumu ekonomikā — 5,3 % no ES kopējās bruto pievienotās vērtības un 4 % no ES nominālā iekšzemes kopprodukta, ko rada ekskluzīvās nozares (28);

| Y. | tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir Līgumos nostiprināts ES pamatprincips un viens no Savienības mērķiem un uzdevumiem; tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesības principa iekļaušana visās Savienības darbībās, piemēram, attiecībā uz piekļuvi izglītībai un apmācībai, ir īpašs tās uzdevums; |
| --- | --- |

Y.

tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir Līgumos nostiprināts ES pamatprincips un viens no Savienības mērķiem un uzdevumiem; tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesības principa iekļaušana visās Savienības darbībās, piemēram, attiecībā uz piekļuvi izglītībai un apmācībai, ir īpašs tās uzdevums;

| Z. | tā kā ES līmenī NEET (jaunieši, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu) jauniešu bezdarba kontekstā tiek uzskatīti par vienu no visneaizsargātākajām grupām; tā kā sieviešu risks nonākt NEET situācijā ir vidēji 1,4 reizes (29) lielāks nekā vīriešiem, savukārt tas apliecina, cik asas ir dzimumdiskriminācijas un līdztiesības problēmas jau no jaunības; |
| --- | --- |

Z.

tā kā ES līmenī NEET (jaunieši, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu) jauniešu bezdarba kontekstā tiek uzskatīti par vienu no visneaizsargātākajām grupām; tā kā sieviešu risks nonākt NEET situācijā ir vidēji 1,4 reizes (29) lielāks nekā vīriešiem, savukārt tas apliecina, cik asas ir dzimumdiskriminācijas un līdztiesības problēmas jau no jaunības;

| AA. | tā kā sociālās un emocionālās prasmes līdzās kognitīvajām prasmēm ir svarīgas personiskajai labklājībai un panākumiem; |
| --- | --- |

AA.

tā kā sociālās un emocionālās prasmes līdzās kognitīvajām prasmēm ir svarīgas personiskajai labklājībai un panākumiem;

| AB. | tā kā ikvienam jābūt tiesībām uz kvalitatīvas formālās, ikdienējās un neformālās izglītības, kā arī mācīšanās un apmācības iespēju pieejamību visos dzīves posmos tā, lai būtu iespējams apgūt transversālās prasmes, piemēram, rēķinpratību, digitālo pratību un medijpratību, kritisko domāšanu, sociālās prasmes, svešvalodu zināšanas un nepieciešamās dzīves iemaņas; tā kā šajā sakarā ir nepieciešams atvēlēt laiku darba ņēmēju personiskajai izaugsmei un izaugsmei mācību ceļā mūžizglītības kontekstā; |
| --- | --- |

AB.

tā kā ikvienam jābūt tiesībām uz kvalitatīvas formālās, ikdienējās un neformālās izglītības, kā arī mācīšanās un apmācības iespēju pieejamību visos dzīves posmos tā, lai būtu iespējams apgūt transversālās prasmes, piemēram, rēķinpratību, digitālo pratību un medijpratību, kritisko domāšanu, sociālās prasmes, svešvalodu zināšanas un nepieciešamās dzīves iemaņas; tā kā šajā sakarā ir nepieciešams atvēlēt laiku darba ņēmēju personiskajai izaugsmei un izaugsmei mācību ceļā mūžizglītības kontekstā;

| AC. | tā kā ir svarīgi panākt, ka prasmju mērķis ir ne vien palielināt nodarbināmību, bet arī attīstīt pilsoniskās līdzdalības spēju un cieņu pret demokrātiskajām vērtībām un toleranci, jo īpaši kā instrumentu, ar ko novērst jebkādu radikalizāciju un neiecietību; |
| --- | --- |

AC.

tā kā ir svarīgi panākt, ka prasmju mērķis ir ne vien palielināt nodarbināmību, bet arī attīstīt pilsoniskās līdzdalības spēju un cieņu pret demokrātiskajām vērtībām un toleranci, jo īpaši kā instrumentu, ar ko novērst jebkādu radikalizāciju un neiecietību;

| AD. | tā kā strauji mainīgajā, aizvien vairāk globalizētajā un digitalizētajā pasaulē izšķirīgi svarīgas ir transversālas un nododamas prasmes, piemēram, sociālās prasmes, starpkultūru prasmes, digitālās prasmes, problēmu risināšana, uzņēmējdarbības prasmes un radošā domāšana; |
| --- | --- |

AD.

tā kā strauji mainīgajā, aizvien vairāk globalizētajā un digitalizētajā pasaulē izšķirīgi svarīgas ir transversālas un nododamas prasmes, piemēram, sociālās prasmes, starpkultūru prasmes, digitālās prasmes, problēmu risināšana, uzņēmējdarbības prasmes un radošā domāšana;

| AE. | tā kā digitālā pārveide vēl norit un sabiedrības un darba tirgus vajadzības pastāvīgi attīstās; |
| --- | --- |

AE.

tā kā digitālā pārveide vēl norit un sabiedrības un darba tirgus vajadzības pastāvīgi attīstās;

| AF. | tā kā būtisks priekšnosacījums spēcīgas sabiedrības izveidei un ES vienotības un integrācijas atbalstam ir digitālā iespēcinātība un pašapziņa; |
| --- | --- |

AF.

tā kā būtisks priekšnosacījums spēcīgas sabiedrības izveidei un ES vienotības un integrācijas atbalstam ir digitālā iespēcinātība un pašapziņa;

| AG. | tā kā mūsu izglītības un apmācības sistēmas šobrīd saskaras ar lielu digitālo pārveidi, kas ietekmē mācīšanas un mācīšanās procesus; tā kā ir būtiski svarīgi darbaspēkam nodrošināt efektīvas digitālās prasmes, lai tas būtu sagatavots pašreizējām un turpmākām tehnoloģiskajām pārmaiņām; |
| --- | --- |

AG.

tā kā mūsu izglītības un apmācības sistēmas šobrīd saskaras ar lielu digitālo pārveidi, kas ietekmē mācīšanas un mācīšanās procesus; tā kā ir būtiski svarīgi darbaspēkam nodrošināt efektīvas digitālās prasmes, lai tas būtu sagatavots pašreizējām un turpmākām tehnoloģiskajām pārmaiņām;

| AH. | tā kā vēl daudz darāms, lai Eiropas ekonomiku pielāgotu jaunajam digitālajam laikmetam un aizpildītu plaisu starp darba meklētāju skaitu un brīvo darbvietu skaitu, kaut arī pēdējā laikā ES ir pieaudzis to cilvēku skaits, kuri izglītības vai apmācības ceļā apgūst digitālās prasmes; |
| --- | --- |

AH.

tā kā vēl daudz darāms, lai Eiropas ekonomiku pielāgotu jaunajam digitālajam laikmetam un aizpildītu plaisu starp darba meklētāju skaitu un brīvo darbvietu skaitu, kaut arī pēdējā laikā ES ir pieaudzis to cilvēku skaits, kuri izglītības vai apmācības ceļā apgūst digitālās prasmes;

| AI. | tā kā jaunā digitālā pārveide ir jāatspoguļo izglītības sistēmās, lai tādējādi arī turpmāk palīdzētu cilvēkiem iegūt spēju spriest kritiski, pašapziņu un neatkarību; taču tā kā tas darāms simbiozē ar priekšmetiem, kas jau tiek pasniegti; |
| --- | --- |

AI.

tā kā jaunā digitālā pārveide ir jāatspoguļo izglītības sistēmās, lai tādējādi arī turpmāk palīdzētu cilvēkiem iegūt spēju spriest kritiski, pašapziņu un neatkarību; taču tā kā tas darāms simbiozē ar priekšmetiem, kas jau tiek pasniegti;

| AJ. | tā kā nākotnei sagatavotai prasmju programmai vajadzētu būt daļai no plašākas pieejas profesionālajām prasmēm aizvien lielākas Eiropas sabiedrības digitalizācijas un robotizācijas kontekstā; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā nākotnei sagatavotai prasmju programmai vajadzētu būt daļai no plašākas pieejas profesionālajām prasmēm aizvien lielākas Eiropas sabiedrības digitalizācijas un robotizācijas kontekstā;

| AK. | tā kā līdztekus valodu, digitālajām un uzņēmējdarbības prasmēm būtu jāuzsver transversālās prasmes, piemēram, pilsoniskās un sociālās prasmes, kā arī pilsoniskā audzināšana; |
| --- | --- |

AK.

tā kā līdztekus valodu, digitālajām un uzņēmējdarbības prasmēm būtu jāuzsver transversālās prasmes, piemēram, pilsoniskās un sociālās prasmes, kā arī pilsoniskā audzināšana;

| AL. | tā kā uzņēmējdarbības prasmes jāskata plašāk, ar tām saprotot iniciatīvas izjūtu sociālās līdzdarbības ziņā un uzņēmējdarbības garu, un tā kā tāpēc jaunajā Prasmju programmā tās būtu vairāk jāuzsver kā dzīves iemaņas, kas cilvēkiem nāk par labu gan privātajā dzīvē, gan profesionālajā darbībā, kā arī ir izdevīgas kopienai, |
| --- | --- |

AL.

tā kā uzņēmējdarbības prasmes jāskata plašāk, ar tām saprotot iniciatīvas izjūtu sociālās līdzdarbības ziņā un uzņēmējdarbības garu, un tā kā tāpēc jaunajā Prasmju programmā tās būtu vairāk jāuzsver kā dzīves iemaņas, kas cilvēkiem nāk par labu gan privātajā dzīvē, gan profesionālajā darbībā, kā arī ir izdevīgas kopienai,

| AM. | tā kā, lai nodrošinātu pārdomātu, ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomisko izaugsmi un darbvietas jauniešiem, ES ir jāsekmē prasmes zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) jomā; |
| --- | --- |

AM.

tā kā, lai nodrošinātu pārdomātu, ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomisko izaugsmi un darbvietas jauniešiem, ES ir jāsekmē prasmes zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) jomā;

| AN. | tā kā paredzams, ka laikā līdz 2025. gadam pieprasījums pēc STEM speciālistiem un saistītu jomu speciālistiem pieaugs par aptuveni 8 % un šis pieaugums ir daudz lielāks nekā prognozētais vidējais 3 % pieaugums visām profesijām kopā; tā kā paredzams, ka arī nodarbinātība ar STEM saistītās nozarēs līdz 2025. gadam pieaugs par aptuveni 6,5 % (30); |
| --- | --- |

AN.

tā kā paredzams, ka laikā līdz 2025. gadam pieprasījums pēc STEM speciālistiem un saistītu jomu speciālistiem pieaugs par aptuveni 8 % un šis pieaugums ir daudz lielāks nekā prognozētais vidējais 3 % pieaugums visām profesijām kopā; tā kā paredzams, ka arī nodarbinātība ar STEM saistītās nozarēs līdz 2025. gadam pieaugs par aptuveni 6,5 % (30);

| AO. | tā kā profesionālās izglītības un apmācības (PIA) sliktā tēla un aizvien lielākās nepievilcības dēļ un dažu dalībvalstu zemās PIA kvalitātes dēļ cilvēki neizvēlas karjeru daudzsološās jomās un nozarēs, kurās trūkst darbaspēka; |
| --- | --- |

AO.

tā kā profesionālās izglītības un apmācības (PIA) sliktā tēla un aizvien lielākās nepievilcības dēļ un dažu dalībvalstu zemās PIA kvalitātes dēļ cilvēki neizvēlas karjeru daudzsološās jomās un nozarēs, kurās trūkst darbaspēka;

| AP. | tā kā prasmju jautājumā, sevišķi sakarā ar prasmju neatbilstību un darba iespējām, jāņem vērā īpašie sarežģījumi, kas skar lauku apvidus; |
| --- | --- |

AP.

tā kā prasmju jautājumā, sevišķi sakarā ar prasmju neatbilstību un darba iespējām, jāņem vērā īpašie sarežģījumi, kas skar lauku apvidus;

| AQ. | tā kā recesijas laikā zaļā ekonomika kopumā bija viena no lielākajām Eiropas darbvietu radītājām un tā būtu vēl vairāk jāsekmē ar jauno Prasmju programmu; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā recesijas laikā zaļā ekonomika kopumā bija viena no lielākajām Eiropas darbvietu radītājām un tā būtu vēl vairāk jāsekmē ar jauno Prasmju programmu;

| AR. | tā kā Eiropas sabiedrības novecošana palielina pieprasījumu pēc veselības aprūpes speciālistiem, sociālās aprūpes un medicīnas pakalpojumiem; |
| --- | --- |

AR.

tā kā Eiropas sabiedrības novecošana palielina pieprasījumu pēc veselības aprūpes speciālistiem, sociālās aprūpes un medicīnas pakalpojumiem;

| AS. | tā kā apgūt pamatprasmes bērniem ļoti palīdz ģimene, |
| --- | --- |

AS.

tā kā apgūt pamatprasmes bērniem ļoti palīdz ģimene,

Dzīves iemaņu un darba prasmju attīstība

| 1. | atzinīgi vērtē 2016. gada jūnijā pieņemto Komisijas paziņojumu “Jaunā prasmju programma Eiropai. Kopīgs darbs cilvēkkapitāla, nodarbināmības un konkurētspējas stiprināšanai”; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzīst, ka izglītība un apmācība ir dalībvalstu kompetencē un ka ES var vien atbalstīt, koordinēt un papildināt dalībvalstu darbības; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka izglītības sektora mērķu un darbības ziņā ES nepieciešama paradigmas maiņa; piekrīt, ka ir jākoncentrējas uz Eiropas izglītības un apmācības sistēmu uzlabošanu atbilstoši strauji mainīgajiem ekonomiskajiem, tehnoloģiskajiem un sociālajiem apstākļiem, nodrošinot kvalitatīvas izglītības pieejamību visos posmos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzīmē, ka Prasmju paketes uzmanības centrā ir darba tirgus tūlītējās vajadzības, kaut arī vajadzības pēc prasmēm ir dinamiskas; šajā sakarā uzsver, cik svarīgi ir strādāt ciešā sadarbībā ar Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (Cedefop) nolūkā prognozēt nepieciešamās prasmes un izstrādāt Eiropas mēroga instrumentu nepieciešamo prasmju prognozēšanai, kā arī sekmēt mūžizglītību, lai pielāgotos jaunām darba tirgus situācijām un uzlabotu cilvēku pielāgošanās spēju, aktīvu pilsoniskumu un sociālo iekļaušanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina dalībvalstis savās izglītības un apmācības programmās un plānos pievērsties ne vien nodarbināmībai vajadzīgajām prasmēm, rakstpratībai, rēķinpratībai, digitālajai pratībai un medijpratībai, bet arī prasmēm, kas sabiedrībai svarīgas plašākā ziņā, piemēram, nododamām, transversālām un vispārīgām prasmēm (līderībai, sociālajām un starpkultūru prasmēm, vadības, uzņēmējdarbības un finanšu izglītībai, brīvprātīgajam darbam, svešvalodu prasmēm, sarunu prasmēm) un līdztekus Eiropas amatniecības sekmēšanai prioritāti piešķirt arī šo spēju tālākai attīstībai PIA programmās; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prasa visiem nodrošināt tiesības ikvienā dzīves posmā patiešām apgūt prasmes, lai viņi varētu iegūt 21. gadsimtam vajadzīgās pamatprasmes; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzīst izglītības internacionalizācijas vērtību un to, ka aizvien vairāk izglītojamo un darbinieku piedalās mobilitātes programmās; šajā sakarā uzsver “Erasmus+” vērtību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | turklāt norāda, ka saskaņā ar dažādiem pētījumiem mobilitāte cilvēkiem ļauj attīstīt īpašas profesionālās prasmes, kā arī transversālas un citiem nododamas prasmes, piemēram, kritisko domāšanu un uzņēmējdarbības garu, un paver labākas karjeras iespējas; atzīst, ka pašreizējais ES mācīšanās mobilitātes budžets varētu nebūt pietiekams, lai līdz 2020. gadam sasniegtu 6 % mērķi mācīšanās mobilitātes jomā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina dalībvalstis turpināt attīstīt starpnozaru mobilitātes iespējas attiecībā uz skolām kopumā; uzsver, ka PIA mobilitātei nepieciešams lielāks atbalsts un popularizēšanas pasākumi un ka mobilitātes kontekstā īpaša uzmanība būtu jāpievērš pārrobežu reģioniem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka izglītībai un apmācībai būtu jāsekmē jauniešu personiskā attīstība un izaugsme, lai viņi kļūtu par proaktīviem un atbildīgiem pilsoņiem, kas ir gatavi dzīvot un strādāt tehnoloģiski attīstītas un globalizētas ekonomikas apstākļos, un būtu jānodrošina viņiem svarīgākās kompetences, kuras nepieciešamas mūžizglītībai un kuras definētas kā personiskajai pilnveidei un izaugsmei, aktīvam pilsoniskumam un nodarbinātībai vajadzīgo zināšanu, prasmju un attieksmes apvienojums; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka izšķirīgs prasmju attīstības priekšnosacījums ir kvalitatīva agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe (APIA); |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzīdams, ka izglītības un aprūpes sniegšana ir dalībvalstu ziņā, tomēr aicina tās uzlabot APIA kvalitāti un paplašināt tās pieejamību, kā arī novērst to, ka trūkst pietiekamas infrastruktūras, kas piedāvātu kvalitatīvu un piekļūstamu bērnu aprūpi visu ienākumu līmeņu iedzīvotājiem, un apsvērt iespēju atcelt maksu nabadzīgām un sociāli atstumtām ģimenēm; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka jaunrade un inovācija kļūst par ES ekonomikas virzītājfaktoriem un būtu jāmaģistralizē valstu un Eiropas politikas stratēģijās; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē jaunās Prasmju programmas uzdevumu panākt, ka, mācību kursu izstrādē un pasniegšanā iesaistot darba devējus, PIA kļūst par izglītojamo pirmo izvēli, reaģē uz darba tirgus vajadzībām un atbilst nākotnes darba prasībām; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina dalībvalstis nevis tikai popularizēt “pareizās profesionālās prasmes”, bet arī pievērsties tādiem izglītības aspektiem, kas ir vairāk balstīti uz darbu un praktiskāki un kas attīsta uzņēmējdarbības garu, novatoriskumu un radošumu, palīdz cilvēkiem domāt kritiski, izprast ilgtspēju, vienlaikus novērtējot pamattiesības un tādas vērtības kā cilvēka cieņa, brīvība, pamattiesības, demokrātija, tolerance un cieņa, un kā atvērtiem pilsoņiem pilnībā iesaistīties demokrātiskajā procesā un sabiedriskajā dzīvē; |
| --- | --- |

15.

| 16. | taču uzskata, ka ir jāpieņem holistiska pieeja izglītībai un prasmju attīstībai, kas procesa centrā nostādītu izglītojamo un kas nodrošinātu pietiekamus ieguldījumus mūžizglītības politikā; turklāt uzskata, ka izglītībai un apmācībai jābūt piekļūstamai un izmaksu ziņā pieejamai visiem, kā arī jādara vairāk, lai iekļautu arī visneaizsargātākās grupas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mudina dalībvalstis diskusijās par dzīvei nepieciešamajām prasmēm ciešāk iesaistīt pilsonisko sabiedrību, ekspertus un ģimenes, kam ir faktiskā pieredze; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mudina dalībvalstis pievērsties arī cīņai pret dzimtiskajiem stereotipiem, jo 60 % neseno absolventu ir sievietes; uzsver, ka viņu nodarbinātības rādītājs tomēr ir zemāks nekā vīriešiem un ka daudzās nozarēs viņas nav pietiekami pārstāvētas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mudina dalībvalstis uzlabot prasmju un darbvietu savstarpējo atbilstību darba tirgū un jo īpaši ieviest kvalitatīvu māceklību, kas cilvēkiem dotu elastīgākas iespējas izglītībā un vēlāk arī darba tirgū; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzīst duālās izglītības sistēmu (31) vērtību, bet norāda, ka vienā dalībvalstī izmantotu sistēmu nevar akli pārņemt cita dalībvalsts; aicina apmainīties ar paraugprakses modeļiem, kur būtu iesaistīti sociālie partneri; |
| --- | --- |

20.

| 21. | šajā sakarā atgādina, ka jāuzlabo dalībvalstu sadarbība ar mērķi mācīties no paraugpraksēm, kuras mazina bezdarba līmeni, piemēram, māceklības un mūžizglītības; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atgādina par Cedefop lomu — viens no tā galvenajiem uzdevumiem ir kalpot par platformu, kur politikas veidotāji, sociālie partneri, pētnieki un praktiskie speciālisti var apmainīties ar idejām un pieredzi, cita starpā veidojot nozaru platformas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka kultūra, radošums un māksla būtiski sekmē personisko izaugsmi, nodarbinātību un izaugsmi ES, nodrošinot inovāciju, veicinot kohēziju, nostiprinot starpkultūru sakarus, savstarpējo izpratni un sargājot Eiropas identitāti, kultūru un vērtības; aicina Komisiju un dalībvalstis vairāk atbalstīt kultūras un radošās nozares, lai atraisītu un pilnībā izmantotu to potenciālu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka tagadējā migrantu, bēgļu un patvēruma meklētāju ierašanās ES prasa izstrādāt ilgtspējīgāku pieeju attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kura paredzētu arī novērtēt viņu prasmes, kompetences un zināšanas, kas ir jādara skaidri redzamas, kā arī izstrādāt prasmju atzīšanas un validēšanas mehānismu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atgādina, ka jaunpienācējiem ir jaunas prasmes un zināšanas, un aicina izstrādāt instrumentus informācijas sniegšanai dažādās valodās par pastāvošajām iespējām iesaistīties formālajā un ikdienējā izglītībā, profesionālajā izglītībā, praksē un brīvprātīgajā darbā; uzskata, ka ir svarīgi veicināt starpkultūru dialogu, lai migrantiem, bēgļiem un patvēruma meklētājiem būtu vieglāk iesaistīties darba tirgū un integrēties sabiedrībā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus par prasmju profila noteikšanas instrumentu trešo valstu valstspiederīgajiem un cer uz strauju progresu šajā sakarā; iesaka nodrošināt, ka jaunā Prasmju programma Eiropai attiecībā uz pieeju migrantu prasmēm ir saskaņota ar Rīcības plānu trešo valstu valstspiederīgo integrācijai; uzsver, ka būtu jāizmanto vispusīgāka pieeja migrantu prasmju pilnveidei, tostarp ar sociālo uzņēmējdarbību, pilsonisko izglītību un ikdienējo mācīšanos, un ka nevajadzētu koncentrēties tikai uz pārredzamību, salīdzināmību un migrantu prasmju un kvalifikāciju agrīnu noteikšanu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzskata, ka ir nepieciešams koordinēti mazināt intelektuālā darbaspēka emigrāciju, apzinot piemērotus līdzekļus, kā izmantot pieejamās prasmes, lai tādējādi nepieļautu, ka dalībvalstis zaudē cilvēkkapitālu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atgādina, ka ieguldījumi pašreizējā izglītības kapacitātē noteiks tagadējo un nākotnes darbvietu kvalitāti, darba ņēmēju kvalifikāciju, sociālo labklājību un demokrātisko līdzdalību sabiedrībā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina dalībvalstis risināt sabiedrības novecošanas problēmu, mudinot attīstīt prasmes, kas saistītas ar veselību, labklājību un slimību profilaksi; |
| --- | --- |

29.

Izglītības loma cīņā pret bezdarbu, sociālo atstumtību un nabadzību

| 30. | uzskata, ka ES konkurētspēja, ekonomikas izaugsme un sociālā kohēzija lielā mērā ir atkarīga no tādām izglītības un apmācības sistēmām, kas neļauj cilvēkiem atpalikt; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzstāj, ka izglītība un apmācība ir svarīgi faktori ne vien nodarbināmības uzlabošanā, bet arī personiskās izaugsmes, sociālās iekļaušanas un kohēzijas un aktīva pilsoniskuma veicināšanā, un tāpēc uzskata, ka, lai mazinātu augsto bezdarba līmeni un sociālo atstumtību, it sevišķi visneaizsargātāko un visnelabvēlīgākajā situācijā esošo grupu (NEET, ilgstošu bezdarbnieku, mazprasmīgu personu, bēgļu un personu ar invaliditāti) vidū, izšķirīgi svarīga ir vienlīdzīga piekļuve kvalitatīvai izglītībai un pietiekami ieguldījumi prasmēs un kompetencēs; atgādina, ka šajā sakarā ir ārkārtīgi svarīgi pareizi prognozēt, kādas prasmes nākotnē būs vajadzīgas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž nožēlu par to, ka ieguldījumi izglītībā joprojām nav pietiekami un ka pakāpeniski izglītības budžeta samazinājumi visvairāk skar izglītojamos un pieaugušos nelabvēlīgākos sociālekonomiskajos apstākļos; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pauž dziļas bažas par to, ka laikā no 2010. gada līdz 2014. gadam visā ES ieguldījumi izglītībā un apmācībā saruka par 2,5 % (32); uzsver, ka izglītības devums cīņā pret bezdarbu, sociālo atstumtību un nabadzību nav iespējams bez pietiekamiem resursiem valsts izglītības sistēmām; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka saskaņā ar ESAO informāciju (33) vairāk izglītoti cilvēki sniedz lielāku ieguldījumu demokrātiskā sabiedrībā un ilgtspējīgā ekonomikā un ir mazāk atkarīgi no valsts atbalsta un labāk pasargāti pret ekonomikas lejupslīdi; tāpēc norāda, ka ieguldījumi kvalitatīvā izglītībā un inovācijā ir izšķirīgi svarīgi ne vien cīņā pret bezdarbu, nabadzību un sociālo atstumtību, bet arī ES spējai sekmīgi konkurēt globālajos tirgos; aicina Komisiju un dalībvalstis vismaz līdz pirmskrīzes līmenim atjaunot publiskos ieguldījumus visiem — jo īpaši bērniem no nelabvēlīgas vides — pieejamā pirmsskolas izglītībā, pamatizglītībā un vidējā izglītībā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | norāda, ka ikvienam jābūt tiesībām uz izglītības un apmācības iespēju pieejamību visos dzīves posmos tā, lai būtu iespējams apgūt transversālās prasmes, piemēram, rēķinpratību, digitālo pratību un medijpratību, kritisko domāšanu, sociālās prasmes un nepieciešamās dzīves iemaņas; uzskata, ka jaunā Prasmju programma ir solis pareizajā virzienā, kas rosina uz kopīgu apņēmību panākt vienotu redzējumu uz mūžizglītības politikas izšķirīgo nozīmi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka ārējas apvienības un NVO palīdz bērniem apgūt citas prasmes un sociālās kompetences, piemēram, nodarboties ar mākslu un darināt kaut ko pašu rokām, palīdz viņiem integrēties, labāk izprast apkārtējo vidi, solidarizēties mācībās un dzīvē un uzlabo mācīšanās kompetences veselām klasēm; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atgādina, ka cilvēkiem ar invaliditāti ir īpašas vajadzības un tādēļ prasmju apgūšanā viņiem ir nepieciešams pienācīgs atbalsts; aicina Komisiju un dalībvalstis jaunās Prasmju programmas īstenošanā pieņemt iekļaujošu pieeju attiecībā uz izglītības un apmācības politikas izstrādi, tostarp — ar izglītības palīgpersonāla starpniecību, kā arī informāciju par prasmēm, apmācību un finansējuma iespējām darot pieejamu un piekļūstamu pēc iespējas lielākam iedzīvotāju grupu skaitam, turklāt ņemot vērā lielo invaliditātes daudzveidību; uzskata, ka reālistisks instruments, kas varētu sekmēt daudzu cilvēku ar invaliditāti dalību darba tirgū, ir uzņēmējdarbība; šajā sakarā norāda, ka ir svarīgi uzlabot cilvēku ar invaliditāti digitālās prasmes un ka izšķirīga loma ir piekļūstamām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

37.

| 38. | norāda, ka jaunā Prasmju programma nav tālredzīga attiecībā uz izglītības agrākajiem posmiem, lai gan tiek aizvien vairāk atzīts kvalitatīvas agrīnās izglītības un aprūpes potenciāls priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas mazināšanā; tāpēc aicina dalībvalstis gan ieguldīt kvalitatīvā APIA, lai uzlabotu tās kvalitāti un paplašinātu tās pieejamību, gan arī pieņemt pasākumus ar mērķi mazināt priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina dalībvalstis jo īpaši atbalstīt APIA 2014. gada kvalitātes satvaru (34) un uzstāj, ka jābūt pieejamām attiecīgām programmām, kas dotu jaunu iespēju visiem jauniešiem, kuri priekšlaicīgi pametuši mācības pamatskolā vai vidusskolā; uzskata, ka vidējās izglītības pabeigšana ir vēlama; |
| --- | --- |

39.

| 40. | norāda, ka izglītībai būtu ne vien jāattīsta darba tirgus vajadzībām atbilstošas prasmes un kompetences, bet arī jāsekmē jauniešu personiskā attīstība un izaugsme, lai viņi kļūtu par proaktīviem un atbildīgiem pilsoņiem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina dalībvalstis ieguldījumus novirzīt iekļaujošā izglītībā, kas reaģē uz sabiedrības problēmām un nodrošina vienlīdzīgu piekļuvi un iespējas visiem, tostarp jauniešiem ar dažādu sociālekonomisko izcelsmi, kā arī neaizsargātām un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina dalībvalstis paplašināt otrās iespējas izglītības un apmācības piedāvājumu, lai labāk integrētu darba tirgū riska grupas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus par darbībām attiecībā uz prasmju attīstīšanu, kuru mērķis ir samazināt nevienlīdzību izglītībā un šķēršļus cilvēka dzīves laikā, tādējādi ļaujot Eiropas iedzīvotājiem efektīvi cīnīties pret bezdarbu un nodrošināt konkurētspēju un inovāciju Eiropā, taču vērš uzmanību uz vairākiem administratīviem šķēršļiem, kas kavē progresu šo mērķu sasniegšanā attiecībā uz speciālistu mobilitāti, kvalifikāciju atzīšanu un profesionālās kvalifikācijas iegūšanu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | šajā nolūkā aicina dalībvalstis gan nodrošināt, ka pienācīgi strādā Iekšējā tirgus informācijas sistēma (IMI) un bez nevajadzīga administratīvā sloga tiek atvieglota datu apmaiņa un sekmēta labāka administratīvā sadarbība, gan ieviest vienkāršākas un ātrākas procedūras attiecībā uz profesionālo kvalifikāciju atzīšanu un profesionālās kvalifikācijas paaugstināšanas prasībām tiem kvalificētajiem speciālistiem, kuri plāno strādāt citā dalībvalstī, kā arī novērst jebkādu diskrimināciju; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju un dalībvalstis jo īpaši atvieglot neaizsargātu iedzīvotāju piekļuvi prasmju attīstīšanai, izvērtējot nepieciešamību izstrādāt īpašus instrumentus, piemēram, ES vietējus informācijas centrus un īpašus rādītājus pamatprasmju sistēmas ietvaros, lai ņemtu vērā nelabvēlīgā stāvoklī esošu iedzīvotāju grupu vajadzības; |
| --- | --- |

45.

Mūžizglītības iespēju sekmēšana

| 46. | uzsver mūžizglītības svarīgumu darba ņēmēju pašpilnveidē, tostarp spējās pielāgoties nemitīgi mainīgajiem darba apstākļiem (35), kā arī to, ka ir svarīgi radīt iespējas visiem iedzīvotājiem, lai tādējādi Eiropā veicinātu mācīšanās kultūru visu vecumu iedzīvotāju vidū; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt mūžizglītību un ieguldīt tajā, it sevišķi valstīs, kurās iesaistīšanās līmenis nesasniedz 15 %; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ar bažām norāda, ka 70 miljoniem eiropiešu trūkst pamatprasmju, kas ir nepieļaujama situācija; tāpēc atzinīgi vērtē prasmju pilnveides ceļu iniciatīvas izstrādi un uzstāj, ka tā ir raiti jāīsteno un jāpārrauga; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis sekmēt pastāvīgu pieeju prasmju pilnveidei, pārkvalifikācijai un mūžizglītībai, ieviešot dažādas plašākas piekļuves un motivācijas programmas, kas pielāgotas katras dalībvalsts individuālajām vajadzībām un vērstas gan uz bezdarbniekiem, gan uz strādājošajiem; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzskata, ka prasmju pilnveides iniciatīvā vajadzētu ietvert izglītības vajadzību individualizētu novērtēšanu, kvalitatīvas mācīšanās iespējas un iegūto prasmju un zināšanu sistemātisku validēšanu, nodrošinot iespēju viegli panākt to atzīšanu darba tirgū; norāda, ka jānodrošina vispārēja piekļuve platjoslai, lai būtu iespējama digitālā pratība; pauž nožēlu par to, ka Eiropas Parlaments nebija iesaistīts šīs iniciatīvas izstrādē; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, ka nozaru un specifisku prasmju attīstībai jābūt izglītības sniedzēju, darba devēju un arodbiedrību ziņā un ka tāpēc dalībvalstīm būtu jānodrošina ciešs dialogs ar sociālajiem partneriem; uzstāj, ka attiecīgie darba tirgus dalībnieki būtu jāiesaista mācību procesā, izstrādē un īstenošanā, lai cilvēkiem karjeras gaitā nodrošinātu vajadzīgās prasmes un lai uzņēmumi būtu konkurētspējīgi, kā arī lai nostiprinātu personisko izaugsmi, kvalitatīvu nodarbinātību, karjeras izredzes un attīstību; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka jāizstrādā kompleksas izglītības un apmācības sistēmas, kas izglītojamajiem ļautu apgūt dažādu veidu prasmes: pamatprasmes (rakstpratību, rēķinpratību un digitālās prasmes), augstāka līmeņa vispārīgās prasmes (piemēram, problēmu risināšanu un mācīšanos), darba, tehniskās un konkrētai profesijai vai nozarei vajadzīgas prasmes, kā arī sociālemocionālās prasmes; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver, ka apmācības programmu efektivitātei ir svarīgi izprast mazprasmīgu personu īpašās vajadzības un nodrošināt viņiem pielāgotu apmācību; atgādina, ka būtiski efektīva izglītības procesa elementi ir reaģētspēja un pielāgojamība atbilstoši gūtajai pieredzei un mainīgajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzstāj, ka šādas iniciatīvas sekmes lielā mērā ir atkarīgas no pretimnākšanas un palīdzīgas informācijas cilvēkiem nelabvēlīgos apstākļos, tostarp cilvēkiem ar invaliditāti, ilgstošiem bezdarbniekiem un nepietiekami pārstāvētām grupām, kas varbūt nemaz nezina, kādas priekšrocības dotu viņu prasmju līmeņa palielināšana vai kādas izdevības pavērtu pārkvalificēšanās vai prasmju pilnveide; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Komisiju un dalībvalstis mērķtiecīgi rīkoties attiecībā uz tādu vecāku pārkvalificēšanos un prasmju validēšanu, kuri atgriežas darbā pēc apgādājamo aprūpē pavadīta laika; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina uz aktīvu sadarbību un dialogu ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām ne vien valstu un Eiropas, bet arī vietējā un reģionālā līmenī, lai panāktu atbilstību faktiskajiem darba tirgus apstākļiem un vajadzībām; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atgādina, ka mūžizglītība ir jāiekļauj plašākā darbpratības kontekstā; |
| --- | --- |

55.

1.   
  Izglītības un nodarbinātības saikņu stiprināšana

| 56. | atgādina, ka ilgtspējīgas izaugsmes, sociālās kohēzijas, darbvietu radīšanas, inovācijas un uzņēmējdarbības veicināšanas nolūkā ir ļoti svarīgi novērst prasmju trūkumu un neatbilstību darba tirgū, kā arī sekmēt iespējas sociālajai mobilitātei, tostarp profesionālajai apmācībai un māceklībai, turklāt jo īpaši svarīgi tas ir MVU un amatniecībai; tādēļ mudina dalībvalstis veicināt profesionālo apmācību atbilstoši ekonomikas vajadzībām; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver, ka jātiecas uz lielākā mērā elastīgu, individuālu un personalizētu (36) pieeju karjeras attīstībai un mūžizglītībai un apmācībai visā karjeras un izaugsmes gaitā, un atzīst lomu, kāda šajā nolūkā var būt gan publiskajam, gan privātajam sektoram, tajā pašā laikā atzīstot, ka ievirzei un konsultācijām, kas atbilst individuālajām vajadzībām un vēlmēm un pievēršas individuālo prasmju novērtēšanai un pilnveidei, ir jābūt izglītības un prasmju politikas pamatelementam jau no izglītības sākumposma; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina dalībvalstis kopā ar sociālajiem partneriem izstrādāt un ieviest politiku, kas paredz mācību un apmācības atvaļinājumu, kā arī apmācību darbavietā; aicina tās nodrošināt, ka apmācība darbavietā un ārpus tās, tostarp apmaksāts mācību atvaļinājums, ir pieejams visiem darba ņēmējiem, jo īpaši tiem, kas atrodas nelabvēlīgā situācijā, īpašu uzmanību pievēršot darba ņēmējām sievietēm; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzsver, ka jebkādā prasmju politikā būtu jāņem vērā ne tikai pašlaik notiekošās pārmaiņas darba tirgū, bet arī jānodrošina, ka politika darbības jomas ziņā ir pietiekami universāla, lai sekmētu darba ņēmēju spēju mācīties un atvieglotu viņu pielāgošanos nākotnes izaicinājumiem; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzsver, ka par prasmju attīstību kopīgi jāatbild izglītības sniedzējiem un darba devējiem; uzstāj, ka nozares / darba devēji būtu jāiesaista pasākumos, kuru uzdevums ir nodrošināt un iemācīt cilvēkiem prasmes, kas vajadzīgas, lai uzņēmumi būtu konkurētspējīgi un nostiprinātos cilvēku pašapziņa; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atgādina, ka nodarbināmības, inovācijas un aktīva pilsoniskuma, tostarp ekopilsoniskuma, veicināšanas nolūkā pamatprasmes ir jāapvieno ar citām pamatiemaņām un attieksmi: jaunradi, izpratni par dabu, pašiniciatīvu, svešvalodu prasmēm, kritisko domāšanu, tostarp ar e-prasmju un medijpratības starpniecību, kā arī prasmēm, kas piemērotas augošajām nozarēm; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver milzīgo inovācijas un nodarbinātības potenciālu, kas piemīt atjaunojamiem energoresursiem un lielākas resursefektivitātes un energoefektivitātes meklējumiem; ņemot vērā izglītības un nodarbinātības iespējas, aicina Komisiju un dalībvalstis jaunās Prasmju programmas īstenošanā ņemt vērā enerģētikas un vides jautājumus; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzsver nepieciešamību īstenot individuālām vajadzībām pielāgotu atbalstu mācekļiem darbavietā, praktikantiem un darbiniekiem, lai nodrošinātu visu cilvēku iekļaušanu darba tirgū; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atzīst, cik svarīgi ir veicināt uz mācīšanos darbavietā vērstu māceklību un stažēšanos, kas ir viens no instrumentiem, ar ko atvieglot cilvēku integrāciju darba tirgū, t. i., veidojot saiti / zināšanu apmaiņu starp paaudzēm; |
| --- | --- |

64.

| 65. | norāda, ka māceklība, prakse un īpašu prasmju apgūšana tiek uzskatītas par apmācības veidu, kas visefektīvāk novērš to, ka jaunieši atkal nonāk NEET statusā; atzīmē, ka jau ir bijis uzsvērts, ka duālā profesionālās un akadēmiskās izglītības un apmācības sistēma samazina NEET grupu, ļaujot lielākam skaitam jauniešu turpināt izglītību/apmācību, palīdzot uzlabot viņu nodarbināmību un palielinot izredzes, ka viņi vieglāk iekļausies nodarbinātībā / karjeras veidošanā; uzsver, ka saskaņā ar makroekonomisko analīzi vislabākos rezultātus dod duālās izglītības un apmācības sistēma apvienojumā ar aktīviem darba tirgus politikas pasākumiem; |
| --- | --- |

65.

| 66. | aicina dalībvalstis sniegt atbalstu darbavietā notiekošai starpuzņēmumu apmācībai un prasmju attīstībai MVU vajadzībām; |
| --- | --- |

66.

| 67. | prasa ieviest konkrētus pasākumus, ar ko atvieglot jauniešu pāreju no izglītības uz darbu, nodrošinot kvalitatīvas un atalgotas stažēšanās un māceklības iespējas, kas ietver arī praktisku apmācību uz vietas, kā arī pārrobežu apmaiņas programmas, piemēram, “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, dodot jauniešiem iespēju izmantot savas zināšanas un dotības praksē un garantējot pienācīgas sociālās un ekonomiskās tiesības un piekļuvi pienācīgai nodarbinātības un sociālajai aizsardzībai, kā paredzēts valsts tiesību aktos un praksē, tādā pašā līmenī kā pieaugušajiem darba ņēmējiem; aicina dalībvalstis sniegt īpašu atbalstu MVU, lai arī tie varētu uzņemt stažierus un maiņizglītības praktikantus; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aicina dalībvalstis nodrošināt kvalitatīvu regulējumu, kas neļautu stažierus un mācekļus izmantot kā lētu vai bezmaksas darbaspēku; norāda, ka kvalitatīvas nodarbinātības izveidē un ekspluatācijas nepieļaušanā svarīga ir arī izpratne par galvenajiem drošības un veselības aizsardzības standartiem un tiesībām darbavietā; šajā nolūkā aicina dalībvalstis izstrādāt valsts tiesiskās kvalitātes satvaru attiecībā uz stažēšanos un māceklību, jo īpaši nodrošinot nodarbinātības aizsardzību un pienācīgu sociālā nodrošinājuma segumu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | aicina Komisiju sagatavot un dalībvalstis pārņemt māceklības kvalitātes satvaru (37); |
| --- | --- |

69.

| 70. | uzskata, ka, lai prognozētu nākotnē vajadzīgās prasmes, visos līmeņos, jo īpaši tādu profesionālās kvalifikācijas programmu izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā, kas nodrošina īstu un efektīvu pāreju no formālās izglītības uz mācīšanos darbavietā un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, ir aktīvi jāiesaista pilsoniskā sabiedrība, sevišķi jauniešu un kopienu organizācijas, sociālie partneri, izglītības un apmācības sniedzēji, kā arī īpaši atbalsta dienesti; |
| --- | --- |

70.

| 71. | uzsver nepieciešamību nodrošināt, lai kvalifikācijas būtu nozīmīgas darba devējiem, iesaistot darba tirgus dalībniekus to izstrādē; |
| --- | --- |

71.

Centrālā neformālās un ikdienējās mācīšanās loma

| 72. | uzstāj, ka ir svarīgi validēt neformālo un ikdienējo mācīšanos, lai panāktu pretī un paplašinātu iespējas izglītojamiem; atzīst, ka tas ir īpaši acīmredzami attiecībā uz cilvēkiem neaizsargātā vai nelabvēlīgā situācijā, piemēram, mazprasmīgiem darba ņēmējiem vai bēgļiem, kuriem validēšanas sistēmas ir īpaši nepieciešamas; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pauž nožēlu par to, ka darba devēji un formālās izglītības sniedzēji nepietiekami atzīst tādu prasmju, kompetenču un zināšanu vērtību un nozīmību, kuras iegūtas neformālās un ikdienējās mācīšanās ceļā; šajā sakarā uzsver nepieciešamību strādāt, lai pārvarētu visu attiecīgo ieinteresēto personu informētības trūkumu par validēšanu; |
| --- | --- |

73.

| 74. | atzīst, ka vēl viens šķērslis ir nepietiekama ES valstu validēšanas pieeju salīdzināmība un saskaņotība, jo īpaši attiecībā uz PIA; turklāt atzīst, ka svarīga problēma vēl arvien ir reālas piekļuves, atzīšanas un finansiālā atbalsta nodrošināšana, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātām grupām, piemēram, mazprasmīgām personām, kurām validēšanas sistēmas ir īpaši nepieciešamas; |
| --- | --- |

74.

| 75. | aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt informētību par validēšanas iespējām; šajā sakarā atzinīgi vērtē progresu, kas pēdējos gados panākts, īstenojot Padomes ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu līdz 2018. gadam; tomēr uzskata, ka ir vajadzīgi turpmāki centieni ar mērķi izveidot attiecīgu tiesisko regulējumu un radīt vispusīgas validēšanas stratēģijas, lai validēšana būtu iespējama; |
| --- | --- |

75.

| 76. | atgādina, ka daudzi Eiropas pārredzamības instrumenti, piemēram, Eiropas kvalifikāciju sistēma (EKI) un Eiropas kredītpunktu sistēma profesionālās izglītības un apmācības jomā (ECVET), ir izstrādāti atrauti viens no otra; uzsver, ka, lai cilvēki varētu labāk novērtēt savu progresu un iespējas un lietderīgi izmantot dažādos veidos gūtos mācīšanās rezultātus, šie instrumenti labāk jākoordinē un jāatbalsta ar kvalitātes nodrošināšanas sistēmām, kā arī jāiekļauj valstu kvalifikāciju ietvarstruktūrās, lai stiprinātu nozaru un dalībnieku, tostarp darba devēju, uzticēšanos; |
| --- | --- |

76.

| 77. | uzstāj, ka uzmanība jāpārcentrē uz neformālo izglītību, kas ir svarīga nolūkā iespēcināt iedzīvotājus, it sevišķi mazāk aizsargātus un nelabvēlīgā stāvoklī nonākušus cilvēkus, tajā skaitā cilvēkus ar īpašām vajadzībām un personas ar invaliditāti, kā arī tos, kam ir zems prasmju līmenis un kam ir ierobežotas iespējas piekļūt formālajai izglītībai; uzskata, ka neformālās izglītības sniedzējiem un NVO ir labas iespējas sasniegt nelabvēlīgā situācijā esošās grupas, kuras ir ārpus formālās izglītības sistēmas, un tiem būtu labāk jāpalīdz pildīt šo lomu, lai nodrošinātu, ka no jaunās Prasmju programmas labumu gūst tie, kuriem palīdzība ir visvairāk vajadzīga; |
| --- | --- |

77.

| 78. | atzīst, ka brīvprātīgais darbs ir svarīgs kā viens no instrumentiem, ar ko iegūt zināšanas, pieredzi un prasmes, lai uzlabotu nodarbināmību un apgūtu profesionālo kvalifikāciju; |
| --- | --- |

78.

| 79. | uzsver, ka neformālā mācīšanās, tostarp brīvprātīgā darba ceļā, var būtiski palīdzēt nododamu zināšanu, starpkultūru prasmju un dzīves iemaņu, piemēram, komandas darba, jaunrades un pašiniciatīvas, attīstības veicināšanā, nostiprinot arī pašapziņu un motivāciju mācīties; |
| --- | --- |

79.

| 80. | uzsver arī to, cik svarīgas ir neformālās izglītības programmas, mākslas un sporta nodarbības un starpkultūru dialogs nolūkā aktīvi iesaistītu iedzīvotājus sabiedriskajos un demokrātiskajos procesos un mazināt viņu neaizsargātību pret radikalizējošu propagandu; uzsver, ka ikdienēja un neformālā mācīšanās ir svarīgāka centienos iekļaut tos, kuriem ir visgrūtāk atrast darbu un kuri tāpēc ir neaizsargāti; šajā sakarā aicina dalībvalstis pilnībā un laikus īstenot Padomes 2012. gada 20. decembra Ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu; |
| --- | --- |

80.

| 81. | uzsver, cik vērtīgas ir transversālās prasmes, kas iegūtas sporta nodarbībās neformālās un ikdienējās mācīšanās ietvaros, un uzsver arī saikni starp sportu, nodarbināmību, izglītību un apmācību; |
| --- | --- |

81.

| 82. | uzsver, ka neformāla un ikdienēja vide arī paver iespējas aktīvi popularizēt kopīgās brīvības, tolerances un nediskriminēšanas vērtības un apgūt zināšanas par pilsoniskumu, ilgtspēju un cilvēktiesībām, tostarp sieviešu un bērnu tiesībām; |
| --- | --- |

82.

| 83. | aicina dalībvalstis ieviest procedūras, ar ko atzīt ikdienējo un neformālo izglītību, par pamatu ņemot paraugpraksi dalībvalstīs, kuras jau ir ieviesušas šādus instrumentus, lai nodrošinātu, ka prasmju pilnveides ceļi darbojas sekmīgi (38); šajā sakarā norāda, cik svarīgi ir politikas pasākumi, kas vērsti uz vistālāk no darba tirgus esošajām grupām; |
| --- | --- |

83.

| 84. | uzsver, ka marginalizētu un neaizsargātu cilvēku iekļaušanā būtiska nozīme ir neformālai un ikdienējai videi, kāda plaši tiek izmantota kopienu izglītošanā un darbā ar vispārējā akadēmiskajā un pieaugušo izglītībā nepietiekami pārstāvētām grupām; šajā sakarā apstiprina, ka ir jāņem vērā sieviešu un meiteņu, cilvēku ar invaliditāti, LGBTI, migrantu un bēgļu un etnisko minoritāšu viedokļi un vajadzības; |
| --- | --- |

84.

| 85. | uzsver profesionālās orientācijas nozīmi nolūkā atbalstīt pieaugušos ar zemu prasmju līmeni; šajā sakarā norāda, cik svarīgas ir dalībvalstu publisko un privāto nodarbinātības dienestu spējas un kvalitāte; |
| --- | --- |

85.

| 86. | aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt iespēju Europass sistēmā ieviest kopējus instrumentus prasmju novērtēšanai; |
| --- | --- |

86.

| 87. | aicina dalībvalstis turpināt veidot savas validācijas sistēmas un palielināt informētību par pieejamiem validēšanas pakalpojumiem; mudina tās veidot vieglāk pieejamus, pievilcīgus un atvērtus ceļus tālākizglītībai, piemēram, PIA turpināšanai; |
| --- | --- |

87.

Digitālo, STEM un uzņēmējdarbības prasmju sekmēšana

| 88. | vērš uzmanību uz to, ka mūsdienu sabiedrībā digitālo pamatprasmju apgūšana ir izšķirošs priekšnoteikums personiskajai un profesionālajai izaugsmei, taču uzskata, ka ir vajadzīgi papildu centieni nodrošināt cilvēkus ar konkrētākām digitālām prasmēm, lai viņi digitālās tehnoloģijas varētu izmantot inovatīvi un radoši; |
| --- | --- |

88.

| 89. | norāda uz nepieciešamību apzināt prasmes, kas nepieciešamas jauno tehnoloģiju darbvietām, un veicināt vidēji liela kapitāla uzņēmumiem, mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem nepieciešamo digitālo prasmju apguvi; īpašu uzmanību vērš uz to, ka digitālajā laikmetā prasmju apguve notiek strauju pārmaiņu kontekstā, kas var destabilizēt darba tirgus, un uz to, ka tāpēc ir nepieciešama mūžizglītība, kas palīdz cilvēkiem pielāgoties pārmaiņām, |
| --- | --- |

89.

| 90. | uzskata, ka lielāka uzmanība būtu jāpievērš STEM apguvei, lai uzlabotu digitālo mācīšanos un mācīšanu; uzsver ciešo saikni starp jaunradi un inovāciju, tāpēc aicina mākslas un radošo izglītību iekļaut STEM mācību programmā, un uzskata, ka meitenes un jaunas sievietes būtu jau no agra vecuma jāmudina apgūt STEM priekšmetus; |
| --- | --- |

90.

| 91. | uzstāj, ka mācīšanas un mācīšanās procesos jāintegrē jaunās tehnoloģijas, kā arī jāveicina izglītība ar praktisku un reālā dzīvē gūtu pieredzi, ņemot vērā vecumam piemērotas IKT un mediju mācību programmas, kas ir saderīgas ar bērnu attīstību un labklājību un kas jau agrā vecumā māca atbildīgi lietot tehnoloģijas un sekmē kritisko domāšanu, lai cilvēki iegūtu pareizās prasmes, kompetences un zināšanas un lai nodrošinātu, ka pilnā klāstā tiek attīstītas digitālās prasmes, kas aizvien digitālākajā ekonomikā vajadzīgas gan cilvēkiem, gan uzņēmumiem; atgādina par nepieciešamību mudināt meitenes un jaunas sievietes izvēlēties IKT studijas; |
| --- | --- |

91.

| 92. | turklāt uzsver, ka ir vajadzīga vairāk uz sadarbību vērsta, koordinēta un mērķorientēta pieeja digitālo prasmju stratēģiju izstrādē un īstenošanā; |
| --- | --- |

92.

| 93. | mudina Komisiju šajā nolūkā palielināt finansējumu no Eiropas pamatprogrammām, kā arī Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF), veicinot iekļaujošas, inovatīvas un domājošas Eiropas sabiedrības veidošanos, lai sabiedrības dzīvē un darba tirgū pilnvērtīgi iesaistītu visus iedzīvotājus, jo īpaši tos, kuru sociālekonomiskā vide ir nestabila vai kuri dzīvo attālos reģionos, personas ar invaliditāti, gados vecākus cilvēkus un bezdarbniekus; |
| --- | --- |

93.

| 94. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu mudināt dalībvalstis izstrādāt visaptverošas nacionālās digitālo prasmju stratēģijas, īpašu uzmanību veltot digitālās plaisas novēršanai, jo īpaši attiecībā uz gados vecākiem cilvēkiem; taču norāda, ka, lai šīs stratēģijas būtu efektīvas, ir jānodrošina mūžizglītības iespējas izglītības darbiniekiem, visos izglītības līmeņos vajadzīga katram līmenim pielāgota spēcīgāka pedagoģiskā vadība un inovācija, kuras pamatā ir skaidrs redzējums uz vecumam un attīstībai atbilstošu medijpratības pedagoģiju, kā arī sākotnēja un pastāvīga pasniedzēju apmācība un prasmju pilnveide un paraugprakses apmaiņa; |
| --- | --- |

94.

| 95. | uzsver, ka medijpratība ļauj iedzīvotājiem izkopt kritisku izpratni par dažādiem mediju veidiem, tādējādi paplašinot un uzlabojot digitālās pratības piedāvātos resursus un iespējas; |
| --- | --- |

95.

| 96. | aicina dalībvalstis pastiprināt centienus uzlabot medijpratību skolu mācību programmās un kultūrizglītības iestādēs un izstrādāt valsts, reģionāla vai vietēja līmeņa iniciatīvas, kas aptver visus formālās, ikdienējās un neformālās izglītības un apmācības līmeņus; |
| --- | --- |

96.

| 97. | atgādina, ka digitālo prasmju kopai jāietver digitālā pratība un medijpratība, kā arī kritiskā un radošā domāšana, lai izglītojamie digitalizētajā pasaulē kļūtu ne vien par tehnoloģiju lietotājiem, bet arī par aktīviem jaunradītājiem, inovatoriem un atbildīgiem pilsoņiem; |
| --- | --- |

97.

| 98. | aicina dalībvalstis visos izglītības līmeņos radīt iespējas IKT apmācībai un digitālo prasmju un medijpratības attīstīšanai; šajā sakarā uzsver, cik svarīgi ir atvērtie izglītības resursi (OER), kas ikvienam nodrošina piekļuvi izglītībai; |
| --- | --- |

98.

| 99. | uzsver nepieciešamību visos izglītības līmeņos un dažādos priekšmetos iekļaut uzņēmējdarbības, tostarp sociālās uzņēmējdarbības, mācīšanās elementus, jo uzņēmējdarbības gara veidošana jauniešu vidū jau agrīnā izglītošanās posmā uzlabos nodarbināmību, palīdzēs apkarot jauniešu bezdarbu, kā arī veicinās radošumu, kritisko domāšanu un līderības prasmes, kas ir noderīgas sociālo projektu izveidē un palīdz vietējām kopienām; turklāt uzsver, cik šajā sakarā ir svarīgi mācīties no gūtās pieredzes un t. s. pozitīvajām neveiksmēm; |
| --- | --- |

99.

| 100. | uzskata, ka uzņēmējdarbības izglītībā būtu jāiekļauj sociālā dimensija, jo tā stiprina ekonomiku un vienlaikus atvieglo sociāli nelabvēlīgu situāciju, mazina sociālo atstumtību un citas sabiedrības problēmas un ar to var risināt tādus jautājumus kā taisnīga tirdzniecība, sociālie uzņēmumi un alternatīvi uzņēmējdarbības modeļi, piemēram, kooperatīvi, lai tiektos sasniegt lielākā mērā sociālu, iekļaujošu un ilgtspējīgu ekonomiku; |
| --- | --- |

100.

| 101. | atgādina, ka radošās nozares ir to nozaru vidū, kam raksturīgs vislielākais uzņēmējdarbības gars un kas aug visstraujāk, un ka radošā izglītība attīsta tādas tālāk nododamas prasmes kā radošā domāšana, problēmu risināšana, darbs komandā un atjautība; atzīst, ka mākslas un mediju nozares jauniešiem šķiet īpaši pievilcīgas; |
| --- | --- |

101.

| 102. | norāda, ka uzņēmējdarbībā ir nepieciešamas attīstītas transversālās prasmes — piemēram, radošums, kritiskā domāšana, darbs komandā un pašiniciatīva —, kas sekmē jauniešu personisko un profesionālo attīstību un atvieglo viņu iekļaušanos darba tirgū; tādēļ uzskata, ka ir jāveicina un jārosina uzņēmēju līdzdalība izglītības procesā; |
| --- | --- |

102.

| 103. | šajā sakarā mudina uz aktīvu dialogu, datu apmaiņu un sadarbību starp akadēmiskajām aprindām, citām izglītības un apmācības iestādēm un aktoriem, sociālajiem partneriem un darba pasauli, lai izstrādātu izglītības programmas, kas jauniešiem palīdz apgūt vajadzīgās prasmes, kompetences un zināšanas; |
| --- | --- |

103.

PIA modernizēšana un mācīšanās darbavietā vērtība

| 104. | aicina Komisiju, dalībvalstis un sociālos partnerus izstrādāt un ieviest politiku attiecībā uz izglītības un mācību atvaļinājumu, kā arī profesionālo apmācību darbavietā un mūžizglītību, tostarp iespējām mācīties citā dalībvalstī; aicina tos nodrošināt, ka mācīšanās darbavietā un ārpus tās, tostarp iespējas mācīties par maksu, ir pieejamas visiem darba ņēmējiem, īpaši tiem, kuri atrodas nelabvēlīgā situācijā, sevišķu uzmanību pievēršot darba ņēmējām sievietēm nozarēs, kur sievietes ir strukturāli nepietiekami pārstāvētas (39); |
| --- | --- |

104.

| 105. | atkārtoti uzsver, cik svarīga ir profesionālā izglītība un apmācība (PIA), kas ne tikai ir būtisks izglītības veids nolūkā uzlabot nodarbināmību un pavērt ceļu uz profesionālo kvalifikāciju, bet arī ļauj panākt vienlīdzīgas iespējas visiem iedzīvotājiem, tostarp sociāli neaizsargātām un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām; |
| --- | --- |

105.

| 106. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pienācīgu ieguldījumu PIA jomā, lai garantētu, ka tā labāk atbilst izglītojamo, darba devēju un sabiedrības vajadzībām holistiskā un uz līdzdalību vērstā pieejā izglītībai, pielāgot to darba tirgus vajadzībām, ar līdzdalīgu, integrētu un koordinētu pieeju padarot par izglītības sistēmas neatņemamu daļu, un garantēt šajā sakarā augstus kvalifikācijas standartus un kvalitāti; uzsver, ka vajadzīga ciešāka sadarbība starp PIA un augstākās izglītības sniedzējiem, lai nodrošinātu PIA iestāžu absolventu sekmīgu pāreju uz augstāko izglītību; |
| --- | --- |

106.

| 107. | par ļoti svarīgiem uzskata centienus atvieglot pāreju starp akadēmisko un profesionālo izglītību; |
| --- | --- |

107.

| 108. | uzsver nepieciešamību stiprināt profesionālās izglītības un profesionālās orientācijas praksi gan izglītības sistēmā, gan pieaugušo izglītībā, lai sniegtu prasmes un kompetences, kas vajadzīgas valstu perspektīvajiem uzņēmumiem un nozarēm ar augstu pievienotās vērtības un investīciju potenciālu; |
| --- | --- |

108.

| 109. | atzinīgi vērtē Komisijas uzsāktās iniciatīvas PIA veicināšanai; atzīst, ka PIA mobilitāte vēl nav pilnībā sasniegusi savu potenciālu; uzskata, ka papildu finansējums PIA iestādēm varētu palīdzēt uzlabot PIA mobilitāti, kā arī palielināt PIA kvalitāti, nozīmību un iekļaujošo raksturu; |
| --- | --- |

109.

| 110. | uzsver, ka starpnozaru mobilitātes iespēja jāizskata ne tikai attiecībā uz PIA pasniedzēja profesiju, bet arī attiecībā uz skolām kopumā; |
| --- | --- |

110.

| 111. | joprojām uzskata, ka PIA kvalitāte galvenokārt jānodrošina dalībvalstu un reģionālā līmenī; aicina Komisiju popularizēt PIA un sekmēt paraugprakses apmaiņu; |
| --- | --- |

111.

| 112. | aicina dalībvalstis dot PIA jaunu identitāti, veicot atbilstošus ieguldījumus un nodrošinot kvalificētus darbiniekus, nostiprinot saikni ar darba tirgu un darba devējiem, kā arī veicinot izpratni par PIA kā vērtīgu izglītības un profesionālās karjeras ceļu; |
| --- | --- |

112.

| 113. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot PIA un PIA mobilitātes pievilcību un statusu tā, lai būtu skaidrs, ka šāda izvēle karjeras gaitā ir svarīgs solis, nodrošinot, ka jauniešiem un viņu ģimenēm ir piekļuve informācijai un konsultācijām par PIA iespējām, ka tiek izdarīti pietiekami ieguldījumi PIA kvalitātes un nozīmības palielināšanā, ka tā ir piekļūstama un cenas ziņā pieņemama visiem iedzīvotājiem un ka tiek veidots vairāk saikņu starp akadēmisko izglītību un PIA, kā arī PIA programmās tiek sekmēts dzimumu līdzsvars un nediskriminēšana; |
| --- | --- |

113.

| 114. | aicina izvirzīt konkrētus mērķus, piemēram, pilnībā funkcionējošas kredītpunktu pārneses sistēmas ieviešanu un kredītpunktu atzīšanu ar ECVET; |
| --- | --- |

114.

| 115. | lai ierobežotu priekšlaicīgu izglītības un apmācības pamešanu un mazinātu NEET skaitu, aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt un salīdzināt paraugprakses attiecībā uz partnerībām izglītības un profesionālās apmācības jomā; iesaka to darīt, īstenojot sadarbību starp vidējās izglītības iestādēm un uzņēmumiem — izmantojot arī māceklību —, lai veidotu otrās iespējas izglītības piedāvājumus, labāk integrētu sistēmas un pielāgotu prasmes faktiskajām vajadzībām; |
| --- | --- |

115.

| 116. | mudina dalībvalstis apmainīties ar paraugpraksi un pēc tam izveidot kvalitatīvas duālās izglītības un profesionālās apmācības sistēmas, koordinējot tās ar vietējiem un reģionāliem ekonomikas dalībniekiem un rīkojoties atbilstoši katras izglītības sistēmas īpatnībām, lai pārvarētu pašreizējo un nākotnē gaidāmo prasmju neatbilstību pieprasījumam; |
| --- | --- |

116.

| 117. | aicina dalībvalstis uzlabot datu vākšanu par PIA audzēkņu karjeras virzību, lai labāk pievērstos viņu nodarbinātības izredzēm, novērtētu PIA kvalitāti un informētu audzēkņus par karjeras izvēli; |
| --- | --- |

117.

| 118. | atgādina, ka ir vajadzīgs lielāks atbalsts izglītojamo un izglītotāju mobilitātei; tāpēc aicina dalībvalstis savās valsts programmās iekļaut mobilitātes atbalstu, lai lielai daļai jauniešu palīdzētu gūt pieredzi ārvalstīs; |
| --- | --- |

118.

Pasniedzēji un instruktori

| 119. | uzskata, ka pasniedzējiem un instruktoriem ir būtiska loma attiecībā uz izglītojamo sekmēm; tāpēc uzsver, ka visās izglītības nozarēs nepieciešami ieguldījumi un atbalsts pasniedzēju profesionālajai izaugsmei, kā arī ir jānodrošina kvalitatīva nodarbinātība un jāizveido mūžilgas profesionālās orientācijas pakalpojumi, un tam ir jābūt pastāvīgai prioritātei visā ES; |
| --- | --- |

119.

| 120. | uzsver, ka visu pasniedzēju, instruktoru, mentoru un pedagogu statusa uzlabošana un prasmju pilnveide nolūkā paplašināt viņu prasmes būtu priekšnosacījums jaunās Prasmju programmas īstenošanai un ka vajadzīgi papildu centieni, ar kuriem piesaistīt jauniešus darbam izglītības sistēmā un motivēt pasniedzējus turpināt darbu šajā profesijā, cita starpā — uzlabojot darbinieku noturēšanas politiku; norāda, ka šajā nolūkā ir jāpievērš uzmanība pasniedzējiem un viņi jānovērtē, viņiem jānodrošina pievilcīgs atalgojums un darba apstākļi, labākas iespējas iesaistīties tālākizglītībā darba laikā, it sevišķi digitālās didaktikas jomā, kā arī ir vajadzīgi pasākumi, ar ko izglītības iestādēs aizsargāt pret vardarbību un uzmākšanos un to nepieļaut; aicina Komisiju rosināt lielāku dzimumu līdztiesību pasniedzēja profesijā; uzsver, ka viens no soļiem virzībā uz šā mērķa sasniegšanu varētu būt inovatīvu mācīšanas un mācīšanās paņēmienu veicināšana un mobilitātes un paraugprakses apmaiņas sekmēšana; |
| --- | --- |

120.

| 121. | atgādina, ka dažās dalībvalstīs ekonomikas un finanšu krīzes ir būtiski ietekmējušas pasniedzēju izglītību; uzsver, ka ir svarīgi veikt ieguldījumus pasniedzējos, instruktoros un pedagogos un nodrošināt viņus ar jaunām prasmēm un mācību metodēm, kas atbilst tehnoloģiju un sabiedrības attīstībai; |
| --- | --- |

121.

| 122. | aicina dalībvalstis veikt lielus ieguldījumus pasniedzēju mūžizglītībā, tostarp praktiskā pieredzē ārvalstīs, un nodrošināt viņu profesionālo attīstību, kā arī palīdzēt apgūt tādas jaunas prasmes kā IKT, uzņēmējdarbības prasmes un zinātība par iekļaujošu izglītību; šajā sakarā uzsver, ka visu izglītības darbinieku prasmju pilnveides nolūkā būtu jānodrošina pienācīgi atalgotas apmācības dienas; |
| --- | --- |

122.

| 123. | uzsver nepieciešamību ciešā sadarbībā ar MVU pilnveidot PIA pasniedzēju spējas iemācīt audzēkņiem uzņēmējdarbības prasmes; šajā sakarā uzsver nepieciešamību veicināt elastīgas darbā pieņemšanas prakses (piemēram, pasniedzēji ar nozarē gūtu pieredzi); |
| --- | --- |

123.

| 124. | iesaka dalībvalstīm paredzēt stimulus, ar ko piesaistīt pasniedzēja profesijai īpaši kompetentus kandidātus, un izrādīt atzinību efektīvi strādājošiem pasniedzējiem; |
| --- | --- |

124.

Jaunās Prasmju programmas īstenošana: problēmjautājumi un ieteikumi

| 125. | aicina Komisiju cieši sadarboties ar Cedefop, lai labāk novērtētu un prognozētu nākotnē vajadzīgās prasmes un tās labāk pielāgotu darba tirgū pieejamiem darbiem; |
| --- | --- |

125.

| 126. | uzsver, ka jaunā Prasmju programma ir jāizstrādā sīkāk, jāīsteno un jāuzrauga sadarbībā ar visām atbilstīgajām ieinteresētajām personām, tostarp sociālajiem partneriem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un neformālās izglītības sniedzējiem, nodarbinātības dienestiem un vietējām pašvaldībām; aicina Komisiju sekmēt plašākas partnerības veidošanu ar šīm ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

126.

| 127. | aicina Komisiju un dalībvalstis, īstenojot šo iniciatīvu, sevišķi lielu uzmanību pievērst koordinācijai starp dažādām organizācijām, kuras ir tieši vai netieši iesaistītas prasmju attīstīšanā, piemēram, ministrijām, vietējām pašvaldībām, valstu nodarbinātības aģentūrām un citām aģentūrām, izglītības un apmācības iestādēm un nevalstiskajām organizācijām; |
| --- | --- |

127.

| 128. | aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt centienus padarīt PIA pamanāmāku un uzlabot tās kvalitāti un pievilcību; aicina Komisiju rosināt dalībvalstis nospraust papildu mērķus, lai PIA programmās sekmētu mācīšanos darbavietā; |
| --- | --- |

128.

| 129. | aicina uz ciešāku sadarbību starp PIA un augstākās izglītības sniedzējiem, lai, veidojot starp tiem saiknes, nodrošinātu PIA absolventu sekmīgu pāreju uz augstāko izglītību; šajā sakarā iesaka mācīties no paraugpraksēm, kas tiek izmantotas dažādās dalībvalstīs, kurām ir efektīva duālās izglītības sistēma; |
| --- | --- |

129.

| 130. | aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt koordinētu un integrētu pieeju attiecībā uz sociālo politiku, izglītības politiku un nodarbinātības politiku, lai būtu pastāvīgi iespējams veikt PIA pilnveidojumus un pielāgojumus un lai cilvēkiem, kuri izglītojušies šajā jomā, pavērtu iespējas pāriet uz augstāku izglītības un apmācības līmeni; |
| --- | --- |

130.

| 131. | uzsver nepieciešamību uzlabot izpratni par dažādām dalībvalstīs pastāvošām kvalifikācijām, kā arī uzlabot to salīdzināmību; atzinīgi vērtē ierosināto EKI pārskatīšanu un turpmāku pilnveidi un aicina stiprināt sadarbību starp dalībvalstīm un visām ieinteresētajām personām; prasa panākt ES kvalifikācijas instrumentu, proti, EKI, ECVET un EQAVET, lielāku saskaņotību; |
| --- | --- |

131.

| 132. | aicina dalībvalstis arī turpmāk koncentrēties uz digitālo prasmju un kompetenču attīstīšanas iespēju piedāvāšanu saviem iedzīvotājiem neatkarīgi no vecuma, vienlaikus sekmējot ekonomikas un sabiedrības digitālo pārveidi un cilvēku mācīšanās, darba un uzņēmējdarbības formu pārmaiņas, kā arī šo pārmaiņu plašākas sociālās sekas; šajā sakarā aicina dalībvalstis ņemt vērā Komisijas ieceri pievērsties šīs pārveides pozitīvajiem aspektiem, izmantojot ES e-prasmju stratēģiju; aicina turpināt iesaistīt pilsonisko sabiedrību un sociālos partnerus Digitālo prasmju un darbavietu koalīcijā; |
| --- | --- |

132.

| 133. | atbalsta Plānu nozaru sadarbībai prasmju jomā, ko Komisija sagatavojusi saistībā ar izmēģinājuma programmu sešās nozarēs, un mudina to turpināt; |
| --- | --- |

133.

| 134. | aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk pievērst uzmanību digitālajām prasmēm, it īpaši ekonomikas digitālajai pārveidei un cilvēku darba un uzņēmējdarbības formu pārmaiņām, un ņem vērā Komisijas ieceri pievērsties šīs pārveides pozitīvajiem aspektiem, izmantojot ES e-prasmju stratēģiju; |
| --- | --- |

134.

| 135. | aicina dalībvalstis izglītības programmās jau sākotnējā posmā iekļaut uzņēmējdarbības izglītību (40), tostarp sociālās uzņēmējdarbības izglītību, lai iedzīvotājos attīstītu patstāvīgu uzņēmējdarbības garu, raugoties uz to kā būtisku kompetenci, kas balsta personīgo izaugsmi, aktīvu pilsoniskumu, sociālo iekļautību un nodarbināmību; |
| --- | --- |

135.

| 136. | mudina Komisiju izstrādāt līdzvērtīgus kompetenču satvarus attiecībā uz citām būtiskām kompetencēm, piemēram, finanšpratības kompetenci, tāpat kā digitālo prasmju un uzņēmējdarbības prasmju gadījumā; |
| --- | --- |

136.

| 137. | uzskata, ka, lai ierosinātie prasmju pilnveides ceļi dotu būtiskus uzlabojumus, ir svarīgi ņemt vērā garantijas jauniešiem īstenošanā gūto pieredzi; jo īpaši uzskata, ka būtu jātiecas nodrošināt ātrāku īstenošanu, izmantot integrētu pieeju ar attiecīgo sociālo dienestu iesaisti un sekmēt sadarbību ar sociālajiem partneriem, piemēram, arodbiedrībām un darba devēju asociācijām, un ar citām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

137.

| 138. | uzskata, ka iemācīt cilvēkiem minimālo prasmju kopumu ir svarīgi, bet nav pietiekami un ka ir izšķirīgi svarīgi katru personu iedrošināt apgūt augstāka līmeņa prasmes un kompetences, lai labāk sagatavotos nākotnei, un īpaši tas attiecas uz neaizsargātām grupām, kuras apdraud nedrošas nodarbinātības risks; |
| --- | --- |

138.

| 139. | pauž nožēlu par to, ka priekšlikumu īstenošanai nav speciāla finansējuma un tas varētu būt liels šķērslis darbībām, kas nodrošinātu būtiskus uzlabojumus valsts līmenī, bet uzskata, ka dalībvalstis būtu jāmudina pilnībā izmantot programmas īstenošanas atbalstam pieejamos jau pastāvošos finansējuma avotus, jo īpaši Eiropas Sociālo fondu; uzsver, ka līdzekļi no ierosinātajiem finansējuma avotiem — proti, ESF un programmas “Erasmus+” — jau tiek piešķirti valsts līmenī; tāpēc aicina Komisiju mudināt dalībvalstis vairāk ieguldīt lietderīgos izdevumos — un tos stimulēt — prasmēs kā svarīgā kapitālieguldījumā cilvēkos, kas atmaksājas ne tikai sociālā, bet arī ekonomikas izteiksmē; |
| --- | --- |

139.

| 140. | aicina Komisiju un dalībvalstis darīt pieejamu finansējumu ar mērķi nacionālo digitālo prasmju stratēģiju ietvaros novērst pastāvošo tehnoloģisko un digitālo plaisu starp labi aprīkotām un pārējām izglītības un apmācības iestādēm un atbalstīt pasniedzēju un instruktoru tehnoloģisko prasmju pilnveidi, lai viņi varētu turēties līdzi aizvien plašākajai pasaules digitalizācijai; |
| --- | --- |

140.

| 141. | stingri iesaka risināt digitālās plaisas problēmu un radīt visiem vienādas iespējas piekļuvē digitālajām tehnoloģijām, kā arī iegūt līdzdalībai digitālajā jomā nepieciešamās prasmes, attieksmi un motivāciju; |
| --- | --- |

141.

| 142. | prasa Komisijai un dalībvalstīm risināt arī tādus jautājumus kā vājas skolēnu sekmes dažos mācību priekšmetos, zemi līdzdalības rādītāji pieaugušo izglītībā, priekšlaicīga mācību pārtraukšana, sociālā iekļautība, iedzīvotāju līdzdalība sabiedriskajā dzīvē, dzimumsaistītas atšķirības un absolventu nodarbināmības rādītāji; |
| --- | --- |

142.

| 143. | aicina dalībvalstis, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, sekmēt sadarbību un nostiprināt sinerģijas starp formālās, neformālās un ikdienējās izglītības sniedzējiem, reģionālajām un vietējām pašvaldībām, darba devējiem un pilsonisko sabiedrību nolūkā uzrunāt vairāk mazprasmīgu darba ņēmēju, lai labāk ņemtu vērā viņu īpašās vajadzības; |
| --- | --- |

143.

| 144. | prasa nodrošināt lielāku mācīšanās elastību attiecībā uz atrašanās vietu, pasniegšanu un mācību metodēm, kas piesaistītu dažādus izglītojamos un atbilstu viņu vajadzībām, tādējādi uzlabojot mācīšanās iespējas visiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

144.

| 145. | atzinīgi vērtē ierosinājumu pārskatīt pamatkompetenču sistēmu, kas ir lietderīgs references avots un nodrošina vienotu izpratni par transversālo prasmju attīstību, un aicina pastiprināt tās ietekmi valsts līmenī, tostarp mācību programmās un pasniedzēju apmācībā; aicina Komisiju nodrošināt, ka tiek izveidota saikne starp pamatkompetenču sistēmu un Padomes 2012. gada ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu; |
| --- | --- |

145.

| 146. | atzinīgi vērtē plānoto Eiropas kvalifikāciju sistēmas pārskatīšanu, kurai būtu jāpalīdz uzlabot dažādajās ES valstīs pastāvošo prasmju un kvalifikāciju saprotamību; uzsver, ka šāds rīks ir būtisks profesionālās mobilitātes attīstībai, īpaši pierobežas teritorijās, un uzsver nepieciešamību nodrošināt neformālās un ikdienējās mācīšanās procesā iegūtu prasmju, kompetenču un zināšanu lielāku pamanāmību; |
| --- | --- |

146.

| 147. | aicina dalībvalstis izmantot plašu pieeju prasmju pilnveides ceļu īstenošanā, radot dažādas iespējas, kurās tiek ņemtas vērā konkrētas vietēja, reģionāla un nozares līmeņa vajadzības (piemēram, starpkultūru, pilsoniskās, ekoloģiskās, valodu, veselības, ģimenes prasmes) un kuras neaprobežojas ar pamatprasmēm vien; |
| --- | --- |

147.

| 148. | aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstu centienus ar savstarpējas mācīšanās darbībām un labas politiskās prakses apmaiņu; |
| --- | --- |

148.

| 149. | atzinīgi vērtē un atbalsta Europass sistēmas pārskatīšanu, it īpaši pāreju no Europass kā dokumentu mehānisma uz pakalpojumu platformu, un centienus padarīt redzamākus dažādos mācīšanās un prasmju veidus, jo īpaši tās prasmes, kas iegūtas ārpus formālās izglītības; |
| --- | --- |

149.

| 150. | uzskata, ka pārskatīšanā būtu jāpanāk, ka no šīs sistēmas instrumentiem var gūt labumu nelabvēlīgā situācijā esošas iedzīvotāju grupas, piemēram, personas ar invaliditāti, mazprasmīgas personas, gados vecāki cilvēki un ilgstoši bezdarbnieki; |
| --- | --- |

150.

| 151. | uzskata, ka jaunajā Prasmju programmā būtu labāk jāatspoguļo prasmju attīstīšanā vērojamās plaisas starp dzimumiem; |
| --- | --- |

151.

| 152. | atzinīgi vērtē iniciatīvu ieviest absolventu apzināšanas sistēmu, lai nodrošinātu vairāk uz faktiem balstītu un noderīgāku pieeju mācību programmu un izglītības piedāvājumu veidošanā; aicina līdzīgu sistēmu izveidot PIA absolventu plaša mēroga apzināšanai; |
| --- | --- |

152.

| 153. | aicina sniegt pastāvīgu un lielāku atbalstu “Erasmus+” mobilitātes programmai, piedāvājot un veicinot izglītības un apmācības iespējas jauniešiem, pedagogiem, brīvprātīgajiem, mācekļiem, stažieriem un gados jauniem darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

153.

| 154. | aicina Komisiju analizēt valsts kvalifikāciju sistēmas un ierosina tās pielāgot, lai tās atbilstu jauno profesiju mainīgajām vajadzībām; uzsver, ka dalībvalstīm ir jāatbalsta pasniedzēja profesija, vienkāršojot piekļuvi informācijai par visjaunākajām tehnoloģijām, un šajā nolūkā atgādina par Komisijas izstrādāto elektroniskās mērķsadarbības platformu; |
| --- | --- |

154.

| 155. | aicina Komisiju izziņot Eiropas Pieaugušo izglītības gadu, kas palīdzētu Eiropā uzlabot informētību par pieaugušo izglītības un aktīvu vecumdienu vērtību, un atvēlēt pietiekamu laiku, lai tam sagatavotos gan ES, gan valstu līmenī; |
| --- | --- |

155.

| 156. | aicina Komisiju ik gadu organizēt Eiropas prasmju forumu, lai attiecīgajām iestādēm, izglītības iestādēm, praktiķiem, studentiem, darba devējiem un darba ņēmējiem dotu iespēju apmainīties ar paraugpraksi prasmju prognozēšanā, attīstīšanā un validēšanā; |
| --- | --- |

156.

o

o o

| 157. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

157.

---

(1)  OV C 119, 28.5.2009., 2. lpp.

(2)  OV C 351 E, 2.12.2011., 29. lpp.

(3)  OV C 484, 24.12.2016., 1. lpp.

(4)  OV C 67, 20.2.2016., 1. lpp.

(5)  OV C 120, 26.4.2013., 1. lpp.

(6)  OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.

(7)  OV C 191, 1.7.2011., 1. lpp.

(8)  OV C 372, 20.12.2011., 1. lpp.

(9)  OV C 290, 4.12.2007., 1. lpp.

(10)  OV C 417, 15.12.2015., 36. lpp.

(11)  OV C 64, 5.3.2013., 5. lpp.

(12)  OV C 111, 6.5.2008., 1. lpp.

(13)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0338.

(14)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0107.

(15)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0008.

(16)  OV C 265, 11.8.2017., 48. lpp.

(17)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0292.

(18)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0321.

(19)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/119628.pdf

(20)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6268-2017-INIT/en/pdf

(21)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0005.

(22)  Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts (ISBN: 978-92-79-26866-3); http://www.euricse.eu/wp-content/uploads/2015/03/social-economy-guide.pdf.

(23)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0411.

(24)  Eiropas Komisija (2016b), „Jaunās Prasmju programmas Eiropai analītiskais pamatojums (SWD(2016)0195).

(25)  Cedefop, tiks publicēts: EK, 2016b.

(26)  http://www.cedefop.europa.eu/lv/events-and-projects/projects/assisting-eu-countries-skills-matching.

(27)  Sk. SWD(2016)0195.

(28)  “Kultūras un radošo nozaru konkurētspējas nostiprināšana izaugsmes un darbvietu labā”, 2015.

(29)  “Sabiedrība tuvplānā 2016”, ESAO sociālie rādītāji.

(30)  Cedefop, datubāze Rising STEMs, 2014. gada marts.

(31)  Duālas izglītības sistēma vienā kursā apvieno māceklību uzņēmumā ar profesionālo izglītību arodskolā.

(32)  Izglītības un apmācības pārskats, 2016.

(33)  https://www.oecd.org/education/school/50293148.pdf.

(34)  Eurofound (2015), “Darba apstākļi, apmācība un pakalpojumu kvalitāte agrīnas pirmsskolas aprūpes jomā: sistemātisks pārskats”.

(35)  Sk. pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0338.

(36)  “Pāreja uz mācīšanās rezultātu pieeju: politika un prakse Eiropā”, Cedefop.

(37)  Tas veidojams uz Arodmācību padomdevējas komitejas 2016. gada 2. decembrī pieņemtā atzinuma “Kopīgs redzējums uz kvalitatīvu un efektīvu māceklību un apmācību darbavietā” pamata.

(38)  Padomes 2016. gada 19. decembra ieteikums.

(39)  Sk. pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0338.

(40)  Eiropas Komisija, EACEA, Eurydice, 2016. Uzņēmējdarbības izglītība Eiropas skolās. Eurydice ziņojums.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2017. gada 12. septembris

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/154 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/154

---

P8_TA(2017)0317

Pieprasījums atcelt Marie-Christine Boutonnet imunitāti

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra lēmums par pieprasījumu atcelt Marie-Christine Boutonnet imunitāti (2017/2063(IMM))

(2018/C 337/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā pieprasījumu atcelt Marie-Christine Boutonnet imunitāti, kuru Francijas tieslietu ministrija nosūtījusi 2017. gada 14. aprīlī, pamatojoties uz Parīzes Apelācijas tiesas ģenerālprokurora pieprasījumu, un kuru darīja zināmu 2017. gada 26. aprīļa plenārsēdē, saistībā ar lietu, kuru patlaban skata Parīzes Apgabaltiesas izmeklēšanas tiesneši (“pôle financier”), veicot tiesu izmeklēšanu, jo Marie-Christine Boutonnet esot pārkāpusi pilnvaras saistībā ar līdzekļiem, kuri ir saņemti saskaņā ar parlamentārā palīga līgumu, kas ir noslēgts ar kādu konkrētu personu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieprasījumu atcelt Marie-Christine Boutonnet imunitāti, kuru Francijas tieslietu ministrija nosūtījusi 2017. gada 14. aprīlī, pamatojoties uz Parīzes Apelācijas tiesas ģenerālprokurora pieprasījumu, un kuru darīja zināmu 2017. gada 26. aprīļa plenārsēdē, saistībā ar lietu, kuru patlaban skata Parīzes Apgabaltiesas izmeklēšanas tiesneši (“pôle financier”), veicot tiesu izmeklēšanu, jo Marie-Christine Boutonnet esot pārkāpusi pilnvaras saistībā ar līdzekļiem, kuri ir saņemti saskaņā ar parlamentārā palīga līgumu, kas ir noslēgts ar kādu konkrētu personu,

| — | pēc Jean-François Jalkh, kas aizstāja Marie-Christine Boutonnet, uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Jean-François Jalkh, kas aizstāja Marie-Christine Boutonnet, uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1),

| — | ņemot vērā Francijas Republikas Konstitūcijas 26. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Francijas Republikas Konstitūcijas 26. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0259/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0259/2017),

| Α. | tā kā Parīzes Apgabaltiesas izmeklēšanas tiesneši ir pieprasījuši atcelt Marie-Christine Boutonnet parlamentāro imunitāti, lai uzklausītu viņas paskaidrojumus par tāda noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, par ko viņa tiek turēta aizdomās; |
| --- | --- |

Α.

tā kā Parīzes Apgabaltiesas izmeklēšanas tiesneši ir pieprasījuši atcelt Marie-Christine Boutonnet parlamentāro imunitāti, lai uzklausītu viņas paskaidrojumus par tāda noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, par ko viņa tiek turēta aizdomās;

| Β. | tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir tāda pati imunitāte, kādu piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem; |
| --- | --- |

Β.

tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir tāda pati imunitāte, kādu piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem;

| C. | tā kā Francijas Konstitūcijas 26. pantā ir noteikts: “Nevienu deputātu, kurš ir izdarījis noziedzīgu nodarījumu vai citu nozīmīgu pārkāpumu, nedrīkst nedz apcietināt, nedz viņam piemērot citus drošības līdzekļus, kas paredz brīvības atņemšanu vai ierobežošanu, ja nav saņemta tās palātas prezidija atļauja, kuras deputāts viņš ir. Šāda atļauja nav vajadzīga gadījumos, kad deputāts tiek aizturēts noziedzīga nodarījuma vai cita nozīmīga pārkāpuma izdarīšanas brīdī un vietā (flagrante delicto) vai kad spēkā ir stājies galīgs, notiesājošs spriedums”; |
| --- | --- |

C.

tā kā Francijas Konstitūcijas 26. pantā ir noteikts: “Nevienu deputātu, kurš ir izdarījis noziedzīgu nodarījumu vai citu nozīmīgu pārkāpumu, nedrīkst nedz apcietināt, nedz viņam piemērot citus drošības līdzekļus, kas paredz brīvības atņemšanu vai ierobežošanu, ja nav saņemta tās palātas prezidija atļauja, kuras deputāts viņš ir. Šāda atļauja nav vajadzīga gadījumos, kad deputāts tiek aizturēts noziedzīga nodarījuma vai cita nozīmīga pārkāpuma izdarīšanas brīdī un vietā (flagrante delicto) vai kad spēkā ir stājies galīgs, notiesājošs spriedums”;

| D. | tā kā izmeklēšanas tiesneši uzskata, ka pirmstiesas izmeklēšanas un tiesu izmeklēšanas laikā veiktā noskaidrošana liek domāt, ka sākotnējās Eiropas Parlamenta paustās aizdomas par zināmu skaitu Eiropas Parlamenta deputātu parlamentāro palīgu — partijas Front National biedru — var būt pamatotas; |
| --- | --- |

D.

tā kā izmeklēšanas tiesneši uzskata, ka pirmstiesas izmeklēšanas un tiesu izmeklēšanas laikā veiktā noskaidrošana liek domāt, ka sākotnējās Eiropas Parlamenta paustās aizdomas par zināmu skaitu Eiropas Parlamenta deputātu parlamentāro palīgu — partijas Front National biedru — var būt pamatotas;

| E. | tā kā, piemēram, izrādās, ka 2015. gada februārī publicētajā Front National štatu sarakstā ir uzskaitīti 15 Eiropas Parlamenta deputāti, 21 vietēja līmeņa parlamentārais palīgs un 5 reģistrēti parlamentārie palīgi; tā kā zināms skaits parlamentāro palīgu ir deklarējuši, ka viņu darba vieta ir Front National mītne Nantērā, dažos gadījumos norādot, ka viņi tur strādāja pilna laika darbu; tā kā lielākajā daļā parlamentāro palīgu darba līgumu ir atrunāti vienādi un vispārēji uzdevumi, nesniedzot izsmeļošāku aprakstu; |
| --- | --- |

E.

tā kā, piemēram, izrādās, ka 2015. gada februārī publicētajā Front National štatu sarakstā ir uzskaitīti 15 Eiropas Parlamenta deputāti, 21 vietēja līmeņa parlamentārais palīgs un 5 reģistrēti parlamentārie palīgi; tā kā zināms skaits parlamentāro palīgu ir deklarējuši, ka viņu darba vieta ir Front National mītne Nantērā, dažos gadījumos norādot, ka viņi tur strādāja pilna laika darbu; tā kā lielākajā daļā parlamentāro palīgu darba līgumu ir atrunāti vienādi un vispārēji uzdevumi, nesniedzot izsmeļošāku aprakstu;

| F. | tā kā izmeklēšanu gaitā papildus tam atklājās trīs situācijas, kas liek domāt, ka attiecīgie palīgi diezin vai patiešām pildīja ar Eiropas Parlamentu saistītus uzdevumus:






  — | Eiropas Parlamenta palīgu darba līgumi ir datēti ar laikposmu starp diviem ar Front National noslēgtiem darba līgumiem; |
| --- | --- | --- |

F.

tā kā izmeklēšanu gaitā papildus tam atklājās trīs situācijas, kas liek domāt, ka attiecīgie palīgi diezin vai patiešām pildīja ar Eiropas Parlamentu saistītus uzdevumus:

—

Eiropas Parlamenta palīgu darba līgumi ir datēti ar laikposmu starp diviem ar Front National noslēgtiem darba līgumiem;

| — | Eiropas Parlamenta palīgu darba līgumi, kas ir noslēgti ar Eiropas Parlamentu, un darba līgumi, kas ir noslēgti ar Front National, ir spēkā vienu un to pašu termiņu; |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta palīgu darba līgumi, kas ir noslēgti ar Eiropas Parlamentu, un darba līgumi, kas ir noslēgti ar Front National, ir spēkā vienu un to pašu termiņu;

| — | ar Front National noslēgto darba līgumu termiņš uzreiz seko ar Eiropas Parlamentu noslēgto parlamentāro palīgu darba līgumu termiņam; |
| --- | --- |

—

ar Front National noslēgto darba līgumu termiņš uzreiz seko ar Eiropas Parlamentu noslēgto parlamentāro palīgu darba līgumu termiņam;

| G. | tā kā, 2016. gada februārī veicot kratīšanu Front National mītnē, Front National kasiera birojā tika konfiscēta virkne dokumentu, no kuriem varēja secināt par šīs partijas vēlmi panākt “ietaupījumus”, balstoties uz to, ka Eiropas Parlaments izmaksā algas šīs partijas darbiniekiem kā parlamentārajiem palīgiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā, 2016. gada februārī veicot kratīšanu Front National mītnē, Front National kasiera birojā tika konfiscēta virkne dokumentu, no kuriem varēja secināt par šīs partijas vēlmi panākt “ietaupījumus”, balstoties uz to, ka Eiropas Parlaments izmaksā algas šīs partijas darbiniekiem kā parlamentārajiem palīgiem;

| H. | tā kā izmeklēšanas tiesneši uzskata par nepieciešamu uzklausīt Marie-Christine Boutonnet paskaidrojumus par līdzekļiem, kas ir saņemti saskaņā ar parlamentārā palīga līgumu, kas ir noslēgts ar kādu konkrētu personu; tā kā šim minētajam palīgam 2017. gada 6. martā izvirzīja apsūdzību par pilnvaru pārkāpuma slēpšanu laikposmā 2014. gada septembris–2015. gada februāris; tā kā tad, kad divi izmeklēšanas tiesneši uzdeva jautājumus, minētais palīgs atsaucās uz savām tiesībām klusēt; |
| --- | --- |

H.

tā kā izmeklēšanas tiesneši uzskata par nepieciešamu uzklausīt Marie-Christine Boutonnet paskaidrojumus par līdzekļiem, kas ir saņemti saskaņā ar parlamentārā palīga līgumu, kas ir noslēgts ar kādu konkrētu personu; tā kā šim minētajam palīgam 2017. gada 6. martā izvirzīja apsūdzību par pilnvaru pārkāpuma slēpšanu laikposmā 2014. gada septembris–2015. gada februāris; tā kā tad, kad divi izmeklēšanas tiesneši uzdeva jautājumus, minētais palīgs atsaucās uz savām tiesībām klusēt;

| I. | tā kā Marie-Christine Boutonnet uz nopratināšanu ierasties atteicās, proti, nereaģēja uz izmeklētāju un izmeklēšanas tiesnešu pavēstēm, kuras viņi nosūtīja, lai noteiktu, vai viņai ir izvirzāmas apsūdzības pilnvaru pārkāpšanā laikposmā no 2014. gada septembra līdz 2015. gada februārim; |
| --- | --- |

I.

tā kā Marie-Christine Boutonnet uz nopratināšanu ierasties atteicās, proti, nereaģēja uz izmeklētāju un izmeklēšanas tiesnešu pavēstēm, kuras viņi nosūtīja, lai noteiktu, vai viņai ir izvirzāmas apsūdzības pilnvaru pārkāpšanā laikposmā no 2014. gada septembra līdz 2015. gada februārim;

| J. | tā kā izrādās, ka Marie-Christine Boutonnet kopš tā laika ir sniegusi paskaidrojumus izmeklēšanas tiesnešiem Parīzē; |
| --- | --- |

J.

tā kā izrādās, ka Marie-Christine Boutonnet kopš tā laika ir sniegusi paskaidrojumus izmeklēšanas tiesnešiem Parīzē;

| K. | tā kā, neskatoties uz to, būtu pareizi atcelt attiecīgā deputāta imunitāti, jo tikai Parlamentam ir tiesības atcelt deputātu imunitāti; |
| --- | --- |

K.

tā kā, neskatoties uz to, būtu pareizi atcelt attiecīgā deputāta imunitāti, jo tikai Parlamentam ir tiesības atcelt deputātu imunitāti;

| L. | tā kā šajā gadījumā ir noteikti jāatbild uz pieprasījumu atcelt imunitāti un nav gūti pierādījumi par fumus persecutionis, jo īpaši, ņemot vērā to, ka nav pabeigta tiesvedība par līdzīgām apsūdzībām, kas ir izvirzītas pret citu politisko grupu un citu tautību deputātiem, |
| --- | --- |

L.

tā kā šajā gadījumā ir noteikti jāatbild uz pieprasījumu atcelt imunitāti un nav gūti pierādījumi par fumus persecutionis, jo īpaši, ņemot vērā to, ka nav pabeigta tiesvedība par līdzīgām apsūdzībām, kas ir izvirzītas pret citu politisko grupu un citu tautību deputātiem,

| 1. | nolemj atcelt Marie-Christine Boutonnet parlamentāro imunitāti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un Parlamenta atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Francijas Republikas kompetentajai iestādei un Marie-Christine Boutonnet. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedums, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Vispārējās tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2017. gada 12. septembris

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/157 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/157

---

P8_TA(2017)0318

Simon Busuttil iecelšana komitejā, ko izveido saskaņā ar LESD 255. pantu

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra lēmums par ierosinājumu iecelt Simon Busuttil Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantā paredzētās komitejas sastāvā (2017/2132(INS))

(2018/C 337/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 255. panta otro daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 255. panta otro daļu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 120. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 120. pantu,

| — | ņemot vērā tā Juridiskās komitejas priekšlikumu (B8-0503/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā Juridiskās komitejas priekšlikumu (B8-0503/2017),

| A. | tā kā Simon Busuttil atbilst LESD 255. panta otrajā daļā paredzētajiem nosacījumiem, |
| --- | --- |

A.

tā kā Simon Busuttil atbilst LESD 255. panta otrajā daļā paredzētajiem nosacījumiem,

| 1. | ierosina iecelt Simon Busuttil komitejas sastāvā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Tiesas priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/158 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/158

---

P8_TA(2017)0319

ES un Islandes nolīgums par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību ***

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandi par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību (11782/2016 – C8-0123/2017– 2016/0252(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 337/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (11782/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (11782/2016),

| — | ņemot vērā Nolīguma starp Eiropas Savienību un Islandi par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību projektu (12124/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nolīguma starp Eiropas Savienību un Islandi par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību projektu (12124/2016),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. panta pirmo daļu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu (C8-0123/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. panta pirmo daļu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu (C8-0123/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0254/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0254/2017),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Islandes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/159 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/159

---

P8_TA(2017)0320

ES un Islandes nolīgums par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm ***

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Islandi par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm (12146/2016 – C8-0129/2017 – 2016/0293(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 337/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12146/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12146/2016),

| — | ņemto vērā projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Islandi par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm (12147/2016), |
| --- | --- |

—

ņemto vērā projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Islandi par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm (12147/2016),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C8-0129/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C8-0129/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0256/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0256/2017),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Islandes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/160 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/160

---

P8_TA(2017)0325

Novecojušu regulu atcelšana attiecībā uz iekšējo ūdensceļu un kravu autopārvadājumu nozarēm ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1101/89, Regulu (EK) Nr. 685/2001 un Regulu (EK) Nr. 2888/2000 (COM(2016)0745 – C8-0501/2016 – 2016/0368(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 337/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0745), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0745),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0501/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0501/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 29. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 29. marta atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2017. gada 5. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2017. gada 5. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0228/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0228/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj ar citu tekstu, būtiski groza vai ir paredzējusi būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 209, 30.6.2017., 58. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0368

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 12. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2888/2000 un (EK) Nr. 685/2001 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1101/89

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/1952.)

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/161 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/161

---

P8_TA(2017)0326

Interneta savienojamības veicināšana vietējās kopienās ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz interneta savienojamības veicināšanu vietējās kopienās groza Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un Regulu (ES) Nr. 283/2014 (COM(2016)0589 – C8-0378/2016 – 2016/0287(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 337/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0589), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0589),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 172. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0378/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 172. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0378/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Zviedrijas Riksdāgs un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Zviedrijas Riksdāgs un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 26. janvāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 26. janvāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 8. februāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 8. februāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 7. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 7. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas, Transporta un tūrisma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A8-0181/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas, Transporta un tūrisma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A8-0181/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 125, 21.4.2017., 69. lpp.

(2)  OV C 207, 30.6.2017., 87. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0287

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 12. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko attiecībā uz interneta savienojamības veicināšanu vietējās kopienās groza Regulas (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) Nr. 283/2014

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/1953.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA, PADOMES UN KOMISIJAS KOPĪGS PAZIŅOJUMS

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir vienisprātis, ka iniciatīvai WiFi4EU ir jābūt lietderīgai un realizējamai. Šajā ziņā iestādes atzīmē, ka gadījumā, ja EISI īstenošanai telesakaru nozarē finansējuma palielināšanu no EUR 25 000 000 līdz EUR 50 000 000 nav iespējams nodrošināt pilnībā, Komisija varētu ierosināt piešķīrumu pārdali minētā finansējuma ietvaros, lai interneta savienojamības veicināšanai vietējās kopienās atvieglinātu kopējo finansēšanu EUR 120 000 000 apmērā.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/164 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/164

---

P8_TA(2017)0327

Gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumi ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 994/2010(COM(2016)0052 – C8-0035/2016 – 2016/0030(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 337/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0052), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0052),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 194. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0035/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 194. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0035/2016),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 194. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 194. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā argumentētos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedza Austrijas Federālā padome un Bulgārijas parlaments un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā argumentētos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedza Austrijas Federālā padome un Bulgārijas parlaments un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 22. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 22. septembra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 10. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 10. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A8-0310/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A8-0310/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 487, 28.12.2016., 70. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0030

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 12. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/... par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 994/2010

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/1938.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS ATTIECĪBĀ UZ REGULAS 16. PANTU

Komisija atzinīgi vērtē ierosinātās regulas 16. pantā izklāstītos sadarbības mehānismus, kas ir svarīgs rīks, ar kuru nodrošināt preventīvās rīcības un ārkārtas rīcības plānu saskanību ar Enerģētikas kopienas līgumslēdzējām pusēm.

Komisija uzsver, ka ir svarīgi sekmīgi nodrošināt, ka nevienam no Enerģētikas kopienas līgumslēdzēju pušu ieviestajiem pasākumiem nav negatīvas ietekmes uz piegādes drošību ES un tās dalībvalstīs un otrādi.

Šajā sakarā Komisija, neskarot savu sākotnējo 2016. gada 16. februāra priekšlikumu, apsvērs iespēju pēc zināma laika Padomei saskaņā ar LESD 218. pantu iesniegt priekšlikumu ieteikumam sākt sarunas par grozījumiem Enerģētikas kopienas līgumā, lai izveidotu piemērotu tiesisko regulējumu un mehānismus, kas ļautu piemērot atsevišķus regulas noteikumus un citas attiecīgās acquis communautaire daļas enerģētikas jomā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Enerģētikas kopienas līgumslēdzējām pusēm, no otras puses, nolūkā nodrošināt nostiprināta gāzes piegādes drošības satvara sekmīgu īstenošanu.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/167 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/167

---

P8_TA(2017)0329

ES pievienošanās Eiropas Padomes Konvencijai par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ES pievienošanos Eiropas Padomes Konvencijai par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (COM(2016)0109 – 2016/0062(NLE))

(2018/C 337/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2016)0109),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu, kas tika atvērta parakstīšanai 2011. gada 11. maijā Stambulā (šeit un turpmāk “Stambulas konvencija”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu, kas tika atvērta parakstīšanai 2011. gada 11. maijā Stambulā (šeit un turpmāk “Stambulas konvencija”),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punkta otro daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punkta otro daļu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 8., 19., 157., 216. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 8., 19., 157., 216. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21., 23., 24., 25. un 26. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21., 23., 24., 25. un 26. pantu,

| — | ņemot vērā Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, kas tika pieņemta 1995. gada 15. septembra Ceturtajā pasaules konferencē par sieviešu tiesībām, kā arī noslēguma dokumentus, kas tika pieņemti ANO īpašajās sesijās “Pekina + 5” (2000), “Pekina + 10” (2005), “Pekina + 15” (2010) un “Pekina + 20” (2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, kas tika pieņemta 1995. gada 15. septembra Ceturtajā pasaules konferencē par sieviešu tiesībām, kā arī noslēguma dokumentus, kas tika pieņemti ANO īpašajās sesijās “Pekina + 5” (2000), “Pekina + 10” (2005), “Pekina + 15” (2010) un “Pekina + 20” (2015),

| — | ņemot vērā ANO juridisko instrumentu noteikumus cilvēktiesību jomā, īpaši attiecībā uz sieviešu tiesībām, piemēram, ANO Statūtus, Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību un prostitūcijas ekspluatēšanu no trešo personu puses, Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās fakultatīvo protokolu, Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem, 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu un neizraidīšanas principu un ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO juridisko instrumentu noteikumus cilvēktiesību jomā, īpaši attiecībā uz sieviešu tiesībām, piemēram, ANO Statūtus, Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību un prostitūcijas ekspluatēšanu no trešo personu puses, Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās fakultatīvo protokolu, Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem, 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu un neizraidīšanas principu un ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, kurai ES ir pievienojusies, tostarp Apvienotās ANO Komitejas par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) 2015. gada noslēguma apsvērumus, kuros ES tiek aicināta pievienoties Stambulas konvencijai, kas ir veids, kā aizsargāt sievietes un meitenes ar invaliditāti no vardarbības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, kurai ES ir pievienojusies, tostarp Apvienotās ANO Komitejas par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) 2015. gada noslēguma apsvērumus, kuros ES tiek aicināta pievienoties Stambulas konvencijai, kas ir veids, kā aizsargāt sievietes un meitenes ar invaliditāti no vardarbības,

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu par to, kā tiek īstenota ANO Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām, kurā pausts aicinājums ES pievienoties Stambulas konvencijai, kas būtu vēl viens solis ceļā uz vardarbības pret sievietēm un meitenēm ar invaliditāti apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu par to, kā tiek īstenota ANO Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām, kurā pausts aicinājums ES pievienoties Stambulas konvencijai, kas būtu vēl viens solis ceļā uz vardarbības pret sievietēm un meitenēm ar invaliditāti apkarošanu,

| — | ņemot vērā Vispārējo komentāru, ko 2016. gada 26. augustā pieņēma ANO Komiteja par personu ar invaliditāti tiesībām par ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 6. pantu (“Sievietes un meitenes ar invaliditāti”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo komentāru, ko 2016. gada 26. augustā pieņēma ANO Komiteja par personu ar invaliditāti tiesībām par ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 6. pantu (“Sievietes un meitenes ar invaliditāti”),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 9. jūnija rezolūciju par ES stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai laikposmam pēc 2015. gada (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 9. jūnija rezolūciju par ES stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai laikposmam pēc 2015. gada (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūciju par vardarbības pret sievietēm izskaušanu (2), 2011. gada 5. aprīļa rezolūciju par prioritātēm un pamatnostādņu izklāstu jaunai ES politikai vardarbības pret sievietēm apkarošanai (3) un 2013. gada 6. februāra rezolūciju par ANO Sieviešu statusa komisijas 57. sesiju: visu veidu vardarbības pret sievietēm un meitenēm izskaušana un novēršana (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūciju par vardarbības pret sievietēm izskaušanu (2), 2011. gada 5. aprīļa rezolūciju par prioritātēm un pamatnostādņu izklāstu jaunai ES politikai vardarbības pret sievietēm apkarošanai (3) un 2013. gada 6. februāra rezolūciju par ANO Sieviešu statusa komisijas 57. sesiju: visu veidu vardarbības pret sievietēm un meitenēm izskaušana un novēršana (4),

| — | ņemot vērā 2014. gada 25. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par vardarbības pret sievietēm apkarošanu (5) un Eiropas pievienotās vērtības novērtējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 25. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par vardarbības pret sievietēm apkarošanu (5) un Eiropas pievienotās vērtības novērtējumu,

| — | ņemot vērā 2016. gada 24. novembra rezolūciju par ES pievienošanos Stambulas konvencijai par vardarbības pret sievietēm novēršanu un apkarošanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 24. novembra rezolūciju par ES pievienošanos Stambulas konvencijai par vardarbības pret sievietēm novēršanu un apkarošanu (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gads), ko Eiropas Savienības Padome pieņēma 2011. gada martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gads), ko Eiropas Savienības Padome pieņēma 2011. gada martā,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes saistībā ar vardarbību pret sievietēm un meitenēm un jebkādas pret viņām vērstas diskriminācijas apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes saistībā ar vardarbību pret sievietēm un meitenēm un jebkādas pret viņām vērstas diskriminācijas apkarošanu,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 3. decembra darba dokumentu “Stratēģiska iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 3. decembra darba dokumentu “Stratēģiska iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam” (SWD(2015)0278),

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. septembra rezolūciju par iespēju radīšanu meitenēm Eiropas Savienībā ar izglītības palīdzību (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. septembra rezolūciju par iespēju radīšanu meitenēm Eiropas Savienībā ar izglītības palīdzību (7),

| — | ņemot vērā ES prezidentvalstu trijotnes (Nīderlande, Slovākija un Malta) 2015. gada 7. decembra deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES prezidentvalstu trijotnes (Nīderlande, Slovākija un Malta) 2015. gada 7. decembra deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (8),

| — | ņemot vērā 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/99/ES par Eiropas aizsardzības rīkojumu (9) un 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 606/2013 par aizsardzības pasākumu savstarpēju atzīšanu civillietās (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/99/ES par Eiropas aizsardzības rīkojumu (9) un 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 606/2013 par aizsardzības pasākumu savstarpēju atzīšanu civillietās (10),

| — | ņemot vērā 2011. gada 5. aprīļa Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (11) un 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/93/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2004/68/TI (12); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 5. aprīļa Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (11) un 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/93/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2004/68/TI (12);

| — | ņemot vērā Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos, un Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, un kurā sniegta jēdzienu “uzmākšanās” un “seksuālā uzmākšanās” definīcija un pausts nosodījums šīm parādībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos, un Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, un kurā sniegta jēdzienu “uzmākšanās” un “seksuālā uzmākšanās” definīcija un pausts nosodījums šīm parādībām,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada oktobrī publicēto ceļvedi par iespējamu ES pievienošanos Stambulas konvencijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada oktobrī publicēto ceļvedi par iespējamu ES pievienošanos Stambulas konvencijai,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Cilvēktiesību komisāra 2016. gada 16. novembra trešā ceturkšņa darbības pārskatu saistībā ar dzimumu saistītas vardarbības definīciju Stambulas konvencijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Cilvēktiesību komisāra 2016. gada 16. novembra trešā ceturkšņa darbības pārskatu saistībā ar dzimumu saistītas vardarbības definīciju Stambulas konvencijā,

| — | ņemot vērā ES prezidentvalsts, Eiropas Komisijas un Eiropas Parlamenta 2017. gada 3. februārī Maltā pieņemto kopīgo paziņojumu, kurā pausts aicinājums ES ātri pievienoties Stambulas konvencijai par vardarbības pret sievietēm izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES prezidentvalsts, Eiropas Komisijas un Eiropas Parlamenta 2017. gada 3. februārī Maltā pieņemto kopīgo paziņojumu, kurā pausts aicinājums ES ātri pievienoties Stambulas konvencijai par vardarbības pret sievietēm izskaušanu,

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā 2014. un 2015. gadā (13) un 2015. gada 10. marta rezolūciju par 2013. gadā Eiropas Savienībā sasniegto progresu sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanā (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā 2014. un 2015. gadā (13) un 2015. gada 10. marta rezolūciju par 2013. gadā Eiropas Savienībā sasniegto progresu sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanā (14),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departamenta 2016. gada pētījumu “Zināšanas un zinātība: pašaizsardzības loma pret sievietēm vērstas vardarbības novēršanā”, jo īpaši saistībā ar pašaizsardzības apmācības devumu Stambulas konvencijas 12. panta īstenošanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departamenta 2016. gada pētījumu “Zināšanas un zinātība: pašaizsardzības loma pret sievietēm vērstas vardarbības novēršanā”, jo īpaši saistībā ar pašaizsardzības apmācības devumu Stambulas konvencijas 12. panta īstenošanā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas starpposma ziņojumu, kā arī Juridiskās komitejas atzinumu (A8-0266/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas starpposma ziņojumu, kā arī Juridiskās komitejas atzinumu (A8-0266/2017),

| A. | tā kā dzimumu līdztiesība ir viena no ES pamatvērtībām; tā kā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskriminēšanu ir pamattiesības, kas nostiprinātas līgumos un Pamattiesību hartā, un tās būtu pilnībā jāievēro, jāveicina un jāpiemēro tiesību aktos, praksē, judikatūrā un ikdienas dzīvē; tā kā saskaņā ar dzimumu līdztiesības indeksu neviena ES valsts vēl nav spējusi nodrošināt pilnīgu līdztiesību starp sievietēm un vīriešiem; tā kā uz dzimumu balstīta vardarbība ir gan sieviešu un vīriešu nevienlīdzības cēlonis, gan tās sekas; |
| --- | --- |

A.

tā kā dzimumu līdztiesība ir viena no ES pamatvērtībām; tā kā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskriminēšanu ir pamattiesības, kas nostiprinātas līgumos un Pamattiesību hartā, un tās būtu pilnībā jāievēro, jāveicina un jāpiemēro tiesību aktos, praksē, judikatūrā un ikdienas dzīvē; tā kā saskaņā ar dzimumu līdztiesības indeksu neviena ES valsts vēl nav spējusi nodrošināt pilnīgu līdztiesību starp sievietēm un vīriešiem; tā kā uz dzimumu balstīta vardarbība ir gan sieviešu un vīriešu nevienlīdzības cēlonis, gan tās sekas;

| B. | tā kā ES joprojām pastāv mūsdienu verdzības un cilvēktirdzniecības formas, kas galvenokārt skar sievietes; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES joprojām pastāv mūsdienu verdzības un cilvēktirdzniecības formas, kas galvenokārt skar sievietes;

| C. | tā kā dalībvalstīm ir jāatzīst — tiklīdz vardarbība ir notikusi, sabiedrība nav izpildījusi tās galveno un primāro uzdevumu aizsargāt, un ir iespējams veikt tikai reaktīvus pasākumus, piemēram, atlīdzināt cietušajām personām un saukt vainīgos pie atbildības; |
| --- | --- |

C.

tā kā dalībvalstīm ir jāatzīst — tiklīdz vardarbība ir notikusi, sabiedrība nav izpildījusi tās galveno un primāro uzdevumu aizsargāt, un ir iespējams veikt tikai reaktīvus pasākumus, piemēram, atlīdzināt cietušajām personām un saukt vainīgos pie atbildības;

| D. | tā kā ES sadarbībā ar dalībvalstīm ir jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai veicinātu un aizsargātu visu sieviešu un meiteņu tiesības uz dzīvi bez fiziskas vai psiholoģiskas vardarbības gan sabiedriskajā, gan privātajā jomā; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES sadarbībā ar dalībvalstīm ir jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai veicinātu un aizsargātu visu sieviešu un meiteņu tiesības uz dzīvi bez fiziskas vai psiholoģiskas vardarbības gan sabiedriskajā, gan privātajā jomā;

| E. | tā kā ar dzimumu saistītu vardarbību nedrīkst uztvert nenopietni vai skatīt kā problēmu, kas var tikt atlikta un risināta vēlāk, jo tā skar vairāk nekā 250 miljonus meiteņu un sieviešu ES vien un tai ir milzīga ietekme uz sabiedrību, pastiprinot bailes un polarizāciju un sekmējot stresu un garīgās slimības, jo tā apdraud puses no iedzīvotājiem drošību; tā kā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE) lēš, ka izmaksas, ko sabiedrībai rada seksuāla vardarbība Eiropas Savienībā, ir EUR 226 miljardi gadā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ar dzimumu saistītu vardarbību nedrīkst uztvert nenopietni vai skatīt kā problēmu, kas var tikt atlikta un risināta vēlāk, jo tā skar vairāk nekā 250 miljonus meiteņu un sieviešu ES vien un tai ir milzīga ietekme uz sabiedrību, pastiprinot bailes un polarizāciju un sekmējot stresu un garīgās slimības, jo tā apdraud puses no iedzīvotājiem drošību; tā kā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE) lēš, ka izmaksas, ko sabiedrībai rada seksuāla vardarbība Eiropas Savienībā, ir EUR 226 miljardi gadā;

| F. | tā kā gan fiziska, gan psiholoģiska vardarbība pret sievietēm (15) un ar dzimumu saistīta vardarbība ir ES plaši izplatīta un tā ir jāuztver kā viena radikālākajām diskriminācijas formām un kā cilvēktiesību pārkāpums, kas skar sievietes un visus sabiedrības slāņus neatkarīgi no vecuma, izglītības, ienākumu līmeņa, sociālā stāvokļa un izcelsmes vai dzīvesvietas valsts, un tā būtiski kavē sieviešu un vīriešu līdztiesību arī ekonomiski un politiski; tā kā ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai mudinātu sievietes, kuras ir cietušas no vardarbības, ziņot par savu pieredzi un meklēt palīdzību, un nodrošinātu, ka viņas saņem pienācīgu atbalstu saskaņā ar savām vajadzībām, ir informētas par savām tiesībām un viņām tiek garantēta tiesas pieejamība, lai vainīgos sauktu pie atbildības; |
| --- | --- |

F.

tā kā gan fiziska, gan psiholoģiska vardarbība pret sievietēm (15) un ar dzimumu saistīta vardarbība ir ES plaši izplatīta un tā ir jāuztver kā viena radikālākajām diskriminācijas formām un kā cilvēktiesību pārkāpums, kas skar sievietes un visus sabiedrības slāņus neatkarīgi no vecuma, izglītības, ienākumu līmeņa, sociālā stāvokļa un izcelsmes vai dzīvesvietas valsts, un tā būtiski kavē sieviešu un vīriešu līdztiesību arī ekonomiski un politiski; tā kā ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai mudinātu sievietes, kuras ir cietušas no vardarbības, ziņot par savu pieredzi un meklēt palīdzību, un nodrošinātu, ka viņas saņem pienācīgu atbalstu saskaņā ar savām vajadzībām, ir informētas par savām tiesībām un viņām tiek garantēta tiesas pieejamība, lai vainīgos sauktu pie atbildības;

| G. | tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras ziņojumā “Vardarbība pret sievietēm: ES mēroga apsekojums”, kas publicēts 2014. gada martā, teikts, ka viena trešā daļa sieviešu Eiropā vismaz vienu reizi pieauguša cilvēka dzīvē ir piedzīvojušas fizisku vai seksuālu vardarbību, 20 % ir piedzīvojušas uzmākšanos tiešsaistē, katra divdesmitā sieviete ir tikusi izvarota un vairāk nekā viena desmitā daļa sieviešu ir piedzīvojušas seksuālu vardarbību ar spēka izmantošanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras ziņojumā “Vardarbība pret sievietēm: ES mēroga apsekojums”, kas publicēts 2014. gada martā, teikts, ka viena trešā daļa sieviešu Eiropā vismaz vienu reizi pieauguša cilvēka dzīvē ir piedzīvojušas fizisku vai seksuālu vardarbību, 20 % ir piedzīvojušas uzmākšanos tiešsaistē, katra divdesmitā sieviete ir tikusi izvarota un vairāk nekā viena desmitā daļa sieviešu ir piedzīvojušas seksuālu vardarbību ar spēka izmantošanu;

| H. | tā kā viena no desmit sievietēm ir saskārusies ar seksuālu uzmākšanos vai vajāšanu ar jauno tehnoloģiju starpniecību, savukārt 75 % sieviešu augstākajās lēmējinstitūcijās ir bijusi jāpacieš seksuāla uzmākšanās; tā kā tas liecina, ka neviena sieviete vai meitene neatkarīgi no vecuma un stāvokļa nav pasargāta no seksuālas vardarbības; |
| --- | --- |

H.

tā kā viena no desmit sievietēm ir saskārusies ar seksuālu uzmākšanos vai vajāšanu ar jauno tehnoloģiju starpniecību, savukārt 75 % sieviešu augstākajās lēmējinstitūcijās ir bijusi jāpacieš seksuāla uzmākšanās; tā kā tas liecina, ka neviena sieviete vai meitene neatkarīgi no vecuma un stāvokļa nav pasargāta no seksuālas vardarbības;

| I. | tā kā ir jāveic pasākumi, lai novērstu pieaugošo uz dzimumu balstīto vardarbību tiešsaistē, tostarp terorizēšanu, uzmākšanos un iebiedēšanu, jo īpaši pret jaunām sievietēm un meitenēm un LGBTI personām; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir jāveic pasākumi, lai novērstu pieaugošo uz dzimumu balstīto vardarbību tiešsaistē, tostarp terorizēšanu, uzmākšanos un iebiedēšanu, jo īpaši pret jaunām sievietēm un meitenēm un LGBTI personām;

| J. | tā kā pilsoņi un iedzīvotāji Savienībā nav vienlīdz aizsargāti pret vardarbību, kas balstīta uz dzimumu, jo nav Eiropas stratēģijas, tostarp tiesību akta, un dalībvalstīs ir spēkā atšķirīga politika un tiesību akti, cita starpā attiecībā uz pārkāpumu definīciju un tiesību aktu darbības jomu, un tādēļ viņi joprojām ir neaizsargāti pret šādu vardarbību; tā kā arī ES dalībvalstīs vērojamas atšķirības attiecībā uz informāciju, piekļuvi patvērumam un tā nodrošinājumu, atbalsta pakalpojumiem un tiesībām; |
| --- | --- |

J.

tā kā pilsoņi un iedzīvotāji Savienībā nav vienlīdz aizsargāti pret vardarbību, kas balstīta uz dzimumu, jo nav Eiropas stratēģijas, tostarp tiesību akta, un dalībvalstīs ir spēkā atšķirīga politika un tiesību akti, cita starpā attiecībā uz pārkāpumu definīciju un tiesību aktu darbības jomu, un tādēļ viņi joprojām ir neaizsargāti pret šādu vardarbību; tā kā arī ES dalībvalstīs vērojamas atšķirības attiecībā uz informāciju, piekļuvi patvērumam un tā nodrošinājumu, atbalsta pakalpojumiem un tiesībām;

| K. | tā kā vardarbība pret sievietēm ir saistīta ar nevienlīdzīgo varas sadalījumu starp sievietēm un vīriešiem, kā arī ar seksismu un dzimumu stereotipiem, kas ir novedis pie tā, ka vīrieši ir dominējošā stāvoklī un diskriminē sievietes un ka tiek kavēta sieviešu pilnvērtīga attīstība; |
| --- | --- |

K.

tā kā vardarbība pret sievietēm ir saistīta ar nevienlīdzīgo varas sadalījumu starp sievietēm un vīriešiem, kā arī ar seksismu un dzimumu stereotipiem, kas ir novedis pie tā, ka vīrieši ir dominējošā stāvoklī un diskriminē sievietes un ka tiek kavēta sieviešu pilnvērtīga attīstība;

| L. | tā kā vardarbība pret sievietēm veicina uz dzimumu balstītu nevienlīdzību, kavējot cietušo personu iespējas atrast darbu, kas negatīvi ietekmē viņu finansiālo neatkarību un ekonomiku kopumā; |
| --- | --- |

L.

tā kā vardarbība pret sievietēm veicina uz dzimumu balstītu nevienlīdzību, kavējot cietušo personu iespējas atrast darbu, kas negatīvi ietekmē viņu finansiālo neatkarību un ekonomiku kopumā;

| M. | tā kā svarīgs iemesls tam, kādēļ sievietes neziņo par seksuālas vardarbības gadījumiem, ir viņu ekonomiskā atkarība no noziedzīgā nodarījuma veicēja; |
| --- | --- |

M.

tā kā svarīgs iemesls tam, kādēļ sievietes neziņo par seksuālas vardarbības gadījumiem, ir viņu ekonomiskā atkarība no noziedzīgā nodarījuma veicēja;

| N. | tā kā galēja nabadzība palielina vardarbības un cita veida izmantošanas risku, liedzot sievietēm pilnībā iesaistīties visās dzīves jomās un panākt dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

N.

tā kā galēja nabadzība palielina vardarbības un cita veida izmantošanas risku, liedzot sievietēm pilnībā iesaistīties visās dzīves jomās un panākt dzimumu līdztiesību;

| O. | tā kā ir jādara vairāk, lai mudinātu sievietes iesaistīties politikas, ekonomikas un sociālajā jomā un sekmētu sieviešu pamanāmību vadošajos amatos, lai tādējādi izskaustu priekšstatus par sievieti kā objektu un kultūru, kurā pastāv uz dzimumu balstīta vardarbība; |
| --- | --- |

O.

tā kā ir jādara vairāk, lai mudinātu sievietes iesaistīties politikas, ekonomikas un sociālajā jomā un sekmētu sieviešu pamanāmību vadošajos amatos, lai tādējādi izskaustu priekšstatus par sievieti kā objektu un kultūru, kurā pastāv uz dzimumu balstīta vardarbība;

| P. | tā kā Stambulas konvencija paredz, ka tās noteikumus, jo īpaši pasākumus no vardarbības cietušo tiesību aizsardzībai, īsteno “bez jebkādas diskriminācijas dzimuma, dzimtes, rases, ādas krāsas, valodas, reliģiskās pārliecības, politisko vai citu uzskatu, nacionālās piederības, sociālās izcelsmes, piederības mazākumtautībai, īpašuma, izcelšanās, dzimumorientācijas, dzimuma identitātes, vecuma, veselības stāvokļa, invaliditātes, ģimenes stāvokļa, migranta vai bēgļa statusa vai cits statusa dēļ”; |
| --- | --- |

P.

tā kā Stambulas konvencija paredz, ka tās noteikumus, jo īpaši pasākumus no vardarbības cietušo tiesību aizsardzībai, īsteno “bez jebkādas diskriminācijas dzimuma, dzimtes, rases, ādas krāsas, valodas, reliģiskās pārliecības, politisko vai citu uzskatu, nacionālās piederības, sociālās izcelsmes, piederības mazākumtautībai, īpašuma, izcelšanās, dzimumorientācijas, dzimuma identitātes, vecuma, veselības stāvokļa, invaliditātes, ģimenes stāvokļa, migranta vai bēgļa statusa vai cits statusa dēļ”;

| Q. | tā kā sievietes ar invaliditāti ir par 1,5 līdz 10 reizēm lielāka iespējamība piedzīvot ar dzimumu saistītu vardarbību, turklāt, tā kā viņas ir atkarīgas, viņām ir vēl grūtāk ziņot par vardarbību; tā kā sievietes un meitenes ar invaliditāti nav viendabīga grupa, bet drīzāk grupa, kurā ir dažādā statusā un dažādās situācijās esošas sievietes un sievietes ar dažādu veidu traucējumiem, piemēram, fiziskiem, psihosociāliem, intelektuāliem vai sensoriskiem traucējumiem, ko var papildināt vai nepapildināt funkcionāli ierobežojumi; tā kā UNCRPD ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka sievietes ar invaliditāti pilnīgi un vienlīdzīgi bauda visas cilvēktiesības un pamatbrīvības; |
| --- | --- |

Q.

tā kā sievietes ar invaliditāti ir par 1,5 līdz 10 reizēm lielāka iespējamība piedzīvot ar dzimumu saistītu vardarbību, turklāt, tā kā viņas ir atkarīgas, viņām ir vēl grūtāk ziņot par vardarbību; tā kā sievietes un meitenes ar invaliditāti nav viendabīga grupa, bet drīzāk grupa, kurā ir dažādā statusā un dažādās situācijās esošas sievietes un sievietes ar dažādu veidu traucējumiem, piemēram, fiziskiem, psihosociāliem, intelektuāliem vai sensoriskiem traucējumiem, ko var papildināt vai nepapildināt funkcionāli ierobežojumi; tā kā UNCRPD ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka sievietes ar invaliditāti pilnīgi un vienlīdzīgi bauda visas cilvēktiesības un pamatbrīvības;

| R. | tā kā dažas sieviešu un meiteņu grupas, piemēram, sievietes migrantes, sievietes bēgles un patvēruma meklētājas, sievietes un meitenes ar invaliditāti, LBTI un romu tautības sievietes apdraud vairāku veidu diskriminācija un tādēļ viņas ir vēl mazāk aizsargātas pret vardarbību seksisma izraisītu motīvu dēļ apvienojumā ar rasismu, ksenofobiju, homofobiju, transfobiju vai interseksfobiju, kā arī diskrimināciju vecuma, invaliditātes, etniskās izcelsmes vai reliģisko uzskatu dēļ; tā kā Eiropā sievietes saskaras ar diskrimināciju daudzējādos un savstarpēji saistītos veidos, kas liedz viņām iespēju vērsties tiesā un pie palīdzības un aizsardzības dienestiem un baudīt savas pamattiesības; tā kā, īstenojot aizsardzības pasākumus, būtu jānodrošina sievietēm specializēti atbalsta pakalpojumi; |
| --- | --- |

R.

tā kā dažas sieviešu un meiteņu grupas, piemēram, sievietes migrantes, sievietes bēgles un patvēruma meklētājas, sievietes un meitenes ar invaliditāti, LBTI un romu tautības sievietes apdraud vairāku veidu diskriminācija un tādēļ viņas ir vēl mazāk aizsargātas pret vardarbību seksisma izraisītu motīvu dēļ apvienojumā ar rasismu, ksenofobiju, homofobiju, transfobiju vai interseksfobiju, kā arī diskrimināciju vecuma, invaliditātes, etniskās izcelsmes vai reliģisko uzskatu dēļ; tā kā Eiropā sievietes saskaras ar diskrimināciju daudzējādos un savstarpēji saistītos veidos, kas liedz viņām iespēju vērsties tiesā un pie palīdzības un aizsardzības dienestiem un baudīt savas pamattiesības; tā kā, īstenojot aizsardzības pasākumus, būtu jānodrošina sievietēm specializēti atbalsta pakalpojumi;

| S. | tā kā vardarbība pret sievietēm, tostarp vardarbība ģimenē, pārāk bieži tiek uzskatīta par privātu problēmu un pret to izturas pārāk iecietīgi; tā kā faktiski tas ir sistēmisks pamattiesību pārkāpums un smags noziegums, par ko ir jāpiemēro sods; tā kā ir jāpārtrauc nesodāmība, nodrošinot, ka vainīgie tiek saukti pie atbildības un ka sievietēm un meitenēm, kas ir pārcietušas vardarbību, tiek sniegts pienācīgs atbalsts un viņas tiek ņemtas vērā tiesu sistēmā, lai pārrautu to sieviešu un meiteņu klusēšanas un vientulības apburto loku, kuras ir cietušas no vardarbības, neatkarīgi no viņu ģeogrāfiskās izcelsmes vai sociālās grupas; |
| --- | --- |

S.

tā kā vardarbība pret sievietēm, tostarp vardarbība ģimenē, pārāk bieži tiek uzskatīta par privātu problēmu un pret to izturas pārāk iecietīgi; tā kā faktiski tas ir sistēmisks pamattiesību pārkāpums un smags noziegums, par ko ir jāpiemēro sods; tā kā ir jāpārtrauc nesodāmība, nodrošinot, ka vainīgie tiek saukti pie atbildības un ka sievietēm un meitenēm, kas ir pārcietušas vardarbību, tiek sniegts pienācīgs atbalsts un viņas tiek ņemtas vērā tiesu sistēmā, lai pārrautu to sieviešu un meiteņu klusēšanas un vientulības apburto loku, kuras ir cietušas no vardarbības, neatkarīgi no viņu ģeogrāfiskās izcelsmes vai sociālās grupas;

| T. | tā kā dalībvalstu starpā pastāv ievērojamas kultūras atšķirības attiecībā uz sieviešu tendenci ziņot par izvarošanas vai seksuāla uzbrukuma gadījumu un tā kā oficiālā statistika šo tendenci apliecina vairāk nekā faktisko valstī notikušo izvarošanas vai seksuālo uzbrukumu gadījumu skaitu; |
| --- | --- |

T.

tā kā dalībvalstu starpā pastāv ievērojamas kultūras atšķirības attiecībā uz sieviešu tendenci ziņot par izvarošanas vai seksuāla uzbrukuma gadījumu un tā kā oficiālā statistika šo tendenci apliecina vairāk nekā faktisko valstī notikušo izvarošanas vai seksuālo uzbrukumu gadījumu skaitu;

| U. | tā kā lielākajā daļā gadījumu sievietes noslepkavo viņu vīri, bijušie vīri, partneri vai bijušie partneri, kuri nesamierinās ar laulības vai attiecību izbeigšanos; |
| --- | --- |

U.

tā kā lielākajā daļā gadījumu sievietes noslepkavo viņu vīri, bijušie vīri, partneri vai bijušie partneri, kuri nesamierinās ar laulības vai attiecību izbeigšanos;

| V. | tā kā persona, kas izdarījusi ar dzimumu saistītu vardarbību, bieži vien ir pazīstama cietušajai personai, un daudzos gadījumos cietusī persona ir atkarīga no šī pāridarītāja, tāpēc tai ir lielākas bailes ziņot par vardarbību; |
| --- | --- |

V.

tā kā persona, kas izdarījusi ar dzimumu saistītu vardarbību, bieži vien ir pazīstama cietušajai personai, un daudzos gadījumos cietusī persona ir atkarīga no šī pāridarītāja, tāpēc tai ir lielākas bailes ziņot par vardarbību;

| W. | tā kā ar dzimumu saistīti stereotipi un seksisms, tostarp seksisma motivēta naida runa, kas ir izplatīti visā pasaulē tiešsaistē un bezsaistē un publiskajā un privātajā sfērā, ir viens no visu pret sievietēm vērstas vardarbības veidu pamatcēloņiem; |
| --- | --- |

W.

tā kā ar dzimumu saistīti stereotipi un seksisms, tostarp seksisma motivēta naida runa, kas ir izplatīti visā pasaulē tiešsaistē un bezsaistē un publiskajā un privātajā sfērā, ir viens no visu pret sievietēm vērstas vardarbības veidu pamatcēloņiem;

| X. | tā kā fiziska, seksuāla vai psiholoģiska vardarbība un ļaunprātīga izmantošana smagi ietekmē cietušās personas un var radīt fizisku, seksuālu, emocionālu vai psiholoģisku kaitējumu vai ekonomiskus zaudējumus; tā kā šo ietekmi izjūt arī ģimenes un radinieki, kā arī sabiedrība kopumā; tā kā bērniem nav tiešā veidā jāsaskaras ar vardarbību, lai viņus uzskatītu par cietušajiem, jo arī vardarbības piedzīvošana ģimenē ir traumējoša; |
| --- | --- |

X.

tā kā fiziska, seksuāla vai psiholoģiska vardarbība un ļaunprātīga izmantošana smagi ietekmē cietušās personas un var radīt fizisku, seksuālu, emocionālu vai psiholoģisku kaitējumu vai ekonomiskus zaudējumus; tā kā šo ietekmi izjūt arī ģimenes un radinieki, kā arī sabiedrība kopumā; tā kā bērniem nav tiešā veidā jāsaskaras ar vardarbību, lai viņus uzskatītu par cietušajiem, jo arī vardarbības piedzīvošana ģimenē ir traumējoša;

| Y. | tā kā Stambulas konvencijas 3. pantā jēdziens “ar dzimumu saistīta vardarbība pret sievietēm” ir skaidri definēts kā “vardarbība, kas vērsta pret sievieti tāpēc, ka viņa ir sieviete, vai vardarbība, kura nesamērīgi skar sievietes”, un “dzimums” definēts kā “sociālās lomas, uzvedība, nodarbošanās un īpašības, ko konkrēta sabiedrība uzskata par atbilstošām sievietēm un vīriešiem”; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Stambulas konvencijas 3. pantā jēdziens “ar dzimumu saistīta vardarbība pret sievietēm” ir skaidri definēts kā “vardarbība, kas vērsta pret sievieti tāpēc, ka viņa ir sieviete, vai vardarbība, kura nesamērīgi skar sievietes”, un “dzimums” definēts kā “sociālās lomas, uzvedība, nodarbošanās un īpašības, ko konkrēta sabiedrība uzskata par atbilstošām sievietēm un vīriešiem”;

| Z. | tā kā, lai samazinātu aptuveno neziņoto gadījumu skaitu, dalībvalstīs ir jābūt atbilstošām iestādēm sievietēm, kurās tās justos droši un varētu ziņot par vardarbības gadījumiem, kas balstīti uz dzimumu; |
| --- | --- |

Z.

tā kā, lai samazinātu aptuveno neziņoto gadījumu skaitu, dalībvalstīs ir jābūt atbilstošām iestādēm sievietēm, kurās tās justos droši un varētu ziņot par vardarbības gadījumiem, kas balstīti uz dzimumu;

| AA. | tā kā tikai politikas virzienu kombinācija, apvienojot leģislatīvus un neleģislatīvus pasākumus, piemēram, darbības infrastruktūras, tiesību, tiesu, kultūras, izglītības, sociālajā un veselības aizsardzības jomā, un pasākumus, kas veicinātu cietušo piekļuvi mājokļiem un nodarbinātībai, tostarp pajumtes nodrošināšanu cietušajiem, kā arī cietušo sieviešu līdztiesīgu dalību visās sabiedrības jomās, var ievērojami samazināt vardarbību pret sievietēm un uz dzimumu balstītu vardarbību un tās sekas; tā kā pilsoniskā sabiedrība, un jo īpaši sieviešu organizācijas, sniedz svarīgu ieguldījumu jebkādu vardarbības veidu novēršanā un apkarošanā un to darbs būtu jāatzīst, jāveicina un jāatbalsta, lai tās varētu šo darbu veikt pēc iespējas labāk; |
| --- | --- |

AA.

tā kā tikai politikas virzienu kombinācija, apvienojot leģislatīvus un neleģislatīvus pasākumus, piemēram, darbības infrastruktūras, tiesību, tiesu, kultūras, izglītības, sociālajā un veselības aizsardzības jomā, un pasākumus, kas veicinātu cietušo piekļuvi mājokļiem un nodarbinātībai, tostarp pajumtes nodrošināšanu cietušajiem, kā arī cietušo sieviešu līdztiesīgu dalību visās sabiedrības jomās, var ievērojami samazināt vardarbību pret sievietēm un uz dzimumu balstītu vardarbību un tās sekas; tā kā pilsoniskā sabiedrība, un jo īpaši sieviešu organizācijas, sniedz svarīgu ieguldījumu jebkādu vardarbības veidu novēršanā un apkarošanā un to darbs būtu jāatzīst, jāveicina un jāatbalsta, lai tās varētu šo darbu veikt pēc iespējas labāk;

| AB. | tā kā sieviešu un meiteņu izglītība un apmācība ir nozīmīga Eiropas vērtība, daļa no cilvēka pamattiesībām un būtisks elements iespēju radīšanai sievietēm un meitenēm sociālajā, kultūras un profesionālajā kontekstā, kā arī būtisks elements, lai būtu iespējams pilnībā baudīt visas pārējās sociālās, ekonomiskās, kultūras un politiskās tiesības un līdz ar to novērst vardarbību pret sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

AB.

tā kā sieviešu un meiteņu izglītība un apmācība ir nozīmīga Eiropas vērtība, daļa no cilvēka pamattiesībām un būtisks elements iespēju radīšanai sievietēm un meitenēm sociālajā, kultūras un profesionālajā kontekstā, kā arī būtisks elements, lai būtu iespējams pilnībā baudīt visas pārējās sociālās, ekonomiskās, kultūras un politiskās tiesības un līdz ar to novērst vardarbību pret sievietēm un meitenēm;

| AC. | tā kā tikai valstis spēj nodrošināt bez maksas pieejamu obligāto vispārējo izglītību, kas ir neatņemams priekšnosacījums vienlīdzīgu iespēju garantēšanai abiem dzimumiem; |
| --- | --- |

AC.

tā kā tikai valstis spēj nodrošināt bez maksas pieejamu obligāto vispārējo izglītību, kas ir neatņemams priekšnosacījums vienlīdzīgu iespēju garantēšanai abiem dzimumiem;

| AD. | tā kā Stambulas konvencijā ir uzsvērts, cik svarīgi ir mainīt mentalitāti un attieksmi, lai pārtrauktu ar dzimumu saistītas vardarbības turpināšanos; tā kā tādēļ šajā sakarībā visos līmeņos un vecuma grupās ir nepieciešama izglītošana par sieviešu un vīriešu līdztiesību, kas ir brīva no stereotipiem par dzimumu lomu, un par tiesībām uz personas neaizskaramību; tā kā pašaizsardzības apmācība ir viens no efektīvākajiem līdzekļiem viktimizācijas un ar to saistītās negatīvās pieredzes mazināšanai, apkarojot ar dzimumu saistītos stereotipus un nodrošinot pilnvērtīgas tiesības sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

AD.

tā kā Stambulas konvencijā ir uzsvērts, cik svarīgi ir mainīt mentalitāti un attieksmi, lai pārtrauktu ar dzimumu saistītas vardarbības turpināšanos; tā kā tādēļ šajā sakarībā visos līmeņos un vecuma grupās ir nepieciešama izglītošana par sieviešu un vīriešu līdztiesību, kas ir brīva no stereotipiem par dzimumu lomu, un par tiesībām uz personas neaizskaramību; tā kā pašaizsardzības apmācība ir viens no efektīvākajiem līdzekļiem viktimizācijas un ar to saistītās negatīvās pieredzes mazināšanai, apkarojot ar dzimumu saistītos stereotipus un nodrošinot pilnvērtīgas tiesības sievietēm un meitenēm;

| AE. | tā kā visu dalībvalstu tūlītēja pievienošanās Stambulas konvencijai būtiski sekmētu integrētas politikas izstrādi un starptautisko sadarbību cīņā pret visiem pret sievietēm vērstiem vardarbības veidiem; |
| --- | --- |

AE.

tā kā visu dalībvalstu tūlītēja pievienošanās Stambulas konvencijai būtiski sekmētu integrētas politikas izstrādi un starptautisko sadarbību cīņā pret visiem pret sievietēm vērstiem vardarbības veidiem;

| AF. | tā kā ES savu globālo centienu ietvaros īstenot ilgtspējīgas attīstības mērķus ir jācenšas panākt progresu ar dzimumu saistītas vardarbības izskaušanā savās kaimiņvalstīs un visā pasaulē un tostarp jācīnās pret seksuālas vardarbības kā ieroča izmantošanu kara apstākļos; |
| --- | --- |

AF.

tā kā ES savu globālo centienu ietvaros īstenot ilgtspējīgas attīstības mērķus ir jācenšas panākt progresu ar dzimumu saistītas vardarbības izskaušanā savās kaimiņvalstīs un visā pasaulē un tostarp jācīnās pret seksuālas vardarbības kā ieroča izmantošanu kara apstākļos;

| AG. | tā kā Stambulas konvencija ir jaukts nolīgums, kas ļauj ES pievienoties vienlaikus ar tās dalībvalstīm; |
| --- | --- |

AG.

tā kā Stambulas konvencija ir jaukts nolīgums, kas ļauj ES pievienoties vienlaikus ar tās dalībvalstīm;

| AH. | tā kā visas ES dalībvalstis ir parakstījušas Stambulas konvenciju, taču tikai 14 no tām to ir ratificējušas; tā kā ES pievienošanās Konvencijai neatbrīvo dalībvalstis no ratifikācijas valsts līmenī; |
| --- | --- |

AH.

tā kā visas ES dalībvalstis ir parakstījušas Stambulas konvenciju, taču tikai 14 no tām to ir ratificējušas; tā kā ES pievienošanās Konvencijai neatbrīvo dalībvalstis no ratifikācijas valsts līmenī;

| AI. | tā kā Stambulas konvencijas ratifikācijai ir nepieciešama pienācīga īstenošana, efektīva piemērošana un pietiekamu finanšu resursu un cilvēkresursu piešķiršana, |
| --- | --- |

AI.

tā kā Stambulas konvencijas ratifikācijai ir nepieciešama pienācīga īstenošana, efektīva piemērošana un pietiekamu finanšu resursu un cilvēkresursu piešķiršana,

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija 2016. gada 4. martā ierosināja ES pievienoties Stambulas konvencijai, proti, pirmajam vispārējam juridiski saistošajam instrumentam vardarbības pret sievietēm un ar dzimumu saistītas vardarbības, tostarp vardarbības ģimenē, (16) novēršanai un apkarošanai starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka 2017. gada 13. jūnijā tika noslēgta ES pievienošanās Stambulas konvencijai; tomēr pauž nožēlu par to, ka ierobežojums attiecībā uz divām jomām, t. i., jautājumiem, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un patvērumu un nerepatriēšanu, rada juridisku nenoteiktību attiecībā uz ES pievienošanos, kā arī pauž bažas par Konvencijas īstenošanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nosoda visu veidu vardarbību un pauž bažas par to, ka sievietes un meitenes bieži ir pakļautas vardarbībai ģimenē, seksuālas uzmākšanās gadījumiem, psiholoģiskai un fiziskai vardarbībai, vajāšanai, seksuālai vardarbībai, izvarošanai, piespiedu laulībai, sieviešu ģenitāliju kropļošanai, piespiedu abortiem un piespiedu sterilizācijai, cilvēku tirdzniecībai, kā arī citiem vardarbības veidiem, kas ir smagi viņu cilvēktiesību un cieņas pārkāpumi; uzsver, ka Stambulas konvencija nosaka, ka kultūru, paražas, reliģiju, tradīcijas vai tā saukto goda aizstāvēšanu nevar izmantot pret sievietēm vērstu vardarbības aktu attaisnošanai; nosoda to, ka arvien lielāks skaits sieviešu un meiteņu cieš no vardarbības, kas balstīta uz dzimumu, internetā un sociālajos tīklos; aicina dalībvalstis pieņemt konkrētus pasākumus, lai apkarotu šos jaunos noziedzības veidus, tostarp, seksuāla rakstura izspiešanu, iedraudzināšanu, vuārismu un atriebības motivētu pornogrāfisku materiālu izplatīšanu, un aizsargātu cietušos, kuri var saskarties ar nopietnām traumām, kas dažkārt pat var novest pie pašnāvības; |
| --- | --- |

3.

| 4. | stingri uzsver, ka seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu, tostarp drošu un likumīgu abortu, liegšana ir pret sievietēm un meitenēm vērstas vardarbības veids; atgādina, ka sievietēm un meitenēm ir pašām jākontrolē jautājumi saistībā ar viņu ķermeni un seksualitāti; aicina visas dalībvalstis nodrošināt sievietēm vispusīgu izglītošanu par seksualitāti, brīvu piekļuvi ģimenes plānošanai un visiem reproduktīvās un seksuālās veselības pakalpojumiem, tostarp mūsdienīgām kontracepcijas metodēm un drošiem un likumīgiem abortiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka Starptautiskās krimināltiesas 1998. gada 17. jūlija Romas Statūtu 7. pantā piespiedu grūtniecība ir definēta kā noziegums pret cilvēci un tāda ar dzimumu saistīta vardarbība pret sievietēm, kas ir nopietns sieviešu un meiteņu cilvēktiesību un cilvēka cieņas pārkāpums; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka Stambulas konvencijas pamatā ir holistiska, vispārēja un koordinēta pieeja, kuras centrā ir cietusī persona, un tajā jautājumu par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un ar dzimumu saistītu vardarbību, tostarp vardarbību ģimenē, risina no tādām dažādām perspektīvām, nodrošinot tādus pasākumus kā vardarbības novēršana, cīņa pret diskrimināciju, krimināltiesiski pasākumi nesodāmības novēršanai, cietušo aizsardzība un atbalsts viņiem, bērnu aizsardzība, sieviešu patvēruma meklētāju un bēgļu aizsardzība, labāka datu vākšana un izpratnes veicināšanas kampaņas vai programmas, tostarp sadarbībā ar valstu cilvēktiesību un līdztiesības struktūrām, pilsonisko sabiedrību un NVO; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka Stambulas konvencija nodrošina stabilu pamatu tādu sabiedrības struktūru pārveidošanai, kuras rada, legalizē un nostiprina vardarbību pret sievietēm, un paredz instrumentus attiecīgo pasākumu īstenošanai; uzsver, ka Konvencijā vienlaicīgi tiek risināti novēršanas, aizsardzības un sodīšanas jautājumi (trīspakāpju pieeja) un tajā tiek ievērota visaptveroša un saskaņota pieeja, kas izriet no pienācīgas rūpības principa, kas nosaka dalībvalstīm pienākumu rīkoties, lai efektīvi reaģētu uz jebkādiem vardarbības aktiem (Konvencijas 5. pants); |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka ES pievienošanās nodrošinās saskaņotu Eiropas tiesisko regulējumu, lai novērstu un apkarotu vardarbību pret sievietēm un ar dzimumu saistītu vardarbību un aizsargātu un atbalstītu cietušos ES iekšējā un ārējā politikā, kā arī panāktu labāku to ES tiesību aktu, programmu un fondu uzraudzību, interpretāciju un īstenošanu, kuri attiecas uz Konvenciju, kā arī labāku salīdzināmu datu vākšanu ES līmenī; uzskata, ka, pievienojoties Konvencijai, ES kļūs par efektīvāku globālo dalībnieci sieviešu tiesību aizstāvības jomā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā šādus ieteikumus:






  a) | mudināt dalībvalstis paātrināt sarunas par Stambulas konvencijas ratifikāciju un īstenošanu; stingri nosodīt mēģinājumus atkāpties no jau veiktajiem pasākumiem Stambulas konvencijas īstenošanā un pret sievietēm vērstas vardarbības apkarošanā; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

mudināt dalībvalstis paātrināt sarunas par Stambulas konvencijas ratifikāciju un īstenošanu; stingri nosodīt mēģinājumus atkāpties no jau veiktajiem pasākumiem Stambulas konvencijas īstenošanā un pret sievietēm vērstas vardarbības apkarošanā;

| b) | aicināt Komisiju nekavējoties uzsākt vai atlikt uz vēlāku laiku konstruktīvu dialogu ar Padomi un dalībvalstīm sadarbībā ar Eiropas Padomi, lai pievērstos dalībvalstu paustajām atrunām, iebildumiem un bažām, un jo īpaši, lai izskaidrotu Stambulas konvencijas 3. panta c) un d) punkta ar dzimumu saistītas vardarbības definīcijas un dzimuma definīcijas maldinošās interpretācijas, saskaņā ar Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra vispārīgajām piezīmēm; |
| --- | --- |

b)

aicināt Komisiju nekavējoties uzsākt vai atlikt uz vēlāku laiku konstruktīvu dialogu ar Padomi un dalībvalstīm sadarbībā ar Eiropas Padomi, lai pievērstos dalībvalstu paustajām atrunām, iebildumiem un bažām, un jo īpaši, lai izskaidrotu Stambulas konvencijas 3. panta c) un d) punkta ar dzimumu saistītas vardarbības definīcijas un dzimuma definīcijas maldinošās interpretācijas, saskaņā ar Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra vispārīgajām piezīmēm;

| c) | pilnībā informēt Parlamentu par sarunu attiecīgajiem aspektiem visos posmos, lai tas varētu pienācīgi īstenot tiesības, kas tam ir piešķirtas ar Līgumiem saskaņā ar LESD 218. pantu; |
| --- | --- |

c)

pilnībā informēt Parlamentu par sarunu attiecīgajiem aspektiem visos posmos, lai tas varētu pienācīgi īstenot tiesības, kas tam ir piešķirtas ar Līgumiem saskaņā ar LESD 218. pantu;

| d) | neraugoties uz ES pievienošanos Stambulas konvencijai nodrošināt plašu ES pievienošanos Konvencijai bez jebkādiem ierobežojumiem; |
| --- | --- |

d)

neraugoties uz ES pievienošanos Stambulas konvencijai nodrošināt plašu ES pievienošanos Konvencijai bez jebkādiem ierobežojumiem;

| e) | nodrošināt, lai dalībvalstis īstenotu Stambulas konvenciju un piešķirtu atbilstošus finanšu un cilvēku resursus nolūkā novērst un apkarot vardarbību pret sievietēm un ar dzimumu saistītu vardarbību, tostarp vardarbību ģimenē, radīt sievietēm un meitenēm iespējas, aizsargāt cietušās personas un ļaut tām saņemt kompensāciju, jo īpaši attiecībā uz personām, kas dzīvo teritorijās, kurās cietušo aizsardzības pakalpojumi nav pieejami vai ir ļoti ierobežoti; |
| --- | --- |

e)

nodrošināt, lai dalībvalstis īstenotu Stambulas konvenciju un piešķirtu atbilstošus finanšu un cilvēku resursus nolūkā novērst un apkarot vardarbību pret sievietēm un ar dzimumu saistītu vardarbību, tostarp vardarbību ģimenē, radīt sievietēm un meitenēm iespējas, aizsargāt cietušās personas un ļaut tām saņemt kompensāciju, jo īpaši attiecībā uz personām, kas dzīvo teritorijās, kurās cietušo aizsardzības pakalpojumi nav pieejami vai ir ļoti ierobežoti;

| f) | prasīt Komisijai izstrādāt tādu holistisku ES stratēģiju vardarbības pret sievietēm un ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai, kurā būtu paredzēts visaptverošs plāns jebkādu dzimumu nevienlīdzības izpausmju apkarošanai, iekļaujot tajā visus ES pasākumus vardarbības pret sievietēm izskaušanai; |
| --- | --- |

f)

prasīt Komisijai izstrādāt tādu holistisku ES stratēģiju vardarbības pret sievietēm un ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai, kurā būtu paredzēts visaptverošs plāns jebkādu dzimumu nevienlīdzības izpausmju apkarošanai, iekļaujot tajā visus ES pasākumus vardarbības pret sievietēm izskaušanai;

| g) | iecelt ES koordinatoru, lai tas darbotos kā ES pārstāvis Eiropas Padomes dalībvalstu komitejā pēc tam, kad ES būs ratificējusi Stambulas konvenciju; šis koordinators būtu atbildīgs par tādas politikas un pasākumu koordinēšanu, īstenošanu, uzraudzību un izvērtēšanu, kas paredzēti jebkādas vardarbības pret sievietēm un meitenēm apkarošanai; |
| --- | --- |

g)

iecelt ES koordinatoru, lai tas darbotos kā ES pārstāvis Eiropas Padomes dalībvalstu komitejā pēc tam, kad ES būs ratificējusi Stambulas konvenciju; šis koordinators būtu atbildīgs par tādas politikas un pasākumu koordinēšanu, īstenošanu, uzraudzību un izvērtēšanu, kas paredzēti jebkādas vardarbības pret sievietēm un meitenēm apkarošanai;

| h) | nodrošināt, ka Parlaments tiek pilnībā iesaistīts šajā Stambulas konvencijas uzraudzības procesā pēc tam, kad ES tai ir pievienojusies; ātri panākt vienošanos par rīcības kodeksu attiecībā uz sadarbību starp ES un tās dalībvalstīm saistībā ar Konvencijas īstenošanu, un šajā procesā iesaistīt arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas, jo īpaši sieviešu tiesību organizācijas; |
| --- | --- |

h)

nodrošināt, ka Parlaments tiek pilnībā iesaistīts šajā Stambulas konvencijas uzraudzības procesā pēc tam, kad ES tai ir pievienojusies; ātri panākt vienošanos par rīcības kodeksu attiecībā uz sadarbību starp ES un tās dalībvalstīm saistībā ar Konvencijas īstenošanu, un šajā procesā iesaistīt arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas, jo īpaši sieviešu tiesību organizācijas;

| i) | prasīt Komisijai un dalībvalstīm izstrādāt praktiskus norādījumus un stratēģijas par Stambulas konvencijas piemērošanu, lai sekmētu tās netraucētu īstenošanu un izpildi tajās dalībvalstīs, kuras to jau ir ratificējušas, vienlaikus reaģējot uz to dalībvalstu bažām, kuras to vēl nav ratificējušas, un mudinot tās to izdarīt; |
| --- | --- |

i)

prasīt Komisijai un dalībvalstīm izstrādāt praktiskus norādījumus un stratēģijas par Stambulas konvencijas piemērošanu, lai sekmētu tās netraucētu īstenošanu un izpildi tajās dalībvalstīs, kuras to jau ir ratificējušas, vienlaikus reaģējot uz to dalībvalstu bažām, kuras to vēl nav ratificējušas, un mudinot tās to izdarīt;

| j) | nodrošināt atbilstīgu apmācību, procedūras un norādījumus visiem profesionāļiem, kuri strādā ar personām, kas cietušas no jebkādām vardarbības izpausmēm Konvencijas darbības jomā, lai izvairītos no diskriminācijas vai atkārtotas kļūšanas par upuriem tiesas procesu un lietu izskatīšanas policijā laikā; |
| --- | --- |

j)

nodrošināt atbilstīgu apmācību, procedūras un norādījumus visiem profesionāļiem, kuri strādā ar personām, kas cietušas no jebkādām vardarbības izpausmēm Konvencijas darbības jomā, lai izvairītos no diskriminācijas vai atkārtotas kļūšanas par upuriem tiesas procesu un lietu izskatīšanas policijā laikā;

| k) | nodrošināt preventīvus pasākumus, lai risinātu jautājumus par neaizsargātu personu, piemēram, sieviešu ar invaliditāti, sieviešu bēgļu, cietušo bērnu, grūtnieču, LBTI sieviešu un sieviešu, kurām nepieciešams papildu atbalsts, īpašo vajadzību nodrošināšanu, tostarp nodrošināt viegli pieejamus specializētos atbalsta pakalpojumus līdz ar pienācīgiem veselības aprūpes pakalpojumiem un drošiem mājokļiem sievietēm, kuras ir cietušas no vardarbības, kas balstīta uz dzimumu, un viņu bērniem; |
| --- | --- |

k)

nodrošināt preventīvus pasākumus, lai risinātu jautājumus par neaizsargātu personu, piemēram, sieviešu ar invaliditāti, sieviešu bēgļu, cietušo bērnu, grūtnieču, LBTI sieviešu un sieviešu, kurām nepieciešams papildu atbalsts, īpašo vajadzību nodrošināšanu, tostarp nodrošināt viegli pieejamus specializētos atbalsta pakalpojumus līdz ar pienācīgiem veselības aprūpes pakalpojumiem un drošiem mājokļiem sievietēm, kuras ir cietušas no vardarbības, kas balstīta uz dzimumu, un viņu bērniem;

| l) | ņemt vērā vardarbības pret sievietēm un uz dzimumu balstītas vardarbības, tostarp vardarbības ģimenē, gadījumu smaguma pakāpi, nosakot aizgādības un apmeklējumu tiesības; nodrošinot aizsardzību un atbalsta pakalpojumus cietušajiem, vajadzētu ņemt vērā arī liecību sniedzošo bērnu tiesības un vajadzības; |
| --- | --- |

l)

ņemt vērā vardarbības pret sievietēm un uz dzimumu balstītas vardarbības, tostarp vardarbības ģimenē, gadījumu smaguma pakāpi, nosakot aizgādības un apmeklējumu tiesības; nodrošinot aizsardzību un atbalsta pakalpojumus cietušajiem, vajadzētu ņemt vērā arī liecību sniedzošo bērnu tiesības un vajadzības;

| m) | aktīvi veicināt attieksmes un izturēšanās maiņu un cīnīties pret seksismu dzimumu lomu stereotipiem, tostarp popularizējot dzimumneitrālu valodu, īstenojot saskaņotus pūliņus, lai izmantotu plašsaziņas līdzekļu būtisko ietekmi, un veicot informatīvus pasākumus šajā jomā un mudinot visus, tostarp vīriešus un zēnus, aktīvi piedalīties visu veidu vardarbības novēršanā; tādēļ aicina dalībvalstis pieņemt un īstenot aktīvu politiku sociālās integrācijas, starpkultūru dialoga, dzimumaudzināšanas un savstarpējo attiecību izglītības, cilvēktiesību izglītības un diskriminācijas novēršanas jomā, kā arī nodrošināt dzimumu līdztiesības apmācību tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu darbiniekiem; mudināt dalībvalstis iekļaut to izglītības sistēmās visu šķēršļu patiesai sieviešu un vīriešu vienlīdzībai novēršanu un pilnībā veicināt šā mērķa sasniegšanu; |
| --- | --- |

m)

aktīvi veicināt attieksmes un izturēšanās maiņu un cīnīties pret seksismu dzimumu lomu stereotipiem, tostarp popularizējot dzimumneitrālu valodu, īstenojot saskaņotus pūliņus, lai izmantotu plašsaziņas līdzekļu būtisko ietekmi, un veicot informatīvus pasākumus šajā jomā un mudinot visus, tostarp vīriešus un zēnus, aktīvi piedalīties visu veidu vardarbības novēršanā; tādēļ aicina dalībvalstis pieņemt un īstenot aktīvu politiku sociālās integrācijas, starpkultūru dialoga, dzimumaudzināšanas un savstarpējo attiecību izglītības, cilvēktiesību izglītības un diskriminācijas novēršanas jomā, kā arī nodrošināt dzimumu līdztiesības apmācību tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu darbiniekiem; mudināt dalībvalstis iekļaut to izglītības sistēmās visu šķēršļu patiesai sieviešu un vīriešu vienlīdzībai novēršanu un pilnībā veicināt šā mērķa sasniegšanu;

| n) | mudināt dalībvalstis īstenot politiku, kas ir vērsta uz tādas sabiedrības veidošanu, kura ir brīva no jebkāda veida vardarbības, un šādā veidā izmantot Stambulas konvenciju; |
| --- | --- |

n)

mudināt dalībvalstis īstenot politiku, kas ir vērsta uz tādas sabiedrības veidošanu, kura ir brīva no jebkāda veida vardarbības, un šādā veidā izmantot Stambulas konvenciju;

| o) | nodrošināt, ka, veicot aktīvus pasākumus vardarbības apkarošanai, tiek ņemta vērā ar dzimumu saistītā realitāte, kurā absolūtais vairākums pārkāpēju ir vīrieši; mudināt dalībvalstis ievērot pierādījumos pamatotu vardarbības ierobežošanas taktiku mērķtiecīgā šīs problēmas risināšanā; |
| --- | --- |

o)

nodrošināt, ka, veicot aktīvus pasākumus vardarbības apkarošanai, tiek ņemta vērā ar dzimumu saistītā realitāte, kurā absolūtais vairākums pārkāpēju ir vīrieši; mudināt dalībvalstis ievērot pierādījumos pamatotu vardarbības ierobežošanas taktiku mērķtiecīgā šīs problēmas risināšanā;

| p) | veikt nepieciešamos pasākumus saskaņā ar Konvencijas noteikumu par migrāciju un patvērumu 60. un 61. pantu, ņemot vērā, ka sievietēm un meitenēm migrantēm neatkarīgi no tā, vai viņām ir pienācīgi dokumenti, un patvēruma meklētājām ir tiesības uz dzīvi bez vardarbības gan publiskajā, gan privātajā sfērā un ka viņas ir īpaši neaizsargātas pret vardarbības, kas balstīta uz dzimumu, izpausmēm, atgādinot, ka uz dzimumu balstīta vardarbība, tostarp sieviešu ģenitāliju kropļošana, var tikt atzīta par vajāšanas veidu un cietušās personas var izmantot aizsardzību, ko sniedz 1951. gada Konvencija par bēgļu statusu; nodrošināt, ka dalībvalstis ievēro dzimumu līdztiesības pieeju visās patvēruma un uzņemšanas procedūrās, kā ari ievēro neizraidīšanas principu; |
| --- | --- |

p)

veikt nepieciešamos pasākumus saskaņā ar Konvencijas noteikumu par migrāciju un patvērumu 60. un 61. pantu, ņemot vērā, ka sievietēm un meitenēm migrantēm neatkarīgi no tā, vai viņām ir pienācīgi dokumenti, un patvēruma meklētājām ir tiesības uz dzīvi bez vardarbības gan publiskajā, gan privātajā sfērā un ka viņas ir īpaši neaizsargātas pret vardarbības, kas balstīta uz dzimumu, izpausmēm, atgādinot, ka uz dzimumu balstīta vardarbība, tostarp sieviešu ģenitāliju kropļošana, var tikt atzīta par vajāšanas veidu un cietušās personas var izmantot aizsardzību, ko sniedz 1951. gada Konvencija par bēgļu statusu; nodrošināt, ka dalībvalstis ievēro dzimumu līdztiesības pieeju visās patvēruma un uzņemšanas procedūrās, kā ari ievēro neizraidīšanas principu;

| q) | veicināt dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā kā līdzekli ar dzimumu saistītas vardarbības novēršanai un apkarošanai attiecīgajās politikas jomās, kā arī piešķirt resursus un finansējumu, lai no vardarbības cietušajiem un izdzīvojušajiem nodrošinātu tiesas pieejamību; |
| --- | --- |

q)

veicināt dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā kā līdzekli ar dzimumu saistītas vardarbības novēršanai un apkarošanai attiecīgajās politikas jomās, kā arī piešķirt resursus un finansējumu, lai no vardarbības cietušajiem un izdzīvojušajiem nodrošinātu tiesas pieejamību;

| r) | uzlabot un veicināt attiecīgu neapkopotu salīdzināmu datu vākšanu par visu veidu vardarbības gadījumiem, uz kuriem attiecas Stambulas konvencija, sadarbojoties ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu, tostarp pēc pārkāpēju vecuma un dzimuma un pārkāpēja un cietušā attiecību veida sadalītus datus, lai izveidotu kopēju metodiku nolūkā salīdzināt datu bāzes un analīzi, tādējādi nodrošinot labāku izpratni par šo problēmu, un uzlabot informētību, kā arī novērtēt un uzlabot dalībvalstu rīcību, lai novērstu un apkarotu vardarbību pret sievietēm un uz dzimumu balstītu vardarbību; |
| --- | --- |

r)

uzlabot un veicināt attiecīgu neapkopotu salīdzināmu datu vākšanu par visu veidu vardarbības gadījumiem, uz kuriem attiecas Stambulas konvencija, sadarbojoties ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu, tostarp pēc pārkāpēju vecuma un dzimuma un pārkāpēja un cietušā attiecību veida sadalītus datus, lai izveidotu kopēju metodiku nolūkā salīdzināt datu bāzes un analīzi, tādējādi nodrošinot labāku izpratni par šo problēmu, un uzlabot informētību, kā arī novērtēt un uzlabot dalībvalstu rīcību, lai novērstu un apkarotu vardarbību pret sievietēm un uz dzimumu balstītu vardarbību;

| 10. | uzsver, ka efektivitātes uzlabošanas nolūkā paralēli pasākumiem vardarbības pret sievietēm apkarošanai jāveic darbības, lai novērstu ar dzimumu saistītu ekonomisko nevienlīdzību un veicinātu sieviešu finansiālo neatkarību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju iesniegt tiesību aktu, lai atbalstītu dalībvalstis visu veidu vardarbības pret sievietēm un meitenēm un uz dzimumu balstītas vardarbības novēršanā un izskaušanā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Padomi izmantot pārejas klauzulu, pieņemot vienprātīgu lēmumu, ar ko noteiktu, ka vardarbība pret sievietēm un meitenēm (un citu veidu uz dzimumu balstīta vardarbība) ir nozieguma veids, kā minēts LESD 83. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju pārskatīt pašlaik spēkā esošo ES pamatlēmumu par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm, lai tajā iekļautu seksismu, aizsprieduma noziegumu un naida kurināšanu seksuālās orientācijas, dzimtiskās identitātes un dzimuma pazīmju dēļ; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina dalībvalstis pilnībā īstenot Direktīvu 2011/99/ES par Eiropas aizsardzības rīkojumu, Regulu (ES) Nr. 606/2013 par aizsardzības pasākumu savstarpēju atzīšanu civillietās un Direktīvu 2012/29/ES par cietušo aizsardzību, kā arī Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un Direktīvu 2011/93/ES par seksuālās vardarbības pret bērniem un bērnu seksuālas izmantošanas novēršanu un apkarošanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkārtoti aicina Komisiju izveidot Eiropas novērošanas centru ar dzimumu saistītas vardarbības uzraudzībai (līdzīgu pašreizējam Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtam); |
| --- | --- |

15.

| 16. | mudina Igaunijas prezidentvalsti paātrināt to, lai ES ratificētu Stambulas konvenciju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un Eiropas Padomes Parlamentārajai asamblejai. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  OV C 407, 4.11.2016., 2. lpp.

(2)  OV C 285 E, 21.10.2010., 53. lpp.

(3)  OV C 296 E, 2.10.2012., 26. lpp.

(4)  OV C 24, 22.1.2016., 8. lpp.

(5)  OV C 285, 29.8.2017., 2. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0451.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0312.

(8)  OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.

(9)  OV L 338, 21.12.2011., 2. lpp.

(10)  OV L 181, 29.6.2013., 4. lpp.

(11)  OV L 101, 15.4.2011., 1. lpp.

(12)  OV L 335, 17.12.2011., 1. lpp.

(13)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0073.

(14)  OV C 316, 30.8.2016., 2. lpp.

(15)  Stambulas konvencijā termins “sievietes” attiecas arī uz meitenēm vecumā līdz 18 gadiem (3. pants).

(16)  Skatīt definīcijas Stambulas konvencijas 3. pantā.

---

Trešdiena, 2017. gada 13. septembris

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/176 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/176

---

P8_TA(2017)0331

Iebildumu neizteikšana pret deleģēto aktu: tiešā pārvaldība Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondā

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2017. gada 12. jūnija deleģēto regulu, ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 groza attiecībā uz tieši pārvaldīto līdzekļu sadalījumu integrētās jūrlietu politikas un kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem (C(2017)03881 – 2017/2743(DEA))

(2018/C 337/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2017)03881), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2017)03881),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 1. septembra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 1. septembra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas 2017. gada 5. septembra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas 2017. gada 5. septembra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (1), jo īpaši tās 14. panta 4. punktu, 126. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (1), jo īpaši tās 14. panta 4. punktu, 126. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (2),

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 105. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2017. gada 12. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 105. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2017. gada 12. septembrī,

| 1. | paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.

(2)  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/177 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/177

---

P8_TA(2017)0332

Daudzpusējs nolīgums par Eiropas Kopējās gaisa telpas (ECAA) izveidi ***

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu daudzpusējo nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, Albānijas Republiku, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgārijas Republiku, Horvātijas Republiku, Islandes Republiku, Melnkalnes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Rumāniju, Serbijas Republiku un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misiju Kosovā (*1) par Eiropas Kopējās aviācijas telpas (ECAA) izveidi (15654/2016 – C8-0098/2017 – 2006/0036(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 337/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (15654/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (15654/2016),

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam par to, lai tiktu parakstīts un pagaidu kārtā piemērots daudzpusējais nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, Albānijas Republiku, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgārijas Republiku, Horvātijas Republiku, Islandes Republiku, Melnkalnes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Rumāniju, Serbijas Republiku un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misiju Kosovā (*1) par Eiropas Kopējās aviācijas telpas (ECAA) izveidi (08823/2/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam par to, lai tiktu parakstīts un pagaidu kārtā piemērots daudzpusējais nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, Albānijas Republiku, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgārijas Republiku, Horvātijas Republiku, Islandes Republiku, Melnkalnes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Rumāniju, Serbijas Republiku un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pagaidu pārvaldes misiju Kosovā (*1) par Eiropas Kopējās aviācijas telpas (ECAA) izveidi (08823/2/2006),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0098/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0098/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A8-0260/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A8-0260/2017),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Albānijas Republikas, bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, Bosnijas un Hercegovinas, Bulgārijas Republikas, Horvātijas Republikas, Islandes Republikas, Melnkalnes Republikas, Norvēģijas Karalistes, Rumānijas un Serbijas Republikas valdībām un parlamentiem, kā arī ANO Pagaidu pārvaldes misijai Kosovā. |
| --- | --- |

2.

---

(*1)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 (1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/178 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/178

---

P8_TA(2017)0333

Kontroles pasākumu piemērošana akriloilfentanilam *

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par kontroles pasākumu piemērošanu N-(1-fenetilpiperidīn-4-il)-N-fenilakrilamīdam (akriloilfentanilam) (08858/2017 – C8-0179/2017 – 2017/0073(NLE))

(Apspriešanās)

(2018/C 337/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (08858/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (08858/2017),

| — | ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0179/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0179/2017),

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 10. maija Lēmumu 2005/387/TI par informācijas apmaiņu, riska novērtējumu un kontroli attiecībā uz jaunām psihoaktīvām vielām (1) un jo īpaši tā 8. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 10. maija Lēmumu 2005/387/TI par informācijas apmaiņu, riska novērtējumu un kontroli attiecībā uz jaunām psihoaktīvām vielām (1) un jo īpaši tā 8. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0284/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0284/2017),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 127, 20.5.2005., 32. lpp.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/179 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/179

---

P8_TA(2017)0335

Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošana atbalsta sniegšanā Itālijai

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Itālijai (COM(2017)0540 – C8-0199/2017 – 2017/2101(BUD))

(2018/C 337/32)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0540 – C8-0199/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0540 – C8-0199/2017),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 10. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 10. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) un jo īpaši tā 11. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) un jo īpaši tā 11. punktu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0280/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0280/2017),

| 1. | norāda, ka ar šo lēmumu tiek īstenota Eiropas Savienības Solidaritātes fonda vienreizēja izmantošana līdz šim lielākajā apmērā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka Regulas (EK) Nr. 2012/2002, kura grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 661/2014 (4), 4.a pantā paredzētā avansa maksājuma maksimālā robežvērtība bieži varētu būt nepietiekams atbalsta pasākums katastrofām, kas tiek klasificētas kā lielas dabas katastrofas; uzsver nepieciešamību apsvērt augstākas robežvērtības noteikšanu minētajām īpašajām pirmajām finansiālajām iemaksām, lai efektīvi un ātri risinātu problēmas saistībā ar zaudējumiem, ko izraisījušas šādas kategorijas katastrofas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē lēmumu, kas pauž Savienības solidaritāti ar Savienības pilsoņiem un reģioniem, ko skārušas dabas katastrofas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(3)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 661/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (OV L 189, 27.6.2014., 143. lpp.).

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Itālijai

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2017/1599.)

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/181 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/181

---

P8_TA(2017)0336

Budžeta grozījuma Nr. 4/2017 projekts — pievienots priekšlikumam par ES Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Itālijai

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2017. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2017 projektu, kas pievienots priekšlikumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu, lai sniegtu palīdzību Itālijai (11813/2017 – C8-0304/2017 – 2017/2109(BUD))

(2018/C 337/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2016. gada 1. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2016. gada 1. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3) (DFS regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3) (DFS regula),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (5),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 4/2017 projektu, ko Komisija pieņēma 2017. gada 26. jūnijā (COM(2017)0541), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 4/2017 projektu, ko Komisija pieņēma 2017. gada 26. jūnijā (COM(2017)0541),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2017 projektu, ko Padome pieņēma 2017. gada 4. septembrī un nosūtīja Parlamentam tajā pašā dienā (11813/2017 – C8-0304/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2017 projektu, ko Padome pieņēma 2017. gada 4. septembrī un nosūtīja Parlamentam tajā pašā dienā (11813/2017 – C8-0304/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0281/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0281/2017),

| A. | tā kā Budžeta grozījuma Nr. 4 projekts (BGP) 2017. gadam attiecas uz Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) izmantošanu par summu EUR 1 196 797 579 apmērā saistībā ar zemestrīcēm, kas Itālijā notika no 2016. gada augusta līdz 2017. gada janvārim Abruco, Lacio, Markes un Umbrijas reģionā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Budžeta grozījuma Nr. 4 projekts (BGP) 2017. gadam attiecas uz Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) izmantošanu par summu EUR 1 196 797 579 apmērā saistībā ar zemestrīcēm, kas Itālijā notika no 2016. gada augusta līdz 2017. gada janvārim Abruco, Lacio, Markes un Umbrijas reģionā;

| B. | tā kā summa EUR 30 000 000 apmērā jau tika izmaksāta par šo ESSF gadījumu kā avanss no Savienības 2016. gada budžeta; |
| --- | --- |

B.

tā kā summa EUR 30 000 000 apmērā jau tika izmaksāta par šo ESSF gadījumu kā avanss no Savienības 2016. gada budžeta;

| C. | tā kā tiek īstenota ESSF izmantošana līdz šim lielākajā apmērā; |
| --- | --- |

C.

tā kā tiek īstenota ESSF izmantošana līdz šim lielākajā apmērā;

| D. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 4/2017 projekta mērķis ir attiecīga budžeta pielāgojuma oficiāla iekļaušana Savienības 2017. gada budžetā; |
| --- | --- |

D.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 4/2017 projekta mērķis ir attiecīga budžeta pielāgojuma oficiāla iekļaušana Savienības 2017. gada budžetā;

| E. | tā kā Komisija tādēļ ierosina grozīt 2017. gada Savienības budžetu un palielināt līdzekļus budžeta 13 06 01. pantā “Palīdzība dalībvalstīm lielas dabas katastrofas gadījumā ar ievērojamu ietekmi uz dzīves apstākļiem, vidi vai ekonomiku” par EUR 1 166 797 579 gan saistību, gan maksājumu apropriācijās; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisija tādēļ ierosina grozīt 2017. gada Savienības budžetu un palielināt līdzekļus budžeta 13 06 01. pantā “Palīdzība dalībvalstīm lielas dabas katastrofas gadījumā ar ievērojamu ietekmi uz dzīves apstākļiem, vidi vai ekonomiku” par EUR 1 166 797 579 gan saistību, gan maksājumu apropriācijās;

| F. | tā kā, lai gan kopējā ESSF izmantošanai pieejamā summa šajā gada posmā ir par EUR 293 971 080 mazāka nekā ierosinātā summa, Komisija ierosina segt minēto starpību, izmantojot gada summu, kas pieejama 2018. gadā, atbilstīgi DFS regulas 10. panta 2. punktam; tā kā minētā iespēja nekad iepriekš nav izmantota; |
| --- | --- |

F.

tā kā, lai gan kopējā ESSF izmantošanai pieejamā summa šajā gada posmā ir par EUR 293 971 080 mazāka nekā ierosinātā summa, Komisija ierosina segt minēto starpību, izmantojot gada summu, kas pieejama 2018. gadā, atbilstīgi DFS regulas 10. panta 2. punktam; tā kā minētā iespēja nekad iepriekš nav izmantota;

| G. | tā kā ESSF ir īpašs instruments, kā definēts DFS regulā, un attiecīgās saistību un maksājumu apropriācijas budžetā jāiekļauj ārpus un papildus DFS maksimālajiem apjomiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā ESSF ir īpašs instruments, kā definēts DFS regulā, un attiecīgās saistību un maksājumu apropriācijas budžetā jāiekļauj ārpus un papildus DFS maksimālajiem apjomiem;

| H. | tā kā Komisija ierosina pilnībā pārdalīt vajadzīgās maksājumu apropriācijas Savienības 2017. gada budžetā un papildināt negatīvo rezervi, kas aktivizēta budžeta grozījumā Nr. 1/2017 (EUR 70 402 434) no budžeta pozīcijām 2007.–2013. gada struktūrfondu programmām, |
| --- | --- |

H.

tā kā Komisija ierosina pilnībā pārdalīt vajadzīgās maksājumu apropriācijas Savienības 2017. gada budžetā un papildināt negatīvo rezervi, kas aktivizēta budžeta grozījumā Nr. 1/2017 (EUR 70 402 434) no budžeta pozīcijām 2007.–2013. gada struktūrfondu programmām,

| 1. | uzsver, ka dabas katastrofu skartajiem reģioniem ir steidzami jāpiešķir finansiāls atbalsts no ESSF; norāda, ka ir ļoti svarīgi veidot sinerģiju starp visiem pieejamajiem Savienības instrumentiem, nodrošinot resursu efektīvu izmantošanu rekonstrukcijas darbībām un visām pārējām nepieciešamajām darbībām; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 4/2017 projektu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2017 projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 4/2017 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 51, 28.2.2017.

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(4)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(5)  OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/183 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/183

---

P8_TA(2017)0337

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana — Somijas pieteikums EGF/2017/002 FI/Microsoft 2

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Somijas pieteikums EGF/2017/002 FI/Microsoft 2) (COM(2017)0322 – C8-0193/2017 – 2017/2098(BUD))

(2018/C 337/34)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0322 – C8-0193/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0322 – C8-0193/2017),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1) (EGF regula),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 12. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 12. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) (2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 13. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) (2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 13. punktu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma 13. punktā paredzēto trialoga procedūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma 13. punktā paredzēto trialoga procedūru,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0278/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0278/2017),

| A. | tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos vai globālā finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos vai globālā finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū;

| B. | tā kā finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi; |
| --- | --- |

B.

tā kā finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi;

| C. | tā kā Somija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2017/002 FI/Microsoft 2, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētajiem intervences kritērijiem saistībā ar to, ka uzņēmumā Microsoft Mobile Oy un 11 piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumos, kuri darbojas NACE 2. redakcijas 62. nodaļas (“Datorprogrammēšana, konsultēšana un saistītas darbības”) nozarē Somijā, ir atlaisti 1 248 darbinieki, |
| --- | --- |

C.

tā kā Somija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2017/002 FI/Microsoft 2, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētajiem intervences kritērijiem saistībā ar to, ka uzņēmumā Microsoft Mobile Oy un 11 piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumos, kuri darbojas NACE 2. redakcijas 62. nodaļas (“Datorprogrammēšana, konsultēšana un saistītas darbības”) nozarē Somijā, ir atlaisti 1 248 darbinieki,

| 1. | piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka Somija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu EUR 3 520 080 apmērā, kas ir 60 % no kopējām izmaksām, proti, EUR 5 559 300; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka Somija pieteikumu iesniedza 2017. gada 1. februārī un ka Komisija pieteikuma novērtējuma sagatavošanu pabeidza 2017. gada 21. jūnijā pēc papildu informācijas saņemšanas no Somijas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka Microsoft ir iegādājies Nokia mobilo tālruņu uzņēmējdarbības virzienu un ka 2014. gadā tika izveidots uzņēmums Microsoft Mobile Oy; norāda, ka apmēram 4 700Nokia darbinieku tika pārcelti uz Microsoft Mobile Oy Somijā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka galvenais iemesls darbinieku atlaišanai uzņēmumā Microsoft Mobile Oy ir pasaules mēroga konkurence mobilo tālruņu nozarē un attiecīgi Microsoft Mobile Oy un tā uz Windows balstītās operētājsistēmas tirgus daļas samazināšanās; norāda, ka šī samazināšanās notika, neraugoties uz to, ka Microsoft Mobile Oy laida klajā jaunas mobilās ierīces un ieguldīja līdzekļus projektēšanā, komponentos un tirgvedībā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ar nožēlu pieņem zināšanai problēmas, ar kurām saskaras ES mobilo tālruņu ražotāji; uzskata, ka būtu jāsniedz piemērots atbalsts, lai skartie darbinieki varētu pārkvalificēties, tādējādi vairojot viņu iespējas atrast darbu saistītās rūpniecības nozarēs vai rūpniecības nozarēs, kas attīstās; |
| --- | --- |

5.

| 6. | secina, ka darbinieku atlaišana ir saistīta ar mobilo ierīču ražošanas pārcelšanu uz valstīm, kur atalgojums ir zemāks; norāda, ka viedtālruņu ražošanas konkurencē uzvarētāji ir ražotāji ASV un Āzijā, kuri izmanto Android vai iOs operētājsistēmu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzīst, ka skartajos Helsinki-Ūsimā, Rietumsomijas un Dienvidsomijas reģionos jau ir notikusi plaša darbinieku atlaišana uzņēmumos, kas darbojas elektronikas un programmatūras nozarēs, un ka Rietumsomijā un Dienvidsomijā ir augsts reģionālā bezdarba līmenis (attiecīgi 14,6 % un 17,5 % no darbaspēka); norāda — sagaidāms, ka pasākumos piedalīsies 1 000 no atlaistajiem 1 248 darbiniekiem, kas ir tiesīgi saņemt EGF ieguldījumu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka 92,5 % no paredzētajiem atbalsta saņēmējiem ir vecumā no 30 līdz 54 gadiem un ka daudzi atlaistie darbinieki ir ar augstu izglītības līmeni; norāda, ka visos trijos reģionos ir ievērojami audzis augsti izglītotu cilvēku bezdarba līmenis; pauž bažas par jau tagad sarežģīto bezdarba situāciju, kādā atrodas cilvēki ar augstu kvalifikācijas un izglītības līmeni, kuru nodarbinātības izredzes citādi būtu ierasti labas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka Somija plāno sešu veidu pasākumus: i) izaugsmes veicināšanas pasākumi un citi sagatavošanās pasākumi, ii) nodarbinātības un uzņēmējdarbības pakalpojumi, iii) apmācība, iv) uzņēmējdarbības sākšanas dotācija, v) algas subsīdija un vi) pabalsti par ceļa un uzturēšanās izmaksām; norāda, ka šīs darbības ir aktīvi darba tirgus pasākumi; norāda, ka pietiekams finansējums ir piešķirts kontrolei un ziņošanai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka ienākumu atbalsta pasākumi atbilst 26,74 % no visa individualizēto pasākumu kopuma, kas ir mazāk par EGF regulā noteikto maksimālo apjomu — 35 %, un ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji aktīvi piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver EGF atbalstīto aktīvu darba tirgus pasākumu nozīmīgumu; norāda, ka iepriekšējos EGF izmantošanas gadījumos ļoti noderīgi ir izrādījušies atlaistajiem darbiniekiem klātienē sniegtie pakalpojumi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē EURES tīkla pakalpojumu izmantošanu Somijas darba meklētāju iepazīstināšanai ar darba piedāvājumiem ārvalstīs; atzinīgi vērtē to, ka Somijas iestādes mudina atlaistos darbiniekus pilnībā izmantot tiesības uz brīvu pārvietošanos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | apzinās, ka EGF finansētie apmācības pasākumi papildinās pasākumus, ko finansē no fonda, kuru uzņēmums izveidojis, lai palīdzētu bijušajiem darbiniekiem sākt mazo uzņēmējdarbību IT un citās nozarēs; atzinīgi vērtē šo iniciatīvu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē to, ka Somijas iestādes individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem sāka sniegt 2016. gada 12. jūlijā — labu laiku pirms pieteikuma iesniegšanas par EGF atbalstu ierosinātajam saskaņotajam pasākumu kopumam; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka notikusi apspriešanās ar ieinteresētajām personām, tostarp ekonomiskās attīstības centru (ELY centri), attiecīgo reģionu nodarbinātības un ekonomiskās attīstības (TE) biroju, Microsoft, Somijas Tehnoloģiju nozaru apvienības, arodbiedrības Pro, Profesionālo inženieru apvienības Somijā un Somijas Inovācijas finansēšanas aģentūras pārstāvjiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina, ka saskaņotajam EGF atbalstīto individualizēto pakalpojumu kopumam vajadzētu būt tādam, kurā ir ņemtas vērā turpmākās darba tirgus perspektīvas un nepieciešamās prasmes, un tam jābūt saderīgam ar pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku, kurā tiek efektīvi izmantoti resursi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | konstatē, ka šis pieteikums ir turpinājums virknei iepriekšēju Somijas pieteikumu saistībā ar Nokia norietu (EGF/2007/003 FI/Perlos, EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, EGF/2013/001 FI/Nokia, EGF/2015/001 FI/Broadcom, EGF/2015/005 FI/Computer Programming, EGF/2016/001 FI/Microsoft un EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems); |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka patlaban notiek EGF intervence (EGF/2016/001 FI/Microsoft), kuras mērķis ir atbalstīt darbiniekus, kas atlaisti no Microsoft jau agrāk; uzsver, ka šajā priekšlikumā paredzētie atbalsta saņēmēji nav identiski atbalsta saņēmējiem saistībā ar minēto intervenci; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka Somijas iestādes ir apliecinājušas, ka ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, ka tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana un ka tās papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka ir svarīgi uzlabot visu darba ņēmēju nodarbinātības iespējas, pielāgojot apmācību un atzīstot darba ņēmēju profesionālās darbības laikā iegūtās prasmes un kompetences; pauž cerību, ka saskaņotajā pasākumu kopumā piedāvātā apmācība tiks pielāgota ne tikai atlaisto darbinieku vajadzībām, bet arī attiecīgā brīža uzņēmējdarbības videi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkārtoti uzsver, ka EGF palīdzība nedrīkst aizstāt darbības, kas uzņēmumiem jāveic saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; norāda — Somija ir apliecinājusi, ka EGF ieguldījums neaizstās minētās darbības; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prasa, lai Komisija nodrošinātu publisku piekļuvi dokumentiem par EGF pieteikumiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(3)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saistībā ar Somijas iesniegto pieteikumu EGF/2017/002 FI/Microsoft 2

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2017/1600.)

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/187 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/187

---

P8_TA(2017)0338

ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ES ETS): pašreizējo darbības jomas ierobežojumu saglabāšana attiecībā uz aviācijas darbības darbībām un sagatavošanās globālā tirgus pasākuma ieviešanai no 2021. gada ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK nolūkā saglabāt pašreizējo darbības jomas ierobežojumu attiecībā uz aviācijas darbības darbībām un sagatavoties globālā tirgus pasākuma ieviešanai no 2021. gada (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 337/35)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Vides aizsardzība ir viens no svarīgākajiem Savienības uzdevumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Vides aizsardzība ir viens no svarīgākajiem Savienības uzdevumiem.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Eiropadome 2014. gada 23.-24. oktobrī noteica saistošu mērķrādītāju līdz 2030. gadam visas ekonomikas mērogā samazināt iekšējās siltumnīcefekta gāzu emisijas par vismaz 40 % salīdzinājumā ar 1990. gadu. 2015. gada 6. marta sanāksmē Padome šo Savienības un tās dalībvalstu devumu oficiāli apstiprināja par to iecerēto nacionāli noteikto devumu saskaņā ar Parīzes nolīgumu. Eiropadomes 2014. gada oktobra secinājumos norādīts, ka šis mērķrādītājs Savienībai būtu jāsasniedz kopīgi pēc iespējas rentablākā veidā, līdz 2030. gadam panākot samazinājumus — salīdzinājumā ar 2005. gadu – par 43 % un 30 % attiecīgi emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS) ietilpstošajās un neietilpstošajās nozarēs, centienu sadalē pamatojoties uz relatīvo IKP uz vienu iedzīvotāju. Visām ekonomikas nozarēm būtu jādod ieguldījums, lai panāktu minētos emisiju samazinājumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Eiropadome 2014. gada 23.-24. oktobrī noteica saistošu mērķrādītāju līdz 2030. gadam visas ekonomikas mērogā samazināt iekšējās siltumnīcefekta gāzu emisijas par vismaz 40 % salīdzinājumā ar 1990. gadu. 2015. gada 6. marta sanāksmē Padome šo Savienības un tās dalībvalstu devumu oficiāli apstiprināja par to iecerēto nacionāli noteikto devumu saskaņā ar Parīzes nolīgumu. Eiropadomes 2014. gada oktobra secinājumos norādīts, ka šis mērķrādītājs Savienībai būtu jāsasniedz kopīgi pēc iespējas rentablākā veidā, līdz 2030. gadam panākot samazinājumus — salīdzinājumā ar 2005. gadu – par 43 % un 30 % attiecīgi emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS) ietilpstošajās un neietilpstošajās nozarēs, centienu sadalē pamatojoties uz relatīvo IKP uz vienu iedzīvotāju. Visām ekonomikas nozarēm būtu jādod ieguldījums, lai panāktu minētos emisiju samazinājumus.

| (3) | Eiropadome 2014. gada 23.-24. oktobrī noteica saistošu mērķrādītāju līdz 2030. gadam visas ekonomikas mērogā samazināt iekšējās siltumnīcefekta gāzu emisijas par vismaz 40 % salīdzinājumā ar 1990. gadu. 2015. gada 6. marta sanāksmē Padome šo Savienības un tās dalībvalstu devumu oficiāli apstiprināja par to iecerēto nacionāli noteikto devumu saskaņā ar Parīzes nolīgumu. Eiropadomes 2014. gada oktobra secinājumos norādīts, ka šis mērķrādītājs Savienībai būtu jāsasniedz kopīgi pēc iespējas rentablākā veidā, līdz 2030. gadam panākot samazinājumus — salīdzinājumā ar 2005. gadu – par 43 % un 30 % attiecīgi emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS) ietilpstošajās un neietilpstošajās nozarēs, centienu sadalē pamatojoties uz relatīvo IKP uz vienu iedzīvotāju. Visām ekonomikas nozarēm būtu jādod ieguldījums, lai panāktu minētos emisiju samazinājumus
  , un, lai to panāktu, Komisijai būtu jānodrošina platforma, kurā dalībvalstis varētu apmainīties ar labāko praksi un pieredzi, kas gūta mazemisiju mobilitātes sektorā
  . |
| --- | --- |

(3)

Eiropadome 2014. gada 23.-24. oktobrī noteica saistošu mērķrādītāju līdz 2030. gadam visas ekonomikas mērogā samazināt iekšējās siltumnīcefekta gāzu emisijas par vismaz 40 % salīdzinājumā ar 1990. gadu. 2015. gada 6. marta sanāksmē Padome šo Savienības un tās dalībvalstu devumu oficiāli apstiprināja par to iecerēto nacionāli noteikto devumu saskaņā ar Parīzes nolīgumu. Eiropadomes 2014. gada oktobra secinājumos norādīts, ka šis mērķrādītājs Savienībai būtu jāsasniedz kopīgi pēc iespējas rentablākā veidā, līdz 2030. gadam panākot samazinājumus — salīdzinājumā ar 2005. gadu – par 43 % un 30 % attiecīgi emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS) ietilpstošajās un neietilpstošajās nozarēs, centienu sadalē pamatojoties uz relatīvo IKP uz vienu iedzīvotāju. Visām ekonomikas nozarēm būtu jādod ieguldījums, lai panāktu minētos emisiju samazinājumus
  , un, lai to panāktu, Komisijai būtu jānodrošina platforma, kurā dalībvalstis varētu apmainīties ar labāko praksi un pieredzi, kas gūta mazemisiju mobilitātes sektorā
  .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | Reformas rezultātā labi funkcionējoša ES ETS kopā ar spēcīgāku tirgus stabilizēšanas mehānismu būs galvenie Eiropas instrumenti, lai ar lineāru koeficientu sasniegtu 40 % samazinājuma mērķi un nodrošinātu bezmaksas kvotu piešķiršanu laikposmā pēc 2020. gada. Izsolāmo kvotu īpatsvars šajos tiesību aktos būtu jānosaka procentos; tas ļautu lēmumus par investīcijām plānot ar lielāku noteiktību, uzlabotu pārredzamību, samazinātu oglekļa emisiju pārvirzi un padarītu kopējo sistēmu vienkāršāku un saprotamāku. Šiem noteikumiem būtu jāatbilst mērķiem, ko Savienība noteikusi klimata jomā, un saistībām, kuras tā apņēmusies īstenot saskaņā ar Parīzes nolīgumu, turklāt tie būtu arī jāpielāgo 2018. gada veicinošajam dialogam, 2023. gadā paredzētajai pirmajai globālajai izsvēršanai un turpmāk katrai nākamajai globālajai izsvēršanai, kas notiks reizi piecos gados, lai būtu pieejama informācija, pēc kuras secīgi veidot nacionāli noteikto devumu (NND). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3a)

Reformas rezultātā labi funkcionējoša ES ETS kopā ar spēcīgāku tirgus stabilizēšanas mehānismu būs galvenie Eiropas instrumenti, lai ar lineāru koeficientu sasniegtu 40 % samazinājuma mērķi un nodrošinātu bezmaksas kvotu piešķiršanu laikposmā pēc 2020. gada. Izsolāmo kvotu īpatsvars šajos tiesību aktos būtu jānosaka procentos; tas ļautu lēmumus par investīcijām plānot ar lielāku noteiktību, uzlabotu pārredzamību, samazinātu oglekļa emisiju pārvirzi un padarītu kopējo sistēmu vienkāršāku un saprotamāku. Šiem noteikumiem būtu jāatbilst mērķiem, ko Savienība noteikusi klimata jomā, un saistībām, kuras tā apņēmusies īstenot saskaņā ar Parīzes nolīgumu, turklāt tie būtu arī jāpielāgo 2018. gada veicinošajam dialogam, 2023. gadā paredzētajai pirmajai globālajai izsvēršanai un turpmāk katrai nākamajai globālajai izsvēršanai, kas notiks reizi piecos gados, lai būtu pieejama informācija, pēc kuras secīgi veidot nacionāli noteikto devumu (NND).

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Savienība un tās dalībvalstis jau kopš 1997. gada ir centušās panākt starptautisku nolīgumu par aviācijas sektora radīto siltumnīcefekta gāzu ietekmes samazināšanu, un kopš 2008. gada ir spēkā tiesību akti, ar kuriem aviācijas darbību ietekmi uz klimata pārmaiņām ierobežo, izmantojot ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (ES ETS), kas darbojas kopš 2005. gada. Ar nodomu panākt sekmīgāku virzību Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO) Savienība jau divas reizes ir pieņēmusi atbrīvojumus no ES ETS uz noteiktu laiku, proti, tās ievērošanas saistības attiecinātas tikai uz emisijām, kas rodas reisos starp lidlaukiem, kuri atrodas Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) teritorijā, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret gaisakuģu operatoriem, kas darbojas šajos maršrutos, neatkarīgi no to reģistrācijas vietas. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 421/2014 — pēdējo atkāpi no ES ETS — ievērošanas saistības 2013.–2016. gadā attiecināja tikai uz EEZ iekšējiem lidojumiem, paredzot iespēju, ka pēc minētajā regulā paredzētās pārskatīšanas sistēmā no 2017. gada 1. janvāra varētu ietvert arī lidojumus uz un no lidlaukiem, kas atrodas ārpus EEZ. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Savienība un tās dalībvalstis jau kopš 1997. gada ir centušās panākt starptautisku nolīgumu par aviācijas sektora radīto siltumnīcefekta gāzu ietekmes samazināšanu, un kopš 2008. gada ir spēkā tiesību akti, ar kuriem aviācijas darbību ietekmi uz klimata pārmaiņām ierobežo, izmantojot ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (ES ETS), kas darbojas kopš 2005. gada. Ar nodomu panākt sekmīgāku virzību Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO) Savienība jau divas reizes ir pieņēmusi atbrīvojumus no ES ETS uz noteiktu laiku, proti, tās ievērošanas saistības attiecinātas tikai uz emisijām, kas rodas reisos starp lidlaukiem, kuri atrodas Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) teritorijā, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret gaisakuģu operatoriem, kas darbojas šajos maršrutos, neatkarīgi no to reģistrācijas vietas. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 421/2014 — pēdējo atkāpi no ES ETS — ievērošanas saistības 2013.–2016. gadā attiecināja tikai uz EEZ iekšējiem lidojumiem, paredzot iespēju, ka pēc minētajā regulā paredzētās pārskatīšanas sistēmā no 2017. gada 1. janvāra varētu ietvert arī lidojumus uz un no lidlaukiem, kas atrodas ārpus EEZ.

| (4) | Savienība un tās dalībvalstis jau kopš 1997. gada ir centušās panākt starptautisku nolīgumu par aviācijas sektora radīto siltumnīcefekta gāzu ietekmes samazināšanu, un kopš 2008. gada ir spēkā tiesību akti, ar kuriem aviācijas darbību ietekmi uz klimata pārmaiņām ierobežo, izmantojot ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (ES ETS), kas darbojas kopš 2005. gada.
  Tiesa savā 2011. gada 21. decembra spriedumā

   (1a)

  noteica, ka lidojumu ārpus EEZ teritorijas iekļaušana ES ETS nav starptautisko tiesību aktu pārkāpums. Turklāt 2004. un 2008. gadā dalībvalstis atkārtoti pauda apņemšanos īstenot Eiropas vienotās gaisa telpas koncepciju, rēķinoties ar to, ka turpmāk gaisa satiksmes plūsma palielināsies. Lai panāktu progresu gaisa satiksmes pārvaldības jomā, ir ātrāk jāievieš SESAR (jaunas paaudzes gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu) un ir jāatbalsta novatoriskas tehnoloģijas saistībā ar projektu “Clean Sky”. Ja ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) starpniecību tiks ieviests globālais tirgus pasākums, tas palīdzēs vēl vairāk samazināt aviācijas emisijas.
  Ar nodomu panākt sekmīgāku virzību Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO) Savienība jau divas reizes ir pieņēmusi atbrīvojumus no ES ETS uz noteiktu laiku, proti, tās ievērošanas saistības attiecinātas tikai uz emisijām, kas rodas reisos starp lidlaukiem, kuri atrodas Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) teritorijā, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret gaisakuģu operatoriem, kas darbojas šajos maršrutos, neatkarīgi no to reģistrācijas vietas. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 421/2014 — pēdējo atkāpi no ES ETS — ievērošanas saistības 2013.–2016. gadā attiecināja tikai uz EEZ iekšējiem lidojumiem, paredzot iespēju, ka pēc minētajā regulā paredzētās pārskatīšanas sistēmā no 2017. gada 1. janvāra varētu ietvert arī lidojumus uz un no lidlaukiem, kas atrodas ārpus EEZ. |
| --- | --- |

(4)

Savienība un tās dalībvalstis jau kopš 1997. gada ir centušās panākt starptautisku nolīgumu par aviācijas sektora radīto siltumnīcefekta gāzu ietekmes samazināšanu, un kopš 2008. gada ir spēkā tiesību akti, ar kuriem aviācijas darbību ietekmi uz klimata pārmaiņām ierobežo, izmantojot ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (ES ETS), kas darbojas kopš 2005. gada.
  Tiesa savā 2011. gada 21. decembra spriedumā

   (1a)

  noteica, ka lidojumu ārpus EEZ teritorijas iekļaušana ES ETS nav starptautisko tiesību aktu pārkāpums. Turklāt 2004. un 2008. gadā dalībvalstis atkārtoti pauda apņemšanos īstenot Eiropas vienotās gaisa telpas koncepciju, rēķinoties ar to, ka turpmāk gaisa satiksmes plūsma palielināsies. Lai panāktu progresu gaisa satiksmes pārvaldības jomā, ir ātrāk jāievieš SESAR (jaunas paaudzes gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu) un ir jāatbalsta novatoriskas tehnoloģijas saistībā ar projektu “Clean Sky”. Ja ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) starpniecību tiks ieviests globālais tirgus pasākums, tas palīdzēs vēl vairāk samazināt aviācijas emisijas.
  Ar nodomu panākt sekmīgāku virzību Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO) Savienība jau divas reizes ir pieņēmusi atbrīvojumus no ES ETS uz noteiktu laiku, proti, tās ievērošanas saistības attiecinātas tikai uz emisijām, kas rodas reisos starp lidlaukiem, kuri atrodas Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) teritorijā, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret gaisakuģu operatoriem, kas darbojas šajos maršrutos, neatkarīgi no to reģistrācijas vietas. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 421/2014 — pēdējo atkāpi no ES ETS — ievērošanas saistības 2013.–2016. gadā attiecināja tikai uz EEZ iekšējiem lidojumiem, paredzot iespēju, ka pēc minētajā regulā paredzētās pārskatīšanas sistēmā no 2017. gada 1. janvāra varētu ietvert arī lidojumus uz un no lidlaukiem, kas atrodas ārpus EEZ.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Ņemot vērā, ka ICAO asambleja 2016. gada oktobrī savā 39. sesijā pieņēma rezolūciju par globāla tirgus pasākuma ieviešanu no 2021. gada, ar ko tiks kompensētas starptautiskās aviācijas emisijas, kas pārsniedz 2020. gada līmeni,
  ir lietderīgi paturēt pašreizējo atbrīvojumu, kamēr tiek strādāts pie globālā tirgus pasākuma veidola un īstenošanas. Šajā sakarā
  2018. gadā ICAO ir iecerējusi pieņemt standartus un ieteicamo praksi, kas papildinās rezolūciju un palīdzēs ieviest globālo sistēmu. Tomēr tās reāla ieviešana praksē nozīmē, ka ICAO pusēm ir jārīkojas nacionālā līmenī. Tāpat ICAO ir jāizstrādā pārvaldības kārtība, tostarp reģistra sistēma. Šādā situācijā pašreizējo atbrīvojumu no ES ETS saistībām attiecībā uz lidojumiem no un uz trešām valstīm vajadzētu pagarināt
  — ar nosacījumu, ka ir jāizvērtē ICAO shēmas ieviešana —
  , lai tādējādi rosinātu virzību ICAO ietvaros un sekmētu ICAO shēmas ieviešanu praksē. Atbrīvojuma pagarināšanas rezultātā izsolāmo un bez maksas izdodamo kvotu apjomam (tostarp no īpašās rezerves) vajadzētu būt tādam pašam kā tam, kas atbilst 2016. gadam, un proporcionālam kvotu nodošanas saistību samazinājumam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Ņemot vērā, ka ICAO asambleja 2016. gada oktobrī savā 39. sesijā pieņēma rezolūciju par globāla tirgus pasākuma ieviešanu no 2021. gada, ar ko tiks kompensētas starptautiskās aviācijas emisijas, kas pārsniedz 2020. gada līmeni,
  ir lietderīgi paturēt pašreizējo atbrīvojumu, kamēr tiek strādāts pie globālā tirgus pasākuma veidola un īstenošanas. Šajā sakarā
  2018. gadā ICAO ir iecerējusi pieņemt standartus un ieteicamo praksi, kas papildinās rezolūciju un palīdzēs ieviest globālo sistēmu. Tomēr tās reāla ieviešana praksē nozīmē, ka ICAO pusēm ir jārīkojas nacionālā līmenī. Tāpat ICAO ir jāizstrādā pārvaldības kārtība, tostarp reģistra sistēma. Šādā situācijā pašreizējo atbrīvojumu no ES ETS saistībām attiecībā uz lidojumiem no un uz trešām valstīm vajadzētu pagarināt
  — ar nosacījumu, ka ir jāizvērtē ICAO shēmas ieviešana —
  , lai tādējādi rosinātu virzību ICAO ietvaros un sekmētu ICAO shēmas ieviešanu praksē. Atbrīvojuma pagarināšanas rezultātā izsolāmo un bez maksas izdodamo kvotu apjomam (tostarp no īpašās rezerves) vajadzētu būt tādam pašam kā tam, kas atbilst 2016. gadam, un proporcionālam kvotu nodošanas saistību samazinājumam.

| (5) | Ņemot vērā, ka ICAO asambleja 2016. gada oktobrī savā 39. sesijā pieņēma rezolūciju par globāla tirgus pasākuma ieviešanu no 2021. gada, ar ko tiks kompensētas starptautiskās aviācijas emisijas, kas pārsniedz 2020. gada līmeni, 2018. gadā ICAO ir iecerējusi pieņemt standartus un ieteicamo praksi, kas papildinās rezolūciju un palīdzēs ieviest globālo sistēmu. Tomēr tās reāla ieviešana praksē nozīmē, ka ICAO pusēm ir jārīkojas nacionālā līmenī. Tāpat ICAO ir jāizstrādā pārvaldības kārtība, tostarp reģistra sistēma. Šādā situācijā pašreizējo atbrīvojumu no ES ETS saistībām attiecībā uz lidojumiem no un uz trešām valstīm vajadzētu pagarināt
  līdz 2021. gadam
  , lai tādējādi rosinātu virzību ICAO ietvaros un sekmētu ICAO shēmas ieviešanu praksē. Šā atbrīvojuma pagarināšanas rezultātā izsolāmo un bez maksas izdodamo kvotu apjomam (tostarp no īpašās rezerves) vajadzētu būt tādam pašam kā tam, kas atbilst 2016. gadam, un proporcionālam kvotu nodošanas saistību samazinājumam. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā, ka ICAO asambleja 2016. gada oktobrī savā 39. sesijā pieņēma rezolūciju par globāla tirgus pasākuma ieviešanu no 2021. gada, ar ko tiks kompensētas starptautiskās aviācijas emisijas, kas pārsniedz 2020. gada līmeni, 2018. gadā ICAO ir iecerējusi pieņemt standartus un ieteicamo praksi, kas papildinās rezolūciju un palīdzēs ieviest globālo sistēmu. Tomēr tās reāla ieviešana praksē nozīmē, ka ICAO pusēm ir jārīkojas nacionālā līmenī. Tāpat ICAO ir jāizstrādā pārvaldības kārtība, tostarp reģistra sistēma. Šādā situācijā pašreizējo atbrīvojumu no ES ETS saistībām attiecībā uz lidojumiem no un uz trešām valstīm vajadzētu pagarināt
  līdz 2021. gadam
  , lai tādējādi rosinātu virzību ICAO ietvaros un sekmētu ICAO shēmas ieviešanu praksē. Šā atbrīvojuma pagarināšanas rezultātā izsolāmo un bez maksas izdodamo kvotu apjomam (tostarp no īpašās rezerves) vajadzētu būt tādam pašam kā tam, kas atbilst 2016. gadam, un proporcionālam kvotu nodošanas saistību samazinājumam.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | No 2021. gada 1. janvāra 50 % kvotu būtu jāpārdod izsolē, bet kopējam piešķirto kvotu skaitam būtu jāpiemēro lineārais samazinājuma koeficients, kā noteikts Direktīvas 2003/87/EK 9. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

No 2021. gada 1. janvāra 50 % kvotu būtu jāpārdod izsolē, bet kopējam piešķirto kvotu skaitam būtu jāpiemēro lineārais samazinājuma koeficients, kā noteikts Direktīvas 2003/87/EK 9. pantā.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

5.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5b) | Kvotu izsolē gūtie ieņēmumi vai to finansiālās vērtības ekvivalents būtu jāizmanto, lai risinātu klimata pārmaiņu izraisītās problēmas Savienībā un trešās valstīs un lai tādējādi cita starpā samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, pielāgotos klimata pārmaiņu sekām Savienībā un trešās valstīs, sevišķi jaunattīstības valstīs, finansētu pētniecību un izstrādi saistībā ar pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, tostarp aeronautikas, gaisa transporta un ilgtspējīgu aviācijas degvielu alternatīvu jomā, samazinātu emisijas, izmantojot transportu ar zemu emisiju līmeni, un segtu ar ES ETS pārvaldību saistītās izmaksas. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tām dalībvalstīm, kuras šos ieņēmumus izmanto, lai līdzfinansētu pētniecības un inovācijas programmas vai iniciatīvas saskaņā ar Devīto pētniecības pamatprogrammu (FP9). Savienības saistību izpildei būtisks pamata faktors ir saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK rīkotas kvotu izsoles rezultātā gūto ieņēmumu pārredzams izlietojums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5b)

Kvotu izsolē gūtie ieņēmumi vai to finansiālās vērtības ekvivalents būtu jāizmanto, lai risinātu klimata pārmaiņu izraisītās problēmas Savienībā un trešās valstīs un lai tādējādi cita starpā samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, pielāgotos klimata pārmaiņu sekām Savienībā un trešās valstīs, sevišķi jaunattīstības valstīs, finansētu pētniecību un izstrādi saistībā ar pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, tostarp aeronautikas, gaisa transporta un ilgtspējīgu aviācijas degvielu alternatīvu jomā, samazinātu emisijas, izmantojot transportu ar zemu emisiju līmeni, un segtu ar ES ETS pārvaldību saistītās izmaksas. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tām dalībvalstīm, kuras šos ieņēmumus izmanto, lai līdzfinansētu pētniecības un inovācijas programmas vai iniciatīvas saskaņā ar Devīto pētniecības pamatprogrammu (FP9). Savienības saistību izpildei būtisks pamata faktors ir saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK rīkotas kvotu izsoles rezultātā gūto ieņēmumu pārredzams izlietojums.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

5.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5c) | Emisijas kompensēšana saskaņā ar globālo tirgus pasākumu ir viens no elementiem ICAO pasākumu kopumā, lai sasniegtu vēlamo mērķi — oglekļneitrālu izaugsmi no 2020. gada (CNG 2020), un tas būtu jāpapildina ar sasniegumiem korpusu un dzinēju tehnoloģiju attīstībā. Finansējuma turpmāka piešķiršana pētniecības stratēģijām un programmām, piemēram, kopīgajai tehnoloģiju ierosmei “Clean Sky”, Galileo, SESAR un pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, būs būtiska tehnoloģiskajai inovācijai un darbības uzlabojumiem, lai īstenotu ne tikai CNG 2020, bet panāktu arī absolūtu emisiju samazinājumu visā nozarē. Turklāt ir svarīgi, lai Savienības tiesību aktus, piemēram, par Eiropas vienoto gaisa telpu, kuru mērķis ir novērst Eiropas gaisa telpas fragmentāciju un līdz ar to arī gaisa transporta radītās CO2 emisijas palielināšanos, dalībvalstis īstenotu nekavējoties un pilnībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5c)

Emisijas kompensēšana saskaņā ar globālo tirgus pasākumu ir viens no elementiem ICAO pasākumu kopumā, lai sasniegtu vēlamo mērķi — oglekļneitrālu izaugsmi no 2020. gada (CNG 2020), un tas būtu jāpapildina ar sasniegumiem korpusu un dzinēju tehnoloģiju attīstībā. Finansējuma turpmāka piešķiršana pētniecības stratēģijām un programmām, piemēram, kopīgajai tehnoloģiju ierosmei “Clean Sky”, Galileo, SESAR un pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, būs būtiska tehnoloģiskajai inovācijai un darbības uzlabojumiem, lai īstenotu ne tikai CNG 2020, bet panāktu arī absolūtu emisiju samazinājumu visā nozarē. Turklāt ir svarīgi, lai Savienības tiesību aktus, piemēram, par Eiropas vienoto gaisa telpu, kuru mērķis ir novērst Eiropas gaisa telpas fragmentāciju un līdz ar to arī gaisa transporta radītās CO2 emisijas palielināšanos, dalībvalstis īstenotu nekavējoties un pilnībā.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Tā kā globālā tirgus pasākuma pamatprincipi vēl nav izstrādāti un to īstenošana būs atkarīga no
  pašu
  valstu un reģionu iekšējiem tiesību aktiem,
  ir lietderīgi, tiklīdz ir skaidrība
  par ICAO
  globālā tirgus pasākuma raksturu, saturu un īstenošanas juridiskajiem
  instrumentiem,
  to izvērtēt vēl pirms tā darbības sākuma un iesniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Ziņojumā vajadzētu apskatīt visus ICAO ietvaros pieņemtos standartus vai citus instrumentus,
  pasākumus, ko
  trešās valstis veikušas nolūkā ieviest globālo tirgus pasākumu, kuru emisijām piemēro no 2021
  . gada, un
  citas nozīmīgas starptautiskas norises
  (piemēram, UNFCCC un Parīzes nolīguma sakarā
  pieņemtos noteikumus
  par oglekļa tirgiem un uzskaiti).
  Ziņojumā arī vajadzētu apskatīt
  , kā šos instrumentus
  iestrādāt
  Savienības
  tiesībās
  ,
  pārskatot
  ES ETS.
  Tajā
  vajadzētu
  apskatīt
  arī EEZ iekšējiem lidojumiem piemērojamos noteikumus. Ziņojumam vajadzētu pievienot arī attiecīgu priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kas nodrošinātu, ka Savienības saistību izpildē — līdz 2030. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumu visas tautsaimniecības mērogā — aviācijas sektors dod pienācīgu artavu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Tā kā globālā tirgus pasākuma pamatprincipi vēl nav izstrādāti un to īstenošana būs atkarīga no
  pašu
  valstu un reģionu iekšējiem tiesību aktiem,
  ir lietderīgi, tiklīdz ir skaidrība
  par ICAO
  globālā tirgus pasākuma raksturu, saturu un īstenošanas juridiskajiem
  instrumentiem,
  to izvērtēt vēl pirms tā darbības sākuma un iesniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Ziņojumā vajadzētu apskatīt visus ICAO ietvaros pieņemtos standartus vai citus instrumentus,
  pasākumus, ko
  trešās valstis veikušas nolūkā ieviest globālo tirgus pasākumu, kuru emisijām piemēro no 2021
  . gada, un
  citas nozīmīgas starptautiskas norises
  (piemēram, UNFCCC un Parīzes nolīguma sakarā
  pieņemtos noteikumus
  par oglekļa tirgiem un uzskaiti).
  Ziņojumā arī vajadzētu apskatīt
  , kā šos instrumentus
  iestrādāt
  Savienības
  tiesībās
  ,
  pārskatot
  ES ETS.
  Tajā
  vajadzētu
  apskatīt
  arī EEZ iekšējiem lidojumiem piemērojamos noteikumus. Ziņojumam vajadzētu pievienot arī attiecīgu priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kas nodrošinātu, ka Savienības saistību izpildē — līdz 2030. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumu visas tautsaimniecības mērogā — aviācijas sektors dod pienācīgu artavu.

| (6) | Tā kā globālā tirgus pasākuma pamatprincipi vēl nav izstrādāti un to īstenošana būs atkarīga no
  iesaistīto
  valstu un reģionu iekšējiem tiesību aktiem,
  Komisijai būtu regulāri jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei
  par ICAO
  sarunās panākto progresu, jo īpaši par attiecīgajiem ICAO ietvaros pieņemtajiem
  instrumentiem,
  par pasākumiem, ko trešās valstis veikušas nolūkā ieviest globālo tirgus pasākumu, kurš emisijām jāpiemēro laika posmā no 2021. gada līdz 2035. gadam, centieniem iedibināt vērienīgus un saistošus
  pasākumus,
  ar
  ko
  sasniegt aviācijas nozares ilgtermiņa mērķi līdz 2050. gadam uz pusi samazināt aviācijas radītās CO2 emisijas salīdzinājumā ar 2005
  . gada
  līmeni
  , un
  citām nozīmīgām starptautiskām norisēm
  (piemēram, UNFCCC un Parīzes nolīguma sakarā
  pieņemtajiem noteikumiem
  par oglekļa tirgiem un uzskaiti).
  Tad, kad tiks panākta skaidrība par ICAO instrumentu būtību un saturu, un gatavojoties ICAO globālā tirgus pasākuma uzsākšanai, Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums, kurā tai būtu jāapsver
  , kā
  īstenot
  šos instrumentus
  un nodrošināt to saskaņotību ar
  Savienības
  tiesību aktiem
  ,
  izmantojot
  ES ETS
  pārskatīšanu
  .
  Šajā ziņojumā vajadzības gadījumā
  vajadzētu
  detalizētāk apsvērt
  arī EEZ iekšējiem lidojumiem piemērojamos noteikumus. Ziņojumam vajadzētu pievienot arī attiecīgu priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kas nodrošinātu, ka Savienības saistību izpildē — līdz 2030. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumu visas tautsaimniecības mērogā — aviācijas sektors dod pienācīgu artavu. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā globālā tirgus pasākuma pamatprincipi vēl nav izstrādāti un to īstenošana būs atkarīga no
  iesaistīto
  valstu un reģionu iekšējiem tiesību aktiem,
  Komisijai būtu regulāri jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei
  par ICAO
  sarunās panākto progresu, jo īpaši par attiecīgajiem ICAO ietvaros pieņemtajiem
  instrumentiem,
  par pasākumiem, ko trešās valstis veikušas nolūkā ieviest globālo tirgus pasākumu, kurš emisijām jāpiemēro laika posmā no 2021. gada līdz 2035. gadam, centieniem iedibināt vērienīgus un saistošus
  pasākumus,
  ar
  ko
  sasniegt aviācijas nozares ilgtermiņa mērķi līdz 2050. gadam uz pusi samazināt aviācijas radītās CO2 emisijas salīdzinājumā ar 2005
  . gada
  līmeni
  , un
  citām nozīmīgām starptautiskām norisēm
  (piemēram, UNFCCC un Parīzes nolīguma sakarā
  pieņemtajiem noteikumiem
  par oglekļa tirgiem un uzskaiti).
  Tad, kad tiks panākta skaidrība par ICAO instrumentu būtību un saturu, un gatavojoties ICAO globālā tirgus pasākuma uzsākšanai, Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums, kurā tai būtu jāapsver
  , kā
  īstenot
  šos instrumentus
  un nodrošināt to saskaņotību ar
  Savienības
  tiesību aktiem
  ,
  izmantojot
  ES ETS
  pārskatīšanu
  .
  Šajā ziņojumā vajadzības gadījumā
  vajadzētu
  detalizētāk apsvērt
  arī EEZ iekšējiem lidojumiem piemērojamos noteikumus. Ziņojumam vajadzētu pievienot arī attiecīgu priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kas nodrošinātu, ka Savienības saistību izpildē — līdz 2030. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumu visas tautsaimniecības mērogā — aviācijas sektors dod pienācīgu artavu.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Lai nodrošinātu to, ka tiek ievēroti Savienības spēkā esošie un turpmākie klimata standarti, un neskarot pārskatīšanu kā minēts Direktīvas 2003/87/EK 28.b pantā, CORSIA būtu jāievieš un ar ES ETS būtu jāpieskaņo Savienības tiesību aktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Lai nodrošinātu to, ka tiek ievēroti Savienības spēkā esošie un turpmākie klimata standarti, un neskarot pārskatīšanu kā minēts Direktīvas 2003/87/EK 28.b pantā, CORSIA būtu jāievieš un ar ES ETS būtu jāpieskaņo Savienības tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

6.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6b) | Savienības līmenī ir pieņemti vairāki tiesību akti ar mērķi veicināt satiksmes plūsmu un kontroli pār gaisa telpas izmantošanu, lai nepieļautu Eiropas gaisa telpas fragmentāciju un tādējādi samazinātu emisijas. Savienībā CORSIA shēma būtu jāievieš kā viens no ICAO iecerēto pasākumu kopuma elementiem, turklāt nodrošinot, ka dalībvalstis pilnībā īsteno arī Eiropas vienotās gaisa telpas tiesību aktus, ievieš SESAR, satelītnavigācijai izmanto globālo navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) un īsteno tādas kopīgās tehnoloģiju ierosmes kā “Clean Sky I” un “Clean Sky II”. Komisijai būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kādus pasākumus globālā tirgus pasākuma īstenošanai dalībvalstis ir veikušas, lai samazinātu aviācijas sektora radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas, un cita starpā jāsniedz arī informācija par ieņēmumu izmantošanu, kas no dalībvalstīm saņemta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 525/2013 17. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6b)

Savienības līmenī ir pieņemti vairāki tiesību akti ar mērķi veicināt satiksmes plūsmu un kontroli pār gaisa telpas izmantošanu, lai nepieļautu Eiropas gaisa telpas fragmentāciju un tādējādi samazinātu emisijas. Savienībā CORSIA shēma būtu jāievieš kā viens no ICAO iecerēto pasākumu kopuma elementiem, turklāt nodrošinot, ka dalībvalstis pilnībā īsteno arī Eiropas vienotās gaisa telpas tiesību aktus, ievieš SESAR, satelītnavigācijai izmanto globālo navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) un īsteno tādas kopīgās tehnoloģiju ierosmes kā “Clean Sky I” un “Clean Sky II”. Komisijai būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kādus pasākumus globālā tirgus pasākuma īstenošanai dalībvalstis ir veikušas, lai samazinātu aviācijas sektora radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas, un cita starpā jāsniedz arī informācija par ieņēmumu izmantošanu, kas no dalībvalstīm saņemta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 525/2013 17. pantu.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

6.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6c) | Lai gan ICAO padome vēl nav pieņēmusi ICAO globālā tirgus pasākuma tehniskos noteikumus, tomēr ir svarīgi nodrošināt, ka regulatīvās iestādes un gaisakuģu operatori tiek pēc iespējas ātrāk informēti par monitoringa, ziņošanas un verifikācijas (MZV) prasībām un par ICAO shēmai atbilstīgām emisijas vienībām, jo tas palīdzētu sagatavoties ICAO shēmas ieviešanai un CO2 emisiju monitoringam, kas jāveic no 2019. gada 1. janvāra. Šādas MZV prasības būtu jānosaka tik stingri, lai tās atbilstu siltumnīcefekta gāzu emisijas monitoringa un ziņošanas prasībām, kas noteiktas Komisijas Regulā (ES) Nr. 601/2012, un tām būtu jānodrošina, ka par emisijām iesniegtie ziņojumi tiek pārbaudīti saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 600/2012. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6c)

Lai gan ICAO padome vēl nav pieņēmusi ICAO globālā tirgus pasākuma tehniskos noteikumus, tomēr ir svarīgi nodrošināt, ka regulatīvās iestādes un gaisakuģu operatori tiek pēc iespējas ātrāk informēti par monitoringa, ziņošanas un verifikācijas (MZV) prasībām un par ICAO shēmai atbilstīgām emisijas vienībām, jo tas palīdzētu sagatavoties ICAO shēmas ieviešanai un CO2 emisiju monitoringam, kas jāveic no 2019. gada 1. janvāra. Šādas MZV prasības būtu jānosaka tik stingri, lai tās atbilstu siltumnīcefekta gāzu emisijas monitoringa un ziņošanas prasībām, kas noteiktas Komisijas Regulā (ES) Nr. 601/2012, un tām būtu jānodrošina, ka par emisijām iesniegtie ziņojumi tiek pārbaudīti saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 600/2012.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

6.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6d) | Būtu jāatzīst ICAO tehniskā darba konfidencialitāte, taču tikpat svarīgi ir panākt, lai ICAO dalībvalstis, gaisakuģu operatori un pilsoniskā sabiedrība pastāvīgi piedalītos ICAO darbā, kas vērsts uz globālā tirgus pasākuma ieviešanu, un lai ICAO sniegtā informācija par panākto progresu un pieņemtajiem lēmumiem savlaicīgi sasniegtu visas ieinteresētās personas. Lai to panāktu, iespējams, nāksies pārstrādāt protokolus par informācijas neizpaušanu, kas jāievēro ICAO Aviācijas vides aizsardzības komitejas (CAEP) locekļiem un novērotājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6d)

Būtu jāatzīst ICAO tehniskā darba konfidencialitāte, taču tikpat svarīgi ir panākt, lai ICAO dalībvalstis, gaisakuģu operatori un pilsoniskā sabiedrība pastāvīgi piedalītos ICAO darbā, kas vērsts uz globālā tirgus pasākuma ieviešanu, un lai ICAO sniegtā informācija par panākto progresu un pieņemtajiem lēmumiem savlaicīgi sasniegtu visas ieinteresētās personas. Lai to panāktu, iespējams, nāksies pārstrādāt protokolus par informācijas neizpaušanu, kas jāievēro ICAO Aviācijas vides aizsardzības komitejas (CAEP) locekļiem un novērotājiem.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Lai varētu pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, ar kuriem papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma 290. pantu pieņemt aktus par gaisakuģu operatoru emisiju pienācīgu monitoringu, ziņošanu un verifikāciju, kas ir nepieciešami, lai varētu īstenot ICAO pašlaik izstrādāto globālo tirgus pasākumu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās,
  tostarp
  ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu
  vienādu
  dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Lai varētu pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, ar kuriem papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma 290. pantu pieņemt aktus par gaisakuģu operatoru emisiju pienācīgu monitoringu, ziņošanu un verifikāciju, kas ir nepieciešami, lai varētu īstenot ICAO pašlaik izstrādāto globālo tirgus pasākumu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās,
  tostarp
  ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu
  vienādu
  dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (7) | Lai varētu pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, ar kuriem papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma 290. pantu pieņemt aktus par gaisakuģu operatoru emisiju pienācīgu monitoringu, ziņošanu un verifikāciju, kas ir nepieciešami, lai varētu īstenot ICAO pašlaik izstrādāto globālo tirgus pasākumu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās,
  jo īpaši
  ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu
  vienlīdzīgu
  dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana
  , lai tādējādi uzlabotu lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamību un efektivitāti
  . |
| --- | --- |

(7)

Lai varētu pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, ar kuriem papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma 290. pantu pieņemt aktus par gaisakuģu operatoru emisiju pienācīgu monitoringu, ziņošanu un verifikāciju, kas ir nepieciešami, lai varētu īstenot ICAO pašlaik izstrādāto globālo tirgus pasākumu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās,
  jo īpaši
  ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu
  vienlīdzīgu
  dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana
  , lai tādējādi uzlabotu lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamību un efektivitāti
  .

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Par ilgtermiņa mērķi būtu jānosaka mērķis līdz ICAO shēmas otrajam posmam 2024. gadā ieviest vienotu globālo samazināšanas sistēmu aviācijas radīto oglekļa emisiju novēršanai, taču būtu jāapsver arī citas iespējas samazināt oglekļa emisijas gadījumā, ja ar ICAO globālo tirgus pasākumu nepietiks, lai Savienība sasniegtu savus mērķus klimata jomā un izpildītu savas saskaņā ar Parīzes nolīgumu uzņemtās saistības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Par ilgtermiņa mērķi būtu jānosaka mērķis līdz ICAO shēmas otrajam posmam 2024. gadā ieviest vienotu globālo samazināšanas sistēmu aviācijas radīto oglekļa emisiju novēršanai, taču būtu jāapsver arī citas iespējas samazināt oglekļa emisijas gadījumā, ja ar ICAO globālo tirgus pasākumu nepietiks, lai Savienība sasniegtu savus mērķus klimata jomā un izpildītu savas saskaņā ar Parīzes nolīgumu uzņemtās saistības.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

7.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7b) | Aviācija klimata pārmaiņas ietekmē, arī lielā augstumā izdalot slāpekļa oksīdu, ūdens tvaiku un sēra un kvēpu daļiņas. Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC) ir aprēķinājusi, ka aviācijas kopējā ietekme uz klimatu pašlaik divas līdz četras reizes pārsniedz ietekmi, kādu agrāk atstāja tikai aviācijas radītās oglekļa dioksīda emisijas. Cerot uz zinātnes progresu, pēc iespējas būtu jācenšas mazināt jebkādu aviācijas radīto ietekmi. Tāpat arī būtu jāveicina pētījumi par kondensāta grīstes (jeb tā dēvētās kondensāta pēdas) veidošanos, tās pārtapšanu spalvu mākoņos, par sēra aerosolu, kvēpu, ūdens tvaika kondensāta pēdas un spalvu mākoņu ne tik lielo, tiešo ietekmi un par efektīviem ietekmes mazināšanas pasākumiem, tostarp operatīviem un tehniskiem pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7b)

Aviācija klimata pārmaiņas ietekmē, arī lielā augstumā izdalot slāpekļa oksīdu, ūdens tvaiku un sēra un kvēpu daļiņas. Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC) ir aprēķinājusi, ka aviācijas kopējā ietekme uz klimatu pašlaik divas līdz četras reizes pārsniedz ietekmi, kādu agrāk atstāja tikai aviācijas radītās oglekļa dioksīda emisijas. Cerot uz zinātnes progresu, pēc iespējas būtu jācenšas mazināt jebkādu aviācijas radīto ietekmi. Tāpat arī būtu jāveicina pētījumi par kondensāta grīstes (jeb tā dēvētās kondensāta pēdas) veidošanos, tās pārtapšanu spalvu mākoņos, par sēra aerosolu, kvēpu, ūdens tvaika kondensāta pēdas un spalvu mākoņu ne tik lielo, tiešo ietekmi un par efektīviem ietekmes mazināšanas pasākumiem, tostarp operatīviem un tehniskiem pasākumiem.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Tiek pieņemts, ka klimatam kaitīgas aviācijas emisijas rada ietekmi, kas nav saistīta tikai ar CO2 emisijām vien. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/101/EK

   (1a)

  ir iekļauta Komisijas apņemšanās 2018. gadā iesniegt atbilstīgu priekšlikumu par slāpekļa oksīdiem. Neraugoties uz saistītajām tehniskajām un politiskajām grūtībām, Komisijai vajadzētu paātrināt darbu šajā jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Tiek pieņemts, ka klimatam kaitīgas aviācijas emisijas rada ietekmi, kas nav saistīta tikai ar CO2 emisijām vien. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/101/EK

   (1a)

  ir iekļauta Komisijas apņemšanās 2018. gadā iesniegt atbilstīgu priekšlikumu par slāpekļa oksīdiem. Neraugoties uz saistītajām tehniskajām un politiskajām grūtībām, Komisijai vajadzētu paātrināt darbu šajā jomā.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – - 1. punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

3.c pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1) | direktīvas 3.c pantu papildina ar šādu punktu:




  “3.a
     
  Kopējais kvotu daudzums, kas jāpiešķir gaisakuģu operatoriem, 2021. gadā ir par 10 % mazāks nekā vidējais kvotu daudzums, kurš piešķirts laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim, un pēc tam šo daudzumu katru gadu samazina par tādu pašu procentuālo daļu, par kādu samazina kopējo ES ETS maksimālo apjomu, kā minēts 9. panta otrajā daļā, lai līdz 2030. gadam aviācijas nozares maksimālo apjomu labāk saskaņotu ar pārējām ES ETS iekļautajām nozarēm.




  Attiecībā uz gaisa satiksmi uz/no lidlaukiem, kuri atrodas valstīs ārpus EEZ, kvotu daudzumu, kas jāpiešķir, sākot ar 2021. gadu, var pielāgot, ņemot vērā, ka no 2021. gada tiks ieviests ICAO globālais tirgus pasākums, lai izlīdzinātu to starptautiskās aviācijas emisiju daļu, kura pārsniedz 2020. gada līmeni.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1)

“3.a
     
  Kopējais kvotu daudzums, kas jāpiešķir gaisakuģu operatoriem, 2021. gadā ir par 10 % mazāks nekā vidējais kvotu daudzums, kurš piešķirts laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim, un pēc tam šo daudzumu katru gadu samazina par tādu pašu procentuālo daļu, par kādu samazina kopējo ES ETS maksimālo apjomu, kā minēts 9. panta otrajā daļā, lai līdz 2030. gadam aviācijas nozares maksimālo apjomu labāk saskaņotu ar pārējām ES ETS iekļautajām nozarēm.

Attiecībā uz gaisa satiksmi uz/no lidlaukiem, kuri atrodas valstīs ārpus EEZ, kvotu daudzumu, kas jāpiešķir, sākot ar 2021. gadu, var pielāgot, ņemot vērā, ka no 2021. gada tiks ieviests ICAO globālais tirgus pasākums, lai izlīdzinātu to starptautiskās aviācijas emisiju daļu, kura pārsniedz 2020. gada līmeni.”;

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

3.d pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1a) | Direktīvas 3.d panta 2. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(-1a)

(-1a)

Direktīvas 3.d panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

2.   No
  2013
  . gada 1. janvāra izsola
  15
   % kvotu. Šo procentuālo apjomu var palielināt, kad veic vispārējo šīs direktīvas pārskatīšanu.

2.   “No
  2021
  . gada 1. janvāra izsola
  50
   % kvotu. Šo procentuālo apjomu var palielināt, kad veic vispārējo šīs direktīvas pārskatīšanu.”

Grozījums Nr. 18

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – - 1.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – - 1.b punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

3.d pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1b) | direktīvas 3.d panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(-1b)

(-1b)

direktīvas 3.d panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Pieņem regulu
  ,
  kurā ir sīki izstrādāti noteikumi par to
  ,
  kā
  dalībvalstis izsola kvotas,
  kas
  saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu vai 3.f panta 8. punktu nav jāpiešķir bez maksas. Kvotu skaits, kuru katrā laikposmā izsola katra valsts, ir proporcionāls attiecīgās valsts daļai no kopējā visām dalībvalstīm atskaites gadā pieļautā par aviācijas emisijām uzskatāmo emisiju daudzuma, par ko ziņots saskaņā ar 14. panta 3. punktu un kas pārbaudīts saskaņā ar 15. pantu. Šīs direktīvas 3.c panta 1. punktā minētajam laikposmam atskaites gads ir 2010. gads, un katram turpmākajam 3.c pantā minētajam laikposmam atskaites gads ir kalendārais gads, kas beidzas 24 mēnešus pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas izsole.”

“Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 23. pantu pieņemt deleģētos aktus
  ,
  ar ko šo direktīvu papildina, sīkāk nosakot kārtību
  ,
  kādā
  dalībvalstis izsola kvotas,
  kuras
  saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu vai 3.f panta 8. punktu nav jāpiešķir bez maksas. Kvotu skaits, kuru katrā laikposmā izsola katra valsts, ir proporcionāls attiecīgās valsts daļai no kopējā visām dalībvalstīm atskaites gadā pieļautā par aviācijas emisijām uzskatāmo emisiju daudzuma, par ko ziņots saskaņā ar 14. panta 3. punktu un kas pārbaudīts saskaņā ar 15. pantu. Šīs direktīvas 3.c panta 1. punktā minētajam laikposmam atskaites gads ir 2010. gads, un katram turpmākajam 3.c pantā minētajam laikposmam atskaites gads ir kalendārais gads, kas beidzas 24 mēnešus pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas izsole.”

Grozījums Nr. 19

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – - 1.c punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – - 1.c punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

3.d pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1c) | direktīvas 3.d panta 3. punkta otro daļu svītro. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(-1c)

(-1c)

direktīvas 3.d panta 3. punkta otro daļu svītro.

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1.d punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 1.d punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

3.d pants – 4. punkts – 1. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1d) | direktīvas 3.d panta 4. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(-1d)

(-1d)

direktīvas 3.d panta 4. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“
  Dalībvalstis nosaka
  kvotu izsolēs
  iegūto ieņēmumu izmantojumu. Šie ieņēmumi būtu jāizmanto
  , lai risinātu problēmas, kas saistītas ar klimata pārmaiņām Eiropas Savienībā un trešās valstīs, lai inter alia samazinātu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas, pielāgotos klimata pārmaiņām ES un trešās valstīs, jo īpaši jaunattīstības valstīs, finansētu pētniecību un izstrādi pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās jomā, tostarp jo īpaši aeronautikas un gaisa transporta jomā, samazinātu emisijas ar zemu emisiju transporta palīdzību un segtu
  Kopienas
  sistēmas administratīvos izdevumus
  . Ieņēmumi no izsolēm
  jo īpaši
  būtu jāizmanto
  arī, lai finansētu iemaksas Pasaules Energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu fondā, un pasākumiem, lai izvairītos no mežu izciršanas.”

Dalībvalstis nosaka

iegūto ieņēmumu izmantojumu. Šie ieņēmumi būtu jāizmanto

Kopienas

. Ieņēmumi no izsolēm

būtu jāizmanto

“
  Visus
  kvotu izsolēs
  gūtos ieņēmumus izmanto
  , lai risinātu problēmas, kas saistītas ar klimata pārmaiņām Eiropas Savienībā un trešās valstīs, lai inter alia samazinātu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas, pielāgotos klimata pārmaiņām ES un trešās valstīs, jo īpaši jaunattīstības valstīs, finansētu pētniecību un izstrādi pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās jomā, tostarp jo īpaši aeronautikas un gaisa transporta jomā, samazinātu emisijas ar zemu emisiju transporta palīdzību un segtu
  Savienības
  sistēmas administratīvos izdevumus
  , kā arī finansētu kopīgos projektus, ar ko iecerēts samazināt aviācijas sektora radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas, piemēram, kopuzņēmumu SESAR un kopīgo tehnoloģiju ierosmi “Clean Sky”, kā arī jebkādu citu ierosmi, pateicoties kurai visās dalībvalstis GNSS var plaši izmantot satelītu navigācijai un sadarbspējas risinājumiem,
  jo īpaši
  tādiem, ar ko uzlabo aeronavigācijas infrastruktūru, aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu un gaisa telpas izmantošanu. Ieņēmumus no izsolēm var
  arī
  izmantot
  , lai finansētu iemaksas Pasaules Energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu fondā, un pasākumiem, lai izvairītos no mežu izciršanas.
  Īpašu uzmanību pievērš dalībvalstīm, kuras šos ieņēmumus izmanto, lai līdzfinansētu pētniecības un inovācijas programmas vai iniciatīvas saskaņā ar Devīto pētniecības pamatprogrammu (FP9). Savienības saistību izpildei būtisks pamata faktors ir saskaņā ar šo direktīvu rīkotas kvotu izsoles rezultātā gūto ieņēmumu pārredzams izlietojums.
  ”

Grozījums Nr. 21

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – - 1.e punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – - 1.e punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

12. pants – 3. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1e) | direktīvas 12. panta 3. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(-1e)

(-1e)

direktīvas 12. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka līdz katra gada 30. aprīlim katras iekārtas operators nodod
  tādu
  kvotu
  , kas nav saskaņā ar II nodaļu piešķirtās kvotas,
  skaitu, kurš līdzvērtīgs attiecīgās iekārtas kopējam emisijas apjomam iepriekšējā kalendārajā gadā, kas pārbaudīts saskaņā ar 15. pantu, un ka šīs kvotas pēc tam tiek anulētas.

“3.   Dalībvalstis nodrošina, ka līdz katra gada 30. aprīlim katras iekārtas operators nodod kvotu skaitu, kurš līdzvērtīgs attiecīgās iekārtas kopējam emisijas apjomam iepriekšējā kalendārajā gadā, kas pārbaudīts saskaņā ar 15. pantu, un ka šīs kvotas pēc tam tiek anulētas.”

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – - 1.f punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – - 1.f punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EC

12. pants – - 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1f) | Regulas 12. pantu papildina ar šādu punktu pirms 3.a punkta: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(-1f)

(-1f)

Regulas 12. pantu papildina ar šādu punktu pirms 3.a punkta:

“-3.a
     
  Lai aizsargātu ES ETS vides integritāti, aviācijas operatori un citi operatori ES ETS nedrīkst izmantot kvotas, kuras no 2018. gada 1. janvāra un pēc tam piešķir dalībvalsts, attiecībā uz kuru pastāv tādas saistības aviācijas operatoriem un citiem operatoriem, kuras zaudējušas spēku. Šis punkts tiek īstenots ar 19. pantā minēto tiesību aktu.”

Grozījums Nr. 22

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – - 1.g punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – - 1.g punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

21. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1 g) | direktīvas 21. pantā iekļauj šādu punktu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(-1 g)

(-1 g)

direktīvas 21. pantā iekļauj šādu punktu:

“2.a
     
  Izmantojot datus, kas sniegti 18.b pantā minētās sadarbības ceļā, 2. punktā minētajā ziņojumā uzskaita tos gaisakuģu operatorus, kuriem piemēro šīs direktīvas prasības, bet kuri nav izveidojuši savu reģistra kontu.”;

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – a apakšpunkts – i daļa

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – a apakšpunkts – i daļa

Direktīva 2003/87/EK

28.a pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | attiecībā uz visām emisijām, kuras rodas lidojumos no/uz lidlaukiem, kas atrodas valstīs ārpus Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ), katrā kalendārajā gadā no 2013. gada 1. janvāra, ievērojot 28.b pantā minēto pārskatīšanu”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

attiecībā uz visām emisijām, kuras rodas lidojumos no/uz lidlaukiem, kas atrodas valstīs ārpus Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ), katrā kalendārajā gadā no 2013. gada 1. janvāra, ievērojot 28.b pantā minēto pārskatīšanu”.

| a) | attiecībā uz visām emisijām, kuras rodas lidojumos no/uz lidlaukiem, kas atrodas valstīs ārpus Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ), katrā kalendārajā gadā no 2013. gada 1. janvāra
  līdz 2020. gada 31. decembrim
  , ievērojot 28.b pantā minēto pārskatīšanu”. |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz visām emisijām, kuras rodas lidojumos no/uz lidlaukiem, kas atrodas valstīs ārpus Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ), katrā kalendārajā gadā no 2013. gada 1. janvāra
  līdz 2020. gada 31. decembrim
  , ievērojot 28.b pantā minēto pārskatīšanu”.

līdz 2020. gada 31. decembrim

Grozījums Nr. 24

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – a apakšpunkts – i daļa

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – a apakšpunkts – i daļa

Direktīva 2003/87/EK

28.a pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | attiecībā uz visām emisijām, kuras rodas lidojumos starp lidlauku, kas atrodas tālākajos reģionos Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. panta nozīmē, un lidlauku, kas atrodas citā EEZ reģionā, katrā kalendārajā gadā no 2013. gada 1. janvāra, ievērojot 28.b pantā minēto pārskatīšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

attiecībā uz visām emisijām, kuras rodas lidojumos starp lidlauku, kas atrodas tālākajos reģionos Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. panta nozīmē, un lidlauku, kas atrodas citā EEZ reģionā, katrā kalendārajā gadā no 2013. gada 1. janvāra, ievērojot 28.b pantā minēto pārskatīšanu.

| b) | attiecībā uz visām emisijām, kuras rodas lidojumos starp lidlauku, kas atrodas tālākajos reģionos Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. panta nozīmē, un lidlauku, kas atrodas citā EEZ reģionā, katrā kalendārajā gadā no 2013. gada 1. janvāra
  līdz 2020. gada 31. decembrim
  , ievērojot 28.b pantā minēto pārskatīšanu. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz visām emisijām, kuras rodas lidojumos starp lidlauku, kas atrodas tālākajos reģionos Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. panta nozīmē, un lidlauku, kas atrodas citā EEZ reģionā, katrā kalendārajā gadā no 2013. gada 1. janvāra
  līdz 2020. gada 31. decembrim
  , ievērojot 28.b pantā minēto pārskatīšanu.

līdz 2020. gada 31. decembrim

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – a apakšpunkts – ia daļa (jauna)

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – a apakšpunkts – ia daļa (jauna)

Direktīva 2003/87/EK

28.a pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ia. | iekļauj šādu punktu:










  “ba) | attiecībā uz visām emisijām, kas rodas lidojumos no/uz lidlaukiem, kuri atrodas EEZ un tiek īstenoti gadījumā, ja kāds no šā punkta a) vai b) apakšpunktā minētajiem lidojumiem ir novirzīts uz lidlauku EEZ teritorijā, katrā kalendārajā gadā no 2017. gada 1. janvāra, ievērojot pārskatīšanu kā minēts 28.b pantā.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ia.

ia.

iekļauj šādu punktu:

iekļauj šādu punktu:

“ba)

“ba)

attiecībā uz visām emisijām, kas rodas lidojumos no/uz lidlaukiem, kuri atrodas EEZ un tiek īstenoti gadījumā, ja kāds no šā punkta a) vai b) apakšpunktā minētajiem lidojumiem ir novirzīts uz lidlauku EEZ teritorijā, katrā kalendārajā gadā no 2017. gada 1. janvāra, ievērojot pārskatīšanu kā minēts 28.b pantā.”;

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts – i daļa

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts – i daļa

Direktīva 2003/87/EK

28.a pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atkāpjoties no 3.d līdz 3. f panta un līdz brīdim, kad stājušies spēkā grozījumi pēc 28.a pantā minētās pārskatīšanas, no 2017. gada 1. janvāra gaisakuģu operatoriem katru gadu piešķir tādu kvotu apjomu, kas atbilst 2016. gada apjomam. No 2021. gada šim kvotu apjomam piemēro 9. pantā minēto lineāro koeficientu. | Atkāpjoties no 3.d līdz 3.f panta un līdz brīdim, kad stājušies spēkā grozījumi pēc 28.a pantā minētās pārskatīšanas, no 2017. gada 1. janvāra
  līdz


  2020. gada 31
  . 
  decembrim
  gaisakuģu operatoriem katru gadu piešķir tādu kvotu apjomu, kas atbilst 2016. gada apjomam. No 2021. gada šim kvotu apjomam piemēro 9. pantā minēto lineāro koeficientu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atkāpjoties no 3.d līdz 3. f panta un līdz brīdim, kad stājušies spēkā grozījumi pēc 28.a pantā minētās pārskatīšanas, no 2017. gada 1. janvāra gaisakuģu operatoriem katru gadu piešķir tādu kvotu apjomu, kas atbilst 2016. gada apjomam. No 2021. gada šim kvotu apjomam piemēro 9. pantā minēto lineāro koeficientu.

Atkāpjoties no 3.d līdz 3.f panta un līdz brīdim, kad stājušies spēkā grozījumi pēc 28.a pantā minētās pārskatīšanas, no 2017. gada 1. janvāra
  līdz


  2020. gada 31
  . 
  decembrim
  gaisakuģu operatoriem katru gadu piešķir tādu kvotu apjomu, kas atbilst 2016. gada apjomam. No 2021. gada šim kvotu apjomam piemēro 9. pantā minēto lineāro koeficientu.

līdz

2020. gada 31

decembrim

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts – ii daļa

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts – ii daļa

Direktīva 2003/87/EK

28.a pants – 2. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii. | punkta trešo daļu
  svītro; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii.

punkta trešo daļu
  svītro;

svītro;

| ii. | punkta trešo daļu
  aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

ii.

punkta trešo daļu
  aizstāj ar šādu:

aizstāj ar šādu:

“Attiecībā uz darbību laikposmā no 2017. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim — dalībvalstis līdz 2018. gada 1. septembrim publicē datus par kvotu daudzumu, kas aviācijas nozarē piešķirts katram gaisa kuģa operatoram.”

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – c apakšpunkts

Direktīva 2003/87/EK

28.a pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Atkāpjoties no 3.d panta 3. punkta, kvotu daudzumu, kas jāizsola katrai dalībvalstij no 2013. gada 1. janvāra, samazina tā, lai tas atbilstu to uz dalībvalsti attiecināto aviācijas emisiju daļai, kas radušās lidojumos, kuriem nepiemēro šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā paredzēto atkāpi. | 4.   Atkāpjoties no 3.d panta 3. punkta, kvotu daudzumu, kas jāizsola katrai dalībvalstij
  par laikposmu
  no 2013. gada 1. janvāra 
  līdz 2020. gada 31. decembrim
  , samazina tā, lai tas atbilstu to uz dalībvalsti attiecināto aviācijas emisiju daļai, kas radušās lidojumos, kuriem nepiemēro šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā paredzēto atkāpi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Atkāpjoties no 3.d panta 3. punkta, kvotu daudzumu, kas jāizsola katrai dalībvalstij no 2013. gada 1. janvāra, samazina tā, lai tas atbilstu to uz dalībvalsti attiecināto aviācijas emisiju daļai, kas radušās lidojumos, kuriem nepiemēro šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā paredzēto atkāpi.

4.   Atkāpjoties no 3.d panta 3. punkta, kvotu daudzumu, kas jāizsola katrai dalībvalstij
  par laikposmu
  no 2013. gada 1. janvāra 
  līdz 2020. gada 31. decembrim
  , samazina tā, lai tas atbilstu to uz dalībvalsti attiecināto aviācijas emisiju daļai, kas radušās lidojumos, kuriem nepiemēro šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā paredzēto atkāpi.

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

28.a pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | panta 8. punktu svītro. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

panta 8. punktu svītro.

panta 8. punktu svītro.

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2003/87/EK

28.b pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei
  ziņo
  par attiecīgajiem ICAO standartiem vai citiem juridiskiem instrumentiem, kā arī par pasākumiem, ko trešās valstis veikušas nolūkā ieviest globālo tirgus pasākumu, kuru emisijām piemēro no 2021. gada, un citām nozīmīgām starptautiskām norisēm. | 1.   Komisija
  līdz 2019. gada 1. janvārim un pēc tam regulāri ziņo
  Eiropas Parlamentam un Padomei par attiecīgajiem ICAO standartiem
  un ieteicamo praksi (SARP), par ieteikumiem, ko ICAO padome ir apstiprinājusi attiecībā uz globālo tirgus pasākumu,
  vai
  par
  citiem juridiskiem instrumentiem, kā arī par pasākumiem, ko trešās valstis veikušas nolūkā ieviest globālo tirgus pasākumu, kuru emisijām piemēro
  , sākot
  no 2021. gada,
  par ietekmi, ko izraisījušas trešo valstu atrunas,
  un
  par
  citām nozīmīgām starptautiskām norisēm.
  Komisija arī regulāri sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei jaunāko informāciju par vispārēja reģistra izveidi un SARP izstrādi saskaņā ar ICAO standartu veidošanas procedūrām. Atbilstīgi UNFCCC globālajai izsvēršanai tā arī ziņo par centieniem sasniegt aviācijas nozares ilgtermiņa mērķi līdz 2050. gadam uz pusi samazināt aviācijas radītās CO2 emisijas salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei
  ziņo
  par attiecīgajiem ICAO standartiem vai citiem juridiskiem instrumentiem, kā arī par pasākumiem, ko trešās valstis veikušas nolūkā ieviest globālo tirgus pasākumu, kuru emisijām piemēro no 2021. gada, un citām nozīmīgām starptautiskām norisēm.

1.   Komisija
  līdz 2019. gada 1. janvārim un pēc tam regulāri ziņo
  Eiropas Parlamentam un Padomei par attiecīgajiem ICAO standartiem
  un ieteicamo praksi (SARP), par ieteikumiem, ko ICAO padome ir apstiprinājusi attiecībā uz globālo tirgus pasākumu,
  vai
  par
  citiem juridiskiem instrumentiem, kā arī par pasākumiem, ko trešās valstis veikušas nolūkā ieviest globālo tirgus pasākumu, kuru emisijām piemēro
  , sākot
  no 2021. gada,
  par ietekmi, ko izraisījušas trešo valstu atrunas,
  un
  par
  citām nozīmīgām starptautiskām norisēm.
  Komisija arī regulāri sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei jaunāko informāciju par vispārēja reģistra izveidi un SARP izstrādi saskaņā ar ICAO standartu veidošanas procedūrām. Atbilstīgi UNFCCC globālajai izsvēršanai tā arī ziņo par centieniem sasniegt aviācijas nozares ilgtermiņa mērķi līdz 2050. gadam uz pusi samazināt aviācijas radītās CO2 emisijas salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni.

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2003/87/EK

28.b pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Ziņojumā vajadzētu apskatīt, kā šos
  ICAO instrumentus Savienības
  tiesībās var iestrādāt
  , pārskatot šo direktīvu. Ziņojumā arī apskata noteikumus, kas pēc vajadzības piemērojami lidojumiem Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ). | 2.   
  Līdz 2020. gada 1. martam Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šo ICAO instrumentu atbilstību un iespējām iekļaut minētos
  ICAO instrumentus Savienības
  tiesību aktos
  , pārskatot šo direktīvu. Ziņojumā arī apskata noteikumus, kas pēc vajadzības piemērojami lidojumiem Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ).
  Tāpat arī ziņojumā analizē, cik globālais tirgus pasākums ir vērienīgs un cik liela kopumā ir tā ekoloģiskā integritāte, cita starpā vērtējot to, cik šis pasākums ir plašs salīdzinājumā ar mērķiem, kas noteikti saskaņā ar Parīzes nolīgumu, kāds ir līdzdalības līmenis, cik lielā mērā pasākums ir izpildāms un pārredzams, kādas sankcijas tiek piemērotas par neatbilstību, kādā veidā tiek ņemts vērā sabiedrības viedoklis, cik kvalitatīvi ir izlīdzināšanas kredīti, kādas ir emisiju monitoringa, ziņošanas un verifikācijas prasības, reģistri, kā arī noteikumi par biodegvielu izmantošanu. Turklāt ziņojumā apsver nepieciešamību pārstrādāt deleģēto aktu, kas pieņemts saskaņā ar 28.c panta 2. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Ziņojumā vajadzētu apskatīt, kā šos
  ICAO instrumentus Savienības
  tiesībās var iestrādāt
  , pārskatot šo direktīvu. Ziņojumā arī apskata noteikumus, kas pēc vajadzības piemērojami lidojumiem Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ).

2.   
  Līdz 2020. gada 1. martam Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šo ICAO instrumentu atbilstību un iespējām iekļaut minētos
  ICAO instrumentus Savienības
  tiesību aktos
  , pārskatot šo direktīvu. Ziņojumā arī apskata noteikumus, kas pēc vajadzības piemērojami lidojumiem Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ).
  Tāpat arī ziņojumā analizē, cik globālais tirgus pasākums ir vērienīgs un cik liela kopumā ir tā ekoloģiskā integritāte, cita starpā vērtējot to, cik šis pasākums ir plašs salīdzinājumā ar mērķiem, kas noteikti saskaņā ar Parīzes nolīgumu, kāds ir līdzdalības līmenis, cik lielā mērā pasākums ir izpildāms un pārredzams, kādas sankcijas tiek piemērotas par neatbilstību, kādā veidā tiek ņemts vērā sabiedrības viedoklis, cik kvalitatīvi ir izlīdzināšanas kredīti, kādas ir emisiju monitoringa, ziņošanas un verifikācijas prasības, reģistri, kā arī noteikumi par biodegvielu izmantošanu. Turklāt ziņojumā apsver nepieciešamību pārstrādāt deleģēto aktu, kas pieņemts saskaņā ar 28.c panta 2. punktu.

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2003/87/EK

28.b pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Ziņojumam
  var pievienot Eiropas Parlamentam un Padomei adresētus priekšlikumus grozīt, svītrot, pagarināt vai aizstāt 28.a pantā paredzētos atbrīvojumus saskanīgi ar Savienības saistībām līdz 2030. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumu visas tautsaimniecības mērogā. | 3.   
  Šā panta 2. punktā minētajam ziņojumam attiecīgā gadījumā
  var pievienot Eiropas Parlamentam un Padomei adresētus priekšlikumus grozīt, svītrot, pagarināt vai aizstāt 28.a pantā paredzētos atbrīvojumus saskanīgi ar Savienības saistībām līdz 2030. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumu visas tautsaimniecības mērogā
  , lai nodrošinātu pilnīgu vides integritāti un Savienības klimata pasākumu efektivitāti un lai samazinātu jebkādu nenoteiktību pirms CORSIA darbības uzsākšanas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Ziņojumam
  var pievienot Eiropas Parlamentam un Padomei adresētus priekšlikumus grozīt, svītrot, pagarināt vai aizstāt 28.a pantā paredzētos atbrīvojumus saskanīgi ar Savienības saistībām līdz 2030. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumu visas tautsaimniecības mērogā.

3.   
  Šā panta 2. punktā minētajam ziņojumam attiecīgā gadījumā
  var pievienot Eiropas Parlamentam un Padomei adresētus priekšlikumus grozīt, svītrot, pagarināt vai aizstāt 28.a pantā paredzētos atbrīvojumus saskanīgi ar Savienības saistībām līdz 2030. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumu visas tautsaimniecības mērogā
  , lai nodrošinātu pilnīgu vides integritāti un Savienības klimata pasākumu efektivitāti un lai samazinātu jebkādu nenoteiktību pirms CORSIA darbības uzsākšanas
  .

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2003/87/EK

28.c pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija pieņem noteikumus par monitoringu, ziņošanu un verifikāciju ICAO pašlaik izstrādātā globālā tirgus pasākuma īstenošanas vajadzībām.
  Šo noteikumu pamatā ir tie paši principi
  ,
  uz kuriem balstīta
  14. panta 1. punktā minētā regula, un
  tie
  nodrošina, ka iesniegtie emisiju ziņojumi tiek verificēti jeb pārbaudīti saskaņā ar 15. pantu. | 1.   Komisija pieņem noteikumus par monitoringu, ziņošanu un verifikāciju ICAO pašlaik izstrādātā globālā tirgus pasākuma īstenošanas vajadzībām.
  Šie noteikumi pilnībā atbilst principiem
  ,
  ko ietver
  14. panta 1. punktā minētā regula, un nodrošina, ka iesniegtie emisiju ziņojumi tiek verificēti jeb pārbaudīti saskaņā ar 15. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija pieņem noteikumus par monitoringu, ziņošanu un verifikāciju ICAO pašlaik izstrādātā globālā tirgus pasākuma īstenošanas vajadzībām.
  Šo noteikumu pamatā ir tie paši principi
  ,
  uz kuriem balstīta
  14. panta 1. punktā minētā regula, un
  tie
  nodrošina, ka iesniegtie emisiju ziņojumi tiek verificēti jeb pārbaudīti saskaņā ar 15. pantu.

1.   Komisija pieņem noteikumus par monitoringu, ziņošanu un verifikāciju ICAO pašlaik izstrādātā globālā tirgus pasākuma īstenošanas vajadzībām.
  Šie noteikumi pilnībā atbilst principiem
  ,
  ko ietver
  14. panta 1. punktā minētā regula, un nodrošina, ka iesniegtie emisiju ziņojumi tiek verificēti jeb pārbaudīti saskaņā ar 15. pantu.

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

Direktīva 2003/87/EK

30. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | direktīvas 30. pantā pievieno šādu punktu:




  “4.a
     
  Komisija līdz 2020. gada 1. janvārim iesniedz atjauninātu analīzi par aviācijas ietekmi, kas nav saistīta ar CO2 emisijām, un šai analīzei vajadzības gadījumā pievieno leģislatīva akta priekšlikumu, kā labāk novērst minēto ietekmi.”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2a)

(2a)

direktīvas 30. pantā pievieno šādu punktu:

“4.a
     
  Komisija līdz 2020. gada 1. janvārim iesniedz atjauninātu analīzi par aviācijas ietekmi, kas nav saistīta ar CO2 emisijām, un šai analīzei vajadzības gadījumā pievieno leģislatīva akta priekšlikumu, kā labāk novērst minēto ietekmi.”.

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0258/2017).

1

(1a)  
  Tiesas 2011. gada 21. decembra spriedums, Air Transport Association of America un citi/ Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, ECLI:EU:C:2011:864.

1a

Tiesas 2011. gada 21. decembra spriedums, Air Transport Association of America un citi/ Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, ECLI:EU:C:2011:864.

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/101/EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai aviācijas darbības iekļautu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (OV L 8, 13.1.2009., 3. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/101/EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai aviācijas darbības iekļautu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (OV L 8, 13.1.2009., 3. lpp.).

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/206 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/206

---

P8_TA(2017)0339

Zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu iekļaušana klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai saistībā ar klimata pārmaiņām (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 337/36)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

-1. apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1) | Ir jāņem vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību Protokols Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1)

Ir jāņem vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību Protokols Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

-1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1a) | Ir jāņem vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību Protokols Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1a)

Ir jāņem vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību Protokols Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | 2016. gada
  10. jūnijā


  Komisija nāca klajā ar priekšlikumu ES ratificēt
  Parīzes nolīgumu.
  Šis leģislatīvā akta priekšlikums
  ir viens no instrumentiem, ar kuriem īsteno Savienības saistības panākt emisiju samazinājumus visā tautsaimniecībā, kas
  apstiprinātas
  kā Savienības un tās dalībvalstu saistības panākt nacionāli noteiktos samazinājumus, kas 2015. gada 6. martā iesniegti Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) sekretariātam (10). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

2016. gada
  10. jūnijā


  Komisija nāca klajā ar priekšlikumu ES ratificēt
  Parīzes nolīgumu.
  Šis leģislatīvā akta priekšlikums
  ir viens no instrumentiem, ar kuriem īsteno Savienības saistības panākt emisiju samazinājumus visā tautsaimniecībā, kas
  apstiprinātas
  kā Savienības un tās dalībvalstu saistības panākt nacionāli noteiktos samazinājumus, kas 2015. gada 6. martā iesniegti Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) sekretariātam (10).

| (3) | Pēc tam, kad
  2016. gada
  4. oktobrī


  piekrišanu bija sniedzis Eiropas Parlaments, Padome 2016. gada 5. oktobrī Savienības vārdā ratificēja
  Parīzes nolīgumu.
  Parīzes nolīgums stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī. Šajā sakarā šī regula
  ir viens no instrumentiem, ar kuriem īsteno Savienības saistības panākt emisiju samazinājumus visā tautsaimniecībā, kas
  izvirzītas
  kā Savienības un tās dalībvalstu saistības panākt nacionāli noteiktos samazinājumus, kas 2015. gada 6. martā iesniegti Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) sekretariātam (10).
  Savienībai jāturpina rādīt piemēru un jāpastiprina centieni klimata jomā līdz tādiem līmeņiem, kas atbilst Parīzes nolīguma mērķim. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam, kad
  2016. gada
  4. oktobrī


  piekrišanu bija sniedzis Eiropas Parlaments, Padome 2016. gada 5. oktobrī Savienības vārdā ratificēja
  Parīzes nolīgumu.
  Parīzes nolīgums stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī. Šajā sakarā šī regula
  ir viens no instrumentiem, ar kuriem īsteno Savienības saistības panākt emisiju samazinājumus visā tautsaimniecībā, kas
  izvirzītas
  kā Savienības un tās dalībvalstu saistības panākt nacionāli noteiktos samazinājumus, kas 2015. gada 6. martā iesniegti Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) sekretariātam (10).
  Savienībai jāturpina rādīt piemēru un jāpastiprina centieni klimata jomā līdz tādiem līmeņiem, kas atbilst Parīzes nolīguma mērķim.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Parīzes nolīgumā cita starpā ir izvirzīts ilgtermiņa mērķis, kas atbilst virsuzdevumam globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni. Lai
  šo mērķi
  sasniegtu, pusēm būtu jāsagatavo, jāpaziņo un jāuztur secīgi nacionāli noteiktie devumi. Parīzes nolīgums aizstāj 1997. gada Kioto protokolā paredzēto pieeju, kas pēc 2020. gada vairs turpināta netiks. Parīzes nolīgumā arī aicināts šā gadsimta otrajā pusē rast līdzsvaru starp siltumnīcefekta gāzu antropogēnajām emisijām no avotiem un piesaistījumiem piesaistītājos un puses tiek mudinātas veikt pasākumus, ar kuriem attiecīgi saglabāt un uzlabot siltumnīcefekta gāzu piesaistītājus un uzkrājsistēmas, arī mežus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Parīzes nolīgumā cita starpā ir izvirzīts ilgtermiņa mērķis, kas atbilst virsuzdevumam globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni. Lai
  šo mērķi
  sasniegtu, pusēm būtu jāsagatavo, jāpaziņo un jāuztur secīgi nacionāli noteiktie devumi. Parīzes nolīgums aizstāj 1997. gada Kioto protokolā paredzēto pieeju, kas pēc 2020. gada vairs turpināta netiks. Parīzes nolīgumā arī aicināts šā gadsimta otrajā pusē rast līdzsvaru starp siltumnīcefekta gāzu antropogēnajām emisijām no avotiem un piesaistījumiem piesaistītājos un puses tiek mudinātas veikt pasākumus, ar kuriem attiecīgi saglabāt un uzlabot siltumnīcefekta gāzu piesaistītājus un uzkrājsistēmas, arī mežus.

| (4) | Parīzes nolīgumā cita starpā ir izvirzīts ilgtermiņa mērķis, kas atbilst virsuzdevumam globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni
  , un šajā nolūkā pasaulē ir nepieciešams sākt negatīva emisiju līmeņa periodu, kurā centrāla loma būs mežiem, lauksaimniecības zemei un mitrājiem, tostarp kūdrājiem
  .
  Parīzes nolīguma mērķis ir arī stiprināt globālo atbildi uz klimata pārmaiņu draudiem kontekstā ar ilgtspējīgu attīstību un centieniem izskaust nabadzību, tostarp palielināt spējas pielāgoties klimata pārmaiņu nelabvēlīgajai ietekmei un veicināt klimatnoturību un tādu attīstību, kam raksturīgas zemas siltumnīcefekta gāzu emisijas, turklāt tā, lai neapdraudētu pārtikas ražošanu. Parīzes nolīgumā puses arī atzīst, ka pamatprioritāte ir garantēt nodrošinātību ar pārtiku un izskaust badu un ka pārtikas ražošanas sistēmas pret klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi ir sevišķi neaizsargātas. Lai
  sasniegtu
  Parīzes nolīguma mērķi
  , pusēm
  ir jāpastiprina kolektīvie centieni mīkstināt klimata pārmaiņas un ierobežot globālo sasilšanu. Pusēm
  būtu jāsagatavo, jāpaziņo un jāuztur secīgi nacionāli noteiktie devumi. Parīzes nolīgums aizstāj 1997. gada Kioto protokolā paredzēto pieeju, kas pēc 2020. gada vairs turpināta netiks. Parīzes nolīgumā arī aicināts šā gadsimta otrajā pusē rast līdzsvaru starp siltumnīcefekta gāzu antropogēnajām emisijām no avotiem un piesaistījumiem piesaistītājos un puses tiek mudinātas veikt pasākumus, ar kuriem attiecīgi saglabāt un uzlabot siltumnīcefekta gāzu piesaistītājus un uzkrājsistēmas, arī mežus.
  Parīzes nolīgumā puses arī atzīst, ka pielāgošanās pasākumi būtu jāīsteno saskaņā ar pilnīgi pārredzamu pieeju, ņemot vērā ekosistēmas, un ka tajos būtu jābalstās uz un jāvadās pēc labākajām pieejamajām zinātnes atziņām. |
| --- | --- |

(4)

Parīzes nolīgumā cita starpā ir izvirzīts ilgtermiņa mērķis, kas atbilst virsuzdevumam globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni
  , un šajā nolūkā pasaulē ir nepieciešams sākt negatīva emisiju līmeņa periodu, kurā centrāla loma būs mežiem, lauksaimniecības zemei un mitrājiem, tostarp kūdrājiem
  .
  Parīzes nolīguma mērķis ir arī stiprināt globālo atbildi uz klimata pārmaiņu draudiem kontekstā ar ilgtspējīgu attīstību un centieniem izskaust nabadzību, tostarp palielināt spējas pielāgoties klimata pārmaiņu nelabvēlīgajai ietekmei un veicināt klimatnoturību un tādu attīstību, kam raksturīgas zemas siltumnīcefekta gāzu emisijas, turklāt tā, lai neapdraudētu pārtikas ražošanu. Parīzes nolīgumā puses arī atzīst, ka pamatprioritāte ir garantēt nodrošinātību ar pārtiku un izskaust badu un ka pārtikas ražošanas sistēmas pret klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi ir sevišķi neaizsargātas. Lai
  sasniegtu
  Parīzes nolīguma mērķi
  , pusēm
  ir jāpastiprina kolektīvie centieni mīkstināt klimata pārmaiņas un ierobežot globālo sasilšanu. Pusēm
  būtu jāsagatavo, jāpaziņo un jāuztur secīgi nacionāli noteiktie devumi. Parīzes nolīgums aizstāj 1997. gada Kioto protokolā paredzēto pieeju, kas pēc 2020. gada vairs turpināta netiks. Parīzes nolīgumā arī aicināts šā gadsimta otrajā pusē rast līdzsvaru starp siltumnīcefekta gāzu antropogēnajām emisijām no avotiem un piesaistījumiem piesaistītājos un puses tiek mudinātas veikt pasākumus, ar kuriem attiecīgi saglabāt un uzlabot siltumnīcefekta gāzu piesaistītājus un uzkrājsistēmas, arī mežus.
  Parīzes nolīgumā puses arī atzīst, ka pielāgošanās pasākumi būtu jāīsteno saskaņā ar pilnīgi pārredzamu pieeju, ņemot vērā ekosistēmas, un ka tajos būtu jābalstās uz un jāvadās pēc labākajām pieejamajām zinātnes atziņām.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Ir būtiski mežus apsaimniekot ilgtspējīgi — atbilstoši ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas principiem, kas izstrādāti saskaņā ar “Forest Europe” procesu. Šis process ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu definē kā mežu un meža zemju apsaimniekošanu un izmantošanu tādā veidā un apjomā, ka var saglabāt to bioloģisko daudzveidību, produktivitāti, atjaunošanās spēju, vitalitāti un to potenciālu gan tagad, gan nākotnē īstenot attiecīgas ekoloģiskas, ekonomiskas un sociālas funkcijas vietējā, valsts un globālā mērogā, nenodarot kaitējumu citām ekosistēmām. Šāda apsaimniekošana arī paredz, ka šajā kontekstā tiek atzīta apmežošanas loma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Ir būtiski mežus apsaimniekot ilgtspējīgi — atbilstoši ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas principiem, kas izstrādāti saskaņā ar “Forest Europe” procesu. Šis process ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu definē kā mežu un meža zemju apsaimniekošanu un izmantošanu tādā veidā un apjomā, ka var saglabāt to bioloģisko daudzveidību, produktivitāti, atjaunošanās spēju, vitalitāti un to potenciālu gan tagad, gan nākotnē īstenot attiecīgas ekoloģiskas, ekonomiskas un sociālas funkcijas vietējā, valsts un globālā mērogā, nenodarot kaitējumu citām ekosistēmām. Šāda apsaimniekošana arī paredz, ka šajā kontekstā tiek atzīta apmežošanas loma.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

4.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4b) | Lai panāktu negatīvu emisiju līmeni, kas nepieciešams Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanai, uzskaites sistēmai attiecībā uz zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību (“LULUCF”) ir jābūt stingrai. Tā kā piesaistījumi ar LULUCF starpniecību ir atgriezeniski, tie būtu jāuzskata par atsevišķu pīlāru Savienības klimata politikas satvarā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4b)

Lai panāktu negatīvu emisiju līmeni, kas nepieciešams Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanai, uzskaites sistēmai attiecībā uz zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību (“LULUCF”) ir jābūt stingrai. Tā kā piesaistījumi ar LULUCF starpniecību ir atgriezeniski, tie būtu jāuzskata par atsevišķu pīlāru Savienības klimata politikas satvarā.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Eiropadome 2014. gada 23.–24. oktobrī arī atzina daudzveidīgos lauksaimniecības un zemes izmantošanas nozares mērķus, to, ka šajās nozarēs ir mazāks potenciāls mazināt klimata pārmaiņas, kā arī vajadzību panākt saskaņotību starp ES mērķiem pārtikas nodrošinājuma un klimata pārmaiņu jomā. Eiropadome Komisiju aicināja noskaidrot, kā vislabāk veicināt pārtikas ražošanas ilgtspējīgu intensifikāciju, vienlaikus optimizējot nozares ieguldījumu siltumnīcefekta gāzu mazināšanā un sekvestrēšanā, tostarp ar apmežošanas palīdzību, un noteikt rīcībpolitiku, kā — tiklīdz tehniskie nosacījumi to atļaus un jebkurā gadījumā līdz 2020. gadam — siltumnīcefekta gāzu samazināšanas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam iekļaut zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību (LULUCF). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Eiropadome 2014. gada 23.–24. oktobrī arī atzina daudzveidīgos lauksaimniecības un zemes izmantošanas nozares mērķus, to, ka šajās nozarēs ir mazāks potenciāls mazināt klimata pārmaiņas, kā arī vajadzību panākt saskaņotību starp ES mērķiem pārtikas nodrošinājuma un klimata pārmaiņu jomā. Eiropadome Komisiju aicināja noskaidrot, kā vislabāk veicināt pārtikas ražošanas ilgtspējīgu intensifikāciju, vienlaikus optimizējot nozares ieguldījumu siltumnīcefekta gāzu mazināšanā un sekvestrēšanā, tostarp ar apmežošanas palīdzību, un noteikt rīcībpolitiku, kā — tiklīdz tehniskie nosacījumi to atļaus un jebkurā gadījumā līdz 2020. gadam — siltumnīcefekta gāzu samazināšanas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam iekļaut zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību (LULUCF).

| (5) | Eiropadome 2014. gada 23.–24. oktobrī arī atzina daudzveidīgos lauksaimniecības un zemes izmantošanas nozares mērķus, to, ka šajās nozarēs ir mazāks potenciāls mazināt klimata pārmaiņas, kā arī vajadzību panākt saskaņotību starp ES mērķiem pārtikas nodrošinājuma un klimata pārmaiņu jomā.
  Turklāt tehnoloģisko risinājumu īstenošana lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarēs veicina ražīguma palielināšanu un vides pēdas nospieduma samazināšanu.
  Eiropadome Komisiju aicināja noskaidrot, kā vislabāk veicināt pārtikas ražošanas ilgtspējīgu intensifikāciju, vienlaikus optimizējot nozares ieguldījumu siltumnīcefekta gāzu mazināšanā un sekvestrēšanā, tostarp ar apmežošanas palīdzību, un noteikt rīcībpolitiku, kā — tiklīdz tehniskie nosacījumi to atļaus un jebkurā gadījumā līdz 2020. gadam — siltumnīcefekta gāzu samazināšanas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam iekļaut zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību (LULUCF). |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 23.–24. oktobrī arī atzina daudzveidīgos lauksaimniecības un zemes izmantošanas nozares mērķus, to, ka šajās nozarēs ir mazāks potenciāls mazināt klimata pārmaiņas, kā arī vajadzību panākt saskaņotību starp ES mērķiem pārtikas nodrošinājuma un klimata pārmaiņu jomā.
  Turklāt tehnoloģisko risinājumu īstenošana lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarēs veicina ražīguma palielināšanu un vides pēdas nospieduma samazināšanu.
  Eiropadome Komisiju aicināja noskaidrot, kā vislabāk veicināt pārtikas ražošanas ilgtspējīgu intensifikāciju, vienlaikus optimizējot nozares ieguldījumu siltumnīcefekta gāzu mazināšanā un sekvestrēšanā, tostarp ar apmežošanas palīdzību, un noteikt rīcībpolitiku, kā — tiklīdz tehniskie nosacījumi to atļaus un jebkurā gadījumā līdz 2020. gadam — siltumnīcefekta gāzu samazināšanas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam iekļaut zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību (LULUCF).

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | LULUCF sektors devumu klimata pārmaiņu mazināšanā
  var dot
  dažādos veidos, jo īpaši samazinot emisijas un saglabājot un uzlabojot piesaistītājus un oglekļa uzkrājumus. Lai pasākumi, kuru mērķis ir it sevišķi palielināt spēju sekvestrēt oglekli, dotu rezultātus, ir būtiski nodrošināt oglekļa krātuvju ilgtermiņa stabilitāti un pielāgotiesspēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

LULUCF sektors devumu klimata pārmaiņu mazināšanā
  var dot
  dažādos veidos, jo īpaši samazinot emisijas un saglabājot un uzlabojot piesaistītājus un oglekļa uzkrājumus. Lai pasākumi, kuru mērķis ir it sevišķi palielināt spēju sekvestrēt oglekli, dotu rezultātus, ir būtiski nodrošināt oglekļa krātuvju ilgtermiņa stabilitāti un pielāgotiesspēju.

| (6) | LULUCF sektors
  ir ļoti apdraudēts un ļoti jutīgs pret klimata pārmaiņām. Vienlaikus šim sektoram ir milzīgs potenciāls nodrošināt ilgtermiņa ieguvumus klimata jomā un sniegt ievērojamu ieguldījumu Savienības un starptautisko ilgtermiņa klimata mērķu sasniegšanā. LULUCF sektors
  devumu klimata pārmaiņu mazināšanā
  dod
  dažādos veidos, jo īpaši samazinot emisijas un saglabājot un uzlabojot piesaistītājus un oglekļa uzkrājumus.
  Sektors dod arī biomateriālus, kas zināmā mērā var fosilos vai oglekļietilpīgos materiālus aizstāt ar atjaunojamu mazoglekļa biomasu no mežiem. Attiecībā uz šādu aizstāšanu ir jāņem vērā viss šo materiālu dzīves cikls no izejvielu ražošanas līdz pārstrādes un ražošanas posmiem. Bioekonomikai, tostarp materiālu aizstāšanai, piemēram, būvniecībā, un bioenerģijai, ir svarīga loma pārejā uz nefosilu ekonomiku.
  Lai pasākumi, kuru mērķis ir it sevišķi palielināt spēju sekvestrēt oglekli, dotu rezultātus
  un saskaņā ar Parīzes nolīgumu
  ir būtiski nodrošināt
  ilgtspējīgu mežu un resursu pārvaldību un
  oglekļa krātuvju ilgtermiņa stabilitāti un pielāgotiesspēju.
  LULUCF sektoram ir raksturīgi ilglaicīgi procesi, tāpēc ir vajadzīgas ilgtermiņa stratēģijas, lai ilgākā laikposmā būtu iespējamas ilgtspējīgas investīcijas. |
| --- | --- |

(6)

LULUCF sektors
  ir ļoti apdraudēts un ļoti jutīgs pret klimata pārmaiņām. Vienlaikus šim sektoram ir milzīgs potenciāls nodrošināt ilgtermiņa ieguvumus klimata jomā un sniegt ievērojamu ieguldījumu Savienības un starptautisko ilgtermiņa klimata mērķu sasniegšanā. LULUCF sektors
  devumu klimata pārmaiņu mazināšanā
  dod
  dažādos veidos, jo īpaši samazinot emisijas un saglabājot un uzlabojot piesaistītājus un oglekļa uzkrājumus.
  Sektors dod arī biomateriālus, kas zināmā mērā var fosilos vai oglekļietilpīgos materiālus aizstāt ar atjaunojamu mazoglekļa biomasu no mežiem. Attiecībā uz šādu aizstāšanu ir jāņem vērā viss šo materiālu dzīves cikls no izejvielu ražošanas līdz pārstrādes un ražošanas posmiem. Bioekonomikai, tostarp materiālu aizstāšanai, piemēram, būvniecībā, un bioenerģijai, ir svarīga loma pārejā uz nefosilu ekonomiku.
  Lai pasākumi, kuru mērķis ir it sevišķi palielināt spēju sekvestrēt oglekli, dotu rezultātus
  un saskaņā ar Parīzes nolīgumu
  ir būtiski nodrošināt
  ilgtspējīgu mežu un resursu pārvaldību un
  oglekļa krātuvju ilgtermiņa stabilitāti un pielāgotiesspēju.
  LULUCF sektoram ir raksturīgi ilglaicīgi procesi, tāpēc ir vajadzīgas ilgtermiņa stratēģijas, lai ilgākā laikposmā būtu iespējamas ilgtspējīgas investīcijas.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Eiropas Savienībai būtu jākļūst par pasaules līderi, kas LULUCF sektorā veicinātu un eksportētu pētniecību un investīcijas ilgtspējīgā, progresīvā un inovatīvā praksē, metodēs un idejās, kā arī izplatītu informāciju par zaļām tehnoloģijām, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, taču vienlaikus saglabātu pārtikas ražošanu, tādējādi rādot piemēru saviem starptautiskajiem partneriem, tostarp jaunattīstības valstīm. Šajā kontekstā būtu jāuzlabo efektīva sadarbība un partnerība ar privātā sektora dalībniekiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Eiropas Savienībai būtu jākļūst par pasaules līderi, kas LULUCF sektorā veicinātu un eksportētu pētniecību un investīcijas ilgtspējīgā, progresīvā un inovatīvā praksē, metodēs un idejās, kā arī izplatītu informāciju par zaļām tehnoloģijām, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, taču vienlaikus saglabātu pārtikas ražošanu, tādējādi rādot piemēru saviem starptautiskajiem partneriem, tostarp jaunattīstības valstīm. Šajā kontekstā būtu jāuzlabo efektīva sadarbība un partnerība ar privātā sektora dalībniekiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

6.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6b) | Piešķirot prioritāti finansējumam pētniecībai klimata pārmaiņu jomā, tiktu uzlabota LULUCF sektora loma saistībā ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām. Jo īpaši Savienības pētniecības un inovāciju programmas pastiprināšana 2021.–2028. gada periodā LULUCF sektorā varētu cita starpā padziļināt un izplatīt zinātnes un vietējo kopienu zināšanas par tās darbību, paātrinot ilgtspējīgas inovācijas, veicinot pāreju uz digitālo ēru, modernizējot apmācību un izglītības jomu, stiprinot sektora noturību un uzraugot bioloģisko daudzveidību un cilvēku darbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6b)

Piešķirot prioritāti finansējumam pētniecībai klimata pārmaiņu jomā, tiktu uzlabota LULUCF sektora loma saistībā ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām. Jo īpaši Savienības pētniecības un inovāciju programmas pastiprināšana 2021.–2028. gada periodā LULUCF sektorā varētu cita starpā padziļināt un izplatīt zinātnes un vietējo kopienu zināšanas par tās darbību, paātrinot ilgtspējīgas inovācijas, veicinot pāreju uz digitālo ēru, modernizējot apmācību un izglītības jomu, stiprinot sektora noturību un uzraugot bioloģisko daudzveidību un cilvēku darbību.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

6.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6c) | Lai uzlabotu meža oglekļa uzskaites un ekosistēmas oglekļa bilances aprēķina precizitāti, būtu jāstiprina izpēte par atmirušas koksnes, jo īpaši rupju koksnes virszemes atlikumu un atmirušas apraktas koksnes nozīmi gan apsaimniekotos, gan neapsaimniekotos mežos. Pieejamie pierādījumi ir ierobežoti, tomēr tie liecina, ka atmirusi koksne var nodrošināt lielu oglekļa krātuvi un ka atmirušas koksnes neaizvākšana cita starpā var sniegt būtisku ieguldījumu saistībā ar bioloģisko daudzveidību un to var atzīt par svarīgu daļu siltumnīcefekta gāzu samazināšanas stratēģijā. Šī norāde ir būtiska, ņemot vērā, ka meža apsaimniekotāji var dot priekšroku atmirušas koksnes aizvākšanai, piemēram, ar enerģiju saistītos nolūkos, un ikviena lēmuma saistībā ar pareizu mazināšanu un pielāgošanu pamatā vajadzētu būt informācijai un zinātniskam pamatojumam. Šādai pētniecībai 2017.–2020. gada periodā vajadzētu piešķirt speciālus resursus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6c)

Lai uzlabotu meža oglekļa uzskaites un ekosistēmas oglekļa bilances aprēķina precizitāti, būtu jāstiprina izpēte par atmirušas koksnes, jo īpaši rupju koksnes virszemes atlikumu un atmirušas apraktas koksnes nozīmi gan apsaimniekotos, gan neapsaimniekotos mežos. Pieejamie pierādījumi ir ierobežoti, tomēr tie liecina, ka atmirusi koksne var nodrošināt lielu oglekļa krātuvi un ka atmirušas koksnes neaizvākšana cita starpā var sniegt būtisku ieguldījumu saistībā ar bioloģisko daudzveidību un to var atzīt par svarīgu daļu siltumnīcefekta gāzu samazināšanas stratēģijā. Šī norāde ir būtiska, ņemot vērā, ka meža apsaimniekotāji var dot priekšroku atmirušas koksnes aizvākšanai, piemēram, ar enerģiju saistītos nolūkos, un ikviena lēmuma saistībā ar pareizu mazināšanu un pielāgošanu pamatā vajadzētu būt informācijai un zinātniskam pamatojumam. Šādai pētniecībai 2017.–2020. gada periodā vajadzētu piešķirt speciālus resursus.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

6.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6d) | Savienība ir uzņēmusi virzību uz Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu izpildi, kurus var sasniegt tikai tad, ja pienācīgi apsaimnieko mežus un apņemas apturēt atmežošanu un veicināt mežu atjaunošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6d)

Savienība ir uzņēmusi virzību uz Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu izpildi, kurus var sasniegt tikai tad, ja pienācīgi apsaimnieko mežus un apņemas apturēt atmežošanu un veicināt mežu atjaunošanu.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

6.e apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6e) | Būtu jānodrošina holistiska pieeja tropu mežu iznīcināšanai, ņemot vērā visus atmežošanu sekmējošos elementus, kā arī UNFCCC sarunās sniegtajā Komisijas deklarācijā iekļauto mērķi pasaulē vēlākais līdz 2030. gadam apturēt meža platību zudumu un līdz 2020. gadam samazināt tropu mežu iznīcināšanu vismaz par 50 % salīdzinājumā ar pašreizējo līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6e)

Būtu jānodrošina holistiska pieeja tropu mežu iznīcināšanai, ņemot vērā visus atmežošanu sekmējošos elementus, kā arī UNFCCC sarunās sniegtajā Komisijas deklarācijā iekļauto mērķi pasaulē vēlākais līdz 2030. gadam apturēt meža platību zudumu un līdz 2020. gadam samazināt tropu mežu iznīcināšanu vismaz par 50 % salīdzinājumā ar pašreizējo līmeni.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

6.f apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6f) | Mežsaimniecība un meži būtu jāapsaimnieko atbildīgi un būtu jāsniedz reāls ieguldījums valsts ekonomiskajā attīstībā, sniedzot dzīvotspējīgas ekonomiskās iespējas lauksaimniekiem ar noteikumu, ka nenotiek jutīgu ekosistēmu atmežošana, netiek apstādīti kūdras purvi, stādījumus apsaimnieko, izmantojot modernas agroekoloģiskās metodes, lai pēc iespējas samazinātu nelabvēlīgu vides un sociālo ietekmi, un ka tiek ievērotas tiesības uz zemi, pirmiedzīvotāju kopienu tiesības, kā arī cilvēktiesības un darba ņēmēju tiesības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6f)

Mežsaimniecība un meži būtu jāapsaimnieko atbildīgi un būtu jāsniedz reāls ieguldījums valsts ekonomiskajā attīstībā, sniedzot dzīvotspējīgas ekonomiskās iespējas lauksaimniekiem ar noteikumu, ka nenotiek jutīgu ekosistēmu atmežošana, netiek apstādīti kūdras purvi, stādījumus apsaimnieko, izmantojot modernas agroekoloģiskās metodes, lai pēc iespējas samazinātu nelabvēlīgu vides un sociālo ietekmi, un ka tiek ievērotas tiesības uz zemi, pirmiedzīvotāju kopienu tiesības, kā arī cilvēktiesības un darba ņēmēju tiesības.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

6.g apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6 g) | Uzlabotas un ilgtspējīgas pārvaldības prakses var sniegt būtisku ieguldījumu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā LULUCF sektorā. Būtu jāveicina inovatīvas prakses attīstība un uzlabotas pārvaldības prakse zemes īpašniekiem, piemēram, precīzā lauksaimniecība, mežsaimniecība un agrodigitalizācija. Uzraudzība ar ģeoinformācijas un Zemes novērošanas palīdzību, kā arī paraugprakses apmaiņa ir potenciāli līdzekļi, ar kuriem var palīdzēt dalībvalstīm sasniegt savus mērķus, tāpēc tie būtu jāveicina. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6 g)

Uzlabotas un ilgtspējīgas pārvaldības prakses var sniegt būtisku ieguldījumu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā LULUCF sektorā. Būtu jāveicina inovatīvas prakses attīstība un uzlabotas pārvaldības prakse zemes īpašniekiem, piemēram, precīzā lauksaimniecība, mežsaimniecība un agrodigitalizācija. Uzraudzība ar ģeoinformācijas un Zemes novērošanas palīdzību, kā arī paraugprakses apmaiņa ir potenciāli līdzekļi, ar kuriem var palīdzēt dalībvalstīm sasniegt savus mērķus, tāpēc tie būtu jāveicina.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

6.h apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6h) | Agroekoloģija atvieglo pāreju no lineārām pārtikas sistēmām uz aprites sistēmām, kas atdarina dabas ciklus un varētu samazināt pārtikas un lauksaimniecības nozaru oglekļa un ekoloģisko pēdas nospiedumu. Ir svarīgi veicināt agroekoloģiju, kā arī agromežsaimniecību, ņemot vērā to devumu klimata pārmaiņu mazināšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6h)

Agroekoloģija atvieglo pāreju no lineārām pārtikas sistēmām uz aprites sistēmām, kas atdarina dabas ciklus un varētu samazināt pārtikas un lauksaimniecības nozaru oglekļa un ekoloģisko pēdas nospiedumu. Ir svarīgi veicināt agroekoloģiju, kā arī agromežsaimniecību, ņemot vērā to devumu klimata pārmaiņu mazināšanā.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 529/2013/ES (11) bija pirmais solis: tajā tika noteikti LULUCF sektoram piemērojamie siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu uzskaites noteikumi un tādējādi tas palīdzēja rīcībpolitikas izstrādē virzīties uz LULUCF sektora iekļaušanu Savienības emisiju samazināšanas saistībās. Šai regulai būtu jāizvērš esošie uzskaites noteikumi, tie jāatjaunina un jāuzlabo laikposmam no 2021. gada līdz 2030. gadam. Tai būtu jānosaka dalībvalstu pienākumi šo uzskaites noteikumu īstenošanā un pienākums nodrošināt, ka LULUCF sektors kopumā nerada neto emisijas. Tajā nebūtu jāietver nekādi uzskaites vai ziņošanas pienākumi privātā sektora pārstāvjiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 529/2013/ES (11) bija pirmais solis: tajā tika noteikti LULUCF sektoram piemērojamie siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu uzskaites noteikumi un tādējādi tas palīdzēja rīcībpolitikas izstrādē virzīties uz LULUCF sektora iekļaušanu Savienības emisiju samazināšanas saistībās. Šai regulai būtu jāizvērš esošie uzskaites noteikumi, tie jāatjaunina un jāuzlabo laikposmam no 2021. gada līdz 2030. gadam. Tai būtu jānosaka dalībvalstu pienākumi šo uzskaites noteikumu īstenošanā un pienākums nodrošināt, ka LULUCF sektors kopumā nerada neto emisijas. Tajā nebūtu jāietver nekādi uzskaites vai ziņošanas pienākumi privātā sektora pārstāvjiem.

| (7) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 529/2013/ES (11) bija pirmais solis: tajā tika noteikti LULUCF sektoram piemērojamie siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu uzskaites noteikumi un tādējādi tas palīdzēja rīcībpolitikas izstrādē virzīties uz LULUCF sektora iekļaušanu Savienības emisiju samazināšanas saistībās. Šai regulai būtu jāizvērš esošie uzskaites noteikumi, tie jāatjaunina un jāuzlabo laikposmam no 2021. gada līdz 2030. gadam. Tai
  jebkādos apstākļos
  būtu jānosaka dalībvalstu pienākumi šo uzskaites noteikumu īstenošanā un pienākums nodrošināt, ka LULUCF sektors kopumā nerada neto emisijas. Tajā nebūtu jāietver nekādi uzskaites vai ziņošanas pienākumi privātā sektora pārstāvjiem
  , tostarp lauksaimniekiem un mežsaimniekiem, un dalībvalstīm ir jāatturas no šādu pienākumu noteikšanas šīs regulas īstenošanas laikā
  . |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 529/2013/ES (11) bija pirmais solis: tajā tika noteikti LULUCF sektoram piemērojamie siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu uzskaites noteikumi un tādējādi tas palīdzēja rīcībpolitikas izstrādē virzīties uz LULUCF sektora iekļaušanu Savienības emisiju samazināšanas saistībās. Šai regulai būtu jāizvērš esošie uzskaites noteikumi, tie jāatjaunina un jāuzlabo laikposmam no 2021. gada līdz 2030. gadam. Tai
  jebkādos apstākļos
  būtu jānosaka dalībvalstu pienākumi šo uzskaites noteikumu īstenošanā un pienākums nodrošināt, ka LULUCF sektors kopumā nerada neto emisijas. Tajā nebūtu jāietver nekādi uzskaites vai ziņošanas pienākumi privātā sektora pārstāvjiem
  , tostarp lauksaimniekiem un mežsaimniekiem, un dalībvalstīm ir jāatturas no šādu pienākumu noteikšanas šīs regulas īstenošanas laikā
  .

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Lauksaimniecība un zemes izmantošana ir nozares, kurām ir tieša un ievērojama ietekme uz Savienības bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem. Šī iemesla dēļ svarīgs mērķis politikai, kas ietekmē minētās nozares, ir nodrošināt saskanību ar Savienības bioloģiskās daudzveidības stratēģijas mērķiem. Papildus pastāv citas Savienības politikas jomas, kas var kā sabiedriskā labuma sniegšanu stimulēt tādas prakses, kuras pārsniedz minimālās juridiskās prasības, pārspēj labu standarta praksi un veicina patiesu pielāgošanos un klimata pārmaiņu mazināšanu un oglekļa piesaistītāju pārvaldību. Būtu jāveic darbības ar mērķi īstenot un atbalstīt pasākumus, kas saistīti ar klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pieejām mežu un lauksaimniecības zemes integrētai un ilgtspējīgai apsaimniekošanai. Lai gan ir atzīts, ka tās potenciāls samazināt emisijas, kas nav CO2, ir ierobežots, lauksaimniecībai ir jāspēj nodrošināt pienācīgu daļu no devuma klimata pārmaiņu mazināšanā. To var panākt, cita starpā veicinot uzlabotu laukkopību, lai palielinātu organiskā oglekļa saturu augsnē. Dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina saskaņotība starp KLP un šo regulu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Lauksaimniecība un zemes izmantošana ir nozares, kurām ir tieša un ievērojama ietekme uz Savienības bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem. Šī iemesla dēļ svarīgs mērķis politikai, kas ietekmē minētās nozares, ir nodrošināt saskanību ar Savienības bioloģiskās daudzveidības stratēģijas mērķiem. Papildus pastāv citas Savienības politikas jomas, kas var kā sabiedriskā labuma sniegšanu stimulēt tādas prakses, kuras pārsniedz minimālās juridiskās prasības, pārspēj labu standarta praksi un veicina patiesu pielāgošanos un klimata pārmaiņu mazināšanu un oglekļa piesaistītāju pārvaldību. Būtu jāveic darbības ar mērķi īstenot un atbalstīt pasākumus, kas saistīti ar klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pieejām mežu un lauksaimniecības zemes integrētai un ilgtspējīgai apsaimniekošanai. Lai gan ir atzīts, ka tās potenciāls samazināt emisijas, kas nav CO2, ir ierobežots, lauksaimniecībai ir jāspēj nodrošināt pienācīgu daļu no devuma klimata pārmaiņu mazināšanā. To var panākt, cita starpā veicinot uzlabotu laukkopību, lai palielinātu organiskā oglekļa saturu augsnē. Dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina saskaņotība starp KLP un šo regulu.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

7.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7b) | Mitrāji ir CO2 uzkrāšanas ziņā visefektīvākās ekosistēmas. Tāpēc mitrāju degradācija Savienībā ir ne tikai ar bioloģisko daudzveidību saistīta problēma, bet arī būtiska klimata problēma. No otras puses, aizsargājot un atjaunojot mitrājus, varētu gan sekmēt dabas aizsardzības centienus, gan samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas LULUCF sektorā. Šajā kontekstā būtu jāņem vērā arī IPCC 2006. gada vadlīniju precizējums, kas gaidāms 2019. gadā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7b)

Mitrāji ir CO2 uzkrāšanas ziņā visefektīvākās ekosistēmas. Tāpēc mitrāju degradācija Savienībā ir ne tikai ar bioloģisko daudzveidību saistīta problēma, bet arī būtiska klimata problēma. No otras puses, aizsargājot un atjaunojot mitrājus, varētu gan sekmēt dabas aizsardzības centienus, gan samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas LULUCF sektorā. Šajā kontekstā būtu jāņem vērā arī IPCC 2006. gada vadlīniju precizējums, kas gaidāms 2019. gadā.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Lai emisijas un piesaistījumus pareizi uzskaitītu saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2006. gada vadlīnijām par valstu siltumnīcefekta gāzu pārskatiem (“IPCC vadlīnijas”), būtu jāizmanto vērtības, kas attiecībā uz zemes izmantojuma kategorijām un zemes izmantojuma kategoriju maiņu ik gadu tiek ziņotas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 525/2013, tādējādi racionalizējot UNFCCC un Kioto protokola satvarā izmantotās pieejas. Saskaņā ar IPCC pamatnostādnēm zeme, kas pārveidota par citas zemes izmantojuma kategorijas zemi, pēc noklusējuma 20 gadus būtu jāuzskata par tādu, kas ir pārejā uz attiecīgo kategoriju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Lai emisijas un piesaistījumus pareizi uzskaitītu saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2006. gada vadlīnijām par valstu siltumnīcefekta gāzu pārskatiem (“IPCC vadlīnijas”), būtu jāizmanto vērtības, kas attiecībā uz zemes izmantojuma kategorijām un zemes izmantojuma kategoriju maiņu ik gadu tiek ziņotas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 525/2013, tādējādi racionalizējot UNFCCC un Kioto protokola satvarā izmantotās pieejas. Saskaņā ar IPCC pamatnostādnēm zeme, kas pārveidota par citas zemes izmantojuma kategorijas zemi, pēc noklusējuma 20 gadus būtu jāuzskata par tādu, kas ir pārejā uz attiecīgo kategoriju.

| (8) | Lai emisijas un piesaistījumus pareizi uzskaitītu saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2006. gada vadlīnijām par valstu siltumnīcefekta gāzu pārskatiem (“IPCC vadlīnijas”), būtu jāizmanto vērtības, kas attiecībā uz zemes izmantojuma kategorijām un zemes izmantojuma kategoriju maiņu ik gadu tiek ziņotas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 525/2013, tādējādi racionalizējot UNFCCC un Kioto protokola satvarā izmantotās pieejas. Saskaņā ar IPCC pamatnostādnēm zeme, kas pārveidota par citas zemes izmantojuma kategorijas zemi, pēc noklusējuma 20 gadus būtu jāuzskata par tādu, kas ir pārejā uz attiecīgo kategoriju.
  Ņemot vērā, ka Savienība ir viens no līderiem klimata jomā, dalībvalstīm vajadzētu atkāpties no minētās standartvērtības tikai attiecībā uz apmežotu zemi un tikai ļoti ierobežotos apstākļos, kas pamatoti saskaņā ar IPCC vadlīnijām. Atkāpju izmantošanas iespējā ņem vērā, ka dalībvalstīs ir atšķirīgi dabas un ekoloģiskie apstākļi un līdz ar to dalībvalstu meža zemei ir atšķirīgas iezīmes. |
| --- | --- |

(8)

Lai emisijas un piesaistījumus pareizi uzskaitītu saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2006. gada vadlīnijām par valstu siltumnīcefekta gāzu pārskatiem (“IPCC vadlīnijas”), būtu jāizmanto vērtības, kas attiecībā uz zemes izmantojuma kategorijām un zemes izmantojuma kategoriju maiņu ik gadu tiek ziņotas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 525/2013, tādējādi racionalizējot UNFCCC un Kioto protokola satvarā izmantotās pieejas. Saskaņā ar IPCC pamatnostādnēm zeme, kas pārveidota par citas zemes izmantojuma kategorijas zemi, pēc noklusējuma 20 gadus būtu jāuzskata par tādu, kas ir pārejā uz attiecīgo kategoriju.
  Ņemot vērā, ka Savienība ir viens no līderiem klimata jomā, dalībvalstīm vajadzētu atkāpties no minētās standartvērtības tikai attiecībā uz apmežotu zemi un tikai ļoti ierobežotos apstākļos, kas pamatoti saskaņā ar IPCC vadlīnijām. Atkāpju izmantošanas iespējā ņem vērā, ka dalībvalstīs ir atšķirīgi dabas un ekoloģiskie apstākļi un līdz ar to dalībvalstu meža zemei ir atšķirīgas iezīmes.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Tas, kādas emisijas un piesaistījumi rodas meža zemē, ir atkarīgs no dažādiem dabas apstākļiem, vecuma klašu struktūras, kā arī iepriekšējiem un pašreizējiem apsaimniekošanas paņēmieniem. Izmantojot bāzes gadu, nebūtu iespējams atspoguļot ne šos faktorus, ne no tiem izrietošo ciklisko ietekmi uz emisijām un piesaistījumiem vai to ikgadējās svārstības. Tā vietā attiecīgajos uzskaites noteikumos būtu jāparedz iespēja izmantot references līmeņus, lai
  izslēgtu
  dabas apstākļu un konkrētu valstu īpatnību ietekmi. Tā kā beigsies UNFCCC un Kioto protokolā paredzētā starptautiskā izskatīšana, būtu jāizveido
  izskatīšanas
  procedūra, lai
  nodrošinātu pārredzamību un
  uzlabotu šīs kategorijas uzskaites kvalitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Tas, kādas emisijas un piesaistījumi rodas meža zemē, ir atkarīgs no dažādiem dabas apstākļiem, vecuma klašu struktūras, kā arī iepriekšējiem un pašreizējiem apsaimniekošanas paņēmieniem. Izmantojot bāzes gadu, nebūtu iespējams atspoguļot ne šos faktorus, ne no tiem izrietošo ciklisko ietekmi uz emisijām un piesaistījumiem vai to ikgadējās svārstības. Tā vietā attiecīgajos uzskaites noteikumos būtu jāparedz iespēja izmantot references līmeņus, lai
  izslēgtu
  dabas apstākļu un konkrētu valstu īpatnību ietekmi. Tā kā beigsies UNFCCC un Kioto protokolā paredzētā starptautiskā izskatīšana, būtu jāizveido
  izskatīšanas
  procedūra, lai
  nodrošinātu pārredzamību un
  uzlabotu šīs kategorijas uzskaites kvalitāti.

| (9) | Tas, kādas emisijas un piesaistījumi rodas meža zemē, ir atkarīgs no dažādiem dabas apstākļiem, vecuma klašu struktūras, kā arī iepriekšējiem un pašreizējiem apsaimniekošanas paņēmieniem
  , kas dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgi
  . Izmantojot bāzes gadu, nebūtu iespējams atspoguļot ne šos faktorus, ne no tiem izrietošo ciklisko ietekmi uz emisijām un piesaistījumiem vai to ikgadējās svārstības. Tā vietā attiecīgajos uzskaites noteikumos būtu jāparedz iespēja izmantot references līmeņus, lai
  risinātu
  dabas apstākļu un konkrētu valstu īpatnību ietekmi
  , piemēram, nespēju apsaimniekot mežus Horvātijā tās teritorijas okupācijas, Horvātijas neatkarības kara, kā arī karalaika un pēckara apstākļu dēļ. Attiecīgajos uzskaites noteikumos būtu jāparedz arī saskaņotība un prasības attiecībā uz “Forest Europe” (Ministru konference par mežu aizsardzību Eiropā) par ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu
  . Tā kā beigsies UNFCCC un Kioto protokolā paredzētā starptautiskā izskatīšana, būtu jāizveido
  pārredzama
  procedūra
  dalībvalstīm
  , lai uzlabotu šīs kategorijas
  pārbaudāmību un
  uzskaites kvalitāti. |
| --- | --- |

(9)

Tas, kādas emisijas un piesaistījumi rodas meža zemē, ir atkarīgs no dažādiem dabas apstākļiem, vecuma klašu struktūras, kā arī iepriekšējiem un pašreizējiem apsaimniekošanas paņēmieniem
  , kas dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgi
  . Izmantojot bāzes gadu, nebūtu iespējams atspoguļot ne šos faktorus, ne no tiem izrietošo ciklisko ietekmi uz emisijām un piesaistījumiem vai to ikgadējās svārstības. Tā vietā attiecīgajos uzskaites noteikumos būtu jāparedz iespēja izmantot references līmeņus, lai
  risinātu
  dabas apstākļu un konkrētu valstu īpatnību ietekmi
  , piemēram, nespēju apsaimniekot mežus Horvātijā tās teritorijas okupācijas, Horvātijas neatkarības kara, kā arī karalaika un pēckara apstākļu dēļ. Attiecīgajos uzskaites noteikumos būtu jāparedz arī saskaņotība un prasības attiecībā uz “Forest Europe” (Ministru konference par mežu aizsardzību Eiropā) par ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu
  . Tā kā beigsies UNFCCC un Kioto protokolā paredzētā starptautiskā izskatīšana, būtu jāizveido
  pārredzama
  procedūra
  dalībvalstīm
  , lai uzlabotu šīs kategorijas
  pārbaudāmību un
  uzskaites kvalitāti.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Nocirstas koksnes emisijas LULUCF sektorā varētu aizstāt emisijas ETS un kopīgo centienu sektoros, un šī regula to var gan izcelt, gan ņemt vērā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Nocirstas koksnes emisijas LULUCF sektorā varētu aizstāt emisijas ETS un kopīgo centienu sektoros, un šī regula to var gan izcelt, gan ņemt vērā.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Ja Komisija nacionālo
  mežsaimniecības uzskaites plānu
  izskatīšanā izvēlas izmantot izskatīšanas
  ekspertu
  grupas palīdzību
  saskaņā ar Komisijas Lēmumu C(2016)3301
  , tai
  būtu jābalstās uz labo praksi un pieredzi, kas gūta ekspertu veiktajās izskatīšanās UNFCCC satvarā, arī attiecībā uz valstu ekspertu līdzdalību un ieteikumiem, un jāizvēlas pietiekams skaits ekspertu no dalībvalstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Ja Komisija nacionālo
  mežsaimniecības uzskaites plānu
  izskatīšanā izvēlas izmantot izskatīšanas
  ekspertu
  grupas palīdzību
  saskaņā ar Komisijas Lēmumu C(2016)3301
  , tai
  būtu jābalstās uz labo praksi un pieredzi, kas gūta ekspertu veiktajās izskatīšanās UNFCCC satvarā, arī attiecībā uz valstu ekspertu līdzdalību un ieteikumiem, un jāizvēlas pietiekams skaits ekspertu no dalībvalstīm.

| (10) | Nacionālo
  mežsaimniecības uzskaites plānu
  izskatīšanai būtu jāizveido
  ekspertu
  grupa
  saskaņā ar Komisijas Lēmumu C(2016)3301
  . Izskatīšanas ekspertu grupai
  būtu jābalstās uz labo praksi un pieredzi, kas gūta ekspertu veiktajās izskatīšanās UNFCCC satvarā, arī attiecībā uz valstu ekspertu līdzdalību un ieteikumiem, un
  būtu
  jāizvēlas pietiekams skaits ekspertu no dalībvalstīm.
  Izskatīšanas ekspertu grupai par nacionālo mežsaimniecības uzskaites plānu izskatīšanu būtu jākonsultējas ar Mežsaimniecības pastāvīgo komiteju, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/367/EEK, kā arī ar ieinteresētajām personām un pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

(10)

Nacionālo
  mežsaimniecības uzskaites plānu
  izskatīšanai būtu jāizveido
  ekspertu
  grupa
  saskaņā ar Komisijas Lēmumu C(2016)3301
  . Izskatīšanas ekspertu grupai
  būtu jābalstās uz labo praksi un pieredzi, kas gūta ekspertu veiktajās izskatīšanās UNFCCC satvarā, arī attiecībā uz valstu ekspertu līdzdalību un ieteikumiem, un
  būtu
  jāizvēlas pietiekams skaits ekspertu no dalībvalstīm.
  Izskatīšanas ekspertu grupai par nacionālo mežsaimniecības uzskaites plānu izskatīšanu būtu jākonsultējas ar Mežsaimniecības pastāvīgo komiteju, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/367/EEK, kā arī ar ieinteresētajām personām un pilsonisko sabiedrību.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Plašāka nocirstas koksnes produktu ilgtspējīga izmantošana var ievērojami ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisiju atmosfērā un veicināt to piesaisti no atmosfēras. Lai rosinātu izmantot nocirstas koksnes produktus ar ilgu aprites ciklu, ar uzskaites noteikumiem būtu jāgādā, lai dalībvalstis uzskaitē pareizi atspoguļotu izmaiņas nocirstas koksnes produktu krātuvē laikā, kad šīs izmaiņas notiek. Komisijai būtu jāsniedz norādījumi par metodiskiem jautājumiem, kas saistīti ar uzskaiti attiecībā uz nocirstas koksnes produktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Plašāka nocirstas koksnes produktu ilgtspējīga izmantošana var ievērojami ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisiju atmosfērā un veicināt to piesaisti no atmosfēras. Lai rosinātu izmantot nocirstas koksnes produktus ar ilgu aprites ciklu, ar uzskaites noteikumiem būtu jāgādā, lai dalībvalstis uzskaitē pareizi atspoguļotu izmaiņas nocirstas koksnes produktu krātuvē laikā, kad šīs izmaiņas notiek. Komisijai būtu jāsniedz norādījumi par metodiskiem jautājumiem, kas saistīti ar uzskaiti attiecībā uz nocirstas koksnes produktiem.

| (12) | Plašāka nocirstas koksnes produktu ilgtspējīga izmantošana
  aizvietošanas ietekmes dēļ
  var ievērojami ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisiju atmosfērā
  (ņemot vērā enerģijas
  un
  CO2 intensitāti citās nozarēs, piemēram, cementa ražošana rada aptuveni 8 % no CO2 emisijām pasaulē) un
  veicināt to piesaisti no atmosfēras. Lai
  atzītu un
  rosinātu izmantot nocirstas koksnes produktus ar ilgu aprites ciklu,
  nevis izmantot nocirstas koksnes produktus enerģijas mērķiem,
  ar uzskaites noteikumiem būtu jāgādā, lai dalībvalstis uzskaitē pareizi atspoguļotu izmaiņas nocirstas koksnes produktu krātuvē laikā, kad šīs izmaiņas notiek.
  Lai papildus veicinātu un iekļautu pozitīvu aizstāšanas efektu,
  Komisijai
  ar deleģēto aktu jāiekļauj vairāk produktu nocirstas koksnes produktu aprēķinos. Komisijai
  būtu jāsniedz norādījumi par metodiskiem jautājumiem, kas saistīti ar uzskaiti attiecībā uz nocirstas koksnes produktiem. |
| --- | --- |

(12)

Plašāka nocirstas koksnes produktu ilgtspējīga izmantošana
  aizvietošanas ietekmes dēļ
  var ievērojami ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisiju atmosfērā
  (ņemot vērā enerģijas
  un
  CO2 intensitāti citās nozarēs, piemēram, cementa ražošana rada aptuveni 8 % no CO2 emisijām pasaulē) un
  veicināt to piesaisti no atmosfēras. Lai
  atzītu un
  rosinātu izmantot nocirstas koksnes produktus ar ilgu aprites ciklu,
  nevis izmantot nocirstas koksnes produktus enerģijas mērķiem,
  ar uzskaites noteikumiem būtu jāgādā, lai dalībvalstis uzskaitē pareizi atspoguļotu izmaiņas nocirstas koksnes produktu krātuvē laikā, kad šīs izmaiņas notiek.
  Lai papildus veicinātu un iekļautu pozitīvu aizstāšanas efektu,
  Komisijai
  ar deleģēto aktu jāiekļauj vairāk produktu nocirstas koksnes produktu aprēķinos. Komisijai
  būtu jāsniedz norādījumi par metodiskiem jautājumiem, kas saistīti ar uzskaiti attiecībā uz nocirstas koksnes produktiem.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Dabiski traucējumi, piemēram, savvaļas ugunsgrēki, kaitēkļu un slimību invāzija, ekstrēmi laikapstākļu notikumi un ģeoloģiski traucējumi, kuri ir ārpus dalībvalsts kontroles un kurus tā būtiski neietekmē, var LULUCF sektorā īslaicīgi radīt siltumnīcefekta gāzu emisijas vai izraisīt iepriekšējo piesaistījumu zudumu. Tā kā šādu zudumu var izraisīt arī apsaimniekošanas lēmumi, piem., lēmumi cirst vai stādīt kokus, ar šo regulu būtu jānodrošina, ka cilvēka darbības izraisīti piesaistījumu zudumi vienmēr LULUCF uzskaitē tiek atspoguļoti pareizi. Turklāt šajā regulā būtu dalībvalstīm jāparedz zināma iespēja LULUCF uzskaitē nenorādīt emisijas, kuras rodas tādu traucējumu dēļ, ko tās nespēj kontrolēt. Tomēr tam, kā dalībvalstis minētos noteikumus piemēro, nevajadzētu būt par iemeslu nepamatoti uzskaitīt mazāku emisiju apjomu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Dabiski traucējumi, piemēram, savvaļas ugunsgrēki, kaitēkļu un slimību invāzija, ekstrēmi laikapstākļu notikumi un ģeoloģiski traucējumi, kuri ir ārpus dalībvalsts kontroles un kurus tā būtiski neietekmē, var LULUCF sektorā īslaicīgi radīt siltumnīcefekta gāzu emisijas vai izraisīt iepriekšējo piesaistījumu zudumu. Tā kā šādu zudumu var izraisīt arī apsaimniekošanas lēmumi, piem., lēmumi cirst vai stādīt kokus, ar šo regulu būtu jānodrošina, ka cilvēka darbības izraisīti piesaistījumu zudumi vienmēr LULUCF uzskaitē tiek atspoguļoti pareizi. Turklāt šajā regulā būtu dalībvalstīm jāparedz zināma iespēja LULUCF uzskaitē nenorādīt emisijas, kuras rodas tādu traucējumu dēļ, ko tās nespēj kontrolēt. Tomēr tam, kā dalībvalstis minētos noteikumus piemēro, nevajadzētu būt par iemeslu nepamatoti uzskaitīt mazāku emisiju apjomu.

| (13) | Dabiski traucējumi, piemēram, savvaļas ugunsgrēki, kaitēkļu un slimību invāzija, ekstrēmi laikapstākļu notikumi un ģeoloģiski traucējumi, kuri ir ārpus dalībvalsts kontroles un kurus tā būtiski neietekmē, var LULUCF sektorā īslaicīgi radīt siltumnīcefekta gāzu emisijas vai izraisīt iepriekšējo piesaistījumu zudumu. Tā kā šādu zudumu var izraisīt arī apsaimniekošanas lēmumi, piem., lēmumi cirst vai stādīt kokus, ar šo regulu būtu jānodrošina, ka cilvēka darbības izraisīti piesaistījumu zudumi vienmēr LULUCF uzskaitē tiek atspoguļoti pareizi.
  Dalībvalstis būtu jāmudina investēt preventīvās darbībās, piemēram, ilgtspējīgas pārvaldības praksē, lai mazinātu riskus, kas saistīti ar dabiskiem traucējumiem, tādējādi izvairoties no meža oglekļa piesaistītāju negatīvās ietekmes.
  Turklāt šajā regulā būtu dalībvalstīm jāparedz zināma iespēja LULUCF uzskaitē nenorādīt emisijas, kuras rodas tādu traucējumu dēļ, ko tās nespēj kontrolēt. Tomēr tam, kā dalībvalstis minētos noteikumus piemēro, nevajadzētu būt par iemeslu nepamatoti uzskaitīt mazāku emisiju apjomu. |
| --- | --- |

(13)

Dabiski traucējumi, piemēram, savvaļas ugunsgrēki, kaitēkļu un slimību invāzija, ekstrēmi laikapstākļu notikumi un ģeoloģiski traucējumi, kuri ir ārpus dalībvalsts kontroles un kurus tā būtiski neietekmē, var LULUCF sektorā īslaicīgi radīt siltumnīcefekta gāzu emisijas vai izraisīt iepriekšējo piesaistījumu zudumu. Tā kā šādu zudumu var izraisīt arī apsaimniekošanas lēmumi, piem., lēmumi cirst vai stādīt kokus, ar šo regulu būtu jānodrošina, ka cilvēka darbības izraisīti piesaistījumu zudumi vienmēr LULUCF uzskaitē tiek atspoguļoti pareizi.
  Dalībvalstis būtu jāmudina investēt preventīvās darbībās, piemēram, ilgtspējīgas pārvaldības praksē, lai mazinātu riskus, kas saistīti ar dabiskiem traucējumiem, tādējādi izvairoties no meža oglekļa piesaistītāju negatīvās ietekmes.
  Turklāt šajā regulā būtu dalībvalstīm jāparedz zināma iespēja LULUCF uzskaitē nenorādīt emisijas, kuras rodas tādu traucējumu dēļ, ko tās nespēj kontrolēt. Tomēr tam, kā dalībvalstis minētos noteikumus piemēro, nevajadzētu būt par iemeslu nepamatoti uzskaitīt mazāku emisiju apjomu.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atbilstoši savām vajadzībām izvēlēties piemērotu valsts rīcībpolitiku savu saistību izpildei attiecībā uz LULUCF, arī iespējai vienas zemes kategorijas emisijas kompensēt ar piesaistījumiem citā zemes kategorijā. Tām vajadzētu arī spēt neto piesaistījumus 2021.–2030. gada periodā uzkrāt. Lai saistības varētu izpildīt labāk, vajadzētu turpināt arī tirdzniecību starp dalībvalstīm. Atbilstoši Kioto protokola otrajā saistību periodā īstenotajai praksei vajadzētu dalībvalstīm paredzēt arī iespēju izmantot savus pārsniegumus saskaņā ar Regulu [] par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam nolūkā izveidot noturīgu Enerģētikas savienību un izpildīt Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai saistībā ar klimata pārmaiņām, lai nodrošinātu tām šajā regulā noteikto saistību izpildi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atbilstoši savām vajadzībām izvēlēties piemērotu valsts rīcībpolitiku savu saistību izpildei attiecībā uz LULUCF, arī iespējai vienas zemes kategorijas emisijas kompensēt ar piesaistījumiem citā zemes kategorijā. Tām vajadzētu arī spēt neto piesaistījumus 2021.–2030. gada periodā uzkrāt. Lai saistības varētu izpildīt labāk, vajadzētu turpināt arī tirdzniecību starp dalībvalstīm. Atbilstoši Kioto protokola otrajā saistību periodā īstenotajai praksei vajadzētu dalībvalstīm paredzēt arī iespēju izmantot savus pārsniegumus saskaņā ar Regulu [] par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam nolūkā izveidot noturīgu Enerģētikas savienību un izpildīt Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai saistībā ar klimata pārmaiņām, lai nodrošinātu tām šajā regulā noteikto saistību izpildi.

| (14) | Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atbilstoši savām vajadzībām izvēlēties piemērotu valsts rīcībpolitiku savu saistību izpildei attiecībā uz LULUCF, arī iespējai vienas zemes kategorijas emisijas kompensēt ar piesaistījumiem citā zemes kategorijā. Tām vajadzētu arī spēt neto piesaistījumus 2021.–2030. gada periodā uzkrāt. Lai saistības varētu izpildīt labāk, vajadzētu turpināt arī tirdzniecību starp dalībvalstīm. Atbilstoši Kioto protokola otrajā saistību periodā īstenotajai praksei vajadzētu dalībvalstīm paredzēt arī iespēju izmantot savus pārsniegumus saskaņā ar Regulu [] par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam nolūkā izveidot noturīgu Enerģētikas savienību un izpildīt Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai saistībā ar klimata pārmaiņām, lai nodrošinātu tām šajā regulā noteikto saistību izpildi
  , neapdraudot Savienības vispārējo SEG samazināšanas mērķu vēriena līmeni
  .
  Dalībvalstīm arī vajadzētu būt iespējai izmantot līdz pat 280 miljoniem tonnu neto piesaistījumu no apvienotām uzskaites kategorijām — attiecīgā gadījumā atmežotas zemes, apmežotas zemes, apsaimniekotas aramzemes, apsaimniekotiem zālājiem un apsaimniekotiem mitrājiem un, ievērojot deleģēto aktu, kas jāpieņem saskaņā ar 7. panta 2. punktu Regulā (ES) [2017/...] par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam, apsaimniekotas meža zemes, lai nodrošinātu, ka tās pilda savas saistības saskaņā ar Regulu (ES) [2017/...]. |
| --- | --- |

(14)

Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atbilstoši savām vajadzībām izvēlēties piemērotu valsts rīcībpolitiku savu saistību izpildei attiecībā uz LULUCF, arī iespējai vienas zemes kategorijas emisijas kompensēt ar piesaistījumiem citā zemes kategorijā. Tām vajadzētu arī spēt neto piesaistījumus 2021.–2030. gada periodā uzkrāt. Lai saistības varētu izpildīt labāk, vajadzētu turpināt arī tirdzniecību starp dalībvalstīm. Atbilstoši Kioto protokola otrajā saistību periodā īstenotajai praksei vajadzētu dalībvalstīm paredzēt arī iespēju izmantot savus pārsniegumus saskaņā ar Regulu [] par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam nolūkā izveidot noturīgu Enerģētikas savienību un izpildīt Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai saistībā ar klimata pārmaiņām, lai nodrošinātu tām šajā regulā noteikto saistību izpildi
  , neapdraudot Savienības vispārējo SEG samazināšanas mērķu vēriena līmeni
  .
  Dalībvalstīm arī vajadzētu būt iespējai izmantot līdz pat 280 miljoniem tonnu neto piesaistījumu no apvienotām uzskaites kategorijām — attiecīgā gadījumā atmežotas zemes, apmežotas zemes, apsaimniekotas aramzemes, apsaimniekotiem zālājiem un apsaimniekotiem mitrājiem un, ievērojot deleģēto aktu, kas jāpieņem saskaņā ar 7. panta 2. punktu Regulā (ES) [2017/...] par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam, apsaimniekotas meža zemes, lai nodrošinātu, ka tās pilda savas saistības saskaņā ar Regulu (ES) [2017/...].

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Lai nodrošinātu, ka siltumnīcefekta gāzu emisijas un piesaistījumi un cita informācija, kas vajadzīga dalībvalstu saistību izpildes novērtēšanai, tiek paziņota un verificēta efektīvi, pārredzami un izmaksefektīvi, Regulā (ES) Nr. 525/2013 ar šo regulu būtu jāiekļauj ziņošanas prasības un šie ziņojumi būtu jāņem vērā šajā regulā paredzētajās atbilstības pārbaudēs. Tādēļ Regula (ES) Nr. 525/2013 būtu attiecīgi jāgroza. Šos noteikumus var vēl racionalizēt, lai ņemtu vērā visas attiecīgās izmaiņas, kas saistītas ar
  integrētu
  Enerģētikas savienības pārvaldību,
  par kuru Komisijas darba programmā paredzēts izvirzīt priekšlikumu līdz
  2016. gada
  beigām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Lai nodrošinātu, ka siltumnīcefekta gāzu emisijas un piesaistījumi un cita informācija, kas vajadzīga dalībvalstu saistību izpildes novērtēšanai, tiek paziņota un verificēta efektīvi, pārredzami un izmaksefektīvi, Regulā (ES) Nr. 525/2013 ar šo regulu būtu jāiekļauj ziņošanas prasības un šie ziņojumi būtu jāņem vērā šajā regulā paredzētajās atbilstības pārbaudēs. Tādēļ Regula (ES) Nr. 525/2013 būtu attiecīgi jāgroza. Šos noteikumus var vēl racionalizēt, lai ņemtu vērā visas attiecīgās izmaiņas, kas saistītas ar
  integrētu
  Enerģētikas savienības pārvaldību,
  par kuru Komisijas darba programmā paredzēts izvirzīt priekšlikumu līdz
  2016. gada
  beigām
  .

| (15) | Lai nodrošinātu, ka siltumnīcefekta gāzu emisijas un piesaistījumi un cita informācija, kas vajadzīga dalībvalstu saistību izpildes novērtēšanai, tiek paziņota un verificēta efektīvi, pārredzami un izmaksefektīvi, Regulā (ES) Nr. 525/2013 ar šo regulu būtu jāiekļauj ziņošanas prasības un šie ziņojumi būtu jāņem vērā šajā regulā paredzētajās atbilstības pārbaudēs. Tādēļ Regula (ES) Nr. 525/2013 būtu attiecīgi jāgroza. Šos noteikumus var vēl racionalizēt, lai ņemtu vērā visas attiecīgās izmaiņas, kas saistītas ar
  priekšlikumu regulai par
  Enerģētikas savienības pārvaldību,
  ko Komisija iesniedza
  2016. gada
  30
  . 
  novembrī. |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu, ka siltumnīcefekta gāzu emisijas un piesaistījumi un cita informācija, kas vajadzīga dalībvalstu saistību izpildes novērtēšanai, tiek paziņota un verificēta efektīvi, pārredzami un izmaksefektīvi, Regulā (ES) Nr. 525/2013 ar šo regulu būtu jāiekļauj ziņošanas prasības un šie ziņojumi būtu jāņem vērā šajā regulā paredzētajās atbilstības pārbaudēs. Tādēļ Regula (ES) Nr. 525/2013 būtu attiecīgi jāgroza. Šos noteikumus var vēl racionalizēt, lai ņemtu vērā visas attiecīgās izmaiņas, kas saistītas ar
  priekšlikumu regulai par
  Enerģētikas savienības pārvaldību,
  ko Komisija iesniedza
  2016. gada
  30
  . 
  novembrī.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | Saskaņā ar UNFCCC Savienībai un tās dalībvalstīm ir pienākums izstrādāt, regulāri atjaunināt, publicēt un Līgumslēdzēju pušu konferencei iesniegt nacionālos pārskatus par antropogēnajām visu siltumnīcefekta gāzu emisijām no avotiem un to piesaistījumiem piesaistītājos, izmantojot salīdzināmu metodiku, par ko vienojusies Pušu konference. Siltumnīcefekta gāzu pārskati ir būtiski, lai varētu sekot dekarbonizācijas mērķu īstenošanai un novērtēt tiesību aktu ievērošanu klimata jomā. Dalībvalstu pienākumi apkopot un administrēt nacionālos pārskatus ir izklāstīti Komisijas priekšlikumā regulai par Enerģētikas savienības pārvaldību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

Saskaņā ar UNFCCC Savienībai un tās dalībvalstīm ir pienākums izstrādāt, regulāri atjaunināt, publicēt un Līgumslēdzēju pušu konferencei iesniegt nacionālos pārskatus par antropogēnajām visu siltumnīcefekta gāzu emisijām no avotiem un to piesaistījumiem piesaistītājos, izmantojot salīdzināmu metodiku, par ko vienojusies Pušu konference. Siltumnīcefekta gāzu pārskati ir būtiski, lai varētu sekot dekarbonizācijas mērķu īstenošanai un novērtēt tiesību aktu ievērošanu klimata jomā. Dalībvalstu pienākumi apkopot un administrēt nacionālos pārskatus ir izklāstīti Komisijas priekšlikumā regulai par Enerģētikas savienības pārvaldību.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Lai atvieglotu datu vākšanu un metodikas uzlabošanu, zemes izmantojums būtu jāuzskaita un par to būtu jāziņo, izmantojot katras zemes platības ģeogrāfisko apsekošanu, atbilstoši nacionālajām un ES datu vākšanas sistēmām. Datu vākšanā pēc iespējas pilnvērtīgāk izmanto esošās Savienības un dalībvalstu programmas un apsekojumus, ieskaitot Zemes izmantošanas un zemes pārklājuma statistisko apsekojumu (LUCAS)
  un
  Eiropas Zemes novērošanas programmu Copernicus. Datu pārvaldībai, ieskaitot kopīgošanu atkārtotai izmantošanai un izplatīšanai ziņošanā, būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 14. marta Direktīvai 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Lai atvieglotu datu vākšanu un metodikas uzlabošanu, zemes izmantojums būtu jāuzskaita un par to būtu jāziņo, izmantojot katras zemes platības ģeogrāfisko apsekošanu, atbilstoši nacionālajām un ES datu vākšanas sistēmām. Datu vākšanā pēc iespējas pilnvērtīgāk izmanto esošās Savienības un dalībvalstu programmas un apsekojumus, ieskaitot Zemes izmantošanas un zemes pārklājuma statistisko apsekojumu (LUCAS)
  un
  Eiropas Zemes novērošanas programmu Copernicus. Datu pārvaldībai, ieskaitot kopīgošanu atkārtotai izmantošanai un izplatīšanai ziņošanā, būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 14. marta Direktīvai 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā.

| (17) | Lai atvieglotu datu vākšanu un metodikas uzlabošanu, zemes izmantojums būtu
  skaidri
  jāuzskaita un par to būtu jāziņo, izmantojot katras zemes platības ģeogrāfisko apsekošanu, atbilstoši nacionālajām un ES datu vākšanas sistēmām. Datu vākšanā pēc iespējas pilnvērtīgāk izmanto esošās Savienības un dalībvalstu programmas un apsekojumus, ieskaitot Zemes izmantošanas un zemes pārklājuma statistisko apsekojumu (LUCAS), Eiropas Zemes novērošanas programmu Copernicus
  , jo īpaši ar Sentinel-2, un Eiropas satelītnavigācijas sistēmām Galileo un EGNOS, kuras var lieti noderēt, lai apsekotu zemes izmantošanu
  . Datu pārvaldībai, ieskaitot kopīgošanu atkārtotai izmantošanai un izplatīšanai ziņošanā, būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 14. marta Direktīvai 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā. |
| --- | --- |

(17)

Lai atvieglotu datu vākšanu un metodikas uzlabošanu, zemes izmantojums būtu
  skaidri
  jāuzskaita un par to būtu jāziņo, izmantojot katras zemes platības ģeogrāfisko apsekošanu, atbilstoši nacionālajām un ES datu vākšanas sistēmām. Datu vākšanā pēc iespējas pilnvērtīgāk izmanto esošās Savienības un dalībvalstu programmas un apsekojumus, ieskaitot Zemes izmantošanas un zemes pārklājuma statistisko apsekojumu (LUCAS), Eiropas Zemes novērošanas programmu Copernicus
  , jo īpaši ar Sentinel-2, un Eiropas satelītnavigācijas sistēmām Galileo un EGNOS, kuras var lieti noderēt, lai apsekotu zemes izmantošanu
  . Datu pārvaldībai, ieskaitot kopīgošanu atkārtotai izmantošanai un izplatīšanai ziņošanā, būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 14. marta Direktīvai 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Lai šajā regulā paredzētu darījumu pienācīgu uzskaiti, ieskaitot elastības iespēju izmantošanas uzskaiti, un izpildes apsekošanu, būtu Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu jādeleģē pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz definīciju, vērtību, siltumnīcefekta gāzu un oglekļa krātuvju sarakstu tehnisko pielāgošanu, references līmeņu atjaunināšanu, darījumu uzskaiti un metodikas un informācijas prasību pārskatīšanu. Šajos pasākumos ņem vērā noteikumus, kuri izklāstīti Komisijas Regulā (ES) Nr. 389/2013, ar ko izveido Savienības reģistru. Vajadzīgie noteikumi būtu jāsakopo vienā tiesību instrumentā, kurā būtu apvienoti uzskaites noteikumi saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK, Regulu (ES) Nr. 525/2013, Regulu [] par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam nolūkā izveidot noturīgu Enerģētikas savienību, un šo regulu. Ir sevišķi svarīgi, lai Komisija sagatavošanas darba gaitā rīkotu atbilstošas apspriešanas, arī ekspertu līmenī, saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Konkrētāk, lai nodrošinātu vienlīdzīgu dalību deleģēto aktu sagatavošanā, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem un to ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Lai šajā regulā paredzētu darījumu pienācīgu uzskaiti, ieskaitot elastības iespēju izmantošanas uzskaiti, un izpildes apsekošanu, būtu Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu jādeleģē pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz definīciju, vērtību, siltumnīcefekta gāzu un oglekļa krātuvju sarakstu tehnisko pielāgošanu, references līmeņu atjaunināšanu, darījumu uzskaiti un metodikas un informācijas prasību pārskatīšanu. Šajos pasākumos ņem vērā noteikumus, kuri izklāstīti Komisijas Regulā (ES) Nr. 389/2013, ar ko izveido Savienības reģistru. Vajadzīgie noteikumi būtu jāsakopo vienā tiesību instrumentā, kurā būtu apvienoti uzskaites noteikumi saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK, Regulu (ES) Nr. 525/2013, Regulu [] par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam nolūkā izveidot noturīgu Enerģētikas savienību, un šo regulu. Ir sevišķi svarīgi, lai Komisija sagatavošanas darba gaitā rīkotu atbilstošas apspriešanas, arī ekspertu līmenī, saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Konkrētāk, lai nodrošinātu vienlīdzīgu dalību deleģēto aktu sagatavošanā, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem un to ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (18) | Lai šajā regulā paredzētu darījumu pienācīgu uzskaiti, ieskaitot elastības iespēju izmantošanas uzskaiti, un izpildes apsekošanu, būtu Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu jādeleģē pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz definīciju, vērtību, siltumnīcefekta gāzu un oglekļa krātuvju sarakstu tehnisko pielāgošanu, references līmeņu atjaunināšanu, darījumu uzskaiti un metodikas
  pārskatīšanu, pamatojoties uz jaunākajām pieņemtajām IPCC vadlīnijām, tostarp 2013. gada IPCC Mitrāju papildu vadlīnijām nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu pārskatiem un UNFCC norādījumiem,
  un informācijas prasību pārskatīšanu. Šajos pasākumos ņem vērā noteikumus, kuri izklāstīti Komisijas Regulā (ES) Nr. 389/2013, ar ko izveido Savienības reģistru. Vajadzīgie noteikumi būtu jāsakopo vienā tiesību instrumentā, kurā būtu apvienoti uzskaites noteikumi saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK, Regulu (ES) Nr. 525/2013, Regulu 
  (ES) Nr. .../...
  par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam nolūkā izveidot noturīgu Enerģētikas savienību, un šo regulu. Ir sevišķi svarīgi, lai Komisija sagatavošanas darba gaitā rīkotu atbilstošas apspriešanas, arī ekspertu līmenī, saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Konkrētāk, lai nodrošinātu vienlīdzīgu dalību deleģēto aktu sagatavošanā, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem un to ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(18)

Lai šajā regulā paredzētu darījumu pienācīgu uzskaiti, ieskaitot elastības iespēju izmantošanas uzskaiti, un izpildes apsekošanu, būtu Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu jādeleģē pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz definīciju, vērtību, siltumnīcefekta gāzu un oglekļa krātuvju sarakstu tehnisko pielāgošanu, references līmeņu atjaunināšanu, darījumu uzskaiti un metodikas
  pārskatīšanu, pamatojoties uz jaunākajām pieņemtajām IPCC vadlīnijām, tostarp 2013. gada IPCC Mitrāju papildu vadlīnijām nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu pārskatiem un UNFCC norādījumiem,
  un informācijas prasību pārskatīšanu. Šajos pasākumos ņem vērā noteikumus, kuri izklāstīti Komisijas Regulā (ES) Nr. 389/2013, ar ko izveido Savienības reģistru. Vajadzīgie noteikumi būtu jāsakopo vienā tiesību instrumentā, kurā būtu apvienoti uzskaites noteikumi saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK, Regulu (ES) Nr. 525/2013, Regulu 
  (ES) Nr. .../...
  par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam nolūkā izveidot noturīgu Enerģētikas savienību, un šo regulu. Ir sevišķi svarīgi, lai Komisija sagatavošanas darba gaitā rīkotu atbilstošas apspriešanas, arī ekspertu līmenī, saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Konkrētāk, lai nodrošinātu vienlīdzīgu dalību deleģēto aktu sagatavošanā, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem un to ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Lai novērtētu šīs regulas vispārējo darbību, tā būtu jāpārskata no 2024. gada un pēc tam ik pēc 5 gadiem. Šajā pārskatīšanā var izmantot arī Parīzes nolīgumā paredzētās globālās izsvēršanas rezultātus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Lai novērtētu šīs regulas vispārējo darbību, tā būtu jāpārskata no 2024. gada un pēc tam ik pēc 5 gadiem. Šajā pārskatīšanā var izmantot arī Parīzes nolīgumā paredzētās globālās izsvēršanas rezultātus.

| (19) | Sešu mēnešu veicinošā dialoga laikā, ko 2018. gadā īsteno saskaņā ar UNFCCC, Komisijai būtu jāpublicē paziņojums, kurā novērtē klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā pieņemto Savienības tiesību aktu atbilstību Parīzes nolīguma mērķiem.
  Lai novērtētu šīs regulas vispārējo darbību, tā būtu jāpārskata no 2024. gada un pēc tam ik pēc 5 gadiem. Šajā pārskatīšanā var izmantot arī Parīzes nolīgumā paredzētās globālās izsvēršanas rezultātus. |
| --- | --- |

(19)

Sešu mēnešu veicinošā dialoga laikā, ko 2018. gadā īsteno saskaņā ar UNFCCC, Komisijai būtu jāpublicē paziņojums, kurā novērtē klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā pieņemto Savienības tiesību aktu atbilstību Parīzes nolīguma mērķiem.
  Lai novērtētu šīs regulas vispārējo darbību, tā būtu jāpārskata no 2024. gada un pēc tam ik pēc 5 gadiem. Šajā pārskatīšanā var izmantot arī Parīzes nolīgumā paredzētās globālās izsvēršanas rezultātus.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

1. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Šajā regulā neparedz nekādus uzskaites vai ziņošanas pienākumus privātā sektora iesaistītajām pusēm, tostarp lauksaimniekiem un mežsaimniekiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šajā regulā neparedz nekādus uzskaites vai ziņošanas pienākumus privātā sektora iesaistītajām pusēm, tostarp lauksaimniekiem un mežsaimniekiem.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

1. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Šī regula palīdz Savienībai sasniegt Parīzes nolīguma mērķus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šī regula palīdz Savienībai sasniegt Parīzes nolīguma mērķus.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | no 2026. gada apsaimniekoti mitrāji ir: zeme, kura saskaņā ar paziņoto izmantojumu ir mitrāji, kas paliek mitrāji, un apdzīvotas teritorijas, cita zeme, kas pārveidota par mitrājiem, un mitrāji, kas pārveidoti par apdzīvotām teritorijām un citu zemi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ea)

no 2026. gada apsaimniekoti mitrāji ir: zeme, kura saskaņā ar paziņoto izmantojumu ir mitrāji, kas paliek mitrāji, un apdzīvotas teritorijas, cita zeme, kas pārveidota par mitrājiem, un mitrāji, kas pārveidoti par apdzīvotām teritorijām un citu zemi.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalsts var izvēlēties saistībās, kuras tai noteiktas saskaņā ar 4. pantu, iekļaut apsaimniekotus mitrājus
  , kas ir zeme, kura saskaņā ar paziņoto izmantojumu ir mitrāji, kas paliek mitrāji, un apdzīvotas teritorijas, cita zeme, kura pārveidota par mitrājiem, un mitrāji, kuri pārveidoti par apdzīvotām teritorijām un citu zemi
  . Ja dalībvalsts izvēlas tā rīkoties, tā saskaņā ar šo regulu uzskaita emisijas un piesaistījumus, kas rodas apsaimniekotos mitrājos. | 2.   
  Periodā no 2021. gada līdz 2025. gadam
  dalībvalsts var izvēlēties saistībās, kuras tai noteiktas saskaņā ar 4. pantu, iekļaut apsaimniekotus mitrājus. Ja dalībvalsts izvēlas tā rīkoties, tā saskaņā ar šo regulu uzskaita emisijas un piesaistījumus, kas rodas apsaimniekotos mitrājos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Dalībvalsts var izvēlēties saistībās, kuras tai noteiktas saskaņā ar 4. pantu, iekļaut apsaimniekotus mitrājus
  , kas ir zeme, kura saskaņā ar paziņoto izmantojumu ir mitrāji, kas paliek mitrāji, un apdzīvotas teritorijas, cita zeme, kura pārveidota par mitrājiem, un mitrāji, kuri pārveidoti par apdzīvotām teritorijām un citu zemi
  . Ja dalībvalsts izvēlas tā rīkoties, tā saskaņā ar šo regulu uzskaita emisijas un piesaistījumus, kas rodas apsaimniekotos mitrājos.

2.   
  Periodā no 2021. gada līdz 2025. gadam
  dalībvalsts var izvēlēties saistībās, kuras tai noteiktas saskaņā ar 4. pantu, iekļaut apsaimniekotus mitrājus. Ja dalībvalsts izvēlas tā rīkoties, tā saskaņā ar šo regulu uzskaita emisijas un piesaistījumus, kas rodas apsaimniekotos mitrājos.

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – fa punkts (jauns)

3. pants – 1. punkts – fa punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fa) | “meža references līmenis” ir aplēstās gada vidējās neto emisijas vai piesaistījumi apsaimniekotajā meža zemē dalībvalsts teritorijā 2021.–2025. gada periodā un 2026.–2030. gada periodā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fa)

(fa)

“meža references līmenis” ir aplēstās gada vidējās neto emisijas vai piesaistījumi apsaimniekotajā meža zemē dalībvalsts teritorijā 2021.–2025. gada periodā un 2026.–2030. gada periodā;

“meža references līmenis” ir aplēstās gada vidējās neto emisijas vai piesaistījumi apsaimniekotajā meža zemē dalībvalsts teritorijā 2021.–2025. gada periodā un 2026.–2030. gada periodā;

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1.a punkts (jauns)

4. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Attiecībā uz periodu pēc 2030. gada dalībvalstis cenšas palielināt piesaistījumus, lai tie pārsniegtu emisijas. Komisija ierosina satvaru attiecībā uz mērķiem pēc 2030. gada, ietverot šādus lielākus piesaistījumus atbilstoši Savienības ilgtermiņa klimata mērķiem un saistībām, kas pieņemtas saskaņā ar Parīzes nolīgumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Attiecībā uz periodu pēc 2030. gada dalībvalstis cenšas palielināt piesaistījumus, lai tie pārsniegtu emisijas. Komisija ierosina satvaru attiecībā uz mērķiem pēc 2030. gada, ietverot šādus lielākus piesaistījumus atbilstoši Savienības ilgtermiņa klimata mērķiem un saistībām, kas pieņemtas saskaņā ar Parīzes nolīgumu.

Attiecībā uz periodu pēc 2030. gada dalībvalstis cenšas palielināt piesaistījumus, lai tie pārsniegtu emisijas. Komisija ierosina satvaru attiecībā uz mērķiem pēc 2030. gada, ietverot šādus lielākus piesaistījumus atbilstoši Savienības ilgtermiņa klimata mērķiem un saistībām, kas pieņemtas saskaņā ar Parīzes nolīgumu.

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts

5. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Katra dalībvalsts sagatavo un uztur uzskaiti, kurā pareizi atspoguļo emisijas un piesaistījumus, kas rodas 2. pantā minētajās zemes uzskaites kategorijās. Dalībvalstis nodrošina savas uzskaites un citu saskaņā ar šo regulu sniegto datu pareizību, pilnīgumu, saskanīgumu, salīdzināmību un pārredzamību. Dalībvalstis emisijas apzīmē ar plusa zīmi (+) un piesaistījumus ar mīnusa zīmi (-). | 1.   Katra dalībvalsts sagatavo un uztur uzskaiti, kurā pareizi atspoguļo emisijas un piesaistījumus, kas rodas 2. pantā minētajās zemes uzskaites kategorijās
  saskaņā ar ziņošanas norādījumiem, ko 2021.–2030. gada periodam ir pieņēmušas UNFCCC vai Parīzes nolīguma struktūras
  . Dalībvalstis nodrošina savas uzskaites un citu saskaņā ar šo regulu sniegto datu pareizību, pilnīgumu, saskanīgumu, salīdzināmību un pārredzamību. Dalībvalstis emisijas apzīmē ar plusa zīmi (+) un piesaistījumus ar mīnusa zīmi (-). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Katra dalībvalsts sagatavo un uztur uzskaiti, kurā pareizi atspoguļo emisijas un piesaistījumus, kas rodas 2. pantā minētajās zemes uzskaites kategorijās. Dalībvalstis nodrošina savas uzskaites un citu saskaņā ar šo regulu sniegto datu pareizību, pilnīgumu, saskanīgumu, salīdzināmību un pārredzamību. Dalībvalstis emisijas apzīmē ar plusa zīmi (+) un piesaistījumus ar mīnusa zīmi (-).

1.   Katra dalībvalsts sagatavo un uztur uzskaiti, kurā pareizi atspoguļo emisijas un piesaistījumus, kas rodas 2. pantā minētajās zemes uzskaites kategorijās
  saskaņā ar ziņošanas norādījumiem, ko 2021.–2030. gada periodam ir pieņēmušas UNFCCC vai Parīzes nolīguma struktūras
  . Dalībvalstis nodrošina savas uzskaites un citu saskaņā ar šo regulu sniegto datu pareizību, pilnīgumu, saskanīgumu, salīdzināmību un pārredzamību. Dalībvalstis emisijas apzīmē ar plusa zīmi (+) un piesaistījumus ar mīnusa zīmi (-).

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 4. punkts

5. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Dalībvalstis savā uzskaitē par katru zemes uzskaites kategoriju norāda visas oglekļa uzkrājuma izmaiņas, kas radušās I pielikuma B iedaļā minētajās oglekļa krātuvēs. Dalībvalstis var izvēlēties savā uzskaitē neiekļaut tādas oglekļa krātuvju oglekļa uzkrājumu izmaiņas, kurās oglekļa krātuve nav avots, izņemot gadījumus, kad krātuves ir virszemes biomasa un nocirstas koksnes produkti apsaimniekotā meža zemē. | 4.   Dalībvalstis savā uzskaitē par katru zemes uzskaites kategoriju norāda visas oglekļa uzkrājuma izmaiņas, kas radušās I pielikuma B iedaļā minētajās oglekļa krātuvēs. Dalībvalstis var izvēlēties savā uzskaitē neiekļaut tādas oglekļa krātuvju oglekļa uzkrājumu izmaiņas, kurās oglekļa krātuve nav avots, izņemot gadījumus, kad krātuves ir virszemes biomasa
  , atmirusi koksne (virs zemes un aprakta atmirusi koksne) apsaimniekotā meža zemē
  un nocirstas koksnes produkti apsaimniekotā meža zemē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Dalībvalstis savā uzskaitē par katru zemes uzskaites kategoriju norāda visas oglekļa uzkrājuma izmaiņas, kas radušās I pielikuma B iedaļā minētajās oglekļa krātuvēs. Dalībvalstis var izvēlēties savā uzskaitē neiekļaut tādas oglekļa krātuvju oglekļa uzkrājumu izmaiņas, kurās oglekļa krātuve nav avots, izņemot gadījumus, kad krātuves ir virszemes biomasa un nocirstas koksnes produkti apsaimniekotā meža zemē.

4.   Dalībvalstis savā uzskaitē par katru zemes uzskaites kategoriju norāda visas oglekļa uzkrājuma izmaiņas, kas radušās I pielikuma B iedaļā minētajās oglekļa krātuvēs. Dalībvalstis var izvēlēties savā uzskaitē neiekļaut tādas oglekļa krātuvju oglekļa uzkrājumu izmaiņas, kurās oglekļa krātuve nav avots, izņemot gadījumus, kad krātuves ir virszemes biomasa
  , atmirusi koksne (virs zemes un aprakta atmirusi koksne) apsaimniekotā meža zemē
  un nocirstas koksnes produkti apsaimniekotā meža zemē.

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts

6. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Atkāpjoties no prasības piemērot 5. panta 3. punktā norādīto noklusējuma vērtību, aramzemi, zālājus, mitrājus, apdzīvotas teritorijas un citu zemi no kategorijas, kurā ir šāda zeme, kas pārveidota par meža zemi, uz kategoriju, kurā ir meža zeme, kas paliek meža zeme, dalībvalsts var pārnest, kad pagājuši 30 gadi pēc pārveidošanas dienas. | 2.   Atkāpjoties no prasības piemērot 5. panta 3. punktā norādīto noklusējuma vērtību, aramzemi, zālājus, mitrājus, apdzīvotas teritorijas un citu zemi no kategorijas, kurā ir šāda zeme, kas pārveidota par meža zemi, uz kategoriju, kurā ir meža zeme, kas paliek meža zeme, dalībvalsts var pārnest, kad pagājuši 30 gadi pēc pārveidošanas dienas
  , ja tas ir pienācīgi pamatots, balstoties uz IPCC vadlīnijām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Atkāpjoties no prasības piemērot 5. panta 3. punktā norādīto noklusējuma vērtību, aramzemi, zālājus, mitrājus, apdzīvotas teritorijas un citu zemi no kategorijas, kurā ir šāda zeme, kas pārveidota par meža zemi, uz kategoriju, kurā ir meža zeme, kas paliek meža zeme, dalībvalsts var pārnest, kad pagājuši 30 gadi pēc pārveidošanas dienas.

2.   Atkāpjoties no prasības piemērot 5. panta 3. punktā norādīto noklusējuma vērtību, aramzemi, zālājus, mitrājus, apdzīvotas teritorijas un citu zemi no kategorijas, kurā ir šāda zeme, kas pārveidota par meža zemi, uz kategoriju, kurā ir meža zeme, kas paliek meža zeme, dalībvalsts var pārnest, kad pagājuši 30 gadi pēc pārveidošanas dienas
  , ja tas ir pienācīgi pamatots, balstoties uz IPCC vadlīnijām
  .

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 3.a punkts (jauns)

6. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Apmežošanas pasākumus, ko 2017.–2030. gadā veic mitrājos (tostarp kūdrājos), Natura 2000 tīklā un Direktīvas 92/43/EEK I pielikumā uzskaitītajās dzīvotnēs, jo īpaši dabiskajās un pusdabiskajās pļavu augu sabiedrībās, augstajos purvos, dumbrājos un zemajos jeb zāļu purvos, kā arī citos mitrājos (tostarp kūdrājos), saskaņā ar piemērotajiem bruto/neto uzskaites noteikumiem neatspoguļo dalībvalsts uzskaitē. Šādas teritorijas attiecīgā gadījumā ņem vērā tikai saistībā ar piesaistījumiem vai emisijām meža zemes kategorijā pēc tās pārejas uz meža zemi atbilstīgi 5. panta 3. punktam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Apmežošanas pasākumus, ko 2017.–2030. gadā veic mitrājos (tostarp kūdrājos), Natura 2000 tīklā un Direktīvas 92/43/EEK I pielikumā uzskaitītajās dzīvotnēs, jo īpaši dabiskajās un pusdabiskajās pļavu augu sabiedrībās, augstajos purvos, dumbrājos un zemajos jeb zāļu purvos, kā arī citos mitrājos (tostarp kūdrājos), saskaņā ar piemērotajiem bruto/neto uzskaites noteikumiem neatspoguļo dalībvalsts uzskaitē. Šādas teritorijas attiecīgā gadījumā ņem vērā tikai saistībā ar piesaistījumiem vai emisijām meža zemes kategorijā pēc tās pārejas uz meža zemi atbilstīgi 5. panta 3. punktam.

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 3. punkts

7. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja dalībvalsts izvēlas savās saistībās iekļaut apsaimniekotus mitrājus saskaņā ar 2. pantu
  , tā šo lēmumu attiecībā uz
  2021.–2025. gada
  periodu Komisijai paziņo līdz 2020. gada 31. decembrim un attiecībā uz 2026.–2030. gada periodu
  līdz
  2025
  . gada 31. decembrim. | 3.   Ja dalībvalsts izvēlas savās saistībās iekļaut apsaimniekotus mitrājus saskaņā ar 2. pantu 2021.–2025. gada
  periodā, tā šo lēmumu Komisijai paziņo
  līdz
  2020
  . gada 31. decembrim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja dalībvalsts izvēlas savās saistībās iekļaut apsaimniekotus mitrājus saskaņā ar 2. pantu
  , tā šo lēmumu attiecībā uz
  2021.–2025. gada
  periodu Komisijai paziņo līdz 2020. gada 31. decembrim un attiecībā uz 2026.–2030. gada periodu
  līdz
  2025
  . gada 31. decembrim.

3.   Ja dalībvalsts izvēlas savās saistībās iekļaut apsaimniekotus mitrājus saskaņā ar 2. pantu 2021.–2025. gada
  periodā, tā šo lēmumu Komisijai paziņo
  līdz
  2020
  . gada 31. decembrim.

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 4. punkts

7. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Dalībvalstis
  , kas izvēlējušās savās saistībās iekļaut apsaimniekotus mitrājus saskaņā ar 2. pantu,
  uzskaita apsaimniekotajos mitrājos radušās emisijas un piesaistījumus, ko aprēķina, no emisijām un piesaistījumiem, kuri radušies
  2021.–2025. gada periodā un/vai
  2026.–2030. gada periodā, atņemot vērtību, kas iegūta, dalībvalsts vidējās gada emisijas un piesaistījumus, kuri apsaimniekotajos mitrājos radušies 2005.–2007. gada bāzes periodā, reizinot ar pieci. | 4.   Dalībvalstis uzskaita apsaimniekotajos mitrājos radušās emisijas un piesaistījumus, ko aprēķina, no emisijām un piesaistījumiem, kuri radušies 2026.–2030. gada periodā, atņemot vērtību, kas iegūta, dalībvalsts vidējās gada emisijas un piesaistījumus, kuri apsaimniekotajos mitrājos radušies 2005.–2007. gada bāzes periodā, reizinot ar pieci. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Dalībvalstis
  , kas izvēlējušās savās saistībās iekļaut apsaimniekotus mitrājus saskaņā ar 2. pantu,
  uzskaita apsaimniekotajos mitrājos radušās emisijas un piesaistījumus, ko aprēķina, no emisijām un piesaistījumiem, kuri radušies
  2021.–2025. gada periodā un/vai
  2026.–2030. gada periodā, atņemot vērtību, kas iegūta, dalībvalsts vidējās gada emisijas un piesaistījumus, kuri apsaimniekotajos mitrājos radušies 2005.–2007. gada bāzes periodā, reizinot ar pieci.

4.   Dalībvalstis uzskaita apsaimniekotajos mitrājos radušās emisijas un piesaistījumus, ko aprēķina, no emisijām un piesaistījumiem, kuri radušies 2026.–2030. gada periodā, atņemot vērtību, kas iegūta, dalībvalsts vidējās gada emisijas un piesaistījumus, kuri apsaimniekotajos mitrājos radušies 2005.–2007. gada bāzes periodā, reizinot ar pieci.

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 4. punkts – 1.a daļa (jauna)

7. pants – 4. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstis, kas izvēlējušās savās saistībās iekļaut apsaimniekotus mitrājus saskaņā ar 2. pantu 2021.–2025. gada periodā, uzskaita apsaimniekotajos mitrājos radušās emisijas un piesaistījumus, ko aprēķina, no emisijām un piesaistījumiem 2021.–2025. gada periodā atņemot vērtību, kas iegūta, dalībvalsts vidējās gada emisijas un piesaistījumus, kuri apsaimniekotajos mitrājos radušies 2005.–2007. gada bāzes periodā, reizinot ar pieci. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis, kas izvēlējušās savās saistībās iekļaut apsaimniekotus mitrājus saskaņā ar 2. pantu 2021.–2025. gada periodā, uzskaita apsaimniekotajos mitrājos radušās emisijas un piesaistījumus, ko aprēķina, no emisijām un piesaistījumiem 2021.–2025. gada periodā atņemot vērtību, kas iegūta, dalībvalsts vidējās gada emisijas un piesaistījumus, kuri apsaimniekotajos mitrājos radušies 2005.–2007. gada bāzes periodā, reizinot ar pieci.

Dalībvalstis, kas izvēlējušās savās saistībās iekļaut apsaimniekotus mitrājus saskaņā ar 2. pantu 2021.–2025. gada periodā, uzskaita apsaimniekotajos mitrājos radušās emisijas un piesaistījumus, ko aprēķina, no emisijām un piesaistījumiem 2021.–2025. gada periodā atņemot vērtību, kas iegūta, dalībvalsts vidējās gada emisijas un piesaistījumus, kuri apsaimniekotajos mitrājos radušies 2005.–2007. gada bāzes periodā, reizinot ar pieci.

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 4.a punkts (jauns)

7. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Dalībvalstis, kuras nav izvēlējušās iekļaut apsaimniekotus mitrājus savās saistībās saskaņā ar 2. pantu, 2021.–2025. gada periodā tomēr ziņo Komisijai par emisijām un piesaistījumiem no apsaimniekotiem mitrājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Dalībvalstis, kuras nav izvēlējušās iekļaut apsaimniekotus mitrājus savās saistībās saskaņā ar 2. pantu, 2021.–2025. gada periodā tomēr ziņo Komisijai par emisijām un piesaistījumiem no apsaimniekotiem mitrājiem.

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. punkts

8. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis uzskaita apsaimniekotā meža zemē radušās emisijas un piesaistījumus, ko aprēķina, no emisijām un piesaistījumiem, kuri radušies 2021.–2025. gada periodā un 2026.–2030. gada periodā, atņemot vērtību, kas iegūta, dalībvalsts meža references līmeni reizinot ar pieci.
  Meža references līmenis ir aplēstās gada vidējās neto emisijas vai piesaistījumi apsaimniekotajā meža zemē dalībvalsts teritorijā 2021.–2025. gada periodā un 2026.–2030. gada periodā. | 1.   Dalībvalstis uzskaita apsaimniekotā meža zemē radušās emisijas un piesaistījumus, ko aprēķina, no emisijām un piesaistījumiem, kuri radušies 2021.–2025. gada periodā un 2026.–2030. gada periodā, atņemot vērtību, kas iegūta, dalībvalsts meža references līmeni reizinot ar pieci. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis uzskaita apsaimniekotā meža zemē radušās emisijas un piesaistījumus, ko aprēķina, no emisijām un piesaistījumiem, kuri radušies 2021.–2025. gada periodā un 2026.–2030. gada periodā, atņemot vērtību, kas iegūta, dalībvalsts meža references līmeni reizinot ar pieci.
  Meža references līmenis ir aplēstās gada vidējās neto emisijas vai piesaistījumi apsaimniekotajā meža zemē dalībvalsts teritorijā 2021.–2025. gada periodā un 2026.–2030. gada periodā.

1.   Dalībvalstis uzskaita apsaimniekotā meža zemē radušās emisijas un piesaistījumus, ko aprēķina, no emisijām un piesaistījumiem, kuri radušies 2021.–2025. gada periodā un 2026.–2030. gada periodā, atņemot vērtību, kas iegūta, dalībvalsts meža references līmeni reizinot ar pieci.

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts

8. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja 1. punktā minētā aprēķina rezultāts attiecībā pret meža references līmeni ir negatīvs, dalībvalsts savā apsaimniekotās meža zemes uzskaitē iekļauj kopējos neto piesaistījumus apmērā, kas nepārsniedz 3,5  % no dalībvalsts emisijām tai III pielikumā noteiktajā bāzes gadā vai periodā, reizinātus ar pieci. | 2.   Ja 1. punktā minētā aprēķina rezultāts attiecībā pret meža references līmeni ir negatīvs, dalībvalsts savā apsaimniekotās meža zemes uzskaitē iekļauj kopējos neto piesaistījumus apmērā, kas nepārsniedz 3,5  % no dalībvalsts emisijām tai III pielikumā noteiktajā bāzes gadā vai periodā, reizinātus ar pieci.
  Dalībvalstis var šim 3,5  % skaitlim pieskaitīt apsaimniekotas meža zemes neto piesaistījumu summu, kas atbilst koka paneļiem, zāģmateriāliem un atmirušai koksnei saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti šā punkta otrajā, trešajā un ceturtajā daļā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja 1. punktā minētā aprēķina rezultāts attiecībā pret meža references līmeni ir negatīvs, dalībvalsts savā apsaimniekotās meža zemes uzskaitē iekļauj kopējos neto piesaistījumus apmērā, kas nepārsniedz 3,5  % no dalībvalsts emisijām tai III pielikumā noteiktajā bāzes gadā vai periodā, reizinātus ar pieci.

2.   Ja 1. punktā minētā aprēķina rezultāts attiecībā pret meža references līmeni ir negatīvs, dalībvalsts savā apsaimniekotās meža zemes uzskaitē iekļauj kopējos neto piesaistījumus apmērā, kas nepārsniedz 3,5  % no dalībvalsts emisijām tai III pielikumā noteiktajā bāzes gadā vai periodā, reizinātus ar pieci.
  Dalībvalstis var šim 3,5  % skaitlim pieskaitīt apsaimniekotas meža zemes neto piesaistījumu summu, kas atbilst koka paneļiem, zāģmateriāliem un atmirušai koksnei saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti šā punkta otrajā, trešajā un ceturtajā daļā.

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

8. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Neto piesaistījumus no koka paneļiem, kā norādīts 9. panta b) punktā, un zāģmateriāliem, kā norādīts minētā panta c) punktā, var atsevišķi uzskaitīt ārpus un papildus neto piesaistījumu skaitlim attiecībā uz apsaimniekotas meža zemes uzskaiti līdz pat 3 % līmenim no dalībvalsts emisijām tās bāzes gadā vai periodā, kā norādīts III pielikumā, reizinot ar pieci. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Neto piesaistījumus no koka paneļiem, kā norādīts 9. panta b) punktā, un zāģmateriāliem, kā norādīts minētā panta c) punktā, var atsevišķi uzskaitīt ārpus un papildus neto piesaistījumu skaitlim attiecībā uz apsaimniekotas meža zemes uzskaiti līdz pat 3 % līmenim no dalībvalsts emisijām tās bāzes gadā vai periodā, kā norādīts III pielikumā, reizinot ar pieci.

Neto piesaistījumus no koka paneļiem, kā norādīts 9. panta b) punktā, un zāģmateriāliem, kā norādīts minētā panta c) punktā, var atsevišķi uzskaitīt ārpus un papildus neto piesaistījumu skaitlim attiecībā uz apsaimniekotas meža zemes uzskaiti līdz pat 3 % līmenim no dalībvalsts emisijām tās bāzes gadā vai periodā, kā norādīts III pielikumā, reizinot ar pieci.

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts – 1.b daļa (jauns)

8. pants – 2. punkts – 1.b daļa (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Neto piesaistījumus no oglekļa krātuves kategorijas “atmiruša koksne” var atsevišķi uzskaitīt ārpus un papildus neto piesaistījumu skaitlim attiecībā uz apsaimniekotas meža zemes uzskaiti līdz pat 3 % līmenim no dalībvalsts emisijām tās bāzes gadā vai periodā, kā norādīts III pielikumā, reizinot ar pieci. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Neto piesaistījumus no oglekļa krātuves kategorijas “atmiruša koksne” var atsevišķi uzskaitīt ārpus un papildus neto piesaistījumu skaitlim attiecībā uz apsaimniekotas meža zemes uzskaiti līdz pat 3 % līmenim no dalībvalsts emisijām tās bāzes gadā vai periodā, kā norādīts III pielikumā, reizinot ar pieci.

Neto piesaistījumus no oglekļa krātuves kategorijas “atmiruša koksne” var atsevišķi uzskaitīt ārpus un papildus neto piesaistījumu skaitlim attiecībā uz apsaimniekotas meža zemes uzskaiti līdz pat 3 % līmenim no dalībvalsts emisijām tās bāzes gadā vai periodā, kā norādīts III pielikumā, reizinot ar pieci.

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts – 1.c daļa (jauna)

8. pants – 2. punkts – 1.c daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Kopējais skaitlis 3,5  % no neto piesaistījumiem pirmajā daļā plus neto piesaistījumi no apsaimniekotas meža zemes uzskaites no koka paneļiem, zāģmateriāliem un atmirušas koksnes kopā nepārsniedz 7 % no dalībvalsts emisijām tās bāzes gadā vai periodā, kā norādīts III pielikumā, reizinot ar pieci. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kopējais skaitlis 3,5  % no neto piesaistījumiem pirmajā daļā plus neto piesaistījumi no apsaimniekotas meža zemes uzskaites no koka paneļiem, zāģmateriāliem un atmirušas koksnes kopā nepārsniedz 7 % no dalībvalsts emisijām tās bāzes gadā vai periodā, kā norādīts III pielikumā, reizinot ar pieci.

Kopējais skaitlis 3,5  % no neto piesaistījumiem pirmajā daļā plus neto piesaistījumi no apsaimniekotas meža zemes uzskaites no koka paneļiem, zāģmateriāliem un atmirušas koksnes kopā nepārsniedz 7 % no dalībvalsts emisijām tās bāzes gadā vai periodā, kā norādīts III pielikumā, reizinot ar pieci.

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 3. punkts – 2. daļa

8. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Nacionālais mežsaimniecības uzskaites plāns ietver visus IV pielikuma B iedaļā norādītos elementus un
  ierosināto
  jauno meža references līmeni, kura pamatā ir tābrīža meža apsaimniekošanas prakses
  un intensitātes
  turpināšanās atbilstoši datiem, kas par nacionālajiem mežiem pēc to veida un vecuma klases dokumentēti
  1990.
  –
  2009
  . gadā, izteiktiem tonnās CO2 ekvivalenta gadā. | Nacionālais mežsaimniecības uzskaites plāns ietver visus IV pielikuma B iedaļā norādītos elementus un jauno meža references līmeni, kura pamatā ir tābrīža meža apsaimniekošanas prakses turpināšanās atbilstoši
  labākajiem pieejamajiem
  datiem, kas par nacionālajiem mežiem pēc to veida un vecuma klases dokumentēti
  2000
  –
  2012
  . gadā, izteiktiem tonnās CO2 ekvivalenta gadā. |
| | Attiecībā uz dalībvalstī nocirstās koksnes pieaugumu, kas pamatojas uz ilgtspējīgu meža apsaimniekošanas praksi un nacionālo politiku, kura pieņemta līdz meža references līmeņa iesniegšanas dienai, ievēro šādus nosacījumus: |
| | a) | ka apsaimniekotā meža zeme arī turpmāk ir siltumnīcefekta gāzu piesaistītājs un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Nacionālais mežsaimniecības uzskaites plāns ietver visus IV pielikuma B iedaļā norādītos elementus un
  ierosināto
  jauno meža references līmeni, kura pamatā ir tābrīža meža apsaimniekošanas prakses
  un intensitātes
  turpināšanās atbilstoši datiem, kas par nacionālajiem mežiem pēc to veida un vecuma klases dokumentēti
  1990.
  –
  2009
  . gadā, izteiktiem tonnās CO2 ekvivalenta gadā.

ierosināto

un intensitātes

1990.

2009

2

Nacionālais mežsaimniecības uzskaites plāns ietver visus IV pielikuma B iedaļā norādītos elementus un jauno meža references līmeni, kura pamatā ir tābrīža meža apsaimniekošanas prakses turpināšanās atbilstoši
  labākajiem pieejamajiem
  datiem, kas par nacionālajiem mežiem pēc to veida un vecuma klases dokumentēti
  2000
  –
  2012
  . gadā, izteiktiem tonnās CO2 ekvivalenta gadā.

labākajiem pieejamajiem

2000

2012

2

Attiecībā uz dalībvalstī nocirstās koksnes pieaugumu, kas pamatojas uz ilgtspējīgu meža apsaimniekošanas praksi un nacionālo politiku, kura pieņemta līdz meža references līmeņa iesniegšanas dienai, ievēro šādus nosacījumus:

Attiecībā uz dalībvalstī nocirstās koksnes pieaugumu, kas pamatojas uz ilgtspējīgu meža apsaimniekošanas praksi un nacionālo politiku, kura pieņemta līdz meža references līmeņa iesniegšanas dienai, ievēro šādus nosacījumus:

a)

a)

ka apsaimniekotā meža zeme arī turpmāk ir siltumnīcefekta gāzu piesaistītājs un

ka apsaimniekotā meža zeme arī turpmāk ir siltumnīcefekta gāzu piesaistītājs un

| b) | ka ilgtermiņa mazemisiju stratēģijā ir izklāstīti veidi, kā līdz 2050. gadam saglabāt vai uzlabot siltumnīcefekta gāzu piesaistītājus un uzkrājsistēmas, lai īstenotu Parīzes nolīguma 4. panta 1. punktā noteikto mērķi, proti, šā gadsimta otrajā pusē panākt līdzsvaru starp siltumnīcefekta gāzu antropogēnajām emisijām no avotiem un piesaistījumiem piesaistītājos. |
| --- | --- |

b)

b)

ka ilgtermiņa mazemisiju stratēģijā ir izklāstīti veidi, kā līdz 2050. gadam saglabāt vai uzlabot siltumnīcefekta gāzu piesaistītājus un uzkrājsistēmas, lai īstenotu Parīzes nolīguma 4. panta 1. punktā noteikto mērķi, proti, šā gadsimta otrajā pusē panākt līdzsvaru starp siltumnīcefekta gāzu antropogēnajām emisijām no avotiem un piesaistījumiem piesaistītājos.

ka ilgtermiņa mazemisiju stratēģijā ir izklāstīti veidi, kā līdz 2050. gadam saglabāt vai uzlabot siltumnīcefekta gāzu piesaistītājus un uzkrājsistēmas, lai īstenotu Parīzes nolīguma 4. panta 1. punktā noteikto mērķi, proti, šā gadsimta otrajā pusē panākt līdzsvaru starp siltumnīcefekta gāzu antropogēnajām emisijām no avotiem un piesaistījumiem piesaistītājos.

Komisija var piešķirt atkāpi no 2000.–2012. gada bāzes perioda, ja dalībvalsts iesniedz pamatotu pieprasījumu, pamatojot, ka šāda atkāpe ir absolūti nepieciešama datu pieejamības iemeslu dēļ, piemēram, saistībā ar mežu inventarizācijas laiku.

Komisija var piešķirt atkāpi no 2000.–2012. gada bāzes perioda, ja dalībvalsts iesniedz pamatotu pieprasījumu, pamatojot, ka šāda atkāpe ir absolūti nepieciešama datu pieejamības iemeslu dēļ, piemēram, saistībā ar mežu inventarizācijas laiku.

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 3. punkts – 2.a daļa (jauna)

8. pants – 3. punkts – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Atkāpjoties no 2. daļas, meža references līmeni Horvātijai var aprēķināt, ņemot vērā tās teritorijas daļas okupāciju no 1991. līdz 1998. gadam, kara sekas un tā ietekmi uz mežu apsaimniekošanas praksi tās teritorijā, vienlaikus izslēdzot politikas ietekmi uz meža oglekļa piesaistītāju attīstību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atkāpjoties no 2. daļas, meža references līmeni Horvātijai var aprēķināt, ņemot vērā tās teritorijas daļas okupāciju no 1991. līdz 1998. gadam, kara sekas un tā ietekmi uz mežu apsaimniekošanas praksi tās teritorijā, vienlaikus izslēdzot politikas ietekmi uz meža oglekļa piesaistītāju attīstību.

Atkāpjoties no 2. daļas, meža references līmeni Horvātijai var aprēķināt, ņemot vērā tās teritorijas daļas okupāciju no 1991. līdz 1998. gadam, kara sekas un tā ietekmi uz mežu apsaimniekošanas praksi tās teritorijā, vienlaikus izslēdzot politikas ietekmi uz meža oglekļa piesaistītāju attīstību.

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 3. punkts – 3. daļa

8. pants – 3. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Nacionālo mežsaimniecības uzskaites plānu publisko un par to veic sabiedrisko apspriešanu. | Nacionālo mežsaimniecības uzskaites plānu publisko
  , tostarp publicējot internetā,
  un par to veic sabiedrisko apspriešanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Nacionālo mežsaimniecības uzskaites plānu publisko un par to veic sabiedrisko apspriešanu.

Nacionālo mežsaimniecības uzskaites plānu publisko
  , tostarp publicējot internetā,
  un par to veic sabiedrisko apspriešanu.

, tostarp publicējot internetā,

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 4. punkts

8. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Dalībvalstis pierāda, ka metodes un dati, kas izmantoti meža references līmeņa noteikšanā nacionālajā mežsaimniecības uzskaites plānā, ir saskanīgi ar tiem, kas izmantoti ziņošanā par apsaimniekoto meža zemi. Ja tas vajadzīgs konsekvences nodrošināšanai, dalībvalsts ne vēlāk kā 2021.–2025. gada perioda vai 2026.–2030. gada perioda beigās Komisijai iesniedz tehnisku references līmeņa korekciju. | 4.   Dalībvalstis pierāda, ka metodes un dati, kas izmantoti meža references līmeņa noteikšanā nacionālajā mežsaimniecības uzskaites plānā, ir saskanīgi ar tiem, kas izmantoti ziņošanā par apsaimniekoto meža zemi.
  Izmanto datus, ko sniedz visjaunākā pārbaudītā uzskaite par zemes izmantošanu un meža stāvokli.
  Ja tas vajadzīgs konsekvences nodrošināšanai,
  kā arī lai ziņotu par pozitīvu ieguldījumu, ko ir devusi noteikšanas laikā spēkā esošā ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas politika,
  dalībvalsts ne vēlāk kā 2021.–2025. gada perioda vai 2026.–2030. gada perioda beigās Komisijai iesniedz tehnisku references līmeņa korekciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Dalībvalstis pierāda, ka metodes un dati, kas izmantoti meža references līmeņa noteikšanā nacionālajā mežsaimniecības uzskaites plānā, ir saskanīgi ar tiem, kas izmantoti ziņošanā par apsaimniekoto meža zemi. Ja tas vajadzīgs konsekvences nodrošināšanai, dalībvalsts ne vēlāk kā 2021.–2025. gada perioda vai 2026.–2030. gada perioda beigās Komisijai iesniedz tehnisku references līmeņa korekciju.

4.   Dalībvalstis pierāda, ka metodes un dati, kas izmantoti meža references līmeņa noteikšanā nacionālajā mežsaimniecības uzskaites plānā, ir saskanīgi ar tiem, kas izmantoti ziņošanā par apsaimniekoto meža zemi.
  Izmanto datus, ko sniedz visjaunākā pārbaudītā uzskaite par zemes izmantošanu un meža stāvokli.
  Ja tas vajadzīgs konsekvences nodrošināšanai,
  kā arī lai ziņotu par pozitīvu ieguldījumu, ko ir devusi noteikšanas laikā spēkā esošā ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas politika,
  dalībvalsts ne vēlāk kā 2021.–2025. gada perioda vai 2026.–2030. gada perioda beigās Komisijai iesniedz tehnisku references līmeņa korekciju.

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 5. punkts

8. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   
  Komisija
  izskata
  nacionālo
  mežsaimniecības uzskaites
  plānu
  un tehniskās korekcijas un novērtē, kādā mērā
  ierosinātie
  jaunie vai koriģētie meža references līmeņi ir noteikti saskaņā ar 3. un 4. punktā, kā arī 5. panta 1. punktā izklāstītajiem principiem un prasībām.
  Ciktāl tas ir vajadzīgs
  ,
  lai nodrošinātu atbilstību
  3. un 4. punktā, kā arī 5. panta 1. punktā izklāstītajiem principiem un prasībām, Komisija
  var ierosinātos jaunos vai koriģētos meža references līmeņus pārrēķināt
  . | 5.   
  Izskatīšanas ekspertu grupa, kura izveidota saskaņā ar Komisijas Lēmumu C(2016)3301 un kuras sastāvā ir Komisijas un dalībvalstu pārstāvji, apspriežoties ar Mežsaimniecības pastāvīgo komiteju un Mežsaimniecības un korķa civilā dialoga grupu,
  izskata
  nacionālos
  mežsaimniecības uzskaites
  plānus
  un tehniskās korekcijas un novērtē, kādā mērā
  dalībvalstu pieņemtie
  jaunie vai koriģētie meža references līmeņi ir noteikti saskaņā ar
  šī panta
  3. un 4. punktā, kā arī 5. panta 1. punktā izklāstītajiem principiem un prasībām.
  Komisija jaunos vai koriģētos meža references līmeņus var pārrēķināt tikai tad
  ,
  ja nav nodrošināta atbilstība šī panta
  3. un 4. punktā, kā arī 5. panta 1. punktā izklāstītajiem principiem un prasībām
  . Komisija izstrādā kopsavilkuma ziņojumu un dara to publiski pieejamu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   
  Komisija
  izskata
  nacionālo
  mežsaimniecības uzskaites
  plānu
  un tehniskās korekcijas un novērtē, kādā mērā
  ierosinātie
  jaunie vai koriģētie meža references līmeņi ir noteikti saskaņā ar 3. un 4. punktā, kā arī 5. panta 1. punktā izklāstītajiem principiem un prasībām.
  Ciktāl tas ir vajadzīgs
  ,
  lai nodrošinātu atbilstību
  3. un 4. punktā, kā arī 5. panta 1. punktā izklāstītajiem principiem un prasībām, Komisija
  var ierosinātos jaunos vai koriģētos meža references līmeņus pārrēķināt
  .

5.   
  Izskatīšanas ekspertu grupa, kura izveidota saskaņā ar Komisijas Lēmumu C(2016)3301 un kuras sastāvā ir Komisijas un dalībvalstu pārstāvji, apspriežoties ar Mežsaimniecības pastāvīgo komiteju un Mežsaimniecības un korķa civilā dialoga grupu,
  izskata
  nacionālos
  mežsaimniecības uzskaites
  plānus
  un tehniskās korekcijas un novērtē, kādā mērā
  dalībvalstu pieņemtie
  jaunie vai koriģētie meža references līmeņi ir noteikti saskaņā ar
  šī panta
  3. un 4. punktā, kā arī 5. panta 1. punktā izklāstītajiem principiem un prasībām.
  Komisija jaunos vai koriģētos meža references līmeņus var pārrēķināt tikai tad
  ,
  ja nav nodrošināta atbilstība šī panta
  3. un 4. punktā, kā arī 5. panta 1. punktā izklāstītajiem principiem un prasībām
  . Komisija izstrādā kopsavilkuma ziņojumu un dara to publiski pieejamu.

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 5. punkts – 1.a daļa (jauna)

8. pants – 5. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstis iesniedz Komisijai visus pieprasītos datus un informāciju pirmajā daļā minētajām pārskatīšanas un novērtējuma vajadzībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis iesniedz Komisijai visus pieprasītos datus un informāciju pirmajā daļā minētajām pārskatīšanas un novērtējuma vajadzībām.

Dalībvalstis iesniedz Komisijai visus pieprasītos datus un informāciju pirmajā daļā minētajām pārskatīšanas un novērtējuma vajadzībām.

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 6. punkts

8. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Komisija saskaņā ar 14. pantu pieņem deleģētos aktus, ar kuriem groza II pielikumu, ņemot vērā atbilstīgi 5. punktam veikto izskatīšanu, lai atjauninātu dalībvalstu meža references līmeņus, kuru pamatā ir nacionālie mežsaimniecības uzskaites plāni vai iesniegtās tehniskās korekcijas un jebkādi aprēķini, kas veikti izskatīšanas kontekstā. Līdz brīdim, kad
  minētais deleģētais akts
  stājas spēkā, attiecībā uz 2021.–2025. gada periodu un/vai 2026.–2030. gada periodu piemērojami ir dalībvalsts meža references līmeņi, kas norādīti II pielikumā. | 6.   Komisija saskaņā ar 14. pantu pieņem deleģētos aktus, ar kuriem groza II pielikumu, ņemot vērā
  izskatīšanas ekspertu grupas
  atbilstīgi
  šā panta
  5. punktam veikto izskatīšanu, lai atjauninātu dalībvalstu meža references līmeņus, kuru pamatā ir nacionālie mežsaimniecības uzskaites plāni vai iesniegtās tehniskās korekcijas un jebkādi aprēķini, kas veikti izskatīšanas kontekstā. |
| | Līdz brīdim, kad
  minētie deleģētie akti
  stājas spēkā, attiecībā uz 2021.–2025. gada periodu un/vai 2026.–2030. gada periodu piemērojami ir dalībvalsts meža references līmeņi, kas norādīti II pielikumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Komisija saskaņā ar 14. pantu pieņem deleģētos aktus, ar kuriem groza II pielikumu, ņemot vērā atbilstīgi 5. punktam veikto izskatīšanu, lai atjauninātu dalībvalstu meža references līmeņus, kuru pamatā ir nacionālie mežsaimniecības uzskaites plāni vai iesniegtās tehniskās korekcijas un jebkādi aprēķini, kas veikti izskatīšanas kontekstā. Līdz brīdim, kad
  minētais deleģētais akts
  stājas spēkā, attiecībā uz 2021.–2025. gada periodu un/vai 2026.–2030. gada periodu piemērojami ir dalībvalsts meža references līmeņi, kas norādīti II pielikumā.

6.   Komisija saskaņā ar 14. pantu pieņem deleģētos aktus, ar kuriem groza II pielikumu, ņemot vērā
  izskatīšanas ekspertu grupas
  atbilstīgi
  šā panta
  5. punktam veikto izskatīšanu, lai atjauninātu dalībvalstu meža references līmeņus, kuru pamatā ir nacionālie mežsaimniecības uzskaites plāni vai iesniegtās tehniskās korekcijas un jebkādi aprēķini, kas veikti izskatīšanas kontekstā.

Līdz brīdim, kad
  minētie deleģētie akti
  stājas spēkā, attiecībā uz 2021.–2025. gada periodu un/vai 2026.–2030. gada periodu piemērojami ir dalībvalsts meža references līmeņi, kas norādīti II pielikumā.

minētie deleģētie akti

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1.a punkts (jauns)

9. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 14. pantu, lai grozītu šo regulu, papildinot nocirstas koksnes produktu kategorijas ar papildu produktiem, kam ir oglekļa sekvestrēšanas ietekme, pamatojoties uz IPCC vadlīnijām un nodrošinot vides integritāti, un atjauninot aprites cikla puses standarta vērtības, kas norādītas V pielikumā, lai tās pielāgotu tehnikas progresam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 14. pantu, lai grozītu šo regulu, papildinot nocirstas koksnes produktu kategorijas ar papildu produktiem, kam ir oglekļa sekvestrēšanas ietekme, pamatojoties uz IPCC vadlīnijām un nodrošinot vides integritāti, un atjauninot aprites cikla puses standarta vērtības, kas norādītas V pielikumā, lai tās pielāgotu tehnikas progresam.

Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 14. pantu, lai grozītu šo regulu, papildinot nocirstas koksnes produktu kategorijas ar papildu produktiem, kam ir oglekļa sekvestrēšanas ietekme, pamatojoties uz IPCC vadlīnijām un nodrošinot vides integritāti, un atjauninot aprites cikla puses standarta vērtības, kas norādītas V pielikumā, lai tās pielāgotu tehnikas progresam.

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. punkts

10. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   2021.–2025. gada perioda un 2026.–2030. gada perioda beigās dalībvalstis no savas
  apmežotās zemes un
  apsaimniekotās meža zemes uzskaites var izslēgt tādas siltumnīcefekta gāzu emisijas no dabiskiem traucējumiem, kas pārsniedz vidējās emisijas, kuras laikposmā no 2001. līdz 2020. gadam radušās dabisku traucējumu dēļ, no kurām izslēgtas statistiski anomālas vērtības (iegūstot “fona līmeni”) un kuras aprēķinātas saskaņā ar šo pantu un VI pielikumu. | 1.   2021.–2025. gada perioda un 2026.–2030. gada perioda beigās dalībvalstis no savas apsaimniekotās meža zemes uzskaites var izslēgt tādas siltumnīcefekta gāzu emisijas no dabiskiem traucējumiem, kas pārsniedz vidējās emisijas, kuras laikposmā no 2001. līdz 2020. gadam radušās dabisku traucējumu dēļ, no kurām izslēgtas statistiski anomālas vērtības (iegūstot “fona līmeni”) un kuras aprēķinātas saskaņā ar šo pantu un VI pielikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   2021.–2025. gada perioda un 2026.–2030. gada perioda beigās dalībvalstis no savas
  apmežotās zemes un
  apsaimniekotās meža zemes uzskaites var izslēgt tādas siltumnīcefekta gāzu emisijas no dabiskiem traucējumiem, kas pārsniedz vidējās emisijas, kuras laikposmā no 2001. līdz 2020. gadam radušās dabisku traucējumu dēļ, no kurām izslēgtas statistiski anomālas vērtības (iegūstot “fona līmeni”) un kuras aprēķinātas saskaņā ar šo pantu un VI pielikumu.

1.   2021.–2025. gada perioda un 2026.–2030. gada perioda beigās dalībvalstis no savas apsaimniekotās meža zemes uzskaites var izslēgt tādas siltumnīcefekta gāzu emisijas no dabiskiem traucējumiem, kas pārsniedz vidējās emisijas, kuras laikposmā no 2001. līdz 2020. gadam radušās dabisku traucējumu dēļ, no kurām izslēgtas statistiski anomālas vērtības (iegūstot “fona līmeni”) un kuras aprēķinātas saskaņā ar šo pantu un VI pielikumu.

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 5.a punkts (jauns)

11. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Novērtējumu par šajā pantā aprakstītā elastības mehānisma ietekmi iekļauj ziņojumā, kas minēts 15. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Novērtējumu par šajā pantā aprakstītā elastības mehānisma ietekmi iekļauj ziņojumā, kas minēts 15. pantā.

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12.a pants (jauns)

12.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.a pants




  Komisija 2027. un 2032. gadā ziņo par Savienībā apsaimniekoto meža zemju emisiju un piesaistījumu kumulatīvo bilanci salīdzinājumā ar vidējo emisiju un piesaistījumu apjomu laikposmā no 1990. gada līdz 2009. gadam. Ja kumulatīvā bilance ir negatīva, Komisija iesniedz priekšlikumu par kompensēšanu un attiecīgā apjoma atskaitīšanu no dalībvalstu emisijas kvotām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../...

   (1a)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12.a pants

Komisija 2027. un 2032. gadā ziņo par Savienībā apsaimniekoto meža zemju emisiju un piesaistījumu kumulatīvo bilanci salīdzinājumā ar vidējo emisiju un piesaistījumu apjomu laikposmā no 1990. gada līdz 2009. gadam. Ja kumulatīvā bilance ir negatīva, Komisija iesniedz priekšlikumu par kompensēšanu un attiecīgā apjoma atskaitīšanu no dalībvalstu emisijas kvotām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../...

   (1a)

  .

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 2. punkts

14. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pilnvaras pieņemt 3., 5., 8., 10. un 13. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no [spēkā stāšanās diena]. | 2.   Pilnvaras pieņemt 3., 5., 8.,
  9.,
  10. un 13. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no [spēkā stāšanās diena]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pilnvaras pieņemt 3., 5., 8., 10. un 13. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no [spēkā stāšanās diena].

2.   Pilnvaras pieņemt 3., 5., 8.,
  9.,
  10. un 13. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no [spēkā stāšanās diena].

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – - 1. daļa (jauna)

15. pants – - 1. daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Sešu mēnešu veicinošā dialoga laikā, ko 2018. gadā īsteno saskaņā ar UNFCCC, Komisija publicē paziņojumu, kurā novērtē klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā pieņemto Savienības tiesību aktu atbilstību Parīzes nolīguma mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Sešu mēnešu veicinošā dialoga laikā, ko 2018. gadā īsteno saskaņā ar UNFCCC, Komisija publicē paziņojumu, kurā novērtē klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā pieņemto Savienības tiesību aktu atbilstību Parīzes nolīguma mērķiem.

Sešu mēnešu veicinošā dialoga laikā, ko 2018. gadā īsteno saskaņā ar UNFCCC, Komisija publicē paziņojumu, kurā novērtē klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā pieņemto Savienības tiesību aktu atbilstību Parīzes nolīguma mērķiem.

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 1. punkts

15. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2024. gada 28. februārim un vēlāk ik pēc pieciem gadiem ziņo par šīs regulas darbību, tās devumu ES vispārējā 2030. gada siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāja sasniegšanā un tās devumu Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanā
  un var
  attiecīgā gadījumā
  izvirzīt
  priekšlikumus. | Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2024. gada 28. februārim un vēlāk ik pēc pieciem gadiem ziņo par šīs regulas darbību, tās devumu ES vispārējā 2030. gada siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāja sasniegšanā un tās devumu Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanā
  . Ziņojumiem
  attiecīgā gadījumā
  var pievienot likumdošanas
  priekšlikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2024. gada 28. februārim un vēlāk ik pēc pieciem gadiem ziņo par šīs regulas darbību, tās devumu ES vispārējā 2030. gada siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāja sasniegšanā un tās devumu Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanā
  un var
  attiecīgā gadījumā
  izvirzīt
  priekšlikumus.

un var

izvirzīt

Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2024. gada 28. februārim un vēlāk ik pēc pieciem gadiem ziņo par šīs regulas darbību, tās devumu ES vispārējā 2030. gada siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāja sasniegšanā un tās devumu Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanā
  . Ziņojumiem
  attiecīgā gadījumā
  var pievienot likumdošanas
  priekšlikumus.

. Ziņojumiem

var pievienot likumdošanas

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0262/2017).

1

(10)  http://www4.unfccc.
  int/submissions/indc/Submission%20Pages/submissions.aspx

10

int/submissions/indc/Submission%20Pages/submissions.aspx

(10)  http://www4.unfccc.
  int/ndcregistry/pages/Party.aspx?party=EUU

10

int/ndcregistry/pages/Party.aspx?party=EUU

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Lēmums Nr. 529/2013/ES par uzskaites noteikumiem attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaisti, kas rodas darbībās, kuras saistītas ar zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību, un par informāciju par rīcību, kas saistīta ar šīm darbībām (OV L 165, 18.6.2013., 80. lpp.).

11

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Lēmums Nr. 529/2013/ES par uzskaites noteikumiem attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaisti, kas rodas darbībās, kuras saistītas ar zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību, un par informāciju par rīcību, kas saistīta ar šīm darbībām (OV L 165, 18.6.2013., 80. lpp.).

11

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regula (ES) .../... par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam nolūkā izveidot noturīgu Enerģētikas savienību un izpildīt Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes regulu (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai saistībā ar klimata pārmaiņām (OV L ..., ..., ... lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regula (ES) .../... par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam nolūkā izveidot noturīgu Enerģētikas savienību un izpildīt Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes regulu (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai saistībā ar klimata pārmaiņām (OV L ..., ..., ... lpp.).

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/237 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/237

---

P8_TA(2017)0340

Vienota uzturēšanās atļauju forma trešo valstu pilsoņiem ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1030/2002, ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem (COM(2016)0434 – C8-0247/2016 – 2016/0198(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 337/37)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0434), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0434),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 79. panta 2. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0247/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 79. panta 2. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0247/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 15. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 15. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0065/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0065/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0198

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1030/2002, ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/1954.)

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/238 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/238

---

P8_TA(2017)0343

Budžeta grozījuma Nr. 3/2017 projekts — līdzekļi Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai; ACER un SESAR2 štatu saraksti

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 3/2017 projektu — līdzekļu palielinājums Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai, lai turpinātu jauniešu bezdarba līmeņa samazināšanu visā Eiropas Savienībā, un decentralizētās aģentūras ACER un SESAR2 kopuzņēmuma štatu saraksta atjauninājums (11812/2017 – C8-0303/2017 – 2017/2078(BUD))

(2018/C 337/38)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,






  — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2016. gada 1. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2016. gada 1. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3) (DFS regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3) (DFS regula),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 5/2017 “Jauniešu bezdarbs: vai ES politikas virzieniem ir bijusi nozīme? Garantijas jauniešiem shēmas un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas novērtējums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 5/2017 “Jauniešu bezdarbs: vai ES politikas virzieniem ir bijusi nozīme? Garantijas jauniešiem shēmas un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas novērtējums”,

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (5),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 3/2017 projektu, ko Komisija pieņēma 2017. gada 30. maijā (COM(2017)0288), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 3/2017 projektu, ko Komisija pieņēma 2017. gada 30. maijā (COM(2017)0288),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 3/2017 projektu, ko Padome pieņēma 2017. gada 4. septembrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam tajā pašā dienā (11812/2017 – C8-0303/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 3/2017 projektu, ko Padome pieņēma 2017. gada 4. septembrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam tajā pašā dienā (11812/2017 – C8-0303/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0282/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0282/2017),

| A. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 3/2017 projekts ir saistīts ar papildu saistību apropriāciju piešķiršanu Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai (JNI) EUR 500 miljonu apmērā, ko Eiropas Parlaments un Padome apstiprināja, vienojoties par 2017. gada budžetu, kā arī ar decentralizētās aģentūras ACER un SESAR2 kopuzņēmuma štatu sarakstu grozīšanu, neietekmējot vispārējo budžetu vai štata vietu kopskaitu; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 3/2017 projekts ir saistīts ar papildu saistību apropriāciju piešķiršanu Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai (JNI) EUR 500 miljonu apmērā, ko Eiropas Parlaments un Padome apstiprināja, vienojoties par 2017. gada budžetu, kā arī ar decentralizētās aģentūras ACER un SESAR2 kopuzņēmuma štatu sarakstu grozīšanu, neietekmējot vispārējo budžetu vai štata vietu kopskaitu;

| B. | tā kā Eiropas Parlaments un Padome aicināja Komisiju 2017. gadā ierosināt budžeta grozījumu, lai šajā pašā gadā piešķirtu EUR 500 miljonus Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai, šo piešķīrumu finansējot no saistību vispārējās rezerves, tiklīdz būs pieņemta DFS regulas 6. pantā paredzētā tehniskā korekcija; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Parlaments un Padome aicināja Komisiju 2017. gadā ierosināt budžeta grozījumu, lai šajā pašā gadā piešķirtu EUR 500 miljonus Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai, šo piešķīrumu finansējot no saistību vispārējās rezerves, tiklīdz būs pieņemta DFS regulas 6. pantā paredzētā tehniskā korekcija;

| C. | tā kā Komisija pēc tehniskās korekcijas pieņemšanas ierosina grozīt Savienības 2017. gada budžetu un palielināt līdzekļu apmēru 04 02 64. pantā “Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva”; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija pēc tehniskās korekcijas pieņemšanas ierosina grozīt Savienības 2017. gada budžetu un palielināt līdzekļu apmēru 04 02 64. pantā “Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva”;

| D. | tā kā saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas (DFS) vidusposma pārskatīšanu Eiropas Parlaments un Padome ir vienojušies par papildu piešķīrumu JNI EUR 1,2 miljardu apmērā 2017.–2020. gadā un Eiropas Parlaments savā ar DFS vidusposma pārskatīšanu saistītajā paziņojumā ir uzsvēris, ka minētais apmērs ir politiska rakstura un tam nav nekādu juridisku seku; |
| --- | --- |

D.

tā kā saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas (DFS) vidusposma pārskatīšanu Eiropas Parlaments un Padome ir vienojušies par papildu piešķīrumu JNI EUR 1,2 miljardu apmērā 2017.–2020. gadā un Eiropas Parlaments savā ar DFS vidusposma pārskatīšanu saistītajā paziņojumā ir uzsvēris, ka minētais apmērs ir politiska rakstura un tam nav nekādu juridisku seku;

| E. | tā kā saistībā ar DFS vidusposma pārskatīšanu Komisija savā paziņojumā arī uzsvēra, ka būtu jāizskata iespēja palielināt JNI finansējumu par vairāk nekā EUR 1,2 miljardiem, par kuriem panākta vienošanās, izmantojot rezerves, kas pieejamas saistību vispārējās rezerves ietvaros saskaņā ar DFS regulas 14. pantu; |
| --- | --- |

E.

tā kā saistībā ar DFS vidusposma pārskatīšanu Komisija savā paziņojumā arī uzsvēra, ka būtu jāizskata iespēja palielināt JNI finansējumu par vairāk nekā EUR 1,2 miljardiem, par kuriem panākta vienošanās, izmantojot rezerves, kas pieejamas saistību vispārējās rezerves ietvaros saskaņā ar DFS regulas 14. pantu;

| F. | tā kā prasību 2017. gadā īstenot pārklasifikāciju vajadzētu attiecināt gan uz decentralizēto aģentūru ACER, gan SESAR2 kopuzņēmumu, |
| --- | --- |

F.

tā kā prasību 2017. gadā īstenot pārklasifikāciju vajadzētu attiecināt gan uz decentralizēto aģentūru ACER, gan SESAR2 kopuzņēmumu,

| 1. | uzsver, ka par prioritāti jāuzskata steidzamā nepieciešamība vēl vairāk palielināt Savienības finansiālo iesaistīšanos cīņā pret jauniešu bezdarbu, piešķirot papildu finansējumu JNI; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž nožēlu par to, ka Savienības 2017. gada budžeta grozīšana ar mērķi palielināt finansējumu JNI, par ko bija panākta vienošanās 2017. gada budžeta procedūrā, aizkavējās, jo Padome bloķēja un vēlu apstiprināja DFS vidusposma pārskatīšanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 3/2017 projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt attiecīgo darbības programmu ātru pārplānošanu, lai panāktu, ka par visu JNI paredzēto papildu finansējumu, proti, EUR 500 miljoniem, līdz 2017. gada beigām tiek efektīvi uzņemtas saistības; turklāt aicina dalībvalstis pirms shēmu izveides veikt trūkumu novērtējumus un tirgus analīzes, lai gūtu maksimālu labumu no JNI; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pieņem zināšanai izmaiņas decentralizētās aģentūras ACER un SESAR2 kopuzņēmuma štatu sarakstos; norāda, ka šīs izmaiņas nemaina kopējo štata vietu skaitu un ka tās iespējams finansēt minēto struktūru šā gada budžeta ietvaros; piekrīt, ka AD 15 pakāpes štata vietas pārklasificēšana SESAR2 kopuzņēmumā tiek veikta ad personam un tās termiņš beigsies pašreizējā izpilddirektora pilnvaru termiņa beigās; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 3/2017 projektu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 3/2017 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 51, 28.2.2017.

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(4)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(5)  OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.

---

Ceturtdiena, 2017. gada 14. septembris

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/240 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/240

---

P8_TA(2017)0347

Produktu un pakalpojumu pieejamības prasības ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz produktu un pakalpojumu pieejamības prasībām (COM(2015)0615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 337/39)

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

1.a atsauce (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, un jo īpaši tās 26. pantu, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, un jo īpaši tās 26. pantu,

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Šīs direktīvas mērķis ir veicināt iekšējā tirgus pienācīgu darbību, tuvinot dalībvalstu normatīvos un administratīvos aktus un likvidējot šķēršļus konkrētu pieejamu produktu un pakalpojumu brīvai apritei. Tādējādi tiks uzlabota pieejamu produktu un pakalpojumu pieejamība iekšējā tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Šīs direktīvas mērķis ir veicināt iekšējā tirgus pienācīgu darbību, tuvinot dalībvalstu normatīvos un administratīvos aktus un likvidējot šķēršļus konkrētu pieejamu produktu un pakalpojumu brīvai apritei. Tādējādi tiks uzlabota pieejamu produktu un pakalpojumu pieejamība iekšējā tirgū.

| (1) | Šīs direktīvas mērķis ir veicināt iekšējā tirgus pienācīgu darbību, tuvinot dalībvalstu normatīvos un administratīvos aktus un likvidējot šķēršļus konkrētu pieejamu produktu un pakalpojumu brīvai apritei. Tādējādi tiks uzlabota pieejamu produktu un pakalpojumu pieejamība iekšējā tirgū
  un uzlabota piekļuve par tiem sniegtajai informācijai, kā arī šāda informācija būs praktiskāka
  . |
| --- | --- |

(1)

Šīs direktīvas mērķis ir veicināt iekšējā tirgus pienācīgu darbību, tuvinot dalībvalstu normatīvos un administratīvos aktus un likvidējot šķēršļus konkrētu pieejamu produktu un pakalpojumu brīvai apritei. Tādējādi tiks uzlabota pieejamu produktu un pakalpojumu pieejamība iekšējā tirgū
  un uzlabota piekļuve par tiem sniegtajai informācijai, kā arī šāda informācija būs praktiskāka
  .

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Pieejamu produktu un pakalpojumu pieprasījums ir liels, un tādu iedzīvotāju skaits, kuriem ir invaliditāte
  un/vai funkcionāli ierobežojumi
  , ievērojami pieaugs līdz ar
  Eiropas
  Savienības iedzīvotāju novecošanu. Vide, kurā produkti un pakalpojumi ir pieejamāki, veido iekļaujošāku sabiedrību un
  veicina spēju
  dzīvot neatkarīgi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Pieejamu produktu un pakalpojumu pieprasījums ir liels, un tādu iedzīvotāju skaits, kuriem ir invaliditāte
  un/vai funkcionāli ierobežojumi
  , ievērojami pieaugs līdz ar
  Eiropas
  Savienības iedzīvotāju novecošanu. Vide, kurā produkti un pakalpojumi ir pieejamāki, veido iekļaujošāku sabiedrību un
  veicina spēju
  dzīvot neatkarīgi.

| (2) | Pieejamu produktu un pakalpojumu pieprasījums ir liels, un tādu iedzīvotāju skaits, kuriem ir
  funkcionāli ierobežojumi, tostarp
  invaliditāte
  Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (“Konvencija”) 1. panta izpratnē
  , ievērojami pieaugs līdz ar Savienības iedzīvotāju novecošanu. Vide, kurā produkti un pakalpojumi ir pieejamāki, veido iekļaujošāku sabiedrību un
  ir priekšnosacījums spējai
  dzīvot neatkarīgi. |
| --- | --- |

(2)

Pieejamu produktu un pakalpojumu pieprasījums ir liels, un tādu iedzīvotāju skaits, kuriem ir
  funkcionāli ierobežojumi, tostarp
  invaliditāte
  Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (“Konvencija”) 1. panta izpratnē
  , ievērojami pieaugs līdz ar Savienības iedzīvotāju novecošanu. Vide, kurā produkti un pakalpojumi ir pieejamāki, veido iekļaujošāku sabiedrību un
  ir priekšnosacījums spējai
  dzīvot neatkarīgi.

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Attiecībā uz produktiem, rīkiem, ierīcēm un pakalpojumiem būtu jānodrošina vispārēja pieejamība, universālais dizains un dzimumu līdztiesības aspekts, lai tos vispārēji varētu izmantot personas ar invaliditāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Attiecībā uz produktiem, rīkiem, ierīcēm un pakalpojumiem būtu jānodrošina vispārēja pieejamība, universālais dizains un dzimumu līdztiesības aspekts, lai tos vispārēji varētu izmantot personas ar invaliditāti.

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Atšķirības tiesību aktos un administratīvos pasākumos, ko dalībvalstis pieņēmušas attiecībā uz produktu un pakalpojumu pieejamību personām ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar invaliditāti, rada šķēršļus
  šādu produktu un pakalpojumu
  brīvai apritei un kropļo efektīvu konkurenci iekšējā tirgū. Šādi šķēršļi īpaši skar uzņēmējus, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumus (MVU). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Atšķirības tiesību aktos un administratīvos pasākumos, ko dalībvalstis pieņēmušas attiecībā uz produktu un pakalpojumu pieejamību personām ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar invaliditāti, rada šķēršļus
  šādu produktu un pakalpojumu
  brīvai apritei un kropļo efektīvu konkurenci iekšējā tirgū. Šādi šķēršļi īpaši skar uzņēmējus, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumus (MVU).

| (3) | Atšķirības tiesību aktos un administratīvos pasākumos, ko dalībvalstis pieņēmušas attiecībā uz
  dažu
  produktu un pakalpojumu pieejamību personām ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar invaliditāti, rada šķēršļus
  to
  brīvai apritei un kropļo efektīvu konkurenci iekšējā tirgū
  . Attiecībā uz citiem produktiem atšķirības, visticamāk, palielināsies sakarā ar Konvencijas stāšanos spēkā.
  Šādi šķēršļi īpaši skar uzņēmējus, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumus (MVU). |
| --- | --- |

(3)

Atšķirības tiesību aktos un administratīvos pasākumos, ko dalībvalstis pieņēmušas attiecībā uz
  dažu
  produktu un pakalpojumu pieejamību personām ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar invaliditāti, rada šķēršļus
  to
  brīvai apritei un kropļo efektīvu konkurenci iekšējā tirgū
  . Attiecībā uz citiem produktiem atšķirības, visticamāk, palielināsies sakarā ar Konvencijas stāšanos spēkā.
  Šādi šķēršļi īpaši skar uzņēmējus, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumus (MVU).

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Sakarā ar ierobežotu konkurenci starp piegādātājiem pieejamu produktu patērētāji un pieejamu pakalpojumu saņēmēji saskaras ar augstām cenām. Valstu noteikumu sadrumstalotība mazina potenciālos ieguvumus no pieredzes apmaiņas ar valstu un starptautiskajiem partneriem, pielāgojoties sabiedrības un tehnoloģiju attīstībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Sakarā ar ierobežotu konkurenci starp piegādātājiem pieejamu produktu patērētāji un pieejamu pakalpojumu saņēmēji saskaras ar augstām cenām. Valstu noteikumu sadrumstalotība mazina potenciālos ieguvumus no pieredzes apmaiņas ar valstu un starptautiskajiem partneriem, pielāgojoties sabiedrības un tehnoloģiju attīstībai.

| (5) | Sakarā ar ierobežotu konkurenci starp piegādātājiem pieejamu produktu
  , un jo īpaši tehnisko palīglīdzekļu,
  patērētāji un pieejamu pakalpojumu saņēmēji saskaras ar augstām cenām. Valstu noteikumu sadrumstalotība mazina potenciālos ieguvumus no pieredzes apmaiņas ar valstu un starptautiskajiem partneriem, pielāgojoties sabiedrības un tehnoloģiju attīstībai. |
| --- | --- |

(5)

Sakarā ar ierobežotu konkurenci starp piegādātājiem pieejamu produktu
  , un jo īpaši tehnisko palīglīdzekļu,
  patērētāji un pieejamu pakalpojumu saņēmēji saskaras ar augstām cenām. Valstu noteikumu sadrumstalotība mazina potenciālos ieguvumus no pieredzes apmaiņas ar valstu un starptautiskajiem partneriem, pielāgojoties sabiedrības un tehnoloģiju attīstībai.

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Tādēļ, lai likvidētu pieejamu produktu un pakalpojumu tirgus sadrumstalotību, radītu apjomradītus ietaupījumus, veicinātu pārrobežu tirdzniecību un
  mobilitāti
  , kā arī lai palīdzētu uzņēmējiem koncentrēt resursus uz inovācijām nevis tos izmantot
  , nodrošinot atbilstību sadrumstalotām tiesiskajām prasībām Savienībā
  , un lai nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību, Savienības līmenī būtu jātuvina valstu pasākumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Tādēļ, lai likvidētu pieejamu produktu un pakalpojumu tirgus sadrumstalotību, radītu apjomradītus ietaupījumus, veicinātu pārrobežu tirdzniecību un
  mobilitāti
  , kā arī lai palīdzētu uzņēmējiem koncentrēt resursus uz inovācijām nevis tos izmantot
  , nodrošinot atbilstību sadrumstalotām tiesiskajām prasībām Savienībā
  , un lai nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību, Savienības līmenī būtu jātuvina valstu pasākumi.

| (6) | Tādēļ, lai likvidētu pieejamu produktu un pakalpojumu tirgus sadrumstalotību, radītu apjomradītus ietaupījumus, veicinātu pārrobežu tirdzniecību un
  produktu un pakalpojumu brīvu apriti, un personu, tostarp personu ar invaliditāti, pārvietošanās brīvību
  , kā arī lai palīdzētu uzņēmējiem koncentrēt resursus uz inovācijām, nevis tos izmantot
  sadrumstalotu tiesību aktu radīto izmaksu segšanai
  , un lai nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību, Savienības līmenī būtu jātuvina valstu pasākumi. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ, lai likvidētu pieejamu produktu un pakalpojumu tirgus sadrumstalotību, radītu apjomradītus ietaupījumus, veicinātu pārrobežu tirdzniecību un
  produktu un pakalpojumu brīvu apriti, un personu, tostarp personu ar invaliditāti, pārvietošanās brīvību
  , kā arī lai palīdzētu uzņēmējiem koncentrēt resursus uz inovācijām, nevis tos izmantot
  sadrumstalotu tiesību aktu radīto izmaksu segšanai
  , un lai nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību, Savienības līmenī būtu jātuvina valstu pasākumi.

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 10. pantā ir prasīts, lai Savienība, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, apkaro diskrimināciju invaliditātes dēļ. Ar LESD 19. pantu Savienībai ir piešķirtas pilnvaras pieņemt tiesību aktus, lai cīnītos pret šādu diskrimināciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 10. pantā ir prasīts, lai Savienība, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, apkaro diskrimināciju invaliditātes dēļ. Ar LESD 19. pantu Savienībai ir piešķirtas pilnvaras pieņemt tiesību aktus, lai cīnītos pret šādu diskrimināciju.

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Šī direktīva respektē pamattiesības un ievēro principus, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Ar šo direktīvu jo īpaši tiecas nodrošināt, lai pilnībā tiktu ievērotas personu ar invaliditāti tiesības izmantot pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu viņu neatkarību, sociālo un profesionālo integrāciju un dalību sabiedrības dzīvē, un veicināt Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 26. panta piemērošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Šī direktīva respektē pamattiesības un ievēro principus, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Ar šo direktīvu jo īpaši tiecas nodrošināt, lai pilnībā tiktu ievērotas personu ar invaliditāti tiesības izmantot pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu viņu neatkarību, sociālo un profesionālo integrāciju un dalību sabiedrības dzīvē, un veicināt Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 26. panta piemērošanu.

| (9) | Šī direktīva respektē pamattiesības un ievēro principus, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Ar šo direktīvu jo īpaši tiecas nodrošināt, lai pilnībā tiktu ievērotas personu ar invaliditāti
  un vecāku cilvēku
  tiesības izmantot pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu viņu neatkarību, sociālo un profesionālo integrāciju un dalību sabiedrības dzīvē, un veicināt Eiropas Savienības Pamattiesību hartas
  21., 25. un
  26. panta piemērošanu. |
| --- | --- |

(9)

Šī direktīva respektē pamattiesības un ievēro principus, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Ar šo direktīvu jo īpaši tiecas nodrošināt, lai pilnībā tiktu ievērotas personu ar invaliditāti
  un vecāku cilvēku
  tiesības izmantot pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu viņu neatkarību, sociālo un profesionālo integrāciju un dalību sabiedrības dzīvē, un veicināt Eiropas Savienības Pamattiesību hartas
  21., 25. un
  26. panta piemērošanu.

Grozījums Nr. 250

Direktīvas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Labāka produktu un pakalpojumu pieejamība uzlabos dzīves kvalitāti ne tikai cilvēkiem ar invaliditāti, bet arī personām ar citiem pastāvīgiem vai pagaidu funkcionāliem ierobežojumiem, piemēram, veciem cilvēkiem, grūtniecēm un personām, kuras ceļo ar bagāžu. Tādēļ ir svarīgi, lai šīs direktīvas darbības joma ietvertu personas ar invaliditāti, kā arī personas ar pagaidu vai pastāvīgiem funkcionāliem ierobežojumiem, jo tas nodrošinātu patiesus ieguvumus un neatkarīgu dzīvi plašākai sabiedrības daļai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Labāka produktu un pakalpojumu pieejamība uzlabos dzīves kvalitāti ne tikai cilvēkiem ar invaliditāti, bet arī personām ar citiem pastāvīgiem vai pagaidu funkcionāliem ierobežojumiem, piemēram, veciem cilvēkiem, grūtniecēm un personām, kuras ceļo ar bagāžu. Tādēļ ir svarīgi, lai šīs direktīvas darbības joma ietvertu personas ar invaliditāti, kā arī personas ar pagaidu vai pastāvīgiem funkcionāliem ierobežojumiem, jo tas nodrošinātu patiesus ieguvumus un neatkarīgu dzīvi plašākai sabiedrības daļai.

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

9.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9b) | Eiropas Savienībā sieviešu ar invaliditāti ir vairāk nekā vīriešu ar invaliditāti. Sievietes ar invaliditāti saskaras ar vairākiemeslu diskrimināciju un pieredz nopietnus šķēršļus, lai pienācīgi izmantotu savas pamattiesības un brīvības. Pie tiem pieder fiziska, emocionāla, seksuāla, ekonomiska un institucionāla vardarbība. Tie ietver arī diskrimināciju attiecībā uz piekļuvi izglītībai un nodarbinātībai, kas var izraisīt sociālo izolāciju un psiholoģiskas traumas. Sievietes arī nesamērīgi cieš kā ģimenes locekļu ar invaliditāti aprūpētājas, un viņas biežāk nekā vīrieši cieš no diskriminācijas saistības dēļ. Ņemot vērā iepriekš minēto, ir steidzami jārīkojas, lai nodrošinātu, ka vienlīdzīga attieksme pret sievietēm ar invaliditāti un bērnu ar invaliditāti mātēm un viņām labvēlīgi pasākumi un politika ir cilvēka pamattiesības un ētisks pienākums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9b)

Eiropas Savienībā sieviešu ar invaliditāti ir vairāk nekā vīriešu ar invaliditāti. Sievietes ar invaliditāti saskaras ar vairākiemeslu diskrimināciju un pieredz nopietnus šķēršļus, lai pienācīgi izmantotu savas pamattiesības un brīvības. Pie tiem pieder fiziska, emocionāla, seksuāla, ekonomiska un institucionāla vardarbība. Tie ietver arī diskrimināciju attiecībā uz piekļuvi izglītībai un nodarbinātībai, kas var izraisīt sociālo izolāciju un psiholoģiskas traumas. Sievietes arī nesamērīgi cieš kā ģimenes locekļu ar invaliditāti aprūpētājas, un viņas biežāk nekā vīrieši cieš no diskriminācijas saistības dēļ. Ņemot vērā iepriekš minēto, ir steidzami jārīkojas, lai nodrošinātu, ka vienlīdzīga attieksme pret sievietēm ar invaliditāti un bērnu ar invaliditāti mātēm un viņām labvēlīgi pasākumi un politika ir cilvēka pamattiesības un ētisks pienākums.

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | “Digitālā vienotā tirgus stratēģijas” vispārējais mērķis ir ilgtspējīgi ekonomiski un sociāli ieguvumi, ko sniedz savienots digitālais vienotais tirgus. Savienības patērētāji vēl joprojām neizmanto visas cenu un izvēles priekšrocības, ko var sniegt vienotais tirgus, jo pārrobežu darījumu skaits tiešsaistē joprojām ir ļoti neliels. Sadrumstalotība ierobežo arī pieprasījumu pēc pārrobežu e-komercijas darījumiem. Tāpat ir vajadzīga saskaņota darbība, lai nodrošinātu jaunā elektroniskā satura pilnīgu pieejamību arī personām ar invaliditāti. Tāpēc digitālajā vienotajā tirgū ir jāsaskaņo pieejamības prasības un jānodrošina, ka visi Savienības iedzīvotāji neatkarīgi no to spējām var pilnībā izmantot minētā tirgus priekšrocības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

“Digitālā vienotā tirgus stratēģijas” vispārējais mērķis ir ilgtspējīgi ekonomiski un sociāli ieguvumi, ko sniedz savienots digitālais vienotais tirgus. Savienības patērētāji vēl joprojām neizmanto visas cenu un izvēles priekšrocības, ko var sniegt vienotais tirgus, jo pārrobežu darījumu skaits tiešsaistē joprojām ir ļoti neliels. Sadrumstalotība ierobežo arī pieprasījumu pēc pārrobežu e-komercijas darījumiem. Tāpat ir vajadzīga saskaņota darbība, lai nodrošinātu jaunā elektroniskā satura pilnīgu pieejamību arī personām ar invaliditāti. Tāpēc digitālajā vienotajā tirgū ir jāsaskaņo pieejamības prasības un jānodrošina, ka visi Savienības iedzīvotāji neatkarīgi no to spējām var pilnībā izmantot minētā tirgus priekšrocības.

| (10) | “Digitālā vienotā tirgus stratēģijas” vispārējais mērķis ir ilgtspējīgi ekonomiski un sociāli ieguvumi, ko sniedz savienots digitālais vienotais tirgus
  , veicinot tirdzniecību un nostiprinot nodarbinātību Savienībā
  . Savienības patērētāji vēl joprojām neizmanto visas cenu un izvēles priekšrocības, ko var sniegt vienotais tirgus, jo pārrobežu darījumu skaits tiešsaistē joprojām ir ļoti neliels. Sadrumstalotība ierobežo arī pieprasījumu pēc pārrobežu e-komercijas darījumiem. Tāpat ir vajadzīga saskaņota darbība, lai nodrošinātu jaunā elektroniskā satura pilnīgu pieejamību arī personām ar invaliditāti. Tāpēc digitālajā vienotajā tirgū ir jāsaskaņo pieejamības prasības un jānodrošina, ka visi Savienības iedzīvotāji neatkarīgi no to spējām var pilnībā izmantot minētā tirgus priekšrocības. |
| --- | --- |

(10)

“Digitālā vienotā tirgus stratēģijas” vispārējais mērķis ir ilgtspējīgi ekonomiski un sociāli ieguvumi, ko sniedz savienots digitālais vienotais tirgus
  , veicinot tirdzniecību un nostiprinot nodarbinātību Savienībā
  . Savienības patērētāji vēl joprojām neizmanto visas cenu un izvēles priekšrocības, ko var sniegt vienotais tirgus, jo pārrobežu darījumu skaits tiešsaistē joprojām ir ļoti neliels. Sadrumstalotība ierobežo arī pieprasījumu pēc pārrobežu e-komercijas darījumiem. Tāpat ir vajadzīga saskaņota darbība, lai nodrošinātu jaunā elektroniskā satura pilnīgu pieejamību arī personām ar invaliditāti. Tāpēc digitālajā vienotajā tirgū ir jāsaskaņo pieejamības prasības un jānodrošina, ka visi Savienības iedzīvotāji neatkarīgi no to spējām var pilnībā izmantot minētā tirgus priekšrocības.

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Konvencijas 4. pantā iekļauts aicinājums tās dalībvalstīm veikt vai veicināt personām ar invaliditāti piemērotu jauno tehnoloģiju, tostarp informācijas un sakaru tehnoloģiju, pārvietošanās palīglīdzekļu, ierīču un tehnisko palīglīdzekļu, pētniecību un izstrādi, kā arī veicināt to pieejamību un izmantošanu. Konvencijā arī aicināts dot priekšroku tehnoloģijām, kurām ir pieejama cena. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Konvencijas 4. pantā iekļauts aicinājums tās dalībvalstīm veikt vai veicināt personām ar invaliditāti piemērotu jauno tehnoloģiju, tostarp informācijas un sakaru tehnoloģiju, pārvietošanās palīglīdzekļu, ierīču un tehnisko palīglīdzekļu, pētniecību un izstrādi, kā arī veicināt to pieejamību un izmantošanu. Konvencijā arī aicināts dot priekšroku tehnoloģijām, kurām ir pieejama cena.

Grozījums Nr. 232

Direktīvas priekšlikums

12.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12b) | Dzelzceļa transporta nozarē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/797

   (1a)

  un Komisijas Regula (ES) Nr. 1300/2014

   (1b)

  skaidri attiecas uz Konvencijas 9. pantā izklāstītajām pieejamības prasībām un nosaka to īstenošanu. Tādējādi šie tiesību akti dzelzceļa transporta nozarē reglamentē pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Lai nodrošinātu saskaņotību starp Direktīvu (ES) 2016/797 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1300/2014, no vienas puses, un šo direktīvu, no otras puses, jebkādā turpmākajā PRM TSI pārskatīšanā būtu jāņem vērā arī tās pieejamības prasības, kas izriet no Eiropas Pieejamības akta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12b)

Dzelzceļa transporta nozarē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/797

   (1a)

  un Komisijas Regula (ES) Nr. 1300/2014

   (1b)

  skaidri attiecas uz Konvencijas 9. pantā izklāstītajām pieejamības prasībām un nosaka to īstenošanu. Tādējādi šie tiesību akti dzelzceļa transporta nozarē reglamentē pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Lai nodrošinātu saskaņotību starp Direktīvu (ES) 2016/797 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1300/2014, no vienas puses, un šo direktīvu, no otras puses, jebkādā turpmākajā PRM TSI pārskatīšanā būtu jāņem vērā arī tās pieejamības prasības, kas izriet no Eiropas Pieejamības akta.

Grozījums Nr. 233

Direktīvas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Sakarā ar konvencijas stāšanos spēkā dalībvalstu tiesību sistēmās būs nepieciešamība pieņemt papildu valsts noteikumus par produktu un pakalpojumu pieejamību, kas savukārt, ja nebūs Savienības līmeņa rīcības, vēl vairāk palielinātu atšķirības valstu noteikumu starpā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Sakarā ar konvencijas stāšanos spēkā dalībvalstu tiesību sistēmās būs nepieciešamība pieņemt papildu valsts noteikumus par produktu un pakalpojumu pieejamību, kas savukārt, ja nebūs Savienības līmeņa rīcības, vēl vairāk palielinātu atšķirības valstu noteikumu starpā.

| (13) | Sakarā ar konvencijas stāšanos spēkā dalībvalstu tiesību sistēmās būs nepieciešamība pieņemt papildu valsts noteikumus par produktu
  , pakalpojumu un ar produktu
  un pakalpojumu
  sniegšanu saistītās būvētās vides
  pieejamību, kas savukārt, ja nebūs Savienības līmeņa rīcības, vēl vairāk palielinātu atšķirības valstu noteikumu starpā. |
| --- | --- |

(13)

Sakarā ar konvencijas stāšanos spēkā dalībvalstu tiesību sistēmās būs nepieciešamība pieņemt papildu valsts noteikumus par produktu
  , pakalpojumu un ar produktu
  un pakalpojumu
  sniegšanu saistītās būvētās vides
  pieejamību, kas savukārt, ja nebūs Savienības līmeņa rīcības, vēl vairāk palielinātu atšķirības valstu noteikumu starpā.

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Papildus šajā direktīvā noteiktajām prasībām būtu jāveicina arī to Savienības regulu īstenošana un izpilde, kuras attiecas uz to pasažieru tiesībām, kuri izmanto gaisa, autobusu, dzelzceļa un ūdensceļu transporta pakalpojumus. Šiem centieniem vajadzētu būt vērstiem uz vairākveidu pārvadājumu aspektiem attiecībā uz bezšķēršļu pieejamības sekmēšanu, tostarp uz tādiem aspektiem kā infrastruktūra un transportlīdzekļi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Papildus šajā direktīvā noteiktajām prasībām būtu jāveicina arī to Savienības regulu īstenošana un izpilde, kuras attiecas uz to pasažieru tiesībām, kuri izmanto gaisa, autobusu, dzelzceļa un ūdensceļu transporta pakalpojumus. Šiem centieniem vajadzētu būt vērstiem uz vairākveidu pārvadājumu aspektiem attiecībā uz bezšķēršļu pieejamības sekmēšanu, tostarp uz tādiem aspektiem kā infrastruktūra un transportlīdzekļi.

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums

13.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13b) | Komisijai būtu jāmudina pilsētu iestādes iekļaut pilsētu transporta pakalpojumu bezšķēršļu pieejamību savos ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānos, kā arī regulāri publicēt sarakstus ar paraugprakses piemēriem, kā nodrošināt pilsētu sabiedriskā transporta un mobilitātes bezšķēršļu pieejamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13b)

Komisijai būtu jāmudina pilsētu iestādes iekļaut pilsētu transporta pakalpojumu bezšķēršļu pieejamību savos ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānos, kā arī regulāri publicēt sarakstus ar paraugprakses piemēriem, kā nodrošināt pilsētu sabiedriskā transporta un mobilitātes bezšķēršļu pieejamību.

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Ar Eiropas stratēģiju
  invaliditātes jomā (2010–2020); atjaunināta apņemšanās veidot Eiropu bez
  šķēršļiem

   (33), kas ir saskaņā ar Konvenciju, pieejamību nosaka par vienu no astoņām rīcības jomām, un tās mērķis ir nodrošināt produktu un pakalpojumu pieejamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Ar Eiropas stratēģiju
  invaliditātes jomā (2010–2020); atjaunināta apņemšanās veidot Eiropu bez
  šķēršļiem

   (33), kas ir saskaņā ar Konvenciju, pieejamību nosaka par vienu no astoņām rīcības jomām, un tās mērķis ir nodrošināt produktu un pakalpojumu pieejamību.

| (15) | Komisijas 2010. gada 15. novembra paziņojums “Eiropas stratēģija
  invaliditātes jomā (2010–2020); atjaunināta apņemšanās veidot Eiropu bez
  šķēršļiem”
  , kas ir saskaņā ar Konvenciju, pieejamību
  , kas ir priekšnoteikums līdzdalībai sabiedrībā,
  nosaka par vienu no astoņām rīcības jomām, un tās mērķis ir nodrošināt produktu un pakalpojumu pieejamību. |
| --- | --- |

(15)

Komisijas 2010. gada 15. novembra paziņojums “Eiropas stratēģija
  invaliditātes jomā (2010–2020); atjaunināta apņemšanās veidot Eiropu bez
  šķēršļiem”
  , kas ir saskaņā ar Konvenciju, pieejamību
  , kas ir priekšnoteikums līdzdalībai sabiedrībā,
  nosaka par vienu no astoņām rīcības jomām, un tās mērķis ir nodrošināt produktu un pakalpojumu pieejamību.

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Produkti un pakalpojumi, kas ietilpst šīs direktīvas darbības jomā, tika izvēlēti pārbaudes pasākumā, kuru veica ietekmes novērtējuma sagatavošanas laikā un ar kuru noteica personām ar
  funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar
  invaliditāti
  un vecākiem cilvēkiem,
  svarīgus produktus un pakalpojumus; par svarīgiem produktiem un pakalpojumiem noteica tādus, attiecībā uz kuriem dalībvalstis ir pieņēmušas vai, visticamāk, pieņems atšķirīgas pieejamības valsts prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Produkti un pakalpojumi, kas ietilpst šīs direktīvas darbības jomā, tika izvēlēti pārbaudes pasākumā, kuru veica ietekmes novērtējuma sagatavošanas laikā un ar kuru noteica personām ar
  funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar
  invaliditāti
  un vecākiem cilvēkiem,
  svarīgus produktus un pakalpojumus; par svarīgiem produktiem un pakalpojumiem noteica tādus, attiecībā uz kuriem dalībvalstis ir pieņēmušas vai, visticamāk, pieņems atšķirīgas pieejamības valsts prasības.

| (16) | Produkti un pakalpojumi, kas ietilpst šīs direktīvas darbības jomā, tika izvēlēti pārbaudes pasākumā, kuru veica ietekmes novērtējuma sagatavošanas laikā un ar kuru noteica personām ar invaliditāti svarīgus produktus un pakalpojumus; par svarīgiem produktiem un pakalpojumiem noteica tādus, attiecībā uz kuriem dalībvalstis ir pieņēmušas vai, visticamāk, pieņems atšķirīgas pieejamības valsts prasības. |
| --- | --- |

(16)

Produkti un pakalpojumi, kas ietilpst šīs direktīvas darbības jomā, tika izvēlēti pārbaudes pasākumā, kuru veica ietekmes novērtējuma sagatavošanas laikā un ar kuru noteica personām ar invaliditāti svarīgus produktus un pakalpojumus; par svarīgiem produktiem un pakalpojumiem noteica tādus, attiecībā uz kuriem dalībvalstis ir pieņēmušas vai, visticamāk, pieņems atšķirīgas pieejamības valsts prasības.

Grozījums Nr. 227

Direktīvas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16a) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/13/ES

   (1a)

  ir noteiktas daudzas prasības audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzējiem. Tāpēc pieejamības prasības atbilstīgāk ir iekļaut minētajā Direktīvā.




  Tomēr attiecībā uz tīmekļa vietnēm un uz mobilajiem sakariem balstītiem pakalpojumiem Direktīva 2010/13/ES attiecas tikai uz audiovizuālo mediju saturu. Tāpēc ir pamatoti šīs direktīvas darbības jomā iekļaut tīmekļa vietņu un uz mobilajiem sakariem balstītu pakalpojumu arhitektūru un visu saturu, uz ko neattiecas Direktīva 2010/13/ES.




  Šajā direktīvā būtu jāietver telefonijas pakalpojumu iekārtu un tīmekļa vietņu pieejamības prasības. Šajā direktīvā būtu jāietver arī telefonijas pakalpojumu pieejamības prasības, izņemot gadījumos, kad tās ir paredzētas citā Savienības aktā, kurš nodrošina vismaz tādu pašu aizsardzības līmeni, kāds paredzēts šajā direktīvā. Šādos gadījumos minētajam Savienības tiesību aktam jābūt pārākam par šo direktīvu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16a)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/13/ES

   (1a)

  ir noteiktas daudzas prasības audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzējiem. Tāpēc pieejamības prasības atbilstīgāk ir iekļaut minētajā Direktīvā.

Tomēr attiecībā uz tīmekļa vietnēm un uz mobilajiem sakariem balstītiem pakalpojumiem Direktīva 2010/13/ES attiecas tikai uz audiovizuālo mediju saturu. Tāpēc ir pamatoti šīs direktīvas darbības jomā iekļaut tīmekļa vietņu un uz mobilajiem sakariem balstītu pakalpojumu arhitektūru un visu saturu, uz ko neattiecas Direktīva 2010/13/ES.

Šajā direktīvā būtu jāietver telefonijas pakalpojumu iekārtu un tīmekļa vietņu pieejamības prasības. Šajā direktīvā būtu jāietver arī telefonijas pakalpojumu pieejamības prasības, izņemot gadījumos, kad tās ir paredzētas citā Savienības aktā, kurš nodrošina vismaz tādu pašu aizsardzības līmeni, kāds paredzēts šajā direktīvā. Šādos gadījumos minētajam Savienības tiesību aktam jābūt pārākam par šo direktīvu.

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Katram produktam un pakalpojumam, lai tas būtu pieejams personām ar invaliditāti
  un vecākiem cilvēkiem
  , jāatbilst 3. pantā noteiktajām un I pielikumā uzskaitītajām pieejamības prasībām. Pienākums nodrošināt e-komercijas pieejamību attiecas arī uz pakalpojumu tirdzniecību tiešsaistē saskaņā ar šīs direktīvas 1. panta 2. punkta a)–e) apakšpunktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Katram produktam un pakalpojumam, lai tas būtu pieejams personām ar invaliditāti
  un vecākiem cilvēkiem
  , jāatbilst 3. pantā noteiktajām un I pielikumā uzskaitītajām pieejamības prasībām. Pienākums nodrošināt e-komercijas pieejamību attiecas arī uz pakalpojumu tirdzniecību tiešsaistē saskaņā ar šīs direktīvas 1. panta 2. punkta a)–e) apakšpunktu.

| (17) | Katram produktam un pakalpojumam,
  uz kuru attiecas šīs direktīvas darbības joma un kurš tiek laists tirgū pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā,
  lai tas būtu pieejams personām ar invaliditāti, jāatbilst 3. pantā noteiktajām un I pielikumā uzskaitītajām pieejamības prasībām. Pienākums nodrošināt e-komercijas pieejamību attiecas arī uz pakalpojumu tirdzniecību tiešsaistē saskaņā ar šīs direktīvas 1. panta 2. punkta a)–e) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(17)

Katram produktam un pakalpojumam,
  uz kuru attiecas šīs direktīvas darbības joma un kurš tiek laists tirgū pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā,
  lai tas būtu pieejams personām ar invaliditāti, jāatbilst 3. pantā noteiktajām un I pielikumā uzskaitītajām pieejamības prasībām. Pienākums nodrošināt e-komercijas pieejamību attiecas arī uz pakalpojumu tirdzniecību tiešsaistē saskaņā ar šīs direktīvas 1. panta 2. punkta a)–e) apakšpunktu.

Grozījums Nr. 20

Direktīvas priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17a) | Pat ja pakalpojums vai pakalpojuma daļa ir ar apakšlīgumu nodota trešai personai, šā pakalpojuma pieejamība nedrīkst tikt apdraudēta, un pakalpojuma sniedzējiem ir jāpilda šajā direktīvā paredzētās saistības. Pakalpojumu sniedzējiem ir arī jānodrošina darbinieku pienācīga un pastāvīga apmācība, lai nodrošinātu, ka viņi zina, kā izmantot pieejamus produktus un pakalpojumus. Šādai apmācībai jāietver tādi jautājumi kā informācijas sniegšana, konsultācijas un reklāma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17a)

Pat ja pakalpojums vai pakalpojuma daļa ir ar apakšlīgumu nodota trešai personai, šā pakalpojuma pieejamība nedrīkst tikt apdraudēta, un pakalpojuma sniedzējiem ir jāpilda šajā direktīvā paredzētās saistības. Pakalpojumu sniedzējiem ir arī jānodrošina darbinieku pienācīga un pastāvīga apmācība, lai nodrošinātu, ka viņi zina, kā izmantot pieejamus produktus un pakalpojumus. Šādai apmācībai jāietver tādi jautājumi kā informācijas sniegšana, konsultācijas un reklāma.

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Pieejamības
  prasības jāievieš uzņēmējus un dalībvalstis vismazāk apgrūtinošā veidā, darbības jomā iekļaujot tikai rūpīgi atlasītus produktus un pakalpojumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Pieejamības
  prasības jāievieš uzņēmējus un dalībvalstis vismazāk apgrūtinošā veidā, darbības jomā iekļaujot tikai rūpīgi atlasītus produktus un pakalpojumus.

| (18) | No vienas puses, pieejamības
  prasības jāievieš
  visefektīvākajā un
  uzņēmējus un dalībvalstis vismazāk apgrūtinošā veidā, darbības jomā iekļaujot tikai rūpīgi atlasītus produktus un pakalpojumus
  , kuri tiek laisti tirgū pēc šīs direktīvas piemērošanas datuma. No otras puses, ir svarīgi nodrošināt, ka uzņēmēji var efektīvi īstenot šajā direktīvā noteiktās pieejamības prasības, jo īpaši ņemot vērā pašapkalpošanās terminālu, biļešu automātu un reģistrācijas automātu ekspluatācijas laiku. Būtu jāņem vērā arī MVU īpašā loma iekšējā tirgū. Turklāt nevajadzētu prasīt, lai mikrouzņēmumi, ņemot vērā to lielumu, resursus un īpatnības, nodrošinātu atbilstību šajā direktīvā noteiktajām prasībām vai pildītu pienākumu izmantot 12. pantā noteikto procedūru, lai iegūtu atbrīvojumu no šajā direktīvā paredzētajām saistībām
  . |
| --- | --- |

(18)

No vienas puses, pieejamības
  prasības jāievieš
  visefektīvākajā un
  uzņēmējus un dalībvalstis vismazāk apgrūtinošā veidā, darbības jomā iekļaujot tikai rūpīgi atlasītus produktus un pakalpojumus
  , kuri tiek laisti tirgū pēc šīs direktīvas piemērošanas datuma. No otras puses, ir svarīgi nodrošināt, ka uzņēmēji var efektīvi īstenot šajā direktīvā noteiktās pieejamības prasības, jo īpaši ņemot vērā pašapkalpošanās terminālu, biļešu automātu un reģistrācijas automātu ekspluatācijas laiku. Būtu jāņem vērā arī MVU īpašā loma iekšējā tirgū. Turklāt nevajadzētu prasīt, lai mikrouzņēmumi, ņemot vērā to lielumu, resursus un īpatnības, nodrošinātu atbilstību šajā direktīvā noteiktajām prasībām vai pildītu pienākumu izmantot 12. pantā noteikto procedūru, lai iegūtu atbrīvojumu no šajā direktīvā paredzētajām saistībām
  .

Grozījums Nr. 22

Direktīvas priekšlikums

20.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20a) | Lai nodrošinātu labāk funkcionējošu iekšējo tirgu, valstu iestādēm būtu jāizmanto šajā direktīvā noteiktās pieejamības prasības, piemērojot ar pieejamību saistītos nosacījumus, kas paredzēti citos Savienības tiesību aktos, kuri attiecas uz šo direktīvu. Šai direktīvai tomēr nevajadzētu mainīt minētajos citos Savienības tiesību aktos paredzēto obligāto vai brīvprātīgo noteikumu raksturu. Tādējādi šai direktīvai būtu jānodrošina, ka, piemērojot pieejamības prasības saskaņā ar minēto citu tiesību aktu noteikumiem, šīs prasības visā Savienībā ir vienādas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20a)

Lai nodrošinātu labāk funkcionējošu iekšējo tirgu, valstu iestādēm būtu jāizmanto šajā direktīvā noteiktās pieejamības prasības, piemērojot ar pieejamību saistītos nosacījumus, kas paredzēti citos Savienības tiesību aktos, kuri attiecas uz šo direktīvu. Šai direktīvai tomēr nevajadzētu mainīt minētajos citos Savienības tiesību aktos paredzēto obligāto vai brīvprātīgo noteikumu raksturu. Tādējādi šai direktīvai būtu jānodrošina, ka, piemērojot pieejamības prasības saskaņā ar minēto citu tiesību aktu noteikumiem, šīs prasības visā Savienībā ir vienādas.

Grozījums Nr. 23

Direktīvas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Komisijas priekšlikumā Eiropas
  Parlamenta un Padomes
  direktīvai

   (34) ietvertas pieejamības prasības
  noteiktam
  valsts sektora struktūru tīmekļa vietņu
  kopumam
  . Turklāt tajā
  ierosināts izveidot pamatu
  metodoloģijai, kas būtu paredzēta, lai pārraudzītu un ziņotu par attiecīgo tīmekļa vietņu atbilstību minētajā direktīvā
  izklāstītajām
  prasībām. Gan pieejamības prasības, gan arī pārraudzības un ziņošanas metodoloģija, kas iekļautas minētajā direktīvā, ir jāpiemēro valsts sektora struktūru tīmekļa vietnēm. Nolūkā jo īpaši nodrošināt to, ka attiecīgās iestādes īsteno vienādas pieejamības prasības neatkarīgi no reglamentēto tīmekļa vietņu veida, šajā direktīvā noteiktās pieejamības prasības būtu jāsaskaņo ar prasībām, kas noteiktas
  priekšlikumā direktīvai par publiskā
  sektora struktūru tīmekļa vietņu
  pieejamību. Valsts sektora tīmekļa vietņu
  e-komercijas darbības, uz kurām neattiecas minētā direktīva, ietilpst
  šī priekšlikuma
  darbības jomā, lai nodrošinātu, ka produktu un pakalpojumu tirdzniecība tiešsaistē neatkarīgi no tā, vai tā ir privāta vai publiska tirdzniecība, ir pieejama personām ar invaliditāti
  un vecākiem cilvēkiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Komisijas priekšlikumā Eiropas
  Parlamenta un Padomes
  direktīvai

   (34) ietvertas pieejamības prasības
  noteiktam
  valsts sektora struktūru tīmekļa vietņu
  kopumam
  . Turklāt tajā
  ierosināts izveidot pamatu
  metodoloģijai, kas būtu paredzēta, lai pārraudzītu un ziņotu par attiecīgo tīmekļa vietņu atbilstību minētajā direktīvā
  izklāstītajām
  prasībām. Gan pieejamības prasības, gan arī pārraudzības un ziņošanas metodoloģija, kas iekļautas minētajā direktīvā, ir jāpiemēro valsts sektora struktūru tīmekļa vietnēm. Nolūkā jo īpaši nodrošināt to, ka attiecīgās iestādes īsteno vienādas pieejamības prasības neatkarīgi no reglamentēto tīmekļa vietņu veida, šajā direktīvā noteiktās pieejamības prasības būtu jāsaskaņo ar prasībām, kas noteiktas
  priekšlikumā direktīvai par publiskā
  sektora struktūru tīmekļa vietņu
  pieejamību. Valsts sektora tīmekļa vietņu
  e-komercijas darbības, uz kurām neattiecas minētā direktīva, ietilpst
  šī priekšlikuma
  darbības jomā, lai nodrošinātu, ka produktu un pakalpojumu tirdzniecība tiešsaistē neatkarīgi no tā, vai tā ir privāta vai publiska tirdzniecība, ir pieejama personām ar invaliditāti
  un vecākiem cilvēkiem
  .

| (21) | Eiropas
  Parlamenta un Padomes
  Direktīvā (ES) 2016/2102

   (34) ietvertas pieejamības prasības valsts sektora struktūru tīmekļa
  vietnēm un mobilajām lietotnēm. Taču minētajā direktīvā ir iekļauts īpašs izņēmumu saraksts, jo noteikta tīmekļa vietņu un mobilo lietotņu satura un konkrētu tīmekļa vietņu un mobilo lietotņu veidu pilnīgas pieejamības nodrošināšana rada nesamērīgu slogu.
  Turklāt tajā
  noteikts pamats
  metodoloģijai, kas būtu paredzēta, lai pārraudzītu un ziņotu par attiecīgo tīmekļa vietņu
  un mobilo lietotņu
  atbilstību minētajā direktīvā
  noteiktajām
  prasībām. Gan pieejamības prasības, gan arī pārraudzības un ziņošanas metodoloģija, kas iekļautas minētajā direktīvā, ir jāpiemēro valsts sektora struktūru tīmekļa vietnēm
  un mobilajām lietotnēm
  . Nolūkā jo īpaši nodrošināt to, ka attiecīgās iestādes īsteno vienādas pieejamības prasības neatkarīgi no reglamentēto tīmekļa vietņu
  un mobilo lietotņu
  veida, šajā direktīvā noteiktās pieejamības prasības būtu jāsaskaņo ar prasībām, kas noteiktas
  Direktīvā (ES) 2016/2102. Valsts
  sektora struktūru tīmekļa vietņu
  un mobilo lietotņu
  e-komercijas darbības, uz kurām neattiecas minētā direktīva, ietilpst
  šīs direktīvas
  darbības jomā, lai nodrošinātu, ka produktu un pakalpojumu tirdzniecība tiešsaistē neatkarīgi no tā, vai tā ir privāta vai publiska tirdzniecība, ir pieejama personām ar invaliditāti. |
| --- | --- |

(21)

Eiropas
  Parlamenta un Padomes
  Direktīvā (ES) 2016/2102

   (34) ietvertas pieejamības prasības valsts sektora struktūru tīmekļa
  vietnēm un mobilajām lietotnēm. Taču minētajā direktīvā ir iekļauts īpašs izņēmumu saraksts, jo noteikta tīmekļa vietņu un mobilo lietotņu satura un konkrētu tīmekļa vietņu un mobilo lietotņu veidu pilnīgas pieejamības nodrošināšana rada nesamērīgu slogu.
  Turklāt tajā
  noteikts pamats
  metodoloģijai, kas būtu paredzēta, lai pārraudzītu un ziņotu par attiecīgo tīmekļa vietņu
  un mobilo lietotņu
  atbilstību minētajā direktīvā
  noteiktajām
  prasībām. Gan pieejamības prasības, gan arī pārraudzības un ziņošanas metodoloģija, kas iekļautas minētajā direktīvā, ir jāpiemēro valsts sektora struktūru tīmekļa vietnēm
  un mobilajām lietotnēm
  . Nolūkā jo īpaši nodrošināt to, ka attiecīgās iestādes īsteno vienādas pieejamības prasības neatkarīgi no reglamentēto tīmekļa vietņu
  un mobilo lietotņu
  veida, šajā direktīvā noteiktās pieejamības prasības būtu jāsaskaņo ar prasībām, kas noteiktas
  Direktīvā (ES) 2016/2102. Valsts
  sektora struktūru tīmekļa vietņu
  un mobilo lietotņu
  e-komercijas darbības, uz kurām neattiecas minētā direktīva, ietilpst
  šīs direktīvas
  darbības jomā, lai nodrošinātu, ka produktu un pakalpojumu tirdzniecība tiešsaistē neatkarīgi no tā, vai tā ir privāta vai publiska tirdzniecība, ir pieejama personām ar invaliditāti.

Grozījums Nr. 24

Direktīvas priekšlikums

22.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (22a) | Uz dažiem šajā direktīvā noteikto pieejamības prasību elementiem, jo īpaši tiem, kas izklāstīti I pielikumā attiecībā uz informācijas sniegšanu, jau attiecas spēkā esošie Savienības tiesību akti transporta jomā. Šie tiesību akti ietver Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1371/2007

   (1a)

  , un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1300/2014

   (1 ter)

  un Komisijas Regulu (ES) Nr. 454/2011

   (1c)

  attiecībā uz dzelzceļa transportu; Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 181/2011

   (1d)

  attiecībā uz autobusu pārvadājumiem un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1177/2010

   (1e)

  attiecībā uz jūras transportu. Lai nodrošinātu regulējuma saskaņotību un paredzamību uzņēmējiem, uz kuriem attiecas minētie tiesību akti, attiecīgās šīs direktīvas prasības būtu jāuzskata par izpildītām, ja ir izpildītas iepriekš minēto tiesību aktu attiecīgās daļas. Tomēr, ja šajos aktos nav iekļautas pieejamības prasības, piemēram, prasība darīt pieejamas aviokompāniju tīmekļa vietnes, būtu jāpiemēro šīs direktīvas noteikumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22a)

Uz dažiem šajā direktīvā noteikto pieejamības prasību elementiem, jo īpaši tiem, kas izklāstīti I pielikumā attiecībā uz informācijas sniegšanu, jau attiecas spēkā esošie Savienības tiesību akti transporta jomā. Šie tiesību akti ietver Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1371/2007

   (1a)

  , un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1300/2014

   (1 ter)

  un Komisijas Regulu (ES) Nr. 454/2011

   (1c)

  attiecībā uz dzelzceļa transportu; Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 181/2011

   (1d)

  attiecībā uz autobusu pārvadājumiem un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1177/2010

   (1e)

  attiecībā uz jūras transportu. Lai nodrošinātu regulējuma saskaņotību un paredzamību uzņēmējiem, uz kuriem attiecas minētie tiesību akti, attiecīgās šīs direktīvas prasības būtu jāuzskata par izpildītām, ja ir izpildītas iepriekš minēto tiesību aktu attiecīgās daļas. Tomēr, ja šajos aktos nav iekļautas pieejamības prasības, piemēram, prasība darīt pieejamas aviokompāniju tīmekļa vietnes, būtu jāpiemēro šīs direktīvas noteikumi.

Grozījums Nr. 25

Direktīvas priekšlikums

22.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (22b) | Ar šo direktīvu paredzēts papildināt spēkā esošos Savienības nozaru tiesību aktus aspektos, kas nav ietverti minētajos tiesību aktos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22b)

Ar šo direktīvu paredzēts papildināt spēkā esošos Savienības nozaru tiesību aktus aspektos, kas nav ietverti minētajos tiesību aktos.

Grozījums Nr. 26

Direktīvas priekšlikums

22.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (22c) | Nosakot šīs direktīvas darbības jomu attiecībā uz gaisa, autobusu, dzelzceļa un ūdensceļu pasažieru pārvadājumiem, būtu jāņem vērā spēkā esošie nozaru tiesību akti, kas saistīti ar pasažieru tiesībām. Ja šī direktīva neattiecas uz atsevišķiem transporta pakalpojumu veidiem, dalībvalstīm vajadzētu mudināt pakalpojumu sniedzējus piemērot attiecīgās pieejamības prasības, kas noteiktas šajā direktīvā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22c)

Nosakot šīs direktīvas darbības jomu attiecībā uz gaisa, autobusu, dzelzceļa un ūdensceļu pasažieru pārvadājumiem, būtu jāņem vērā spēkā esošie nozaru tiesību akti, kas saistīti ar pasažieru tiesībām. Ja šī direktīva neattiecas uz atsevišķiem transporta pakalpojumu veidiem, dalībvalstīm vajadzētu mudināt pakalpojumu sniedzējus piemērot attiecīgās pieejamības prasības, kas noteiktas šajā direktīvā.

Grozījums Nr. 223 un 228

Direktīvas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Dažkārt
  vienādas pieejamības prasības būvētai videi veicinātu ar to saistītu pakalpojumu brīvu apriti un personu ar invaliditāti brīvu pārvietošanos
  . Tādēļ
  šī direktīva
  dalībvalstīm
  dod iespēju
  būvēto vidi, ko izmanto pakalpojumu sniegšanai, iekļaut šīs direktīvas darbības jomā, nodrošinot atbilstību X pielikumā noteiktajām pieejamības prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Dažkārt
  vienādas pieejamības prasības būvētai videi veicinātu ar to saistītu pakalpojumu brīvu apriti un personu ar invaliditāti brīvu pārvietošanos
  . Tādēļ
  šī direktīva
  dalībvalstīm
  dod iespēju
  būvēto vidi, ko izmanto pakalpojumu sniegšanai, iekļaut šīs direktīvas darbības jomā, nodrošinot atbilstību X pielikumā noteiktajām pieejamības prasībām.

| (23) | Dažkārt
  būvētās vides pieejamība ir priekšnoteikums tam, lai personas ar invaliditāti varētu pienācīgi izmantot saistītos pakalpojumus
  . Tādēļ
  šai direktīvai būtu
  dalībvalstīm
  jāuzliek par pienākumu
  būvēto vidi, ko izmanto pakalpojumu sniegšanai, iekļaut šīs direktīvas darbības jomā, nodrošinot atbilstību X pielikumā noteiktajām pieejamības prasībām.
  Šīs pieejamības prasības būtu jāpiemēro, ja tiek būvēta jauna infrastruktūra vai tiek veikti būtiski atjaunošanas darbi. |
| --- | --- |

(23)

Dažkārt
  būvētās vides pieejamība ir priekšnoteikums tam, lai personas ar invaliditāti varētu pienācīgi izmantot saistītos pakalpojumus
  . Tādēļ
  šai direktīvai būtu
  dalībvalstīm
  jāuzliek par pienākumu
  būvēto vidi, ko izmanto pakalpojumu sniegšanai, iekļaut šīs direktīvas darbības jomā, nodrošinot atbilstību X pielikumā noteiktajām pieejamības prasībām.
  Šīs pieejamības prasības būtu jāpiemēro, ja tiek būvēta jauna infrastruktūra vai tiek veikti būtiski atjaunošanas darbi.

Grozījums Nr. 28

Direktīvas priekšlikums

23.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (23a) | Ar šo direktīvu nav nepieciešams grozīt spēkā esošos Savienības tiesību aktus, kas paredz pieejamības prasību brīvprātīgu ievērošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23a)

Ar šo direktīvu nav nepieciešams grozīt spēkā esošos Savienības tiesību aktus, kas paredz pieejamības prasību brīvprātīgu ievērošanu.

Grozījums Nr. 29

Direktīvas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Ir jāparedz, ka attiecībā uz Savienības leģislatīvajiem aktiem, ar kuriem nosaka pienākumu nodrošināt pieejamību, bet nenosaka pieejamības prasības vai specifikācijas, pieejamību definē, atsaucoties uz šajā direktīvā noteiktajām pieejamības prasībām. Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvā
  2014/23/ES (35), Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvā
  2014/24/ES (36) un Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvā
  2014/25/ES (37) ir paredzēta prasība, ka tādu koncesiju, būvdarbu vai pakalpojumu tehniskajās specifikācijās un tehniskajās vai funkcionālajās prasībās, kas ietilpst šo direktīvu darbības jomā, ņem vērā pieejamības kritērijus attiecībā uz personām ar invaliditāti vai attiecībā uz “plašam lietotāju lokam paredzēto pakalpojumu un produktu izstrādes” principa lietotājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Ir jāparedz, ka attiecībā uz Savienības leģislatīvajiem aktiem, ar kuriem nosaka pienākumu nodrošināt pieejamību, bet nenosaka pieejamības prasības vai specifikācijas, pieejamību definē, atsaucoties uz šajā direktīvā noteiktajām pieejamības prasībām. Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvā
  2014/23/ES (35), Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvā
  2014/24/ES (36) un Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvā
  2014/25/ES (37) ir paredzēta prasība, ka tādu koncesiju, būvdarbu vai pakalpojumu tehniskajās specifikācijās un tehniskajās vai funkcionālajās prasībās, kas ietilpst šo direktīvu darbības jomā, ņem vērā pieejamības kritērijus attiecībā uz personām ar invaliditāti vai attiecībā uz “plašam lietotāju lokam paredzēto pakalpojumu un produktu izstrādes” principa lietotājiem.

| (24) | Ir jāparedz, ka attiecībā uz Savienības leģislatīvajiem aktiem, ar kuriem nosaka pienākumu nodrošināt pieejamību, bet nenosaka pieejamības prasības vai specifikācijas, pieejamību definē, atsaucoties uz šajā direktīvā noteiktajām pieejamības prasībām.
  Šie akti ir
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīva
  2014/23/ES (35), Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīva
  2014/24/ES (36) un Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīva
  2014/25/ES (37)

  , kurās
  ir paredzēta prasība, ka tādu koncesiju, būvdarbu vai pakalpojumu tehniskajās specifikācijās un tehniskajās vai funkcionālajās prasībās, kas ietilpst šo direktīvu darbības jomā, ņem vērā pieejamības kritērijus attiecībā uz personām ar invaliditāti vai attiecībā uz “plašam lietotāju lokam paredzēto pakalpojumu un produktu izstrādes” principa lietotājiem. |
| --- | --- |

(24)

Ir jāparedz, ka attiecībā uz Savienības leģislatīvajiem aktiem, ar kuriem nosaka pienākumu nodrošināt pieejamību, bet nenosaka pieejamības prasības vai specifikācijas, pieejamību definē, atsaucoties uz šajā direktīvā noteiktajām pieejamības prasībām.
  Šie akti ir
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīva
  2014/23/ES (35), Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīva
  2014/24/ES (36) un Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīva
  2014/25/ES (37)

  , kurās
  ir paredzēta prasība, ka tādu koncesiju, būvdarbu vai pakalpojumu tehniskajās specifikācijās un tehniskajās vai funkcionālajās prasībās, kas ietilpst šo direktīvu darbības jomā, ņem vērā pieejamības kritērijus attiecībā uz personām ar invaliditāti vai attiecībā uz “plašam lietotāju lokam paredzēto pakalpojumu un produktu izstrādes” principa lietotājiem.

Grozījums Nr. 30

Direktīvas priekšlikums

24.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (24a) | Pienākums nodrošināt transporta infrastruktūras pieejamību Eiropas transporta tīklā ir noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013

   (1a)

  . Pieejamības prasības, kas paredzētas šajā direktīvā, būtu jāattiecina arī uz dažiem transporta infrastruktūras elementiem, ko reglamentē minētā regula, ciktāl tās attiecas uz produktiem un pakalpojumiem, kuri ietilpst šīs direktīvas darbības jomā, un infrastruktūra un būvētā vide, kas saistīta ar šiem pakalpojumiem, ir paredzēta pasažieru lietošanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24a)

Pienākums nodrošināt transporta infrastruktūras pieejamību Eiropas transporta tīklā ir noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013

   (1a)

  . Pieejamības prasības, kas paredzētas šajā direktīvā, būtu jāattiecina arī uz dažiem transporta infrastruktūras elementiem, ko reglamentē minētā regula, ciktāl tās attiecas uz produktiem un pakalpojumiem, kuri ietilpst šīs direktīvas darbības jomā, un infrastruktūra un būvētā vide, kas saistīta ar šiem pakalpojumiem, ir paredzēta pasažieru lietošanai.

Grozījums Nr. 31

Direktīvas priekšlikums

24.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (24b) | Tomēr nav lietderīgi ar šo direktīvu mainīt minētajos citos Savienības tiesību aktos, piemēram, Direktīvas 2014/24/ES par publisko iepirkumu 67. pantā paredzēto obligāto vai brīvprātīgo noteikumu raksturu, ko līgumslēdzējas iestādes var izmantot, lai noteiktu ekonomiski izdevīgāko piedāvājumu. Ja uzskata, ka tie ir saistīti ar attiecīgā iepirkuma priekšmetu, pastāv iespēja iekļaut potenciālos sociālos aspektus. Tādējādi šai direktīvai būtu jānodrošina, ka, piemērojot pieejamības prasības saskaņā ar minēto citu Savienības tiesību aktu noteikumiem, minētās prasības visā Savienībā ir vienādas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24b)

Tomēr nav lietderīgi ar šo direktīvu mainīt minētajos citos Savienības tiesību aktos, piemēram, Direktīvas 2014/24/ES par publisko iepirkumu 67. pantā paredzēto obligāto vai brīvprātīgo noteikumu raksturu, ko līgumslēdzējas iestādes var izmantot, lai noteiktu ekonomiski izdevīgāko piedāvājumu. Ja uzskata, ka tie ir saistīti ar attiecīgā iepirkuma priekšmetu, pastāv iespēja iekļaut potenciālos sociālos aspektus. Tādējādi šai direktīvai būtu jānodrošina, ka, piemērojot pieejamības prasības saskaņā ar minēto citu Savienības tiesību aktu noteikumiem, minētās prasības visā Savienībā ir vienādas.

Grozījums Nr. 32

Direktīvas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Pieejamība būtu jāpanāk, likvidējot un novēršot šķēršļus, vēlams, izmantojot universālo dizainu vai “plašam lietotāju lokam paredzēto pakalpojumu un produktu izstrādes” principu. Pieejamībai nevajadzētu izslēgt atbilstošu pasākumu veikšanu, ja to pieprasa valsts vai Savienības tiesību akti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Pieejamība būtu jāpanāk, likvidējot un novēršot šķēršļus, vēlams, izmantojot universālo dizainu vai “plašam lietotāju lokam paredzēto pakalpojumu un produktu izstrādes” principu. Pieejamībai nevajadzētu izslēgt atbilstošu pasākumu veikšanu, ja to pieprasa valsts vai Savienības tiesību akti.

| (25) | Pieejamība būtu jāpanāk, likvidējot un novēršot šķēršļus, vēlams, izmantojot universālo dizainu vai “plašam lietotāju lokam paredzēto pakalpojumu un produktu izstrādes” principu.
  Saskaņā ar Konvenciju šī pieeja nozīmē “tādu produktu, vides, programmu un pakalpojumu dizainu, kurus, cik vien iespējams, visi cilvēki var izmantot bez pielāgošanas vai īpaša dizaina nepieciešamības”. Saskaņā ar Konvenciju “universālajam dizainam” būtu jāietver arī personu ar invaliditāti grupām paredzētas palīgierīces, ja tās ir nepieciešamas.
  Pieejamībai nevajadzētu izslēgt atbilstošu pasākumu veikšanu, ja to pieprasa valsts vai Savienības tiesību akti. |
| --- | --- |

(25)

Pieejamība būtu jāpanāk, likvidējot un novēršot šķēršļus, vēlams, izmantojot universālo dizainu vai “plašam lietotāju lokam paredzēto pakalpojumu un produktu izstrādes” principu.
  Saskaņā ar Konvenciju šī pieeja nozīmē “tādu produktu, vides, programmu un pakalpojumu dizainu, kurus, cik vien iespējams, visi cilvēki var izmantot bez pielāgošanas vai īpaša dizaina nepieciešamības”. Saskaņā ar Konvenciju “universālajam dizainam” būtu jāietver arī personu ar invaliditāti grupām paredzētas palīgierīces, ja tās ir nepieciešamas.
  Pieejamībai nevajadzētu izslēgt atbilstošu pasākumu veikšanu, ja to pieprasa valsts vai Savienības tiesību akti.

Grozījums Nr. 33

Direktīvas priekšlikums

25.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (25a) | Tāpēc, ka uz kādu produktu vai pakalpojumu attiecas šīs direktīvas darbības joma, attiecīgais produkts vai pakalpojums nav automātiski jāiekļauj Padomes Direktīvas 93/42/EEK

   (1a)

  darbības jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25a)

Tāpēc, ka uz kādu produktu vai pakalpojumu attiecas šīs direktīvas darbības joma, attiecīgais produkts vai pakalpojums nav automātiski jāiekļauj Padomes Direktīvas 93/42/EEK

   (1a)

  darbības jomā.

Grozījums Nr. 34

Direktīvas priekšlikums

25.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (25b) | Nosakot un klasificējot tās personu ar invaliditāti vajadzības, kuru apmierināšanai šis produkts vai pakalpojums paredzēts, universālā dizaina princips jāinterpretē saskaņā ar ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas Vispārējo komentāru Nr. 2(2014) par Konvencijas 9. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25b)

Nosakot un klasificējot tās personu ar invaliditāti vajadzības, kuru apmierināšanai šis produkts vai pakalpojums paredzēts, universālā dizaina princips jāinterpretē saskaņā ar ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas Vispārējo komentāru Nr. 2(2014) par Konvencijas 9. pantu.

Grozījums Nr. 35

Direktīvas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | Šīs direktīvas pamatā vajadzētu būt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam Nr. 768/2008/EK (38), jo tas attiecas uz produktiem, kam jau piemēro citus Savienības tiesību aktus, tādējādi nodrošinot Savienības tiesību aktu konsekvenci. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Šīs direktīvas pamatā vajadzētu būt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam Nr. 768/2008/EK (38), jo tas attiecas uz produktiem, kam jau piemēro citus Savienības tiesību aktus, tādējādi nodrošinot Savienības tiesību aktu konsekvenci.

| (27) | Šīs direktīvas pamatā vajadzētu būt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam Nr. 768/2008/EK (38), jo tas attiecas uz produktiem, kam jau piemēro citus Savienības tiesību aktus, tādējādi nodrošinot Savienības tiesību aktu konsekvenci.
  Tomēr nav lietderīgi šajā direktīvā iekļaut minētā lēmuma noteikumus drošības jomā, piemēram, attiecībā uz atsaukšanu, jo nepieejams produkts nav bīstams produkts. |
| --- | --- |

(27)

Šīs direktīvas pamatā vajadzētu būt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam Nr. 768/2008/EK (38), jo tas attiecas uz produktiem, kam jau piemēro citus Savienības tiesību aktus, tādējādi nodrošinot Savienības tiesību aktu konsekvenci.
  Tomēr nav lietderīgi šajā direktīvā iekļaut minētā lēmuma noteikumus drošības jomā, piemēram, attiecībā uz atsaukšanu, jo nepieejams produkts nav bīstams produkts.

Grozījums Nr. 36

Direktīvas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Visiem uzņēmējiem, kas veido piegādes un izplatīšanas ķēdi, būtu jānodrošina, ka tirgū tiek darīti pieejami tikai tādi produkti, kas atbilst šajā direktīvā izklāstītajām pieejamības prasībām. Jāparedz skaidra un samērīga pienākumu sadale atbilstīgi katra uzņēmēja lomai piegādes un izplatīšanas procesā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Visiem uzņēmējiem, kas veido piegādes un izplatīšanas ķēdi, būtu jānodrošina, ka tirgū tiek darīti pieejami tikai tādi produkti, kas atbilst šajā direktīvā izklāstītajām pieejamības prasībām. Jāparedz skaidra un samērīga pienākumu sadale atbilstīgi katra uzņēmēja lomai piegādes un izplatīšanas procesā.

| (28) | Visiem uzņēmējiem,
  uz ko attiecas šīs direktīvas darbības joma un
  kas veido piegādes un izplatīšanas ķēdi, būtu jānodrošina, ka tirgū tiek darīti pieejami tikai tādi produkti, kas atbilst šajā direktīvā izklāstītajām pieejamības prasībām. Jāparedz skaidra un samērīga pienākumu sadale atbilstīgi katra uzņēmēja lomai piegādes un izplatīšanas procesā. |
| --- | --- |

(28)

Visiem uzņēmējiem,
  uz ko attiecas šīs direktīvas darbības joma un
  kas veido piegādes un izplatīšanas ķēdi, būtu jānodrošina, ka tirgū tiek darīti pieejami tikai tādi produkti, kas atbilst šajā direktīvā izklāstītajām pieejamības prasībām. Jāparedz skaidra un samērīga pienākumu sadale atbilstīgi katra uzņēmēja lomai piegādes un izplatīšanas procesā.

Grozījums Nr. 37

Direktīvas priekšlikums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (29) | Lai
  nodrošinātu augstu pieejamības līmeni
  un garantētu taisnīgu konkurenci Savienības tirgū, uzņēmējiem būtu jāatbild par produktu un pakalpojumu atbilstību, ņemot vērā viņu attiecīgos uzdevumus piegādes ķēdē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29)

Lai
  nodrošinātu augstu pieejamības līmeni
  un garantētu taisnīgu konkurenci Savienības tirgū, uzņēmējiem būtu jāatbild par produktu un pakalpojumu atbilstību, ņemot vērā viņu attiecīgos uzdevumus piegādes ķēdē.

| (29) | Lai
  uzlabotu pieejamību
  un garantētu taisnīgu konkurenci Savienības tirgū, uzņēmējiem būtu jāatbild par produktu un pakalpojumu atbilstību, ņemot vērā viņu attiecīgos uzdevumus piegādes ķēdē. |
| --- | --- |

(29)

Lai
  uzlabotu pieejamību
  un garantētu taisnīgu konkurenci Savienības tirgū, uzņēmējiem būtu jāatbild par produktu un pakalpojumu atbilstību, ņemot vērā viņu attiecīgos uzdevumus piegādes ķēdē.

Grozījums Nr. 38

Direktīvas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Tā kā ražotājs sīki pārzina projektēšanas un ražošanas procesu, tas vislabāk var veikt pilnu atbilstības novērtējuma
  procedūru
  .
  Atbilstības
  novērtējuma
  veikšanai vajadzētu
  būt
  ražotāja kompetencē
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Tā kā ražotājs sīki pārzina projektēšanas un ražošanas procesu, tas vislabāk var veikt pilnu atbilstības novērtējuma
  procedūru
  .
  Atbilstības
  novērtējuma
  veikšanai vajadzētu
  būt
  ražotāja kompetencē
  .

| (30) | Tā kā ražotājs sīki pārzina projektēšanas un ražošanas procesu, tas vislabāk var veikt pilnu atbilstības
  novērtējumu. Tomēr par
  novērtējuma
  veikšanu atbildīgam vajadzētu būt ne tikai ražotājam
  .
  Novērtējuma procedūrā izšķirīga nozīme varētu būt pastiprinātai tirgus uzraudzības iestādei. |
| --- | --- |

(30)

Tā kā ražotājs sīki pārzina projektēšanas un ražošanas procesu, tas vislabāk var veikt pilnu atbilstības
  novērtējumu. Tomēr par
  novērtējuma
  veikšanu atbildīgam vajadzētu būt ne tikai ražotājam
  .
  Novērtējuma procedūrā izšķirīga nozīme varētu būt pastiprinātai tirgus uzraudzības iestādei.

Grozījums Nr. 39

Direktīvas priekšlikums

32. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (32) | Importētājiem būtu jānodrošina, lai produkti no trešām valstīm, kuri nonāk Savienības tirgū, atbilstu šīs direktīvas pieejamības prasībām un
  jo īpaši
  lai
  ražotāji
  šiem produktiem
  būtu veikuši attiecīgas
  atbilstības novērtēšanas procedūras. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32)

Importētājiem būtu jānodrošina, lai produkti no trešām valstīm, kuri nonāk Savienības tirgū, atbilstu šīs direktīvas pieejamības prasībām un
  jo īpaši
  lai
  ražotāji
  šiem produktiem
  būtu veikuši attiecīgas
  atbilstības novērtēšanas procedūras.

| (32) | Importētājiem būtu jānodrošina, lai produkti no trešām valstīm, kuri nonāk Savienības tirgū, atbilstu šīs direktīvas pieejamības prasībām, un
  lai kompetentajai tirgus uzraudzības iestādei tiktu sniegta visa informācija, kas nepieciešama,
  lai
  veiktu
  šiem produktiem
  piemērojamās
  atbilstības novērtēšanas procedūras. |
| --- | --- |

(32)

Importētājiem būtu jānodrošina, lai produkti no trešām valstīm, kuri nonāk Savienības tirgū, atbilstu šīs direktīvas pieejamības prasībām, un
  lai kompetentajai tirgus uzraudzības iestādei tiktu sniegta visa informācija, kas nepieciešama,
  lai
  veiktu
  šiem produktiem
  piemērojamās
  atbilstības novērtēšanas procedūras.

Grozījums Nr. 40

Direktīvas priekšlikums

36. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (36) | Proporcionalitātes apsvērumu dēļ pieejamības prasības
  būtu jāpiemēro tikai tiktāl, ciktāl tās
  attiecīgajam uzņēmējam
  nerada
  nesamērīgu slogu vai
  neprasa
  veikt tādas produktu un pakalpojumu izmaiņas, kuru rezultātā tie, salīdzinot ar noteiktajiem kritērijiem, tiktu būtiski pārmainīti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36)

Proporcionalitātes apsvērumu dēļ pieejamības prasības
  būtu jāpiemēro tikai tiktāl, ciktāl tās
  attiecīgajam uzņēmējam
  nerada
  nesamērīgu slogu vai
  neprasa
  veikt tādas produktu un pakalpojumu izmaiņas, kuru rezultātā tie, salīdzinot ar noteiktajiem kritērijiem, tiktu būtiski pārmainīti.

| (36) | Proporcionalitātes apsvērumu dēļ pieejamības prasības
  nedrīkstētu
  attiecīgajam uzņēmējam
  radīt
  nesamērīgu slogu vai
  prasīt
  veikt tādas produktu un pakalpojumu izmaiņas, kuru rezultātā tie, salīdzinot ar noteiktajiem kritērijiem, tiktu būtiski pārmainīti.
  Tomēr ir jāievieš kontroles mehānismi, lai pārbaudītu, vai pieejamības prasību piemērojamības izņēmumi ir pamatoti. |
| --- | --- |

(36)

Proporcionalitātes apsvērumu dēļ pieejamības prasības
  nedrīkstētu
  attiecīgajam uzņēmējam
  radīt
  nesamērīgu slogu vai
  prasīt
  veikt tādas produktu un pakalpojumu izmaiņas, kuru rezultātā tie, salīdzinot ar noteiktajiem kritērijiem, tiktu būtiski pārmainīti.
  Tomēr ir jāievieš kontroles mehānismi, lai pārbaudītu, vai pieejamības prasību piemērojamības izņēmumi ir pamatoti.

Grozījums Nr. 41

Direktīvas priekšlikums

36.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (36a) | Novērtējot to, vai atbilstības nodrošināšana pieejamības prasībām rada uzņēmējiem nesamērīgu slogu, jāņem vērā šo uzņēmumu lielums, resursi un īpatnības un atbilstības nodrošināšanas izmaksu un ieguvumu salīdzinājums ar aplēsēm par personu ar invaliditāti ieguvumiem. Šajā izmaksu un ieguvumu analīzē cita starpā jāņem vērā konkrētā produkta vai pakalpojuma lietošanas biežums un ilgums, tostarp aptuvenais to personu ar invaliditāti skaits, kuras lieto konkrēto produktu vai pakalpojumu, pakalpojuma sniegšanā izmantotās infrastruktūras un produktu kalpošanas laiks un tas, kādā apmērā bez maksas ir pieejamas alternatīvas, tostarp tādas, ko nodrošina pasažieru transporta pakalpojumu sniedzēji. Novērtējot to, vai atbilstība pieejamības prasībām rada nesamērīgu slogu, būtu jāņem vērā tikai leģitīmi iemesli. Prioritātes, laika vai zināšanu trūkums nebūtu jāuzskata par leģitīmiem iemesliem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36a)

Novērtējot to, vai atbilstības nodrošināšana pieejamības prasībām rada uzņēmējiem nesamērīgu slogu, jāņem vērā šo uzņēmumu lielums, resursi un īpatnības un atbilstības nodrošināšanas izmaksu un ieguvumu salīdzinājums ar aplēsēm par personu ar invaliditāti ieguvumiem. Šajā izmaksu un ieguvumu analīzē cita starpā jāņem vērā konkrētā produkta vai pakalpojuma lietošanas biežums un ilgums, tostarp aptuvenais to personu ar invaliditāti skaits, kuras lieto konkrēto produktu vai pakalpojumu, pakalpojuma sniegšanā izmantotās infrastruktūras un produktu kalpošanas laiks un tas, kādā apmērā bez maksas ir pieejamas alternatīvas, tostarp tādas, ko nodrošina pasažieru transporta pakalpojumu sniedzēji. Novērtējot to, vai atbilstība pieejamības prasībām rada nesamērīgu slogu, būtu jāņem vērā tikai leģitīmi iemesli. Prioritātes, laika vai zināšanu trūkums nebūtu jāuzskata par leģitīmiem iemesliem.

Grozījums Nr. 42

Direktīvas priekšlikums

39. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (39) | Lai būtu vieglāk novērtēt atbilstību piemērojamām prasībām, jāparedz pieņēmums par to produktu un pakalpojumu atbilstību, kuri atbilst brīvprātīgi saskaņotajiem standartiem, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (39) ar mērķi formulēt sīki izstrādātas minēto prasību tehniskās specifikācijas. Komisija attiecībā uz pieejamību ir iesniegusi jau vairākus standartizācijas pieprasījumus Eiropas standartizācijas organizācijām; šie pieprasījumi attiecas uz saskaņoto standartu sagatavošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39)

Lai būtu vieglāk novērtēt atbilstību piemērojamām prasībām, jāparedz pieņēmums par to produktu un pakalpojumu atbilstību, kuri atbilst brīvprātīgi saskaņotajiem standartiem, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (39) ar mērķi formulēt sīki izstrādātas minēto prasību tehniskās specifikācijas. Komisija attiecībā uz pieejamību ir iesniegusi jau vairākus standartizācijas pieprasījumus Eiropas standartizācijas organizācijām; šie pieprasījumi attiecas uz saskaņoto standartu sagatavošanu.

| (39) | Lai būtu vieglāk novērtēt atbilstību piemērojamām
  pieejamības
  prasībām, jāparedz pieņēmums par to produktu un pakalpojumu atbilstību, kuri atbilst brīvprātīgi saskaņotajiem standartiem, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (39) ar mērķi formulēt sīki izstrādātas minēto prasību tehniskās specifikācijas. Komisija attiecībā uz pieejamību ir iesniegusi jau vairākus standartizācijas pieprasījumus Eiropas standartizācijas organizācijām; šie pieprasījumi attiecas uz saskaņoto standartu sagatavošanu. |
| --- | --- |

(39)

Lai būtu vieglāk novērtēt atbilstību piemērojamām
  pieejamības
  prasībām, jāparedz pieņēmums par to produktu un pakalpojumu atbilstību, kuri atbilst brīvprātīgi saskaņotajiem standartiem, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (39) ar mērķi formulēt sīki izstrādātas minēto prasību tehniskās specifikācijas. Komisija attiecībā uz pieejamību ir iesniegusi jau vairākus standartizācijas pieprasījumus Eiropas standartizācijas organizācijām; šie pieprasījumi attiecas uz saskaņoto standartu sagatavošanu.

Grozījums Nr. 43

Direktīvas priekšlikums

39.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (39a) | Regulā (ES) Nr. 1025/2012 ir paredzēta procedūra formālu iebildumu izteikšanai pret saskaņotajiem standartiem, ja minētie standarti neatbilst šīs direktīvas prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39a)

Regulā (ES) Nr. 1025/2012 ir paredzēta procedūra formālu iebildumu izteikšanai pret saskaņotajiem standartiem, ja minētie standarti neatbilst šīs direktīvas prasībām.

Grozījums Nr. 44

Direktīvas priekšlikums

40. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (40) | Saskaņoto standartu neesamības gadījumā un, ja tie nepieciešami tirgus saskaņošanas nolūkos, Komisijai vajadzētu būt iespējai pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem izveido kopējās tehniskās specifikācijas pieejamības prasībām, kas noteiktas šajā direktīvā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40)

Saskaņoto standartu neesamības gadījumā un, ja tie nepieciešami tirgus saskaņošanas nolūkos, Komisijai vajadzētu būt iespējai pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem izveido kopējās tehniskās specifikācijas pieejamības prasībām, kas noteiktas šajā direktīvā.

| (40) | Eiropas standartiem ir jābūt vērstiem uz tirgu, tajos jāņem vērā sabiedrības intereses un Komisijas pieprasījumā vienai vai vairākām Eiropas standartizācijas organizācijām izstrādāt saskaņotus standartus skaidri noteiktie politikas mērķi, un tiem ir jābalstās uz vienprātību. Tāpēc tehniskās specifikācijas jāizmanto tikai kā pēdējais līdzeklis. Komisijai vajadzētu spēt pieņemt tehniskās specifikācijas, piemēram, gadījumos, kad standartizācijas procesu bloķē ieinteresēto personu vienprātības trūkums, kas nevajadzīgi kavē tādas prasības, piemēram, prasības par savstarpēju izmantojamību, noteikšanu, kuru nebūtu iespējams īstenot, ja netiks pieņemts atbilstīgs standarts. Komisijai būtu jāparedz pietiekama laika rezerve starp prasības pieņemšanu vienai vai vairākām Eiropas standartizācijas organizācijām izstrādāt saskaņotus standartus un ar šo pašu pieejamības prasību saistītas tehniskās specifikācijas pieņemšanu. Komisija nedrīkstētu pieņemt tehnisko specifikāciju, ja tā pirms tam nav mēģinājusi panākt pieejamības prasību paredzēšanu Eiropas standartizācijas sistēmā. Komisijai nebūtu jāizmanto tehnisko specifikāciju pieņemšanas procedūra ar nolūku apiet Eiropas standartizācijas sistēmu. |
| --- | --- |

(40)

Eiropas standartiem ir jābūt vērstiem uz tirgu, tajos jāņem vērā sabiedrības intereses un Komisijas pieprasījumā vienai vai vairākām Eiropas standartizācijas organizācijām izstrādāt saskaņotus standartus skaidri noteiktie politikas mērķi, un tiem ir jābalstās uz vienprātību. Tāpēc tehniskās specifikācijas jāizmanto tikai kā pēdējais līdzeklis. Komisijai vajadzētu spēt pieņemt tehniskās specifikācijas, piemēram, gadījumos, kad standartizācijas procesu bloķē ieinteresēto personu vienprātības trūkums, kas nevajadzīgi kavē tādas prasības, piemēram, prasības par savstarpēju izmantojamību, noteikšanu, kuru nebūtu iespējams īstenot, ja netiks pieņemts atbilstīgs standarts. Komisijai būtu jāparedz pietiekama laika rezerve starp prasības pieņemšanu vienai vai vairākām Eiropas standartizācijas organizācijām izstrādāt saskaņotus standartus un ar šo pašu pieejamības prasību saistītas tehniskās specifikācijas pieņemšanu. Komisija nedrīkstētu pieņemt tehnisko specifikāciju, ja tā pirms tam nav mēģinājusi panākt pieejamības prasību paredzēšanu Eiropas standartizācijas sistēmā. Komisijai nebūtu jāizmanto tehnisko specifikāciju pieņemšanas procedūra ar nolūku apiet Eiropas standartizācijas sistēmu.

Grozījums Nr. 45

Direktīvas priekšlikums

40.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (40a) | Lai izveidotu saskaņotus standartus un tehniskās specifikācijas, kas visefektīvāk atbilst šajā direktīvā noteiktajām produktu un pakalpojumu pieejamības prasībām, Komisijai, ja iespējams, lēmumu pieņemšanas procesā būtu jāiesaista Eiropas personu ar invaliditāti jumta organizācijas un citas ieinteresētās personas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40a)

Lai izveidotu saskaņotus standartus un tehniskās specifikācijas, kas visefektīvāk atbilst šajā direktīvā noteiktajām produktu un pakalpojumu pieejamības prasībām, Komisijai, ja iespējams, lēmumu pieņemšanas procesā būtu jāiesaista Eiropas personu ar invaliditāti jumta organizācijas un citas ieinteresētās personas.

Grozījums Nr. 46

Direktīvas priekšlikums

42.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (42a) | Veicot produktu tirgus uzraudzību, tirgus uzraudzības iestādēm novērtējums būtu jāpārskata sadarbībā ar personām ar invaliditāti un organizācijām, kuras pārstāv šīs personas un viņu intereses. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42a)

Veicot produktu tirgus uzraudzību, tirgus uzraudzības iestādēm novērtējums būtu jāpārskata sadarbībā ar personām ar invaliditāti un organizācijām, kuras pārstāv šīs personas un viņu intereses.

Grozījums Nr. 47

Direktīvas priekšlikums

44. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (44) | CE zīmes izmantošana, kas liecina par produkta atbilstību šīs direktīvas pieejamības prasībām, ir redzamais pabeigta atbilstības novērtēšanas procesa rezultāts plašā nozīmē. Šajā
  direktīvā būtu jāievēro vispārējie principi,
  kuri reglamentē CE marķējumu un kuri noteikti
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2008 (40), ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības produktu tirdzniecībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(44)

CE zīmes izmantošana, kas liecina par produkta atbilstību šīs direktīvas pieejamības prasībām, ir redzamais pabeigta atbilstības novērtēšanas procesa rezultāts plašā nozīmē. Šajā
  direktīvā būtu jāievēro vispārējie principi,
  kuri reglamentē CE marķējumu un kuri noteikti
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2008 (40), ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības produktu tirdzniecībai.

| (44) | Šajā
  direktīvā būtu jāievēro Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulas
  (EK) Nr. 765/2008 (40) vispārējie principi, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības produktu tirdzniecībai.
  Papildus atbilstības deklarācijai ražotājam izmaksu ziņā efektīvā, vienkāršā un precīzā veidā jāinformē patērētāji par sava produkta pieejamību, iekļaujot paziņojumu uz iepakojuma. |
| --- | --- |

(44)

Šajā
  direktīvā būtu jāievēro Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulas
  (EK) Nr. 765/2008 (40) vispārējie principi, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības produktu tirdzniecībai.
  Papildus atbilstības deklarācijai ražotājam izmaksu ziņā efektīvā, vienkāršā un precīzā veidā jāinformē patērētāji par sava produkta pieejamību, iekļaujot paziņojumu uz iepakojuma.

Grozījums Nr. 48

Direktīvas priekšlikums

45. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (45) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr
  .
  765/2008, uzliekot produktam CE zīmi, ražotājs apliecina, ka produkts atbilst visām piemērojamajām pieejamības prasībām un ka viņš uzņemas par to pilnu atbildību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(45)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr
  .
  765/2008, uzliekot produktam CE zīmi, ražotājs apliecina, ka produkts atbilst visām piemērojamajām pieejamības prasībām un ka viņš uzņemas par to pilnu atbildību
  .

| (45) | Produkta neatbilstība šīs direktīvas 3
  . 
  pantā paredzētajām pieejamības prasībām pati par sevi nerada nopietnu risku Regulas (EK) Nr. 765/2008 20. panta izpratnē
  . |
| --- | --- |

(45)

Produkta neatbilstība šīs direktīvas 3
  . 
  pantā paredzētajām pieejamības prasībām pati par sevi nerada nopietnu risku Regulas (EK) Nr. 765/2008 20. panta izpratnē
  .

Grozījums Nr. 49

Direktīvas priekšlikums

48. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (48) | Dalībvalstīm būs jānodrošina, ka tirgus uzraudzības iestādes saskaņā ar V nodaļu pārbauda uzņēmēju atbilstību 12. panta 3. punktā minētajiem kritērijiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(48)

Dalībvalstīm būs jānodrošina, ka tirgus uzraudzības iestādes saskaņā ar V nodaļu pārbauda uzņēmēju atbilstību 12. panta 3. punktā minētajiem kritērijiem.

| (48) | Dalībvalstīm būs jānodrošina, ka tirgus uzraudzības iestādes saskaņā ar V nodaļu pārbauda uzņēmēju atbilstību 12. panta 3. punktā minētajiem kritērijiem
  un ka tās regulāri apspriežas ar organizācijām, kas pārstāv personas ar invaliditāti
  . |
| --- | --- |

(48)

Dalībvalstīm būs jānodrošina, ka tirgus uzraudzības iestādes saskaņā ar V nodaļu pārbauda uzņēmēju atbilstību 12. panta 3. punktā minētajiem kritērijiem
  un ka tās regulāri apspriežas ar organizācijām, kas pārstāv personas ar invaliditāti
  .

Grozījums Nr. 50

Direktīvas priekšlikums

48.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (48a) | Izveidojot valstu datubāzes, kas saturētu visu attiecīgo informāciju par šajā direktīvā uzskaitīto produktu un pakalpojumu pieejamības pakāpi, tirgus uzraudzībā varētu labāk iekļaut personas invaliditāti un viņu organizācijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(48a)

Izveidojot valstu datubāzes, kas saturētu visu attiecīgo informāciju par šajā direktīvā uzskaitīto produktu un pakalpojumu pieejamības pakāpi, tirgus uzraudzībā varētu labāk iekļaut personas invaliditāti un viņu organizācijas.

Grozījums Nr. 51

Direktīvas priekšlikums

49. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (49) | Dalībvalstīm
  būs
  jānodrošina, ka 22.
  pantā norādītās kompetentās iestādes saskaņā
  ar
  VI nodaļu informē Komisiju par 22
  .
  panta 1. punktā minēto izņēmumu izmantošanu
  ,
  kā arī šajā informācijā ietver novērtējumu
  ,
  kas minēts 2
  .
  punktā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(49)

Dalībvalstīm
  būs
  jānodrošina, ka 22.
  pantā norādītās kompetentās iestādes saskaņā
  ar
  VI nodaļu informē Komisiju par 22
  .
  panta 1. punktā minēto izņēmumu izmantošanu
  ,
  kā arī šajā informācijā ietver novērtējumu
  ,
  kas minēts 2
  .
  punktā
  .

| (49) | Dalībvalstīm
  būtu
  jānodrošina, ka
  kompetentās iestādes informē Komisiju par
  22. 
  pantā noteikto izņēmumu izmantošanu. Attiecīgo kompetento iestāžu veikto sākotnējo novērtējumu iesniedz Komisijai pēc tās pieprasījuma. Novērtējot to, vai atbilstības nodrošināšana pieejamības prasībām rada kompetentajām iestādēm nesamērīgu slogu, jāņem vērā šo kompetento iestāžu lielums, resursi un īpatnības un atbilstības nodrošināšanas izmaksu un ieguvumu salīdzinājums ar aplēsēm par personu ar invaliditāti ieguvumiem. Šajā izmaksu un ieguvumu analīzē cita starpā jāņem vērā konkrētā produkta vai pakalpojuma lietošanas biežums un ilgums, tostarp aptuvenais to personu ar invaliditāti skaits, kuras lieto konkrēto produktu vai pakalpojumu, pakalpojuma sniegšanā izmantotās infrastruktūras un produktu kalpošanas laiks un tas, kādā apmērā bez maksas ir pieejamas alternatīvas, tostarp tādas, ko nodrošina pasažieru transporta pakalpojumu sniedzēji. Novērtējot to, vai atbilstība pieejamības prasībām rada nesamērīgu slogu, būtu jāņem vērā tikai leģitīmi iemesli. Prioritātes, laika vai zināšanu trūkums nebūtu jāuzskata par leģitīmiem iemesliem. |
| --- | --- |

(49)

Dalībvalstīm
  būtu
  jānodrošina, ka
  kompetentās iestādes informē Komisiju par
  22. 
  pantā noteikto izņēmumu izmantošanu. Attiecīgo kompetento iestāžu veikto sākotnējo novērtējumu iesniedz Komisijai pēc tās pieprasījuma. Novērtējot to, vai atbilstības nodrošināšana pieejamības prasībām rada kompetentajām iestādēm nesamērīgu slogu, jāņem vērā šo kompetento iestāžu lielums, resursi un īpatnības un atbilstības nodrošināšanas izmaksu un ieguvumu salīdzinājums ar aplēsēm par personu ar invaliditāti ieguvumiem. Šajā izmaksu un ieguvumu analīzē cita starpā jāņem vērā konkrētā produkta vai pakalpojuma lietošanas biežums un ilgums, tostarp aptuvenais to personu ar invaliditāti skaits, kuras lieto konkrēto produktu vai pakalpojumu, pakalpojuma sniegšanā izmantotās infrastruktūras un produktu kalpošanas laiks un tas, kādā apmērā bez maksas ir pieejamas alternatīvas, tostarp tādas, ko nodrošina pasažieru transporta pakalpojumu sniedzēji. Novērtējot to, vai atbilstība pieejamības prasībām rada nesamērīgu slogu, būtu jāņem vērā tikai leģitīmi iemesli. Prioritātes, laika vai zināšanu trūkums nebūtu jāuzskata par leģitīmiem iemesliem.

Grozījums Nr. 52

Direktīvas priekšlikums

50. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (50) | Būtu jāizveido drošības procedūra, kuru piemēro tikai tad, ja dalībvalstis nepiekrīt pasākumiem, ko veikusi kāda dalībvalsts, un kuras ietvaros informē ieinteresētās personas par pasākumiem, ko paredzēts veikt attiecībā uz produktiem, kuri neatbilst šīs direktīvas pieejamības prasībām. Tai būtu jādod iespēja tirgus uzraudzības iestādēm sadarbībā ar attiecīgajiem uzņēmējiem savlaicīgāk rīkoties attiecībā uz šādiem produktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(50)

Būtu jāizveido drošības procedūra, kuru piemēro tikai tad, ja dalībvalstis nepiekrīt pasākumiem, ko veikusi kāda dalībvalsts, un kuras ietvaros informē ieinteresētās personas par pasākumiem, ko paredzēts veikt attiecībā uz produktiem, kuri neatbilst šīs direktīvas pieejamības prasībām. Tai būtu jādod iespēja tirgus uzraudzības iestādēm sadarbībā ar attiecīgajiem uzņēmējiem savlaicīgāk rīkoties attiecībā uz šādiem produktiem.

| (50) | Būtu jāizveido drošības procedūra, kuru piemēro tikai tad, ja dalībvalstis nepiekrīt pasākumiem, ko veikusi kāda dalībvalsts, un kuras ietvaros informē ieinteresētās personas par pasākumiem, ko paredzēts veikt attiecībā uz produktiem, kuri neatbilst šīs direktīvas pieejamības prasībām. Tai būtu jādod iespēja tirgus uzraudzības iestādēm sadarbībā ar
  personu ar invaliditāti pārstāvības organizācijām un
  attiecīgajiem uzņēmējiem savlaicīgāk rīkoties attiecībā uz šādiem produktiem. |
| --- | --- |

(50)

Būtu jāizveido drošības procedūra, kuru piemēro tikai tad, ja dalībvalstis nepiekrīt pasākumiem, ko veikusi kāda dalībvalsts, un kuras ietvaros informē ieinteresētās personas par pasākumiem, ko paredzēts veikt attiecībā uz produktiem, kuri neatbilst šīs direktīvas pieejamības prasībām. Tai būtu jādod iespēja tirgus uzraudzības iestādēm sadarbībā ar
  personu ar invaliditāti pārstāvības organizācijām un
  attiecīgajiem uzņēmējiem savlaicīgāk rīkoties attiecībā uz šādiem produktiem.

Grozījums Nr. 53

Direktīvas priekšlikums

51.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (51a) | Lai nodrošinātu proporcionalitātes principa pareizu piemērošanu saistībām, kas skar uzņēmēju identifikāciju, un kritērijus, kuri jāizmanto, novērtējot, vai šajā direktīvā paredzēta pienākuma pildīšana radītu nesamērīgu slogu, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz tā laikposma noteikšanu, kurā uzņēmējiem ir jāspēj identificēt ikviens uzņēmums, kas ir piegādājis tiem produktu vai kam tie ir piegādājuši produktu, kā arī attiecībā uz to kritēriju turpmāku precizēšanu, kuri jāņem vērā attiecībā uz visiem šīs direktīvas piemērošanas jomā ietilpstošajiem produktiem un pakalpojumiem, kad tiek izvērtēts, vai attiecīgais slogs ir uzskatāms par nesamērīgu, nemainot šos kritērijus. Šis laikposms būtu jānosaka proporcionāli produkta aprites ciklam. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu

   (1a)

  . Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(51a)

Lai nodrošinātu proporcionalitātes principa pareizu piemērošanu saistībām, kas skar uzņēmēju identifikāciju, un kritērijus, kuri jāizmanto, novērtējot, vai šajā direktīvā paredzēta pienākuma pildīšana radītu nesamērīgu slogu, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz tā laikposma noteikšanu, kurā uzņēmējiem ir jāspēj identificēt ikviens uzņēmums, kas ir piegādājis tiem produktu vai kam tie ir piegādājuši produktu, kā arī attiecībā uz to kritēriju turpmāku precizēšanu, kuri jāņem vērā attiecībā uz visiem šīs direktīvas piemērošanas jomā ietilpstošajiem produktiem un pakalpojumiem, kad tiek izvērtēts, vai attiecīgais slogs ir uzskatāms par nesamērīgu, nemainot šos kritērijus. Šis laikposms būtu jānosaka proporcionāli produkta aprites ciklam. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu

   (1a)

  . Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 54

Direktīvas priekšlikums

51.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (51b) | Dalībvalstīm jānodrošina, ka pastāv pietiekami un iedarbīgi līdzekļi, ar kuriem nodrošināt atbilstību šai direktīvai un tādējādi jāizveido pienācīgi kontroles mehānismi, piemēram, tirgus uzraudzības iestāžu veiktas a posteriori kontroles nolūkā pārliecināties, ka atbrīvojums no pieejamības prasību piemērošanas ir pamatots. Izskatot ar pieejamību saistītas sūdzības, dalībvalstīm ir jāievēro labas pārvaldības vispārējais princips un jo īpaši amatpersonu pienākums nodrošināt, ka lēmums par katru sūdzību tiek pieņemts saprātīgā termiņā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(51b)

Dalībvalstīm jānodrošina, ka pastāv pietiekami un iedarbīgi līdzekļi, ar kuriem nodrošināt atbilstību šai direktīvai un tādējādi jāizveido pienācīgi kontroles mehānismi, piemēram, tirgus uzraudzības iestāžu veiktas a posteriori kontroles nolūkā pārliecināties, ka atbrīvojums no pieejamības prasību piemērošanas ir pamatots. Izskatot ar pieejamību saistītas sūdzības, dalībvalstīm ir jāievēro labas pārvaldības vispārējais princips un jo īpaši amatpersonu pienākums nodrošināt, ka lēmums par katru sūdzību tiek pieņemts saprātīgā termiņā.

Grozījums Nr. 55

Direktīvas priekšlikums

52.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (52a) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pret līgumslēdzēju iestāžu un līgumslēdzēju lēmumiem par to, vai konkrēts līgums ietilpst Direktīvu 2014/24/ES un 2014/25/ES darbības jomā, ir pieejami efektīvi un ātri tiesiskās aizsardzības līdzekļi. Ņemot vērā spēkā esošo tiesisko regulējumu attiecībā uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem jomās, kurām piemēro Direktīvas 2014/24/ES un 2014/25/ES, minētās jomas būtu jāizslēdz no šīs direktīvas noteikumiem, kuri attiecas uz izpildes nodrošināšanu un sankcijām. Šāda izslēgšana neskar dalībvalstu pienākumus, kas izriet no Līgumiem, veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu piemērošanu un efektivitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(52a)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pret līgumslēdzēju iestāžu un līgumslēdzēju lēmumiem par to, vai konkrēts līgums ietilpst Direktīvu 2014/24/ES un 2014/25/ES darbības jomā, ir pieejami efektīvi un ātri tiesiskās aizsardzības līdzekļi. Ņemot vērā spēkā esošo tiesisko regulējumu attiecībā uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem jomās, kurām piemēro Direktīvas 2014/24/ES un 2014/25/ES, minētās jomas būtu jāizslēdz no šīs direktīvas noteikumiem, kuri attiecas uz izpildes nodrošināšanu un sankcijām. Šāda izslēgšana neskar dalībvalstu pienākumus, kas izriet no Līgumiem, veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu piemērošanu un efektivitāti.

Grozījums Nr. 56

Direktīvas priekšlikums

53.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (53a) | Šajā direktīvā paredzētās pieejamības prasības būtu jāattiecina uz produktiem, ko laiž Savienības tirgū pēc dienas, kurā sāk piemērot valstu pasākumus šīs direktīvas transponēšanai, tostarp uz lietotiem produktiem, kas importēti no trešās valsts un laisti Savienības tirgū pēc minētās dienas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(53a)

Šajā direktīvā paredzētās pieejamības prasības būtu jāattiecina uz produktiem, ko laiž Savienības tirgū pēc dienas, kurā sāk piemērot valstu pasākumus šīs direktīvas transponēšanai, tostarp uz lietotiem produktiem, kas importēti no trešās valsts un laisti Savienības tirgū pēc minētās dienas.

Grozījums Nr. 57

Direktīvas priekšlikums

53.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (53b) | Taču publiskā iepirkuma līgumi par piegādēm, darbiem vai pakalpojumiem, uz kuriem attiecas Direktīva 2014/24/ES vai Direktīva 2014/25/ES un kuri ir noslēgti pirms šīs direktīvas piemērošanas datuma, būtu jāturpina pildīt saskaņā ar šajos publiskā iepirkuma līgumos noteiktajām pieejamības prasībām, ja tādas ir. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(53b)

Taču publiskā iepirkuma līgumi par piegādēm, darbiem vai pakalpojumiem, uz kuriem attiecas Direktīva 2014/24/ES vai Direktīva 2014/25/ES un kuri ir noslēgti pirms šīs direktīvas piemērošanas datuma, būtu jāturpina pildīt saskaņā ar šajos publiskā iepirkuma līgumos noteiktajām pieejamības prasībām, ja tādas ir.

Grozījums Nr. 58

Direktīvas priekšlikums

53.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (53c) | Lai nodrošinātu pakalpojumu sniedzējiem pietiekami daudz laika, lai pielāgotos šīs direktīvas prasībām, ir jāparedz pārejas periods, kurā produktiem, ko izmanto pakalpojuma sniegšanai, nav jāatbilst šajā direktīvā noteiktajām pieejamības prasībām. Ņemot vērā bankomātu, biļešu automātu un reģistrācijas automātu izmaksas un ilgo aprites ciklu, ir lietderīgi paredzēt, ka tad, ja šādus automātus izmanto pakalpojumu sniegšanai, tos var turpināt lietot līdz to ekonomiski lietderīgā lietošanas laika beigām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(53c)

Lai nodrošinātu pakalpojumu sniedzējiem pietiekami daudz laika, lai pielāgotos šīs direktīvas prasībām, ir jāparedz pārejas periods, kurā produktiem, ko izmanto pakalpojuma sniegšanai, nav jāatbilst šajā direktīvā noteiktajām pieejamības prasībām. Ņemot vērā bankomātu, biļešu automātu un reģistrācijas automātu izmaksas un ilgo aprites ciklu, ir lietderīgi paredzēt, ka tad, ja šādus automātus izmanto pakalpojumu sniegšanai, tos var turpināt lietot līdz to ekonomiski lietderīgā lietošanas laika beigām.

Grozījums Nr. 59

Direktīvas priekšlikums

54.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (54a) | Izvēršot lietojumprogrammas, kas nodrošina informāciju uz telpisko datu pakalpojumu pamata, tiek veicināta personu ar invaliditāti neatkarīga un droša pārvietošanās. Šādu lietojumprogrammu telpiskajiem datiem būtu jānodrošina tāds informācijas saturs, kas ir pielāgots personu ar invaliditāti īpašajām vajadzībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(54a)

Izvēršot lietojumprogrammas, kas nodrošina informāciju uz telpisko datu pakalpojumu pamata, tiek veicināta personu ar invaliditāti neatkarīga un droša pārvietošanās. Šādu lietojumprogrammu telpiskajiem datiem būtu jānodrošina tāds informācijas saturs, kas ir pielāgots personu ar invaliditāti īpašajām vajadzībām.

Grozījums Nr. 60

Direktīvas priekšlikums

- 1. pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1. pants




  Priekšmets




  Šīs direktīvas mērķis ir likvidēt un novērst šķēršļus, kas izriet no atšķirīgām pieejamības prasībām to produktu un pakalpojumu brīvai apritei dalībvalstīs, uz kuriem attiecas šī direktīva. Tās mērķis ir arī veicināt iekšējā tirgus pienācīgu darbību, tuvinot dalībvalstu normatīvos un administratīvos aktus attiecībā uz pieejamu produktu un pakalpojumu brīvu apriti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

-1. pants

Priekšmets

Šīs direktīvas mērķis ir likvidēt un novērst šķēršļus, kas izriet no atšķirīgām pieejamības prasībām to produktu un pakalpojumu brīvai apritei dalībvalstīs, uz kuriem attiecas šī direktīva. Tās mērķis ir arī veicināt iekšējā tirgus pienācīgu darbību, tuvinot dalībvalstu normatīvos un administratīvos aktus attiecībā uz pieejamu produktu un pakalpojumu brīvu apriti.

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – ievaddaļa

1. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Direktīvas I, II–V un VII nodaļu piemēro šādiem produktiem: | 1.   Direktīvas I, II–V un VII nodaļu piemēro šādiem produktiem
  , ko laiž Savienības tirgū pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena]
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Direktīvas I, II–V un VII nodaļu piemēro šādiem produktiem:

1.   Direktīvas I, II–V un VII nodaļu piemēro šādiem produktiem
  , ko laiž Savienības tirgū pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena]
  :

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | universāldatoru aparatūrai un operētājsistēmām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

universāldatoru aparatūrai un operētājsistēmām;

| (a) | universāldatoru aparatūrai un
  tās iegultajām
  operētājsistēmām
  , kas paredzētas patērētāju lietošanai
  ; |
| --- | --- |

(a)

universāldatoru aparatūrai un
  tās iegultajām
  operētājsistēmām
  , kas paredzētas patērētāju lietošanai
  ;

tās iegultajām

, kas paredzētas patērētāju lietošanai

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – b apakšpunkts – iii a apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. punkts – b apakšpunkts – iii a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iiia) | maksājumu termināliem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iiia)

iiia)

maksājumu termināliem;

maksājumu termināliem;

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | ar telefonijas pakalpojumiem saistītām patērētāju galiekārtām
  ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

ar telefonijas pakalpojumiem saistītām patērētāju galiekārtām
  ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju
  ;

ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju

| (c) | ar telefonijas pakalpojumiem saistītām patērētāju galiekārtām; |
| --- | --- |

(c)

ar telefonijas pakalpojumiem saistītām patērētāju galiekārtām;

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | ar audiovizuālo mediju pakalpojumiem saistītām patērētāju galiekārtām
  ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

ar audiovizuālo mediju pakalpojumiem saistītām patērētāju galiekārtām
  ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju
  .

ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju

| (d) | ar audiovizuālo mediju pakalpojumiem saistītām patērētāju galiekārtām. |
| --- | --- |

(d)

ar audiovizuālo mediju pakalpojumiem saistītām patērētāju galiekārtām.

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | e-grāmatu lasītājiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

e-grāmatu lasītājiem;

e-grāmatu lasītājiem;

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – ievaddaļa

1. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Direktīvas
  I, II–V un VII nodaļu piemēro šādiem pakalpojumiem: | 2.   
  Neskarot 27. pantu, direktīvas
  I, II–V un VII nodaļu piemēro šādiem pakalpojumiem
  , kurus sniedz pēc ...[šīs direktīvas spēkā stāšanās diena]
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Direktīvas
  I, II–V un VII nodaļu piemēro šādiem pakalpojumiem:

2.   
  Neskarot 27. pantu, direktīvas
  I, II–V un VII nodaļu piemēro šādiem pakalpojumiem
  , kurus sniedz pēc ...[šīs direktīvas spēkā stāšanās diena]
  :

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

1. pants – 2. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-a) | operētājsistēmām, kuras nav iegultas datoru aparatūrā un patērētājiem tiek nodrošinātas kā nemateriālais īpašums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(-a)

(-a)

operētājsistēmām, kuras nav iegultas datoru aparatūrā un patērētājiem tiek nodrošinātas kā nemateriālais īpašums;

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | telefonijas pakalpojumiem un saistītām patērētāju galiekārtām
  ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

telefonijas pakalpojumiem un saistītām patērētāju galiekārtām
  ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju
  ;

ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju

| (a) | telefonijas pakalpojumiem un saistītām patērētāju galiekārtām; |
| --- | --- |

(a)

telefonijas pakalpojumiem un saistītām patērētāju galiekārtām;

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | audiovizuālo mediju
  pakalpojumiem un saistītām patērētāju iekārtām ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

audiovizuālo mediju
  pakalpojumiem un saistītām patērētāju iekārtām ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju
  ;

pakalpojumiem un saistītām patērētāju iekārtām ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju

| (b) | audiovizuālo mediju
  pakalpojumu tīmekļa vietnēm un uz mobilajām iekārtām balstītajiem pakalpojumiem
  ; |
| --- | --- |

(b)

audiovizuālo mediju
  pakalpojumu tīmekļa vietnēm un uz mobilajām iekārtām balstītajiem pakalpojumiem
  ;

pakalpojumu tīmekļa vietnēm un uz mobilajām iekārtām balstītajiem pakalpojumiem

Grozījums Nr. 235, 236, 237, 238, 239 un 253

Grozījums Nr. 235, 236, 237, 238, 239 un 253

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | gaisa, autobusu, dzelzceļa un ūdens pasažieru transporta pakalpojumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

gaisa, autobusu, dzelzceļa un ūdens pasažieru transporta pakalpojumiem;

| (c) | gaisa, autobusu, dzelzceļa un ūdens pasažieru transporta pakalpojumiem
  , mobilitātes un intermodālo savienojumu pakalpojumiem, tostarp tādiem pilsētu sabiedriskā transporta pakalpojumiem kā metro, dzelzceļš, trolejbusu un autobusu satiksme saistībā ar šādiem elementiem:










  i) | pašapkalpošanās termināliem, kas atrodas Savienības teritorijā, tostarp biļešu automātiem, maksājumu termināliem un reģistrācijas automātiem; |
| --- | --- | --- |

(c)

gaisa, autobusu, dzelzceļa un ūdens pasažieru transporta pakalpojumiem
  , mobilitātes un intermodālo savienojumu pakalpojumiem, tostarp tādiem pilsētu sabiedriskā transporta pakalpojumiem kā metro, dzelzceļš, trolejbusu un autobusu satiksme saistībā ar šādiem elementiem:

, mobilitātes un intermodālo savienojumu pakalpojumiem, tostarp tādiem pilsētu sabiedriskā transporta pakalpojumiem kā metro, dzelzceļš, trolejbusu un autobusu satiksme saistībā ar šādiem elementiem:

i)

i)

pašapkalpošanās termināliem, kas atrodas Savienības teritorijā, tostarp biļešu automātiem, maksājumu termināliem un reģistrācijas automātiem;

pašapkalpošanās termināliem, kas atrodas Savienības teritorijā, tostarp biļešu automātiem, maksājumu termināliem un reģistrācijas automātiem;

| ii) | tīmekļa vietnēm, uz mobilajām ierīcēm balstītiem pakalpojumiem, viedo biļešu pārdošanu un reāllaika informācijas sniegšanu; |
| --- | --- |

ii)

ii)

tīmekļa vietnēm, uz mobilajām ierīcēm balstītiem pakalpojumiem, viedo biļešu pārdošanu un reāllaika informācijas sniegšanu;

tīmekļa vietnēm, uz mobilajām ierīcēm balstītiem pakalpojumiem, viedo biļešu pārdošanu un reāllaika informācijas sniegšanu;

| iii) | transportlīdzekļiem, ar tiem saistīto infrastruktūru un būvēto vidi, tostarp piekļuvi bez pakāpieniem visām publiskajām stacijām; |
| --- | --- |

iii)

iii)

transportlīdzekļiem, ar tiem saistīto infrastruktūru un būvēto vidi, tostarp piekļuvi bez pakāpieniem visām publiskajām stacijām;

transportlīdzekļiem, ar tiem saistīto infrastruktūru un būvēto vidi, tostarp piekļuvi bez pakāpieniem visām publiskajām stacijām;

| iv) | taksometru un nomas automobiļu parkiem, kuros ir atbilstošs pielāgotu transportlīdzekļu īpatsvars. |
| --- | --- |

iv)

iv)

taksometru un nomas automobiļu parkiem, kuros ir atbilstošs pielāgotu transportlīdzekļu īpatsvars.

taksometru un nomas automobiļu parkiem, kuros ir atbilstošs pielāgotu transportlīdzekļu īpatsvars.

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | banku pakalpojumi
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

banku pakalpojumi
  ;

banku pakalpojumi

| (d) | patērētājiem paredzētiem banku pakalpojumiem
  ; |
| --- | --- |

(d)

patērētājiem paredzētiem banku pakalpojumiem
  ;

patērētājiem paredzētiem banku pakalpojumiem

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

1. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | e-grāmatām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

e-grāmatām;

| (e) | e-grāmatām
  un saistītām iekārtām, ko izmanto minēto pakalpojumu sniegšanā un ko nodrošina pakalpojumu sniedzējs, un piekļuvei tām
  ; |
| --- | --- |

(e)

e-grāmatām
  un saistītām iekārtām, ko izmanto minēto pakalpojumu sniegšanā un ko nodrošina pakalpojumu sniedzējs, un piekļuvei tām
  ;

un saistītām iekārtām, ko izmanto minēto pakalpojumu sniegšanā un ko nodrošina pakalpojumu sniedzējs, un piekļuvei tām

Grozījums Nr. 240

Grozījums Nr. 240

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

1. pants – 2. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | fa) | tūrisma pakalpojumiem, tostarp izmitināšanai un ēdināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

fa)

fa)

tūrisma pakalpojumiem, tostarp izmitināšanai un ēdināšanai.

tūrisma pakalpojumiem, tostarp izmitināšanai un ēdināšanai.

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | publiskā iepirkuma līgumiem un koncesijām, uz kuriem attiecas Direktīva 2014/23/ES (42), Direktīva 2014/24/ES un Direktīva 2014/25/ES; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

publiskā iepirkuma līgumiem un koncesijām, uz kuriem attiecas Direktīva 2014/23/ES (42), Direktīva 2014/24/ES un Direktīva 2014/25/ES;

42

| (a) | publiskā iepirkuma līgumiem un koncesijām, uz kuriem attiecas Direktīva 2014/23/ES, Direktīva 2014/24/ES un Direktīva 2014/25/ES
  un kas attiecīgi sastādīti, noslēgti vai piešķirti pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena]; |
| --- | --- |

(a)

publiskā iepirkuma līgumiem un koncesijām, uz kuriem attiecas Direktīva 2014/23/ES, Direktīva 2014/24/ES un Direktīva 2014/25/ES
  un kas attiecīgi sastādīti, noslēgti vai piešķirti pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena];

un kas attiecīgi sastādīti, noslēgti vai piešķirti pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena];

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | programmu sagatavošanai un īstenošanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/
  2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu

   (43)

  ,
  un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1304/2013 (44); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

programmu sagatavošanai un īstenošanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/
  2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu

   (43)

  ,
  un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1304/2013 (44);

2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu

43

,

44

| (b) | to
  programmu sagatavošanai un īstenošanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/
  2013

   (43) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1304/2013 (44)

  , kas pieņemtas vai īstenotas pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena]; |
| --- | --- |

(b)

to
  programmu sagatavošanai un īstenošanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/
  2013

   (43) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1304/2013 (44)

  , kas pieņemtas vai īstenotas pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena];

to

2013

43

44

, kas pieņemtas vai īstenotas pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena];

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 3. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 3. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | konkursa procedūrām
  sabiedriskā transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1370/2007 (45); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

konkursa procedūrām
  sabiedriskā transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1370/2007 (45);

konkursa procedūrām

45

| (c) | publiskiem pakalpojumu līgumiem, kas konkursa kārtībā vai tiešā veidā ir piešķirti pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena], par
  sabiedriskā transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1370/2007 (45). |
| --- | --- |

(c)

publiskiem pakalpojumu līgumiem, kas konkursa kārtībā vai tiešā veidā ir piešķirti pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena], par
  sabiedriskā transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1370/2007 (45).

publiskiem pakalpojumu līgumiem, kas konkursa kārtībā vai tiešā veidā ir piešķirti pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena], par

45

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 3. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 3. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | transporta infrastruktūrai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1315/
  2013

   (46). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

transporta infrastruktūrai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1315/
  2013

   (46).

2013

46

| (d) | transporta infrastruktūrai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1315/
  2013, kas projektēta vai būvēta pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena]; |
| --- | --- |

(d)

transporta infrastruktūrai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1315/
  2013, kas projektēta vai būvēta pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena];

2013, kas projektēta vai būvēta pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena];

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 3.a punkts (jauns)

1. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Šo direktīvu nepiemēro šādam tīmekļa vietņu un uz mobilajām iekārtām balstītu lietotņu saturam: |
| | (a) | biroja datņu formātiem, kas publicēti pirms ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena]; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Šo direktīvu nepiemēro šādam tīmekļa vietņu un uz mobilajām iekārtām balstītu lietotņu saturam:

(a)

(a)

biroja datņu formātiem, kas publicēti pirms ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena];

biroja datņu formātiem, kas publicēti pirms ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena];

| (b) | tiešsaistes kartēm un kartogrāfijas pakalpojumiem, ja vien būtiska informācija tiek sniegta piekļūstamā digitālā formātā attiecībā uz kartēm, kas paredzētas izmantošanai navigācijā; |
| --- | --- |

(b)

(b)

tiešsaistes kartēm un kartogrāfijas pakalpojumiem, ja vien būtiska informācija tiek sniegta piekļūstamā digitālā formātā attiecībā uz kartēm, kas paredzētas izmantošanai navigācijā;

tiešsaistes kartēm un kartogrāfijas pakalpojumiem, ja vien būtiska informācija tiek sniegta piekļūstamā digitālā formātā attiecībā uz kartēm, kas paredzētas izmantošanai navigācijā;

| (c) | trešo personu saturam, kuru attiecīgais uzņēmums vai kompetentā iestāde nedz finansē, nedz izstrādā, nedz kontrolē; |
| --- | --- |

(c)

(c)

trešo personu saturam, kuru attiecīgais uzņēmums vai kompetentā iestāde nedz finansē, nedz izstrādā, nedz kontrolē;

trešo personu saturam, kuru attiecīgais uzņēmums vai kompetentā iestāde nedz finansē, nedz izstrādā, nedz kontrolē;

| (d) | tādu tīmekļa vietņu un uz mobilajām iekārtām balstītu lietotņu saturam, ko var uzskatīt par arhīvu, kas nozīmē, ka tajos ir tikai saturs, kas nav atjaunināts vai rediģēts pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena]. |
| --- | --- |

(d)

(d)

tādu tīmekļa vietņu un uz mobilajām iekārtām balstītu lietotņu saturam, ko var uzskatīt par arhīvu, kas nozīmē, ka tajos ir tikai saturs, kas nav atjaunināts vai rediģēts pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena].

tādu tīmekļa vietņu un uz mobilajām iekārtām balstītu lietotņu saturam, ko var uzskatīt par arhīvu, kas nozīmē, ka tajos ir tikai saturs, kas nav atjaunināts vai rediģēts pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena].

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1.a pants (jauns)

1.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a pants




  Mikrouzņēmumu izslēgšana




  Šo direktīvu nepiemēro mikrouzņēmumiem, kuri ražo, importē vai izplata produktus un pakalpojumus, kas ietilpst tās darbības jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a pants

Mikrouzņēmumu izslēgšana

Šo direktīvu nepiemēro mikrouzņēmumiem, kuri ražo, importē vai izplata produktus un pakalpojumus, kas ietilpst tās darbības jomā.

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1. punkts

2. pants – 1. daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | “pieejami produkti un pakalpojumi” ir produkti un pakalpojumi, kas
  personām ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp
  personām ar invaliditāti, ir
  uztverami
  ,
  izmantojami un izprotami vienlīdzīgi ar citām personām
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)

“pieejami produkti un pakalpojumi” ir produkti un pakalpojumi, kas
  personām ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp
  personām ar invaliditāti, ir
  uztverami
  ,
  izmantojami un izprotami vienlīdzīgi ar citām personām
  ;

personām ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp

uztverami

izmantojami un izprotami vienlīdzīgi ar citām personām

| (1) | “pieejami produkti un pakalpojumi” ir produkti un pakalpojumi, kas
  ir uztverami, izmantojami un izprotami
  personām ar invaliditāti
  un
  ir
  pietiekami robusti
  ,
  lai šīs personas tos varētu lietot
  ; |
| --- | --- |

(1)

“pieejami produkti un pakalpojumi” ir produkti un pakalpojumi, kas
  ir uztverami, izmantojami un izprotami
  personām ar invaliditāti
  un
  ir
  pietiekami robusti
  ,
  lai šīs personas tos varētu lietot
  ;

ir uztverami, izmantojami un izprotami

un

pietiekami robusti

lai šīs personas tos varētu lietot

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2. punkts

2. pants – 1. daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | “universālais dizains”, arī – “plašam lietotāju lokam paredzēto pakalpojumu un produktu izstrādes” princips, ir tādu produktu, vides, programmu un pakalpojumu dizains, kurus, cik vien iespējams, visi cilvēki var izmantot bez pielāgošanas vai īpaša dizaina nepieciešamības; “universālais dizains” ietver arī noteiktām personu ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personu ar invaliditāti, grupām paredzētas atbalsta ierīces, ja tās ir nepieciešamas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)

(2)

“universālais dizains”, arī – “plašam lietotāju lokam paredzēto pakalpojumu un produktu izstrādes” princips, ir tādu produktu, vides, programmu un pakalpojumu dizains, kurus, cik vien iespējams, visi cilvēki var izmantot bez pielāgošanas vai īpaša dizaina nepieciešamības; “universālais dizains” ietver arī noteiktām personu ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personu ar invaliditāti, grupām paredzētas atbalsta ierīces, ja tās ir nepieciešamas;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 5.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | “pakalpojums” ir pakalpojums, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/123/EK 4. panta 1. punktā

   (1a)

  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5a)

(5a)

“pakalpojums” ir pakalpojums, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/123/EK 4. panta 1. punktā

1a

;

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 5.b punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 5.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5b) | “pakalpojumu sniedzējs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas piedāvā vai sniedz pakalpojumu Savienības tirgū; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5b)

(5b)

“pakalpojumu sniedzējs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas piedāvā vai sniedz pakalpojumu Savienības tirgū;

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 16.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 16.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16a) | “MVU” ir mazais vai vidējais uzņēmums, kā definēts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK

   (1a)

  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(16a)

(16a)

“MVU” ir mazais vai vidējais uzņēmums, kā definēts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK

1a

;

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 19. punkts

2. pants – 1. daļa – 19. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | “atsaukšana” ir jebkāds pasākums ar mērķi saņemt atpakaļ produktu, kas jau darīts pieejams gala patērētājam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(19)

(19)

“atsaukšana” ir jebkāds pasākums ar mērķi saņemt atpakaļ produktu, kas jau darīts pieejams gala patērētājam;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 20.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 20.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20a) | “patērētājiem paredzēti banku pakalpojumi” ir pakalpojumi, kas ļauj patērētājiem Savienībā atvērt un lietot maksājumu kontus ar pamata funkcijām Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/92/ES izpratnē

   (1a)

  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(20a)

(20a)

“patērētājiem paredzēti banku pakalpojumi” ir pakalpojumi, kas ļauj patērētājiem Savienībā atvērt un lietot maksājumu kontus ar pamata funkcijām Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/92/ES izpratnē

1a

;

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 21. punkts

2. pants – 1. daļa – 21. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | “e-komercija” ir produktu un pakalpojumu tirdzniecība tiešsaistē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(21)

“e-komercija” ir produktu un pakalpojumu tirdzniecība tiešsaistē.

| (21) | “e-komercija” ir
  tāda
  produktu un pakalpojumu tirdzniecība tiešsaistē
  , kuras ietvaros uzņēmumi veic darījumus ar patērētājiem un kas ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/31/EK darbības jomā

   (1a); |
| --- | --- |

(21)

“e-komercija” ir
  tāda
  produktu un pakalpojumu tirdzniecība tiešsaistē
  , kuras ietvaros uzņēmumi veic darījumus ar patērētājiem un kas ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/31/EK darbības jomā

   (1a);

tāda

, kuras ietvaros uzņēmumi veic darījumus ar patērētājiem un kas ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/31/EK darbības jomā

1a

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 21.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 21.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (21a) | “pasažieru gaisa transporta pakalpojumi” ir pakalpojumi, ko sniedz gaisa pārvadātāji, ceļojumu rīkotāji un lidostu vadības dienesti, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2006 2. panta b) līdz f) apakšpunktā

   (1a)

  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(21a)

(21a)

“pasažieru gaisa transporta pakalpojumi” ir pakalpojumi, ko sniedz gaisa pārvadātāji, ceļojumu rīkotāji un lidostu vadības dienesti, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2006 2. panta b) līdz f) apakšpunktā

1a

;

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 21.b punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 21.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (21b) | “


  autobusu pasažieru transporta pakalpojumi” ir pakalpojumi, uz ko attiecas Regulas (ES) Nr. 181/2011 2. panta 1. un 2. punkts; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(21b)

(21b)

“

autobusu pasažieru transporta pakalpojumi” ir pakalpojumi, uz ko attiecas Regulas (ES) Nr. 181/2011 2. panta 1. un 2. punkts;

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 21.c punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 21.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (21c) | “dzelzceļa pasažieru transporta pakalpojumi” ir pakalpojumi, uz ko attiecas Regulas (EK) Nr. 1371/2007 2. panta 1. un 2. punkts; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(21c)

(21c)

“dzelzceļa pasažieru transporta pakalpojumi” ir pakalpojumi, uz ko attiecas Regulas (EK) Nr. 1371/2007 2. panta 1. un 2. punkts;

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 21.d punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 21.d punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (21d) | “pasažieru ūdensceļu transporta pakalpojumi” ir pakalpojumi, uz ko attiecas Regulas (ES) Nr. 1177/2010 2. panta 1. punkts; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(21d)

(21d)

“pasažieru ūdensceļu transporta pakalpojumi” ir pakalpojumi, uz ko attiecas Regulas (ES) Nr. 1177/2010 2. panta 1. punkts;

Grozījums Nr. 337

Grozījums Nr. 337

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 21. e apakšpunkts (jauns)

2. pants – 1. punkts – 21. e apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (21e) | “tehniskais palīglīdzeklis” ir jebkurš priekšmets, aprīkojuma daļa vai produktu sistēma, ko izmanto, lai palielinātu, saglabātu vai uzlabotu funkcionālās spējas personām ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar invaliditāti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(21e)

(21e)

“tehniskais palīglīdzeklis” ir jebkurš priekšmets, aprīkojuma daļa vai produktu sistēma, ko izmanto, lai palielinātu, saglabātu vai uzlabotu funkcionālās spējas personām ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar invaliditāti;

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 3. punkts

3. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Šādi pašapkalpošanās termināli: bankomāti, biļešu automāti
  un
  reģistrācijas automāti atbilst I pielikuma II iedaļā noteiktajām prasībām. | 3.   Šādi pašapkalpošanās termināli: bankomāti, biļešu automāti, reģistrācijas automāti
  un maksājumu termināli
  atbilst I pielikuma II iedaļā noteiktajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Šādi pašapkalpošanās termināli: bankomāti, biļešu automāti
  un
  reģistrācijas automāti atbilst I pielikuma II iedaļā noteiktajām prasībām.

3.   Šādi pašapkalpošanās termināli: bankomāti, biļešu automāti, reģistrācijas automāti
  un maksājumu termināli
  atbilst I pielikuma II iedaļā noteiktajām prasībām.

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 4. punkts

3. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Telefonijas pakalpojumi, tostarp palīdzības dienesti un saistītās patērētāju galiekārtas
  ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju
  , atbilst I pielikuma III iedaļā noteiktajām prasībām. | 4.   Telefonijas pakalpojumi, tostarp palīdzības dienesti un saistītās patērētāju galiekārtas, atbilst I pielikuma III iedaļā noteiktajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Telefonijas pakalpojumi, tostarp palīdzības dienesti un saistītās patērētāju galiekārtas
  ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju
  , atbilst I pielikuma III iedaļā noteiktajām prasībām.

4.   Telefonijas pakalpojumi, tostarp palīdzības dienesti un saistītās patērētāju galiekārtas, atbilst I pielikuma III iedaļā noteiktajām prasībām.

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 5. punkts

3. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Audiovizuālo mediju
  pakalpojumi
  un
  saistītās patērētāju iekārtas ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju
  atbilst I pielikuma IV iedaļā noteiktajām prasībām. | 5.   Audiovizuālo mediju
  pakalpojumu tīmekļa vietnes
  un
  uz mobilajām iekārtām balstītie pakalpojumi un saistītās patērētāju iekārtas
  atbilst I pielikuma IV iedaļā noteiktajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Audiovizuālo mediju
  pakalpojumi
  un
  saistītās patērētāju iekārtas ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju
  atbilst I pielikuma IV iedaļā noteiktajām prasībām.

5.   Audiovizuālo mediju
  pakalpojumu tīmekļa vietnes
  un
  uz mobilajām iekārtām balstītie pakalpojumi un saistītās patērētāju iekārtas
  atbilst I pielikuma IV iedaļā noteiktajām prasībām.

Grozījums Nr. 244

Grozījums Nr. 244

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 6. punkts

3. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Gaisa, autobusu, dzelzceļa un
  ūdens
  pasažieru transporta pakalpojumi, tīmekļa vietnes, uz mobilajām iekārtām balstīti pakalpojumi, viedās biļešu pārdošanas termināli, reāllaika informācijas termināli un pašapkalpošanās termināli
  , biļešu automāti
  un reģistrācijas automāti, ko izmanto, sniedzot pasažieru transporta pakalpojumus, atbilst attiecīgajām I pielikuma V iedaļā noteiktajām prasībām. | 6.   Gaisa, autobusu, dzelzceļa
  , ūdens
  un
  vairākveidu
  pasažieru transporta pakalpojumi,
  tostarp ar pilsētu transportu, mobilitāti un būvēto vidi saistīti pakalpojumi,
  tīmekļa vietnes, uz mobilajām iekārtām balstīti pakalpojumi, viedās biļešu pārdošanas termināli, reāllaika informācijas termināli un
  tādi
  pašapkalpošanās termināli
  kā maksājumu termināli
  un reģistrācijas automāti, ko izmanto, sniedzot pasažieru transporta pakalpojumus,
  ar tūrismu saistītus pakalpojumus, cita starpā izmitināšanas un ēdināšanas pakalpojumus,
  atbilst attiecīgajām I pielikuma V iedaļā noteiktajām prasībām
  tikai tad, ja šīs prasības jau nav paredzētas šādos īpašos tiesību aktos: Regula (EK) Nr. 1371/2007, Regula (ES) Nr. 1300/2014 un Regula (ES) Nr. 454/2011 attiecībā uz dzelzceļa transportu, Regula (ES) Nr. 181/2011 attiecībā uz autobusu pārvadājumiem, Regula (ES) Nr. 1177/2010 attiecībā uz jūras un iekšzemes ūdensceļu pārvadājumiem un Regula (EK) Nr. 1107/2006 attiecībā uz gaisa pārvadājumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Gaisa, autobusu, dzelzceļa un
  ūdens
  pasažieru transporta pakalpojumi, tīmekļa vietnes, uz mobilajām iekārtām balstīti pakalpojumi, viedās biļešu pārdošanas termināli, reāllaika informācijas termināli un pašapkalpošanās termināli
  , biļešu automāti
  un reģistrācijas automāti, ko izmanto, sniedzot pasažieru transporta pakalpojumus, atbilst attiecīgajām I pielikuma V iedaļā noteiktajām prasībām.

6.   Gaisa, autobusu, dzelzceļa
  , ūdens
  un
  vairākveidu
  pasažieru transporta pakalpojumi,
  tostarp ar pilsētu transportu, mobilitāti un būvēto vidi saistīti pakalpojumi,
  tīmekļa vietnes, uz mobilajām iekārtām balstīti pakalpojumi, viedās biļešu pārdošanas termināli, reāllaika informācijas termināli un
  tādi
  pašapkalpošanās termināli
  kā maksājumu termināli
  un reģistrācijas automāti, ko izmanto, sniedzot pasažieru transporta pakalpojumus,
  ar tūrismu saistītus pakalpojumus, cita starpā izmitināšanas un ēdināšanas pakalpojumus,
  atbilst attiecīgajām I pielikuma V iedaļā noteiktajām prasībām
  tikai tad, ja šīs prasības jau nav paredzētas šādos īpašos tiesību aktos: Regula (EK) Nr. 1371/2007, Regula (ES) Nr. 1300/2014 un Regula (ES) Nr. 454/2011 attiecībā uz dzelzceļa transportu, Regula (ES) Nr. 181/2011 attiecībā uz autobusu pārvadājumiem, Regula (ES) Nr. 1177/2010 attiecībā uz jūras un iekšzemes ūdensceļu pārvadājumiem un Regula (EK) Nr. 1107/2006 attiecībā uz gaisa pārvadājumiem.

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 7. punkts

3. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   
  Banku
  pakalpojumi, tīmekļa vietnes, uz mobilajām iekārtām balstītie banku pakalpojumi, pašapkalpošanās termināli, tostarp bankomāti, ko izmanto banku pakalpojumu sniegšanai, atbilst I pielikuma VI iedaļā noteiktajām prasībām. | 7.   
  Patērētājiem paredzēti banku
  pakalpojumi, tīmekļa vietnes, uz mobilajām iekārtām balstītie banku pakalpojumi, pašapkalpošanās termināli, tostarp
  maksājumu termināli un
  bankomāti, ko izmanto banku pakalpojumu sniegšanai, atbilst I pielikuma VI iedaļā noteiktajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   
  Banku
  pakalpojumi, tīmekļa vietnes, uz mobilajām iekārtām balstītie banku pakalpojumi, pašapkalpošanās termināli, tostarp bankomāti, ko izmanto banku pakalpojumu sniegšanai, atbilst I pielikuma VI iedaļā noteiktajām prasībām.

7.   
  Patērētājiem paredzēti banku
  pakalpojumi, tīmekļa vietnes, uz mobilajām iekārtām balstītie banku pakalpojumi, pašapkalpošanās termināli, tostarp
  maksājumu termināli un
  bankomāti, ko izmanto banku pakalpojumu sniegšanai, atbilst I pielikuma VI iedaļā noteiktajām prasībām.

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 8. punkts

3. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   E-grāmatas atbilst I pielikuma VII iedaļā noteiktajām prasībām. | 8.   E-grāmatas
  un saistītās iekārtas
  atbilst I pielikuma VII iedaļā noteiktajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   E-grāmatas atbilst I pielikuma VII iedaļā noteiktajām prasībām.

8.   E-grāmatas
  un saistītās iekārtas
  atbilst I pielikuma VII iedaļā noteiktajām prasībām.

Grozījums Nr. 224

Grozījums Nr. 224

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 10. punkts

3. pants – 10. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10.   Dalībvalstis
  , ņemot vērā valsts apstākļus, var nolemt
  , ka būvētā vide, ko izmanto pasažieru transporta pakalpojumu klienti, tostarp vide, ko pārvalda pakalpojumu sniedzēji un infrastruktūras operatori, kā arī būvētā vide, ko izmanto banku pakalpojumu klienti, telefonsakaru operatoru darbības jomā ietilpstošu klientu apkalpošanas centru klienti un veikalu klienti atbilst I pielikuma X iedaļā noteiktajām pieejamības prasībām, lai personas ar
  funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personas ar invaliditāti
  ,
  to maksimāli izmantotu
  . | 10.   Dalībvalstis
  nodrošina
  , ka būvētā vide, ko izmanto pasažieru transporta pakalpojumu klienti, tostarp vide, ko pārvalda pakalpojumu sniedzēji un infrastruktūras operatori, kā arī būvētā vide, ko izmanto
  patērētājiem paredzētu
  banku pakalpojumu klienti, telefonsakaru operatoru darbības jomā ietilpstošu klientu apkalpošanas centru klienti un veikalu klienti
  , attiecībā uz jaunas infrastruktūras būvniecību un esošas infrastruktūras būtiskiem atjaunošanas darbiem,
  atbilst I pielikuma X iedaļā noteiktajām pieejamības prasībām, lai personas ar
  invaliditāti to maksimāli izmantotu. Šis noteikums neskar Savienības un valstu tiesību aktus par nacionālo mākslas
  ,
  vēstures un arheoloģisko vērtību aizsardzību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10.   Dalībvalstis
  , ņemot vērā valsts apstākļus, var nolemt
  , ka būvētā vide, ko izmanto pasažieru transporta pakalpojumu klienti, tostarp vide, ko pārvalda pakalpojumu sniedzēji un infrastruktūras operatori, kā arī būvētā vide, ko izmanto banku pakalpojumu klienti, telefonsakaru operatoru darbības jomā ietilpstošu klientu apkalpošanas centru klienti un veikalu klienti atbilst I pielikuma X iedaļā noteiktajām pieejamības prasībām, lai personas ar
  funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personas ar invaliditāti
  ,
  to maksimāli izmantotu
  .

10.   Dalībvalstis
  nodrošina
  , ka būvētā vide, ko izmanto pasažieru transporta pakalpojumu klienti, tostarp vide, ko pārvalda pakalpojumu sniedzēji un infrastruktūras operatori, kā arī būvētā vide, ko izmanto
  patērētājiem paredzētu
  banku pakalpojumu klienti, telefonsakaru operatoru darbības jomā ietilpstošu klientu apkalpošanas centru klienti un veikalu klienti
  , attiecībā uz jaunas infrastruktūras būvniecību un esošas infrastruktūras būtiskiem atjaunošanas darbiem,
  atbilst I pielikuma X iedaļā noteiktajām pieejamības prasībām, lai personas ar
  invaliditāti to maksimāli izmantotu. Šis noteikums neskar Savienības un valstu tiesību aktus par nacionālo mākslas
  ,
  vēstures un arheoloģisko vērtību aizsardzību
  .

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 1. daļa

4. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis savā teritorijā netraucē darīt pieejamus tirgū šai direktīvai atbilstošus produktus
  un pakalpojumus
  tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar pieejamības prasībām. | Dalībvalstis
  tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar pieejamības prasībām,
  savā teritorijā netraucē darīt pieejamus tirgū šai direktīvai atbilstošus produktus
  . Dalībvalstis
  tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar pieejamības prasībām
  , savā teritorijā netraucē sniegt šai direktīvai atbilstošus pakalpojumus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis savā teritorijā netraucē darīt pieejamus tirgū šai direktīvai atbilstošus produktus
  un pakalpojumus
  tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar pieejamības prasībām.

un pakalpojumus

Dalībvalstis
  tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar pieejamības prasībām,
  savā teritorijā netraucē darīt pieejamus tirgū šai direktīvai atbilstošus produktus
  . Dalībvalstis
  tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar pieejamības prasībām
  , savā teritorijā netraucē sniegt šai direktīvai atbilstošus pakalpojumus
  .

tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar pieejamības prasībām,

. Dalībvalstis

, savā teritorijā netraucē sniegt šai direktīvai atbilstošus pakalpojumus

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 1. punkts

5. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Laižot savus produktus tirgū, ražotāji nodrošina, ka produkti ir projektēti un ražoti saskaņā ar piemērojamajām pieejamības prasībām, kas noteiktas 3. pantā. | 1.   Laižot savus produktus tirgū, ražotāji nodrošina, ka produkti ir projektēti un ražoti saskaņā ar piemērojamajām pieejamības prasībām, kas noteiktas 3. 
  pantā, izņemot gadījumus, kad šīs prasības nav izpildāmas, jo attiecīgā produkta pielāgošanai nepieciešamas minētā produkta pamatbūtības būtiskas izmaiņas vai tā attiecīgajam ražotājam radītu 12.
   pantā
  paredzēto nesamērīgo slogu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Laižot savus produktus tirgū, ražotāji nodrošina, ka produkti ir projektēti un ražoti saskaņā ar piemērojamajām pieejamības prasībām, kas noteiktas 3. pantā.

1.   Laižot savus produktus tirgū, ražotāji nodrošina, ka produkti ir projektēti un ražoti saskaņā ar piemērojamajām pieejamības prasībām, kas noteiktas 3. 
  pantā, izņemot gadījumus, kad šīs prasības nav izpildāmas, jo attiecīgā produkta pielāgošanai nepieciešamas minētā produkta pamatbūtības būtiskas izmaiņas vai tā attiecīgajam ražotājam radītu 12.
   pantā
  paredzēto nesamērīgo slogu
  .

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – 2. daļa

5. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja ar šo procedūru apliecina, ka produkts atbilst piemērojamajām pieejamības prasībām, ražotāji sastāda ES atbilstības deklarāciju
  un uzliek CE zīmi
  . | Ja ar šo
  atbilstības novērtējuma
  procedūru apliecina, ka produkts atbilst
  3. pantā noteiktajām
  piemērojamajām pieejamības prasībām, ražotāji sastāda ES atbilstības deklarāciju
  , kurā skaidri norāda, ka produkts ir pieejams
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja ar šo procedūru apliecina, ka produkts atbilst piemērojamajām pieejamības prasībām, ražotāji sastāda ES atbilstības deklarāciju
  un uzliek CE zīmi
  .

un uzliek CE zīmi

Ja ar šo
  atbilstības novērtējuma
  procedūru apliecina, ka produkts atbilst
  3. pantā noteiktajām
  piemērojamajām pieejamības prasībām, ražotāji sastāda ES atbilstības deklarāciju
  , kurā skaidri norāda, ka produkts ir pieejams
  .

atbilstības novērtējuma

3. pantā noteiktajām

, kurā skaidri norāda, ka produkts ir pieejams

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 4. punkts

5. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Ražotāji uztur sūdzību
  , neatbilstīgu produktu
  un
  produktu atsaukšanas
  reģistru
  un pastāvīgi informē izplatītājus par šādu pārraudzību
  . | 4.   Ražotāji uztur sūdzību un
  neatbilstīgu produktu
  reģistru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Ražotāji uztur sūdzību
  , neatbilstīgu produktu
  un
  produktu atsaukšanas
  reģistru
  un pastāvīgi informē izplatītājus par šādu pārraudzību
  .

4.   Ražotāji uztur sūdzību un
  neatbilstīgu produktu
  reģistru.

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 7. punkts

5. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Ražotāji nodrošina, ka produktam ir pievienotas instrukcijas
  un drošības informācija
  , kas
  sagatavota
  patērētājiem un galalietotājiem saprotamā valodā, kā noteikusi attiecīgā dalībvalsts. | 7.   Ražotāji nodrošina, ka produktam ir pievienotas instrukcijas, kas
  sagatavotas
  patērētājiem un galalietotājiem saprotamā valodā, kā noteikusi attiecīgā dalībvalsts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Ražotāji nodrošina, ka produktam ir pievienotas instrukcijas
  un drošības informācija
  , kas
  sagatavota
  patērētājiem un galalietotājiem saprotamā valodā, kā noteikusi attiecīgā dalībvalsts.

7.   Ražotāji nodrošina, ka produktam ir pievienotas instrukcijas, kas
  sagatavotas
  patērētājiem un galalietotājiem saprotamā valodā, kā noteikusi attiecīgā dalībvalsts.

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 8. punkts

5. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Ražotāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka produkts, kuru tie ir laiduši tirgū, neatbilst šai direktīvai, nekavējoties veic nepieciešamos korektīvos pasākumus, lai panāktu minētā produkta atbilstību vai arī vajadzības gadījumā to izņemtu no tirgus
  vai atsauktu
  . Turklāt, ja produkts
  rada ar pieejamību saistītu risku
  , ražotāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi produktu darījuši pieejamu, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un jebkuriem veiktajiem korektīvajiem pasākumiem. | 8.   Ražotāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka produkts, kuru tie ir laiduši tirgū, neatbilst šai direktīvai, nekavējoties veic nepieciešamos korektīvos pasākumus, lai panāktu minētā produkta atbilstību vai arī vajadzības gadījumā to izņemtu no tirgus. Turklāt, ja produkts
  neatbilst šai direktīvai
  , ražotāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi produktu darījuši pieejamu, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un jebkuriem veiktajiem korektīvajiem pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   Ražotāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka produkts, kuru tie ir laiduši tirgū, neatbilst šai direktīvai, nekavējoties veic nepieciešamos korektīvos pasākumus, lai panāktu minētā produkta atbilstību vai arī vajadzības gadījumā to izņemtu no tirgus
  vai atsauktu
  . Turklāt, ja produkts
  rada ar pieejamību saistītu risku
  , ražotāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi produktu darījuši pieejamu, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un jebkuriem veiktajiem korektīvajiem pasākumiem.

8.   Ražotāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka produkts, kuru tie ir laiduši tirgū, neatbilst šai direktīvai, nekavējoties veic nepieciešamos korektīvos pasākumus, lai panāktu minētā produkta atbilstību vai arī vajadzības gadījumā to izņemtu no tirgus. Turklāt, ja produkts
  neatbilst šai direktīvai
  , ražotāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi produktu darījuši pieejamu, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un jebkuriem veiktajiem korektīvajiem pasākumiem.

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 9. punkts

5. pants – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9.   Pēc valsts kompetentās iestādes pamatota pieprasījuma ražotāji sniedz tai saprotamā valodā visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai apliecinātu produkta atbilstību. Ražotāji pēc minētās iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to jebkādos pasākumos, kas veikti, lai
  novērstu to produktu radītos riskus, kurus viņi laiduši tirgū, un lai
  nodrošinātu atbilstību
  3. pantā minētajām prasībām
  . | 9.   Pēc valsts kompetentās iestādes pamatota pieprasījuma ražotāji sniedz tai saprotamā valodā visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai apliecinātu produkta atbilstību. Ražotāji pēc minētās iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to jebkādos pasākumos, kas veikti, lai nodrošinātu atbilstību
  šai direktīvai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.   Pēc valsts kompetentās iestādes pamatota pieprasījuma ražotāji sniedz tai saprotamā valodā visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai apliecinātu produkta atbilstību. Ražotāji pēc minētās iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to jebkādos pasākumos, kas veikti, lai
  novērstu to produktu radītos riskus, kurus viņi laiduši tirgū, un lai
  nodrošinātu atbilstību
  3. pantā minētajām prasībām
  .

9.   Pēc valsts kompetentās iestādes pamatota pieprasījuma ražotāji sniedz tai saprotamā valodā visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai apliecinātu produkta atbilstību. Ražotāji pēc minētās iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to jebkādos pasākumos, kas veikti, lai nodrošinātu atbilstību
  šai direktīvai
  .

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

6. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | pēc
  pamatota
  valsts kompetentās iestādes pieprasījuma sniegt tai visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu produkta atbilstību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

pēc
  pamatota
  valsts kompetentās iestādes pieprasījuma sniegt tai visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu produkta atbilstību;

pamatota

| (a) | pēc valsts kompetentās iestādes pieprasījuma sniegt tai visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu produkta atbilstību; |
| --- | --- |

(a)

pēc valsts kompetentās iestādes pieprasījuma sniegt tai visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu produkta atbilstību;

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

6. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | pēc kompetento valsts iestāžu pieprasījuma sadarboties ar tām jebkādos pasākumos, kas veikti, lai
  novērstu
  to produktu
  radītos riskus
  , uz kuriem attiecas viņu pilnvaras. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

pēc kompetento valsts iestāžu pieprasījuma sadarboties ar tām jebkādos pasākumos, kas veikti, lai
  novērstu
  to produktu
  radītos riskus
  , uz kuriem attiecas viņu pilnvaras.

novērstu

radītos riskus

| (b) | pēc kompetento valsts iestāžu pieprasījuma sadarboties ar tām jebkādos pasākumos, kas veikti, lai
  nodrošinātu
  to produktu
  atbilstību šai direktīvai
  , uz kuriem attiecas viņu pilnvaras. |
| --- | --- |

(b)

pēc kompetento valsts iestāžu pieprasījuma sadarboties ar tām jebkādos pasākumos, kas veikti, lai
  nodrošinātu
  to produktu
  atbilstību šai direktīvai
  , uz kuriem attiecas viņu pilnvaras.

nodrošinātu

atbilstību šai direktīvai

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 2. punkts

7. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pirms produkta laišanas tirgū importētāji pārliecinās, ka ražotājs ir veicis II pielikumā noteikto atbilstības novērtēšanas procedūru. Viņi nodrošina, ka ražotājs ir sagatavojis tehnisko dokumentāciju, kas paredzēta minētajā pielikumā, produktam ir
  CE zīme, tam ir
  pievienoti vajadzīgie dokumenti un ka ražotājs ir izpildījis 5. panta 5. un 6. punktā noteiktās prasības. | 2.   Pirms produkta laišanas tirgū importētāji pārliecinās, ka ražotājs ir veicis II pielikumā noteikto atbilstības novērtēšanas procedūru. Viņi nodrošina, ka ražotājs ir sagatavojis tehnisko dokumentāciju, kas paredzēta minētajā pielikumā, produktam ir pievienoti vajadzīgie dokumenti, un ka ražotājs ir izpildījis 5. panta 5. un 6. punktā noteiktās prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pirms produkta laišanas tirgū importētāji pārliecinās, ka ražotājs ir veicis II pielikumā noteikto atbilstības novērtēšanas procedūru. Viņi nodrošina, ka ražotājs ir sagatavojis tehnisko dokumentāciju, kas paredzēta minētajā pielikumā, produktam ir
  CE zīme, tam ir
  pievienoti vajadzīgie dokumenti un ka ražotājs ir izpildījis 5. panta 5. un 6. punktā noteiktās prasības.

2.   Pirms produkta laišanas tirgū importētāji pārliecinās, ka ražotājs ir veicis II pielikumā noteikto atbilstības novērtēšanas procedūru. Viņi nodrošina, ka ražotājs ir sagatavojis tehnisko dokumentāciju, kas paredzēta minētajā pielikumā, produktam ir pievienoti vajadzīgie dokumenti, un ka ražotājs ir izpildījis 5. panta 5. un 6. punktā noteiktās prasības.

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 3. punkts

7. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja importētājs uzskata vai tam ir iemesls uzskatīt, ka produkts neatbilst 3. pantā minētajām pieejamības prasībām, tas šo produktu nelaiž tirgū, kamēr nav panākta produkta atbilstība. Turklāt, ja produkts
  rada risku
  , importētājs par to informē ražotāju un tirgus uzraudzības iestādes. | 3.   Ja importētājs uzskata vai tam ir iemesls uzskatīt, ka produkts neatbilst 3. pantā minētajām pieejamības prasībām, tas šo produktu nelaiž tirgū, kamēr nav panākta produkta atbilstība. Turklāt, ja produkts
  neatbilst šai direktīvai
  , importētājs par to informē ražotāju un tirgus uzraudzības iestādes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja importētājs uzskata vai tam ir iemesls uzskatīt, ka produkts neatbilst 3. pantā minētajām pieejamības prasībām, tas šo produktu nelaiž tirgū, kamēr nav panākta produkta atbilstība. Turklāt, ja produkts
  rada risku
  , importētājs par to informē ražotāju un tirgus uzraudzības iestādes.

3.   Ja importētājs uzskata vai tam ir iemesls uzskatīt, ka produkts neatbilst 3. pantā minētajām pieejamības prasībām, tas šo produktu nelaiž tirgū, kamēr nav panākta produkta atbilstība. Turklāt, ja produkts
  neatbilst šai direktīvai
  , importētājs par to informē ražotāju un tirgus uzraudzības iestādes.

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 5. punkts

7. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Importētāji nodrošina, ka produktam ir pievienotas instrukcijas
  un informācija
  , kas
  sagatavota
  patērētājiem un citiem galalietotājiem saprotamā valodā, kā noteikusi attiecīgā dalībvalsts. | 5.   Importētāji nodrošina, ka produktam ir pievienotas instrukcijas, kas
  sagatavotas
  patērētājiem un citiem galalietotājiem saprotamā valodā, kā noteikusi attiecīgā dalībvalsts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Importētāji nodrošina, ka produktam ir pievienotas instrukcijas
  un informācija
  , kas
  sagatavota
  patērētājiem un citiem galalietotājiem saprotamā valodā, kā noteikusi attiecīgā dalībvalsts.

5.   Importētāji nodrošina, ka produktam ir pievienotas instrukcijas, kas
  sagatavotas
  patērētājiem un citiem galalietotājiem saprotamā valodā, kā noteikusi attiecīgā dalībvalsts.

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 7. punkts

7. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Importētāji uztur sūdzību
  , neatbilstīgu produktu
  un
  produktu atsaukšanas
  reģistru
  un pastāvīgi informē izplatītājus par šādu pārraudzību
  . | 7.   Importētāji uztur sūdzību un
  neatbilstīgu produktu
  reģistru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Importētāji uztur sūdzību
  , neatbilstīgu produktu
  un
  produktu atsaukšanas
  reģistru
  un pastāvīgi informē izplatītājus par šādu pārraudzību
  .

7.   Importētāji uztur sūdzību un
  neatbilstīgu produktu
  reģistru.

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 8. punkts

7. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Importētāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka produkts, kuru tie ir laiduši tirgū, neatbilst
  3. pantā minētajām prasībām
  , nekavējoties veic nepieciešamos korektīvos pasākumus, lai panāktu attiecīgā produkta atbilstību vai arī vajadzības gadījumā to izņemtu no tirgus
  vai atsauktu
  . Turklāt, ja produkts
  rada risku
  , importētāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi produktu darījuši pieejamu, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem. | 8.   Importētāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka produkts, kuru tie ir laiduši tirgū, neatbilst
  šai direktīvai
  , nekavējoties veic nepieciešamos korektīvos pasākumus, lai panāktu attiecīgā produkta atbilstību vai arī vajadzības gadījumā to izņemtu no tirgus. Turklāt, ja produkts
  neatbilst šai direktīvai
  , importētāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi produktu darījuši pieejamu, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   Importētāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka produkts, kuru tie ir laiduši tirgū, neatbilst
  3. pantā minētajām prasībām
  , nekavējoties veic nepieciešamos korektīvos pasākumus, lai panāktu attiecīgā produkta atbilstību vai arī vajadzības gadījumā to izņemtu no tirgus
  vai atsauktu
  . Turklāt, ja produkts
  rada risku
  , importētāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi produktu darījuši pieejamu, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem.

8.   Importētāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka produkts, kuru tie ir laiduši tirgū, neatbilst
  šai direktīvai
  , nekavējoties veic nepieciešamos korektīvos pasākumus, lai panāktu attiecīgā produkta atbilstību vai arī vajadzības gadījumā to izņemtu no tirgus. Turklāt, ja produkts
  neatbilst šai direktīvai
  , importētāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi produktu darījuši pieejamu, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem.

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 9. punkts

7. pants – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9.   Pēc kompetentas valsts iestādes
  pamatota
  pieprasījuma importētāji sniedz tai saprotamā valodā visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai apliecinātu produkta atbilstību. Importētāji pēc šīs iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to jebkādos pasākumos, kas veikti, lai
  novērstu to
  produktu
  radītos riskus
  , kurus viņi laiduši tirgū. | 9.   Pēc kompetentas valsts iestādes pieprasījuma importētāji sniedz tai saprotamā valodā visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai apliecinātu produkta atbilstību. Importētāji pēc šīs iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to jebkādos pasākumos, kas veikti, lai
  nodrošinātu
  produktu, kurus viņi laiduši tirgū
  , atbilstību 3. pantā minētajām prasībām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.   Pēc kompetentas valsts iestādes
  pamatota
  pieprasījuma importētāji sniedz tai saprotamā valodā visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai apliecinātu produkta atbilstību. Importētāji pēc šīs iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to jebkādos pasākumos, kas veikti, lai
  novērstu to
  produktu
  radītos riskus
  , kurus viņi laiduši tirgū.

9.   Pēc kompetentas valsts iestādes pieprasījuma importētāji sniedz tai saprotamā valodā visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai apliecinātu produkta atbilstību. Importētāji pēc šīs iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to jebkādos pasākumos, kas veikti, lai
  nodrošinātu
  produktu, kurus viņi laiduši tirgū
  , atbilstību 3. pantā minētajām prasībām
  .

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 2. punkts

8. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pirms produkts tiek darīts pieejams tirgū, izplatītāji pārliecinās, vai
  produktam ir CE zīme
  , vai tam ir pievienoti vajadzīgie dokumenti
  , instrukcijas
  un
  informācija
  valodā, kas ir saprotama patērētājiem un citiem galalietotājiem tajā dalībvalstī, kurā produkts tiks darīts pieejams tirgū, un vai ražotājs un importētājs ir ievērojis 5. panta 5. un 6. punktā un 7. panta 4. punktā noteiktās prasības. | 2.   Pirms produkts tiek darīts pieejams tirgū, izplatītāji pārliecinās, vai
  produkts atbilst šai direktīvai
  , vai tam ir pievienoti vajadzīgie dokumenti un
  instrukcijas
  valodā, kas ir saprotama patērētājiem un citiem galalietotājiem tajā dalībvalstī, kurā produkts tiks darīts pieejams tirgū, un vai ražotājs un importētājs ir ievērojis 5. panta 5. un 6. punktā un 7. panta 4. punktā noteiktās prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pirms produkts tiek darīts pieejams tirgū, izplatītāji pārliecinās, vai
  produktam ir CE zīme
  , vai tam ir pievienoti vajadzīgie dokumenti
  , instrukcijas
  un
  informācija
  valodā, kas ir saprotama patērētājiem un citiem galalietotājiem tajā dalībvalstī, kurā produkts tiks darīts pieejams tirgū, un vai ražotājs un importētājs ir ievērojis 5. panta 5. un 6. punktā un 7. panta 4. punktā noteiktās prasības.

2.   Pirms produkts tiek darīts pieejams tirgū, izplatītāji pārliecinās, vai
  produkts atbilst šai direktīvai
  , vai tam ir pievienoti vajadzīgie dokumenti un
  instrukcijas
  valodā, kas ir saprotama patērētājiem un citiem galalietotājiem tajā dalībvalstī, kurā produkts tiks darīts pieejams tirgū, un vai ražotājs un importētājs ir ievērojis 5. panta 5. un 6. punktā un 7. panta 4. punktā noteiktās prasības.

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 3. punkts

8. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja izplatītājs uzskata vai tam ir iemesls uzskatīt, ka produkts neatbilst 3. pantā minētajām pieejamības prasībām, tas šo produktu nedara pieejamu tirgū, kamēr nav panākta produkta atbilstība. Turklāt, ja produkts
  rada risku
  , izplatītājs par to informē ražotāju un tirgus uzraudzības iestādes. | 3.   Ja izplatītājs uzskata vai tam ir iemesls uzskatīt, ka produkts neatbilst 3. pantā minētajām pieejamības prasībām, tas šo produktu nedara pieejamu tirgū, kamēr nav panākta produkta atbilstība. Turklāt, ja produkts
  neatbilst šai direktīvai
  , izplatītājs par to informē ražotāju un tirgus uzraudzības iestādes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja izplatītājs uzskata vai tam ir iemesls uzskatīt, ka produkts neatbilst 3. pantā minētajām pieejamības prasībām, tas šo produktu nedara pieejamu tirgū, kamēr nav panākta produkta atbilstība. Turklāt, ja produkts
  rada risku
  , izplatītājs par to informē ražotāju un tirgus uzraudzības iestādes.

3.   Ja izplatītājs uzskata vai tam ir iemesls uzskatīt, ka produkts neatbilst 3. pantā minētajām pieejamības prasībām, tas šo produktu nedara pieejamu tirgū, kamēr nav panākta produkta atbilstība. Turklāt, ja produkts
  neatbilst šai direktīvai
  , izplatītājs par to informē ražotāju un tirgus uzraudzības iestādes.

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 5. punkts

8. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Izplatītāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka produkts, kuru tie ir darījuši pieejamu tirgū, neatbilst šai direktīvai, pārliecinās, ka ir veikti nepieciešamie korektīvie pasākumi, lai panāktu produkta atbilstību vai arī vajadzības gadījumā lai to izņemtu no tirgus vai atsauktu. Turklāt, ja produkts
  rada risku
  , izplatītāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi produktu darījuši pieejamu, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un jebkuriem veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem. | 5.   Izplatītāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka produkts, kuru tie ir darījuši pieejamu tirgū, neatbilst šai direktīvai, pārliecinās, ka ir veikti nepieciešamie korektīvie pasākumi, lai panāktu produkta atbilstību vai arī vajadzības gadījumā lai to izņemtu no tirgus vai atsauktu. Turklāt, ja produkts
  neatbilst šai direktīvai
  , izplatītāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi produktu darījuši pieejamu, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un jebkuriem veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Izplatītāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka produkts, kuru tie ir darījuši pieejamu tirgū, neatbilst šai direktīvai, pārliecinās, ka ir veikti nepieciešamie korektīvie pasākumi, lai panāktu produkta atbilstību vai arī vajadzības gadījumā lai to izņemtu no tirgus vai atsauktu. Turklāt, ja produkts
  rada risku
  , izplatītāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi produktu darījuši pieejamu, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un jebkuriem veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem.

5.   Izplatītāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka produkts, kuru tie ir darījuši pieejamu tirgū, neatbilst šai direktīvai, pārliecinās, ka ir veikti nepieciešamie korektīvie pasākumi, lai panāktu produkta atbilstību vai arī vajadzības gadījumā lai to izņemtu no tirgus vai atsauktu. Turklāt, ja produkts
  neatbilst šai direktīvai
  , izplatītāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi produktu darījuši pieejamu, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un jebkuriem veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem.

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 6. punkts

8. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Pēc kompetentas valsts iestādes
  pamatota
  pieprasījuma izplatītāji sniedz tai visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu produkta atbilstību. Izplatītāji pēc šīs iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to jebkādos pasākumos, kas veikti, lai
  novērstu to
  produktu
  radītos riskus
  , kurus viņi darījuši pieejamus tirgū. | 6.   Pēc kompetentas valsts iestādes pieprasījuma izplatītāji sniedz tai visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu produkta atbilstību. Izplatītāji pēc šīs iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to jebkādos pasākumos, kas veikti, lai
  nodrošinātu
  produktu, kurus viņi darījuši pieejamus tirgū
  , atbilstību 3. pantā minētajām prasībām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Pēc kompetentas valsts iestādes
  pamatota
  pieprasījuma izplatītāji sniedz tai visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu produkta atbilstību. Izplatītāji pēc šīs iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to jebkādos pasākumos, kas veikti, lai
  novērstu to
  produktu
  radītos riskus
  , kurus viņi darījuši pieejamus tirgū.

6.   Pēc kompetentas valsts iestādes pieprasījuma izplatītāji sniedz tai visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu produkta atbilstību. Izplatītāji pēc šīs iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to jebkādos pasākumos, kas veikti, lai
  nodrošinātu
  produktu, kurus viņi darījuši pieejamus tirgū
  , atbilstību 3. pantā minētajām prasībām
  .

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

10. pants – 2. punkts

10. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Uzņēmēji spēj sniegt 1. punktā minēto informāciju
  10 gadus
  pēc tam, kad produkts tiem piegādāts
  , un 10 gadus
  pēc tam, kad tie ir piegādājuši produktu. | 2.   Uzņēmēji spēj sniegt 1. punktā minēto informāciju
  konkrētu periodu, kura ilgums ir vismaz pieci gadi
  pēc tam, kad produkts tiem piegādāts
  vai
  pēc tam, kad tie ir piegādājuši produktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Uzņēmēji spēj sniegt 1. punktā minēto informāciju
  10 gadus
  pēc tam, kad produkts tiem piegādāts
  , un 10 gadus
  pēc tam, kad tie ir piegādājuši produktu.

2.   Uzņēmēji spēj sniegt 1. punktā minēto informāciju
  konkrētu periodu, kura ilgums ir vismaz pieci gadi
  pēc tam, kad produkts tiem piegādāts
  vai
  pēc tam, kad tie ir piegādājuši produktu.

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

10. pants – 2.a punkts (jauns)

10. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 23.a pantu pieņemt deleģētos aktus, kuri papildina šo direktīvu, lai precizētu šā panta 2. punktā minēto periodu. Šis periods ir proporcionāls attiecīgā produkta aprites ciklam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 23.a pantu pieņemt deleģētos aktus, kuri papildina šo direktīvu, lai precizētu šā panta 2. punktā minēto periodu. Šis periods ir proporcionāls attiecīgā produkta aprites ciklam.

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

11. pants – 2. punkts

11. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pakalpojumu sniedzēji vajadzīgo informāciju sagatavo saskaņā ar III pielikumu, izskaidrojot, kā pakalpojumi atbilst 3. pantā minētajām pieejamības prasībām. Informāciju sabiedrībai dara pieejamu
  rakstiski un mutiski, tostarp
  veidā, kas ir pieejams
  personām ar funkcionāliem ierobežojumiem un
  personām ar invaliditāti. Pakalpojumu sniedzēji informāciju glabā tik ilgi, kamēr vien pakalpojums darbojas. | 2.   Pakalpojumu sniedzēji vajadzīgo informāciju sagatavo saskaņā ar III pielikumu, izskaidrojot, kā
  viņu
  pakalpojumi atbilst 3. pantā minētajām pieejamības prasībām. Informāciju sabiedrībai dara pieejamu veidā, kas ir pieejams personām ar invaliditāti. Pakalpojumu sniedzēji informāciju glabā tik ilgi, kamēr vien pakalpojums darbojas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pakalpojumu sniedzēji vajadzīgo informāciju sagatavo saskaņā ar III pielikumu, izskaidrojot, kā pakalpojumi atbilst 3. pantā minētajām pieejamības prasībām. Informāciju sabiedrībai dara pieejamu
  rakstiski un mutiski, tostarp
  veidā, kas ir pieejams
  personām ar funkcionāliem ierobežojumiem un
  personām ar invaliditāti. Pakalpojumu sniedzēji informāciju glabā tik ilgi, kamēr vien pakalpojums darbojas.

2.   Pakalpojumu sniedzēji vajadzīgo informāciju sagatavo saskaņā ar III pielikumu, izskaidrojot, kā
  viņu
  pakalpojumi atbilst 3. pantā minētajām pieejamības prasībām. Informāciju sabiedrībai dara pieejamu veidā, kas ir pieejams personām ar invaliditāti. Pakalpojumu sniedzēji informāciju glabā tik ilgi, kamēr vien pakalpojums darbojas.

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

11. pants – 4. punkts

11. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Pēc kompetentas iestādes
  pamatota
  pieprasījuma pakalpojumu sniedzēji sniedz tai visu informāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu pakalpojuma atbilstību 3. pantā minētajām pieejamības prasībām. Pēc minēto iestāžu pieprasījuma pakalpojumu sniedzēji sadarbojas ar tām jebkādos pasākumos, kas veikti, lai panāktu pakalpojuma atbilstību minētajām prasībām. | 4.   Pēc kompetentas iestādes pieprasījuma pakalpojumu sniedzēji sniedz tai visu informāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu pakalpojuma atbilstību 3. pantā minētajām pieejamības prasībām. Pēc minēto iestāžu pieprasījuma pakalpojumu sniedzēji sadarbojas ar tām jebkādos pasākumos, kas veikti, lai panāktu pakalpojuma atbilstību minētajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Pēc kompetentas iestādes
  pamatota
  pieprasījuma pakalpojumu sniedzēji sniedz tai visu informāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu pakalpojuma atbilstību 3. pantā minētajām pieejamības prasībām. Pēc minēto iestāžu pieprasījuma pakalpojumu sniedzēji sadarbojas ar tām jebkādos pasākumos, kas veikti, lai panāktu pakalpojuma atbilstību minētajām prasībām.

4.   Pēc kompetentas iestādes pieprasījuma pakalpojumu sniedzēji sniedz tai visu informāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu pakalpojuma atbilstību 3. pantā minētajām pieejamības prasībām. Pēc minēto iestāžu pieprasījuma pakalpojumu sniedzēji sadarbojas ar tām jebkādos pasākumos, kas veikti, lai panāktu pakalpojuma atbilstību minētajām prasībām.

Grozījums Nr. 339

Grozījums Nr. 339

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

12. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

12. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | aplēstās uzņēmēju izmaksas un ieguvumus attiecībā pret aplēstajiem ieguvumiem personām ar invaliditāti, ņemot vērā konkrētā produkta vai pakalpojuma lietošanas biežumu un ilgumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

aplēstās uzņēmēju izmaksas un ieguvumus attiecībā pret aplēstajiem ieguvumiem personām ar invaliditāti, ņemot vērā konkrētā produkta vai pakalpojuma lietošanas biežumu un ilgumu.

| b) | aplēstās uzņēmēju
  papildu
  izmaksas un ieguvumus attiecībā pret aplēstajiem ieguvumiem
  personām ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp
  personām ar invaliditāti, ņemot vērā konkrētā produkta vai pakalpojuma lietošanas biežumu un ilgumu. |
| --- | --- |

b)

aplēstās uzņēmēju
  papildu
  izmaksas un ieguvumus attiecībā pret aplēstajiem ieguvumiem
  personām ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp
  personām ar invaliditāti, ņemot vērā konkrētā produkta vai pakalpojuma lietošanas biežumu un ilgumu.

papildu

personām ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

12. pants – 4. punkts

12. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Slogu neuzskata par nesamērīgu, ja to kompensē ar
  finansējumu (publisko
  vai
  privāto)
  no citiem avotiem, kas nav uzņēmēju pašu finansējums. | 4.   Slogu neuzskata par nesamērīgu, ja to kompensē ar
  privātu
  vai
  publisku finansējumu
  no citiem avotiem, kas nav uzņēmēju pašu finansējums
  un kas ir nodrošināts, lai uzlabotu pieejamību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Slogu neuzskata par nesamērīgu, ja to kompensē ar
  finansējumu (publisko
  vai
  privāto)
  no citiem avotiem, kas nav uzņēmēju pašu finansējums.

4.   Slogu neuzskata par nesamērīgu, ja to kompensē ar
  privātu
  vai
  publisku finansējumu
  no citiem avotiem, kas nav uzņēmēju pašu finansējums
  un kas ir nodrošināts, lai uzlabotu pieejamību
  .

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

12. pants – 5. punkts

12. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Uzņēmējs novērtē, vai produktu vai pakalpojumu atbilstība pieejamības prasībām rada būtiskas izmaiņas vai nesamērīgu slogu. | 5.   Uzņēmējs
  sākotnēji
  novērtē, vai produktu vai pakalpojumu atbilstība pieejamības prasībām rada būtiskas izmaiņas vai nesamērīgu slogu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Uzņēmējs novērtē, vai produktu vai pakalpojumu atbilstība pieejamības prasībām rada būtiskas izmaiņas vai nesamērīgu slogu.

5.   Uzņēmējs
  sākotnēji
  novērtē, vai produktu vai pakalpojumu atbilstība pieejamības prasībām rada būtiskas izmaiņas vai nesamērīgu slogu.

Grozījums Nr. 230

Grozījums Nr. 230

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

12. pants – 5.a punkts (jauns)

12. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 23.a pantu, lai papildinātu šā panta 3. punktu, vēl vairāk precizējot konkrētos kritērijus, kas jāņem vērā attiecībā uz visiem šīs direktīvas piemērošanas jomā ietilpstošajiem produktiem un pakalpojumiem, kad tiek izvērtēts, vai attiecīgais slogs ir uzskatāms par nesamērīgu, nemainot šos kritērijus.




  Precizējot šos konkrētos kritērijus, Komisija ņem vērā iespējamo ieguvumu ne tikai personām ar invaliditāti, bet arī cilvēkiem ar funkcionāliem ierobežojumiem.




  Komisija pirmo šādu deleģēto aktu, kas attiecas uz visiem šīs direktīvas piemērošanas jomā ietilpstošajiem produktiem un pakalpojumiem, pieņem līdz ... [one year after the date of entry into force of this Directive]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 23.a pantu, lai papildinātu šā panta 3. punktu, vēl vairāk precizējot konkrētos kritērijus, kas jāņem vērā attiecībā uz visiem šīs direktīvas piemērošanas jomā ietilpstošajiem produktiem un pakalpojumiem, kad tiek izvērtēts, vai attiecīgais slogs ir uzskatāms par nesamērīgu, nemainot šos kritērijus.

Precizējot šos konkrētos kritērijus, Komisija ņem vērā iespējamo ieguvumu ne tikai personām ar invaliditāti, bet arī cilvēkiem ar funkcionāliem ierobežojumiem.

Komisija pirmo šādu deleģēto aktu, kas attiecas uz visiem šīs direktīvas piemērošanas jomā ietilpstošajiem produktiem un pakalpojumiem, pieņem līdz ... [one year after the date of entry into force of this Directive].

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

12. pants – 6. punkts

12. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Ja uzņēmēji attiecībā uz konkrētu produktu vai pakalpojumu ir izmantojuši izņēmumu, kas paredzēts 1.–5. punktā, tie par to paziņo attiecīgajai tirgus uzraudzības iestādei tajā dalībvalstī, kurā produkts vai pakalpojums ir laists tirgū vai darīts pieejams.
  Paziņojumā ietver
  3. punktā minēto novērtējumu. Mikrouzņēmumi ir atbrīvoti no šīs paziņošanas prasības, bet pēc attiecīgās tirgus uzraudzības iestādes pieprasījuma tiem jāspēj iesniegt attiecīgos dokumentus. | 6.   Ja uzņēmēji attiecībā uz konkrētu produktu vai pakalpojumu ir izmantojuši izņēmumu, kas paredzēts 1.–5. punktā, tie par to paziņo attiecīgajai tirgus uzraudzības iestādei tajā dalībvalstī, kurā produkts vai pakalpojums ir laists tirgū vai darīts pieejams.
  Šā panta
  3. punktā minēto novērtējumu
  iesniedz tirgus uzraudzības iestādei pēc tās pieprasījuma
  . Mikrouzņēmumi ir atbrīvoti no šīs paziņošanas prasības, bet pēc attiecīgās tirgus uzraudzības iestādes pieprasījuma tiem jāspēj iesniegt attiecīgos dokumentus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Ja uzņēmēji attiecībā uz konkrētu produktu vai pakalpojumu ir izmantojuši izņēmumu, kas paredzēts 1.–5. punktā, tie par to paziņo attiecīgajai tirgus uzraudzības iestādei tajā dalībvalstī, kurā produkts vai pakalpojums ir laists tirgū vai darīts pieejams.
  Paziņojumā ietver
  3. punktā minēto novērtējumu. Mikrouzņēmumi ir atbrīvoti no šīs paziņošanas prasības, bet pēc attiecīgās tirgus uzraudzības iestādes pieprasījuma tiem jāspēj iesniegt attiecīgos dokumentus.

6.   Ja uzņēmēji attiecībā uz konkrētu produktu vai pakalpojumu ir izmantojuši izņēmumu, kas paredzēts 1.–5. punktā, tie par to paziņo attiecīgajai tirgus uzraudzības iestādei tajā dalībvalstī, kurā produkts vai pakalpojums ir laists tirgū vai darīts pieejams.
  Šā panta
  3. punktā minēto novērtējumu
  iesniedz tirgus uzraudzības iestādei pēc tās pieprasījuma
  . Mikrouzņēmumi ir atbrīvoti no šīs paziņošanas prasības, bet pēc attiecīgās tirgus uzraudzības iestādes pieprasījuma tiem jāspēj iesniegt attiecīgos dokumentus.

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

12. pants – 6.a punkts (jauns)

12. pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka paziņojuma paraugu šā panta 6. punkta piemērošanas nolūkā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 24. panta 1.a punktā minēto konsultēšanās procedūru. Pirmo šādu īstenošanas aktu Komisija pieņem līdz ... [divi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a
     
  Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka paziņojuma paraugu šā panta 6. punkta piemērošanas nolūkā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 24. panta 1.a punktā minēto konsultēšanās procedūru. Pirmo šādu īstenošanas aktu Komisija pieņem līdz ... [divi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas].

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

12. pants – 6.b punkts (jauns)

12. pants – 6.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.b
     
  Starp attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp personām ar invaliditāti un viņu pārstāvības organizācijām, un tirgus uzraudzības iestādēm izveido strukturētu dialogu, lai nodrošinātu, ka tiek noteikti atbilstoši izņēmumu izvērtēšanas principi nolūkā garantēt to saskaņotību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.b
     
  Starp attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp personām ar invaliditāti un viņu pārstāvības organizācijām, un tirgus uzraudzības iestādēm izveido strukturētu dialogu, lai nodrošinātu, ka tiek noteikti atbilstoši izņēmumu izvērtēšanas principi nolūkā garantēt to saskaņotību.

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

12. pants – 6.c punkts (jauns)

12. pants – 6.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.c
     
  Dalībvalstis tiek mudinātas sniegt stimulus un nodrošināt pamatnostādnes mikrouzņēmumiem, lai atvieglotu šīs direktīvas īstenošanu. Procedūras un pamatnostādnes izstrādā, apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp personām ar invaliditāti un viņu pārstāvības organizācijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.c
     
  Dalībvalstis tiek mudinātas sniegt stimulus un nodrošināt pamatnostādnes mikrouzņēmumiem, lai atvieglotu šīs direktīvas īstenošanu. Procedūras un pamatnostādnes izstrādā, apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp personām ar invaliditāti un viņu pārstāvības organizācijām.

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

IV nodaļa – virsraksts

IV nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Saskaņotie standarti,
  kopējās
  tehniskās specifikācijas un produktu un pakalpojumu atbilstība | Saskaņotie standarti, tehniskās specifikācijas un produktu un pakalpojumu atbilstība |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Saskaņotie standarti,
  kopējās
  tehniskās specifikācijas un produktu un pakalpojumu atbilstība

kopējās

Saskaņotie standarti, tehniskās specifikācijas un produktu un pakalpojumu atbilstība

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

13. pants – 1. daļa

13. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Produktus un pakalpojumus, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, pieņem par atbilstīgiem 3. pantā minētajām pieejamības prasībām, kas iekļautas minētajos standartos vai to daļās. | 1.
     Produktus un pakalpojumus, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, pieņem par atbilstīgiem 3. pantā minētajām pieejamības prasībām, kas iekļautas minētajos standartos vai to daļās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Produktus un pakalpojumus, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, pieņem par atbilstīgiem 3. pantā minētajām pieejamības prasībām, kas iekļautas minētajos standartos vai to daļās.

1.
     Produktus un pakalpojumus, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, pieņem par atbilstīgiem 3. pantā minētajām pieejamības prasībām, kas iekļautas minētajos standartos vai to daļās.

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

13. pants – 1.a punkts (jauns)

13. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1025/2012 10. pantu pieprasa vienai vai vairākām Eiropas standartizācijas organizācijām izstrādāt saskaņotus standartus katrai no 3. pantā izklāstītajām pieejamības prasībām. Komisija šīs prasības pieņem līdz ... [divi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1025/2012 10. pantu pieprasa vienai vai vairākām Eiropas standartizācijas organizācijām izstrādāt saskaņotus standartus katrai no 3. pantā izklāstītajām pieejamības prasībām. Komisija šīs prasības pieņem līdz ... [divi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas].

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

13. pants – 1.b punkts (jauns)

13. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Komisija var pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka tehniskās specifikācijas, kuras atbilst 3. pantā izklāstītajām pieejamības prasībām. Tomēr Komisija to dara tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi: |
| | (a) | Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nav publicēta atsauce uz saskaņotiem standartiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b
     
  Komisija var pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka tehniskās specifikācijas, kuras atbilst 3. pantā izklāstītajām pieejamības prasībām. Tomēr Komisija to dara tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

(a)

(a)

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nav publicēta atsauce uz saskaņotiem standartiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012;

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nav publicēta atsauce uz saskaņotiem standartiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012;

| (b) | Komisija ir pieņēmusi šā panta 2. punktā minētu prasību; un |
| --- | --- |

(b)

(b)

Komisija ir pieņēmusi šā panta 2. punktā minētu prasību; un

Komisija ir pieņēmusi šā panta 2. punktā minētu prasību; un

| (c) | Komisija konstatē nepamatotu kavēšanos standartizācijas procedūrā. |
| --- | --- |

(c)

(c)

Komisija konstatē nepamatotu kavēšanos standartizācijas procedūrā.

Komisija konstatē nepamatotu kavēšanos standartizācijas procedūrā.

Pirms pirmajā daļā minēto īstenošanas aktu pieņemšanas Komisija apspriežas ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp ar organizācijām, kas pārstāv personas ar invaliditāti.

Pirms pirmajā daļā minēto īstenošanas aktu pieņemšanas Komisija apspriežas ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp ar organizācijām, kas pārstāv personas ar invaliditāti.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šīs direktīvas 24. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šīs direktīvas 24. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

13. pants – 1.c punkts (jauns)

13. pants – 1.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.c
     
  Ja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nav publicēta šā panta 1. punktā minētā atsauce uz saskaņotiem standartiem, produktus un pakalpojumus, kas atbilst šā panta 1.b punktā minētajām tehniskajām specifikācijām vai to daļām, uzskata par atbilstošiem 3. pantā izklāstītajām pieejamības prasībām, kuras ir ietvertas minētajās tehniskajās specifikācijas vai to daļās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.c
     
  Ja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nav publicēta šā panta 1. punktā minētā atsauce uz saskaņotiem standartiem, produktus un pakalpojumus, kas atbilst šā panta 1.b punktā minētajām tehniskajām specifikācijām vai to daļām, uzskata par atbilstošiem 3. pantā izklāstītajām pieejamības prasībām, kuras ir ietvertas minētajās tehniskajās specifikācijas vai to daļās.

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

14. pants

14. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 14. pants




  Kopējās tehniskās specifikācijas





  1.
     
  Ja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nav publicēta neviena atsauce uz saskaņotajiem standartiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012 un ja tirgus saskaņošanas nolūkā būtu nepieciešama sīkāka informācija par konkrētu produktu un pakalpojumu pieejamības prasībām, Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka kopējās tehniskās specifikācijas (“KTS”) pieejamības prasībām, kas noteiktas šīs direktīvas I pielikumā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šīs direktīvas 24. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. | svītrots |
| 2.
     
  Produktus un pakalpojumus, kas atbilst 1. punktā minētajām KTS vai to daļām, uzskata par atbilstošiem pieejamības prasībām, kuras minētas 3. pantā un uz kurām attiecas minētās KTS vai to daļas. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

14. pants

Kopējās tehniskās specifikācijas

1.
     
  Ja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nav publicēta neviena atsauce uz saskaņotajiem standartiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012 un ja tirgus saskaņošanas nolūkā būtu nepieciešama sīkāka informācija par konkrētu produktu un pakalpojumu pieejamības prasībām, Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka kopējās tehniskās specifikācijas (“KTS”) pieejamības prasībām, kas noteiktas šīs direktīvas I pielikumā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šīs direktīvas 24. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

svītrots

svītrots

2.
     
  Produktus un pakalpojumus, kas atbilst 1. punktā minētajām KTS vai to daļām, uzskata par atbilstošiem pieejamības prasībām, kuras minētas 3. pantā un uz kurām attiecas minētās KTS vai to daļas.

Grozījums Nr. 136

Grozījums Nr. 136

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

15. pants – 2. punkts

15. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   ES atbilstības deklarācijai ir Lēmuma Nr. 768/2008/EK III pielikumā noteiktā parauga struktūra. Tajā ir ietverti šīs direktīvas II pielikumā norādītie elementi, un šo deklarāciju regulāri atjaunina. Prasības attiecībā uz tehnisko dokumentāciju nerada nesamērīgu slogu
  mikrouzņēmumiem,
  maziem un vidējiem uzņēmumiem. Atbilstības deklarāciju tulko tās dalībvalsts noteiktajā valodā vai valodās, kuras tirgū produkts ir laists vai darīts pieejams. | 2.   ES atbilstības deklarācijai ir Lēmuma Nr. 768/2008/EK III pielikumā noteiktā parauga struktūra. Tajā ir ietverti šīs direktīvas II pielikumā norādītie elementi, un šo deklarāciju regulāri atjaunina. Prasības attiecībā uz tehnisko dokumentāciju nerada nesamērīgu slogu maziem un vidējiem uzņēmumiem. Atbilstības deklarāciju tulko tās dalībvalsts noteiktajā valodā vai valodās, kuras tirgū produkts ir laists vai darīts pieejams. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   ES atbilstības deklarācijai ir Lēmuma Nr. 768/2008/EK III pielikumā noteiktā parauga struktūra. Tajā ir ietverti šīs direktīvas II pielikumā norādītie elementi, un šo deklarāciju regulāri atjaunina. Prasības attiecībā uz tehnisko dokumentāciju nerada nesamērīgu slogu
  mikrouzņēmumiem,
  maziem un vidējiem uzņēmumiem. Atbilstības deklarāciju tulko tās dalībvalsts noteiktajā valodā vai valodās, kuras tirgū produkts ir laists vai darīts pieejams.

2.   ES atbilstības deklarācijai ir Lēmuma Nr. 768/2008/EK III pielikumā noteiktā parauga struktūra. Tajā ir ietverti šīs direktīvas II pielikumā norādītie elementi, un šo deklarāciju regulāri atjaunina. Prasības attiecībā uz tehnisko dokumentāciju nerada nesamērīgu slogu maziem un vidējiem uzņēmumiem. Atbilstības deklarāciju tulko tās dalībvalsts noteiktajā valodā vai valodās, kuras tirgū produkts ir laists vai darīts pieejams.

Grozījums Nr. 137

Grozījums Nr. 137

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

15. pants – 3. punkts

15. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja uz produktu attiecas vairāk nekā viens Savienības akts, kurš prasa ES atbilstības deklarāciju, tiek sagatavota
  vienota
  ES atbilstības deklarācija attiecībā uz visiem šādiem Savienības aktiem. Minētajā deklarācijā norāda attiecīgos tiesību aktus ar atsaucēm uz publikācijām. | 3.   Ja uz produktu attiecas vairāk nekā viens Savienības akts, kurš prasa ES atbilstības deklarāciju, tiek sagatavota
  šī
  ES atbilstības deklarācija attiecībā uz visiem šādiem Savienības aktiem. Minētajā deklarācijā norāda attiecīgos tiesību aktus ar atsaucēm uz publikācijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja uz produktu attiecas vairāk nekā viens Savienības akts, kurš prasa ES atbilstības deklarāciju, tiek sagatavota
  vienota
  ES atbilstības deklarācija attiecībā uz visiem šādiem Savienības aktiem. Minētajā deklarācijā norāda attiecīgos tiesību aktus ar atsaucēm uz publikācijām.

3.   Ja uz produktu attiecas vairāk nekā viens Savienības akts, kurš prasa ES atbilstības deklarāciju, tiek sagatavota
  šī
  ES atbilstības deklarācija attiecībā uz visiem šādiem Savienības aktiem. Minētajā deklarācijā norāda attiecīgos tiesību aktus ar atsaucēm uz publikācijām.

Grozījums Nr. 138

Grozījums Nr. 138

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

15. pants – 4.a punkts (jauns)

15. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Papildus ES atbilstības deklarācijai ražotājs uz iepakojuma iekļauj paziņojumu, ar ko izmaksu ziņā efektīvā, vienkāršā un precīzā veidā informē patērētājus, ka produkts ietver pieejamības elementus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Papildus ES atbilstības deklarācijai ražotājs uz iepakojuma iekļauj paziņojumu, ar ko izmaksu ziņā efektīvā, vienkāršā un precīzā veidā informē patērētājus, ka produkts ietver pieejamības elementus.

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

16. pants

16. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 16. pants




  Produktu CE zīmes vispārējie principi




  Uz CE zīmi attiecas vispārējie principi, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 765/2008 30. pantā. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

16. pants

Produktu CE zīmes vispārējie principi

Uz CE zīmi attiecas vispārējie principi, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 765/2008 30. pantā.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

-17. pants (jauns)

-17. pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -17. pants




  Valsts datubāze




  Ikviena dalībvalsts izveido publiski pieejamu datubāzi, lai reģistrētu pieejamības prasībām neatbilstošus produktus. Patērētājiem tiek nodrošināta iespēja iepazīties ar informāciju par pieejamības prasībām neatbilstošiem produktiem un to ievadīt. Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai informētu patērētājus vai citas ieinteresētās personas par iespēju iesniegt sūdzības. Paredz interaktīvu sistēmu starp valstu datubāzēm — par kuru, ja iespējams, atbild Komisija vai attiecīgās pārstāvības organizācijas —, lai informāciju par pieejamības prasībām neatbilstošiem produktiem varētu izplatīt visā Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

-17. pants

Valsts datubāze

Ikviena dalībvalsts izveido publiski pieejamu datubāzi, lai reģistrētu pieejamības prasībām neatbilstošus produktus. Patērētājiem tiek nodrošināta iespēja iepazīties ar informāciju par pieejamības prasībām neatbilstošiem produktiem un to ievadīt. Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai informētu patērētājus vai citas ieinteresētās personas par iespēju iesniegt sūdzības. Paredz interaktīvu sistēmu starp valstu datubāzēm — par kuru, ja iespējams, atbild Komisija vai attiecīgās pārstāvības organizācijas —, lai informāciju par pieejamības prasībām neatbilstošiem produktiem varētu izplatīt visā Savienībā.

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

18. pants – 2. punkts – 2. daļa

18. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, ka sabiedrība ir informēta par pirmajā daļā minēto iestāžu esamību, pienākumiem un identitāti. Minētās iestādes informāciju dara pieejamu pēc
  pieprasījuma un saprotamā formātā
  . | Dalībvalstis nodrošina, ka sabiedrība ir informēta par pirmajā daļā minēto iestāžu esamību, pienākumiem un identitāti. Minētās iestādes informāciju
  par savu darbu un pieņemtajiem lēmumiem
  dara pieejamu
  piekļūstamos formātos
  pēc
  attiecīgās sabiedrības locekļu pieprasījuma
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka sabiedrība ir informēta par pirmajā daļā minēto iestāžu esamību, pienākumiem un identitāti. Minētās iestādes informāciju dara pieejamu pēc
  pieprasījuma un saprotamā formātā
  .

pieprasījuma un saprotamā formātā

Dalībvalstis nodrošina, ka sabiedrība ir informēta par pirmajā daļā minēto iestāžu esamību, pienākumiem un identitāti. Minētās iestādes informāciju
  par savu darbu un pieņemtajiem lēmumiem
  dara pieejamu
  piekļūstamos formātos
  pēc
  attiecīgās sabiedrības locekļu pieprasījuma
  .

par savu darbu un pieņemtajiem lēmumiem

piekļūstamos formātos

attiecīgās sabiedrības locekļu pieprasījuma

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

19. pants – 1. punkts – 1. daļa

19. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja kādas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādes ir veikušas pasākumus atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 765/2008 20. pantam vai ja tām ir pietiekams iemesls uzskatīt, ka produkts, uz kuru attiecas šī direktīva,
  rada ar tādiem pieejamības aspektiem saistītu risku, uz kuriem attiecas šī direktīva
  , tās veic attiecīgā produkta novērtēšanu, aptverot visas šajā direktīvā noteiktās prasības. Attiecīgie uzņēmēji pilnībā sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm. | Ja kādas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādes ir veikušas pasākumus atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 765/2008 20. pantam vai ja tām ir pietiekams iemesls uzskatīt, ka produkts, uz kuru attiecas šī direktīva,
  neatbilst šīs direktīvas prasībām
  , tās veic attiecīgā produkta novērtēšanu, aptverot visas šajā direktīvā noteiktās
  attiecīgās
  prasības. Attiecīgie uzņēmēji pilnībā sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja kādas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādes ir veikušas pasākumus atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 765/2008 20. pantam vai ja tām ir pietiekams iemesls uzskatīt, ka produkts, uz kuru attiecas šī direktīva,
  rada ar tādiem pieejamības aspektiem saistītu risku, uz kuriem attiecas šī direktīva
  , tās veic attiecīgā produkta novērtēšanu, aptverot visas šajā direktīvā noteiktās prasības. Attiecīgie uzņēmēji pilnībā sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm.

rada ar tādiem pieejamības aspektiem saistītu risku, uz kuriem attiecas šī direktīva

Ja kādas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādes ir veikušas pasākumus atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 765/2008 20. pantam vai ja tām ir pietiekams iemesls uzskatīt, ka produkts, uz kuru attiecas šī direktīva,
  neatbilst šīs direktīvas prasībām
  , tās veic attiecīgā produkta novērtēšanu, aptverot visas šajā direktīvā noteiktās
  attiecīgās
  prasības. Attiecīgie uzņēmēji pilnībā sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm.

neatbilst šīs direktīvas prasībām

attiecīgās

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

19. pants – 1. punkts – 2. daļa

19. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja šajā novērtēšanā tirgus uzraudzības iestādes atklāj, ka produkts neatbilst šajā direktīvā noteiktajām prasībām, tās nekavējoties lūdz attiecīgajam uzņēmējam veikt visus vajadzīgos koriģējošos pasākumus, lai panāktu produkta atbilstību šīm prasībām
  vai lai proporcionāli riskam to
  izņemtu no tirgus
  vai atsauktu šo iestāžu noteiktā pienācīgā termiņā
  . | Ja šajā novērtēšanā tirgus uzraudzības iestādes atklāj, ka produkts neatbilst šajā direktīvā noteiktajām prasībām, tās nekavējoties lūdz attiecīgajam uzņēmējam veikt visus vajadzīgos koriģējošos pasākumus, lai panāktu
  attiecīgā
  produkta atbilstību šīm prasībām
  . Ja attiecīgais uzņēmējs neveic nekādus atbilstošus korektīvus pasākumus,
  tirgus
  uzraudzības iestādes pieprasa, lai tas pieņemamā laikposmā šo produktu
  izņemtu no tirgus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja šajā novērtēšanā tirgus uzraudzības iestādes atklāj, ka produkts neatbilst šajā direktīvā noteiktajām prasībām, tās nekavējoties lūdz attiecīgajam uzņēmējam veikt visus vajadzīgos koriģējošos pasākumus, lai panāktu produkta atbilstību šīm prasībām
  vai lai proporcionāli riskam to
  izņemtu no tirgus
  vai atsauktu šo iestāžu noteiktā pienācīgā termiņā
  .

vai lai proporcionāli riskam to

vai atsauktu šo iestāžu noteiktā pienācīgā termiņā

Ja šajā novērtēšanā tirgus uzraudzības iestādes atklāj, ka produkts neatbilst šajā direktīvā noteiktajām prasībām, tās nekavējoties lūdz attiecīgajam uzņēmējam veikt visus vajadzīgos koriģējošos pasākumus, lai panāktu
  attiecīgā
  produkta atbilstību šīm prasībām
  . Ja attiecīgais uzņēmējs neveic nekādus atbilstošus korektīvus pasākumus,
  tirgus
  uzraudzības iestādes pieprasa, lai tas pieņemamā laikposmā šo produktu
  izņemtu no tirgus.

attiecīgā

. Ja attiecīgais uzņēmējs neveic nekādus atbilstošus korektīvus pasākumus,

uzraudzības iestādes pieprasa, lai tas pieņemamā laikposmā šo produktu

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

19. pants – 4. punkts

19. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Ja attiecīgais uzņēmējs 1. punkta otrajā daļā noteiktajā laikposmā neveic pienācīgus koriģējošos pasākumus, tirgus uzraudzības iestādes veic visus vajadzīgos pagaidu pasākumus, lai aizliegtu vai ierobežotu to, ka produkti tiek darīti pieejami valsts tirgū, izņemtu produktus no tirgus
  vai atsauktu tos
  . Par minētajiem pasākumiem tirgus uzraudzības iestādes nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis. | 4.   Ja attiecīgais uzņēmējs 1. punkta otrajā daļā noteiktajā laikposmā neveic pienācīgus koriģējošos pasākumus, tirgus uzraudzības iestādes veic visus vajadzīgos pagaidu pasākumus, lai aizliegtu vai ierobežotu to, ka produkti tiek darīti pieejami valsts tirgū, izņemtu produktus no tirgus. Par minētajiem pasākumiem tirgus uzraudzības iestādes nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Ja attiecīgais uzņēmējs 1. punkta otrajā daļā noteiktajā laikposmā neveic pienācīgus koriģējošos pasākumus, tirgus uzraudzības iestādes veic visus vajadzīgos pagaidu pasākumus, lai aizliegtu vai ierobežotu to, ka produkti tiek darīti pieejami valsts tirgū, izņemtu produktus no tirgus
  vai atsauktu tos
  . Par minētajiem pasākumiem tirgus uzraudzības iestādes nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.

4.   Ja attiecīgais uzņēmējs 1. punkta otrajā daļā noteiktajā laikposmā neveic pienācīgus koriģējošos pasākumus, tirgus uzraudzības iestādes veic visus vajadzīgos pagaidu pasākumus, lai aizliegtu vai ierobežotu to, ka produkti tiek darīti pieejami valsts tirgū, izņemtu produktus no tirgus. Par minētajiem pasākumiem tirgus uzraudzības iestādes nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

19. pants – 5. punkts – ievaddaļa

19. pants – 5. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Šā panta 4. punktā minētajā informācijā ietver visas pieejamās ziņas, jo īpaši datus neatbilstīgā produkta identificēšanai, datus par tā izcelsmi, iespējamās neatbilstības veidu
  un ar to saistīto risku
  , veikto valsts pasākumu veidu un ilgumu un attiecīgā uzņēmēja sniegtos argumentus. Tirgus uzraudzības iestādes jo īpaši norāda, vai neatbilstība ir saistīta ar kādu no šiem iemesliem: | 5.   Šā panta 4. punktā minētajā informācijā ietver visas pieejamās ziņas, jo īpaši datus neatbilstīgā produkta identificēšanai, datus par tā izcelsmi, iespējamās neatbilstības veidu, veikto valsts pasākumu veidu un ilgumu un attiecīgā uzņēmēja sniegtos argumentus. Tirgus uzraudzības iestādes jo īpaši norāda, vai neatbilstība ir saistīta ar kādu no šiem iemesliem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Šā panta 4. punktā minētajā informācijā ietver visas pieejamās ziņas, jo īpaši datus neatbilstīgā produkta identificēšanai, datus par tā izcelsmi, iespējamās neatbilstības veidu
  un ar to saistīto risku
  , veikto valsts pasākumu veidu un ilgumu un attiecīgā uzņēmēja sniegtos argumentus. Tirgus uzraudzības iestādes jo īpaši norāda, vai neatbilstība ir saistīta ar kādu no šiem iemesliem:

5.   Šā panta 4. punktā minētajā informācijā ietver visas pieejamās ziņas, jo īpaši datus neatbilstīgā produkta identificēšanai, datus par tā izcelsmi, iespējamās neatbilstības veidu, veikto valsts pasākumu veidu un ilgumu un attiecīgā uzņēmēja sniegtos argumentus. Tirgus uzraudzības iestādes jo īpaši norāda, vai neatbilstība ir saistīta ar kādu no šiem iemesliem:

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

19. pants – 5. punkts – a apakšpunkts

19. pants – 5. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | produkta neatbilstība prasībām, kas noteiktas
  šīs direktīvas
  3. pantā, vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

produkta neatbilstība prasībām, kas noteiktas
  šīs direktīvas
  3. pantā, vai

šīs direktīvas

| (a) | produkta neatbilstība
  attiecīgajām
  prasībām, kas noteiktas 3. pantā, vai |
| --- | --- |

(a)

produkta neatbilstība
  attiecīgajām
  prasībām, kas noteiktas 3. pantā, vai

attiecīgajām

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

19. pants – 8. punkts

19. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Dalībvalstis nodrošina, ka saistībā ar attiecīgo produktu nekavējoties tiek veikti atbilstīgi ierobežojošie pasākumi, piemēram, produkta izņemšana no dalībvalstu tirgus. | 8.   Dalībvalstis nodrošina, ka saistībā ar attiecīgo produktu nekavējoties tiek veikti atbilstīgi
  un samērīgi
  ierobežojošie pasākumi, piemēram, produkta izņemšana no dalībvalstu tirgus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   Dalībvalstis nodrošina, ka saistībā ar attiecīgo produktu nekavējoties tiek veikti atbilstīgi ierobežojošie pasākumi, piemēram, produkta izņemšana no dalībvalstu tirgus.

8.   Dalībvalstis nodrošina, ka saistībā ar attiecīgo produktu nekavējoties tiek veikti atbilstīgi
  un samērīgi
  ierobežojošie pasākumi, piemēram, produkta izņemšana no dalībvalstu tirgus.

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – 1. daļa

20. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja, pabeidzot 19. panta 3. un 4. punktā noteikto procedūru, ir izteikti iebildumi pret kādas dalībvalsts veiktu pasākumu vai
  Komisija uzskata
  , ka valsts pasākums ir pretrunā Savienības tiesību aktiem, Komisija nekavējoties sāk apspriešanos ar dalībvalstīm un attiecīgo uzņēmēju vai uzņēmējiem un veic valsts pasākuma novērtēšanu. Pamatojoties uz minētā novērtējuma rezultātiem, Komisija pieņem lēmumu par to, vai valsts pasākums ir pamatots. | Ja, pabeidzot 19. panta 3. un 4. punktā noteikto procedūru, ir izteikti iebildumi pret kādas dalībvalsts veiktu pasākumu vai
  ja Komisijas rīcībā ir pamatoti pierādījumi, kas liecina par to
  , ka valsts pasākums ir pretrunā Savienības tiesību aktiem, Komisija nekavējoties sāk apspriešanos ar dalībvalstīm un attiecīgo uzņēmēju vai uzņēmējiem un veic valsts pasākuma novērtēšanu. Pamatojoties uz minētā novērtējuma rezultātiem, Komisija pieņem lēmumu par to, vai valsts pasākums ir pamatots. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja, pabeidzot 19. panta 3. un 4. punktā noteikto procedūru, ir izteikti iebildumi pret kādas dalībvalsts veiktu pasākumu vai
  Komisija uzskata
  , ka valsts pasākums ir pretrunā Savienības tiesību aktiem, Komisija nekavējoties sāk apspriešanos ar dalībvalstīm un attiecīgo uzņēmēju vai uzņēmējiem un veic valsts pasākuma novērtēšanu. Pamatojoties uz minētā novērtējuma rezultātiem, Komisija pieņem lēmumu par to, vai valsts pasākums ir pamatots.

Komisija uzskata

Ja, pabeidzot 19. panta 3. un 4. punktā noteikto procedūru, ir izteikti iebildumi pret kādas dalībvalsts veiktu pasākumu vai
  ja Komisijas rīcībā ir pamatoti pierādījumi, kas liecina par to
  , ka valsts pasākums ir pretrunā Savienības tiesību aktiem, Komisija nekavējoties sāk apspriešanos ar dalībvalstīm un attiecīgo uzņēmēju vai uzņēmējiem un veic valsts pasākuma novērtēšanu. Pamatojoties uz minētā novērtējuma rezultātiem, Komisija pieņem lēmumu par to, vai valsts pasākums ir pamatots.

ja Komisijas rīcībā ir pamatoti pierādījumi, kas liecina par to

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

20.a pants (jauns)

20.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 20.a pants




  Darba grupa





  1.
     
  Komisija izveido darba grupu.




  Šī darba grupa sastāv no valsts tirgus uzraudzības iestāžu pārstāvjiem un attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp personām ar invaliditāti un tās pārstāvošajām organizācijām. |
| | 2.
     
  Darba grupa veic šādus uzdevumus:










  (a) | atvieglo informācijas un paraugprakses apmaiņu starp tirgus uzraudzības iestādēm; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

20.a pants

Darba grupa

1.
     
  Komisija izveido darba grupu.

Šī darba grupa sastāv no valsts tirgus uzraudzības iestāžu pārstāvjiem un attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp personām ar invaliditāti un tās pārstāvošajām organizācijām.

2.
     
  Darba grupa veic šādus uzdevumus:

(a)

atvieglo informācijas un paraugprakses apmaiņu starp tirgus uzraudzības iestādēm;

| (b) | nodrošina saskaņotību 3. pantā izklāstīto pieejamības prasību piemērošanā; |
| --- | --- |

(b)

nodrošina saskaņotību 3. pantā izklāstīto pieejamības prasību piemērošanā;

| (c) | pauž viedokli par izņēmumiem no 3. pantā izklāstīto pieejamības prasību piemērošanas gadījumos, kad to uzskata par nepieciešamu pēc Komisijas pieprasījuma saņemšanas. |
| --- | --- |

(c)

pauž viedokli par izņēmumiem no 3. pantā izklāstīto pieejamības prasību piemērošanas gadījumos, kad to uzskata par nepieciešamu pēc Komisijas pieprasījuma saņemšanas.

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

21. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | izstrādājot pieejamības prasības, kuras saistītas ar sociāliem un kvalitātes kritērijiem un kurus kompetentās iestādes noteikušas sabiedriskā transporta pakalpojumu, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, konkursa procedūrās saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

(c)

izstrādājot pieejamības prasības, kuras saistītas ar sociāliem un kvalitātes kritērijiem un kurus kompetentās iestādes noteikušas sabiedriskā transporta pakalpojumu, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, konkursa procedūrās saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007;

izstrādājot pieejamības prasības, kuras saistītas ar sociāliem un kvalitātes kritērijiem un kurus kompetentās iestādes noteikušas sabiedriskā transporta pakalpojumu, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, konkursa procedūrās saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 247 un 281

Grozījums Nr. 247 un 281

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

21. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | vajadzības gadījumā visiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem vai tiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, kuri attiecas uz pieejamību personām ar invaliditāti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

vajadzības gadījumā visiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem vai tiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, kuri attiecas uz pieejamību personām ar invaliditāti;

vajadzības gadījumā visiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem vai tiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, kuri attiecas uz pieejamību personām ar invaliditāti;

Grozījums Nr. 282

Grozījums Nr. 282

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

21. pants – 1. daļa – db punkts (jauns)

21. pants – 1. daļa – db punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | db) | ja Savienība līdzfinansē bez šķēršļiem pieejamas transporta un telekomunikāciju infrastruktūras projektus, izmantojot EISI, struktūrfondus vai ESIF, projektiem, ar kuriem sekmē vai nodrošina pieejamību, tiek piešķirta prioritāte. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

db)

db)

ja Savienība līdzfinansē bez šķēršļiem pieejamas transporta un telekomunikāciju infrastruktūras projektus, izmantojot EISI, struktūrfondus vai ESIF, projektiem, ar kuriem sekmē vai nodrošina pieejamību, tiek piešķirta prioritāte.

ja Savienība līdzfinansē bez šķēršļiem pieejamas transporta un telekomunikāciju infrastruktūras projektus, izmantojot EISI, struktūrfondus vai ESIF, projektiem, ar kuriem sekmē vai nodrošina pieejamību, tiek piešķirta prioritāte.

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

22. pants – 1. punkts

22. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Direktīvas 21. pantā minētās pieejamības prasības piemēro, ciktāl tās nerada nesamērīgu slogu kompetentajām iestādēm minētā panta
  izpratnē
  . | 1.   Direktīvas 21. pantā minētās pieejamības prasības piemēro, ciktāl tās nerada nesamērīgu slogu kompetentajām iestādēm
  vai to nolīgtajiem operatoriem
  minētā panta
  piemērošanas nolūkā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Direktīvas 21. pantā minētās pieejamības prasības piemēro, ciktāl tās nerada nesamērīgu slogu kompetentajām iestādēm minētā panta
  izpratnē
  .

1.   Direktīvas 21. pantā minētās pieejamības prasības piemēro, ciktāl tās nerada nesamērīgu slogu kompetentajām iestādēm
  vai to nolīgtajiem operatoriem
  minētā panta
  piemērošanas nolūkā
  .

Grozījums Nr. 226 un 257

Grozījums Nr. 226 un 257

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

22. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

22. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | aplēstās attiecīgās kompetentās iestādes izmaksas un ieguvumus attiecībā pret aplēstajiem ieguvumiem personām ar invaliditāti, ņemot vērā konkrētā produkta vai pakalpojuma lietošanas biežumu un ilgumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

aplēstās attiecīgās kompetentās iestādes izmaksas un ieguvumus attiecībā pret aplēstajiem ieguvumiem personām ar invaliditāti, ņemot vērā konkrētā produkta vai pakalpojuma lietošanas biežumu un ilgumu.

| (b) | aplēstās attiecīgās kompetentās iestādes izmaksas un ieguvumus attiecībā pret aplēstajiem ieguvumiem personām ar
  funkcionāliem ierobežojumiem un personām ar
  invaliditāti, ņemot vērā konkrētā produkta vai pakalpojuma lietošanas biežumu un ilgumu. |
| --- | --- |

(b)

aplēstās attiecīgās kompetentās iestādes izmaksas un ieguvumus attiecībā pret aplēstajiem ieguvumiem personām ar
  funkcionāliem ierobežojumiem un personām ar
  invaliditāti, ņemot vērā konkrētā produkta vai pakalpojuma lietošanas biežumu un ilgumu.

funkcionāliem ierobežojumiem un personām ar

Grozījums Nr. 153

Grozījums Nr. 153

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

22. pants – 3. punkts

22. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Novērtēšanu par to, vai atbilstība 21. pantā minētajām pieejamības prasībām rada nesamērīgu slogu, veic attiecīgās kompetentās iestādes. | 3.   
  Sākotnējo
  novērtēšanu par to, vai atbilstība 21. pantā minētajām pieejamības prasībām rada nesamērīgu slogu, veic attiecīgās kompetentās iestādes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Novērtēšanu par to, vai atbilstība 21. pantā minētajām pieejamības prasībām rada nesamērīgu slogu, veic attiecīgās kompetentās iestādes.

3.   
  Sākotnējo
  novērtēšanu par to, vai atbilstība 21. pantā minētajām pieejamības prasībām rada nesamērīgu slogu, veic attiecīgās kompetentās iestādes.

Grozījums Nr. 231

Grozījums Nr. 231

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

22. pants – 3.a punkts (jauns)

22. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 23.a pantu, lai papildinātu šā panta 2. punktu, vēl vairāk precizējot konkrētos kritērijus, kas jāņem vērā attiecībā uz visiem šīs direktīvas piemērošanas jomā ietilpstošajiem produktiem un pakalpojumiem, kad tiek izvērtēts, vai attiecīgais slogs ir uzskatāms par nesamērīgu, nemainot šos kritērijus.




  Precizējot šos konkrētos kritērijus, Komisija ņem vērā iespējamo ieguvumu ne tikai personām ar invaliditāti, bet arī cilvēkiem ar funkcionāliem ierobežojumiem.




  Komisija pirmo šādu deleģēto aktu, kas attiecas uz visiem šīs direktīvas piemērošanas jomā ietilpstošajiem produktiem un pakalpojumiem, pieņem līdz ... [one year after the date of entry into force of this Directive]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 23.a pantu, lai papildinātu šā panta 2. punktu, vēl vairāk precizējot konkrētos kritērijus, kas jāņem vērā attiecībā uz visiem šīs direktīvas piemērošanas jomā ietilpstošajiem produktiem un pakalpojumiem, kad tiek izvērtēts, vai attiecīgais slogs ir uzskatāms par nesamērīgu, nemainot šos kritērijus.

Precizējot šos konkrētos kritērijus, Komisija ņem vērā iespējamo ieguvumu ne tikai personām ar invaliditāti, bet arī cilvēkiem ar funkcionāliem ierobežojumiem.

Komisija pirmo šādu deleģēto aktu, kas attiecas uz visiem šīs direktīvas piemērošanas jomā ietilpstošajiem produktiem un pakalpojumiem, pieņem līdz ... [one year after the date of entry into force of this Directive].

Grozījums Nr. 155

Grozījums Nr. 155

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

22. pants – 4. punkts

22. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Ja kompetentā iestāde attiecībā uz konkrētu produktu vai pakalpojumu ir izmantojusi 1., 2. un 3. punktā paredzēto izņēmumu, tā par šo faktu paziņo Komisijai.
  Paziņojumā ietver
  novērtējumu
  , kas minēts 2. punktā
  . | 4.   Ja kompetentā iestāde attiecībā uz konkrētu produktu vai pakalpojumu ir izmantojusi 1., 2. un 3. punktā paredzēto izņēmumu, tā par šo faktu paziņo Komisijai.
  Šā panta 2. punktā minēto
  novērtējumu
  iesniedz Komisijai pēc tās pieprasījuma
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Ja kompetentā iestāde attiecībā uz konkrētu produktu vai pakalpojumu ir izmantojusi 1., 2. un 3. punktā paredzēto izņēmumu, tā par šo faktu paziņo Komisijai.
  Paziņojumā ietver
  novērtējumu
  , kas minēts 2. punktā
  .

4.   Ja kompetentā iestāde attiecībā uz konkrētu produktu vai pakalpojumu ir izmantojusi 1., 2. un 3. punktā paredzēto izņēmumu, tā par šo faktu paziņo Komisijai.
  Šā panta 2. punktā minēto
  novērtējumu
  iesniedz Komisijai pēc tās pieprasījuma
  .

Grozījums Nr. 156

Grozījums Nr. 156

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

22. pants – 4.a punkts (jauns)

22. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Ja Komisijai ir pamats apšaubīt attiecīgās kompetentās iestādes lēmumu, Komisija var pieprasīt 20.a pantā minētajai darba grupai pārbaudīt šā panta 2. punktā minēto novērtējumu un sniegt atzinumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Ja Komisijai ir pamats apšaubīt attiecīgās kompetentās iestādes lēmumu, Komisija var pieprasīt 20.a pantā minētajai darba grupai pārbaudīt šā panta 2. punktā minēto novērtējumu un sniegt atzinumu.

Grozījums Nr. 157

Grozījums Nr. 157

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

22. pants – 4.b punkts (jauns)

22. pants – 4.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.b
     
  Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka paziņojuma paraugu šā panta 4. punkta piemērošanas nolūkā. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 24. panta 1.a punktā minēto konsultēšanās procedūru. Pirmo šādu īstenošanas aktu Komisija pieņem līdz ... [divi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.b
     
  Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka paziņojuma paraugu šā panta 4. punkta piemērošanas nolūkā. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 24. panta 1.a punktā minēto konsultēšanās procedūru. Pirmo šādu īstenošanas aktu Komisija pieņem līdz ... [divi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas].

Grozījums Nr. 158

Grozījums Nr. 158

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

VII nodaļa – virsraksts

VII nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ĪSTENOŠANAS PILNVARAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI | DELEĢĒTIE AKTI,
  ĪSTENOŠANAS PILNVARAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ĪSTENOŠANAS PILNVARAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

DELEĢĒTIE AKTI,
  ĪSTENOŠANAS PILNVARAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

DELEĢĒTIE AKTI,

Grozījums Nr. 159

Grozījums Nr. 159

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

23.a pants (jauns)

23.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 23.a pants




  Deleģēšanas īstenošana





  1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. |
| | 2.
     
  Pilnvaras pieņemt 10. panta 2.a punktā, 12. panta 5.a punktā un 22. panta 3.a punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no .... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena]. |
| | 3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 10. panta 2.a punktā, 12. panta 5.a punktā un 22. panta 3.a punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. |
| | 4.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. |
| | 5.
     
  Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| | 6.
     
  Saskaņā ar 10. panta 2.a punktu, 12. panta 5.a punktu un 22. panta 3.a punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

23.a pants

Deleģēšanas īstenošana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pilnvaras pieņemt 10. panta 2.a punktā, 12. panta 5.a punktā un 22. panta 3.a punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no .... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena].

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 10. panta 2.a punktā, 12. panta 5.a punktā un 22. panta 3.a punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.
     
  Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.
     
  Saskaņā ar 10. panta 2.a punktu, 12. panta 5.a punktu un 22. panta 3.a punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

Grozījums Nr. 160

Grozījums Nr. 160

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

24. pants – 1.a punkts (jauns)

24. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

Grozījums Nr. 161

Grozījums Nr. 161

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

25. pants – 2. punkts

25. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šā panta 1. punktā minētie līdzekļi ietver: | (Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Šā panta 1. punktā minētie līdzekļi ietver:

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 162

Grozījums Nr. 162

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

25. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

25. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | noteikumus
  ,
  kas paredz, ka patērētājs
  saskaņā ar valsts tiesību aktiem
  var
  iesniegt prasību tiesā vai kompetentās pārvaldes iestādēs, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti valsts noteikumi, ar kuriem transponē šo direktīvu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

noteikumus
  ,
  kas paredz, ka patērētājs
  saskaņā ar valsts tiesību aktiem
  var
  iesniegt prasību tiesā vai kompetentās pārvaldes iestādēs, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti valsts noteikumi, ar kuriem transponē šo direktīvu;

noteikumus

kas paredz, ka patērētājs

var

| (a) | iespēju patērētājam
  ,
  ko tieši skar produkta vai pakalpojuma neatbilstība,
  saskaņā ar valsts tiesību aktiem iesniegt prasību tiesā vai kompetentās pārvaldes iestādēs, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti valsts noteikumi, ar kuriem transponē šo direktīvu; |
| --- | --- |

(a)

iespēju patērētājam
  ,
  ko tieši skar produkta vai pakalpojuma neatbilstība,
  saskaņā ar valsts tiesību aktiem iesniegt prasību tiesā vai kompetentās pārvaldes iestādēs, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti valsts noteikumi, ar kuriem transponē šo direktīvu;

iespēju patērētājam

ko tieši skar produkta vai pakalpojuma neatbilstība,

Grozījums Nr. 163

Grozījums Nr. 163

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

25. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

25. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | noteikumus, kas paredz, ka publiskas iestādes
  vai
  privātas asociācijas
  ,
  organizācijas
  vai
  citas juridiskas personas
  , kurām
  ir likumīga interese nodrošināt, ka šīs direktīvas noteikumi tiek ievēroti,
  patērētāju vārdā saskaņā ar valsts tiesību aktiem
  var
  iesniegt prasību tiesā vai kompetentās pārvaldes iestādēs, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti valsts noteikumi, ar kuriem transponē šo
  direktīvu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

noteikumus, kas paredz, ka publiskas iestādes
  vai
  privātas asociācijas
  ,
  organizācijas
  vai
  citas juridiskas personas
  , kurām
  ir likumīga interese nodrošināt, ka šīs direktīvas noteikumi tiek ievēroti,
  patērētāju vārdā saskaņā ar valsts tiesību aktiem
  var
  iesniegt prasību tiesā vai kompetentās pārvaldes iestādēs, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti valsts noteikumi, ar kuriem transponē šo
  direktīvu
  .

noteikumus, kas paredz, ka publiskas iestādes

privātas asociācijas

organizācijas

citas juridiskas personas

ir likumīga interese nodrošināt, ka šīs direktīvas noteikumi tiek ievēroti,

var

direktīvu

| (b) | iespēju publiskām iestādēm
  vai
  privātām asociācijām
  ,
  organizācijām
  vai
  citām juridiskām personām
  , kurām
  šā ieteikuma noteikumu ievērošanas nodrošināšanā ir likumīgas intereses
  patērētāju vārdā saskaņā ar valsts tiesību aktiem iesniegt prasību tiesā vai kompetentās pārvaldes iestādēs, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti valsts noteikumi, ar kuriem transponē šo
  ieteikumu. Šīs likumīgās intereses varētu būt to patērētāju pārstāvēšana, kurus tieši skar produkta vai pakalpojuma neatbilstība; |
| --- | --- |

(b)

(b)

iespēju publiskām iestādēm
  vai
  privātām asociācijām
  ,
  organizācijām
  vai
  citām juridiskām personām
  , kurām
  šā ieteikuma noteikumu ievērošanas nodrošināšanā ir likumīgas intereses
  patērētāju vārdā saskaņā ar valsts tiesību aktiem iesniegt prasību tiesā vai kompetentās pārvaldes iestādēs, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti valsts noteikumi, ar kuriem transponē šo
  ieteikumu. Šīs likumīgās intereses varētu būt to patērētāju pārstāvēšana, kurus tieši skar produkta vai pakalpojuma neatbilstība;

iespēju publiskām iestādēm

privātām asociācijām

organizācijām

citām juridiskām personām

šā ieteikuma noteikumu ievērošanas nodrošināšanā ir likumīgas intereses

ieteikumu. Šīs likumīgās intereses varētu būt to patērētāju pārstāvēšana, kurus tieši skar produkta vai pakalpojuma neatbilstība;

Grozījums Nr. 164

Grozījums Nr. 164

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

25. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

25. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | iespēju patērētājam, ko tieši skar produkta vai pakalpojuma neatbilstība, izmantot sūdzību izskatīšanas mehānismu; minēto mehānismu varētu pārvaldīt kāda jau pastāvoša institūcija, piemēram, valsts ombuds. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

iespēju patērētājam, ko tieši skar produkta vai pakalpojuma neatbilstība, izmantot sūdzību izskatīšanas mehānismu; minēto mehānismu varētu pārvaldīt kāda jau pastāvoša institūcija, piemēram, valsts ombuds.

iespēju patērētājam, ko tieši skar produkta vai pakalpojuma neatbilstība, izmantot sūdzību izskatīšanas mehānismu; minēto mehānismu varētu pārvaldīt kāda jau pastāvoša institūcija, piemēram, valsts ombuds.

Grozījums Nr. 165

Grozījums Nr. 165

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

25. pants – 2.a punkts (jauns)

25. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka pirms prasības iesniegšanas 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētājās tiesās vai kompetentajās pārvaldes iestādēs ir ieviesti alternatīvi strīdu izšķiršanas mehānismi, lai novērstu jebkādu iespējamu neatbilstību šai direktīvai, par kuru ir paziņots, izmantojot 2. punkta ba) apakšpunktā minēto sūdzību izskatīšanas mehānismu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka pirms prasības iesniegšanas 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētājās tiesās vai kompetentajās pārvaldes iestādēs ir ieviesti alternatīvi strīdu izšķiršanas mehānismi, lai novērstu jebkādu iespējamu neatbilstību šai direktīvai, par kuru ir paziņots, izmantojot 2. punkta ba) apakšpunktā minēto sūdzību izskatīšanas mehānismu.

Grozījums Nr. 166

Grozījums Nr. 166

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

25. pants – 2.b punkts (jauns)

25. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Šo pantu nepiemēro līgumiem, uz kuriem attiecas Direktīva 2014/24/ES vai Direktīva 2014/25/ES. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b
     
  Šo pantu nepiemēro līgumiem, uz kuriem attiecas Direktīva 2014/24/ES vai Direktīva 2014/25/ES.

Grozījums Nr. 288

Grozījums Nr. 288

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 2. punkts

26. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un preventīvas. | 2.   Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un preventīvas
  , taču tās netiek izmantotas kā alternatīva uzņēmēju pienākuma nodrošināt savu produktu vai pakalpojumu pieejamību pildīšanai. Ja uzņēmējs nepilda šīs prasības, minētās sankcijas papildina ar iedarbīgiem korektīviem pasākumiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un preventīvas.

2.   Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un preventīvas
  , taču tās netiek izmantotas kā alternatīva uzņēmēju pienākuma nodrošināt savu produktu vai pakalpojumu pieejamību pildīšanai. Ja uzņēmējs nepilda šīs prasības, minētās sankcijas papildina ar iedarbīgiem korektīviem pasākumiem
  .

Grozījums Nr. 168

Grozījums Nr. 168

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 4. punkts

26. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Nosakot sankcijas, ņem vērā neatbilstības pakāpi, tostarp attiecīgo neatbilstīgo produktu vai pakalpojumu vienību skaitu, kā arī skarto cilvēku skaitu. | 4.   Nosakot sankcijas, ņem vērā neatbilstības pakāpi, tostarp
  tās smagumu, un
  attiecīgo neatbilstīgo produktu vai pakalpojumu vienību skaitu, kā arī skarto cilvēku skaitu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Nosakot sankcijas, ņem vērā neatbilstības pakāpi, tostarp attiecīgo neatbilstīgo produktu vai pakalpojumu vienību skaitu, kā arī skarto cilvēku skaitu.

4.   Nosakot sankcijas, ņem vērā neatbilstības pakāpi, tostarp
  tās smagumu, un
  attiecīgo neatbilstīgo produktu vai pakalpojumu vienību skaitu, kā arī skarto cilvēku skaitu.

Grozījums Nr. 169

Grozījums Nr. 169

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

27. pants – 2. punkts

27. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Tās piemēro minētos noteikumus no
  [... insert date – six years after the entry into force of this Directive]
  . | 2.   Tās piemēro minētos noteikumus no
  ... [pieci gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas]
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Tās piemēro minētos noteikumus no
  [... insert date – six years after the entry into force of this Directive]
  .

2.   Tās piemēro minētos noteikumus no
  ... [pieci gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas]
  .

Grozījums Nr. 170

Grozījums Nr. 170

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

27. pants – 2.a punkts (jauns)

27. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Neskarot šā panta 2.b punktu, dalībvalstis paredz piecu gadu pārejas periodu no ... [seši gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas], kura laikā pakalpojumu sniedzēji var turpināt sniegt pakalpojumus, izmantojot produktus, ko tie likumīgi izmantoja līdzīgu pakalpojumu sniegšanai pirms minētās dienas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Neskarot šā panta 2.b punktu, dalībvalstis paredz piecu gadu pārejas periodu no ... [seši gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas], kura laikā pakalpojumu sniedzēji var turpināt sniegt pakalpojumus, izmantojot produktus, ko tie likumīgi izmantoja līdzīgu pakalpojumu sniegšanai pirms minētās dienas.

Grozījums Nr. 171

Grozījums Nr. 171

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

27. pants – 2.b punkts (jauns)

27. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Dalībvalstis var paredzēt, ka pašapkalpošanās termināļus, kurus pakalpojumu sniedzēji likumīgi lietoja pakalpojumu sniegšanai pirms ... [seši gadi pirms šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas], drīkst turpināt lietot līdzīgu pakalpojumu sniegšanai līdz to saimnieciski lietderīgās izmantošanas laika beigām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b
     
  Dalībvalstis var paredzēt, ka pašapkalpošanās termināļus, kurus pakalpojumu sniedzēji likumīgi lietoja pakalpojumu sniegšanai pirms ... [seši gadi pirms šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas], drīkst turpināt lietot līdzīgu pakalpojumu sniegšanai līdz to saimnieciski lietderīgās izmantošanas laika beigām.

Grozījums Nr. 172

Grozījums Nr. 172

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

27. pants – 5. punkts

27. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Dalībvalstis
  , izmantojot 3. panta 10. punktā paredzēto iespēju,
  dara Komisijai zināmus to valsts tiesību aktu galvenos noteikumus,
  ko
  tās pieņem
  šajā saistībā
  , un ziņo Komisijai par progresu to īstenošanā. | 5.   
  Attiecīgā gadījumā
  dalībvalstis dara Komisijai zināmus to valsts tiesību aktu galvenos noteikumus,
  kurus
  tās pieņem
  3. panta 10. punkta piemērošanas nolūkā
  , un ziņo Komisijai par progresu to īstenošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Dalībvalstis
  , izmantojot 3. panta 10. punktā paredzēto iespēju,
  dara Komisijai zināmus to valsts tiesību aktu galvenos noteikumus,
  ko
  tās pieņem
  šajā saistībā
  , un ziņo Komisijai par progresu to īstenošanā.

5.   
  Attiecīgā gadījumā
  dalībvalstis dara Komisijai zināmus to valsts tiesību aktu galvenos noteikumus,
  kurus
  tās pieņem
  3. panta 10. punkta piemērošanas nolūkā
  , un ziņo Komisijai par progresu to īstenošanā.

Grozījums Nr. 173

Grozījums Nr. 173

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

28. pants – 1. daļa

28. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Līdz
  [...insert date – five years after the application of this Directive]
  un pēc tam reizi piecos gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu. | -1.
     Līdz
  ... [trīs gadi pēc šīs direktīvas piemērošanas dienas]
  un pēc tam reizi piecos gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Līdz
  [...insert date – five years after the application of this Directive]
  un pēc tam reizi piecos gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu.

[...insert date – five years after the application of this Directive]

-1.
     Līdz
  ... [trīs gadi pēc šīs direktīvas piemērošanas dienas]
  un pēc tam reizi piecos gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu.

Grozījums Nr. 174

Grozījums Nr. 174

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

28. pants – 1. punkts

28. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Lai
  novērtētu nepieciešamību pārskatīt šo direktīvu, ņemot vērā
  sociālos
  ,
  ekonomikas
  un
  tehnoloģiskos sasniegumus
  ,
  ziņojumā cita starpā
  izvērtē produktu un pakalpojumu
  pieejamību
  un ietekmi uz uzņēmējiem un personām ar invaliditāti, ja iespējams,
  apzinot
  jomas, kurās
  var samazināt slogu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Lai
  novērtētu nepieciešamību pārskatīt šo direktīvu, ņemot vērā
  sociālos
  ,
  ekonomikas
  un
  tehnoloģiskos sasniegumus
  ,
  ziņojumā cita starpā
  izvērtē produktu un pakalpojumu
  pieejamību
  un ietekmi uz uzņēmējiem un personām ar invaliditāti, ja iespējams,
  apzinot
  jomas, kurās
  var samazināt slogu
  .

Lai

sociālos

ekonomikas

tehnoloģiskos sasniegumus

ziņojumā cita starpā

pieejamību

apzinot

var samazināt slogu

| 1. | Minētajos ziņojumos, kas sastādīti, pamatojoties uz saskaņā ar 12. panta 6. pantu un 22. panta 4. punktu saņemtajiem paziņojumiem, izvērtē to, vai, īstenojot šo direktīvu, ir sasniegti tās mērķi, jo īpaši attiecībā uz pieejamu produktu un pakalpojumu brīvas aprites veicināšanu. Turklāt minētajos ziņojumos, lai
  novērtētu nepieciešamību pārskatīt šo direktīvu
  un
  ņemot vērā
  sociālās
  ,
  ekonomiskās
  un
  tehnoloģiskās norises
  , izvērtē produktu un pakalpojumu
  pieejamības attīstību, nepieciešamību iekļaut jaunus produktus
  un
  pakalpojumus šīs direktīvas piemērošanas jomā vai nepieciešamību izslēgt no tās atsevišķus produktus vai pakalpojumus, kā arī šīs direktīvas
  ietekmi uz uzņēmējiem un personām ar invaliditāti, ja iespējams,
  identificējot
  jomas, kurās
  ir jāsamazina slogs
  . |
| --- | --- |

1.

Minētajos ziņojumos, kas sastādīti, pamatojoties uz saskaņā ar 12. panta 6. pantu un 22. panta 4. punktu saņemtajiem paziņojumiem, izvērtē to, vai, īstenojot šo direktīvu, ir sasniegti tās mērķi, jo īpaši attiecībā uz pieejamu produktu un pakalpojumu brīvas aprites veicināšanu. Turklāt minētajos ziņojumos, lai
  novērtētu nepieciešamību pārskatīt šo direktīvu
  un
  ņemot vērā
  sociālās
  ,
  ekonomiskās
  un
  tehnoloģiskās norises
  , izvērtē produktu un pakalpojumu
  pieejamības attīstību, nepieciešamību iekļaut jaunus produktus
  un
  pakalpojumus šīs direktīvas piemērošanas jomā vai nepieciešamību izslēgt no tās atsevišķus produktus vai pakalpojumus, kā arī šīs direktīvas
  ietekmi uz uzņēmējiem un personām ar invaliditāti, ja iespējams,
  identificējot
  jomas, kurās
  ir jāsamazina slogs
  .

Minētajos ziņojumos, kas sastādīti, pamatojoties uz saskaņā ar 12. panta 6. pantu un 22. panta 4. punktu saņemtajiem paziņojumiem, izvērtē to, vai, īstenojot šo direktīvu, ir sasniegti tās mērķi, jo īpaši attiecībā uz pieejamu produktu un pakalpojumu brīvas aprites veicināšanu. Turklāt minētajos ziņojumos, lai

un

sociālās

ekonomiskās

tehnoloģiskās norises

pieejamības attīstību, nepieciešamību iekļaut jaunus produktus

pakalpojumus šīs direktīvas piemērošanas jomā vai nepieciešamību izslēgt no tās atsevišķus produktus vai pakalpojumus, kā arī šīs direktīvas

identificējot

ir jāsamazina slogs

Grozījums Nr. 175

Grozījums Nr. 175

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

28. pants – 2. punkts

28. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | Dalībvalstis laicīgi dara zināmu Komisijai visu tai nepieciešamo informāciju
  šāda ziņojuma
  sagatavošanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

Dalībvalstis laicīgi dara zināmu Komisijai visu tai nepieciešamo informāciju
  šāda ziņojuma
  sagatavošanai.

šāda ziņojuma

| 2. | Dalībvalstis laicīgi dara zināmu Komisijai visu tai nepieciešamo informāciju
  šādu ziņojumu
  sagatavošanai. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis laicīgi dara zināmu Komisijai visu tai nepieciešamo informāciju
  šādu ziņojumu
  sagatavošanai.

šādu ziņojumu

Grozījums Nr. 176

Grozījums Nr. 176

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

28. pants – 3. punkts

28. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. | Komisijas ziņojumā ņem vērā ekonomiski ieinteresēto personu un attiecīgo nevalstisko organizāciju, tostarp personu ar invaliditāti
  un vecākus cilvēkus
  pārstāvošu organizāciju, viedokli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.

Komisijas ziņojumā ņem vērā ekonomiski ieinteresēto personu un attiecīgo nevalstisko organizāciju, tostarp personu ar invaliditāti
  un vecākus cilvēkus
  pārstāvošu organizāciju, viedokli.

un vecākus cilvēkus

| 3. | Komisijas ziņojumā ņem vērā ekonomiski ieinteresēto personu un attiecīgo nevalstisko organizāciju, tostarp personu ar invaliditāti pārstāvošu organizāciju, viedokli. |
| --- | --- |

3.

Komisijas ziņojumā ņem vērā ekonomiski ieinteresēto personu un attiecīgo nevalstisko organizāciju, tostarp personu ar invaliditāti pārstāvošu organizāciju, viedokli.

Grozījums Nr. 177

Grozījums Nr. 177

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – I iedaļa – A daļa (jauna)

I pielikums – I iedaļa – A daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | A. | Operētājsistēmas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

A.

A.

Operētājsistēmas

| 1. | Lai panāktu to, ka personas ar invaliditāti maksimāli un saprātīgi paredzamā veidā izmanto attiecīgos pakalpojumus, tos sniedz, ievērojot C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības, un šāda pakalpojumu sniegšana ietver:









  (a) | informāciju par attiecīgā pakalpojuma funkcionēšanu un par tā pieejamības īpašībām un struktūru; un |
| --- | --- | --- |

1.

1.

Lai panāktu to, ka personas ar invaliditāti maksimāli un saprātīgi paredzamā veidā izmanto attiecīgos pakalpojumus, tos sniedz, ievērojot C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības, un šāda pakalpojumu sniegšana ietver:

(a)

(a)

informāciju par attiecīgā pakalpojuma funkcionēšanu un par tā pieejamības īpašībām un struktūru; un

informāciju par attiecīgā pakalpojuma funkcionēšanu un par tā pieejamības īpašībām un struktūru; un

| (b) | attiecīgā pakalpojuma sniegšanai nepieciešamo elektronisko informāciju, tostarp tīmekļa vietnes. |
| --- | --- |

(b)

(b)

attiecīgā pakalpojuma sniegšanai nepieciešamo elektronisko informāciju, tostarp tīmekļa vietnes.

attiecīgā pakalpojuma sniegšanai nepieciešamo elektronisko informāciju, tostarp tīmekļa vietnes.

Grozījums Nr. 178

Grozījums Nr. 178

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – I iedaļa – B daļa (jauna)

I pielikums – I iedaļa – B daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | B. | Universālā datortehnika un tās iebūvētās operētājsistēmas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

B.

B.

Universālā datortehnika un tās iebūvētās operētājsistēmas

Grozījums Nr. 180

Grozījums Nr. 180

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – I iedaļa – 2. punkts

I pielikums – I iedaļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

[...]

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 181

Grozījums Nr. 181

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – I iedaļa – C daļa (jauna)

I pielikums – I iedaļa – C daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | C. | Funkcionālā snieguma prasības |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

C.

C.

Funkcionālā snieguma prasības

Lai darītu pieejamu produktu un pakalpojumu projektēšanu un lietotāja saskarni, attiecīgā gadījumā tos projektē šādi:

Lai darītu pieejamu produktu un pakalpojumu projektēšanu un lietotāja saskarni, attiecīgā gadījumā tos projektē šādi:

| a) | lietošana bez redzes spējas



  Ja ir paredzēti vizuāli produkta darbības režīmi, nodrošina vismaz vienu darbības režīmu, kam nav vajadzīga redze; |
| --- | --- |

a)

a)

lietošana bez redzes spējas

lietošana bez redzes spējas

Ja ir paredzēti vizuāli produkta darbības režīmi, nodrošina vismaz vienu darbības režīmu, kam nav vajadzīga redze;

| b) | lietošana ar ierobežotu redzes spēju



  Ja ir paredzēti vizuāli produkta darbības režīmi, nodrošina vismaz vienu darbības režīmu, kas ļauj šo produktu izmantot lietotājiem ar ierobežotu redzes spēju. To var panākt, piemēram, izmantojot elementus, kas saistīti ar elastīgu kontrastu un spilgtumu, elastīgu palielināšanu, nezaudējot saturu vai funkcijas, elastīgus veidus, kā atdalīt priekšplāna vizuālos elementus no fona vizuālajiem elementiem un kontrolēt tos, un elastīgu kontroli pār prasīto redzamības lauku; |
| --- | --- |

b)

b)

lietošana ar ierobežotu redzes spēju

lietošana ar ierobežotu redzes spēju

Ja ir paredzēti vizuāli produkta darbības režīmi, nodrošina vismaz vienu darbības režīmu, kas ļauj šo produktu izmantot lietotājiem ar ierobežotu redzes spēju. To var panākt, piemēram, izmantojot elementus, kas saistīti ar elastīgu kontrastu un spilgtumu, elastīgu palielināšanu, nezaudējot saturu vai funkcijas, elastīgus veidus, kā atdalīt priekšplāna vizuālos elementus no fona vizuālajiem elementiem un kontrolēt tos, un elastīgu kontroli pār prasīto redzamības lauku;

| c) | lietošana bez krāsu uztveres



  Ja ir paredzēti vizuāli produkta darbības režīmi, nodrošina vismaz vienu darbības režīmu, kura izmantošanai nav vajadzīga krāsu uztvere; |
| --- | --- |

c)

c)

lietošana bez krāsu uztveres

lietošana bez krāsu uztveres

Ja ir paredzēti vizuāli produkta darbības režīmi, nodrošina vismaz vienu darbības režīmu, kura izmantošanai nav vajadzīga krāsu uztvere;

| d) | lietošana bez dzirdes spējas



  Ja ir paredzēti produkta darbības audiorežīmi, nodrošina vismaz vienu darbības režīmu, kura izmantošanai nav vajadzīga dzirde; |
| --- | --- |

d)

d)

lietošana bez dzirdes spējas

lietošana bez dzirdes spējas

Ja ir paredzēti produkta darbības audiorežīmi, nodrošina vismaz vienu darbības režīmu, kura izmantošanai nav vajadzīga dzirde;

| e) | lietošana ar ierobežotu dzirdes spēju



  Ja ir paredzēti produkta darbības audiorežīmi, nodrošina vismaz vienu darbības režīmu ar pastiprinātiem audioelementiem. To var panākt, piemēram, nodrošinot lietotājam iespēju kontrolēt skaļumu un izmantojot elastīgus veidus, kā atdalīt priekšplāna skaņu no fona skaņas un kontrolēt tās, ja balss un fons ir pieejami kā atsevišķas audioplūsmas; |
| --- | --- |

e)

e)

lietošana ar ierobežotu dzirdes spēju

lietošana ar ierobežotu dzirdes spēju

Ja ir paredzēti produkta darbības audiorežīmi, nodrošina vismaz vienu darbības režīmu ar pastiprinātiem audioelementiem. To var panākt, piemēram, nodrošinot lietotājam iespēju kontrolēt skaļumu un izmantojot elastīgus veidus, kā atdalīt priekšplāna skaņu no fona skaņas un kontrolēt tās, ja balss un fons ir pieejami kā atsevišķas audioplūsmas;

| f) | lietošana bez vokālās spējas



  Ja produkta izmantošanai ir nepieciešama lietotāja vokāla iejaukšanās, nodrošina vismaz vienu darbības režīmu, kas neprasa lietotāja iejaukšanos vokālā veidā. Vokāla iejaukšanās ir jebkādas mutiski radītas skaņas, piemēram, runāšana, svilpšana vai klakšķināšana; |
| --- | --- |

f)

f)

lietošana bez vokālās spējas

lietošana bez vokālās spējas

Ja produkta izmantošanai ir nepieciešama lietotāja vokāla iejaukšanās, nodrošina vismaz vienu darbības režīmu, kas neprasa lietotāja iejaukšanos vokālā veidā. Vokāla iejaukšanās ir jebkādas mutiski radītas skaņas, piemēram, runāšana, svilpšana vai klakšķināšana;

| g) | lietošana ar ierobežotu manipulācijas spēju vai spēku



  ja produkta izmantošanai ir nepieciešamas manuālas darbības, nodrošina vismaz vienu darbības režīmu, kas lietotājiem ļauj izmantot šo produktu, veicot citas darbības, kuras neprasa vadību ar motoriku un manipulāciju, roku spēku vai vairāk nekā vienas vadības ierīces vienlaicīgu darbināšanu; |
| --- | --- |

g)

g)

lietošana ar ierobežotu manipulācijas spēju vai spēku

lietošana ar ierobežotu manipulācijas spēju vai spēku

ja produkta izmantošanai ir nepieciešamas manuālas darbības, nodrošina vismaz vienu darbības režīmu, kas lietotājiem ļauj izmantot šo produktu, veicot citas darbības, kuras neprasa vadību ar motoriku un manipulāciju, roku spēku vai vairāk nekā vienas vadības ierīces vienlaicīgu darbināšanu;

| h) | lietošana ar ierobežotu sasniedzamību



  Ja produkti ir autonomi vai uzstādīti, to darbības elementi ir sasniedzami visiem lietotājiem; |
| --- | --- |

h)

h)

lietošana ar ierobežotu sasniedzamību

lietošana ar ierobežotu sasniedzamību

Ja produkti ir autonomi vai uzstādīti, to darbības elementi ir sasniedzami visiem lietotājiem;

| i) | ar gaismjutīgumu saistīta kairinājuma izraisīšanas riska samazināšana līdz minimumam



  Ja ir paredzēti vizuāli produkta darbības režīmi, izvairās no tādiem darbības režīmiem, par kuriem ir zināms, ka tie izraisa ar gaismjutīgumu saistītu kairinājumu; |
| --- | --- |

i)

i)

ar gaismjutīgumu saistīta kairinājuma izraisīšanas riska samazināšana līdz minimumam

ar gaismjutīgumu saistīta kairinājuma izraisīšanas riska samazināšana līdz minimumam

Ja ir paredzēti vizuāli produkta darbības režīmi, izvairās no tādiem darbības režīmiem, par kuriem ir zināms, ka tie izraisa ar gaismjutīgumu saistītu kairinājumu;

| j) | lietošana ar ierobežotām izzināšanas spējām



  Nodrošina vismaz vienu produkta darbības režīmu, kas ietver elementus, kuri vienkāršo un atvieglo tā lietošanu; |
| --- | --- |

j)

j)

lietošana ar ierobežotām izzināšanas spējām

lietošana ar ierobežotām izzināšanas spējām

Nodrošina vismaz vienu produkta darbības režīmu, kas ietver elementus, kuri vienkāršo un atvieglo tā lietošanu;

| k) | privātums



  Ja produkts ietver pieejamības atvieglošanai paredzētus elementus, nodrošina vismaz vienu darbības režīmu, kas saglabā privātumu, kad tiek izmantoti pieejamības atvieglošanai paredzētie elementi. |
| --- | --- |

k)

k)

privātums

privātums

Ja produkts ietver pieejamības atvieglošanai paredzētus elementus, nodrošina vismaz vienu darbības režīmu, kas saglabā privātumu, kad tiek izmantoti pieejamības atvieglošanai paredzētie elementi.

Grozījums Nr. 182

Grozījums Nr. 182

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – I iedaļa – D daļa (jauna)

I pielikums – I iedaļa – D daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | D. | Atbalsta dienesti |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

D.

D.

Atbalsta dienesti

Ja iespējams, atbalsta dienesti, izmantojot personām ar invaliditāti pieejamus saziņas veidus, sniedz informāciju par produkta pieejamību un tā savietojamību ar palīgtehnoloģijām.

Ja iespējams, atbalsta dienesti, izmantojot personām ar invaliditāti pieejamus saziņas veidus, sniedz informāciju par produkta pieejamību un tā savietojamību ar palīgtehnoloģijām.

Grozījums Nr. 183 un 291

Grozījums Nr. 183 un 291

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – II iedaļa – virsraksts

I pielikums – II iedaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pašapkalpošanās
  termināli
  : bankomāti, biļešu automāti un reģistrācijas automāti | Pašapkalpošanās
  termināli
  : bankomāti, biļešu automāti, reģistrācijas automāti
  un maksājumu termināļi |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pašapkalpošanās
  termināli
  : bankomāti, biļešu automāti un reģistrācijas automāti

termināli

Pašapkalpošanās
  termināli
  : bankomāti, biļešu automāti, reģistrācijas automāti
  un maksājumu termināļi

termināli

un maksājumu termināļi

Grozījums Nr. 184, 291, 299 un 342

Grozījums Nr. 184, 291, 299 un 342

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – II iedaļa – 1. punkts

I pielikums – II iedaļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Projektēšana un ražošana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Projektēšana un ražošana

| 1. | Projektēšana un ražošana |
| --- | --- |

1.

Projektēšana un ražošana

Lai
  personas ar funkcionāliem ierobežojumiem
  ,
  tostarp
  personas ar invaliditāti un
  personas ar traucējumiem
  ,
  kas saistīti ar novecošanu
  ,
  pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā lietotu produktus
  ,
  tos projektē un ražo
  ,
  padarot pieejamus šādus elementus:

personas ar funkcionāliem ierobežojumiem

tostarp

personas ar traucējumiem

kas saistīti ar novecošanu

pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā lietotu produktus

tos projektē un ražo

padarot pieejamus šādus elementus:

Lai
  panāktu to
  ,
  ka
  personas ar invaliditāti
  maksimāli
  un
  saprātīgi paredzamā veidā izmanto attiecīgos produktus
  ,
  tos projektē un ražo
  ,
  ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības. Šajā sakarā nodrošina to, ka nav nepieciešams aktivēt produktu pieejamības elementu, lai lietotāji, kuriem tas ir vajadzīgs, varētu to ieslēgt.

panāktu to

ka

maksimāli

saprātīgi paredzamā veidā izmanto attiecīgos produktus

tos projektē un ražo

ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības. Šajā sakarā nodrošina to, ka nav nepieciešams aktivēt produktu pieejamības elementu, lai lietotāji, kuriem tas ir vajadzīgs, varētu to ieslēgt.

Produktu projektēšanu un ražošanu dara pieejamu, tostarp:

Produktu projektēšanu un ražošanu dara pieejamu, tostarp:

| a) | uz paša produkta sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumus
  ,
  instrukcijas, brīdinājumus), kam: |
| --- | --- |

a)

uz paša produkta sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumus
  ,
  instrukcijas, brīdinājumus), kam:

marķējumus

instrukcijas, brīdinājumus), kam:

| a) | uz paša produkta sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumu
  ,
  instrukciju un brīdinājumu); |
| --- | --- |

a)

uz paša produkta sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumu
  ,
  instrukciju un brīdinājumu);

marķējumu

instrukciju un brīdinājumu);

| | i) | jābūt uztveramai ar vairāk nekā vienu sensoro kanālu, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

jābūt uztveramai ar vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

jābūt uztveramai ar vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

| | ii) | jābūt saprotamai, |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

jābūt saprotamai,

jābūt saprotamai,

| | iii) | jābūt viegli uztveramai, |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

jābūt viegli uztveramai,

jābūt viegli uztveramai,

| | iv) | un tā ir sagatavota, izmantojot attiecīga lieluma burtus, ņemot vērā paredzētos izmantošanas apstākļus; |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

un tā ir sagatavota, izmantojot attiecīga lieluma burtus, ņemot vērā paredzētos izmantošanas apstākļus;

un tā ir sagatavota, izmantojot attiecīga lieluma burtus, ņemot vērā paredzētos izmantošanas apstākļus;

| b) | produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi)
  saskaņā ar 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi)
  saskaņā ar 2. punktu;

saskaņā ar 2. punktu;

| b) | produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi); |
| --- | --- |

b)

produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi);

| c) | produkta funkcionalitāti
  saskaņā ar 2. punktu
  , nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  funkcionāliem ierobežojumiem
  vajadzību apmierināšanai; |
| --- | --- |

c)

produkta funkcionalitāti
  saskaņā ar 2. punktu
  , nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  funkcionāliem ierobežojumiem
  vajadzību apmierināšanai;

saskaņā ar 2. punktu

funkcionāliem ierobežojumiem

| c) | produkta funkcionalitāti, nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  invaliditāti
  vajadzību apmierināšanai;
  tas jāpanāk, paredzot iespēju izmantot personiskās austiņas — kad atbilde ir jāsniedz ierobežotā laikā —, brīdinot lietotāju pa vairāk nekā vienu sensoro kanālu un dodot iespēju pagarināt atļauto laiku, un nodrošinot atbilstošu kontrastu un ar tausti izšķiramas atslēgas un kontrolierīces; |
| --- | --- |

c)

produkta funkcionalitāti, nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  invaliditāti
  vajadzību apmierināšanai;
  tas jāpanāk, paredzot iespēju izmantot personiskās austiņas — kad atbilde ir jāsniedz ierobežotā laikā —, brīdinot lietotāju pa vairāk nekā vienu sensoro kanālu un dodot iespēju pagarināt atļauto laiku, un nodrošinot atbilstošu kontrastu un ar tausti izšķiramas atslēgas un kontrolierīces;

invaliditāti

tas jāpanāk, paredzot iespēju izmantot personiskās austiņas — kad atbilde ir jāsniedz ierobežotā laikā —, brīdinot lietotāju pa vairāk nekā vienu sensoro kanālu un dodot iespēju pagarināt atļauto laiku, un nodrošinot atbilstošu kontrastu un ar tausti izšķiramas atslēgas un kontrolierīces;

| d) | produkta sasaisti ar palīgierīcēm. |
| --- | --- |

d)

produkta sasaisti ar palīgierīcēm.

| d) | attiecīgā gadījumā — saderību ar atbalsta ierīcēm un tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības līmenī, tostarp dzirdes tehnoloģijām, piemēram, dzirdes aparātiem, indukcijas spolēm, kohleāriem implantiem un klausīšanās palīgierīcēm
  . |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā — saderību ar atbalsta ierīcēm un tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības līmenī, tostarp dzirdes tehnoloģijām, piemēram, dzirdes aparātiem, indukcijas spolēm, kohleāriem implantiem un klausīšanās palīgierīcēm
  .

attiecīgā gadījumā — saderību ar atbalsta ierīcēm un tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības līmenī, tostarp dzirdes tehnoloģijām, piemēram, dzirdes aparātiem, indukcijas spolēm, kohleāriem implantiem un klausīšanās palīgierīcēm

Grozījums Nr. 185

Grozījums Nr. 185

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – II iedaļa – 2. punkts

I pielikums – II iedaļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

[...]

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 186

Grozījums Nr. 186

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – III iedaļa – virsraksts

I pielikums – III iedaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Telefonijas pakalpojumi, tostarp palīdzības dienesti, un saistītās patērētāju galiekārtas
  ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju | Telefonijas pakalpojumi, tostarp palīdzības dienesti, un saistītās patērētājiem paredzētās galiekārtas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Telefonijas pakalpojumi, tostarp palīdzības dienesti, un saistītās patērētāju galiekārtas
  ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju

ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju

Telefonijas pakalpojumi, tostarp palīdzības dienesti, un saistītās patērētājiem paredzētās galiekārtas

Grozījums Nr. 187, 292 un 300

Grozījums Nr. 187, 292 un 300

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – III iedaļa – A daļa – 1. punkts

I pielikums – III iedaļa – A daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Lai
  personas ar funkcionāliem ierobežojumiem
  ,
  tostarp
  personas ar invaliditāti
  , pēc iespējas vairāk paredzētajā
  veidā
  izmantotu
  pakalpojumus, tos sniedz: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Lai
  personas ar funkcionāliem ierobežojumiem
  ,
  tostarp
  personas ar invaliditāti
  , pēc iespējas vairāk paredzētajā
  veidā
  izmantotu
  pakalpojumus, tos sniedz:

personas ar funkcionāliem ierobežojumiem

tostarp

, pēc iespējas vairāk paredzētajā

izmantotu

| 1. | Lai
  panāktu to
  ,
  ka
  personas ar invaliditāti
  maksimāli un saprātīgi paredzamā
  veidā
  izmanto attiecīgos
  pakalpojumus, tos sniedz
  , ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības, un šāda pakalpojumu sniegšana ietver: |
| --- | --- |

1.

Lai
  panāktu to
  ,
  ka
  personas ar invaliditāti
  maksimāli un saprātīgi paredzamā
  veidā
  izmanto attiecīgos
  pakalpojumus, tos sniedz
  , ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības, un šāda pakalpojumu sniegšana ietver:

panāktu to

ka

maksimāli un saprātīgi paredzamā

izmanto attiecīgos

, ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības, un šāda pakalpojumu sniegšana ietver:

| a) | nodrošinot pakalpojuma sniegšanā izmantoto produktu pieejamību saskaņā ar B punktā “Patērētāju izmantotās saistītās galiekārtas
  ar
  uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju”
  paredzētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

nodrošinot pakalpojuma sniegšanā izmantoto produktu pieejamību saskaņā ar B punktā “Patērētāju izmantotās saistītās galiekārtas
  ar
  uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju”
  paredzētajiem noteikumiem;

nodrošinot pakalpojuma sniegšanā izmantoto produktu pieejamību saskaņā ar B punktā “Patērētāju izmantotās saistītās galiekārtas

uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju”

| a) | produktus, ko pakalpojumu sniedzēji izmanto attiecīgā pakalpojuma sniegšanai saskaņā
  ar
  šīs iedaļas B daļā
  paredzētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

produktus, ko pakalpojumu sniedzēji izmanto attiecīgā pakalpojuma sniegšanai saskaņā
  ar
  šīs iedaļas B daļā
  paredzētajiem noteikumiem;

produktus, ko pakalpojumu sniedzēji izmanto attiecīgā pakalpojuma sniegšanai saskaņā

šīs iedaļas B daļā

| b) | informāciju par
  pakalpojumu
  darbību un par
  to
  pieejamības īpašībām un struktūru
  nodrošinot šādi: |
| --- | --- |

b)

informāciju par
  pakalpojumu
  darbību un par
  to
  pieejamības īpašībām un struktūru
  nodrošinot šādi:

pakalpojumu

to

nodrošinot šādi:

| b) | informāciju par
  attiecīgā pakalpojuma
  darbību un par
  tā
  pieejamības īpašībām un struktūru; |
| --- | --- |

b)

informāciju par
  attiecīgā pakalpojuma
  darbību un par
  tā
  pieejamības īpašībām un struktūru;

attiecīgā pakalpojuma

tā

| | i) | informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

| | ii) | bezteksta saturam nodrošina alternatīvu, |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

bezteksta saturam nodrošina alternatīvu,

bezteksta saturam nodrošina alternatīvu,

| | iii) | elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai
  , nodrošina saskaņā ar c) apakšpunktu
  ; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai
  , nodrošina saskaņā ar c) apakšpunktu
  ;

, nodrošina saskaņā ar c) apakšpunktu

| ba) | elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas
  attiecīgā
  pakalpojuma sniegšanai; |
| --- | --- |

ba)

ba)

elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas
  attiecīgā
  pakalpojuma sniegšanai;

attiecīgā

| c) | tīmekļa vietnes
  padarot pieejamas
  konsekventā un
  piemērotā veidā
  ,
  lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni
  , tostarp satura
  noformējuma pielāgojamību
  un
  mijiedarbību, un
  ,
  ja vajadzīgs,
  nodrošinot pieejamu
  elektronisko
  alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

c)

tīmekļa vietnes
  padarot pieejamas
  konsekventā un
  piemērotā veidā
  ,
  lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni
  , tostarp satura
  noformējuma pielāgojamību
  un
  mijiedarbību, un
  ,
  ja vajadzīgs,
  nodrošinot pieejamu
  elektronisko
  alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā;

padarot pieejamas

piemērotā veidā

lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni

noformējuma pielāgojamību

mijiedarbību, un

ja vajadzīgs,

elektronisko

| c) | tīmekļa vietnes
  darīšanu pieejamu
  konsekventā un
  lietotāju uztverei
  ,
  darbībai un izpratnei atbilstošā veidā
  , tostarp satura
  izklāsta
  un
  mijiedarbības pielāgojamības nodrošināšanu
  ,
  nepieciešamības gadījumā
  nodrošinot pieejamu
  elektronisku
  alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

c)

tīmekļa vietnes
  darīšanu pieejamu
  konsekventā un
  lietotāju uztverei
  ,
  darbībai un izpratnei atbilstošā veidā
  , tostarp satura
  izklāsta
  un
  mijiedarbības pielāgojamības nodrošināšanu
  ,
  nepieciešamības gadījumā
  nodrošinot pieejamu
  elektronisku
  alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā;

darīšanu pieejamu

lietotāju uztverei

darbībai un izpratnei atbilstošā veidā

izklāsta

mijiedarbības pielāgojamības nodrošināšanu

nepieciešamības gadījumā

elektronisku

| ca) | uz mobilām iekārtām balstītas lietojumprogrammas; |
| --- | --- |

ca)

ca)

uz mobilām iekārtām balstītas lietojumprogrammas;

uz mobilām iekārtām balstītas lietojumprogrammas;

| d) | sniedzot pieejamu informāciju par
  papildināmību ar palīdzības pakalpojumiem; |
| --- | --- |

d)

sniedzot pieejamu informāciju par
  papildināmību ar palīdzības pakalpojumiem;

sniedzot pieejamu informāciju par

| d) | informāciju, kas nepieciešama, lai atvieglotu
  papildināmību ar palīdzības pakalpojumiem; |
| --- | --- |

d)

informāciju, kas nepieciešama, lai atvieglotu
  papildināmību ar palīdzības pakalpojumiem;

informāciju, kas nepieciešama, lai atvieglotu

| e) | ietverot funkcijas
  ,
  prakses
  , politikas
  un procedūras
  ,
  kā arī
  izmaiņas pakalpojuma darbībā, lai apmierinātu personu ar
  funkcionāliem ierobežojumiem vajadzības. |
| --- | --- |

e)

ietverot funkcijas
  ,
  prakses
  , politikas
  un procedūras
  ,
  kā arī
  izmaiņas pakalpojuma darbībā, lai apmierinātu personu ar
  funkcionāliem ierobežojumiem vajadzības.

ietverot funkcijas

prakses

un procedūras

kā arī

funkcionāliem ierobežojumiem vajadzības.

| e) | funkcijas
  ,
  prakses
  , politikas
  un
  procedūras
  , kā arī
  izmaiņas pakalpojuma darbībā, lai apmierinātu personu ar invaliditāti vajadzības
  un nodrošinātu sadarbspēju; tas jāpanāk, atbalstot balss saziņu, videosaziņu un tekstveida saziņu reāllaikā — vienu no šiem saziņas veidiem vai to kombināciju (pilnīga saruna) — starp diviem lietotājiem vai starp lietotāju un neatliekamās palīdzības dienestu. |
| --- | --- |

e)

funkcijas
  ,
  prakses
  , politikas
  un
  procedūras
  , kā arī
  izmaiņas pakalpojuma darbībā, lai apmierinātu personu ar invaliditāti vajadzības
  un nodrošinātu sadarbspēju; tas jāpanāk, atbalstot balss saziņu, videosaziņu un tekstveida saziņu reāllaikā — vienu no šiem saziņas veidiem vai to kombināciju (pilnīga saruna) — starp diviem lietotājiem vai starp lietotāju un neatliekamās palīdzības dienestu.

funkcijas

prakses

un

, kā arī

un nodrošinātu sadarbspēju; tas jāpanāk, atbalstot balss saziņu, videosaziņu un tekstveida saziņu reāllaikā — vienu no šiem saziņas veidiem vai to kombināciju (pilnīga saruna) — starp diviem lietotājiem vai starp lietotāju un neatliekamās palīdzības dienestu.

Grozījums Nr. 344

Grozījums Nr. 344

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – III iedaļa – A daļa – 1.a punkts (jauns)

I pielikums – III iedaļa – A daļa – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | Atbalsta pakalpojumi



  Ja ir pieejami atbalsta pakalpojumi (palīdzības dienesti, zvanu centri, tehniskais atbalsts, retranslācijas pakalpojumi un mācību pakalpojumi), ar tiem lietotājiem ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar invaliditāti, pieejamos komunikāciju veidos sniedz informāciju par pakalpojuma pieejamību un tā saderību ar tehniskiem palīglīdzekļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a

1.a

Atbalsta pakalpojumi

Ja ir pieejami atbalsta pakalpojumi (palīdzības dienesti, zvanu centri, tehniskais atbalsts, retranslācijas pakalpojumi un mācību pakalpojumi), ar tiem lietotājiem ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar invaliditāti, pieejamos komunikāciju veidos sniedz informāciju par pakalpojuma pieejamību un tā saderību ar tehniskiem palīglīdzekļiem.

Ja ir pieejami atbalsta pakalpojumi (palīdzības dienesti, zvanu centri, tehniskais atbalsts, retranslācijas pakalpojumi un mācību pakalpojumi), ar tiem lietotājiem ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar invaliditāti, pieejamos komunikāciju veidos sniedz informāciju par pakalpojuma pieejamību un tā saderību ar tehniskiem palīglīdzekļiem.

Grozījums Nr. 188 un 292

Grozījums Nr. 188 un 292

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums– III iedaļa – B daļa – virsraksts

I pielikums– III iedaļa – B daļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| B. | Patērētāju izmantotās saistītās galiekārtas
  ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

B.

Patērētāju izmantotās saistītās galiekārtas
  ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju

ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju

| B. | Patērētāju izmantotās saistītās galiekārtas |
| --- | --- |

B.

Patērētāju izmantotās saistītās galiekārtas

Grozījums Nr. 189, 292 un 301

Grozījums Nr. 189, 292 un 301

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums– III iedaļa – B daļa – 1. punkts

I pielikums– III iedaļa – B daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Projektēšana un ražošana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Projektēšana un ražošana

| 1. | Projektēšana un ražošana |
| --- | --- |

1.

Projektēšana un ražošana

Lai
  personas ar funkcionāliem ierobežojumiem
  ,
  tostarp
  personas ar invaliditāti un
  personas ar traucējumiem
  ,
  kas saistīti ar novecošanu
  ,
  pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā lietotu produktus
  ,
  tos projektē
  un
  ražo, padarot pieejamus šādus elementus
  :

personas ar funkcionāliem ierobežojumiem

tostarp

personas ar traucējumiem

kas saistīti ar novecošanu

pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā lietotu produktus

tos projektē

ražo, padarot pieejamus šādus elementus

Lai
  panāktu to
  ,
  ka
  personas ar invaliditāti
  maksimāli
  un
  saprātīgi paredzamā veidā izmanto attiecīgos produktus
  ,
  tos projektē un ražo
  ,
  ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības
  , un
  šāda projektēšana un ražošana ietver
  :

panāktu to

ka

maksimāli

saprātīgi paredzamā veidā izmanto attiecīgos produktus

tos projektē un ražo

ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības

šāda projektēšana un ražošana ietver

| a) | pašā produktā
  sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumus
  ,
  instrukcijas, brīdinājumus), kam: |
| --- | --- |

a)

pašā produktā
  sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumus
  ,
  instrukcijas, brīdinājumus), kam:

pašā produktā

marķējumus

instrukcijas, brīdinājumus), kam:

| a) | uz paša produkta
  sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumu
  ,
  instrukciju un brīdinājumu); |
| --- | --- |

a)

uz paša produkta
  sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumu
  ,
  instrukciju un brīdinājumu);

uz paša produkta

marķējumu

instrukciju un brīdinājumu);

| | i) | jābūt uztveramai ar vairāk nekā vienu sensoro kanālu, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

jābūt uztveramai ar vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

jābūt uztveramai ar vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

| | ii) | jābūt saprotamai, |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

jābūt saprotamai,

jābūt saprotamai,

| | iii) | jābūt viegli uztveramai, |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

jābūt viegli uztveramai,

jābūt viegli uztveramai,

| | iv) | un tā ir sagatavota, izmantojot attiecīga lieluma burtus, ņemot vērā paredzētos izmantošanas apstākļus; |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

un tā ir sagatavota, izmantojot attiecīga lieluma burtus, ņemot vērā paredzētos izmantošanas apstākļus;

un tā ir sagatavota, izmantojot attiecīga lieluma burtus, ņemot vērā paredzētos izmantošanas apstākļus;

| b) | produkta iepakojumu, tostarp tajā sniegto informāciju (par atvēršanu, aizvēršanu, lietošanu, likvidēšanu); |
| --- | --- |

b)

produkta iepakojumu, tostarp tajā sniegto informāciju (par atvēršanu, aizvēršanu, lietošanu, likvidēšanu);

| b) | produkta iepakojumu, tostarp tajā sniegto informāciju (par atvēršanu, aizvēršanu, lietošanu, likvidēšanu); |
| --- | --- |

b)

produkta iepakojumu, tostarp tajā sniegto informāciju (par atvēršanu, aizvēršanu, lietošanu, likvidēšanu);

| c) | produkta lietošanas, uzstādīšanas un uzturēšanas, glabāšanas un likvidēšanas instrukciju
  , kas atbilst šādām prasībām: |
| --- | --- |

c)

produkta lietošanas, uzstādīšanas un uzturēšanas, glabāšanas un likvidēšanas instrukciju
  , kas atbilst šādām prasībām:

, kas atbilst šādām prasībām:

| c) | produkta lietošanas, uzstādīšanas un uzturēšanas, glabāšanas un likvidēšanas instrukciju; |
| --- | --- |

c)

produkta lietošanas, uzstādīšanas un uzturēšanas, glabāšanas un likvidēšanas instrukciju;

| | i) | instrukcijas saturs ir pieejams teksta formātos, kas izmantojami, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu, un |
| --- | --- | --- |

i)

i)

instrukcijas saturs ir pieejams teksta formātos, kas izmantojami, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu, un

instrukcijas saturs ir pieejams teksta formātos, kas izmantojami, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu, un

| | ii) | bezteksta saturam instrukcijā nodrošina alternatīvu; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

bezteksta saturam instrukcijā nodrošina alternatīvu;

bezteksta saturam instrukcijā nodrošina alternatīvu;

| d) | produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi)
  saskaņā ar 2. punktu; |
| --- | --- |

d)

produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi)
  saskaņā ar 2. punktu;

saskaņā ar 2. punktu;

| d) | produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi); |
| --- | --- |

d)

produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi);

| e) | produkta funkcionalitāti
  saskaņā ar 2. punktu
  , nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  funkcionāliem ierobežojumiem
  vajadzību apmierināšanai; |
| --- | --- |

e)

produkta funkcionalitāti
  saskaņā ar 2. punktu
  , nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  funkcionāliem ierobežojumiem
  vajadzību apmierināšanai;

saskaņā ar 2. punktu

funkcionāliem ierobežojumiem

| e) | produkta funkcionalitāti, nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  invaliditāti
  vajadzību apmierināšanai
  un sadarbspējas nodrošināšanai; tas jāpanāk, atbalstot augstas kvalitātes skaņu, tādu videoizšķirtspēju, kas dara iespējamu saziņu zīmju valodā, tekstveida saziņu reāllaikā — vienu pašu vai kombinācijā ar balss un videosaziņu — vai nodrošinot efektīvu bezvadu savienojumu ar dzirdes tehnoloģijām; |
| --- | --- |

e)

produkta funkcionalitāti, nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  invaliditāti
  vajadzību apmierināšanai
  un sadarbspējas nodrošināšanai; tas jāpanāk, atbalstot augstas kvalitātes skaņu, tādu videoizšķirtspēju, kas dara iespējamu saziņu zīmju valodā, tekstveida saziņu reāllaikā — vienu pašu vai kombinācijā ar balss un videosaziņu — vai nodrošinot efektīvu bezvadu savienojumu ar dzirdes tehnoloģijām;

invaliditāti

un sadarbspējas nodrošināšanai; tas jāpanāk, atbalstot augstas kvalitātes skaņu, tādu videoizšķirtspēju, kas dara iespējamu saziņu zīmju valodā, tekstveida saziņu reāllaikā — vienu pašu vai kombinācijā ar balss un videosaziņu — vai nodrošinot efektīvu bezvadu savienojumu ar dzirdes tehnoloģijām;

| f) | produkta sasaisti ar palīgierīcēm. |
| --- | --- |

f)

produkta sasaisti ar palīgierīcēm.

| f) | produkta sasaisti ar palīgierīcēm. |
| --- | --- |

f)

produkta sasaisti ar palīgierīcēm.

Grozījums Nr. 190

Grozījums Nr. 190

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – III iedaļa – B daļa – 2. punkts

I pielikums – III iedaļa – B daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

[...]

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 346/rev

Grozījums Nr. 346/rev

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – III iedaļa – B daļa – 2. a punkts (jauns)

I pielikums – III iedaļa – B daļa – 2. a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a | Atbalsta pakalpojumi.



  Atbalsta pakalpojumi (palīdzības dienesti, zvanu centri, tehniskais atbalsts, tā dēvētie TRS un mācību pakalpojumi), ja ir pieejami, nodrošina informāciju par produkta pieejamību un tā saderību ar atbalsta tehnoloģijām lietotājiem ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar invaliditāti, pieejamos sakaru režīmos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a

2.a

Atbalsta pakalpojumi.

Atbalsta pakalpojumi (palīdzības dienesti, zvanu centri, tehniskais atbalsts, tā dēvētie TRS un mācību pakalpojumi), ja ir pieejami, nodrošina informāciju par produkta pieejamību un tā saderību ar atbalsta tehnoloģijām lietotājiem ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar invaliditāti, pieejamos sakaru režīmos.

Atbalsta pakalpojumi (palīdzības dienesti, zvanu centri, tehniskais atbalsts, tā dēvētie TRS un mācību pakalpojumi), ja ir pieejami, nodrošina informāciju par produkta pieejamību un tā saderību ar atbalsta tehnoloģijām lietotājiem ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar invaliditāti, pieejamos sakaru režīmos.

Grozījums Nr. 191

Grozījums Nr. 191

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums– IV iedaļa – virsraksts

I pielikums– IV iedaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Audiovizuālo mediju
  pakalpojumi un saistītās patērētāju iekārtas ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju | Audiovizuālo mediju
  pakalpojumu tīmekļa vietnes un tiešsaistes lietojumprogrammas un saistītās patērētājiem paredzētās iekārtas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Audiovizuālo mediju
  pakalpojumi un saistītās patērētāju iekārtas ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju

pakalpojumi un saistītās patērētāju iekārtas ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju

Audiovizuālo mediju
  pakalpojumu tīmekļa vietnes un tiešsaistes lietojumprogrammas un saistītās patērētājiem paredzētās iekārtas

pakalpojumu tīmekļa vietnes un tiešsaistes lietojumprogrammas un saistītās patērētājiem paredzētās iekārtas

Grozījums Nr. 192

Grozījums Nr. 192

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – IV iedaļa– A daļa – virsraksts

I pielikums – IV iedaļa– A daļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| A. | Pakalpojumi |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

A.

Pakalpojumi

| A. | Tīmekļa vietnes un tiešsaistes lietojumprogrammas |
| --- | --- |

A.

Tīmekļa vietnes un tiešsaistes lietojumprogrammas

Grozījums Nr. 193

Grozījums Nr. 193

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – IV iedaļa– A daļa – 1. punkts

I pielikums – IV iedaļa– A daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Lai
  personas ar funkcionāliem ierobežojumiem
  ,
  tostarp
  personas ar invaliditāti
  , pēc iespējas vairāk paredzētajā
  veidā
  izmantotu
  pakalpojumus, tos sniedz: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Lai
  personas ar funkcionāliem ierobežojumiem
  ,
  tostarp
  personas ar invaliditāti
  , pēc iespējas vairāk paredzētajā
  veidā
  izmantotu
  pakalpojumus, tos sniedz:

personas ar funkcionāliem ierobežojumiem

tostarp

, pēc iespējas vairāk paredzētajā

izmantotu

| 1. | Lai
  panāktu to
  ,
  ka
  personas ar invaliditāti
  maksimāli un saprātīgi paredzamā
  veidā
  izmanto attiecīgos
  pakalpojumus, tos sniedz
  , ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības, un šāda pakalpojumu sniegšana ietver: |
| --- | --- |

1.

Lai
  panāktu to
  ,
  ka
  personas ar invaliditāti
  maksimāli un saprātīgi paredzamā
  veidā
  izmanto attiecīgos
  pakalpojumus, tos sniedz
  , ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības, un šāda pakalpojumu sniegšana ietver:

panāktu to

ka

maksimāli un saprātīgi paredzamā

izmanto attiecīgos

, ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības, un šāda pakalpojumu sniegšana ietver:

| a) | nodrošinot pakalpojuma sniegšanā izmantoto produktu pieejamību saskaņā ar B punktā “Saistītās patērētāju iekārtas ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju” paredzētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

nodrošinot pakalpojuma sniegšanā izmantoto produktu pieejamību saskaņā ar B punktā “Saistītās patērētāju iekārtas ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju” paredzētajiem noteikumiem;

nodrošinot pakalpojuma sniegšanā izmantoto produktu pieejamību saskaņā ar B punktā “Saistītās patērētāju iekārtas ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju” paredzētajiem noteikumiem;

| a) | tīmekļa vietnes darīšanu pieejamu konsekventā un lietotāju uztverei, darbībai un izpratnei atbilstošā veidā, tostarp satura izklāsta un mijiedarbības pielāgojamības nodrošināšanu, nepieciešamības gadījumā nodrošinot pieejamu elektronisku alternatīvu; un tādā veidā, kas atvieglo sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un palīgtehnoloģijām, kuras ir pieejamas Savienības un starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

a)

tīmekļa vietnes darīšanu pieejamu konsekventā un lietotāju uztverei, darbībai un izpratnei atbilstošā veidā, tostarp satura izklāsta un mijiedarbības pielāgojamības nodrošināšanu, nepieciešamības gadījumā nodrošinot pieejamu elektronisku alternatīvu; un tādā veidā, kas atvieglo sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un palīgtehnoloģijām, kuras ir pieejamas Savienības un starptautiskā līmenī;

tīmekļa vietnes darīšanu pieejamu konsekventā un lietotāju uztverei, darbībai un izpratnei atbilstošā veidā, tostarp satura izklāsta un mijiedarbības pielāgojamības nodrošināšanu, nepieciešamības gadījumā nodrošinot pieejamu elektronisku alternatīvu; un tādā veidā, kas atvieglo sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un palīgtehnoloģijām, kuras ir pieejamas Savienības un starptautiskā līmenī;

| b) | informāciju par pakalpojumu darbību un par to pieejamības īpašībām un struktūru nodrošinot šādi: |
| --- | --- |

b)

informāciju par pakalpojumu darbību un par to pieejamības īpašībām un struktūru nodrošinot šādi:

informāciju par pakalpojumu darbību un par to pieejamības īpašībām un struktūru nodrošinot šādi:

| b) | uz mobilajām iekārtām balstītas lietojumprogrammas. |
| --- | --- |

b)

uz mobilajām iekārtām balstītas lietojumprogrammas.

uz mobilajām iekārtām balstītas lietojumprogrammas.

| | i) | informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

| | ii) | bezteksta saturam nodrošina alternatīvu, |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

bezteksta saturam nodrošina alternatīvu,

bezteksta saturam nodrošina alternatīvu,

| | iii) | elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai, nodrošina saskaņā ar c) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai, nodrošina saskaņā ar c) apakšpunktu;

elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai, nodrošina saskaņā ar c) apakšpunktu;

| c) | tīmekļa vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

c)

c)

tīmekļa vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā;

tīmekļa vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā;

| d) | sniedzot pieejamu informāciju par papildināmību ar palīdzības pakalpojumiem; |
| --- | --- |

d)

d)

sniedzot pieejamu informāciju par papildināmību ar palīdzības pakalpojumiem;

sniedzot pieejamu informāciju par papildināmību ar palīdzības pakalpojumiem;

| e) | ietverot funkcijas, prakses, politikas un procedūras, kā arī izmaiņas pakalpojuma darbībā, lai apmierinātu personu ar funkcionāliem ierobežojumiem vajadzības. |
| --- | --- |

e)

e)

ietverot funkcijas, prakses, politikas un procedūras, kā arī izmaiņas pakalpojuma darbībā, lai apmierinātu personu ar funkcionāliem ierobežojumiem vajadzības.

ietverot funkcijas, prakses, politikas un procedūras, kā arī izmaiņas pakalpojuma darbībā, lai apmierinātu personu ar funkcionāliem ierobežojumiem vajadzības.

Grozījums Nr. 194

Grozījums Nr. 194

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – IV iedaļa– B daļa – virsraksts

I pielikums – IV iedaļa– B daļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| B. | Saistītās patērētāju iekārtas ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

B.

Saistītās patērētāju iekārtas ar uzlabotu skaitļošanas tehnikas iespēju

| B. | Saistītās patērētājiem paredzētās iekārtas |
| --- | --- |

B.

Saistītās patērētājiem paredzētās iekārtas

Grozījums Nr. 195 un 293

Grozījums Nr. 195 un 293

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – IV iedaļa– B daļa – 1. punkts

I pielikums – IV iedaļa– B daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Projektēšana un ražošana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Projektēšana un ražošana

| 1. | Projektēšana un ražošana |
| --- | --- |

1.

Projektēšana un ražošana

Lai
  personas ar funkcionāliem ierobežojumiem
  ,
  tostarp
  personas ar invaliditāti un
  personas ar traucējumiem
  ,
  kas saistīti ar novecošanu
  ,
  pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā lietotu produktus
  ,
  tos projektē
  un
  ražo, padarot pieejamus šādus elementus
  :

personas ar funkcionāliem ierobežojumiem

tostarp

personas ar traucējumiem

kas saistīti ar novecošanu

pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā lietotu produktus

tos projektē

ražo, padarot pieejamus šādus elementus

Lai
  panāktu to
  ,
  ka
  personas ar invaliditāti
  maksimāli
  un
  saprātīgi paredzamā veidā izmanto attiecīgos produktus
  ,
  tos projektē un ražo
  ,
  ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības
  , un
  šāda projektēšana un ražošana ietver
  :

panāktu to

ka

maksimāli

saprātīgi paredzamā veidā izmanto attiecīgos produktus

tos projektē un ražo

ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības

šāda projektēšana un ražošana ietver

| a) | pašā produktā
  sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumus
  ,
  instrukcijas, brīdinājumus), kam: |
| --- | --- |

a)

pašā produktā
  sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumus
  ,
  instrukcijas, brīdinājumus), kam:

pašā produktā

marķējumus

instrukcijas, brīdinājumus), kam:

| a) | uz paša produkta
  sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumu
  ,
  instrukciju un brīdinājumu); |
| --- | --- |

a)

uz paša produkta
  sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumu
  ,
  instrukciju un brīdinājumu);

uz paša produkta

marķējumu

instrukciju un brīdinājumu);

| | i) | jābūt uztveramai ar vairāk nekā vienu sensoro kanālu, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

jābūt uztveramai ar vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

jābūt uztveramai ar vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

| | ii) | jābūt saprotamai, |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

jābūt saprotamai,

jābūt saprotamai,

| | iii) | jābūt viegli uztveramai, |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

jābūt viegli uztveramai,

jābūt viegli uztveramai,

| | iv) | un tā ir sagatavota, izmantojot attiecīga lieluma burtus, ņemot vērā paredzētos izmantošanas apstākļus; |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

un tā ir sagatavota, izmantojot attiecīga lieluma burtus, ņemot vērā paredzētos izmantošanas apstākļus;

un tā ir sagatavota, izmantojot attiecīga lieluma burtus, ņemot vērā paredzētos izmantošanas apstākļus;

| b) | produkta iepakojumu, tostarp tajā sniegto informāciju (par atvēršanu, aizvēršanu, lietošanu, likvidēšanu); |
| --- | --- |

b)

produkta iepakojumu, tostarp tajā sniegto informāciju (par atvēršanu, aizvēršanu, lietošanu, likvidēšanu);

| b) | produkta iepakojumu, tostarp tajā sniegto informāciju (par atvēršanu, aizvēršanu, lietošanu, likvidēšanu); |
| --- | --- |

b)

produkta iepakojumu, tostarp tajā sniegto informāciju (par atvēršanu, aizvēršanu, lietošanu, likvidēšanu);

| c) | produkta lietošanas, uzstādīšanas un uzturēšanas, glabāšanas un likvidēšanas instrukciju
  , kas atbilst šādām prasībām: |
| --- | --- |

c)

produkta lietošanas, uzstādīšanas un uzturēšanas, glabāšanas un likvidēšanas instrukciju
  , kas atbilst šādām prasībām:

, kas atbilst šādām prasībām:

| c) | produkta lietošanas, uzstādīšanas un uzturēšanas, glabāšanas un likvidēšanas instrukciju; |
| --- | --- |

c)

produkta lietošanas, uzstādīšanas un uzturēšanas, glabāšanas un likvidēšanas instrukciju;

| | i) | instrukcijas saturs ir pieejams teksta formātos, kas izmantojami, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu, un |
| --- | --- | --- |

i)

i)

instrukcijas saturs ir pieejams teksta formātos, kas izmantojami, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu, un

instrukcijas saturs ir pieejams teksta formātos, kas izmantojami, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu, un

| | ii) | bezteksta saturam instrukcijā nodrošina alternatīvu; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

bezteksta saturam instrukcijā nodrošina alternatīvu;

bezteksta saturam instrukcijā nodrošina alternatīvu;

| d) | produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi)
  saskaņā ar 2. punktu; |
| --- | --- |

d)

produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi)
  saskaņā ar 2. punktu;

saskaņā ar 2. punktu;

| d) | produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi); |
| --- | --- |

d)

produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi);

| e) | produkta funkcionalitāti
  saskaņā ar 2. punktu
  , nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  funkcionāliem ierobežojumiem
  vajadzību apmierināšanai; |
| --- | --- |

e)

produkta funkcionalitāti
  saskaņā ar 2. punktu
  , nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  funkcionāliem ierobežojumiem
  vajadzību apmierināšanai;

saskaņā ar 2. punktu

funkcionāliem ierobežojumiem

| e) | produkta funkcionalitāti, nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  invaliditāti
  vajadzību apmierināšanai;
  to, piemēram, var panākt, atbalstot iespēju atlasīt, personalizēt un attēlot piekļuves pakalpojumus, piemēram, subtitrus nedzirdīgām vai vājdzirdīgām personām, audioaprakstu, ierunātus subtitrus un tulkojumu zīmju valodā, nodrošinot līdzekļus efektīvam bezvadu savienojumam ar dzirdes tehnoloģijām vai nodrošinot lietotāja kontrolierīces, lai lietotājs varētu aktivēt piekļuves pakalpojumus attiecībā uz audiovizuālajiem pakalpojumiem tajā pašā līmenī kā galveno mediju kontrolierīces; |
| --- | --- |

e)

produkta funkcionalitāti, nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  invaliditāti
  vajadzību apmierināšanai;
  to, piemēram, var panākt, atbalstot iespēju atlasīt, personalizēt un attēlot piekļuves pakalpojumus, piemēram, subtitrus nedzirdīgām vai vājdzirdīgām personām, audioaprakstu, ierunātus subtitrus un tulkojumu zīmju valodā, nodrošinot līdzekļus efektīvam bezvadu savienojumam ar dzirdes tehnoloģijām vai nodrošinot lietotāja kontrolierīces, lai lietotājs varētu aktivēt piekļuves pakalpojumus attiecībā uz audiovizuālajiem pakalpojumiem tajā pašā līmenī kā galveno mediju kontrolierīces;

invaliditāti

to, piemēram, var panākt, atbalstot iespēju atlasīt, personalizēt un attēlot piekļuves pakalpojumus, piemēram, subtitrus nedzirdīgām vai vājdzirdīgām personām, audioaprakstu, ierunātus subtitrus un tulkojumu zīmju valodā, nodrošinot līdzekļus efektīvam bezvadu savienojumam ar dzirdes tehnoloģijām vai nodrošinot lietotāja kontrolierīces, lai lietotājs varētu aktivēt piekļuves pakalpojumus attiecībā uz audiovizuālajiem pakalpojumiem tajā pašā līmenī kā galveno mediju kontrolierīces;

| f) | produkta sasaisti ar palīgierīcēm. |
| --- | --- |

f)

produkta sasaisti ar palīgierīcēm.

| f) | produkta sasaisti ar palīgierīcēm. |
| --- | --- |

f)

produkta sasaisti ar palīgierīcēm.

Grozījums Nr. 196

Grozījums Nr. 196

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – IV iedaļa– B daļa – 2. punkts

I pielikums – IV iedaļa– B daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

[...]

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 197 un 308

Grozījums Nr. 197 un 308

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – V iedaļa – virsraksts

I pielikums – V iedaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Gaisa, autobusu, dzelzceļa un ūdens pasažieru transporta pakalpojumi; tīmekļa vietnes, ko izmanto pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanai; uz mobilajām iekārtām balstīti pakalpojumi, viedā biļešu pārdošana un reāllaika informācijas sniegšana; pašapkalpošanās termināli, biļešu automāti un reģistrācijas automāti, ko izmanto, sniedzot pasažieru transporta pakalpojumus | Gaisa, autobusu,
  tālsatiksmes autobusu,
  dzelzceļa un ūdens pasažieru transporta pakalpojumi; tīmekļa vietnes, ko izmanto pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanai; uz mobilajām iekārtām balstīti pakalpojumi, viedā biļešu pārdošana un reāllaika informācijas sniegšana; pašapkalpošanās termināli, biļešu automāti un reģistrācijas automāti, ko izmanto, sniedzot pasažieru transporta
  , mobilitātes un tūrisma
  pakalpojumus |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Gaisa, autobusu, dzelzceļa un ūdens pasažieru transporta pakalpojumi; tīmekļa vietnes, ko izmanto pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanai; uz mobilajām iekārtām balstīti pakalpojumi, viedā biļešu pārdošana un reāllaika informācijas sniegšana; pašapkalpošanās termināli, biļešu automāti un reģistrācijas automāti, ko izmanto, sniedzot pasažieru transporta pakalpojumus

Gaisa, autobusu,
  tālsatiksmes autobusu,
  dzelzceļa un ūdens pasažieru transporta pakalpojumi; tīmekļa vietnes, ko izmanto pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanai; uz mobilajām iekārtām balstīti pakalpojumi, viedā biļešu pārdošana un reāllaika informācijas sniegšana; pašapkalpošanās termināli, biļešu automāti un reģistrācijas automāti, ko izmanto, sniedzot pasažieru transporta
  , mobilitātes un tūrisma
  pakalpojumus

tālsatiksmes autobusu,

, mobilitātes un tūrisma

Grozījums Nr. 198, 294/rev, 303, 311, 315 un 316

Grozījums Nr. 198, 294/rev, 303, 311, 315 un 316

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – V iedaļa – A daļa– 1. punkts

I pielikums – V iedaļa – A daļa– 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Lai
  personas ar funkcionāliem ierobežojumiem
  ,
  tostarp
  personas ar invaliditāti
  , pēc iespējas vairāk paredzētajā
  veidā
  izmantotu
  pakalpojumus, tos sniedz: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Lai
  personas ar funkcionāliem ierobežojumiem
  ,
  tostarp
  personas ar invaliditāti
  , pēc iespējas vairāk paredzētajā
  veidā
  izmantotu
  pakalpojumus, tos sniedz:

personas ar funkcionāliem ierobežojumiem

tostarp

, pēc iespējas vairāk paredzētajā

izmantotu

| 1. | Lai
  panāktu to
  ,
  ka
  personas ar invaliditāti
  maksimāli un saprātīgi paredzamā
  veidā
  izmanto attiecīgos
  pakalpojumus, tos sniedz
  , ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības, un šāda pakalpojumu sniegšana ietver: |
| --- | --- |

1.

Lai
  panāktu to
  ,
  ka
  personas ar invaliditāti
  maksimāli un saprātīgi paredzamā
  veidā
  izmanto attiecīgos
  pakalpojumus, tos sniedz
  , ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības, un šāda pakalpojumu sniegšana ietver:

panāktu to

ka

maksimāli un saprātīgi paredzamā

izmanto attiecīgos

, ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības, un šāda pakalpojumu sniegšana ietver:

| a) | informāciju par
  pakalpojumu
  darbību un par
  to
  pieejamības īpašībām un struktūru
  nodrošinot šādi: |
| --- | --- |

a)

informāciju par
  pakalpojumu
  darbību un par
  to
  pieejamības īpašībām un struktūru
  nodrošinot šādi:

pakalpojumu

to

nodrošinot šādi:

| a) | informāciju par
  attiecīgā pakalpojuma
  darbību un par
  tā
  pieejamības īpašībām un struktūru; |
| --- | --- |

a)

informāciju par
  attiecīgā pakalpojuma
  darbību un par
  tā
  pieejamības īpašībām un struktūru;

attiecīgā pakalpojuma

tā

| | i) | informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

| | ii) | bezteksta saturam nodrošina alternatīvu, |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

bezteksta saturam nodrošina alternatīvu,

bezteksta saturam nodrošina alternatīvu,

| aa) | informāciju par to kā lietot pakalpojuma pieejamības funkcijas, tostarp attiecībā uz transportlīdzekļu, apkārtējās infrastruktūras un būvētās vides pieejamību, un sniedz informāciju par palīdzību saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2006, Regulu (ES) Nr. 1177/2010, Regulu (EK) Nr. 1371/2007 un Regulu (ES) Nr. 181/2011; |
| --- | --- |

aa)

aa)

informāciju par to kā lietot pakalpojuma pieejamības funkcijas, tostarp attiecībā uz transportlīdzekļu, apkārtējās infrastruktūras un būvētās vides pieejamību, un sniedz informāciju par palīdzību saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2006, Regulu (ES) Nr. 1177/2010, Regulu (EK) Nr. 1371/2007 un Regulu (ES) Nr. 181/2011;

informāciju par to kā lietot pakalpojuma pieejamības funkcijas, tostarp attiecībā uz transportlīdzekļu, apkārtējās infrastruktūras un būvētās vides pieejamību, un sniedz informāciju par palīdzību saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2006, Regulu (ES) Nr. 1177/2010, Regulu (EK) Nr. 1371/2007 un Regulu (ES) Nr. 181/2011;

| | iii) | elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai, nodrošina saskaņā ar b) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai, nodrošina saskaņā ar b) apakšpunktu;

| ab) | elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas
  attiecīgā
  pakalpojuma sniegšanai, nodrošina saskaņā ar b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

ab)

ab)

elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas
  attiecīgā
  pakalpojuma sniegšanai, nodrošina saskaņā ar b) apakšpunktu;

attiecīgā

| b) | tīmekļa vietnes
  padarot pieejamas
  konsekventā un
  piemērotā veidā, lai nodrošinātu
  lietotāju
  uztveri
  ,
  darbību
  un
  izpratni
  , tostarp satura
  noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un
  ,
  ja vajadzīgs,
  nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā veidā, kas
  veicina
  sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un
  atbalsta tehnoloģijām
  ,
  kas
  pieejamas Savienības un starptautiskā
  mērogā
  ; |
| --- | --- |

b)

tīmekļa vietnes
  padarot pieejamas
  konsekventā un
  piemērotā veidā, lai nodrošinātu
  lietotāju
  uztveri
  ,
  darbību
  un
  izpratni
  , tostarp satura
  noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un
  ,
  ja vajadzīgs,
  nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā veidā, kas
  veicina
  sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un
  atbalsta tehnoloģijām
  ,
  kas
  pieejamas Savienības un starptautiskā
  mērogā
  ;

padarot pieejamas

piemērotā veidā, lai nodrošinātu

uztveri

darbību

izpratni

noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un

ja vajadzīgs,

veicina

atbalsta tehnoloģijām

kas

mērogā

| b) | tīmekļa vietnes
  darīšanu pieejamu
  konsekventā un lietotāju
  uztverei
  ,
  darbībai
  un
  izpratnei atbilstošā veidā
  , tostarp satura
  izklāsta un mijiedarbības pielāgojamības nodrošināšanu
  ,
  nepieciešamības gadījumā
  nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā veidā, kas
  atvieglo
  sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un
  palīgtehnoloģijām
  ,
  kuras ir
  pieejamas Savienības un starptautiskā
  līmenī
  ; |
| --- | --- |

b)

tīmekļa vietnes
  darīšanu pieejamu
  konsekventā un lietotāju
  uztverei
  ,
  darbībai
  un
  izpratnei atbilstošā veidā
  , tostarp satura
  izklāsta un mijiedarbības pielāgojamības nodrošināšanu
  ,
  nepieciešamības gadījumā
  nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā veidā, kas
  atvieglo
  sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un
  palīgtehnoloģijām
  ,
  kuras ir
  pieejamas Savienības un starptautiskā
  līmenī
  ;

darīšanu pieejamu

uztverei

darbībai

izpratnei atbilstošā veidā

izklāsta un mijiedarbības pielāgojamības nodrošināšanu

nepieciešamības gadījumā

atvieglo

palīgtehnoloģijām

kuras ir

līmenī

| (ba) | uz mobilajiem sakariem balstītus pakalpojumus, tostarp pakalpojuma sniegšanai nepieciešamās mobilo ierīču lietotnes, padarot pieejamus konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, ieskaitot satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, vajadzības gadījumā nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu, un tādā noturīgā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kuras pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

uz mobilajiem sakariem balstītus pakalpojumus, tostarp pakalpojuma sniegšanai nepieciešamās mobilo ierīču lietotnes, padarot pieejamus konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, ieskaitot satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, vajadzības gadījumā nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu, un tādā noturīgā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kuras pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā;

uz mobilajiem sakariem balstītus pakalpojumus, tostarp pakalpojuma sniegšanai nepieciešamās mobilo ierīču lietotnes, padarot pieejamus konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, ieskaitot satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, vajadzības gadījumā nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu, un tādā noturīgā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kuras pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā;

| c) | ietverot funkcijas
  ,
  prakses
  , politikas
  un
  procedūras
  , kā arī
  izmaiņas pakalpojuma darbībā, lai apmierinātu personu ar
  funkcionāliem ierobežojumiem vajadzības
  . |
| --- | --- |

c)

ietverot funkcijas
  ,
  prakses
  , politikas
  un
  procedūras
  , kā arī
  izmaiņas pakalpojuma darbībā, lai apmierinātu personu ar
  funkcionāliem ierobežojumiem vajadzības
  .

ietverot funkcijas

prakses

un

, kā arī

funkcionāliem ierobežojumiem vajadzības

| c) | ietverot funkcijas, prakses, politikas un procedūras, kā arī izmaiņas pakalpojuma darbībā, lai apmierinātu personu ar
  invaliditāti vajadzības, tostarp konsekventā un piemērotā veidā padarot pieejamus uz mobilajiem sakariem balstītus pakalpojumus, ieskaitot pakalpojuma sniegšanai nepieciešamās mobilo ierīču lietotnes, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, ieskaitot satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību,
  vajadzības
  gadījumā nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu, un tādā robustā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un tehniskajiem palīglīdzekļiem, kas pieejami Savienības un starptautiskā mērogā;



  Tas attiecas uz tādiem pakalpojumiem kā viedo biļešu pārdošana (elektronisku biļešu rezervēšana, to iepriekšēja iegāde utt.), pasažieru informēšana reāllaikā (kustības saraksti, informācija par satiksmes traucējumiem, savienojumi, turpmākas ceļošanas iespējas ar citiem transporta veidiem utt.) un papildu informācijas sniegšana (piemēram, par staciju nodrošinātību ar darbiniekiem, par liftiem, kas nedarbojas, vai par pakalpojumiem, kuri īslaicīgi nav pieejami); |
| --- | --- |

c)

ietverot funkcijas, prakses, politikas un procedūras, kā arī izmaiņas pakalpojuma darbībā, lai apmierinātu personu ar
  invaliditāti vajadzības, tostarp konsekventā un piemērotā veidā padarot pieejamus uz mobilajiem sakariem balstītus pakalpojumus, ieskaitot pakalpojuma sniegšanai nepieciešamās mobilo ierīču lietotnes, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, ieskaitot satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību,
  vajadzības
  gadījumā nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu, un tādā robustā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un tehniskajiem palīglīdzekļiem, kas pieejami Savienības un starptautiskā mērogā;

invaliditāti vajadzības, tostarp konsekventā un piemērotā veidā padarot pieejamus uz mobilajiem sakariem balstītus pakalpojumus, ieskaitot pakalpojuma sniegšanai nepieciešamās mobilo ierīču lietotnes, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, ieskaitot satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību,

gadījumā nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu, un tādā robustā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un tehniskajiem palīglīdzekļiem, kas pieejami Savienības un starptautiskā mērogā;

Tas attiecas uz tādiem pakalpojumiem kā viedo biļešu pārdošana (elektronisku biļešu rezervēšana, to iepriekšēja iegāde utt.), pasažieru informēšana reāllaikā (kustības saraksti, informācija par satiksmes traucējumiem, savienojumi, turpmākas ceļošanas iespējas ar citiem transporta veidiem utt.) un papildu informācijas sniegšana (piemēram, par staciju nodrošinātību ar darbiniekiem, par liftiem, kas nedarbojas, vai par pakalpojumiem, kuri īslaicīgi nav pieejami);

| ca) | uz mobilajām ierīcēm balstītus pakalpojumus, viedo biļešu pārdošanu un informācijas sniegšanu reāllaikā. |
| --- | --- |

ca)

ca)

uz mobilajām ierīcēm balstītus pakalpojumus, viedo biļešu pārdošanu un informācijas sniegšanu reāllaikā.

uz mobilajām ierīcēm balstītus pakalpojumus, viedo biļešu pārdošanu un informācijas sniegšanu reāllaikā.

Grozījums Nr. 199

Grozījums Nr. 199

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – V iedaļa – B daļa

I pielikums – V iedaļa – B daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| B. | Tīmekļa vietnes, ko izmanto pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

B.

B.

Tīmekļa vietnes, ko izmanto pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanai

svītrots

svītrots

| a) | Tīmekļa vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, vajadzības gadījumā nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām Savienības un starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

a)

a)

Tīmekļa vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, vajadzības gadījumā nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām Savienības un starptautiskā mērogā.

Tīmekļa vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, vajadzības gadījumā nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām Savienības un starptautiskā mērogā.

Grozījums Nr. 200

Grozījums Nr. 200

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – V iedaļa – C daļa

I pielikums – V iedaļa – C daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| C. | Uz mobilajām iekārtām balstīti pakalpojumi, viedā biļešu pārdošana un reāllaika informācijas sniegšana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

C.

C.

Uz mobilajām iekārtām balstīti pakalpojumi, viedā biļešu pārdošana un reāllaika informācijas sniegšana

svītrots

svītrots

| 1. | Lai personas ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personas ar invaliditāti, pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā izmantotu pakalpojumus, tos sniedz: |
| --- | --- |

1.

1.

Lai personas ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personas ar invaliditāti, pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā izmantotu pakalpojumus, tos sniedz:

| a) | informāciju par pakalpojumu darbību un par to pieejamības īpašībām un struktūru nodrošinot šādi: |
| --- | --- |

a)

a)

informāciju par pakalpojumu darbību un par to pieejamības īpašībām un struktūru nodrošinot šādi:

informāciju par pakalpojumu darbību un par to pieejamības īpašībām un struktūru nodrošinot šādi:

| | i) | informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

| | ii) | bezteksta saturam nodrošina alternatīvu, |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

bezteksta saturam nodrošina alternatīvu,

bezteksta saturam nodrošina alternatīvu,

| | iii) | elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai, nodrošina saskaņā ar b) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai, nodrošina saskaņā ar b) apakšpunktu;

elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai, nodrošina saskaņā ar b) apakšpunktu;

| b) | tīmekļa vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

b)

b)

tīmekļa vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā;

tīmekļa vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā;

Grozījums Nr. 201

Grozījums Nr. 201

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – V iedaļa – D daļa – virsraksts

I pielikums – V iedaļa – D daļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| D. | Pašapkalpošanās
  termināli
  , biļešu automāti un reģistrācijas automāti, ko izmanto, sniedzot pasažieru transporta pakalpojumus |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

D.

Pašapkalpošanās
  termināli
  , biļešu automāti un reģistrācijas automāti, ko izmanto, sniedzot pasažieru transporta pakalpojumus

termināli

| D. | pašapkalpošanās
  termināļi, tostarp maksājumu termināļi
  , biļešu automāti un reģistrācijas automāti, ko izmanto, sniedzot pasažieru transporta pakalpojumus |
| --- | --- |

D.

pašapkalpošanās
  termināļi, tostarp maksājumu termināļi
  , biļešu automāti un reģistrācijas automāti, ko izmanto, sniedzot pasažieru transporta pakalpojumus

termināļi, tostarp maksājumu termināļi

Grozījums Nr. 202 un 327

Grozījums Nr. 202 un 327

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – V iedaļa – D daļa – 1. punkts

I pielikums – V iedaļa – D daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Projektēšana un ražošana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Projektēšana un ražošana

| 1. | Projektēšana un ražošana |
| --- | --- |

1.

Projektēšana un ražošana

Lai
  personas ar funkcionāliem ierobežojumiem
  ,
  tostarp
  personas ar invaliditāti un
  personas ar traucējumiem
  ,
  kas saistīti ar novecošanu
  ,
  pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā lietotu produktus
  ,
  tos projektē
  un
  ražo, padarot pieejamus šādus elementus
  :

personas ar funkcionāliem ierobežojumiem

tostarp

personas ar traucējumiem

kas saistīti ar novecošanu

pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā lietotu produktus

tos projektē

ražo, padarot pieejamus šādus elementus

Lai
  panāktu to
  ,
  ka
  personas ar invaliditāti
  maksimāli
  un
  saprātīgi paredzamā veidā izmanto attiecīgos produktus
  ,
  tos projektē un ražo
  ,
  ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības
  , un
  šāda projektēšana un ražošana ietver
  :

panāktu to

ka

maksimāli

saprātīgi paredzamā veidā izmanto attiecīgos produktus

tos projektē un ražo

ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības

šāda projektēšana un ražošana ietver

| a) | pašā produktā
  sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumus
  ,
  instrukcijas, brīdinājumus), kam: |
| --- | --- |

a)

pašā produktā
  sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumus
  ,
  instrukcijas, brīdinājumus), kam:

pašā produktā

marķējumus

instrukcijas, brīdinājumus), kam:

| a) | uz paša produkta
  sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumu
  ,
  instrukciju un brīdinājumu); |
| --- | --- |

a)

uz paša produkta
  sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumu
  ,
  instrukciju un brīdinājumu);

uz paša produkta

marķējumu

instrukciju un brīdinājumu);

| | i) | jābūt uztveramai ar vairāk nekā vienu sensoro kanālu, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

jābūt uztveramai ar vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

jābūt uztveramai ar vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

| | ii) | jābūt saprotamai, |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

jābūt saprotamai,

jābūt saprotamai,

| | iii) | jābūt viegli uztveramai, |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

jābūt viegli uztveramai,

jābūt viegli uztveramai,

| | iv) | un tā ir sagatavota, izmantojot attiecīga lieluma burtus, ņemot vērā paredzētos izmantošanas apstākļus; |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

un tā ir sagatavota, izmantojot attiecīga lieluma burtus, ņemot vērā paredzētos izmantošanas apstākļus;

un tā ir sagatavota, izmantojot attiecīga lieluma burtus, ņemot vērā paredzētos izmantošanas apstākļus;

| b) | produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi)
  saskaņā ar 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi)
  saskaņā ar 2. punktu;

saskaņā ar 2. punktu;

| b) | produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi); |
| --- | --- |

b)

produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi);

| c) | produkta funkcionalitāti
  saskaņā ar 2. punktu
  , nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  funkcionāliem ierobežojumiem
  vajadzību apmierināšanai; |
| --- | --- |

c)

produkta funkcionalitāti
  saskaņā ar 2. punktu
  , nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  funkcionāliem ierobežojumiem
  vajadzību apmierināšanai;

saskaņā ar 2. punktu

funkcionāliem ierobežojumiem

| c) | produkta funkcionalitāti, nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  invaliditāti
  vajadzību apmierināšanai; |
| --- | --- |

c)

produkta funkcionalitāti, nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  invaliditāti
  vajadzību apmierināšanai;

invaliditāti

| d) | produkta sasaisti ar palīgierīcēm. |
| --- | --- |

d)

produkta sasaisti ar palīgierīcēm.

| d) | nodrošina produkta savienojamību
  ar palīgierīcēm
  un tehniskajiem palīglīdzekļiem, tostarp, dzirdes aparātiem, indukcijas spolēm, kohleārajiem implantiem un palīgierīcēm vājdzirdīgiem
  ;
  produkts nodrošina arī lietotāja privāto austiņu izmantošanu. |
| --- | --- |

d)

nodrošina produkta savienojamību
  ar palīgierīcēm
  un tehniskajiem palīglīdzekļiem, tostarp, dzirdes aparātiem, indukcijas spolēm, kohleārajiem implantiem un palīgierīcēm vājdzirdīgiem
  ;
  produkts nodrošina arī lietotāja privāto austiņu izmantošanu.

nodrošina produkta savienojamību

un tehniskajiem palīglīdzekļiem, tostarp, dzirdes aparātiem, indukcijas spolēm, kohleārajiem implantiem un palīgierīcēm vājdzirdīgiem

produkts nodrošina arī lietotāja privāto austiņu izmantošanu.

Grozījums Nr. 352

Grozījums Nr. 352

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – V iedaļa – D daļa – 1.a punkts (jauns)

I pielikums – V iedaļa – D daļa – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | Atbalsta pakalpojumi



  Atbalsta pakalpojumi (palīdzības dienesti, zvanu centri, tehniskais atbalsts, telefonijas pakalpojumi un mācību pakalpojumi), ja ir pieejami, nodrošina informāciju par produkta pieejamību un tā saderību ar atbalsta tehnoloģijām lietotājiem ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar invaliditāti pieejamos sakaru režīmos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a

1.a

Atbalsta pakalpojumi

Atbalsta pakalpojumi (palīdzības dienesti, zvanu centri, tehniskais atbalsts, telefonijas pakalpojumi un mācību pakalpojumi), ja ir pieejami, nodrošina informāciju par produkta pieejamību un tā saderību ar atbalsta tehnoloģijām lietotājiem ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar invaliditāti pieejamos sakaru režīmos.

Atbalsta pakalpojumi (palīdzības dienesti, zvanu centri, tehniskais atbalsts, telefonijas pakalpojumi un mācību pakalpojumi), ja ir pieejami, nodrošina informāciju par produkta pieejamību un tā saderību ar atbalsta tehnoloģijām lietotājiem ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar invaliditāti pieejamos sakaru režīmos.

Grozījums Nr. 203

Grozījums Nr. 203

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – V iedaļa – D daļa – 2. punkts

I pielikums – V iedaļa – D daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

[...]

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 204

Grozījums Nr. 204

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – VI iedaļa – virsraksts

I pielikums – VI iedaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Banku pakalpojumi; tīmekļa vietnes, ko izmanto banku pakalpojumu sniegšanai; uz mobilajām iekārtām balstītie banku pakalpojumi; pašapkalpošanās
  termināli
  , tostarp bankomāti, ko izmanto banku pakalpojumu sniegšanai | Patērētājiem paredzētie
  banku pakalpojumi; tīmekļa vietnes, ko izmanto banku pakalpojumu sniegšanai; uz mobilajām iekārtām balstītie banku pakalpojumi; pašapkalpošanās
  termināļi
  , tostarp
  maksājumu termināļi un
  bankomāti, ko izmanto banku pakalpojumu sniegšanai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Banku pakalpojumi; tīmekļa vietnes, ko izmanto banku pakalpojumu sniegšanai; uz mobilajām iekārtām balstītie banku pakalpojumi; pašapkalpošanās
  termināli
  , tostarp bankomāti, ko izmanto banku pakalpojumu sniegšanai

termināli

Patērētājiem paredzētie
  banku pakalpojumi; tīmekļa vietnes, ko izmanto banku pakalpojumu sniegšanai; uz mobilajām iekārtām balstītie banku pakalpojumi; pašapkalpošanās
  termināļi
  , tostarp
  maksājumu termināļi un
  bankomāti, ko izmanto banku pakalpojumu sniegšanai

Patērētājiem paredzētie

termināļi

maksājumu termināļi un

Grozījums Nr. 205, 295 un 304

Grozījums Nr. 205, 295 un 304

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – VI iedaļa – A daļa – 1. punkts

I pielikums – VI iedaļa – A daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Lai
  personas ar funkcionāliem ierobežojumiem
  ,
  tostarp
  personas ar invaliditāti
  , pēc iespējas vairāk paredzētajā
  veidā
  izmantotu
  pakalpojumus, tos sniedz: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Lai
  personas ar funkcionāliem ierobežojumiem
  ,
  tostarp
  personas ar invaliditāti
  , pēc iespējas vairāk paredzētajā
  veidā
  izmantotu
  pakalpojumus, tos sniedz:

personas ar funkcionāliem ierobežojumiem

tostarp

, pēc iespējas vairāk paredzētajā

izmantotu

| 1. | Lai
  panāktu to
  ,
  ka
  personas ar invaliditāti
  maksimāli un saprātīgi paredzamā
  veidā
  izmanto attiecīgos
  pakalpojumus, tos sniedz
  , ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības, un šāda pakalpojumu sniegšana ietver: |
| --- | --- |

1.

Lai
  panāktu to
  ,
  ka
  personas ar invaliditāti
  maksimāli un saprātīgi paredzamā
  veidā
  izmanto attiecīgos
  pakalpojumus, tos sniedz
  , ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības, un šāda pakalpojumu sniegšana ietver:

panāktu to

ka

maksimāli un saprātīgi paredzamā

izmanto attiecīgos

, ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības, un šāda pakalpojumu sniegšana ietver:

| a) | nodrošinot pakalpojuma sniegšanā izmantoto produktu pieejamību
  saskaņā ar D punktā paredzētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

nodrošinot pakalpojuma sniegšanā izmantoto produktu pieejamību
  saskaņā ar D punktā paredzētajiem noteikumiem;

nodrošinot pakalpojuma sniegšanā izmantoto produktu pieejamību

| a) | produktus, ko pakalpojumu sniedzēji izmanto attiecīgā pakalpojuma sniegšanai
  saskaņā ar
  šīs iedaļas
  D punktā paredzētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

produktus, ko pakalpojumu sniedzēji izmanto attiecīgā pakalpojuma sniegšanai
  saskaņā ar
  šīs iedaļas
  D punktā paredzētajiem noteikumiem;

produktus, ko pakalpojumu sniedzēji izmanto attiecīgā pakalpojuma sniegšanai

šīs iedaļas

| b) | informāciju par pakalpojumu darbību un par to pieejamības īpašībām un struktūru
  nodrošinot šādi: |
| --- | --- |

b)

informāciju par pakalpojumu darbību un par to pieejamības īpašībām un struktūru
  nodrošinot šādi:

nodrošinot šādi:

| b) | informāciju par pakalpojumu darbību un par to pieejamības īpašībām un struktūru
  . Šī informācija ir saprotama un tās sarežģītība nepārsniedz Eiropas Padomes izstrādātās Eiropas Vienotās valodu prasmes līmeņa noteikšanas sistēmas B2 līmeni (augstāks par vidējo). |
| --- | --- |

b)

informāciju par pakalpojumu darbību un par to pieejamības īpašībām un struktūru
  . Šī informācija ir saprotama un tās sarežģītība nepārsniedz Eiropas Padomes izstrādātās Eiropas Vienotās valodu prasmes līmeņa noteikšanas sistēmas B2 līmeni (augstāks par vidējo).

. Šī informācija ir saprotama un tās sarežģītība nepārsniedz Eiropas Padomes izstrādātās Eiropas Vienotās valodu prasmes līmeņa noteikšanas sistēmas B2 līmeni (augstāks par vidējo).

| | i) | informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

| | ii) | bezteksta saturam nodrošina alternatīvu, |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

bezteksta saturam nodrošina alternatīvu,

bezteksta saturam nodrošina alternatīvu,

| | iii) | elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai,
  nodrošina saskaņā ar c) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai,
  nodrošina saskaņā ar c) apakšpunktu;

nodrošina saskaņā ar c) apakšpunktu;

| ba) | elektronisko informāciju, tostarp saistītās
  tīmekļa vietnes un
  tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas
  attiecīgā
  pakalpojuma sniegšanai,
  un ietverot informāciju par elektroniskās identifikācijas, drošības un maksājumu veikšanas līdzekļiem. |
| --- | --- |

ba)

ba)

elektronisko informāciju, tostarp saistītās
  tīmekļa vietnes un
  tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas
  attiecīgā
  pakalpojuma sniegšanai,
  un ietverot informāciju par elektroniskās identifikācijas, drošības un maksājumu veikšanas līdzekļiem.

tīmekļa vietnes un

attiecīgā

un ietverot informāciju par elektroniskās identifikācijas, drošības un maksājumu veikšanas līdzekļiem.

| c) | tīmekļa vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

c)

c)

tīmekļa vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā;

tīmekļa vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā;

| d) | ietverot funkcijas
  ,
  prakses
  , politikas
  un procedūras
  ,
  kā arī
  izmaiņas pakalpojuma darbībā, lai apmierinātu personu ar
  funkcionāliem ierobežojumiem
  vajadzības. |
| --- | --- |

d)

ietverot funkcijas
  ,
  prakses
  , politikas
  un procedūras
  ,
  kā arī
  izmaiņas pakalpojuma darbībā, lai apmierinātu personu ar
  funkcionāliem ierobežojumiem
  vajadzības.

ietverot funkcijas

prakses

un procedūras

kā arī

funkcionāliem ierobežojumiem

| d) | funkcijas
  ,
  praksi
  , politikas
  nostādnes
  ,
  procedūras un
  izmaiņas pakalpojuma darbībā,
  kas paredzētas,
  lai apmierinātu personu ar
  invaliditāti
  vajadzības; |
| --- | --- |

d)

funkcijas
  ,
  praksi
  , politikas
  nostādnes
  ,
  procedūras un
  izmaiņas pakalpojuma darbībā,
  kas paredzētas,
  lai apmierinātu personu ar
  invaliditāti
  vajadzības;

funkcijas

praksi

nostādnes

procedūras un

kas paredzētas,

invaliditāti

| da) | uz mobilajām iekārtām balstītus banku pakalpojumus. |
| --- | --- |

da)

da)

uz mobilajām iekārtām balstītus banku pakalpojumus.

uz mobilajām iekārtām balstītus banku pakalpojumus.

Grozījums Nr. 206

Grozījums Nr. 206

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – VI iedaļa – B daļa

I pielikums – VI iedaļa – B daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| B. | Tīmekļa vietnes, ko izmanto banku pakalpojumu sniegšanai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

B.

B.

Tīmekļa vietnes, ko izmanto banku pakalpojumu sniegšanai

svītrots

svītrots

Lai personas ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personas ar invaliditāti, pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā izmantotu pakalpojumus, tos sniedz:

Lai personas ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personas ar invaliditāti, pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā izmantotu pakalpojumus, tos sniedz:

| a) | tīmekļa vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

a)

a)

tīmekļa vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā;

tīmekļa vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā;

Grozījums Nr. 207

Grozījums Nr. 207

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – VI iedaļa – C daļa

I pielikums – VI iedaļa – C daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| C. | Uz mobilajām iekārtām balstītie banku pakalpojumi |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

C.

C.

Uz mobilajām iekārtām balstītie banku pakalpojumi

svītrots

svītrots

| 1. | Lai personas ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personas ar invaliditāti, pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā izmantotu pakalpojumus, tos sniedz: |
| --- | --- |

1.

1.

Lai personas ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personas ar invaliditāti, pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā izmantotu pakalpojumus, tos sniedz:

| a) | informāciju par pakalpojumu darbību un par to pieejamības īpašībām un struktūru nodrošinot šādi: |
| --- | --- |

a)

a)

informāciju par pakalpojumu darbību un par to pieejamības īpašībām un struktūru nodrošinot šādi:

informāciju par pakalpojumu darbību un par to pieejamības īpašībām un struktūru nodrošinot šādi:

| | i) | informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

| | ii) | bezteksta saturam nodrošina alternatīvu, |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

bezteksta saturam nodrošina alternatīvu,

bezteksta saturam nodrošina alternatīvu,

| | iii) | elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai, nodrošina saskaņā ar b) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai, nodrošina saskaņā ar b) apakšpunktu;

elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai, nodrošina saskaņā ar b) apakšpunktu;

| b) | tīmekļa vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

b)

b)

tīmekļa vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā;

tīmekļa vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā;

Grozījums Nr. 208

Grozījums Nr. 208

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – VI iedaļa – D daļa – virsraksts

I pielikums – VI iedaļa – D daļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| D. | Pašapkalpošanās
  termināli
  , tostarp bankomāti, ko izmanto banku pakalpojumu sniegšanai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

D.

Pašapkalpošanās
  termināli
  , tostarp bankomāti, ko izmanto banku pakalpojumu sniegšanai

termināli

| D. | Pašapkalpošanās
  termināļi
  , tostarp
  maksājumu termināļi un
  bankomāti, ko izmanto
  patērētājiem paredzētu
  banku pakalpojumu sniegšanai |
| --- | --- |

D.

Pašapkalpošanās
  termināļi
  , tostarp
  maksājumu termināļi un
  bankomāti, ko izmanto
  patērētājiem paredzētu
  banku pakalpojumu sniegšanai

termināļi

maksājumu termināļi un

patērētājiem paredzētu

Grozījums Nr. 209

Grozījums Nr. 209

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – VI iedaļa – D daļa – 1. punkts

I pielikums – VI iedaļa – D daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Projektēšana un ražošana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Projektēšana un ražošana

| 1. | Projektēšana un ražošana |
| --- | --- |

1.

Projektēšana un ražošana

Lai
  personas ar funkcionāliem ierobežojumiem
  ,
  tostarp
  personas ar invaliditāti un
  personas ar traucējumiem
  ,
  kas saistīti ar novecošanu
  ,
  pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā lietotu produktus
  ,
  tos projektē
  un
  ražo, padarot pieejamus šādus elementus
  :

personas ar funkcionāliem ierobežojumiem

tostarp

personas ar traucējumiem

kas saistīti ar novecošanu

pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā lietotu produktus

tos projektē

ražo, padarot pieejamus šādus elementus

Lai
  panāktu to
  ,
  ka
  personas ar invaliditāti
  maksimāli
  un
  saprātīgi paredzamā veidā izmanto attiecīgos produktus
  ,
  tos projektē un ražo
  ,
  ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības
  , un
  šāda projektēšana un ražošana ietver
  :

panāktu to

ka

maksimāli

saprātīgi paredzamā veidā izmanto attiecīgos produktus

tos projektē un ražo

ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības

šāda projektēšana un ražošana ietver

| a) | pašā produktā
  sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumus
  ,
  instrukcijas, brīdinājumus), kam: |
| --- | --- |

a)

pašā produktā
  sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumus
  ,
  instrukcijas, brīdinājumus), kam:

pašā produktā

marķējumus

instrukcijas, brīdinājumus), kam:

| a) | uz paša produkta
  sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumu
  ,
  instrukciju un brīdinājumu); |
| --- | --- |

a)

uz paša produkta
  sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumu
  ,
  instrukciju un brīdinājumu);

uz paša produkta

marķējumu

instrukciju un brīdinājumu);

| | i) | jābūt uztveramai ar vairāk nekā vienu sensoro kanālu, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

jābūt uztveramai ar vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

jābūt uztveramai ar vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

| | ii) | jābūt saprotamai, |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

jābūt saprotamai,

jābūt saprotamai,

| | iii) | jābūt viegli uztveramai, |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

jābūt viegli uztveramai,

jābūt viegli uztveramai,

| | iv) | un tā ir sagatavota, izmantojot attiecīga lieluma burtus, ņemot vērā paredzētos izmantošanas apstākļus; |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

un tā ir sagatavota, izmantojot attiecīga lieluma burtus, ņemot vērā paredzētos izmantošanas apstākļus;

un tā ir sagatavota, izmantojot attiecīga lieluma burtus, ņemot vērā paredzētos izmantošanas apstākļus;

| b) | produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi)
  saskaņā ar 2. punktu
  ; |
| --- | --- |

b)

produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi)
  saskaņā ar 2. punktu
  ;

saskaņā ar 2. punktu

| b) | produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi); |
| --- | --- |

b)

produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi);

| c) | produkta funkcionalitāti
  saskaņā ar 2. punktu
  , nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  funkcionāliem ierobežojumiem
  vajadzību apmierināšanai; |
| --- | --- |

c)

produkta funkcionalitāti
  saskaņā ar 2. punktu
  , nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  funkcionāliem ierobežojumiem
  vajadzību apmierināšanai;

saskaņā ar 2. punktu

funkcionāliem ierobežojumiem

| c) | produkta funkcionalitāti, nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  invaliditāti
  vajadzību apmierināšanai; |
| --- | --- |

c)

produkta funkcionalitāti, nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  invaliditāti
  vajadzību apmierināšanai;

invaliditāti

| d) | produkta sasaisti ar palīgierīcēm. |
| --- | --- |

d)

produkta sasaisti ar palīgierīcēm.

| d) | produkta sasaisti ar palīgierīcēm. |
| --- | --- |

d)

produkta sasaisti ar palīgierīcēm.

Grozījums Nr. 356

Grozījums Nr. 356

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – VI iedaļa – D daļa – 1.a punkts (jauns)

I pielikums – VI iedaļa – D daļa – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | Atbalsta pakalpojumi



  Atbalsta pakalpojumi (palīdzības dienesti, zvanu centri, tehniskais atbalsts, telefonijas pakalpojumi un mācību pakalpojumi), ja ir pieejami, nodrošina informāciju par produkta pieejamību un tā saderību ar atbalsta tehnoloģijām lietotājiem ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar invaliditāti pieejamos sakaru režīmos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a

1.a

Atbalsta pakalpojumi

Atbalsta pakalpojumi (palīdzības dienesti, zvanu centri, tehniskais atbalsts, telefonijas pakalpojumi un mācību pakalpojumi), ja ir pieejami, nodrošina informāciju par produkta pieejamību un tā saderību ar atbalsta tehnoloģijām lietotājiem ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar invaliditāti pieejamos sakaru režīmos.

Atbalsta pakalpojumi (palīdzības dienesti, zvanu centri, tehniskais atbalsts, telefonijas pakalpojumi un mācību pakalpojumi), ja ir pieejami, nodrošina informāciju par produkta pieejamību un tā saderību ar atbalsta tehnoloģijām lietotājiem ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar invaliditāti pieejamos sakaru režīmos.

Grozījums Nr. 210

Grozījums Nr. 210

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – VI iedaļa – D daļa – 2. punkts

I pielikums – VI iedaļa – D daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

[...]

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 211

Grozījums Nr. 211

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – VII iedaļa – virsraksts

I pielikums – VII iedaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| E-grāmatas | E-grāmatas
  un saistītais aprīkojums |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

E-grāmatas

E-grāmatas
  un saistītais aprīkojums

un saistītais aprīkojums

Grozījums Nr. 305

Grozījums Nr. 305

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – VII iedaļa – A daļa – 1. punkts

I pielikums – VII iedaļa – A daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Lai
  personas ar funkcionāliem ierobežojumiem
  ,
  tostarp
  personas ar invaliditāti
  , pēc iespējas vairāk paredzētajā
  veidā
  izmantotu
  pakalpojumus, tos sniedz: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Lai
  personas ar funkcionāliem ierobežojumiem
  ,
  tostarp
  personas ar invaliditāti
  , pēc iespējas vairāk paredzētajā
  veidā
  izmantotu
  pakalpojumus, tos sniedz:

personas ar funkcionāliem ierobežojumiem

tostarp

, pēc iespējas vairāk paredzētajā

izmantotu

| 1. | Lai
  panāktu to
  ,
  ka
  personas ar invaliditāti
  maksimāli un saprātīgi paredzamā
  veidā
  izmanto attiecīgos
  pakalpojumus, tos sniedz
  , ievērojot šajā direktīvā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības, un šāda pakalpojumu sniegšana ietver: |
| --- | --- |

1.

Lai
  panāktu to
  ,
  ka
  personas ar invaliditāti
  maksimāli un saprātīgi paredzamā
  veidā
  izmanto attiecīgos
  pakalpojumus, tos sniedz
  , ievērojot šajā direktīvā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības, un šāda pakalpojumu sniegšana ietver:

panāktu to

ka

maksimāli un saprātīgi paredzamā

izmanto attiecīgos

, ievērojot šajā direktīvā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības, un šāda pakalpojumu sniegšana ietver:

| (a) | nodrošinot pakalpojuma sniegšanā izmantoto produktu pieejamību saskaņā ar B punktā “Produkti” paredzētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

(a)

nodrošinot pakalpojuma sniegšanā izmantoto produktu pieejamību saskaņā ar B punktā “Produkti” paredzētajiem noteikumiem;

nodrošinot pakalpojuma sniegšanā izmantoto produktu pieejamību saskaņā ar B punktā “Produkti” paredzētajiem noteikumiem;

| (a) | produktus, ko
  pakalpojumu
  sniedzēji izmanto attiecīgā pakalpojuma sniegšanai saskaņā ar šīs iedaļas B punktā paredzētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

(a)

produktus, ko
  pakalpojumu
  sniedzēji izmanto attiecīgā pakalpojuma sniegšanai saskaņā ar šīs iedaļas B punktā paredzētajiem noteikumiem;

produktus, ko

sniedzēji izmanto attiecīgā pakalpojuma sniegšanai saskaņā ar šīs iedaļas B punktā paredzētajiem noteikumiem;

| (b) | informāciju par
  pakalpojumu
  darbību un par to pieejamības īpašībām un struktūru nodrošinot šādi: |
| --- | --- |

(b)

informāciju par
  pakalpojumu
  darbību un par to pieejamības īpašībām un struktūru nodrošinot šādi:

informāciju par

darbību un par to pieejamības īpašībām un struktūru nodrošinot šādi:

| (b) | nodrošinot informāciju par pakalpojuma darbību un tā pieejamības aspektiem un iekārtām
  ,
  un sniedzot pieejamo informāciju (metadatus) par produktu un pakalpojumu pieejamības elementiem; |
| --- | --- |

(b)

nodrošinot informāciju par pakalpojuma darbību un tā pieejamības aspektiem un iekārtām
  ,
  un sniedzot pieejamo informāciju (metadatus) par produktu un pakalpojumu pieejamības elementiem;

nodrošinot informāciju par pakalpojuma darbību un tā pieejamības aspektiem un iekārtām

un sniedzot pieejamo informāciju (metadatus) par produktu un pakalpojumu pieejamības elementiem;

| | (
  i) | informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu, |
| --- | --- | --- |

(
  i)

i)

informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

| | (ii) | bezteksta saturam nodrošina alternatīvu, |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

bezteksta saturam nodrošina alternatīvu,

bezteksta saturam nodrošina alternatīvu,

| | (iii) | elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai
  , nodrošina saskaņā ar c) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai
  , nodrošina saskaņā ar c) apakšpunktu;

, nodrošina saskaņā ar c) apakšpunktu;

| (ba) | elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas
  un e-grāmatas ierīci
  , kas nepieciešamas
  attiecīgā
  pakalpojuma sniegšanai; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas
  un e-grāmatas ierīci
  , kas nepieciešamas
  attiecīgā
  pakalpojuma sniegšanai;

un e-grāmatas ierīci

attiecīgā

| (c) | tīmekļa vietnes padarot pieejamas
  konsekventā un
  piemērotā veidā, lai nodrošinātu
  lietotāju
  uztveri
  ,
  darbību
  un
  izpratni
  , tostarp satura
  noformējuma pielāgojamību
  un
  mijiedarbību, un
  ,
  ja vajadzīgs,
  nodrošinot pieejamu
  elektronisko
  alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un
  atbalsta tehnoloģijām
  , kas
  pieejamas
  Savienības un starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

(c)

tīmekļa vietnes padarot pieejamas
  konsekventā un
  piemērotā veidā, lai nodrošinātu
  lietotāju
  uztveri
  ,
  darbību
  un
  izpratni
  , tostarp satura
  noformējuma pielāgojamību
  un
  mijiedarbību, un
  ,
  ja vajadzīgs,
  nodrošinot pieejamu
  elektronisko
  alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un
  atbalsta tehnoloģijām
  , kas
  pieejamas
  Savienības un starptautiskā mērogā.

tīmekļa vietnes padarot pieejamas

piemērotā veidā, lai nodrošinātu

uztveri

darbību

izpratni

noformējuma pielāgojamību

mijiedarbību, un

ja vajadzīgs,

elektronisko

atbalsta tehnoloģijām

pieejamas

| (c) | tīmekļa vietņu un uz mobilajām iekārtām balstītu lietojumprogrammu darīšanu pieejamu
  konsekventā un lietotāju
  uztverei
  ,
  darbībai
  un
  izpratnei atbilstošā veidā
  , tostarp satura
  izklāsta
  un
  mijiedarbības pielāgojamības nodrošināšanu
  ,
  nepieciešamības gadījumā
  nodrošinot pieejamu
  elektronisku
  alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un
  tehniskajiem palīglīdzekļiem
  , kas
  pieejami
  Savienības un starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

(c)

tīmekļa vietņu un uz mobilajām iekārtām balstītu lietojumprogrammu darīšanu pieejamu
  konsekventā un lietotāju
  uztverei
  ,
  darbībai
  un
  izpratnei atbilstošā veidā
  , tostarp satura
  izklāsta
  un
  mijiedarbības pielāgojamības nodrošināšanu
  ,
  nepieciešamības gadījumā
  nodrošinot pieejamu
  elektronisku
  alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un
  tehniskajiem palīglīdzekļiem
  , kas
  pieejami
  Savienības un starptautiskā mērogā;

tīmekļa vietņu un uz mobilajām iekārtām balstītu lietojumprogrammu darīšanu pieejamu

uztverei

darbībai

izpratnei atbilstošā veidā

izklāsta

mijiedarbības pielāgojamības nodrošināšanu

nepieciešamības gadījumā

elektronisku

tehniskajiem palīglīdzekļiem

pieejami

| (d) | sniedzot pieejamu informāciju
  par papildināmību ar palīdzības pakalpojumiem; |
| --- | --- |

(d)

sniedzot pieejamu informāciju
  par papildināmību ar palīdzības pakalpojumiem;

sniedzot pieejamu informāciju

| (d) | pieejamas informācijas
  par papildināmību ar palīdzības pakalpojumiem
  nodrošināšanu
  ; |
| --- | --- |

(d)

pieejamas informācijas
  par papildināmību ar palīdzības pakalpojumiem
  nodrošināšanu
  ;

pieejamas informācijas

nodrošināšanu

| (e) | ietverot funkcijas, prakses, politikas un procedūras, kā arī izmaiņas pakalpojuma darbībā, lai apmierinātu personu ar
  funkcionāliem ierobežojumiem vajadzības
  . |
| --- | --- |

(e)

ietverot funkcijas, prakses, politikas un procedūras, kā arī izmaiņas pakalpojuma darbībā, lai apmierinātu personu ar
  funkcionāliem ierobežojumiem vajadzības
  .

funkcionāliem ierobežojumiem vajadzības

| (e) | ietverot funkcijas, prakses, politikas un procedūras, kā arī izmaiņas pakalpojuma darbībā, lai apmierinātu personu ar
  invaliditāti vajadzības, kas jāpanāk, nodrošinot tādas navigācijas iespējas dokumentā kā dinamisku izkārtojumu, iespēju sinhronizēt teksta un audio formāta saturu, sniedzot iespēju izmantot tehnoloģiju teksta konvertācijai runā, nodrošinot iespēju veikt alternatīvu satura demonstrāciju un nodrošinot tā sadarbspēju ar dažādiem tehniskajiem palīglīdzekļiem tā, ka ir panākta uztveramība, saprotamība, izmantojamība un maksimāla saderība ar lietotāju aģentiem
  . |
| --- | --- |

(e)

ietverot funkcijas, prakses, politikas un procedūras, kā arī izmaiņas pakalpojuma darbībā, lai apmierinātu personu ar
  invaliditāti vajadzības, kas jāpanāk, nodrošinot tādas navigācijas iespējas dokumentā kā dinamisku izkārtojumu, iespēju sinhronizēt teksta un audio formāta saturu, sniedzot iespēju izmantot tehnoloģiju teksta konvertācijai runā, nodrošinot iespēju veikt alternatīvu satura demonstrāciju un nodrošinot tā sadarbspēju ar dažādiem tehniskajiem palīglīdzekļiem tā, ka ir panākta uztveramība, saprotamība, izmantojamība un maksimāla saderība ar lietotāju aģentiem
  .

invaliditāti vajadzības, kas jāpanāk, nodrošinot tādas navigācijas iespējas dokumentā kā dinamisku izkārtojumu, iespēju sinhronizēt teksta un audio formāta saturu, sniedzot iespēju izmantot tehnoloģiju teksta konvertācijai runā, nodrošinot iespēju veikt alternatīvu satura demonstrāciju un nodrošinot tā sadarbspēju ar dažādiem tehniskajiem palīglīdzekļiem tā, ka ir panākta uztveramība, saprotamība, izmantojamība un maksimāla saderība ar lietotāju aģentiem

Grozījums Nr. 358

Grozījums Nr. 358

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – VII iedaļa – B daļa – 1. punkts

I pielikums – VII iedaļa – B daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Projektēšana un ražošana Lai personas ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personas ar invaliditāti
  un personas ar traucējumiem
  ,
  kas saistīti ar novecošanu,
  pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā lietotu produktus, tos projektē un ražo,
  padarot pieejamus šādus elementus
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Projektēšana un ražošana Lai personas ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personas ar invaliditāti
  un personas ar traucējumiem
  ,
  kas saistīti ar novecošanu,
  pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā lietotu produktus, tos projektē un ražo,
  padarot pieejamus šādus elementus
  :

un personas ar traucējumiem

kas saistīti ar novecošanu,

padarot pieejamus šādus elementus

| 1. | Projektēšana un ražošana Lai personas ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personas ar invaliditāti, pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā lietotu produktus, tos projektē un ražo,
  ievērojot šādas pieejamības prasības
  : |
| --- | --- |

1.

Projektēšana un ražošana Lai personas ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personas ar invaliditāti, pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā lietotu produktus, tos projektē un ražo,
  ievērojot šādas pieejamības prasības
  :

ievērojot šādas pieejamības prasības

| a) | uz paša produkta
  sniegto
  produkta lietošanas
  informāciju (marķējumus
  , instrukcijas,
  brīdinājumus), kam
  : |
| --- | --- |

a)

uz paša produkta
  sniegto
  produkta lietošanas
  informāciju (marķējumus
  , instrukcijas,
  brīdinājumus), kam
  :

sniegto

informāciju (marķējumus

brīdinājumus), kam

| a) | uz paša produkta
  sniegtā
  produkta lietošanas
  informācija (marķējums
  , instrukcijas,
  brīdinājumi) ir vairākos pieejamos formātos un
  : |
| --- | --- |

a)

uz paša produkta
  sniegtā
  produkta lietošanas
  informācija (marķējums
  , instrukcijas,
  brīdinājumi) ir vairākos pieejamos formātos un
  :

sniegtā

informācija (marķējums

brīdinājumi) ir vairākos pieejamos formātos un

| | i) | jābūt uztveramai
  ar vairāk nekā vienu sensoro kanālu, |
| --- | --- | --- |

i)

jābūt uztveramai
  ar vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

jābūt uztveramai

| | i) | ir uztverama
  ar vairāk nekā vienu sensoro kanālu, |
| --- | --- | --- |

i)

ir uztverama
  ar vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

ir uztverama

| | ii) | jābūt saprotamai
  , |
| --- | --- | --- |

ii)

jābūt saprotamai
  ,

jābūt saprotamai

| | ii) | ir saprotama
  , |
| --- | --- | --- |

ii)

ir saprotama
  ,

ir saprotama

| | iii) | jābūt
  viegli
  uztveramai, |
| --- | --- | --- |

iii)

jābūt
  viegli
  uztveramai,

jābūt

uztveramai,

| | iii) | ir
  viegli
  uztverama; |
| --- | --- | --- |

iii)

ir
  viegli
  uztverama;

ir

uztverama;

| | iv) | un tā ir sagatavota, izmantojot attiecīga lieluma burtus, ņemot vērā paredzētos
  izmantošanas
  apstākļus; |
| --- | --- | --- |

iv)

un tā ir sagatavota, izmantojot attiecīga lieluma burtus, ņemot vērā paredzētos
  izmantošanas
  apstākļus;

izmantošanas

| | iv) | un tā ir sagatavota, izmantojot attiecīga lieluma burtus
  ar pietiekamu rakstzīmju un fona kontrastu
  ,
  lai maksimāli palielinātu tās lasāmību,
  ņemot vērā paredzētos
  lietošanas
  apstākļus; |
| --- | --- | --- |

iv)

un tā ir sagatavota, izmantojot attiecīga lieluma burtus
  ar pietiekamu rakstzīmju un fona kontrastu
  ,
  lai maksimāli palielinātu tās lasāmību,
  ņemot vērā paredzētos
  lietošanas
  apstākļus;

ar pietiekamu rakstzīmju un fona kontrastu

lai maksimāli palielinātu tās lasāmību,

lietošanas

| b) | produkta iepakojumu, tostarp tajā sniegto informāciju (par atvēršanu, aizvēršanu, lietošanu, likvidēšanu); |
| --- | --- |

b)

produkta iepakojumu, tostarp tajā sniegto informāciju (par atvēršanu, aizvēršanu, lietošanu, likvidēšanu);

| b) | produkta iepakojumu, tostarp tajā sniegto informāciju (par atvēršanu, aizvēršanu, lietošanu, likvidēšanu)
  , un norādi par produkta zīmolu, nosaukumu un veidu, kas: |
| --- | --- |

b)

produkta iepakojumu, tostarp tajā sniegto informāciju (par atvēršanu, aizvēršanu, lietošanu, likvidēšanu)
  , un norādi par produkta zīmolu, nosaukumu un veidu, kas:

, un norādi par produkta zīmolu, nosaukumu un veidu, kas:

| | i) | atbilst 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajām prasībām, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

atbilst 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajām prasībām,

atbilst 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajām prasībām,

| | ii) | vienkārši un precīzi informē lietotājus, ka produktam ir pieejamības elementi un ka tas ir sadarbspējīgs ar tehniskajiem palīglīdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

vienkārši un precīzi informē lietotājus, ka produktam ir pieejamības elementi un ka tas ir sadarbspējīgs ar tehniskajiem palīglīdzekļiem;

vienkārši un precīzi informē lietotājus, ka produktam ir pieejamības elementi un ka tas ir sadarbspējīgs ar tehniskajiem palīglīdzekļiem;

| c) | produkta lietošanas, uzstādīšanas un uzturēšanas, glabāšanas un likvidēšanas
  instrukciju, kas
  atbilst šādām prasībām: |
| --- | --- |

c)

produkta lietošanas, uzstādīšanas un uzturēšanas, glabāšanas un likvidēšanas
  instrukciju, kas
  atbilst šādām prasībām:

instrukciju, kas

| c) | atsevišķi nodrošināta vai produktā integrēta
  produkta lietošanas, uzstādīšanas un uzturēšanas, glabāšanas un likvidēšanas
  instrukcija
  atbilst šādām prasībām: |
| --- | --- |

c)

atsevišķi nodrošināta vai produktā integrēta
  produkta lietošanas, uzstādīšanas un uzturēšanas, glabāšanas un likvidēšanas
  instrukcija
  atbilst šādām prasībām:

atsevišķi nodrošināta vai produktā integrēta

instrukcija

| | i) | instrukcijas saturs ir pieejams teksta formātos
  , kas
  izmantojami, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu, |
| --- | --- | --- |

i)

instrukcijas saturs ir pieejams teksta formātos
  , kas
  izmantojami, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

instrukcijas saturs ir pieejams teksta formātos

izmantojami, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

| | i) | instrukcija tiek nodrošināta pieejamā tīmekļa formātā un elektroniska ārpustīmekļa dokumenta formātā
  , kas
  ir gan saprotams, gan izmantojams, un |
| --- | --- | --- |

i)

instrukcija tiek nodrošināta pieejamā tīmekļa formātā un elektroniska ārpustīmekļa dokumenta formātā
  , kas
  ir gan saprotams, gan izmantojams, un

instrukcija tiek nodrošināta pieejamā tīmekļa formātā un elektroniska ārpustīmekļa dokumenta formātā

ir gan saprotams, gan izmantojams, un

| | ii) | instrukcijas nodrošina alternatīvu bezteksta saturam
  ; |
| --- | --- | --- |

ii)

instrukcijas nodrošina alternatīvu bezteksta saturam
  ;

instrukcijas nodrošina alternatīvu bezteksta saturam

| | ii) | ražotājs uzskaita un izskaidro, kā lietot produkta pieejamības funkcijas, un tā saderību ar tehniskiem palīglīdzekļiem
  ; |
| --- | --- | --- |

ii)

ražotājs uzskaita un izskaidro, kā lietot produkta pieejamības funkcijas, un tā saderību ar tehniskiem palīglīdzekļiem
  ;

ražotājs uzskaita un izskaidro, kā lietot produkta pieejamības funkcijas, un tā saderību ar tehniskiem palīglīdzekļiem

| d) | produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi) saskaņā ar 2. punktu; |
| --- | --- |

d)

produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi) saskaņā ar 2. punktu;

| d) | produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi) saskaņā ar 2. punktu; |
| --- | --- |

d)

produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi) saskaņā ar 2. punktu;

| e) | produkta funkcionalitāti saskaņā ar 2. punktu, nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar funkcionāliem ierobežojumiem vajadzību apmierināšanai; |
| --- | --- |

e)

produkta funkcionalitāti saskaņā ar 2. punktu, nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar funkcionāliem ierobežojumiem vajadzību apmierināšanai;

| e) | produkta funkcionalitāti saskaņā ar 2. punktu, nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar funkcionāliem ierobežojumiem vajadzību apmierināšanai; |
| --- | --- |

e)

produkta funkcionalitāti saskaņā ar 2. punktu, nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar funkcionāliem ierobežojumiem vajadzību apmierināšanai;

| f) | produkta sasaisti ar palīgierīcēm
  . |
| --- | --- |

f)

produkta sasaisti ar palīgierīcēm
  .

produkta sasaisti ar palīgierīcēm

| f) | attiecīgā gadījumā — saderību ar atbalsta ierīcēm un tehnoloģijām
  . |
| --- | --- |

f)

attiecīgā gadījumā — saderību ar atbalsta ierīcēm un tehnoloģijām
  .

attiecīgā gadījumā — saderību ar atbalsta ierīcēm un tehnoloģijām

Grozījums Nr. 214

Grozījums Nr. 214

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – VII iedaļa – B daļa – 2. punkts

I pielikums – VII iedaļa – B daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

[...]

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 215, 296, 306 un 359

Grozījums Nr. 215, 296, 306 un 359

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – VIII iedaļa – A daļa – 1. punkts

I pielikums – VIII iedaļa – A daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Lai
  personas ar funkcionāliem ierobežojumiem
  ,
  tostarp
  personas ar invaliditāti
  , pēc iespējas vairāk paredzētajā
  veidā
  izmantotu
  pakalpojumus, tos sniedz: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Lai
  personas ar funkcionāliem ierobežojumiem
  ,
  tostarp
  personas ar invaliditāti
  , pēc iespējas vairāk paredzētajā
  veidā
  izmantotu
  pakalpojumus, tos sniedz:

personas ar funkcionāliem ierobežojumiem

tostarp

, pēc iespējas vairāk paredzētajā

izmantotu

| 1. | Lai
  panāktu to
  ,
  ka
  personas ar invaliditāti
  maksimāli un saprātīgi paredzamā
  veidā
  izmanto attiecīgos
  pakalpojumus, tos sniedz
  , ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības, un šāda pakalpojumu sniegšana ietver: |
| --- | --- |

1.

Lai
  panāktu to
  ,
  ka
  personas ar invaliditāti
  maksimāli un saprātīgi paredzamā
  veidā
  izmanto attiecīgos
  pakalpojumus, tos sniedz
  , ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības, un šāda pakalpojumu sniegšana ietver:

panāktu to

ka

maksimāli un saprātīgi paredzamā

izmanto attiecīgos

, ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības, un šāda pakalpojumu sniegšana ietver:

| a) | informāciju par
  pakalpojumu
  darbību un par
  to
  pieejamības īpašībām un struktūru
  nodrošinot šādi: |
| --- | --- |

a)

informāciju par
  pakalpojumu
  darbību un par
  to
  pieejamības īpašībām un struktūru
  nodrošinot šādi:

pakalpojumu

to

nodrošinot šādi:

| a) | informāciju par
  attiecīgā pakalpojuma
  darbību un par
  tā
  pieejamības īpašībām un struktūru; |
| --- | --- |

a)

informāciju par
  attiecīgā pakalpojuma
  darbību un par
  tā
  pieejamības īpašībām un struktūru;

attiecīgā pakalpojuma

tā

| | i) | informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

| | ii) | bezteksta saturam nodrošina alternatīvu, |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

bezteksta saturam nodrošina alternatīvu,

bezteksta saturam nodrošina alternatīvu,

| | iii) | elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai, nodrošina saskaņā ar b) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai, nodrošina saskaņā ar b) apakšpunktu;

| aa) | elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes
  un mobilās
  lietojumprogrammas
  un tīmekļa vietne un informāciju par elektroniskās identifikācijas, drošības un maksājumu veikšanas līdzekļiem
  , kas
  nepieciešami,
  pakalpojuma sniegšanai, nodrošina saskaņā ar b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

aa)

aa)

elektronisko informāciju, tostarp saistītās tiešsaistes
  un mobilās
  lietojumprogrammas
  un tīmekļa vietne un informāciju par elektroniskās identifikācijas, drošības un maksājumu veikšanas līdzekļiem
  , kas
  nepieciešami,
  pakalpojuma sniegšanai, nodrošina saskaņā ar b) apakšpunktu;

un mobilās

un tīmekļa vietne un informāciju par elektroniskās identifikācijas, drošības un maksājumu veikšanas līdzekļiem

nepieciešami,

| b) | tīmekļa vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

b)

tīmekļa vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā;

| b) | tīmekļa vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

b)

tīmekļa vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā;

| ba) | uz mobilajām iekārtām balstītus e-komercijas pakalpojumus. |
| --- | --- |

ba)

ba)

uz mobilajām iekārtām balstītus e-komercijas pakalpojumus.

uz mobilajām iekārtām balstītus e-komercijas pakalpojumus.

Grozījums Nr. 360

Grozījums Nr. 360

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – VIII iedaļa – A daļa – 1.a punkts (jauns)

I pielikums – VIII iedaļa – A daļa – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | Atbalsta pakalpojumi: atbalsta pakalpojumi (palīdzības dienesti, zvanu centri, tehniskais atbalsts, telefonijas pakalpojumi un mācību pakalpojumi), ja ir pieejami, nodrošina informāciju par pakalpojuma pieejamību un tā saderību ar atbalsta tehnoloģijām lietotājiem ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar invaliditāti pieejamos sakaru režīmos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a

1.a

Atbalsta pakalpojumi: atbalsta pakalpojumi (palīdzības dienesti, zvanu centri, tehniskais atbalsts, telefonijas pakalpojumi un mācību pakalpojumi), ja ir pieejami, nodrošina informāciju par pakalpojuma pieejamību un tā saderību ar atbalsta tehnoloģijām lietotājiem ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar invaliditāti pieejamos sakaru režīmos.

Grozījums Nr. 335

Grozījums Nr. 335

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – VIIIa iedaļa

I pielikums – VIIIa iedaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | SECTION VIIIa |
| | Accommodation services |
| | Services |
| | 1. | Lai personas ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personas ar invaliditāti, pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā izmantotu pakalpojumus, tos sniedz: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

SECTION VIIIa

SECTION VIIIa

Accommodation services

Accommodation services

Services

Services

1.

1.

Lai personas ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personas ar invaliditāti, pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā izmantotu pakalpojumus, tos sniedz:

| | a) | informāciju par pakalpojumu darbību un par to pieejamības īpašībām un struktūru nodrošinot šādi:










  i) | padarot tos pieejamus tīmekļa vietnes formātā, kas padarīts viegli uztverams, izmantojams, saprotams un robusts saskaņā ar b) apakšpunktu, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

a)

informāciju par pakalpojumu darbību un par to pieejamības īpašībām un struktūru nodrošinot šādi:

informāciju par pakalpojumu darbību un par to pieejamības īpašībām un struktūru nodrošinot šādi:

i)

i)

padarot tos pieejamus tīmekļa vietnes formātā, kas padarīts viegli uztverams, izmantojams, saprotams un robusts saskaņā ar b) apakšpunktu,

padarot tos pieejamus tīmekļa vietnes formātā, kas padarīts viegli uztverams, izmantojams, saprotams un robusts saskaņā ar b) apakšpunktu,

| ii) | uzskaitot pakalpojuma pieejamības elementus un izskaidrojot, kā šos elementus izmantot, un tā papildināmību ar dažādiem tehniskajiem palīglīdzekļiem; |
| --- | --- |

ii)

ii)

uzskaitot pakalpojuma pieejamības elementus un izskaidrojot, kā šos elementus izmantot, un tā papildināmību ar dažādiem tehniskajiem palīglīdzekļiem;

uzskaitot pakalpojuma pieejamības elementus un izskaidrojot, kā šos elementus izmantot, un tā papildināmību ar dažādiem tehniskajiem palīglīdzekļiem;

| | b) | tīmekļa vietnes un pakalpojuma sniegšanai vajadzīgās tiešsaistes lietojumprogrammas padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā robustā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

tīmekļa vietnes un pakalpojuma sniegšanai vajadzīgās tiešsaistes lietojumprogrammas padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā robustā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā;

tīmekļa vietnes un pakalpojuma sniegšanai vajadzīgās tiešsaistes lietojumprogrammas padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu; un tādā robustā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā;

| | c) | uz mobilajiem sakariem balstītus pakalpojumus un e-komercijas pakalpojumu sniegšanai nepieciešamās mobilo tālruņu lietotnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu, un tādā robustā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā; |
| --- | --- | --- |

c)

c)

uz mobilajiem sakariem balstītus pakalpojumus un e-komercijas pakalpojumu sniegšanai nepieciešamās mobilo tālruņu lietotnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu, un tādā robustā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā;

uz mobilajiem sakariem balstītus pakalpojumus un e-komercijas pakalpojumu sniegšanai nepieciešamās mobilo tālruņu lietotnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu lietotāju uztveri, darbību un izpratni, tostarp satura noformējuma pielāgojamību un mijiedarbību, un, ja vajadzīgs, nodrošinot pieejamu elektronisko alternatīvu, un tādā robustā veidā, kas veicina sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un atbalsta tehnoloģijām, kas pieejamas Savienības un starptautiskā mērogā;

| | d) | padarot saprotamus, viegli uztveramus, izmantojamus un robustus pakalpojuma sniegšanai vajadzīgos elektroniskās identifikācijas, drošības un maksājumu veikšanas līdzekļus un nemazinot lietotāja drošību un privātumu; |
| --- | --- | --- |

d)

d)

padarot saprotamus, viegli uztveramus, izmantojamus un robustus pakalpojuma sniegšanai vajadzīgos elektroniskās identifikācijas, drošības un maksājumu veikšanas līdzekļus un nemazinot lietotāja drošību un privātumu;

padarot saprotamus, viegli uztveramus, izmantojamus un robustus pakalpojuma sniegšanai vajadzīgos elektroniskās identifikācijas, drošības un maksājumu veikšanas līdzekļus un nemazinot lietotāja drošību un privātumu;

| | e) | būvēto vidi padara pieejamu personām ar invaliditāti saskaņā ar X iedaļā paredzētajām prasībām, tostarp:










  i) | visas koplietošanas telpas (viesu uzņemšanas telpas, ieejas, atpūtas telpas, konferenču telpas utt.), |
| --- | --- | --- | --- |

e)

e)

būvēto vidi padara pieejamu personām ar invaliditāti saskaņā ar X iedaļā paredzētajām prasībām, tostarp:

būvēto vidi padara pieejamu personām ar invaliditāti saskaņā ar X iedaļā paredzētajām prasībām, tostarp:

i)

i)

visas koplietošanas telpas (viesu uzņemšanas telpas, ieejas, atpūtas telpas, konferenču telpas utt.),

visas koplietošanas telpas (viesu uzņemšanas telpas, ieejas, atpūtas telpas, konferenču telpas utt.),

| ii) | telpas saskaņā ar X iedaļā paredzētajām prasībām; minimālais pieejamo telpu skaits uzņēmumā ir šāds:








  — | uzņēmumos, kuros ir mazāk nekā 20 numuru — 1 pieejams numurs, |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

telpas saskaņā ar X iedaļā paredzētajām prasībām; minimālais pieejamo telpu skaits uzņēmumā ir šāds:

telpas saskaņā ar X iedaļā paredzētajām prasībām; minimālais pieejamo telpu skaits uzņēmumā ir šāds:

—

uzņēmumos, kuros ir mazāk nekā 20 numuru — 1 pieejams numurs,

uzņēmumos, kuros ir mazāk nekā 20 numuru — 1 pieejams numurs,

| — | uzņēmumos, kuros ir vairāk nekā 20, bet mazāk nekā 50 numuru — 2 pieejami numuri, |
| --- | --- |

—

uzņēmumos, kuros ir vairāk nekā 20, bet mazāk nekā 50 numuru — 2 pieejami numuri,

uzņēmumos, kuros ir vairāk nekā 20, bet mazāk nekā 50 numuru — 2 pieejami numuri,

| — | par katriem nākamajiem 50 numuriem — papildus 1 pieejams numurs. |
| --- | --- |

—

par katriem nākamajiem 50 numuriem — papildus 1 pieejams numurs.

par katriem nākamajiem 50 numuriem — papildus 1 pieejams numurs.

| 2. | Atbalsta pakalpojumi



  Atbalsta pakalpojumi (palīdzības dienesti, zvanu centri, tehniskais atbalsts, telefonijas pakalpojumi un mācību pakalpojumi), ja ir pieejami, nodrošina informāciju par pakalpojuma pieejamību un tā saderību ar atbalsta tehnoloģijām lietotājiem ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar invaliditāti, pieejamos sakaru režīmos. |
| --- | --- |

2.

2.

Atbalsta pakalpojumi

Atbalsta pakalpojumi (palīdzības dienesti, zvanu centri, tehniskais atbalsts, telefonijas pakalpojumi un mācību pakalpojumi), ja ir pieejami, nodrošina informāciju par pakalpojuma pieejamību un tā saderību ar atbalsta tehnoloģijām lietotājiem ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar invaliditāti, pieejamos sakaru režīmos.

Atbalsta pakalpojumi (palīdzības dienesti, zvanu centri, tehniskais atbalsts, telefonijas pakalpojumi un mācību pakalpojumi), ja ir pieejami, nodrošina informāciju par pakalpojuma pieejamību un tā saderību ar atbalsta tehnoloģijām lietotājiem ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar invaliditāti, pieejamos sakaru režīmos.

Grozījums Nr. 216

Grozījums Nr. 216

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – IX iedaļa – A daļa – 1. punkts

I pielikums – IX iedaļa – A daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Projektēšana un ražošana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Projektēšana un ražošana

| 1. | Projektēšana un ražošana |
| --- | --- |

1.

Projektēšana un ražošana

Lai
  personas ar funkcionāliem ierobežojumiem
  ,
  tostarp
  personas ar invaliditāti un
  personas ar traucējumiem
  ,
  kas saistīti ar novecošanu
  ,
  pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā lietotu produktus
  ,
  tos projektē
  un
  ražo, padarot pieejamus šādus elementus
  :

personas ar funkcionāliem ierobežojumiem

tostarp

personas ar traucējumiem

kas saistīti ar novecošanu

pēc iespējas vairāk paredzētajā veidā lietotu produktus

tos projektē

ražo, padarot pieejamus šādus elementus

Lai
  panāktu to
  ,
  ka
  personas ar invaliditāti
  maksimāli
  un
  saprātīgi paredzamā veidā izmanto attiecīgos produktus
  ,
  tos projektē un ražo
  ,
  ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības
  , un
  šāda projektēšana un ražošana ietver
  :

panāktu to

ka

maksimāli

saprātīgi paredzamā veidā izmanto attiecīgos produktus

tos projektē un ražo

ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības

šāda projektēšana un ražošana ietver

| (a) | pašā produktā sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumus
  ,
  instrukcijas, brīdinājumus), kam: |
| --- | --- |

(a)

pašā produktā sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumus
  ,
  instrukcijas, brīdinājumus), kam:

marķējumus

instrukcijas, brīdinājumus), kam:

| (a) | pašā produktā sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumu
  ,
  instrukciju un brīdinājumu); |
| --- | --- |

(a)

pašā produktā sniegto produkta lietošanas informāciju (
  marķējumu
  ,
  instrukciju un brīdinājumu);

marķējumu

instrukciju un brīdinājumu);

| | i) | jābūt uztveramai ar vairāk nekā vienu sensoro kanālu, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

jābūt uztveramai ar vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

jābūt uztveramai ar vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

| | ii) | jābūt saprotamai, |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

jābūt saprotamai,

jābūt saprotamai,

| | iii) | jābūt viegli uztveramai, |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

jābūt viegli uztveramai,

jābūt viegli uztveramai,

| | iv) | un tā ir sagatavota, izmantojot attiecīga lieluma burtus, ņemot vērā paredzētos izmantošanas apstākļus; |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

un tā ir sagatavota, izmantojot attiecīga lieluma burtus, ņemot vērā paredzētos izmantošanas apstākļus;

un tā ir sagatavota, izmantojot attiecīga lieluma burtus, ņemot vērā paredzētos izmantošanas apstākļus;

| (b) | produkta iepakojumu, tostarp tajā sniegto informāciju (par atvēršanu, aizvēršanu, lietošanu, likvidēšanu); |
| --- | --- |

(b)

produkta iepakojumu, tostarp tajā sniegto informāciju (par atvēršanu, aizvēršanu, lietošanu, likvidēšanu);

| (b) | produkta iepakojumu, tostarp tajā sniegto informāciju (par atvēršanu, aizvēršanu, lietošanu, likvidēšanu); |
| --- | --- |

(b)

produkta iepakojumu, tostarp tajā sniegto informāciju (par atvēršanu, aizvēršanu, lietošanu, likvidēšanu);

| (c) | produkta lietošanas, uzstādīšanas un uzturēšanas, glabāšanas un likvidēšanas instrukciju
  , kas atbilst šādām prasībām: |
| --- | --- |

(c)

produkta lietošanas, uzstādīšanas un uzturēšanas, glabāšanas un likvidēšanas instrukciju
  , kas atbilst šādām prasībām:

, kas atbilst šādām prasībām:

| (c) | produkta lietošanas, uzstādīšanas un uzturēšanas, glabāšanas un likvidēšanas instrukciju; |
| --- | --- |

(c)

produkta lietošanas, uzstādīšanas un uzturēšanas, glabāšanas un likvidēšanas instrukciju;

| | i) | instrukcijas saturs ir pieejams teksta formātos, kas izmantojami, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu, un |
| --- | --- | --- |

i)

i)

instrukcijas saturs ir pieejams teksta formātos, kas izmantojami, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu, un

instrukcijas saturs ir pieejams teksta formātos, kas izmantojami, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu, un

| | ii) | bezteksta saturam instrukcijā nodrošina alternatīvu; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

bezteksta saturam instrukcijā nodrošina alternatīvu;

bezteksta saturam instrukcijā nodrošina alternatīvu;

| (d) | produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi)
  saskaņā ar 2. punktu
  ; |
| --- | --- |

(d)

produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi)
  saskaņā ar 2. punktu
  ;

saskaņā ar 2. punktu

| (d) | produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi); |
| --- | --- |

(d)

produkta lietotāja saskarni (lietošanu, vadību un atgriezenisko informāciju, ievadi un izvadi);

| (e) | produkta funkcionalitāti
  saskaņā ar 2. punktu
  , nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  funkcionāliem ierobežojumiem
  vajadzību apmierināšanai; |
| --- | --- |

(e)

produkta funkcionalitāti
  saskaņā ar 2. punktu
  , nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  funkcionāliem ierobežojumiem
  vajadzību apmierināšanai;

saskaņā ar 2. punktu

funkcionāliem ierobežojumiem

| (e) | produkta funkcionalitāti, nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  invaliditāti
  vajadzību apmierināšanai; |
| --- | --- |

(e)

produkta funkcionalitāti, nodrošinot funkcijas, kas paredzētas personu ar
  invaliditāti
  vajadzību apmierināšanai;

invaliditāti

| (f) | produkta sasaisti ar palīgierīcēm. |
| --- | --- |

(f)

produkta sasaisti ar palīgierīcēm.

| (f) | produkta sasaisti ar palīgierīcēm. |
| --- | --- |

(f)

produkta sasaisti ar palīgierīcēm.

Grozījums Nr. 217 un 297/rev

Grozījums Nr. 217 un 297/rev

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – IX iedaļa – A daļa – 2. punkts

I pielikums – IX iedaļa – A daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

[...]

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 218

Grozījums Nr. 218

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – IX iedaļa – B daļa – 1. punkts

I pielikums – IX iedaļa – B daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Lai
  personas ar funkcionāliem ierobežojumiem
  ,
  tostarp
  personas ar invaliditāti
  , pēc iespējas vairāk paredzētajā
  veidā
  izmantotu
  pakalpojumus, tos sniedz: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Lai
  personas ar funkcionāliem ierobežojumiem
  ,
  tostarp
  personas ar invaliditāti
  , pēc iespējas vairāk paredzētajā
  veidā
  izmantotu
  pakalpojumus, tos sniedz:

personas ar funkcionāliem ierobežojumiem

tostarp

, pēc iespējas vairāk paredzētajā

izmantotu

| 1. | Lai
  panāktu to
  ,
  ka
  personas ar invaliditāti
  maksimāli un saprātīgi paredzamā
  veidā
  izmanto attiecīgos
  pakalpojumus, tos sniedz
  , ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības, un šāda pakalpojumu sniegšana ietver
  : |
| --- | --- |

1.

Lai
  panāktu to
  ,
  ka
  personas ar invaliditāti
  maksimāli un saprātīgi paredzamā
  veidā
  izmanto attiecīgos
  pakalpojumus, tos sniedz
  , ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības, un šāda pakalpojumu sniegšana ietver
  :

panāktu to

ka

maksimāli un saprātīgi paredzamā

izmanto attiecīgos

, ievērojot I iedaļas C daļā izklāstītās funkcionālā snieguma prasības, un šāda pakalpojumu sniegšana ietver

| (a) | darot pieejamu
  būvēto vidi, kurā sniedz pakalpojumu, tostarp transporta infrastruktūru, saskaņā ar C daļu, neskarot valsts un Savienības tiesību aktus par nacionālo mākslas, vēstures un arheoloģisko vērtību aizsardzību; |
| --- | --- |

(a)

darot pieejamu
  būvēto vidi, kurā sniedz pakalpojumu, tostarp transporta infrastruktūru, saskaņā ar C daļu, neskarot valsts un Savienības tiesību aktus par nacionālo mākslas, vēstures un arheoloģisko vērtību aizsardzību;

darot pieejamu

| (a) | būvēto vidi, kurā sniedz
  attiecīgo
  pakalpojumu, tostarp transporta infrastruktūru, saskaņā ar C daļu, neskarot valsts un Savienības tiesību aktus par nacionālo mākslas, vēstures un arheoloģisko vērtību aizsardzību; |
| --- | --- |

(a)

būvēto vidi, kurā sniedz
  attiecīgo
  pakalpojumu, tostarp transporta infrastruktūru, saskaņā ar C daļu, neskarot valsts un Savienības tiesību aktus par nacionālo mākslas, vēstures un arheoloģisko vērtību aizsardzību;

attiecīgo

| (b) | pakalpojuma sniegšanai nepieciešamās iekārtas, tostarp transportlīdzekļus, kuģus un aprīkojumu
  , darot pieejamu šādi
  : |
| --- | --- |

(b)

pakalpojuma sniegšanai nepieciešamās iekārtas, tostarp transportlīdzekļus, kuģus un aprīkojumu
  , darot pieejamu šādi
  :

, darot pieejamu šādi

| (b) | pakalpojuma sniegšanai nepieciešamās iekārtas, tostarp transportlīdzekļus, kuģus un aprīkojumu: |
| --- | --- |

(b)

pakalpojuma sniegšanai nepieciešamās iekārtas, tostarp transportlīdzekļus, kuģus un aprīkojumu:

| | i) | būvētās telpas projekts attiecībā uz iekāpšanu tajā, izkāpšanu no tās un tās pārvietošanos un izmantošanu atbilst C
  daļas
  prasībām, |
| --- | --- | --- |

i)

būvētās telpas projekts attiecībā uz iekāpšanu tajā, izkāpšanu no tās un tās pārvietošanos un izmantošanu atbilst C
  daļas
  prasībām,

daļas

| | i) | būvētās telpas projekts attiecībā uz iekāpšanu tajā, izkāpšanu no tās un tās pārvietošanos un izmantošanu atbilst C
  daļā izklāstītajām
  prasībām; |
| --- | --- | --- |

i)

būvētās telpas projekts attiecībā uz iekāpšanu tajā, izkāpšanu no tās un tās pārvietošanos un izmantošanu atbilst C
  daļā izklāstītajām
  prasībām;

daļā izklāstītajām

| | ii) | informācija ir pieejama dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu, |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

informācija ir pieejama dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

informācija ir pieejama dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

| | iii) | bezteksta vizuālajam saturam nodrošina alternatīvu; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

bezteksta vizuālajam saturam nodrošina alternatīvu;

bezteksta vizuālajam saturam nodrošina alternatīvu;

| (c) | nodrošinot
  pakalpojuma
  sniegšanā izmantoto produktu pieejamību
  saskaņā ar A daļā paredzētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

(c)

nodrošinot
  pakalpojuma
  sniegšanā izmantoto produktu pieejamību
  saskaņā ar A daļā paredzētajiem noteikumiem;

nodrošinot

sniegšanā izmantoto produktu pieejamību

| (c) | attiecīgā
  pakalpojuma
  sniegšanai izmantotos produktus
  saskaņā ar A daļā paredzētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

(c)

attiecīgā
  pakalpojuma
  sniegšanai izmantotos produktus
  saskaņā ar A daļā paredzētajiem noteikumiem;

attiecīgā

sniegšanai izmantotos produktus

| (d) | informāciju par pakalpojumu darbību un par to pieejamības īpašībām un struktūru
  nodrošinot šādi: |
| --- | --- |

(d)

informāciju par pakalpojumu darbību un par to pieejamības īpašībām un struktūru
  nodrošinot šādi:

nodrošinot šādi:

| (d) | informāciju par pakalpojumu darbību un par to pieejamības īpašībām un struktūru; |
| --- | --- |

(d)

informāciju par pakalpojumu darbību un par to pieejamības īpašībām un struktūru;

| | i) | informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

informācija ir pieejama teksta formātos, ko lietotāji var izmantot, lai sagatavotu alternatīvus palīgformātus, kurus var sniegt dažādos veidos, kā arī izmantojot vairāk nekā vienu sensoro kanālu,

| | ii) | bezteksta saturam nodrošina alternatīvu, |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

bezteksta saturam nodrošina alternatīvu,

bezteksta saturam nodrošina alternatīvu,

| | iii) | elektronisko informāciju, tostarp tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai, nodrošina saskaņā ar e) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

elektronisko informāciju, tostarp tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai, nodrošina saskaņā ar e) apakšpunktu;

elektronisko informāciju, tostarp tiešsaistes lietojumprogrammas, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai, nodrošina saskaņā ar e) apakšpunktu;

| (e) | tīmekļa
  vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu
  lietotāju
  uztveri
  ,
  darbību
  un
  izpratni
  , tostarp satura
  noformējuma pielāgojamību
  un
  mijiedarbību, un
  ,
  ja vajadzīgs,
  nodrošinot pieejamu
  elektronisko
  alternatīvu; un tādā veidā, kas
  veicina
  sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un
  atbalsta tehnoloģijām, kas
  pieejamas Savienības un starptautiskā
  mērogā
  ; |
| --- | --- |

(e)

tīmekļa
  vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu
  lietotāju
  uztveri
  ,
  darbību
  un
  izpratni
  , tostarp satura
  noformējuma pielāgojamību
  un
  mijiedarbību, un
  ,
  ja vajadzīgs,
  nodrošinot pieejamu
  elektronisko
  alternatīvu; un tādā veidā, kas
  veicina
  sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un
  atbalsta tehnoloģijām, kas
  pieejamas Savienības un starptautiskā
  mērogā
  ;

vietnes padarot pieejamas konsekventā un piemērotā veidā, lai nodrošinātu

uztveri

darbību

izpratni

noformējuma pielāgojamību

mijiedarbību, un

ja vajadzīgs,

elektronisko

veicina

atbalsta tehnoloģijām, kas

mērogā

| (e) | tīmekļa
  vietņu un uz mobilajām iekārtām balstītu iekārtu darīšanu pieejamu konsekventā un
  lietotāju
  uztverei
  ,
  darbībai
  un
  izpratnei atbilstošā veidā
  , tostarp satura
  izklāsta
  un
  mijiedarbības pielāgojamības nodrošināšanu
  ,
  nepieciešamības gadījumā
  nodrošinot pieejamu
  elektronisku
  alternatīvu; un tādā veidā, kas
  atvieglo
  sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un
  palīgtehnoloģijām, kuras ir
  pieejamas Savienības un starptautiskā
  līmenī
  ; |
| --- | --- |

(e)

tīmekļa
  vietņu un uz mobilajām iekārtām balstītu iekārtu darīšanu pieejamu konsekventā un
  lietotāju
  uztverei
  ,
  darbībai
  un
  izpratnei atbilstošā veidā
  , tostarp satura
  izklāsta
  un
  mijiedarbības pielāgojamības nodrošināšanu
  ,
  nepieciešamības gadījumā
  nodrošinot pieejamu
  elektronisku
  alternatīvu; un tādā veidā, kas
  atvieglo
  sadarbspēju ar dažādiem lietotāju aģentiem un
  palīgtehnoloģijām, kuras ir
  pieejamas Savienības un starptautiskā
  līmenī
  ;

vietņu un uz mobilajām iekārtām balstītu iekārtu darīšanu pieejamu konsekventā un

uztverei

darbībai

izpratnei atbilstošā veidā

izklāsta

mijiedarbības pielāgojamības nodrošināšanu

nepieciešamības gadījumā

elektronisku

atvieglo

palīgtehnoloģijām, kuras ir

līmenī

| (f) | sniedzot pieejamu informāciju par
  papildināmību ar palīdzības pakalpojumiem; |
| --- | --- |

(f)

sniedzot pieejamu informāciju par
  papildināmību ar palīdzības pakalpojumiem;

sniedzot pieejamu informāciju par

| (f) | informāciju, kas nepieciešama, lai atvieglotu
  papildināmību ar palīdzības pakalpojumiem; |
| --- | --- |

(f)

informāciju, kas nepieciešama, lai atvieglotu
  papildināmību ar palīdzības pakalpojumiem;

informāciju, kas nepieciešama, lai atvieglotu

| (g) | ietverot funkcijas
  ,
  prakses
  , politikas
  un
  procedūras
  , kā arī izmaiņas
  pakalpojuma darbībā, lai apmierinātu personu ar
  funkcionāliem ierobežojumiem
  vajadzības. |
| --- | --- |

(g)

ietverot funkcijas
  ,
  prakses
  , politikas
  un
  procedūras
  , kā arī izmaiņas
  pakalpojuma darbībā, lai apmierinātu personu ar
  funkcionāliem ierobežojumiem
  vajadzības.

ietverot funkcijas

prakses

un

, kā arī izmaiņas

funkcionāliem ierobežojumiem

| (g) | funkcijas
  ,
  praksi
  , politikas
  nostādnes,
  procedūras
  un izmaiņas attiecīgā
  pakalpojuma darbībā,
  kas paredzētas,
  lai apmierinātu personu ar
  invaliditāti
  vajadzības. |
| --- | --- |

(g)

funkcijas
  ,
  praksi
  , politikas
  nostādnes,
  procedūras
  un izmaiņas attiecīgā
  pakalpojuma darbībā,
  kas paredzētas,
  lai apmierinātu personu ar
  invaliditāti
  vajadzības.

funkcijas

praksi

nostādnes,

un izmaiņas attiecīgā

kas paredzētas,

invaliditāti

Grozījums Nr. 219

Grozījums Nr. 219

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – IX iedaļa – C daļa – 1. punkts– ievaddaļa

I pielikums – IX iedaļa – C daļa – 1. punkts– ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Būvētās vides pieejamība tās neatkarīgai izmantošanai paredzētajā veidā personām ar
  funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar
  invaliditāti, attiecībā uz koplietošanas teritorijām ietver šādus aspektus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Būvētās vides pieejamība tās neatkarīgai izmantošanai paredzētajā veidā personām ar
  funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar
  invaliditāti, attiecībā uz koplietošanas teritorijām ietver šādus aspektus:

funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar

| 1. | Būvētās vides pieejamība tās neatkarīgai izmantošanai paredzētajā veidā personām ar invaliditāti attiecībā uz koplietošanas teritorijām ietver šādus aspektus: |
| --- | --- |

1.

Būvētās vides pieejamība tās neatkarīgai izmantošanai paredzētajā veidā personām ar invaliditāti attiecībā uz koplietošanas teritorijām ietver šādus aspektus:

Grozījums Nr. 220

Grozījums Nr. 220

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – X iedaļa – 1. punkts – ievaddaļa

I pielikums – X iedaļa – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Būvētās vides, kurā sniedz 3. panta 10. punktā minēto pakalpojumu tā neatkarīgai izmantošanai paredzētajā veidā, pieejamība personām ar
  funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar
  invaliditāti, attiecībā uz koplietošanas teritorijām ietver šādus aspektus: | Būvētās vides, kurā sniedz 3. panta 10. punktā minēto pakalpojumu tā neatkarīgai izmantošanai paredzētajā veidā, pieejamība personām ar invaliditāti attiecībā uz koplietošanas teritorijām ietver šādus aspektus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Būvētās vides, kurā sniedz 3. panta 10. punktā minēto pakalpojumu tā neatkarīgai izmantošanai paredzētajā veidā, pieejamība personām ar
  funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar
  invaliditāti, attiecībā uz koplietošanas teritorijām ietver šādus aspektus:

funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personām ar

Būvētās vides, kurā sniedz 3. panta 10. punktā minēto pakalpojumu tā neatkarīgai izmantošanai paredzētajā veidā, pieejamība personām ar invaliditāti attiecībā uz koplietošanas teritorijām ietver šādus aspektus:

Grozījums Nr. 221

Grozījums Nr. 221

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

II pielikums – 4. punkts – 4.1. apakšpunkts

II pielikums – 4. punkts – 4.1. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.1. | Ražotājs uzliek šajā direktīvā minēto CE zīmi katram atsevišķam produktam, kas atbilst piemērojamajām šīs direktīvas prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.1.

4.1.

Ražotājs uzliek šajā direktīvā minēto CE zīmi katram atsevišķam produktam, kas atbilst piemērojamajām šīs direktīvas prasībām.

svītrots

svītrots

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0188/2017).

1

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Direktīva (ES) 2016/797 par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas Savienībā (OV L 138, 26.5.2016., 44. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Direktīva (ES) 2016/797 par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas Savienībā (OV L 138, 26.5.2016., 44. lpp.).

(1b)  
  Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1300/2014 par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām attiecībā uz Savienības dzelzceļa sistēmas pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām (OV L 356, 12.12.2014., 110. lpp.).

1b

Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1300/2014 par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām attiecībā uz Savienības dzelzceļa sistēmas pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām (OV L 356, 12.12.2014., 110. lpp.).

(33)  
  COM(2010) 636.

33

COM(2010) 636.

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/13/ES (2010. gada 10. marts) par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/13/ES (2010. gada 10. marts) par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.).

(34)  
  Priekšlikums
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  direktīvai
  par publiskā sektora struktūru
  tīmekļa vietņu pieejamību
  ,
  COM
  (
  2012
  )
  721
  .

34

Priekšlikums

direktīvai

tīmekļa vietņu pieejamību

COM

2012

721

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes
  2016. gada 26. oktobra Direktīva (ES) 2016/2102
  par publiskā sektora struktūru
  tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (OV L 327, 2.12.2016., 1. lpp.)
  .

34

2016. gada 26. oktobra Direktīva (ES) 2016/2102

tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (OV L 327, 2.12.2016., 1. lpp.)

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1371/2007 par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (OV L 315, 3.12.2007., 14. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1371/2007 par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (OV L 315, 3.12.2007., 14. lpp.).

(1 ter)  
  Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1300/2014 par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām attiecībā uz Savienības dzelzceļa sistēmas pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām (OV L 356, 12.12.2014., 110. lpp.).

1 ter

Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1300/2014 par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām attiecībā uz Savienības dzelzceļa sistēmas pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām (OV L 356, 12.12.2014., 110. lpp.).

(1c)  
  Komisijas 2011. gada 5. maija Regula (ES) Nr. 454/2011 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas dzelzceļu sistēmas pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu (OV L 123, 12.5.2011., 11. lpp.).

1c

Komisijas 2011. gada 5. maija Regula (ES) Nr. 454/2011 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas dzelzceļu sistēmas pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu (OV L 123, 12.5.2011., 11. lpp.).

(1d)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 181/2011 par autobusu pasažieru tiesībām un par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 55, 28.2.2011., 1. lpp.).

1d

Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 181/2011 par autobusu pasažieru tiesībām un par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 55, 28.2.2011., 1. lpp.).

(1e)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1177/2010 par pasažieru tiesībām, ceļojot pa jūru un iekšzemes ūdensceļiem, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 334, 17.12.2010., 1. lpp.).

1e

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1177/2010 par pasažieru tiesībām, ceļojot pa jūru un iekšzemes ūdensceļiem, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 334, 17.12.2010., 1. lpp.).

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/23/ES par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).

35

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/24/ES par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

36

(37)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

37

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/23/ES par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).

35

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/24/ES par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

36

(37)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

37

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1315/2013 par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1315/2013 par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

(1a)  
  Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīva 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm (OV L 169, 12.7.1993., 1. lpp.).

1a

Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīva 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm (OV L 169, 12.7.1993., 1. lpp.).

(38)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Lēmums Nr. 768/2008/EK par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu (OV L 218, 13.8.2008., 82. lpp.).

38

(38)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Lēmums Nr. 768/2008/EK par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 93/465/EEK (OV L 218, 13.8.2008., 82. lpp.).

38

(39)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.).

39

(39)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.).

39

(40)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 765/2008 , ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.).

40

(40)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 765/2008 , ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.).

40

(1a)  

  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

1a

OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

(42)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/23/ES par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).

42

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/23/ES par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).

(43)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

43

(44)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006.

44

(43)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

43

(44)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006
  (OV L 347, 20.12.2013., 470. lpp.)
  .

44

(OV L 347, 20.12.2013., 470. lpp.)

(45)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.).

45

(45)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.).

45

(46)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1315/2013 par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

46

Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1315/2013 par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīva 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīva 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.).

(1a)  
  Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikums 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

1a

Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikums 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Direktīva 2014/92/ES par maksājumu kontu tarifu salīdzināmību, maksājumu kontu maiņu un piekļuvi maksājumu kontiem ar pamatfunkcijām (OV L 257, 28.8.2014., 214. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Direktīva 2014/92/ES par maksājumu kontu tarifu salīdzināmību, maksājumu kontu maiņu un piekļuvi maksājumu kontiem ar pamatfunkcijām (OV L 257, 28.8.2014., 214. lpp.).

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīva 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīva 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.).

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1107/2006 par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu (OV L 204, 26.7.2006., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1107/2006 par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu (OV L 204, 26.7.2006., 1. lpp.).

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/341 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/341

---

P8_TA(2017)0352

ES un Čīles nolīgums par bioloģisko produktu tirdzniecību ***

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par bioloģisko produktu tirdzniecību (05530/2017 – C8-0144/2017 – 2016/0383(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 337/40)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (05530/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (05530/2017),

| — | ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par bioloģisko produktu tirdzniecību (05551/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par bioloģisko produktu tirdzniecību (05551/2017),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 7. punktu (C8-0144/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 7. punktu (C8-0144/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0257/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0257/2017),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Čīles Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/342 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/342

---

P8_TA(2017)0353

Protokols, kas pievienots ES un Čīles asociācijas nolīgumam (Horvātijas pievienošanās) ***

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Trešo papildprotokolu, kas pievienots Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (06750/2017 – C8-0225/2017 – 2017/0042(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 337/41)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (06750/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (06750/2017),

| — | ņemot vērā Trešo papildprotokolu, kas pievienots Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (06905/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Trešo papildprotokolu, kas pievienots Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (06905/2017),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. punktu, kā arī 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta i) apakšpunktu (C8–0225/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. punktu, kā arī 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta i) apakšpunktu (C8–0225/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0277/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0277/2017),

| 1. | sniedz piekrišanu protokola slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Čīles Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/343 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/343

---

P8_TA(2017)0355

Eiropas statistikas programmas pagarināšana līdz 2020. gadam ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 99/2013 par Eiropas statistikas programmu 2013.—2017. gadam, pagarinot to līdz 2018.—2020. gadam (COM(2016)0557 – C8-0367/2016 – 2016/0265(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 337/42)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0557), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0557),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0367/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0367/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Līgumu Protokolu Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu Protokolu Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Līgumu Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 14. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 14. decembra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 15. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 15. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A8-0158/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A8-0158/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 75, 10.3.2017., 53. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0265

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 14. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 99/2013 par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam, pagarinot to līdz 2020. gadam

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/1951.)

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/344 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/344

---

P8_TA(2017)0356

Eiropas riska kapitāla fondi un Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondi ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 345/2013 par Eiropas riska kapitāla fondiem un Regulu (ES) Nr. 346/2013 par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem (COM(2016)0461 – C8-0320/2016 – 2016/0221(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 337/43)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0461), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0461),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0320/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0320/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2016. gada 12. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2016. gada 12. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 14. decembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 14. decembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0120/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0120/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 394, 26.10.2016., 2. lpp.

(2)  OV C 75, 10.3.2017., 48. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0221

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 14. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 345/2013 par Eiropas riska kapitāla fondiem un Regulu (ES) Nr. 346/2013 par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/1991.)

---

| 20.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 337/345 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 337/345

---

P8_TA(2017)0357

Daudzgadu plāns bentiskajiem krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 676/2007 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2008 (COM(2016)0493 – C8-0336/2016 – 2016/0238(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 337/44)

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Daži no KZP mērķiem ir nodrošināt zvejniecības un akvakultūras vidisko ilgtspēju, piemērot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā un ieviest ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Daži no KZP mērķiem ir nodrošināt zvejniecības un akvakultūras vidisko ilgtspēju, piemērot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā un ieviest ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā.

| (4) | Daži no KZP mērķiem ir nodrošināt zvejniecības un akvakultūras vidisko ilgtspēju, piemērot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā
  , lai zvejoto sugu krājumi tiktu atjaunoti un saglabāti virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY,
  un ieviest ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā. |
| --- | --- |

(4)

Daži no KZP mērķiem ir nodrošināt zvejniecības un akvakultūras vidisko ilgtspēju, piemērot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā
  , lai zvejoto sugu krājumi tiktu atjaunoti un saglabāti virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY,
  un ieviest ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Attiecībā uz dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanu Regula (ES) Nr. 1380/2013 ietver skaidru mērķi saglabāt un uzturēt zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY. Tāpēc saskaņā ar minētās regulas 2. panta 2. punktu atbilstīgā izmantošanas intensitāte ir jāsasniedz līdz 2015. gadam, kur vien iespējams, un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam attiecībā uz visiem krājumiem, turklāt šāda intensitāte jāuztur turpmāk. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Attiecībā uz dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanu Regula (ES) Nr. 1380/2013 ietver skaidru mērķi saglabāt un uzturēt zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY. Tāpēc saskaņā ar minētās regulas 2. panta 2. punktu atbilstīgā izmantošanas intensitāte ir jāsasniedz līdz 2015. gadam, kur vien iespējams, un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam attiecībā uz visiem krājumiem, turklāt šāda intensitāte jāuztur turpmāk.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Lai sasniegtu KZP mērķus, vajadzībai piemērotā salikumā ir jāpieņem virkne saglabāšanas pasākumu, piemēram, daudzgadu plāni, tehniskie pasākumi, zvejas iespēju noteikšana un iedalīšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Lai sasniegtu KZP mērķus, vajadzībai piemērotā salikumā ir jāpieņem virkne saglabāšanas pasākumu, piemēram, daudzgadu plāni, tehniskie pasākumi, zvejas iespēju noteikšana un iedalīšana.

| (5) | Lai sasniegtu KZP mērķus, vajadzībai piemērotā salikumā ir jāpieņem virkne saglabāšanas pasākumu, piemēram, daudzgadu plāni, tehniskie pasākumi, zvejas iespēju noteikšana un iedalīšana
  , pilnībā ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus
  . |
| --- | --- |

(5)

Lai sasniegtu KZP mērķus, vajadzībai piemērotā salikumā ir jāpieņem virkne saglabāšanas pasākumu, piemēram, daudzgadu plāni, tehniskie pasākumi, zvejas iespēju noteikšana un iedalīšana
  , pilnībā ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus
  .

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu daudzgadu plāniem būtu jābalstās uz zinātniskiem, tehniskiem un ekonomiskiem ieteikumiem un jāsatur mērķi, kvantitatīvi nosakāmi mērķapjomi un skaidri termiņi to sasniegšanai, saglabāšanas references rādītāji un aizsardzības pasākumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu daudzgadu plāniem būtu jābalstās uz zinātniskiem, tehniskiem un ekonomiskiem ieteikumiem un jāsatur mērķi, kvantitatīvi nosakāmi mērķapjomi un skaidri termiņi to sasniegšanai, saglabāšanas references rādītāji un aizsardzības pasākumi.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu daudzgadu plāniem būtu jābalstās uz zinātniskiem, tehniskiem un ekonomiskiem ieteikumiem un jāsatur mērķi, kvantitatīvi nosakāmi mērķapjomi un skaidri termiņi to sasniegšanai, saglabāšanas references rādītāji
  , mērķi
  un aizsardzības pasākumi
  , krājumu saglabāšanas mērķi un tehniskie pasākumi, kas jāpieņem, lai sasniegtu izvirzītos mērķus, pēc iespējas izvairoties no nevēlamas nozvejas un to samazinot, kā noteikts minētās regulas 15. pantā
  . |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu daudzgadu plāniem būtu jābalstās uz zinātniskiem, tehniskiem un ekonomiskiem ieteikumiem un jāsatur mērķi, kvantitatīvi nosakāmi mērķapjomi un skaidri termiņi to sasniegšanai, saglabāšanas references rādītāji
  , mērķi
  un aizsardzības pasākumi
  , krājumu saglabāšanas mērķi un tehniskie pasākumi, kas jāpieņem, lai sasniegtu izvirzītos mērķus, pēc iespējas izvairoties no nevēlamas nozvejas un to samazinot, kā noteikts minētās regulas 15. pantā
  .

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Turklāt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 8. panta 3. punktu Komisijai daudzgadu plānā var piešķirt pilnvaras izveidot zivju krājumu aizsargājamas teritorijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Turklāt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 8. panta 3. punktu Komisijai daudzgadu plānā var piešķirt pilnvaras izveidot zivju krājumu aizsargājamas teritorijas.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Atsevišķus kopīgu interešu krājumus izmanto arī trešās valstis, līdz ar to ir ļoti svarīgi, lai Savienība apspriestos ar šīm trešām valstīm nolūkā nodrošināt, ka attiecīgie krājumi tiek ilgtspējīgi pārvaldīti. Nepastāvot oficiālam nolīgumam, Savienībai būtu jādara viss iespējamais, lai kopīgi vienotos par šo krājumu zveju nolūkā veicināt ilgtspējīgu pārvaldību, un šajā ziņā būtu jāpanāk, ka Savienības tirgus dalībniekiem tiek piemēroti vienlīdzīgi noteikumi, kas attiecīgi būtu jāizpilda un jāsekmē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Atsevišķus kopīgu interešu krājumus izmanto arī trešās valstis, līdz ar to ir ļoti svarīgi, lai Savienība apspriestos ar šīm trešām valstīm nolūkā nodrošināt, ka attiecīgie krājumi tiek ilgtspējīgi pārvaldīti. Nepastāvot oficiālam nolīgumam, Savienībai būtu jādara viss iespējamais, lai kopīgi vienotos par šo krājumu zveju nolūkā veicināt ilgtspējīgu pārvaldību, un šajā ziņā būtu jāpanāk, ka Savienības tirgus dalībniekiem tiek piemēroti vienlīdzīgi noteikumi, kas attiecīgi būtu jāizpilda un jāsekmē.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Šā plāna mērķim vajadzētu būt palīdzēt sasniegt KZP mērķus un jo īpaši
  panākt
  un
  uzturēt MSY no attiecīgajiem krājumiem
  , palīdzēt īstenot izkraušanas pienākumu attiecībā uz bentisko krājumu sugām, kurām piemēro nozvejas limitus, un palīdzēt īstenot ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Šā plāna mērķim vajadzētu būt palīdzēt sasniegt KZP mērķus un jo īpaši
  panākt
  un
  uzturēt MSY no attiecīgajiem krājumiem
  , palīdzēt īstenot izkraušanas pienākumu attiecībā uz bentisko krājumu sugām, kurām piemēro nozvejas limitus, un palīdzēt īstenot ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā.

| (10) | Šā plāna mērķim vajadzētu būt palīdzēt sasniegt KZP mērķus un jo īpaši
  atjaunot
  un
  saglabāt zivju krājumus tādā biomasas līmenī
  ,
  kas spēj nodrošināt MSY,
  palīdzēt īstenot izkraušanas pienākumu attiecībā uz bentisko krājumu sugām, kurām piemēro nozvejas limitus,
  kā arī īstenot un realizēt KZP sociālekonomiskos aspektus
  un palīdzēt īstenot ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā
  , samazinot zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras ekosistēmu
  . |
| --- | --- |

(10)

Šā plāna mērķim vajadzētu būt palīdzēt sasniegt KZP mērķus un jo īpaši
  atjaunot
  un
  saglabāt zivju krājumus tādā biomasas līmenī
  ,
  kas spēj nodrošināt MSY,
  palīdzēt īstenot izkraušanas pienākumu attiecībā uz bentisko krājumu sugām, kurām piemēro nozvejas limitus,
  kā arī īstenot un realizēt KZP sociālekonomiskos aspektus
  un palīdzēt īstenot ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā
  , samazinot zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras ekosistēmu
  .

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10a) | Turklāt ar šo plānu būtu jāpanāk, lai saskaņā ar Direktīvu 2008/56/EK nodrošinātu labu jūras vides stāvokli, kā arī uzturētu sugām un dzīvotnēm labvēlīgu saglabāšanas stāvokli, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/147/EK

   (1a)

  un Padomes Direktīvā 92/43/EEK

   (1b)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10a)

Turklāt ar šo plānu būtu jāpanāk, lai saskaņā ar Direktīvu 2008/56/EK nodrošinātu labu jūras vides stāvokli, kā arī uzturētu sugām un dzīvotnēm labvēlīgu saglabāšanas stāvokli, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/147/EK

   (1a)

  un Padomes Direktīvā 92/43/EEK

   (1b)

  .

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktā prasīts, lai zvejas iespējas tiktu noteiktas saskaņā ar
  mērķapjomiem
  , kas paredzēti daudzgadu plānos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktā prasīts, lai zvejas iespējas tiktu noteiktas saskaņā ar
  mērķapjomiem
  , kas paredzēti daudzgadu plānos.

| (11) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktā prasīts, lai zvejas iespējas tiktu noteiktas saskaņā ar
  mērķrādītājiem
  , kas paredzēti
  Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā un atbilst
  daudzgadu plānos
  izklāstītajiem mērķiem, termiņiem un robežapjomiem
  . |
| --- | --- |

(11)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktā prasīts, lai zvejas iespējas tiktu noteiktas saskaņā ar
  mērķrādītājiem
  , kas paredzēti
  Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā un atbilst
  daudzgadu plānos
  izklāstītajiem mērķiem, termiņiem un robežapjomiem
  .

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 33. panta 1. punktu krājumus, ko pārvalda kopīgi ar trešām valstīm, pēc iespējas jācenšas pārvaldīt atbilstīgi kopīgiem nolīgumiem, īstenojot mērķi, kas noteikts minētās regulas 2. panta 2. punktā. Turklāt šādiem nolīgumiem būtu jāpiemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 1. un 2. pantā izvirzītie mērķi, kā arī 4. pantā minētās definīcijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 33. panta 1. punktu krājumus, ko pārvalda kopīgi ar trešām valstīm, pēc iespējas jācenšas pārvaldīt atbilstīgi kopīgiem nolīgumiem, īstenojot mērķi, kas noteikts minētās regulas 2. panta 2. punktā. Turklāt šādiem nolīgumiem būtu jāpiemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 1. un 2. pantā izvirzītie mērķi, kā arī 4. pantā minētās definīcijas.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Ja nav pieejami
  ar MSY saistīti
  mērķapjomi, būtu
  jāpiemēro piesardzīga pieeja
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Ja nav pieejami
  ar MSY saistīti
  mērķapjomi, būtu
  jāpiemēro piesardzīga pieeja
  .

| (14) | Ja nav pieejami
  maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma
  mērķapjomi,
  daudzgadu plānā
  būtu
  jāparedz pasākumi, ievērojot piesardzīgu pieeju zvejas pārvaldībai, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8. apakšpunktā. Šiem pasākumiem, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. panta 2. punktā, jānodrošina attiecīgo krājumu saglabāšana tādā apmērā, kurš ir vismaz līdzvērtīgs izmantošanas intensitātei, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu
  . |
| --- | --- |

(14)

Ja nav pieejami
  maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma
  mērķapjomi,
  daudzgadu plānā
  būtu
  jāparedz pasākumi, ievērojot piesardzīgu pieeju zvejas pārvaldībai, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8. apakšpunktā. Šiem pasākumiem, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. panta 2. punktā, jānodrošina attiecīgo krājumu saglabāšana tādā apmērā, kurš ir vismaz līdzvērtīgs izmantošanas intensitātei, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu
  .

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14a) | Atpūtas zveja var būtiski ietekmēt zvejas resursus. Dalībvalstīm saskaņā ar datu vākšanas normatīvajām prasībām ir jāvāc nozvejas dati par atpūtas zveju. Ja šāda zveja atstāj ievērojami nelabvēlīgu ietekmi uz zvejas resursiem, plānā būtu jāparedz iespēja saskaņā ar proporcionalitātes principu lemt par īpašiem pārvaldības pasākumiem. Ikvienam pārvaldības un tehniskam pasākumam, kas attiecas uz atpūtas zveju Savienības līmenī, vajadzētu būt samērīgam ar mērķi, kādam tas paredzēts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14a)

Atpūtas zveja var būtiski ietekmēt zvejas resursus. Dalībvalstīm saskaņā ar datu vākšanas normatīvajām prasībām ir jāvāc nozvejas dati par atpūtas zveju. Ja šāda zveja atstāj ievērojami nelabvēlīgu ietekmi uz zvejas resursiem, plānā būtu jāparedz iespēja saskaņā ar proporcionalitātes principu lemt par īpašiem pārvaldības pasākumiem. Ikvienam pārvaldības un tehniskam pasākumam, kas attiecas uz atpūtas zveju Savienības līmenī, vajadzētu būt samērīgam ar mērķi, kādam tas paredzēts.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Ir lietderīgi izmantot šādas sastopamības robežvērtības (ja tās ir pieejamas) attiecībā
  uz Norvēģijas omāra funkcionālajām vienībām
  : minimālā sastopamība (Abundancebuffer), kas atbilst references rādītājam Bbuffer, kuru Ziemeļjūrā sastopamā Norvēģijas omāra ilgtermiņa pārvaldības plānā definējusi Ziemeļjūras konsultatīvā padome

   (42), un sastopamības
  limits
  (Abundancelimit)
  , kas atbilst sastopamībai MSY Btrigger
  (
  līdzvērtīga rādītājam Blim), kuru definējusi ICES7. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Ir lietderīgi izmantot šādas sastopamības robežvērtības (ja tās ir pieejamas) attiecībā
  uz Norvēģijas omāra funkcionālajām vienībām
  : minimālā sastopamība (Abundancebuffer), kas atbilst references rādītājam Bbuffer, kuru Ziemeļjūrā sastopamā Norvēģijas omāra ilgtermiņa pārvaldības plānā definējusi Ziemeļjūras konsultatīvā padome

   (42), un sastopamības
  limits
  (Abundancelimit)
  , kas atbilst sastopamībai MSY Btrigger
  (
  līdzvērtīga rādītājam Blim), kuru definējusi ICES7.

| (16) | Attiecībā
  uz Norvēģijas omāra funkcionālajām vienībām
  kā sastopamības robežvērtības ir lietderīgi izmantot ICES ieteikto minimālās sastopamības (Abundancebuffer)
  un sastopamības
  limita
  (Abundancelimit)
  rādītājus
  (
  ja tie ir pieejami): |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā
  uz Norvēģijas omāra funkcionālajām vienībām
  kā sastopamības robežvērtības ir lietderīgi izmantot ICES ieteikto minimālās sastopamības (Abundancebuffer)
  un sastopamības
  limita
  (Abundancelimit)
  rādītājus
  (
  ja tie ir pieejami):

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Būtu jāparedz pienācīgi aizsardzības pasākumi, kurus veic gadījumā, ja krājuma apmērs kļūst mazāks par minētajām robežvērtībām. Aizsardzības pasākumiem būtu jāietver zvejas iespēju samazināšana un īpaši saglabāšanas pasākumi gadījumos, kad zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka ir vajadzīgi korektīvi pasākumi. Šie pasākumi pēc vajadzības būtu jāpapildina ar citiem pasākumiem, kā, piemēram, Komisijas pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantu vai dalībvalstu pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 13. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Būtu jāparedz pienācīgi aizsardzības pasākumi, kurus veic gadījumā, ja krājuma apmērs kļūst mazāks par minētajām robežvērtībām. Aizsardzības pasākumiem būtu jāietver zvejas iespēju samazināšana un īpaši saglabāšanas pasākumi gadījumos, kad zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka ir vajadzīgi korektīvi pasākumi. Šie pasākumi pēc vajadzības būtu jāpapildina ar citiem pasākumiem, kā, piemēram, Komisijas pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantu vai dalībvalstu pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 13. pantu.

| (17) | Būtu jāparedz pienācīgi aizsardzības pasākumi, kurus veic gadījumā, ja krājuma apmērs kļūst mazāks par minētajām robežvērtībām. Aizsardzības pasākumiem būtu jāietver zvejas iespēju samazināšana un īpaši saglabāšanas pasākumi gadījumos, kad
  labākajā pieejamajā
  zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka ir vajadzīgi korektīvi pasākumi. Šie pasākumi pēc vajadzības būtu jāpapildina ar citiem pasākumiem, kā, piemēram, Komisijas pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantu vai dalībvalstu pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 13. pantu. |
| --- | --- |

(17)

Būtu jāparedz pienācīgi aizsardzības pasākumi, kurus veic gadījumā, ja krājuma apmērs kļūst mazāks par minētajām robežvērtībām. Aizsardzības pasākumiem būtu jāietver zvejas iespēju samazināšana un īpaši saglabāšanas pasākumi gadījumos, kad
  labākajā pieejamajā
  zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka ir vajadzīgi korektīvi pasākumi. Šie pasākumi pēc vajadzības būtu jāpapildina ar citiem pasākumiem, kā, piemēram, Komisijas pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantu vai dalībvalstu pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 13. pantu.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Ir lietderīgi paredzēt, ka
  Norvēģijas
  omāram ICES IIa un IV zonā
  KPN
  nosaka, summējot katrai funkcionālajai vienībai un ārpus funkcionālajām vienībām esošajam statistiskajam taisnstūrim noteiktos nozvejas limitus
  .
  Tomēr tas neliedz pieņemt
  pasākumus, ar kuriem aizsargā
  konkrētas
  funkcionālās vienības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Ir lietderīgi paredzēt, ka
  Norvēģijas
  omāram ICES IIa un IV zonā
  KPN
  nosaka, summējot katrai funkcionālajai vienībai un ārpus funkcionālajām vienībām esošajam statistiskajam taisnstūrim noteiktos nozvejas limitus
  .
  Tomēr tas neliedz pieņemt
  pasākumus, ar kuriem aizsargā
  konkrētas
  funkcionālās vienības.

| (19) | Katrai funkcionālajai vienībai būtu jānosaka vismaz viena konkrēta
  Norvēģijas
  omāra
  KPN.
  Var noteikt arī atsevišķus
  pasākumus, ar kuriem aizsargā
  attiecīgās
  funkcionālās vienības. |
| --- | --- |

(19)

Katrai funkcionālajai vienībai būtu jānosaka vismaz viena konkrēta
  Norvēģijas
  omāra
  KPN.
  Var noteikt arī atsevišķus
  pasākumus, ar kuriem aizsargā
  attiecīgās
  funkcionālās vienības.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Lai ievērotu izkraušanas pienākumu, kas ieviests ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu, plānā būtu jāparedz
  pārvaldības papildpasākumi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Lai ievērotu izkraušanas pienākumu, kas ieviests ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu, plānā būtu jāparedz
  pārvaldības papildpasākumi
  .

| (20) | Lai ievērotu izkraušanas pienākumu, kas ieviests ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu, plānā būtu jāparedz
  citi saglabāšanas pasākumi, jo īpaši pasākumi, lai pakāpeniski izskaustu izmetumus, ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus, vai līdz minimumam samazinātu zvejas negatīvo ietekmi uz ekosistēmu, kas vajadzības gadījumā jāprecizē sīkāk saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu
  . |
| --- | --- |

(20)

Lai ievērotu izkraušanas pienākumu, kas ieviests ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu, plānā būtu jāparedz
  citi saglabāšanas pasākumi, jo īpaši pasākumi, lai pakāpeniski izskaustu izmetumus, ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus, vai līdz minimumam samazinātu zvejas negatīvo ietekmi uz ekosistēmu, kas vajadzības gadījumā jāprecizē sīkāk saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu
  .

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Būtu jānosaka bentiskajiem krājumiem piemērojamie robežsliekšņi, pēc kuru pārsniegšanas zvejas kuģim ir jāveic izkraušana apstiprinātā ostā vai vietā tuvu krastam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 43. pantu. Turklāt, apstiprinot šīs ostas vai vietas tuvu krastam, dalībvalstīm minētās regulas 43. panta 5. punktā paredzētie kritēriji būtu jāpiemēro tādā veidā, kas nodrošina šīs regulas
  aptverto krājumu
  faktisku kontroli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Būtu jānosaka bentiskajiem krājumiem piemērojamie robežsliekšņi, pēc kuru pārsniegšanas zvejas kuģim ir jāveic izkraušana apstiprinātā ostā vai vietā tuvu krastam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 43. pantu. Turklāt, apstiprinot šīs ostas vai vietas tuvu krastam, dalībvalstīm minētās regulas 43. panta 5. punktā paredzētie kritēriji būtu jāpiemēro tādā veidā, kas nodrošina šīs regulas
  aptverto krājumu
  faktisku kontroli.

| (25) | Būtu jānosaka bentiskajiem krājumiem piemērojamie robežsliekšņi, pēc kuru pārsniegšanas zvejas kuģim ir jāveic izkraušana apstiprinātā ostā vai vietā tuvu krastam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 43. pantu. Turklāt, apstiprinot šīs ostas vai vietas tuvu krastam, dalībvalstīm minētās regulas 43. panta 5. punktā paredzētie kritēriji būtu jāpiemēro tādā veidā, kas nodrošina šīs regulas
  aptvertās nozvejas izkraušanas
  faktisku kontroli. |
| --- | --- |

(25)

Būtu jānosaka bentiskajiem krājumiem piemērojamie robežsliekšņi, pēc kuru pārsniegšanas zvejas kuģim ir jāveic izkraušana apstiprinātā ostā vai vietā tuvu krastam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 43. pantu. Turklāt, apstiprinot šīs ostas vai vietas tuvu krastam, dalībvalstīm minētās regulas 43. panta 5. punktā paredzētie kritēriji būtu jāpiemēro tādā veidā, kas nodrošina šīs regulas
  aptvertās nozvejas izkraušanas
  faktisku kontroli.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (26) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 10. panta 3. punktu būtu jāparedz noteikumi par šīs regulas piemērošanas atbilstības un efektivitātes novērtējumu, ko periodiski veic Komisija. Šādā novērtējumā būtu jāievēro un par pamatu jāņem plāna periodiskie izvērtējumi, kurus veic, pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem: plāns būtu jāizvērtē reizi piecos gados. Šāds laikposms ļauj pilnībā īstenot izkraušanas pienākumu, kā arī pieņemt un īstenot reģionalizētus pasākumus un konstatēt to ietekmi uz krājumiem un zvejniecībām. Tas turklāt ir minimālais laikposms, ko prasa zinātniskās struktūras. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 10. panta 3. punktu būtu jāparedz noteikumi par šīs regulas piemērošanas atbilstības un efektivitātes novērtējumu, ko periodiski veic Komisija. Šādā novērtējumā būtu jāievēro un par pamatu jāņem plāna periodiskie izvērtējumi, kurus veic, pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem: plāns būtu jāizvērtē reizi piecos gados. Šāds laikposms ļauj pilnībā īstenot izkraušanas pienākumu, kā arī pieņemt un īstenot reģionalizētus pasākumus un konstatēt to ietekmi uz krājumiem un zvejniecībām. Tas turklāt ir minimālais laikposms, ko prasa zinātniskās struktūras.

| (26) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 10. panta 3. punktu būtu jāparedz noteikumi par šīs regulas piemērošanas atbilstības un efektivitātes novērtējumu, ko periodiski veic Komisija. Šādā novērtējumā būtu jāievēro un par pamatu jāņem plāna periodiskie izvērtējumi, kurus veic, pamatojoties uz
  labākajiem pieejamajiem
  zinātniskajiem ieteikumiem: plāns būtu jāizvērtē
  līdz ... [trīs gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās datuma] un pēc tam
  reizi piecos gados. Šāds laikposms ļauj pilnībā īstenot izkraušanas pienākumu, kā arī pieņemt un īstenot reģionalizētus pasākumus un konstatēt to ietekmi uz krājumiem un zvejniecībām. Tas turklāt ir minimālais laikposms, ko prasa zinātniskās struktūras. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 10. panta 3. punktu būtu jāparedz noteikumi par šīs regulas piemērošanas atbilstības un efektivitātes novērtējumu, ko periodiski veic Komisija. Šādā novērtējumā būtu jāievēro un par pamatu jāņem plāna periodiskie izvērtējumi, kurus veic, pamatojoties uz
  labākajiem pieejamajiem
  zinātniskajiem ieteikumiem: plāns būtu jāizvērtē
  līdz ... [trīs gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās datuma] un pēc tam
  reizi piecos gados. Šāds laikposms ļauj pilnībā īstenot izkraušanas pienākumu, kā arī pieņemt un īstenot reģionalizētus pasākumus un konstatēt to ietekmi uz krājumiem un zvejniecībām. Tas turklāt ir minimālais laikposms, ko prasa zinātniskās struktūras.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ar šo regulu izveido daudzgadu plānu (“plāns”) attiecībā uz bentiskajiem krājumiem Savienības ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā (“Ziemeļjūra”) un zvejniecībām, kuras šos krājumus izmanto. | 1.   Ar šo regulu izveido daudzgadu plānu (“plāns”) attiecībā uz bentiskajiem krājumiem Savienības ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā (“Ziemeļjūra”
  apzīmē šīs trīs zonas
  ) un zvejniecībām
  , ietverot atpūtas zveju
  , kuras šos krājumus izmanto. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ar šo regulu izveido daudzgadu plānu (“plāns”) attiecībā uz bentiskajiem krājumiem Savienības ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā (“Ziemeļjūra”) un zvejniecībām, kuras šos krājumus izmanto.

1.   Ar šo regulu izveido daudzgadu plānu (“plāns”) attiecībā uz bentiskajiem krājumiem Savienības ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā (“Ziemeļjūra”
  apzīmē šīs trīs zonas
  ) un zvejniecībām
  , ietverot atpūtas zveju
  , kuras šos krājumus izmanto.

Grozījums Nr. 22

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 2.a punkts (jauns)

1. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ja, pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem vai uz attiecīgo dalībvalstu lūgumu, Komisija uzskata, ka 2. pantā minētais saraksts ir jāpielāgo, Komisija var iesniegt priekšlikumu šā saraksta grozīšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Ja, pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem vai uz attiecīgo dalībvalstu lūgumu, Komisija uzskata, ka 2. pantā minētais saraksts ir jāpielāgo, Komisija var iesniegt priekšlikumu šā saraksta grozīšanai.

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 2.b punkts (jauns)

1. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Šajā regulā arī sīkāk izklāsta kārtību, kādā īstenot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteikto izkraušanas pienākumu attiecībā uz visām tām sugām, kas nav šā panta 1. punktā jau minētie krājumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b
     
  Šajā regulā arī sīkāk izklāsta kārtību, kādā īstenot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteikto izkraušanas pienākumu attiecībā uz visām tām sugām, kas nav šā panta 1. punktā jau minētie krājumi.

Grozījums Nr. 24

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1. punkts

2. pants – 1. daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1) | “bentiskie krājumi” ir
  zivis
  ,
  tai skaitā plekstveidīgās
  zivis
  un
  Norvēģijas omārs, kas dzīvo vertikālā ūdens slāņa apakšdaļā uz grunts vai tās tuvumā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1)

“bentiskie krājumi” ir
  zivis
  ,
  tai skaitā plekstveidīgās
  zivis
  un
  Norvēģijas omārs, kas dzīvo vertikālā ūdens slāņa apakšdaļā uz grunts vai tās tuvumā;

zivis

tai skaitā plekstveidīgās

un

| 1) | “bentiskie krājumi” ir
  apaļzivis
  ,
  plekstveidīgo un plātņžauņu sugu
  zivis, Norvēģijas omārs
  (Nephrops norvegicus) un Ziemeļu garnele (Pandalus borealis)
  , kas dzīvo vertikālā ūdens slāņa apakšdaļā uz grunts vai tās tuvumā; |
| --- | --- |

1)

“bentiskie krājumi” ir
  apaļzivis
  ,
  plekstveidīgo un plātņžauņu sugu
  zivis, Norvēģijas omārs
  (Nephrops norvegicus) un Ziemeļu garnele (Pandalus borealis)
  , kas dzīvo vertikālā ūdens slāņa apakšdaļā uz grunts vai tās tuvumā;

apaļzivis

plekstveidīgo un plātņžauņu sugu

(Nephrops norvegicus) un Ziemeļu garnele (Pandalus borealis)

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1a) | “labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi” ir zinātniskie ieteikumi, kurus pārbaudījusi ICES vai ZZTEK un kuru pamatā ir jaunākie pieejamie dati, kas atbilst visām Regulā (ES) Nr. 1380/2013 un jo īpaši tās 25. pantā minētajām prasībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1a)

1a)

“labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi” ir zinātniskie ieteikumi, kurus pārbaudījusi ICES vai ZZTEK un kuru pamatā ir jaunākie pieejamie dati, kas atbilst visām Regulā (ES) Nr. 1380/2013 un jo īpaši tās 25. pantā minētajām prasībām;

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1.b punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1b) | “FMSY diapazons” ir ICES aprēķināts diapazons, kuru ievērojot, ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu nepārsniedz 5 %. ICES ieteikuma princips norāda to, ka ja nārsta bara biomasas vai sastopamības līmenis ir zemāks par nārsta bara biomasas minimālo robežlīmeni (MSY Btrigger), F vērtība jāsamazina tiktāl, ka tās augšējā robeža nav augstāka par punktu, kuru nosaka, FMSY punkta vērtību, kas reizināta ar nārsta bara biomasu vai sastopamību konkrētajā KPN gadā, dalot ar MSY Btrigger; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1b)

1b)

“FMSY

trigger

MSY

trigger

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 1.c punkts (jauns)

2. pants – 1. punkts – 1.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1c) | “MSY Flower” un “MSY Fupper” ir attiecīgi FMSY diapazona zemākā un augstākā vērtība; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1c)

1c)

“MSY Flower

upper

MSY

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2. punkts

2. pants – 1. daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2) | “1. grupa” ir turpmāk nosauktās zivis bentiskajos krājumos, kuriem šajā plānā ir noteikti mērķapjomi, kā FMSY diapazons, un ar biomasu saistīti aizsardzības pasākumi: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2)

“1. grupa” ir turpmāk nosauktās zivis bentiskajos krājumos, kuriem šajā plānā ir noteikti mērķapjomi, kā FMSY diapazons, un ar biomasu saistīti aizsardzības pasākumi:

MSY

| 2) | “1. grupa” ir turpmāk nosauktās zivis bentiskajos krājumos, kuriem šajā plānā ir noteikti mērķapjomi, kā FMSY diapazons, un
  I un II pielikumā uzskaitītie
  ar biomasu saistīti aizsardzības pasākumi: |
| --- | --- |

2)

“1. grupa” ir turpmāk nosauktās zivis bentiskajos krājumos, kuriem šajā plānā ir noteikti mērķapjomi, kā FMSY diapazons, un
  I un II pielikumā uzskaitītie
  ar biomasu saistīti aizsardzības pasākumi:

MSY

I un II pielikumā uzskaitītie

| a) | menca (Gadus morhua) IV
  apakšapgabalā
  un VIId un IIIaW rajonā (
  Ziemeļjūra
  ,
  Lamanša austrumu daļa, Skageraks), turpmāk “menca Ziemeļjūrā”
  ; |
| --- | --- |

a)

menca (Gadus morhua) IV
  apakšapgabalā
  un VIId un IIIaW rajonā (
  Ziemeļjūra
  ,
  Lamanša austrumu daļa, Skageraks), turpmāk “menca Ziemeļjūrā”
  ;

apakšapgabalā

Ziemeļjūra

Lamanša austrumu daļa, Skageraks), turpmāk “menca Ziemeļjūrā”

| a) | menca (Gadus morhua) IV 
  apakšapgabalā (Ziemeļjūra)
  un VIId
  (Lamanša austrumu daļa)
  un IIIaW rajonā (
  Skageraks)
  ,
  turpmāk “menca IV apakšapgabalā un VIId un IIIaW rajonā”
  ; |
| --- | --- |

a)

menca (Gadus morhua) IV 
  apakšapgabalā (Ziemeļjūra)
  un VIId
  (Lamanša austrumu daļa)
  un IIIaW rajonā (
  Skageraks)
  ,
  turpmāk “menca IV apakšapgabalā un VIId un IIIaW rajonā”
  ;

apakšapgabalā (Ziemeļjūra)

(Lamanša austrumu daļa)

Skageraks)

turpmāk “menca IV apakšapgabalā un VIId un IIIaW rajonā”

| b) | pikša (Melanogrammus aeglefinus) IV
  apakšapgabalā
  un VIa
  un IIIaW rajonā
  (
  Ziemeļjūra,
  ūdeņi uz rietumiem no Skotijas, Skageraks), turpmāk
  “pikša”; |
| --- | --- |

b)

pikša (Melanogrammus aeglefinus) IV
  apakšapgabalā
  un VIa
  un IIIaW rajonā
  (
  Ziemeļjūra,
  ūdeņi uz rietumiem no Skotijas, Skageraks), turpmāk
  “pikša”;

apakšapgabalā

un IIIaW rajonā

Ziemeļjūra,

“pikša”;

| b) | pikša (Melanogrammus aeglefinus) IV 
  apakšapgabalā (Ziemeļjūra)
  un VIa (ūdeņi uz rietumiem no Skotijas
  ) un IIIaW rajonā (
  Skageraks), turpmāk
  “pikša IV apakšapgabalā un VIa un IIIaW rajonā”; |
| --- | --- |

b)

pikša (Melanogrammus aeglefinus) IV 
  apakšapgabalā (Ziemeļjūra)
  un VIa (ūdeņi uz rietumiem no Skotijas
  ) un IIIaW rajonā (
  Skageraks), turpmāk
  “pikša IV apakšapgabalā un VIa un IIIaW rajonā”;

apakšapgabalā (Ziemeļjūra)

) un IIIaW rajonā (

“pikša IV apakšapgabalā un VIa un IIIaW rajonā”;

| c) | jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) IV apakšapgabalā (Ziemeļjūra) un IIIa rajonā (Skageraks), turpmāk
  “jūras
  zeltplekste
  Ziemeļjūrā”; |
| --- | --- |

c)

jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) IV apakšapgabalā (Ziemeļjūra) un IIIa rajonā (Skageraks), turpmāk
  “jūras
  zeltplekste
  Ziemeļjūrā”;

“jūras

Ziemeļjūrā”;

| c) | jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) IV apakšapgabalā (Ziemeļjūra) un IIIa rajonā (Skageraks), turpmāk
  “jūras
  zeltplekste
  IV apakšapgabalā un IIIa rajonā”; |
| --- | --- |

c)

jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) IV apakšapgabalā (Ziemeļjūra) un IIIa rajonā (Skageraks), turpmāk
  “jūras
  zeltplekste
  IV apakšapgabalā un IIIa rajonā”;

“jūras

IV apakšapgabalā un IIIa rajonā”;

| d) | saida (Pollachius virens) IV un VI apakšapgabalā
  un IIIa rajonā
  (
  Ziemeļjūra,
  Rokola un ūdeņi uz rietumiem no Skotijas, Skageraks un Kategats), turpmāk
  “saida”; |
| --- | --- |

d)

saida (Pollachius virens) IV un VI apakšapgabalā
  un IIIa rajonā
  (
  Ziemeļjūra,
  Rokola un ūdeņi uz rietumiem no Skotijas, Skageraks un Kategats), turpmāk
  “saida”;

un IIIa rajonā

Ziemeļjūra,

“saida”;

| d) | saida (Pollachius virens) IV 
  apakšapgabalā (Ziemeļjūra)
  un VI apakšapgabalā (Rokola un ūdeņi uz rietumiem no Skotijas
  ) un IIIa rajonā (
  Skageraks un Kategats), turpmāk
  “saida IV un VI apakšapgabalā un IIIa rajonā”; |
| --- | --- |

d)

saida (Pollachius virens) IV 
  apakšapgabalā (Ziemeļjūra)
  un VI apakšapgabalā (Rokola un ūdeņi uz rietumiem no Skotijas
  ) un IIIa rajonā (
  Skageraks un Kategats), turpmāk
  “saida IV un VI apakšapgabalā un IIIa rajonā”;

apakšapgabalā (Ziemeļjūra)

) un IIIa rajonā (

“saida IV un VI apakšapgabalā un IIIa rajonā”;

| e) | jūrasmēle (Solea solea) IV apakšapgabalā (Ziemeļjūra), turpmāk
  “jūrasmēle Ziemeļjūrā”
  ; |
| --- | --- |

e)

jūrasmēle (Solea solea) IV apakšapgabalā (Ziemeļjūra), turpmāk
  “jūrasmēle Ziemeļjūrā”
  ;

“jūrasmēle Ziemeļjūrā”

| e) | jūrasmēle (Solea solea) IV apakšapgabalā (Ziemeļjūra), turpmāk
  “jūrasmēle IV apakšapgabalā”
  ; |
| --- | --- |

e)

jūrasmēle (Solea solea) IV apakšapgabalā (Ziemeļjūra), turpmāk
  “jūrasmēle IV apakšapgabalā”
  ;

“jūrasmēle IV apakšapgabalā”

| f) | jūrasmēle (Solea solea) IIIa
  rajonā
  un 22.–24. apakšrajonā (
  Skageraks un Kategats,
  Baltijas jūras rietumu daļa), turpmāk
  “jūrasmēle Kategatā”; |
| --- | --- |

f)

jūrasmēle (Solea solea) IIIa
  rajonā
  un 22.–24. apakšrajonā (
  Skageraks un Kategats,
  Baltijas jūras rietumu daļa), turpmāk
  “jūrasmēle Kategatā”;

rajonā

Skageraks un Kategats,

“jūrasmēle Kategatā”;

| f) | jūrasmēle (Solea solea) IIIa 
  rajonā (Skageraks un Kategats)
  un 22.–24. apakšrajonā (Baltijas jūras rietumu daļa), turpmāk
  “jūrasmēle IIIa rajonā un 22.–24. apakšrajonā”; |
| --- | --- |

f)

jūrasmēle (Solea solea) IIIa 
  rajonā (Skageraks un Kategats)
  un 22.–24. apakšrajonā (Baltijas jūras rietumu daļa), turpmāk
  “jūrasmēle IIIa rajonā un 22.–24. apakšrajonā”;

rajonā (Skageraks un Kategats)

“jūrasmēle IIIa rajonā un 22.–24. apakšrajonā”;

| g) | merlangs (Merlangius merlangus) IV
  apakšapgabalā
  un VIId rajonā (
  Ziemeļjūra un
  Lamanša austrumu daļa), turpmāk
  “merlangs Ziemeļjūrā”; |
| --- | --- |

g)

merlangs (Merlangius merlangus) IV
  apakšapgabalā
  un VIId rajonā (
  Ziemeļjūra un
  Lamanša austrumu daļa), turpmāk
  “merlangs Ziemeļjūrā”;

apakšapgabalā

Ziemeļjūra un

“merlangs Ziemeļjūrā”;

| g) | merlangs (Merlangius merlangus) IV 
  apakšapgabalā (Ziemeļjūra)
  un VIId rajonā (Lamanša austrumu daļa), turpmāk
  “merlangs IV apakšapgabalā un VIId rajonā”; |
| --- | --- |

g)

merlangs (Merlangius merlangus) IV 
  apakšapgabalā (Ziemeļjūra)
  un VIId rajonā (Lamanša austrumu daļa), turpmāk
  “merlangs IV apakšapgabalā un VIId rajonā”;

apakšapgabalā (Ziemeļjūra)

“merlangs IV apakšapgabalā un VIId rajonā”;

| ga) | Eiropas jūrasvelns (Lophius piscatorius) IIIa rajonā (Skageraks un Kategats) un IV apakšapgabalā (Ziemeļjūra) un VI apakšapgabalā (ūdeņi uz rietumiem no Skotijas un Rokola); |
| --- | --- |

ga)

ga)

Eiropas jūrasvelns (Lophius piscatorius) IIIa rajonā (Skageraks un Kategats) un IV apakšapgabalā (Ziemeļjūra) un VI apakšapgabalā (ūdeņi uz rietumiem no Skotijas un Rokola);

Eiropas jūrasvelns (Lophius piscatorius) IIIa rajonā (Skageraks un Kategats) un IV apakšapgabalā (Ziemeļjūra) un VI apakšapgabalā (ūdeņi uz rietumiem no Skotijas un Rokola);

| gb) | Ziemeļu garnele (Pandalus borealis) IVaE un IIIa rajonā. |
| --- | --- |

gb)

gb)

Ziemeļu garnele (Pandalus borealis) IVaE un IIIa rajonā.

Ziemeļu garnele (Pandalus borealis) IVaE un IIIa rajonā.

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 18. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu, lai saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem grozītu 1. grupā iekļauto krājumu sarakstu, kā noteikts šā punkta pirmajā daļā un šīs regulas I un II pielikumā.

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 18. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu, lai saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem grozītu 1. grupā iekļauto krājumu sarakstu, kā noteikts šā punkta pirmajā daļā un šīs regulas I un II pielikumā.

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 3. punkts – ievaddaļa

2. pants – 1. daļa – 3. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3) | “2. grupa” ir turpmāk nosauktās Norvēģijas omāra (Nephrops norvegicus) funkcionālās vienības (FU), kam šajā plānā ir noteikti mērķapjomi, kā FMSY diapazons, un ar sastopamību saistīti aizsardzības pasākumi: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3)

“2. grupa” ir turpmāk nosauktās Norvēģijas omāra (Nephrops norvegicus) funkcionālās vienības (FU), kam šajā plānā ir noteikti mērķapjomi, kā FMSY diapazons, un ar sastopamību saistīti aizsardzības pasākumi:

MSY

| 3) | “2. grupa” ir turpmāk nosauktās Norvēģijas omāra (Nephrops norvegicus) funkcionālās vienības (FU), kam šajā plānā ir noteikti mērķapjomi, kā FMSY diapazons, un ar sastopamību saistīti aizsardzības pasākumi
  , kā noteikts I un II pielikumā
  : |
| --- | --- |

3)

“2. grupa” ir turpmāk nosauktās Norvēģijas omāra (Nephrops norvegicus) funkcionālās vienības (FU), kam šajā plānā ir noteikti mērķapjomi, kā FMSY diapazons, un ar sastopamību saistīti aizsardzības pasākumi
  , kā noteikts I un II pielikumā
  :

MSY

, kā noteikts I un II pielikumā

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 8.a punkts (jauns)

2. pants – 1. punkts – 8.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8a) | Attiecīgajiem krājumiem grozījumus piemēro tikai saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8a)

8a)

Attiecīgajiem krājumiem grozījumus piemēro tikai saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem.

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 10. punkts

2. pants – 1. daļa – 10. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10. | “MSY Btrigger” ir nārsta bara biomasas references rādītājs, par kuru mazāka rādītāja gadījumā būtu jāuzsāk īpaša un pienācīga pārvaldības darbība, lai nodrošinātu, ka izmantošanas intensitāte apvienojumā ar dabīgo dinamiku atjauno krājumus virs līmeņa, kas spēj nodrošināt ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10.

“MSY Btrigger” ir nārsta bara biomasas references rādītājs, par kuru mazāka rādītāja gadījumā būtu jāuzsāk īpaša un pienācīga pārvaldības darbība, lai nodrošinātu, ka izmantošanas intensitāte apvienojumā ar dabīgo dinamiku atjauno krājumus virs līmeņa, kas spēj nodrošināt ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.

trigger

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 10.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 10.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 10a) | “atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras dzīvos bioloģiskos resursus izmanto atpūtas, tūrisma vai sporta nolūkā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10a)

10a)

“atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras dzīvos bioloģiskos resursus izmanto atpūtas, tūrisma vai sporta nolūkā.

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts

3. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Plāns veicina Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā minēto kopējās zivsaimniecības politikas (KPZ) mērķu sasniegšanu, jo īpaši piemērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, un tā mērķis ir nodrošināt, ka dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošana atjauno un uztur zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. | 1.   Plāns veicina Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā minēto kopējās zivsaimniecības politikas (KPZ) mērķu sasniegšanu, jo īpaši piemērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā,
  kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8. apakšpunktā, kā arī sekmē taisnīga dzīves līmeņa nodrošināšanu personām, kas pārtiek no zvejas darbībām, paturot prātā sociālekonomiskos aspektus,
  un tā mērķis ir nodrošināt, ka dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošana atjauno un uztur zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.
  Ieguves apjomu, kas attiecībā uz visiem krājumiem, kuriem piemēro šo regulu, spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, sasniedz iespējami drīz, un jebkurā gadījumā to pakāpeniski sasniedz vēlākais līdz 2020. gadam un no tā brīža saglabā. Krājumiem, par kuriem nav pieejami zinātniskie ieteikumi un dati, piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. panta 2. punktā noteiktos mērķrādītājus. Šie mērķrādītāji nodrošina attiecīgo krājumu saglabāšanu tādā apmērā, kurš ir vismaz līdzvērtīgs mērķapjomam, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Plāns veicina Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā minēto kopējās zivsaimniecības politikas (KPZ) mērķu sasniegšanu, jo īpaši piemērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, un tā mērķis ir nodrošināt, ka dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošana atjauno un uztur zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.

1.   Plāns veicina Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā minēto kopējās zivsaimniecības politikas (KPZ) mērķu sasniegšanu, jo īpaši piemērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā,
  kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8. apakšpunktā, kā arī sekmē taisnīga dzīves līmeņa nodrošināšanu personām, kas pārtiek no zvejas darbībām, paturot prātā sociālekonomiskos aspektus,
  un tā mērķis ir nodrošināt, ka dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošana atjauno un uztur zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.
  Ieguves apjomu, kas attiecībā uz visiem krājumiem, kuriem piemēro šo regulu, spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, sasniedz iespējami drīz, un jebkurā gadījumā to pakāpeniski sasniedz vēlākais līdz 2020. gadam un no tā brīža saglabā. Krājumiem, par kuriem nav pieejami zinātniskie ieteikumi un dati, piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. panta 2. punktā noteiktos mērķrādītājus. Šie mērķrādītāji nodrošina attiecīgo krājumu saglabāšanu tādā apmērā, kurš ir vismaz līdzvērtīgs mērķapjomam, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts

3. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ar plānu tiek īstenota ekosistēmas pieeja zvejniecību pārvaldībā, lai tādējādi nodrošinātu to, ka zvejas darbību negatīvā ietekme uz jūras ekosistēmu ir minimāla.
  Tas
  ir saskanīgs ar Savienības tiesību aktiem vides jomā un jo īpaši ar mērķi sasniegt labu vides stāvokli līdz 2020. gadam, kā noteikts Direktīvas 2008/56/EK 1. panta 1. punktā. | 3.   Ar plānu tiek īstenota ekosistēmas pieeja zvejniecību pārvaldībā, lai tādējādi nodrošinātu to, ka zvejas darbību negatīvā ietekme uz jūras ekosistēmu
  , jo īpaši uz apdraudētām dzīvotnēm un aizsargātām sugām, tostarp jūras zīdītājiem un jūras putniem,
  ir minimāla.
  Plāns papildina un
  ir saskanīgs ar
  ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 9. apakšpunktā, un
  Savienības tiesību aktiem vides jomā un jo īpaši ar mērķi sasniegt labu vides stāvokli līdz 2020. gadam, kā noteikts Direktīvas 2008/56/EK 1. panta 1. punktā
  , kā arī ar mērķiem un noteikumiem, kas paredzēti Direktīvā 2009/147/EK un Direktīvā 92/43/EEK
  .
  Turklāt plānā paredz pasākumus, kuru mērķis ir mazināt nelabvēlīgās sociālekonomiskās sekas un ļaut uzņēmējiem iegūt lielāku ekonomisko ietekmi ilgtermiņā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ar plānu tiek īstenota ekosistēmas pieeja zvejniecību pārvaldībā, lai tādējādi nodrošinātu to, ka zvejas darbību negatīvā ietekme uz jūras ekosistēmu ir minimāla.
  Tas
  ir saskanīgs ar Savienības tiesību aktiem vides jomā un jo īpaši ar mērķi sasniegt labu vides stāvokli līdz 2020. gadam, kā noteikts Direktīvas 2008/56/EK 1. panta 1. punktā.

3.   Ar plānu tiek īstenota ekosistēmas pieeja zvejniecību pārvaldībā, lai tādējādi nodrošinātu to, ka zvejas darbību negatīvā ietekme uz jūras ekosistēmu
  , jo īpaši uz apdraudētām dzīvotnēm un aizsargātām sugām, tostarp jūras zīdītājiem un jūras putniem,
  ir minimāla.
  Plāns papildina un
  ir saskanīgs ar
  ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 9. apakšpunktā, un
  Savienības tiesību aktiem vides jomā un jo īpaši ar mērķi sasniegt labu vides stāvokli līdz 2020. gadam, kā noteikts Direktīvas 2008/56/EK 1. panta 1. punktā
  , kā arī ar mērķiem un noteikumiem, kas paredzēti Direktīvā 2009/147/EK un Direktīvā 92/43/EEK
  .
  Turklāt plānā paredz pasākumus, kuru mērķis ir mazināt nelabvēlīgās sociālekonomiskās sekas un ļaut uzņēmējiem iegūt lielāku ekonomisko ietekmi ilgtermiņā.

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3.a punkts (jauns)

3. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Plāns veicina to, ka krājumi, ko Savienība saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 33. panta 1. punktu pārvalda kopīgi ar trešām valstīm, tiek pārvaldīti, atbilstīgi mērķiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā, un kopējās zvejas iespējas nepārsniedz šīs regulas I pielikumā noteiktos diapazonus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Plāns veicina to, ka krājumi, ko Savienība saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 33. panta 1. punktu pārvalda kopīgi ar trešām valstīm, tiek pārvaldīti, atbilstīgi mērķiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā, un kopējās zvejas iespējas nepārsniedz šīs regulas I pielikumā noteiktos diapazonus.

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3.b punkts (jauns)

3. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Plānā ņem vērā Savienības divpusējās attiecības ar trešām valstīm. Šo plānu ņem vērā turpmākajos divpusējos nolīgumos ar trešām valstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.b
     
  Plānā ņem vērā Savienības divpusējās attiecības ar trešām valstīm. Šo plānu ņem vērā turpmākajos divpusējos nolīgumos ar trešām valstīm.

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 4. punkts – b apakšpunkts

3. pants – 4. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | palīdzēt
  sasniegt Direktīvas 2008/56/EK I pielikumā ietvertos pārējos būtiskos raksturlielumus proporcionāli tam, cik liela ir zvejniecību nozīme to sasniegšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

palīdzēt
  sasniegt Direktīvas 2008/56/EK I pielikumā ietvertos pārējos būtiskos raksturlielumus proporcionāli tam, cik liela ir zvejniecību nozīme to sasniegšanā.

palīdzēt

| b) | sasniegt Direktīvas 2008/56/EK I pielikumā ietvertos pārējos būtiskos raksturlielumus proporcionāli tam, cik liela ir zvejniecību nozīme to sasniegšanā. |
| --- | --- |

b)

sasniegt Direktīvas 2008/56/EK I pielikumā ietvertos pārējos būtiskos raksturlielumus proporcionāli tam, cik liela ir zvejniecību nozīme to sasniegšanā.

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 4.a punkts (jauns)

3. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Visus plānā paredzētos pasākumus īsteno atbilstīgi labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kā noteikts šīs regulas 2. panta 1.a punktā. ICES vai ZZTEK pārskata labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus līdz brīdim, kad Komisija ierosina attiecīgos pasākumus saskaņā ar šīs regulas 4., 5., 6. pantu un 18. pantu, kā arī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Visus plānā paredzētos pasākumus īsteno atbilstīgi labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kā noteikts šīs regulas 2. panta 1.a punktā. ICES vai ZZTEK pārskata labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus līdz brīdim, kad Komisija ierosina attiecīgos pasākumus saskaņā ar šīs regulas 4., 5., 6. pantu un 18. pantu, kā arī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. pantu.

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts

4. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Zvejas izraisītās zivju mirstības mērķapjomu 1. un 2. grupas krājumos sasniedz iespējami drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam un pēc tam uztur I pielikumā noteiktajā diapazonā. | 1.   Zvejas izraisītās zivju mirstības mērķapjomu 1. un 2. grupas krājumos sasniedz iespējami drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam un pēc tam uztur I pielikumā noteiktajā diapazonā
  , un tas atbilst 3. panta 1. punktā minētajiem mērķiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Zvejas izraisītās zivju mirstības mērķapjomu 1. un 2. grupas krājumos sasniedz iespējami drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam un pēc tam uztur I pielikumā noteiktajā diapazonā.

1.   Zvejas izraisītās zivju mirstības mērķapjomu 1. un 2. grupas krājumos sasniedz iespējami drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam un pēc tam uztur I pielikumā noteiktajā diapazonā
  , un tas atbilst 3. panta 1. punktā minētajiem mērķiem
  .

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts

4. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu zvejas iespējas atbilst šīs regulas I pielikuma tabulu A slejā noteiktajiem zvejas izraisītās zivju mirstības mērķapjomu diapazoniem. | 2.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu
  un 17. pantu
  zvejas iespējas
  nosaka atbilstīgi plānā minētajiem mērķiem un uzdevumiem, kā arī labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, un tās
  atbilst šīs regulas I pielikuma tabulu A slejā noteiktajiem zvejas izraisītās zivju mirstības mērķapjomu diapazoniem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu zvejas iespējas atbilst šīs regulas I pielikuma tabulu A slejā noteiktajiem zvejas izraisītās zivju mirstības mērķapjomu diapazoniem.

2.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu
  un 17. pantu
  zvejas iespējas
  nosaka atbilstīgi plānā minētajiem mērķiem un uzdevumiem, kā arī labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, un tās
  atbilst šīs regulas I pielikuma tabulu A slejā noteiktajiem zvejas izraisītās zivju mirstības mērķapjomu diapazoniem.

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 3. punkts

4. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Neatkarīgi no 1. un 2. punkta zvejas iespējas var noteikt zemākā līmenī nekā I 
  pielikuma A slejā
  noteiktais zvejas izraisītās zivju mirstības līmenis. | 3.   Neatkarīgi no 1. un 2. punkta zvejas iespējas var noteikt zemākā līmenī nekā I 
  pielikumā
  noteiktais zvejas izraisītās zivju mirstības līmenis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Neatkarīgi no 1. un 2. punkta zvejas iespējas var noteikt zemākā līmenī nekā I 
  pielikuma A slejā
  noteiktais zvejas izraisītās zivju mirstības līmenis.

3.   Neatkarīgi no 1. un 2. punkta zvejas iespējas var noteikt zemākā līmenī nekā I 
  pielikumā
  noteiktais zvejas izraisītās zivju mirstības līmenis.

Grozījums Nr. 83 un 99

Grozījums Nr. 83 un 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4. punkts

4. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.
     
  Neatkarīgi no 2. un 3. punkta, ja krājuma nārsta bara biomasa ir lielāka par II pielikuma tabulu A slejā noteikto atbilstošo minimālo references rādītāju, zvejas iespējas šim krājumam var noteikt saskaņā ar I pielikuma tabulu B slejā noteiktajiem zvejas izraisītās zivju mirstības diapazoniem, un to dara: | svītrots |
| (a) | ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai jauktu sugu zvejniecībās sasniegtu 3. pantā noteiktos mērķus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.
     
  Neatkarīgi no 2. un 3. punkta, ja krājuma nārsta bara biomasa ir lielāka par II pielikuma tabulu A slejā noteikto atbilstošo minimālo references rādītāju, zvejas iespējas šim krājumam var noteikt saskaņā ar I pielikuma tabulu B slejā noteiktajiem zvejas izraisītās zivju mirstības diapazoniem, un to dara:

svītrots

svītrots

(a)

(a)

ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai jauktu sugu zvejniecībās sasniegtu 3. pantā noteiktos mērķus;

ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai jauktu sugu zvejniecībās sasniegtu 3. pantā noteiktos mērķus;

| (b) | ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai novērstu būtisku kaitējumu, ko krājumam nodara sugas iekšējā vai starpsugu dinamika, vai |
| --- | --- |

(b)

(b)

ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai novērstu būtisku kaitējumu, ko krājumam nodara sugas iekšējā vai starpsugu dinamika, vai

ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai novērstu būtisku kaitējumu, ko krājumam nodara sugas iekšējā vai starpsugu dinamika, vai

| (c) | lai zvejas iespējas secīgos gados neatšķirtos par vairāk kā 20 %. |
| --- | --- |

(c)

(c)

lai zvejas iespējas secīgos gados neatšķirtos par vairāk kā 20 %.

lai zvejas iespējas secīgos gados neatšķirtos par vairāk kā 20 %.

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4.a punkts (jauns)

4. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Zvejas iespējas nosaka tā, lai nodrošinātu, ka iespējamība, ka nārsta bara biomasa kļūst mazāka par nārsta bara biomasas limita references rādītāju (Blim), kas norādīts jo īpaši II pielikuma B slejā, ir mazāka nekā 5 %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Zvejas iespējas nosaka tā, lai nodrošinātu, ka iespējamība, ka nārsta bara biomasa kļūst mazāka par nārsta bara biomasas limita references rādītāju (Blim), kas norādīts jo īpaši II pielikuma B slejā, ir mazāka nekā 5 %.

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4.b punkts (jauns)

4. pants – 4.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.b
     
  Ja Komisija, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, uzskata, ka I pielikumā minētie zvejas izraisītas zivju mirstības rādītāji vairs neatspoguļo precīzi plāna mērķus, Komisija var steidzamības kārtā iesniegt priekšlikumu minēto diapazonu grozīšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.b
     
  Ja Komisija, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, uzskata, ka I pielikumā minētie zvejas izraisītas zivju mirstības rādītāji vairs neatspoguļo precīzi plāna mērķus, Komisija var steidzamības kārtā iesniegt priekšlikumu minēto diapazonu grozīšanai.

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts

5. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Minēto 3. un 4. grupas krājumu zvejas iespējas ir saskaņā ar
  zinātnisko ieteikumu
  par maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. | 1.   Minēto 3. un 4. grupas krājumu zvejas iespējas ir saskaņā ar
  labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem
  par maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Minēto 3. un 4. grupas krājumu zvejas iespējas ir saskaņā ar
  zinātnisko ieteikumu
  par maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.

1.   Minēto 3. un 4. grupas krājumu zvejas iespējas ir saskaņā ar
  labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem
  par maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts

5. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja nav
  tāda zinātniskā ieteikuma
  par zvejas izraisītu zivju mirstību, kurā izmanto maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, zvejas iespējas
  ir saskaņā ar zinātnisko ieteikumu
  ,
  kas nodrošina krājumu ilgtspējību
  saskaņā ar
  piesardzīgu pieeju
  . | 2.   Ja nav
  tādu zinātnisko ieteikumu un datu
  par zvejas izraisītu zivju mirstību, kurā izmanto maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, zvejas iespējas
  un pasākumus nosaka, piemērojot piesardzīgu pieeju zvejas pārvaldībai
  ,
  kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8. apakšpunktā, un
  saskaņā ar
  šīs regulas 3. panta 1. punktā izvirzītajiem mērķiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja nav
  tāda zinātniskā ieteikuma
  par zvejas izraisītu zivju mirstību, kurā izmanto maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, zvejas iespējas
  ir saskaņā ar zinātnisko ieteikumu
  ,
  kas nodrošina krājumu ilgtspējību
  saskaņā ar
  piesardzīgu pieeju
  .

2.   Ja nav
  tādu zinātnisko ieteikumu un datu
  par zvejas izraisītu zivju mirstību, kurā izmanto maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, zvejas iespējas
  un pasākumus nosaka, piemērojot piesardzīgu pieeju zvejas pārvaldībai
  ,
  kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8. apakšpunktā, un
  saskaņā ar
  šīs regulas 3. panta 1. punktā izvirzītajiem mērķiem
  .

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa

6. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Grupas krājumus pārvalda, pamatojoties uz piesardzīgu pieeju saskaņā ar
  zinātniskajiem ieteikumiem
  . | Grupas krājumus pārvalda, pamatojoties uz piesardzīgu pieeju zvejas pārvaldībai, kā noteikts
  Regulas (ES) Nr
  .
  1380/2013 4. panta 1. punkta 8. apakšpunktā, un saskaņā ar šīs regulas 3. panta 1. un 3. punktā izvirzītajiem mērķiem. Pienācīgas zinātniskās informācijas trūkums nav pamatojums tam, lai atliktu vai neveiktu pārvaldības pasākumus, kuru mērķis ir jūras bioloģisko resursu saglabāšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Grupas krājumus pārvalda, pamatojoties uz piesardzīgu pieeju saskaņā ar
  zinātniskajiem ieteikumiem
  .

zinātniskajiem ieteikumiem

Grupas krājumus pārvalda, pamatojoties uz piesardzīgu pieeju zvejas pārvaldībai, kā noteikts
  Regulas (ES) Nr
  .
  1380/2013 4. panta 1. punkta 8. apakšpunktā, un saskaņā ar šīs regulas 3. panta 1. un 3. punktā izvirzītajiem mērķiem. Pienācīgas zinātniskās informācijas trūkums nav pamatojums tam, lai atliktu vai neveiktu pārvaldības pasākumus, kuru mērķis ir jūras bioloģisko resursu saglabāšana.

Regulas (ES) Nr

1380/2013 4. panta 1. punkta 8. apakšpunktā, un saskaņā ar šīs regulas 3. panta 1. un 3. punktā izvirzītajiem mērķiem. Pienācīgas zinātniskās informācijas trūkums nav pamatojums tam, lai atliktu vai neveiktu pārvaldības pasākumus, kuru mērķis ir jūras bioloģisko resursu saglabāšana.

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. punkts

8. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Kad zinātniskie ieteikumi liecina, ka konkrētā gadā 1. grupas krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par MSY Btrigger vai 2. grupas funkcionālās vienības sastopamība ir mazāka par Abundancebuffer, kuru vērtības norādītas II pielikuma tabulu A slejā, tiek pieņemti visi korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos līmenī, kurš spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Jo īpaši, atkāpjoties no 4. panta 2. punkta, zvejas iespējas nosaka tādā apjomā, kas atbilst zvejas izraisītajai zivju mirstībai, kurā ņemts vērā biomasas vai sastopamības samazinājums, kas ir ārpus I pielikuma tabulu A slejā noteiktā diapazona. | 1.   Kad
  labākie pieejamie
  zinātniskie ieteikumi liecina, ka konkrētā gadā 1. grupas krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par MSY Btrigger vai 2. grupas funkcionālās vienības sastopamība ir mazāka par Abundancebuffer, kuru vērtības norādītas II pielikuma tabulu A slejā, tiek pieņemti visi korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos līmenī, kurš spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Jo īpaši, atkāpjoties no 4. panta 2. punkta, zvejas iespējas nosaka tādā apjomā, kas atbilst zvejas izraisītajai zivju mirstībai, kurā ņemts vērā biomasas vai sastopamības samazinājums,
  un
  kas
  proporcionāli biomasas samazinājumam un saskaņā ar ICES ieteikuma principu
  ir ārpus I pielikuma tabulu A slejā noteiktā diapazona.
  Piemēro 2. panta 1.b apakšpunktā minēto ICES ieteikuma principu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Kad zinātniskie ieteikumi liecina, ka konkrētā gadā 1. grupas krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par MSY Btrigger vai 2. grupas funkcionālās vienības sastopamība ir mazāka par Abundancebuffer, kuru vērtības norādītas II pielikuma tabulu A slejā, tiek pieņemti visi korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos līmenī, kurš spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Jo īpaši, atkāpjoties no 4. panta 2. punkta, zvejas iespējas nosaka tādā apjomā, kas atbilst zvejas izraisītajai zivju mirstībai, kurā ņemts vērā biomasas vai sastopamības samazinājums, kas ir ārpus I pielikuma tabulu A slejā noteiktā diapazona.

1.   Kad
  labākie pieejamie
  zinātniskie ieteikumi liecina, ka konkrētā gadā 1. grupas krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par MSY Btrigger vai 2. grupas funkcionālās vienības sastopamība ir mazāka par Abundancebuffer, kuru vērtības norādītas II pielikuma tabulu A slejā, tiek pieņemti visi korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos līmenī, kurš spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Jo īpaši, atkāpjoties no 4. panta 2. punkta, zvejas iespējas nosaka tādā apjomā, kas atbilst zvejas izraisītajai zivju mirstībai, kurā ņemts vērā biomasas vai sastopamības samazinājums,
  un
  kas
  proporcionāli biomasas samazinājumam un saskaņā ar ICES ieteikuma principu
  ir ārpus I pielikuma tabulu A slejā noteiktā diapazona.
  Piemēro 2. panta 1.b apakšpunktā minēto ICES ieteikuma principu.

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts

8. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Kad zinātniskie ieteikumi liecina, ka jebkura attiecīgā krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par Blim vai jebkuras
  Norvēgijas
  omāra funkcionālās vienības sastopamība ir mazāka par Abundancelimit, kuru vērtības norādītas šīs regulas II pielikuma tabulu B slejā, tiek veikti turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos līmenī, kurš spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Jo īpaši šie korektīvie pasākumi, atkāpjoties no 4. panta 2. un 4. punkta, ietver specializētās zvejas apturēšanu attiecīgajā krājumā un zvejas iespēju atbilstīgu samazināšanu. | 2.   Kad
  labākie pieejamie
  zinātniskie ieteikumi liecina, ka jebkura attiecīgā krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par Blim vai jebkuras
  Norvēģijas
  omāra funkcionālās vienības sastopamība ir mazāka par Abundancelimit, kuru vērtības norādītas šīs regulas II pielikuma tabulu B slejā, tiek veikti turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos līmenī, kurš spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Jo īpaši šie korektīvie pasākumi, atkāpjoties no 4. panta 2. un 4. punkta, ietver specializētās zvejas apturēšanu attiecīgajā krājumā un zvejas iespēju atbilstīgu samazināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Kad zinātniskie ieteikumi liecina, ka jebkura attiecīgā krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par Blim vai jebkuras
  Norvēgijas
  omāra funkcionālās vienības sastopamība ir mazāka par Abundancelimit, kuru vērtības norādītas šīs regulas II pielikuma tabulu B slejā, tiek veikti turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos līmenī, kurš spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Jo īpaši šie korektīvie pasākumi, atkāpjoties no 4. panta 2. un 4. punkta, ietver specializētās zvejas apturēšanu attiecīgajā krājumā un zvejas iespēju atbilstīgu samazināšanu.

2.   Kad
  labākie pieejamie
  zinātniskie ieteikumi liecina, ka jebkura attiecīgā krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par Blim vai jebkuras
  Norvēģijas
  omāra funkcionālās vienības sastopamība ir mazāka par Abundancelimit, kuru vērtības norādītas šīs regulas II pielikuma tabulu B slejā, tiek veikti turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos līmenī, kurš spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Jo īpaši šie korektīvie pasākumi, atkāpjoties no 4. panta 2. un 4. punkta, ietver specializētās zvejas apturēšanu attiecīgajā krājumā un zvejas iespēju atbilstīgu samazināšanu.

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2.a punkts (jauns)

8. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ja saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem krājumu, kuriem piemēro šo regulu, nārsta bara biomasa kādā gadā ir mazāka par MSY Btrigger, tiek pieņemti visi korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos līmenī, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, un zvejas izraisītā zivju mirstība lineāri tiek samazināta atbilstīgi biomasas samazinājumam un saskaņā ar ICES ieteikuma principu. Piemēro 2. panta 1. punkta 1.b apakšpunktā minēto ICES ieteikuma principu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Ja saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem krājumu, kuriem piemēro šo regulu, nārsta bara biomasa kādā gadā ir mazāka par MSY Btrigger, tiek pieņemti visi korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos līmenī, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, un zvejas izraisītā zivju mirstība lineāri tiek samazināta atbilstīgi biomasas samazinājumam un saskaņā ar ICES ieteikuma principu. Piemēro 2. panta 1. punkta 1.b apakšpunktā minēto ICES ieteikuma principu.

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2.b punkts (jauns)

8. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Ja saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem krājumu, kuriem piemēro šo regulu, nārsta bara biomasa ir mazāka par Blim vai citu attiecīgu robežvērtību, tiek veikti papildu korektīvie pasākumi, lai nodrošinātu, ka attiecīgie krājumi ātri atjaunojas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Minētajos korektīvajos pasākumos jo īpaši var ietvert zvejas iespēju atbilstīgu samazināšanu, kā arī specializētās zvejas apturēšanu attiecīgajā krājumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b
     
  Ja saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem krājumu, kuriem piemēro šo regulu, nārsta bara biomasa ir mazāka par Blim vai citu attiecīgu robežvērtību, tiek veikti papildu korektīvie pasākumi, lai nodrošinātu, ka attiecīgie krājumi ātri atjaunojas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Minētajos korektīvajos pasākumos jo īpaši var ietvert zvejas iespēju atbilstīgu samazināšanu, kā arī specializētās zvejas apturēšanu attiecīgajā krājumā.

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2.c punkts (jauns)

8. pants – 2.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.c
     
  Šajā pantā minētie korektīvie pasākumi var ietvert: |
| | a) | ārkārtas pasākumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. un 13. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.c
     
  Šajā pantā minētie korektīvie pasākumi var ietvert:

a)

a)

ārkārtas pasākumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. un 13. pantu;

ārkārtas pasākumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. un 13. pantu;

| b) | pasākumus saskaņā ar šīs regulas 11. un 11.a pantu. |
| --- | --- |

b)

b)

pasākumus saskaņā ar šīs regulas 11. un 11.a pantu.

pasākumus saskaņā ar šīs regulas 11. un 11.a pantu.

Ja nārsta bara biomasa ir zemāka par 1. punktā minētajiem līmeņiem, izvēli starp šajā pantā minētajiem pasākumiem veic saskaņā ar situācijas veidu, nopietnību, ilgumu un atkārtošanos.

Ja nārsta bara biomasa ir zemāka par 1. punktā minētajiem līmeņiem, izvēli starp šajā pantā minētajiem pasākumiem veic saskaņā ar situācijas veidu, nopietnību, ilgumu un atkārtošanos.

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – virsraksts

9. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Īpaši saglabāšanas pasākumi
  3.–7. grupai | Īpaši saglabāšanas pasākumi |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Īpaši saglabāšanas pasākumi
  3.–7. grupai

3.–7. grupai

Īpaši saglabāšanas pasākumi

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. punkts – ievaddaļa

9. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Kad zinātniskie ieteikumi liecina, ka
  3.–7. grupas bentiskā krājuma saglabāšanas labad
  ir nepieciešama
  korektīva
  rīcība,
  vai kad kādā konkrētā gadā 1. grupas krājuma nārsta bara biomasa vai 2. grupas funkcionālās vienības sastopamība ir mazāka nekā
  šīs regulas
  II pielikuma tabulu A slejā norādītie saglabāšanas references rādītāji
  , Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 18. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18.
  pantu
  attiecībā uz: | Kad zinātniskie ieteikumi liecina, ka ir nepieciešama
  papildu
  rīcība,
  lai nodrošinātu, ka visas zvejniecības, kurām piemēro šo regulu, tiek pārvaldītas saskaņā ar
  šīs regulas
  3. pantu
  , Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 18. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. 
  pantu. Neskarot 18. panta 1. un 3. punktu, Komisija var pieņemt deleģētos aktus, ja nav sniegts šajos pantos minētais kopīgais ieteikums. Šādi deleģētie akti ietver pasākumus
  attiecībā uz: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kad zinātniskie ieteikumi liecina, ka
  3.–7. grupas bentiskā krājuma saglabāšanas labad
  ir nepieciešama
  korektīva
  rīcība,
  vai kad kādā konkrētā gadā 1. grupas krājuma nārsta bara biomasa vai 2. grupas funkcionālās vienības sastopamība ir mazāka nekā
  šīs regulas
  II pielikuma tabulu A slejā norādītie saglabāšanas references rādītāji
  , Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 18. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18.
  pantu
  attiecībā uz:

3.–7. grupas bentiskā krājuma saglabāšanas labad

korektīva

vai kad kādā konkrētā gadā 1. grupas krājuma nārsta bara biomasa vai 2. grupas funkcionālās vienības sastopamība ir mazāka nekā

II pielikuma tabulu A slejā norādītie saglabāšanas references rādītāji

pantu

Kad zinātniskie ieteikumi liecina, ka ir nepieciešama
  papildu
  rīcība,
  lai nodrošinātu, ka visas zvejniecības, kurām piemēro šo regulu, tiek pārvaldītas saskaņā ar
  šīs regulas
  3. pantu
  , Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 18. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. 
  pantu. Neskarot 18. panta 1. un 3. punktu, Komisija var pieņemt deleģētos aktus, ja nav sniegts šajos pantos minētais kopīgais ieteikums. Šādi deleģētie akti ietver pasākumus
  attiecībā uz:

papildu

lai nodrošinātu, ka visas zvejniecības, kurām piemēro šo regulu, tiek pārvaldītas saskaņā ar

3. pantu

pantu. Neskarot 18. panta 1. un 3. punktu, Komisija var pieņemt deleģētos aktus, ja nav sniegts šajos pantos minētais kopīgais ieteikums. Šādi deleģētie akti ietver pasākumus

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – a punkts

9. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | zvejas rīku raksturlielumiem, jo īpaši linuma acs izmēru, āķu izmēru, zvejas rīku konstrukciju, auklas diametru, zvejas rīka izmēru vai atlases ierīču izmantošanu, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

zvejas rīku raksturlielumiem, jo īpaši linuma acs izmēru, āķu izmēru, zvejas rīku konstrukciju, auklas diametru, zvejas rīka izmēru vai atlases ierīču izmantošanu, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti;

| a) | zvejas rīku, jo īpaši linuma acs izmēru, āķu izmēru, zvejas rīku konstrukciju, auklas diametru, zvejas rīka izmēru
  raksturlielumu un specifikāciju noteikšanu
  vai atlases ierīču izmantošanu, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti
  , jo īpaši, lai samazinātu nevēlamu nozveju
  ; |
| --- | --- |

a)

zvejas rīku, jo īpaši linuma acs izmēru, āķu izmēru, zvejas rīku konstrukciju, auklas diametru, zvejas rīka izmēru
  raksturlielumu un specifikāciju noteikšanu
  vai atlases ierīču izmantošanu, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti
  , jo īpaši, lai samazinātu nevēlamu nozveju
  ;

raksturlielumu un specifikāciju noteikšanu

, jo īpaši, lai samazinātu nevēlamu nozveju

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9.a pants (jauns)

9.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.a pants |
| | Norādījumi par nārsta vietām un zivju krājumu atjaunošanas apgabaliem |
| | Dalībvalstis vēlākais līdz 2020. gadam norāda nārsta vietas un apgabalus, attiecībā uz kuriem ir nepārprotami pierādījumi, ka tajās lielā koncentrācijā ir zivis, kas ir mazākas par minimālo saglabāšanas atsauces izmēru, un saskaņā ar šīs regulas 12. panta 2. punktu izveido kopīgus ieteikumus par zivju krājumu atjaunošanas apgabalu izveidi attiecībā uz krājumiem, kuriem piemēro šo regulu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.a pants

9.a pants

Norādījumi par nārsta vietām un zivju krājumu atjaunošanas apgabaliem

Norādījumi par nārsta vietām un zivju krājumu atjaunošanas apgabaliem

Dalībvalstis vēlākais līdz 2020. gadam norāda nārsta vietas un apgabalus, attiecībā uz kuriem ir nepārprotami pierādījumi, ka tajās lielā koncentrācijā ir zivis, kas ir mazākas par minimālo saglabāšanas atsauces izmēru, un saskaņā ar šīs regulas 12. panta 2. punktu izveido kopīgus ieteikumus par zivju krājumu atjaunošanas apgabalu izveidi attiecībā uz krājumiem, kuriem piemēro šo regulu.

Dalībvalstis vēlākais līdz 2020. gadam norāda nārsta vietas un apgabalus, attiecībā uz kuriem ir nepārprotami pierādījumi, ka tajās lielā koncentrācijā ir zivis, kas ir mazākas par minimālo saglabāšanas atsauces izmēru, un saskaņā ar šīs regulas 12. panta 2. punktu izveido kopīgus ieteikumus par zivju krājumu atjaunošanas apgabalu izveidi attiecībā uz krājumiem, kuriem piemēro šo regulu.

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – virsraksts

10. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Kopējā pieļaujamā nozveja | Zvejas iespējas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kopējā pieļaujamā nozveja

Kopējā pieļaujamā nozveja

Zvejas iespējas

Zvejas iespējas

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1.a punkts (jauns)

10. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Piešķirot pieejamās zvejas iespējas, dalībvalstis piemēro objektīvus un pārredzamus kritērijus, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 17. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Piešķirot pieejamās zvejas iespējas, dalībvalstis piemēro objektīvus un pārredzamus kritērijus, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 17. pantā.

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1.b punkts (jauns)

10. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Kopīgi pārvaldot zivju krājumus ar trešām valstīm, dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 33. panta 2. punkta noteikumiem nodrošina zvejas iespēju apmaiņu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b
     
  Kopīgi pārvaldot zivju krājumus ar trešām valstīm, dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 33. panta 2. punkta noteikumiem nodrošina zvejas iespēju apmaiņu.

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 2. punkts

10. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Neskarot 8. pantu, KPN
  Norvēģijas omāra krājumam ICES IIa un IV zonā nosaka
  , summējot funkcionālo vienību un
  ārpus funkcionālajām vienībām
  esošo statistisko taisnstūru nozvejas limitus
  . | 2.   Norvēģijas omāra krājumam ICES IIa un IV zonā
  kopējo pieļaujamo nozveju
  nosaka
  katrai funkcionālajai vienībai, kā arī kopējo KPN —
  ārpus funkcionālajām vienībām
  esošajiem statistiskajiem taisnstūriem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Neskarot 8. pantu, KPN
  Norvēģijas omāra krājumam ICES IIa un IV zonā nosaka
  , summējot funkcionālo vienību un
  ārpus funkcionālajām vienībām
  esošo statistisko taisnstūru nozvejas limitus
  .

2.   Norvēģijas omāra krājumam ICES IIa un IV zonā
  kopējo pieļaujamo nozveju
  nosaka
  katrai funkcionālajai vienībai, kā arī kopējo KPN —
  ārpus funkcionālajām vienībām
  esošajiem statistiskajiem taisnstūriem
  .

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10.a pants (jauns)

10.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 10.a pants |
| | Atpūtas zvejas ietekme |
| | 1.
     
  Analizē visus pieejamos datus par atpūtas zvejā gūto nozveju, lai novērtētu tās iespējamo ietekmi uz regulēto sugu krājumiem. |
| | 2.
     
  Padome ņem vērā pirmajā punktā paredzēto novērtējumu. Attiecībā uz krājumiem, kuriem ir ievērojams atpūtas zvejā nozvejotais īpatsvars, Padome, nosakot zvejas iespējas, ņem vērā atpūtas zvejā gūto nozveju un inter alia: |
| | a) | uzskata, ka atpūtas zvejā gūtās nozvejas kopējais rādītājs, kas aprēķināts, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, un labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi par komerczvejas iespējām ir kopējā nozveja, kas atbilst zvejas izraisītās zivju mirstības mērķapjomam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10.a pants

10.a pants

Atpūtas zvejas ietekme

Atpūtas zvejas ietekme

1.
     
  Analizē visus pieejamos datus par atpūtas zvejā gūto nozveju, lai novērtētu tās iespējamo ietekmi uz regulēto sugu krājumiem.

2.
     
  Padome ņem vērā pirmajā punktā paredzēto novērtējumu. Attiecībā uz krājumiem, kuriem ir ievērojams atpūtas zvejā nozvejotais īpatsvars, Padome, nosakot zvejas iespējas, ņem vērā atpūtas zvejā gūto nozveju un inter alia:

a)

a)

uzskata, ka atpūtas zvejā gūtās nozvejas kopējais rādītājs, kas aprēķināts, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, un labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi par komerczvejas iespējām ir kopējā nozveja, kas atbilst zvejas izraisītās zivju mirstības mērķapjomam;

uzskata, ka atpūtas zvejā gūtās nozvejas kopējais rādītājs, kas aprēķināts, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, un labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi par komerczvejas iespējām ir kopējā nozveja, kas atbilst zvejas izraisītās zivju mirstības mērķapjomam;

| b) | nosaka atpūtas zvejas ierobežojumus, tostarp dienas nozvejas limitus un zvejas aizlieguma sezonas; vai |
| --- | --- |

b)

b)

nosaka atpūtas zvejas ierobežojumus, tostarp dienas nozvejas limitus un zvejas aizlieguma sezonas; vai

nosaka atpūtas zvejas ierobežojumus, tostarp dienas nozvejas limitus un zvejas aizlieguma sezonas; vai

| c) | citus pasākumus, ko uzskata par piemērotiem. |
| --- | --- |

c)

c)

citus pasākumus, ko uzskata par piemērotiem.

citus pasākumus, ko uzskata par piemērotiem.

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – virsraksts

11. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ar izkraušanas pienākumu saistītie noteikumi
  1.–7. grupai | Ar izkraušanas pienākumu saistītie noteikumi |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ar izkraušanas pienākumu saistītie noteikumi
  1.–7. grupai

1.–7. grupai

Ar izkraušanas pienākumu saistītie noteikumi

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. daļa – a punkts

11. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | atbrīvojumi no izkraušanas pienākuma piemērošanas sugām, par kurām pieejamie zinātniskie
  pierādījumi
  apliecina augstus izdzīvotības rādītājus, ņemot vērā zvejas rīku, zvejas prakses un ekosistēmas specifiku, ar mērķi atvieglot izkraušanas pienākuma īstenošanu un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

atbrīvojumi no izkraušanas pienākuma piemērošanas sugām, par kurām pieejamie zinātniskie
  pierādījumi
  apliecina augstus izdzīvotības rādītājus, ņemot vērā zvejas rīku, zvejas prakses un ekosistēmas specifiku, ar mērķi atvieglot izkraušanas pienākuma īstenošanu un

pierādījumi

| a) | atbrīvojumi no izkraušanas pienākuma piemērošanas sugām, par kurām
  labākie
  pieejamie zinātniskie
  ieteikumi
  apliecina augstus izdzīvotības rādītājus, ņemot vērā zvejas rīku, zvejas prakses un ekosistēmas specifiku, ar mērķi atvieglot izkraušanas pienākuma īstenošanu un |
| --- | --- |

a)

atbrīvojumi no izkraušanas pienākuma piemērošanas sugām, par kurām
  labākie
  pieejamie zinātniskie
  ieteikumi
  apliecina augstus izdzīvotības rādītājus, ņemot vērā zvejas rīku, zvejas prakses un ekosistēmas specifiku, ar mērķi atvieglot izkraušanas pienākuma īstenošanu un

labākie

ieteikumi

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. daļa – c apakšpunkts

11. pants – 1. daļa – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | īpaši noteikumi par nozvejas dokumentēšanu, jo sevišķi lai
  uzraudzītu
  izkraušanas pienākuma
  īstenošanu,
  un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

īpaši noteikumi par nozvejas dokumentēšanu, jo sevišķi lai
  uzraudzītu
  izkraušanas pienākuma
  īstenošanu,
  un

uzraudzītu

īstenošanu,

| c) | īpaši noteikumi par nozvejas dokumentēšanu, jo sevišķi
  uzraudzības un kontroles nolūkos,
  lai
  panāktu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, nodrošinot pilnīgu
  izkraušanas pienākuma
  izpildi;
  un |
| --- | --- |

c)

īpaši noteikumi par nozvejas dokumentēšanu, jo sevišķi
  uzraudzības un kontroles nolūkos,
  lai
  panāktu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, nodrošinot pilnīgu
  izkraušanas pienākuma
  izpildi;
  un

uzraudzības un kontroles nolūkos,

panāktu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, nodrošinot pilnīgu

izpildi;

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1.a daļa (jauna)

11. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Šā panta pirmajā daļā minētie pasākumi veicina šīs regulas 3. pantā uzskaitīto mērķu sasniegšanu, jo īpaši attiecībā uz zivju mazuļu un nārstojošu zivju aizsardzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šā panta pirmajā daļā minētie pasākumi veicina šīs regulas 3. pantā uzskaitīto mērķu sasniegšanu, jo īpaši attiecībā uz zivju mazuļu un nārstojošu zivju aizsardzību.

Šā panta pirmajā daļā minētie pasākumi veicina šīs regulas 3. pantā uzskaitīto mērķu sasniegšanu, jo īpaši attiecībā uz zivju mazuļu un nārstojošu zivju aizsardzību.

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11.a pants (jauns)

11.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.a pants |
| | Tehniskie pasākumi |
| | 1.
     
  Komisija ir pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 18. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz šādiem tehniskiem pasākumiem: |
| | a) | zvejas rīku raksturlielumu specifikācijas un noteikumi par to izmantošanu, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti, samazinātu nejaušu nozveju vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.a pants

11.a pants

Tehniskie pasākumi

Tehniskie pasākumi

1.
     
  Komisija ir pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 18. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz šādiem tehniskiem pasākumiem:

a)

a)

zvejas rīku raksturlielumu specifikācijas un noteikumi par to izmantošanu, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti, samazinātu nejaušu nozveju vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu;

zvejas rīku raksturlielumu specifikācijas un noteikumi par to izmantošanu, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti, samazinātu nejaušu nozveju vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu;

| b) | zvejas rīku pārveidojumu vai palīgierīču specifikācijas, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti, samazinātu nejaušu nozveju vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu; |
| --- | --- |

b)

b)

zvejas rīku pārveidojumu vai palīgierīču specifikācijas, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti, samazinātu nejaušu nozveju vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu;

zvejas rīku pārveidojumu vai palīgierīču specifikācijas, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti, samazinātu nejaušu nozveju vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu;

| c) | konkrētu zvejas rīku izmantošanas un zvejas darbību ierobežojumi vai aizliegumi noteiktos apgabalos vai laikposmos, lai aizsargātu nārstojošas zivis vai tādas zivis, kuras ir mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru, vai nemērķa zivju sugas vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu; un |
| --- | --- |

c)

c)

konkrētu zvejas rīku izmantošanas un zvejas darbību ierobežojumi vai aizliegumi noteiktos apgabalos vai laikposmos, lai aizsargātu nārstojošas zivis vai tādas zivis, kuras ir mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru, vai nemērķa zivju sugas vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu; un

konkrētu zvejas rīku izmantošanas un zvejas darbību ierobežojumi vai aizliegumi noteiktos apgabalos vai laikposmos, lai aizsargātu nārstojošas zivis vai tādas zivis, kuras ir mazākas par minimālo saglabāšanas references izmēru, vai nemērķa zivju sugas vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu; un

| d) | minimālā saglabāšanas references izmēra noteikšana jebkuram krājumam, uz ko attiecas šī regula, lai nodrošinātu jūras organismu mazuļu aizsardzību. |
| --- | --- |

d)

d)

minimālā saglabāšanas references izmēra noteikšana jebkuram krājumam, uz ko attiecas šī regula, lai nodrošinātu jūras organismu mazuļu aizsardzību.

minimālā saglabāšanas references izmēra noteikšana jebkuram krājumam, uz ko attiecas šī regula, lai nodrošinātu jūras organismu mazuļu aizsardzību.

2.
     
  Ar šā panta 1. punktā minētajiem pasākumiem palīdz sasniegt 3. pantā izvirzītos mērķus.

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts

12. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Piemērojot šā panta 1. punktu, pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis var iesniegt kopīgus ieteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu; pirmo reizi to dara ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam 12 mēnešus ikreiz pēc tam, kad saskaņā ar 17. pantu ir iesniegts plāna izvērtējums. Šādus ieteikumus tās var iesniegt arī tad, kad uzskata to par vajadzīgu, jo īpaši ja strauji mainās stāvoklis kādā no šīs regulas aptvertajiem krājumiem. Kopīgus ieteikumus saistībā ar pasākumiem, kas attiecas uz konkrētu kalendāra gadu, iesniedz ne vēlāk kā iepriekšējā gada 1. jūlijā. | 2.   Piemērojot šā panta 1. punktu, pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis var iesniegt kopīgus ieteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu; pirmo reizi to dara ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam 12 mēnešus ikreiz pēc tam, kad saskaņā ar 17. pantu ir iesniegts plāna izvērtējums. Šādus ieteikumus tās var iesniegt arī tad, kad uzskata to par vajadzīgu, jo īpaši ja strauji mainās stāvoklis kādā no šīs regulas aptvertajiem krājumiem. Kopīgus ieteikumus saistībā ar pasākumiem, kas attiecas uz konkrētu kalendāra gadu, iesniedz ne vēlāk kā iepriekšējā gada 1. jūlijā. |
| | Neatkarīgi no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. un 3. punkta Komisija var pieņemt deleģētos aktus arī tad, ja nav sniegts attiecīgajos punktos minētais kopīgais ieteikums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Piemērojot šā panta 1. punktu, pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis var iesniegt kopīgus ieteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu; pirmo reizi to dara ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam 12 mēnešus ikreiz pēc tam, kad saskaņā ar 17. pantu ir iesniegts plāna izvērtējums. Šādus ieteikumus tās var iesniegt arī tad, kad uzskata to par vajadzīgu, jo īpaši ja strauji mainās stāvoklis kādā no šīs regulas aptvertajiem krājumiem. Kopīgus ieteikumus saistībā ar pasākumiem, kas attiecas uz konkrētu kalendāra gadu, iesniedz ne vēlāk kā iepriekšējā gada 1. jūlijā.

2.   Piemērojot šā panta 1. punktu, pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis var iesniegt kopīgus ieteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu; pirmo reizi to dara ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam 12 mēnešus ikreiz pēc tam, kad saskaņā ar 17. pantu ir iesniegts plāna izvērtējums. Šādus ieteikumus tās var iesniegt arī tad, kad uzskata to par vajadzīgu, jo īpaši ja strauji mainās stāvoklis kādā no šīs regulas aptvertajiem krājumiem. Kopīgus ieteikumus saistībā ar pasākumiem, kas attiecas uz konkrētu kalendāra gadu, iesniedz ne vēlāk kā iepriekšējā gada 1. jūlijā.

Neatkarīgi no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. un 3. punkta Komisija var pieņemt deleģētos aktus arī tad, ja nav sniegts attiecīgajos punktos minētais kopīgais ieteikums.

Neatkarīgi no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. un 3. punkta Komisija var pieņemt deleģētos aktus arī tad, ja nav sniegts attiecīgajos punktos minētais kopīgais ieteikums.

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. daļa

17. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ne vēlāk kā
  piecus
  gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam reizi piecos gados Komisija nodrošina to, ka tiek izvērtēta plāna ietekme uz krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, un uz zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto. Šā izvērtējuma rezultātus Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. | Ne vēlāk kā
  trīs
  gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam reizi piecos gados Komisija nodrošina to, ka tiek izvērtēta plāna ietekme uz krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, un uz zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto
  , kā arī tiek izvērtēts tas, cik lielā mērā ir sasniegti šīs regulas mērķi, tostarp zivju krājumu atjaunošanās virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, un progress virzībā uz labu vides stāvokli
  . Šā izvērtējuma rezultātus Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.
  Komisija ziņojumu var iesniegt agrāk, ja to uzskata par nepieciešamu. |
| | Komisija ik gadu ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par progresu virzībā uz šīs regula mērķu sasniegšanu, par zivju krājumu stāvokli ūdeņos un par šīs regulas darbības jomā ietvertajiem krājumiem, un šādu ziņojumu iesniedz, cik vien iespējams drīz pēc tam, kad ir pieņemts ikgadējais regulējums, ar ko nosaka zvejas iespējas, kādas pieejams Savienības ūdeņos un atsevišķos ārpussavienības ūdeņos. Ziņojumu pievieno Regulas (ES) Nr. 1380/2013 50. pantā minētajam gada ziņojumam. |
| | Ziņojumā ietver šādu informāciju: |
| | a) | visaptverošus zinātniskos ieteikumus, pamatojoties uz kuriem ir noteiktas zvejas iespējas, un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ne vēlāk kā
  piecus
  gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam reizi piecos gados Komisija nodrošina to, ka tiek izvērtēta plāna ietekme uz krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, un uz zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto. Šā izvērtējuma rezultātus Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.

piecus

Ne vēlāk kā
  trīs
  gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam reizi piecos gados Komisija nodrošina to, ka tiek izvērtēta plāna ietekme uz krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, un uz zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto
  , kā arī tiek izvērtēts tas, cik lielā mērā ir sasniegti šīs regulas mērķi, tostarp zivju krājumu atjaunošanās virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, un progress virzībā uz labu vides stāvokli
  . Šā izvērtējuma rezultātus Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.
  Komisija ziņojumu var iesniegt agrāk, ja to uzskata par nepieciešamu.

trīs

, kā arī tiek izvērtēts tas, cik lielā mērā ir sasniegti šīs regulas mērķi, tostarp zivju krājumu atjaunošanās virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, un progress virzībā uz labu vides stāvokli

Komisija ziņojumu var iesniegt agrāk, ja to uzskata par nepieciešamu.

Komisija ik gadu ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par progresu virzībā uz šīs regula mērķu sasniegšanu, par zivju krājumu stāvokli ūdeņos un par šīs regulas darbības jomā ietvertajiem krājumiem, un šādu ziņojumu iesniedz, cik vien iespējams drīz pēc tam, kad ir pieņemts ikgadējais regulējums, ar ko nosaka zvejas iespējas, kādas pieejams Savienības ūdeņos un atsevišķos ārpussavienības ūdeņos. Ziņojumu pievieno Regulas (ES) Nr. 1380/2013 50. pantā minētajam gada ziņojumam.

Komisija ik gadu ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par progresu virzībā uz šīs regula mērķu sasniegšanu, par zivju krājumu stāvokli ūdeņos un par šīs regulas darbības jomā ietvertajiem krājumiem, un šādu ziņojumu iesniedz, cik vien iespējams drīz pēc tam, kad ir pieņemts ikgadējais regulējums, ar ko nosaka zvejas iespējas, kādas pieejams Savienības ūdeņos un atsevišķos ārpussavienības ūdeņos. Ziņojumu pievieno Regulas (ES) Nr. 1380/2013 50. pantā minētajam gada ziņojumam.

Ziņojumā ietver šādu informāciju:

Ziņojumā ietver šādu informāciju:

a)

a)

visaptverošus zinātniskos ieteikumus, pamatojoties uz kuriem ir noteiktas zvejas iespējas, un

visaptverošus zinātniskos ieteikumus, pamatojoties uz kuriem ir noteiktas zvejas iespējas, un

| b) | zinātnisku pamatojumu, kas uzskatāmi parāda, ka noteiktās zvejas iespējas atbilst šīs regulas mērķiem un noteikumiem, jo īpaši zvejas izraisītas zivju mirstības mērķiem. |
| --- | --- |

b)

b)

zinātnisku pamatojumu, kas uzskatāmi parāda, ka noteiktās zvejas iespējas atbilst šīs regulas mērķiem un noteikumiem, jo īpaši zvejas izraisītas zivju mirstības mērķiem.

zinātnisku pamatojumu, kas uzskatāmi parāda, ka noteiktās zvejas iespējas atbilst šīs regulas mērķiem un noteikumiem, jo īpaši zvejas izraisītas zivju mirstības mērķiem.

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18.a pants (jauns)

18.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 18.a pants |
| | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda atbalsts |
| | Pagaidu pārtraukšanas pasākumus, kas pieņemti, lai sasniegtu plāna mērķus, uzskata par zvejas darbību pagaidu pārtraukšanu, piemērojot Regulas (ES) Nr. 508/2014 33. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

18.a pants

18.a pants

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda atbalsts

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda atbalsts

Pagaidu pārtraukšanas pasākumus, kas pieņemti, lai sasniegtu plāna mērķus, uzskata par zvejas darbību pagaidu pārtraukšanu, piemērojot Regulas (ES) Nr. 508/2014 33. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu.

Pagaidu pārtraukšanas pasākumus, kas pieņemti, lai sasniegtu plāna mērķus, uzskata par zvejas darbību pagaidu pārtraukšanu, piemērojot Regulas (ES) Nr. 508/2014 33. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu.

(Šis pants jāievieto X nodaļā)

(Šis pants jāievieto X nodaļā)

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums

I pielikums

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

1.   1. grupa

| Krājums | Zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoma diapazons, kas atbilst maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma sasniegšanai (FMSY) |
| --- | --- |
| A sleja | B sleja |
| Menca Ziemeļjūrā | 0,22  – 0,33 | 0,33  – 0,49 |
| Pikša | 0,25  – 0,37 | 0,37  – 0,52 |
| Jūras zeltplekste Ziemeļjūrā | 0,13  – 0,19 | 0,19  – 0,27 |
| Saida | 0,20  – 0,32 | 0,32  – 0,43 |
| Jūrasmēle Ziemeļjūrā | 0,11  – 0,20 | 0,20  – 0,37 |
| Jūrasmēle Kategatā | 0,19  – 0,22 | 0,22  – 0,26 |
| Merlangs Ziemeļjūrā | Nav noteikts | Nav noteikts |

Krājums

Krājums

Zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoma diapazons, kas atbilst maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma sasniegšanai (FMSY)

Zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoma diapazons, kas atbilst maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma sasniegšanai (FMSY

A sleja

A sleja

B sleja

B sleja

Menca Ziemeļjūrā

0,22  – 0,33

0,22  – 0,33

0,33  – 0,49

0,33  – 0,49

Pikša

0,25  – 0,37

0,25  – 0,37

0,37  – 0,52

0,37  – 0,52

Jūras zeltplekste Ziemeļjūrā

0,13  – 0,19

0,13  – 0,19

0,19  – 0,27

0,19  – 0,27

Saida

0,20  – 0,32

0,20  – 0,32

0,32  – 0,43

0,32  – 0,43

Jūrasmēle Ziemeļjūrā

0,11  – 0,20

0,11  – 0,20

0,20  – 0,37

0,20  – 0,37

Jūrasmēle Kategatā

0,19  – 0,22

0,19  – 0,22

0,22  – 0,26

0,22  – 0,26

Merlangs Ziemeļjūrā

Nav noteikts

Nav noteikts

Nav noteikts

Nav noteikts

2.   2. grupa

| Norvēģijas omāra funkcionālā vienība (FU) | Zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoma diapazons, kas atbilst maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma sasniegšanai (FMSY) (kā ieguves apjoms) |
| --- | --- |
| A sleja | B sleja |
| IIIa rajons (FU 3–4) | 0,056  – 0,079 | 0,079  – 0,079 |
| Farn Deeps FU 6 | 0,07  – 0,081 | 0,081  – 0,081 |
| Fladen Ground FU 7 | 0,066  – 0,075 | 0,075  – 0,075 |
| Firth of Forth FU 8 | 0,106  – 0,163 | 0,163  – 0,163 |
| Moray Firth FU 9 | 0,091  – 0,118 | 0,118  – 0,118 |

Norvēģijas omāra funkcionālā vienība (FU)

Zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoma diapazons, kas atbilst maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma sasniegšanai (FMSY) (kā ieguves apjoms)

MSY

A sleja

B sleja

B sleja

IIIa rajons (FU 3–4)

IIIa rajons (FU 3–4)

0,056  – 0,079

0,056  – 0,079

0,079  – 0,079

0,079  – 0,079

Farn Deeps FU 6

Farn Deeps FU 6

0,07  – 0,081

0,07  – 0,081

0,081  – 0,081

0,081  – 0,081

Fladen Ground FU 7

Fladen Ground FU 7

0,066  – 0,075

0,066  – 0,075

0,075  – 0,075

0,075  – 0,075

Firth of Forth FU 8

Firth of Forth FU 8

0,106  – 0,163

0,106  – 0,163

0,163  – 0,163

0,163  – 0,163

Moray Firth FU 9

Moray Firth FU 9

0,091  – 0,118

0,091  – 0,118

0,118  – 0,118

0,118  – 0,118

Grozījums

Grozījums

1.   1. grupa

| Tabulā norādītās vērtības atbilst vērtībām jaunākajā ICES ieteikumā, kas sniegts pēc īpaša ES pieprasījuma ICES, lai tā norādītu FMSY diapazonus atsevišķiem Ziemeļjūras un Baltijas jūras krājumiem |
| --- |
| KRĀJUMS | Zvejas izraisīta zivju mirstības diapazoni, kas atbilst maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma sasniegšanai (FMSY) |
| Menca
  IV apakšapgabalā un VIId un IIIaW rajonā | FMSY lower – FMSY | |
| Pikša
  IV apakšapgabalā un VIa un IIIaW rajonā | FMSY lower – FMSY | |
| Jūras zeltplekste
  IV apakšapgabalā un IIIa rajonā | FMSY lower – FMSY | |
| Saida
  IV un VI apakšapgabalā un IIIa rajonā | FMSY lower – FMSY | |
| Jūrasmēle
  IV apakšapgabalā | FMSY lower – FMSY | |
| Jūrasmēle
  IIIa rajonā un 22.–24. apakšrajonā | FMSY lower – FMSY | |
| Merlangs
  IV apakšapgabalā un VIId rajonā | FMSY lower – FMSY | |
| Eiropas jūrasvelns IIIa rajonā un IV un VI apakšapgabalā | FMSY lower – FMSY | |
| Ziemeļu garnele IVaE un IIIa rajonā | FMSY lower – FMSY | |

Tabulā norādītās vērtības atbilst vērtībām jaunākajā ICES ieteikumā, kas sniegts pēc īpaša ES pieprasījuma ICES, lai tā norādītu FMSY diapazonus atsevišķiem Ziemeļjūras un Baltijas jūras krājumiem

Tabulā norādītās vērtības atbilst vērtībām jaunākajā ICES ieteikumā, kas sniegts pēc īpaša ES pieprasījuma ICES, lai tā norādītu FMSY

KRĀJUMS

Zvejas izraisīta zivju mirstības diapazoni, kas atbilst maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma sasniegšanai (FMSY)

MSY

Menca
  IV apakšapgabalā un VIId un IIIaW rajonā

IV apakšapgabalā un VIId un IIIaW rajonā

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Pikša
  IV apakšapgabalā un VIa un IIIaW rajonā

IV apakšapgabalā un VIa un IIIaW rajonā

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Jūras zeltplekste
  IV apakšapgabalā un IIIa rajonā

IV apakšapgabalā un IIIa rajonā

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Saida
  IV un VI apakšapgabalā un IIIa rajonā

IV un VI apakšapgabalā un IIIa rajonā

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Jūrasmēle
  IV apakšapgabalā

IV apakšapgabalā

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Jūrasmēle
  IIIa rajonā un 22.–24. apakšrajonā

IIIa rajonā un 22.–24. apakšrajonā

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Merlangs
  IV apakšapgabalā un VIId rajonā

IV apakšapgabalā un VIId rajonā

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Eiropas jūrasvelns IIIa rajonā un IV un VI apakšapgabalā

Eiropas jūrasvelns IIIa rajonā un IV un VI apakšapgabalā

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Ziemeļu garnele IVaE un IIIa rajonā

Ziemeļu garnele IVaE un IIIa rajonā

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

2.   2. grupa

| Tabulā norādītās vērtības atbilst vērtībām jaunākajā ICES ieteikumā, kas sniegts pēc īpaša ES pieprasījuma ICES, lai tā norādītu FMSY diapazonus atsevišķiem Ziemeļjūras un Baltijas jūras krājumiem |
| --- |
| Norvēģijas omāra funkcionālā vienība (FU) | Zvejas izraisīta zivju mirstības diapazoni, kas atbilst maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma sasniegšanai (FMSY) (kā ieguves apjoms) |
| | A sleja | |
| IIIa rajons (FU 3–4) | FMSY lower – FMSY | |
| Fārndīpsa (FU 6) | FMSY lower – FMSY | |
| Fladenas apgabals (FU 7) | FMSY lower – FMSY | |
| Fērtoforta (FU 8) | FMSY lower – FMSY | |
| Morejfērta (FU 9) | FMSY lower – FMSY | |

Tabulā norādītās vērtības atbilst vērtībām jaunākajā ICES ieteikumā, kas sniegts pēc īpaša ES pieprasījuma ICES, lai tā norādītu FMSY diapazonus atsevišķiem Ziemeļjūras un Baltijas jūras krājumiem

Tabulā norādītās vērtības atbilst vērtībām jaunākajā ICES ieteikumā, kas sniegts pēc īpaša ES pieprasījuma ICES, lai tā norādītu FMSY

Norvēģijas omāra funkcionālā vienība (FU)

Zvejas izraisīta zivju mirstības diapazoni, kas atbilst maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma sasniegšanai (FMSY) (kā ieguves apjoms)

MSY

A sleja

IIIa rajons (FU 3–4)

IIIa rajons (FU 3–4)

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Fārndīpsa (FU 6)

Fārndīpsa (FU 6)

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Fladenas apgabals (FU 7)

Fladenas apgabals (FU 7)

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Fērtoforta (FU 8)

Fērtoforta (FU 8)

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Morejfērta (FU 9)

Morejfērta (FU 9)

FMSY lower – FMSY

FMSY lower

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums

II pielikums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| II pielikums | II pielikums |
| Saglabāšanas references rādītāji | Saglabāšanas references rādītāji |
| (kā minēts 7. pantā) | (kā minēts 7. pantā) |
| 1. | 1. grupa |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

II pielikums

II pielikums

Saglabāšanas references rādītāji

Saglabāšanas references rādītāji

(kā minēts 7. pantā)

(kā minēts 7. pantā)

1.

1. grupa

| 1. | 1. grupa |
| --- | --- |

1.

1. grupa

KRĀJUMS

Minimālais nārsta bara biomasas references rādītājs (tonnās) (MSY Btrigger)

Biomasas references rādītāja limits (tonnās) (Blim)

KRĀJUMS

Minimālais nārsta bara biomasas references rādītājs (tonnās) (MSY Btrigger)

Biomasas references rādītāja limits (tonnās) (Blim)

A sleja

A sleja

B sleja

B sleja

Menca
  Ziemeļjūrā

Ziemeļjūrā

165 000

118 000

Menca
  IV apakšapgabalā un VIId un IIIaW rajonā

IV apakšapgabalā un VIId un IIIaW rajonā

165 000

118 000

Pikša

88 000

63 000

Pikša
  IV apakšapgabalā un VIa un IIIaW rajonā

IV apakšapgabalā un VIa un IIIaW rajonā

88 000

63 000

Jūras zeltplekste
  Ziemeļjūrā

Ziemeļjūrā

230 000

160 000

Jūras zeltplekste
  IV apakšapgabalā un IIIa rajonā

IV apakšapgabalā un IIIa rajonā

230 000

160 000

Saida

200 000

200 000

106 000

Saida
  IV un VI apakšapgabalā un IIIa rajonā

IV un VI apakšapgabalā un IIIa rajonā

150 000

150 000

106 000

Jūrasmēle
  Ziemeļjūrā

Ziemeļjūrā

37 000

26 300

Jūrasmēle
  VI apakšapgabalā

VI apakšapgabalā

37 000

26 300

Jūrasmēle
  Kategatā

Kategatā

2 600

1 850

Jūrasmēle
  IIIa rajonā un 22.–24. apakšrajonā

IIIa rajonā un 22.–24. apakšrajonā

2 600

1 850

Merlangs
  Ziemeļjūrā

Ziemeļjūrā

Nav noteikts

Nav noteikts

Merlangs
  IV apakšapgabalā un VIId rajonā

IV apakšapgabalā un VIId rajonā

Nav noteikts

Nav noteikts

Eiropas jūrasvelns IIIa rajonā un IV un VI apakšapgabalā

Eiropas jūrasvelns IIIa rajonā un IV un VI apakšapgabalā

Nav noteikts

Nav noteikts

Nav noteikts

Nav noteikts

Ziemeļu garnele IVaE un IIIa rajonā

Ziemeļu garnele IVaE un IIIa rajonā

Nav noteikts

Nav noteikts

Nav noteikts

Nav noteikts

| 2. | 2. grupa |
| --- | --- |

2.

2. grupa

| 2. | 2. grupa |
| --- | --- |

2.

2. grupa

Norvēģijas omāra funkcionālā vienība (FU)

Minimālais sastopamības references rādītājs (miljonos) (Abundancebuffer)

Sastopamības references rādītāja limits (miljonos) (Abundancelimit)

Norvēģijas omāra funkcionālā vienība (FU)

Minimālais sastopamības references rādītājs (miljonos) (Abundancebuffer)

Sastopamības references rādītāja limits (miljonos) (Abundancelimit)

A sleja

A sleja

B sleja

B sleja

IIIa rajons (FU 3–4)

Nepiemēro

Nepiemēro

IIIa rajons (FU 3–4)

Nepiemēro

Nepiemēro

Farn Deeps FU 6

999

858

Farn Deeps FU 6

999

858

Fladen Ground FU 7

3 583

2 767

Fladen Ground FU 7

3 583

2 767

Firth of Forth FU 8

362

292

Firth of Forth FU 8

362

292

Moray Firth FU 9

262

262

Moray Firth FU 9

262

262

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IIa pielikums (jauns)

IIa pielikums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | IIa pielikums |
| | Zvejai aizliegtās sugas |
| | a) | ērkšķu raja (Amblyraja radiata); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

IIa pielikums

IIa pielikums

Zvejai aizliegtās sugas

Zvejai aizliegtās sugas

a)

a)

ērkšķu raja (Amblyraja radiata);

ērkšķu raja (Amblyraja radiata);

| b) | šādas zāģzivju sugas: |
| --- | --- |

b)

b)

šādas zāģzivju sugas:

šādas zāģzivju sugas:

| | i) | šaurā zāģzivs (Anoxypristis cuspidata); |
| --- | --- | --- |

i)

i)

šaurā zāģzivs (Anoxypristis cuspidata);

šaurā zāģzivs (Anoxypristis cuspidata);

| | ii) | pundurzāģzivs (Pristis clavata); |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

pundurzāģzivs (Pristis clavata);

pundurzāģzivs (Pristis clavata);

| | iii) | sīkzobu zāģzivs (Pristis pectinata); |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

sīkzobu zāģzivs (Pristis pectinata);

sīkzobu zāģzivs (Pristis pectinata);

| | iv) | lielzobu zāģzivs (Pristis pristis); |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

lielzobu zāģzivs (Pristis pristis);

lielzobu zāģzivs (Pristis pristis);

| | v) | zaļā zāģzivs (Pristis zijsron); |
| --- | --- | --- |

v)

v)

zaļā zāģzivs (Pristis zijsron);

zaļā zāģzivs (Pristis zijsron);

| c) | milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias); |
| --- | --- |

c)

c)

milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias);

milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias);

| d) | parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia); |
| --- | --- |

d)

d)

parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia);

parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia);

| e) | gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus) Savienības ūdeņos ICES IV apakšapgabalā un ICES IIIa rajonā; |
| --- | --- |

e)

e)

gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus) Savienības ūdeņos ICES IV apakšapgabalā un ICES IIIa rajonā;

gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus) Savienības ūdeņos ICES IV apakšapgabalā un ICES IIIa rajonā;

| f) | rifu velnraja (Manta alfredi); |
| --- | --- |

f)

f)

rifu velnraja (Manta alfredi);

rifu velnraja (Manta alfredi);

| g) | divragainā velnraja (Manta birostris); |
| --- | --- |

g)

g)

divragainā velnraja (Manta birostris);

divragainā velnraja (Manta birostris);

| h) | šādas Mobula ģints raju sugas: |
| --- | --- |

h)

h)

šādas Mobula ģints raju sugas:

šādas Mobula ģints raju sugas:

| | i) | velnzivs (Mobula mobular); |
| --- | --- | --- |

i)

i)

velnzivs (Mobula mobular);

velnzivs (Mobula mobular);

| | ii) | mazā Gvinejas velna raja (Mobula rochebrunei); |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

mazā Gvinejas velna raja (Mobula rochebrunei);

mazā Gvinejas velna raja (Mobula rochebrunei);

| | iii) | dzeloņastes raja (Mobula japanica); |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

dzeloņastes raja (Mobula japanica);

dzeloņastes raja (Mobula japanica);

| | iv) | gludastes raja (Mobula thurstoni); |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

gludastes raja (Mobula thurstoni);

gludastes raja (Mobula thurstoni);

| | v) | garragu raja (Mobula eregoodootenkee); |
| --- | --- | --- |

v)

v)

garragu raja (Mobula eregoodootenkee);

garragu raja (Mobula eregoodootenkee);

| | vi) | mūka velna raja (Mobula munkiana); |
| --- | --- | --- |

vi)

vi)

mūka velna raja (Mobula munkiana);

mūka velna raja (Mobula munkiana);

| | vii) | Čīles velna raja (Mobula tarapacana); |
| --- | --- | --- |

vii)

vii)

Čīles velna raja (Mobula tarapacana);

Čīles velna raja (Mobula tarapacana);

| | viii) | īsspuru velna raja (Mobula kuhlii); |
| --- | --- | --- |

viii)

viii)

īsspuru velna raja (Mobula kuhlii);

īsspuru velna raja (Mobula kuhlii);

| | ix) | mazā velna raja (Mobula hypostoma); |
| --- | --- | --- |

ix)

ix)

mazā velna raja (Mobula hypostoma);

mazā velna raja (Mobula hypostoma);

| i) | dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES IIIa rajonā; |
| --- | --- |

i)

i)

dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES IIIa rajonā;

dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES IIIa rajonā;

| j) | ģitārrajas (Rhinobatidae); |
| --- | --- |

j)

j)

ģitārrajas (Rhinobatidae);

ģitārrajas (Rhinobatidae);

| k) | eņģeļhaizivs (Squatina squatina); |
| --- | --- |

k)

k)

eņģeļhaizivs (Squatina squatina);

eņģeļhaizivs (Squatina squatina);

| l) | lasis (Salmo salar) un taimiņš (Salmo trutta) zvejā ar velkamajiem zvejas rīkiem ūdeņos, kas atrodas aiz sešu jūdžu robežas, ko mēra no dalībvalstu bāzes līnijām, ICES II un IV apakšapgabalā (Savienības ūdeņi); |
| --- | --- |

l)

l)

lasis (Salmo salar) un taimiņš (Salmo trutta) zvejā ar velkamajiem zvejas rīkiem ūdeņos, kas atrodas aiz sešu jūdžu robežas, ko mēra no dalībvalstu bāzes līnijām, ICES II un IV apakšapgabalā (Savienības ūdeņi);

lasis (Salmo salar) un taimiņš (Salmo trutta) zvejā ar velkamajiem zvejas rīkiem ūdeņos, kas atrodas aiz sešu jūdžu robežas, ko mēra no dalībvalstu bāzes līnijām, ICES II un IV apakšapgabalā (Savienības ūdeņi);

| m) | langustu (Palinuridae spp.) mātītes ar ikriem un omāra (Homarus gammarus) mātītes ar ikriem, izņemot gadījumus, kad tās izmanto krājumu tiešai atjaunošanai vai pārvietošanai. |
| --- | --- |

m)

m)

langustu (Palinuridae spp.) mātītes ar ikriem un omāra (Homarus gammarus) mātītes ar ikriem, izņemot gadījumus, kad tās izmanto krājumu tiešai atjaunošanai vai pārvietošanai.

langustu (Palinuridae spp.) mātītes ar ikriem un omāra (Homarus gammarus) mātītes ar ikriem, izņemot gadījumus, kad tās izmanto krājumu tiešai atjaunošanai vai pārvietošanai.

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0263/2017).

1

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīva 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīva 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

(1b)  
  Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

1b

Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

(42)  
  Ilgtermiņa pārvaldības plāns: Norvēģijas omārs Ziemeļjūrā.

42

Ilgtermiņa pārvaldības plāns: Norvēģijas omārs Ziemeļjūrā.

---