# Jurnalul Oficial C 204/13 i

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 204 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6113 iunie 2018 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 204

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6113 iunie 2018

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2016-2017Ședințele dintre 12 și 15 septembrie 2016
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 304, 14.9.2017 .TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2016-2017Ședințele dintre 12 și 15 septembrie 2016
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 304, 14.9.2017 .TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

JO C 304, 14.9.2017

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 13 septembrie 2016 |
| 2018/C 204/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la politica de coeziune și la strategiile de cercetare și inovare pentru specializare inteligentă (RIS3) (2015/2278(INI)) | 2 |
| 2018/C 204/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la Cooperarea teritorială europeană – practici optime și măsuri inovatoare (2015/2280(INI)) | 11 |
| 2018/C 204/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la ancheta privind măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor (2016/2090(INI)) | 21 |
| 2018/C 204/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la tema Către o nouă organizare a pieței energiei (2015/2322(INI)) | 23 |
| 2018/C 204/05 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la o strategie a UE pentru încălzire și răcire (2016/2058(INI)) | 35 |
| 2018/C 204/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la punerea în aplicare a obiectivului tematic îmbunătățirea competitivității IMM-urilor [articolul 9 punctul 3 din Regulamentul privind dispozițiile comune] (2015/2282(INI)) | 49 |
| 2018/C 204/07 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la o strategie a UE pentru regiunea alpină (2015/2324(INI)) | 57 |
| 2018/C 204/08 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la Fondul fiduciar al UE pentru Africa: implicațiile în ceea ce privește ajutorul pentru dezvoltare și ajutorul umanitar (2015/2341(INI)) | 68 |
| 2018/C 204/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la crearea unor condiții pe piața forței de muncă favorabile echilibrului dintre viața profesională și cea privată (2016/2017(INI)) | 76 |
| | Miercuri, 14 septembrie 2016 |
| 2018/C 204/10 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de punere în aplicare a Acordului încheiat între Confederația Generală a Cooperativelor Agricole din Uniunea Europeană (COGECA), Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) și Asociația Organizațiilor Naționale ale Întreprinderilor de Pescuit din Uniunea Europeană (Europêche) din 21 mai 2012, astfel cum a fost modificat la 8 mai 2013, referitor la punerea în aplicare a Convenției din 2007 privind munca în domeniul pescuitului a Organizației Internaționale a Muncii (2016/2794(RSP)) | 93 |
| 2018/C 204/11 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la evoluțiile recente din Polonia și la impactul acestora asupra drepturilor fundamentale prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (2016/2774(RSP)) | 95 |
| 2018/C 204/12 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la relațiile UE cu Tunisia în actualul context regional (2015/2273(INI)) | 100 |
| 2018/C 204/13 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la dumpingul social în Uniunea Europeană (2015/2255(INI)) | 111 |
| | Joi, 15 septembrie 2016 |
| 2018/C 204/14 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la Filipine (2016/2880(RSP)) | 123 |
| 2018/C 204/15 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la Somalia (2016/2881(RSP)) | 127 |
| 2018/C 204/16 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la Zimbabwe (2016/2882(RSP)) | 132 |
| 2018/C 204/17 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la obiectivele strategice ale UE pentru cea de a 17-a reuniune a Conferinței părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție (CITES), care se va desfășura între 24 septembrie și 5 octombrie 2016 la Johannesburg (Africa de Sud) (2016/2664(RSP)) | 136 |
| 2018/C 204/18 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la punerea în aplicare a Directivei privind serviciile poștale (2016/2010(INI)) | 145 |
| 2018/C 204/19 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la accesul la finanțare al IMM-urilor și creșterea diversității finanțării IMM-urilor în cadrul uniunii piețelor de capital (2016/2032(INI)) | 153 |
| 2018/C 204/20 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la modul optim de valorificare a potențialului de creare de locuri de muncă al întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) (2015/2320(INI)) | 165 |
| 2018/C 204/21 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la aplicarea Directivei 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă) (2015/2116(INI)) | 179 |
| 2018/C 204/22 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la activitățile, impactul și valoarea adăugată a Fondului european de ajustare la globalizare între 2007 și 2014 (2015/2284(INI)) | 195 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 13 septembrie 2016

2018/C 204/01

Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la politica de coeziune și la strategiile de cercetare și inovare pentru specializare inteligentă (RIS3) (2015/2278(INI))

2

2018/C 204/02

Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la Cooperarea teritorială europeană – practici optime și măsuri inovatoare (2015/2280(INI))

11

2018/C 204/03

Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la ancheta privind măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor (2016/2090(INI))

21

2018/C 204/04

Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la tema Către o nouă organizare a pieței energiei (2015/2322(INI))

23

2018/C 204/05

Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la o strategie a UE pentru încălzire și răcire (2016/2058(INI))

35

2018/C 204/06

Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la punerea în aplicare a obiectivului tematic îmbunătățirea competitivității IMM-urilor [articolul 9 punctul 3 din Regulamentul privind dispozițiile comune] (2015/2282(INI))

49

2018/C 204/07

Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la o strategie a UE pentru regiunea alpină (2015/2324(INI))

57

2018/C 204/08

Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la Fondul fiduciar al UE pentru Africa: implicațiile în ceea ce privește ajutorul pentru dezvoltare și ajutorul umanitar (2015/2341(INI))

68

2018/C 204/09

Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la crearea unor condiții pe piața forței de muncă favorabile echilibrului dintre viața profesională și cea privată (2016/2017(INI))

76

Miercuri, 14 septembrie 2016

2018/C 204/10

Rezoluţia Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de punere în aplicare a Acordului încheiat între Confederația Generală a Cooperativelor Agricole din Uniunea Europeană (COGECA), Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) și Asociația Organizațiilor Naționale ale Întreprinderilor de Pescuit din Uniunea Europeană (Europêche) din 21 mai 2012, astfel cum a fost modificat la 8 mai 2013, referitor la punerea în aplicare a Convenției din 2007 privind munca în domeniul pescuitului a Organizației Internaționale a Muncii (2016/2794(RSP))

93

2018/C 204/11

Rezoluţia Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la evoluțiile recente din Polonia și la impactul acestora asupra drepturilor fundamentale prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (2016/2774(RSP))

95

2018/C 204/12

Rezoluţia Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la relațiile UE cu Tunisia în actualul context regional (2015/2273(INI))

100

2018/C 204/13

Rezoluţia Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la dumpingul social în Uniunea Europeană (2015/2255(INI))

111

Joi, 15 septembrie 2016

2018/C 204/14

Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la Filipine (2016/2880(RSP))

123

2018/C 204/15

Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la Somalia (2016/2881(RSP))

127

2018/C 204/16

Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la Zimbabwe (2016/2882(RSP))

132

2018/C 204/17

Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la obiectivele strategice ale UE pentru cea de a 17-a reuniune a Conferinței părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție (CITES), care se va desfășura între 24 septembrie și 5 octombrie 2016 la Johannesburg (Africa de Sud) (2016/2664(RSP))

136

2018/C 204/18

Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la punerea în aplicare a Directivei privind serviciile poștale (2016/2010(INI))

145

2018/C 204/19

Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la accesul la finanțare al IMM-urilor și creșterea diversității finanțării IMM-urilor în cadrul uniunii piețelor de capital (2016/2032(INI))

153

2018/C 204/20

Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la modul optim de valorificare a potențialului de creare de locuri de muncă al întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) (2015/2320(INI))

165

2018/C 204/21

Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la aplicarea Directivei 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă) (2015/2116(INI))

179

2018/C 204/22

Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la activitățile, impactul și valoarea adăugată a Fondului european de ajustare la globalizare între 2007 și 2014 (2015/2284(INI))

195

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 13 septembrie 2016 |
| 2018/C 204/23 | Decizia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 privind cererea de ridicare a imunității lui István Ujhelyi (2015/2237(IMM)) | 205 |
| 2018/C 204/24 | Decizia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 privind cererea de apărare a privilegiilor și imunităților lui Rosario Crocetta (2016/2015(IMM)) | 207 |
| 2018/C 204/25 | Decizia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 privind cererea de ridicare a imunității lui Sotirios Zarianopoulos (2016/2083(IMM)) | 209 |
| | Joi, 15 septembrie 2016 |
| 2018/C 204/26 | Decizia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 privind adoptarea de amendamente la o propunere a Comisiei (interpretare a articolului 61 alineatul (2) din Regulamentul de procedură (2016/2218(REG)) | 211 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 13 septembrie 2016

2018/C 204/23

Decizia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 privind cererea de ridicare a imunității lui István Ujhelyi (2015/2237(IMM))

205

2018/C 204/24

Decizia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 privind cererea de apărare a privilegiilor și imunităților lui Rosario Crocetta (2016/2015(IMM))

207

2018/C 204/25

Decizia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 privind cererea de ridicare a imunității lui Sotirios Zarianopoulos (2016/2083(IMM))

209

Joi, 15 septembrie 2016

2018/C 204/26

Decizia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 privind adoptarea de amendamente la o propunere a Comisiei (interpretare a articolului 61 alineatul (2) din Regulamentul de procedură (2016/2218(REG))

211

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 13 septembrie 2016 |
| 2018/C 204/27 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Populară Chineză în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994 referitor la modificarea concesiilor din listele de angajamente ale Republicii Croația în cadrul procesului său de aderare la Uniunea Europeană (15561/2015 – C8-0158/2016 – 2015/0298(NLE)) | 212 |
| 2018/C 204/28 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Orientală a Uruguayului în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994, referitor la modificarea concesiilor din lista de angajamente a Republicii Croația în cadrul procesului său de aderare la Uniunea Europeană (06870/2016 – C8-0235/2016 – 2016/0058(NLE)) | 213 |
| 2018/C 204/29 | Decizia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 privind numirea lui Lazaros Stavrou Lazarou ca membru al Curții de Conturi (C8-0190/2016 – 2016/0807(NLE)) | 214 |
| 2018/C 204/30 | Decizia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 privind numirea lui João Alexandre Tavares Gonçalves de Figueiredo ca membru al Curții de Conturi (C8-0260/2016 – 2016/0809(NLE)) | 215 |
| 2018/C 204/31 | Decizia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 privind propunerea de numire a lui Leo Brincat ca membru al Curții de Conturi (C8-0185/2016 – 2016/0806(NLE)) | 216 |
| 2018/C 204/32 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului european și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe în ceea ce privește acordarea de competențe delegate și de executare Comisiei pentru adoptarea anumitor măsuri (08536/1/2016 – C8-0226/2016 – 2013/0279(COD)) | 217 |
| 2018/C 204/33 | P8_TA(2016)0332Statisticile referitoare la prețurile la gaze naturale și energie electrică ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile europene referitoare la prețurile la gaze naturale și energie electrică și de abrogare a Directivei 2008/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind o procedură comunitară de ameliorare a transparenței prețurilor la gaz și energie electrică aplicate utilizatorilor finali din industrie (COM(2015)0496 – C8-0357/2015 – 2015/0239(COD))P8_TC1-COD(2015)0239Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile europene referitoare la prețurile la gaze naturale și energie electrică și de abrogare a Directivei 2008/92/CE | 218 |
| | Miercuri, 14 septembrie 2016 |
| 2018/C 204/34 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui protocol la Acordul dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor, în ceea ce privește participarea Republicii Croația în calitate de parte contractantă, ca urmare a aderării sale la Uniunea Europeană (14381/2013 – C8-0120/2016 – 2013/0321(NLE)) | 219 |
| 2018/C 204/35 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind o Reuniune socială tripartită la nivel înalt pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă și de abrogare a Deciziei 2003/174/CE (05820/2014 – C8-0164/2016 – 2013/0361(APP)) | 220 |
| 2018/C 204/36 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a cerințelor tehnice pentru navele de navigație interioară, de modificare a Directivei 2009/100/CE și de abrogare a Directivei 2006/87/CE (07532/2/2016 – C8-0227/2016 – 2013/0302(COD)) | 221 |
| 2018/C 204/37 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat economic între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și statele părți la APE din SADC, pe de altă parte. (10107/2016 – C8-0243/2016 – 2016/0005(NLE)) | 222 |
| 2018/C 204/38 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la Regulamentul delegat al Comisiei din 30 iunie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1286/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind documentele cu informații esențiale referitoare la produsele de investiții individuale structurate și bazate pe asigurări (PRIIP), prin stabilirea unor standarde tehnice de reglementare privind modul de prezentare, conținutul, revizuirea și modificarea documentelor cu informații esențiale, precum și condițiile de îndeplinire a cerinței de a furniza astfel de documente (C(2016)03999 – 2016/2816(DEA)) | 223 |
| | Joi, 15 septembrie 2016 |
| 2018/C 204/39 | Decizia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 privind aprobarea numirii lui Julian King în calitate de membru al Comisiei (C8-0339/2016 – 2016/0812(NLE)) | 225 |
| 2018/C 204/40 | P8_TA(2016)0352Documentul european de călătorie pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un document european de călătorie pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală (COM(2015)0668 – C8-0405/2015 – 2015/0306(COD))P8_TC1-COD(2015)0306Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 septembrie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui document european de călătorie pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală și de abrogare a Recomandării Consiliului din 30 noiembrie 1994 | 226 |
| 2018/C 204/41 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 15 septembrie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau al admiterii de valori mobiliare la tranzacționare (COM(2015)0583 – C8-0375/2015 – 2015/0268(COD))[Amendamentul 1, dacă nu se menționează altfel] | 227 |
| 2018/C 204/42 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei (UE) 2015/1601 a Consiliului din 22 septembrie 2015 de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei (COM(2016)0171 – C8-0133/2016 – 2016/0089(NLE)) | 296 |
| 2018/C 204/43 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (COM(2016)0071 – C8-0098/2016 – 2016/0043(NLE)) | 308 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 13 septembrie 2016

2018/C 204/27

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Populară Chineză în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994 referitor la modificarea concesiilor din listele de angajamente ale Republicii Croația în cadrul procesului său de aderare la Uniunea Europeană (15561/2015 – C8-0158/2016 – 2015/0298(NLE))

212

2018/C 204/28

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Orientală a Uruguayului în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994, referitor la modificarea concesiilor din lista de angajamente a Republicii Croația în cadrul procesului său de aderare la Uniunea Europeană (06870/2016 – C8-0235/2016 – 2016/0058(NLE))

213

2018/C 204/29

Decizia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 privind numirea lui Lazaros Stavrou Lazarou ca membru al Curții de Conturi (C8-0190/2016 – 2016/0807(NLE))

214

2018/C 204/30

Decizia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 privind numirea lui João Alexandre Tavares Gonçalves de Figueiredo ca membru al Curții de Conturi (C8-0260/2016 – 2016/0809(NLE))

215

2018/C 204/31

Decizia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 privind propunerea de numire a lui Leo Brincat ca membru al Curții de Conturi (C8-0185/2016 – 2016/0806(NLE))

216

2018/C 204/32

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului european și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe în ceea ce privește acordarea de competențe delegate și de executare Comisiei pentru adoptarea anumitor măsuri (08536/1/2016 – C8-0226/2016 – 2013/0279(COD))

217

2018/C 204/33

P8_TA(2016)0332Statisticile referitoare la prețurile la gaze naturale și energie electrică ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile europene referitoare la prețurile la gaze naturale și energie electrică și de abrogare a Directivei 2008/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind o procedură comunitară de ameliorare a transparenței prețurilor la gaz și energie electrică aplicate utilizatorilor finali din industrie (COM(2015)0496 – C8-0357/2015 – 2015/0239(COD))P8_TC1-COD(2015)0239Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile europene referitoare la prețurile la gaze naturale și energie electrică și de abrogare a Directivei 2008/92/CE

218

Miercuri, 14 septembrie 2016

2018/C 204/34

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui protocol la Acordul dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor, în ceea ce privește participarea Republicii Croația în calitate de parte contractantă, ca urmare a aderării sale la Uniunea Europeană (14381/2013 – C8-0120/2016 – 2013/0321(NLE))

219

2018/C 204/35

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind o Reuniune socială tripartită la nivel înalt pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă și de abrogare a Deciziei 2003/174/CE (05820/2014 – C8-0164/2016 – 2013/0361(APP))

220

2018/C 204/36

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a cerințelor tehnice pentru navele de navigație interioară, de modificare a Directivei 2009/100/CE și de abrogare a Directivei 2006/87/CE (07532/2/2016 – C8-0227/2016 – 2013/0302(COD))

221

2018/C 204/37

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat economic între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și statele părți la APE din SADC, pe de altă parte. (10107/2016 – C8-0243/2016 – 2016/0005(NLE))

222

2018/C 204/38

Rezoluţia Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la Regulamentul delegat al Comisiei din 30 iunie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1286/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind documentele cu informații esențiale referitoare la produsele de investiții individuale structurate și bazate pe asigurări (PRIIP), prin stabilirea unor standarde tehnice de reglementare privind modul de prezentare, conținutul, revizuirea și modificarea documentelor cu informații esențiale, precum și condițiile de îndeplinire a cerinței de a furniza astfel de documente (C(2016)03999 – 2016/2816(DEA))

223

Joi, 15 septembrie 2016

2018/C 204/39

Decizia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 privind aprobarea numirii lui Julian King în calitate de membru al Comisiei (C8-0339/2016 – 2016/0812(NLE))

225

2018/C 204/40

P8_TA(2016)0352Documentul european de călătorie pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un document european de călătorie pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală (COM(2015)0668 – C8-0405/2015 – 2015/0306(COD))P8_TC1-COD(2015)0306Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 septembrie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui document european de călătorie pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală și de abrogare a Recomandării Consiliului din 30 noiembrie 1994

226

2018/C 204/41

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 15 septembrie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau al admiterii de valori mobiliare la tranzacționare (COM(2015)0583 – C8-0375/2015 – 2015/0268(COD))[Amendamentul 1, dacă nu se menționează altfel]

227

2018/C 204/42

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei (UE) 2015/1601 a Consiliului din 22 septembrie 2015 de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei (COM(2016)0171 – C8-0133/2016 – 2016/0089(NLE))

296

2018/C 204/43

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (COM(2016)0071 – C8-0098/2016 – 2016/0043(NLE))

308

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

13.6.2018

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2016-2017

Ședințele dintre 12 și 15 septembrie 2016

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

  JO C 304, 14.9.2017
  .

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 13 septembrie 2016

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/2

---

P8_TA(2016)0320

Politica de coeziune și strategiile de cercetare și inovare pentru specializare inteligentă (RIS3)

Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la politica de coeziune și la strategiile de cercetare și inovare pentru specializare inteligentă (RIS3) (2015/2278(INI))

(2018/C 204/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 4, articolul 162 și articolele 174-178, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 4, articolul 162 și articolele 174-178,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1) (denumit în continuare „Regulamentul privind dispozițiile comune”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1) (denumit în continuare „Regulamentul privind dispozițiile comune”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1302/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și funcționării unor astfel de grupări (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1302/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și funcționării unor astfel de grupări (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1300/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1300/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1084/2006 (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la tema „specializarea inteligentă: crearea unei rețele a centrelor de excelență pentru o politică de coeziune eficientă” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la tema „specializarea inteligentă: crearea unei rețele a centrelor de excelență pentru o politică de coeziune eficientă” (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la „Investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică: promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în Uniunea Europeană” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la „Investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică: promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în Uniunea Europeană” (9),

| — | având în vedere broșura Comisiei din 22 februarie 2016 intitulată „Plan de investiții pentru Europa: noi orientări pentru combinarea fondurilor structurale și de investiții europene cu Fondul european pentru investiții strategice (FEIS)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere broșura Comisiei din 22 februarie 2016 intitulată „Plan de investiții pentru Europa: noi orientări pentru combinarea fondurilor structurale și de investiții europene cu Fondul european pentru investiții strategice (FEIS)”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 iunie 2014 intitulată „Cercetarea și inovarea ca surse de reînnoire a creșterii” (COM(2014)0339), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 iunie 2014 intitulată „Cercetarea și inovarea ca surse de reînnoire a creșterii” (COM(2014)0339),

| — | având în vedere cel de al șaselea raport al Comisiei privind coeziunea economică, socială și teritorială din 23 iulie 2014, intitulat „Investiții pentru locuri de muncă și creștere”, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al șaselea raport al Comisiei privind coeziunea economică, socială și teritorială din 23 iulie 2014, intitulat „Investiții pentru locuri de muncă și creștere”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014, intitulată „Un Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014, intitulată „Un Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 decembrie 2015 intitulată „Investiții în locuri de muncă și în creștere – Valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene” (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 decembrie 2015 intitulată „Investiții în locuri de muncă și în creștere – Valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene” (COM(2015)0639),

| — | având în vedere ghidul publicat de Comisie în 2014 întitulat „Facilitarea sinergiilor între fondurile structurale și de investiții europene, Orizont 2020 și alte programe ale Uniunii în materie de cercetare, inovare și competitivitate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere ghidul publicat de Comisie în 2014 întitulat „Facilitarea sinergiilor între fondurile structurale și de investiții europene, Orizont 2020 și alte programe ale Uniunii în materie de cercetare, inovare și competitivitate”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2010, intitulată „Contribuția politicii regionale la creșterea inteligentă în Europa 2020” (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2010, intitulată „Contribuția politicii regionale la creșterea inteligentă în Europa 2020” (COM(2010)0553),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 septembrie 2013 intitulată „Măsurarea rezultatelor inovării în Europa: către un nou indicator” (COM(2013)0624), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 septembrie 2013 intitulată „Măsurarea rezultatelor inovării în Europa: către un nou indicator” (COM(2013)0624),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 mai 2012 întitulat „Îmbătrânirea activă: inovare, sănătate inteligentă, îmbunătățirea calității vieții” (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 4 mai 2012 întitulat „Îmbătrânirea activă: inovare, sănătate inteligentă, îmbunătățirea calității vieții” (10),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 30 mai 2013 întitulat „Eliminarea decalajelor din domeniul inovării” (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 30 mai 2013 întitulat „Eliminarea decalajelor din domeniul inovării” (11),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 octombrie 2014 întitulat „Măsuri de susținere a creării unor ecosisteme ale întreprinderilor de înaltă tehnologie nou-înființate” (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 octombrie 2014 întitulat „Măsuri de susținere a creării unor ecosisteme ale întreprinderilor de înaltă tehnologie nou-înființate” (12),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat în 2014 conținând orientări destinate factorilor de decizie și organismelor de punere în aplicare, privind „Facilitarea sinergiilor între fondurile structurale și de investiții europene, Orizont 2020 și alte programe ale Uniunii în materie de cercetare, inovare și competitivitate” (SWD(2014)0205), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei publicat în 2014 conținând orientări destinate factorilor de decizie și organismelor de punere în aplicare, privind „Facilitarea sinergiilor între fondurile structurale și de investiții europene, Orizont 2020 și alte programe ale Uniunii în materie de cercetare, inovare și competitivitate” (SWD(2014)0205),

| — | având în vedere proiectul pilot „Politica de coeziune și sinergiile cu fondurile pentru cercetare și dezvoltare: «calea către excelență»”, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul pilot „Politica de coeziune și sinergiile cu fondurile pentru cercetare și dezvoltare: «calea către excelență»”,

| — | având în vedere acțiunea pregătitoare a Parlamentului European în regiunea Macedoniei de Est și Traciei (REMTh), |
| --- | --- |

—

având în vedere acțiunea pregătitoare a Parlamentului European în regiunea Macedoniei de Est și Traciei (REMTh),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0159/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0159/2016),

| A. | întrucât în această perioadă de criză economică, financiară și socială UE trebuie să-și intensifice eforturile în vederea asigurării unei creșteri economice inteligente, sustenabile și favorabile incluziunii; |
| --- | --- |

A.

întrucât în această perioadă de criză economică, financiară și socială UE trebuie să-și intensifice eforturile în vederea asigurării unei creșteri economice inteligente, sustenabile și favorabile incluziunii;

| B. | întrucât consolidarea cercetării, a dezvoltării tehnologice și a inovării (C&D&I) constituie una dintre prioritățile de investiții în cadrul Fondului european de dezvoltare regională (FEDER) pentru perioada 2014-2020; întrucât măsurile de sprijinire a inovației variază în mare măsură în cadrul UE și al statelor membre, în special în ceea ce privește exploatarea cunoștințelor și a tehnologiei în contextul promovării inovării; |
| --- | --- |

B.

întrucât consolidarea cercetării, a dezvoltării tehnologice și a inovării (C&D&I) constituie una dintre prioritățile de investiții în cadrul Fondului european de dezvoltare regională (FEDER) pentru perioada 2014-2020; întrucât măsurile de sprijinire a inovației variază în mare măsură în cadrul UE și al statelor membre, în special în ceea ce privește exploatarea cunoștințelor și a tehnologiei în contextul promovării inovării;

| C. | întrucât pentru perioada de programare 2014-2020 se solicită pentru prima oară statelor membre să conceapă strategii naționale și/sau regionale pentru specializarea inteligentă prin implicarea autorităților de management și a părților interesate de la nivel național și regional, cum sunt instituțiile de învățământ superior, industria și partenerii sociali, într-un proces de descoperire antreprenorială; |
| --- | --- |

C.

întrucât pentru perioada de programare 2014-2020 se solicită pentru prima oară statelor membre să conceapă strategii naționale și/sau regionale pentru specializarea inteligentă prin implicarea autorităților de management și a părților interesate de la nivel național și regional, cum sunt instituțiile de învățământ superior, industria și partenerii sociali, într-un proces de descoperire antreprenorială;

| D. | întrucât specializarea inteligentă combină și reunește diferite politici, inclusiv pe cele în materie de antreprenoriat, educație și inovare, cu scopul ca regiunile să identifice și să selecteze domenii prioritare pentru dezvoltarea proprie și pentru investițiile aferente, axându-se pe punctele tari și pe avantajele competitive de care dispun; |
| --- | --- |

D.

întrucât specializarea inteligentă combină și reunește diferite politici, inclusiv pe cele în materie de antreprenoriat, educație și inovare, cu scopul ca regiunile să identifice și să selecteze domenii prioritare pentru dezvoltarea proprie și pentru investițiile aferente, axându-se pe punctele tari și pe avantajele competitive de care dispun;

| E. | întrucât RIS3 ar trebui să ajute la îmbunătățirea competitivității economiei europene, la dezvoltarea unei valori adăugate europene în inovația, la crearea de noi locuri de muncă de înaltă calitate, la asimilarea unei vaste game de experiențe; întrucât RIS3 ar trebui să contribuie la diseminarea bunelor practici și la dezvoltarea unui nou spirit antreprenorial, combinat cu o piață digitală unică funcțională și cu o specializare inteligentă, care ar putea conduce la crearea de noi abilități, cunoștințe, inovații și locuri de muncă pentru a exploata mai bine rezultatele cercetării și pentru a profita de toate formele de inovare; |
| --- | --- |

E.

întrucât RIS3 ar trebui să ajute la îmbunătățirea competitivității economiei europene, la dezvoltarea unei valori adăugate europene în inovația, la crearea de noi locuri de muncă de înaltă calitate, la asimilarea unei vaste game de experiențe; întrucât RIS3 ar trebui să contribuie la diseminarea bunelor practici și la dezvoltarea unui nou spirit antreprenorial, combinat cu o piață digitală unică funcțională și cu o specializare inteligentă, care ar putea conduce la crearea de noi abilități, cunoștințe, inovații și locuri de muncă pentru a exploata mai bine rezultatele cercetării și pentru a profita de toate formele de inovare;

| F. | întrucât dezvoltarea unei strategii RIS3 presupune un proces de elaborare a unor mecanisme de guvernanță la care participă mai multe părți interesate, care să identifice domeniile cu cel mai mare potențial strategic în funcție de zonă, să stabilească prioritățile strategice și să conceapă un serviciu eficient de sprijin pentru întreprinderi în vederea maximizării potențialului de dezvoltare bazat pe cunoaștere la nivelul unei regiuni; |
| --- | --- |

F.

întrucât dezvoltarea unei strategii RIS3 presupune un proces de elaborare a unor mecanisme de guvernanță la care participă mai multe părți interesate, care să identifice domeniile cu cel mai mare potențial strategic în funcție de zonă, să stabilească prioritățile strategice și să conceapă un serviciu eficient de sprijin pentru întreprinderi în vederea maximizării potențialului de dezvoltare bazat pe cunoaștere la nivelul unei regiuni;

| G. | întrucât RIS3 contribuie la folosirea eficientă a fondurilor UE, afectează toate statele membre și regiunile Uniunii și eliberează potențialul tuturor regiunilor, ajutând astfel UE să contracareze lacunele sale în materie de inovare atât la nivel intern, cât și la nivel extern, pentru ca să devină mai competitivă la nivel mondial; |
| --- | --- |

G.

întrucât RIS3 contribuie la folosirea eficientă a fondurilor UE, afectează toate statele membre și regiunile Uniunii și eliberează potențialul tuturor regiunilor, ajutând astfel UE să contracareze lacunele sale în materie de inovare atât la nivel intern, cât și la nivel extern, pentru ca să devină mai competitivă la nivel mondial;

| H. | întrucât dezvoltarea rapidă și cu succes a RIS3 în statele membre depinde în mare măsură de îmbunătățirea capacității lor administrative de programare, de întocmire a bugetelor, de punere în aplicare și de evaluare în parametrii cadrului de politică, având drept obiectiv promovarea investițiilor private în C&D&I; întrucât această evoluție trebuie să țină seama de faptul că evaluările inițiale ale strategiilor de specializare inteligentă au prezentat o imagine de ansamblu contrastantă, îndeosebi în ceea ce privește alegerea priorităților, considerate adesea a fi prea generice sau insuficient de bine conectate la structurile economice și de inovare regionale, ceea ce înseamnă că strategiile de specializare inteligentă trebuie să se îmbunătățească în acest sens; |
| --- | --- |

H.

întrucât dezvoltarea rapidă și cu succes a RIS3 în statele membre depinde în mare măsură de îmbunătățirea capacității lor administrative de programare, de întocmire a bugetelor, de punere în aplicare și de evaluare în parametrii cadrului de politică, având drept obiectiv promovarea investițiilor private în C&D&I; întrucât această evoluție trebuie să țină seama de faptul că evaluările inițiale ale strategiilor de specializare inteligentă au prezentat o imagine de ansamblu contrastantă, îndeosebi în ceea ce privește alegerea priorităților, considerate adesea a fi prea generice sau insuficient de bine conectate la structurile economice și de inovare regionale, ceea ce înseamnă că strategiile de specializare inteligentă trebuie să se îmbunătățească în acest sens;

| I. | întrucât platforma RIS3 sprijină schimburile și transferurile ascendente de cunoștințe, precum și pe cele inter pares, între regiunile participante; întrucât acest proces trebuie să aibă prioritate în contextul viitoarei proiectări și puneri în aplicare a inițiativelor de specializare inteligentă; |
| --- | --- |

I.

întrucât platforma RIS3 sprijină schimburile și transferurile ascendente de cunoștințe, precum și pe cele inter pares, între regiunile participante; întrucât acest proces trebuie să aibă prioritate în contextul viitoarei proiectări și puneri în aplicare a inițiativelor de specializare inteligentă;

Rolul central jucat de RIS3 în contextul contribuției politicii de coeziune la obiectivele Strategiei Europa 2020

| 1. | subliniază că strategiile de specializare inteligentă sprijină concentrarea tematică și programarea strategică a fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) și conduc la o mai bună orientare spre performanță pe teren, contribuind, astfel, la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020; subliniază că obiectivul acestor strategii este de a crea o creștere sustenabilă, bazată pe cunoaștere, o dezvoltare echilibrată și locuri de muncă de înaltă calitate în toate regiunile, nu doar în zonele bine dezvoltate, ci și în regiunile aflate în tranziție, în regiunile mai puțin dezvoltate și în regiunile rurale și insulare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită să se respecte pe deplin noile prevederi ex-ante în materie de condiționalitate pentru atribuirea fondurilor ESI, astfel încât să se asigure buna funcționare a strategiilor de specializare inteligentă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită tuturor părților implicate să dezvolte RIS3 pe baza unor analize ale capacităților, resurselor și competențelor existente în fiecare regiune și să se concentreze asupra descoperirii antreprenoriale pentru a detecta nișe emergente sau avantaje comparative pentru specializarea inteligentă, să evite supraspecializarea forțată și artificială și să contribuie la asigurarea unui parteneriat mai puternic între sectorul public și cel privat, evitând, întotdeauna, posibilele conflicte de interese dintre cele două sectoare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | susține o definiție amplă a inovării, înțeleasă ca transformarea unei idei într-un produs sau serviciu nou sau îmbunătățit, introdus pe piață, într-un proces operațional nou sau îmbunătățit utilizat în industrie sau comerț ori într-o nouă abordare a unui serviciu social; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită regiunilor să conceapă sisteme de servicii de sprijin în materie de inovare destinate să completeze sau să înlocuiască serviciile de sprijin existente, pentru a permite unei regiuni date să își realizeze întregul potențial competitiv, să ajute întreprinderile să absoarbă noi cunoștințe și tehnologii pentru a rămâne competitive și să garanteze că resursele destinate cercetării și inovării ating masa critică necesară; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită Comisiei să alinieze Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare cu scopul de a permite fondurilor ESI să ofere condițiile aferente mărcii de excelență; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită autorităților naționale să investească în inteligența regională și în extragerea de volume mari de date pentru ca acestea să își poată demonstra avantajul competitiv unic și pentru a înțelege tendințele întreprinderilor regionale în lanțul valoric global; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că platforma S3, creată de DG REGIO a Comisiei în Centrul Comun de Cercetare (JRC) din Sevilia, joacă un rol-cheie în ceea ce privește consilierea regiunilor și stabilirea unor criterii de evaluare pentru strategiile lor în materie de inovare, sprijinirea regiunilor rămase în urmă și consolidarea guvernanței pe mai multe niveluri și a sinergiilor dintre regiuni, prin furnizarea de informații, metodologii, expertiză și consiliere factorilor de decizie naționali și regionali; subliniază că platforma ar trebui să depună un efort constant pentru a-și actualiza baza de date, ținând seama de nevoile și de specificul local, de caracterul specific și de prioritățile regiunilor și orașelor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că platforma S3 din Sevilia ar trebui să acorde o atenție deosebită regiunilor rămase în urmă și, în special, ar trebui să le ajute pe acestea să își construiască și să își canalizeze strategiile; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră că regiunile mai mici întâmpină mai multe probleme la elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor; solicită formularea de propuneri de creștere a sprijinului acordat unor asemenea regiuni în vederea consolidării punerii în aplicare a strategiilor S3 și a schimbului de bune practici; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută interesul recent al Comisiei pentru regiunile rămase în urmă sub forma unui proiect-pilot legat de acțiunea pregătitoare a Parlamentului European în regiunea Macedoniei de Est și a Traciei, ce va fi pus în aplicare și în regiuni din opt state membre, până la sfârșitul anului 2017; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută menținerea Platformei regionale de monitorizare a inovării (Regional Innovation Monitor Plus – RIM Plus), concepută de DG Piață Internă, Industrie, Antreprenoriat și IMM-uri a Comisiei, crearea Observatorului european pentru cercetare și inovare (RIO) de către DG RTD, precum și diferitele Centre de cunoaștere în materie de politici ale DG JRC (CE), care furnizează date, indicatori și recomandări ample părților interesate naționale și regionale de pe platforma S3; |
| --- | --- |

12.

| 13. | așteaptă cu entuziasm noi detalii privind Consiliul european al inovării, menit să creeze un ghișeu unic pentru inovatori și, prin urmare, o legătură dintre reușitele științifice și nevoile mediului de afaceri și ale autorităților publice din Europa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește că finanțarea publică rămâne un factor puternic în domeniul inovării; solicită autorităților implicate să fie prudente atunci când acordă o mai mare atenție instrumentelor financiare, dat fiind că inovarea nu ar trebui să se concentreze exclusiv pe granturi, ci ar trebui să poată găsi metode alternative de finanțare, cum ar fi împrumuturile și garanțiile, menținând în același timp un echilibru între granturi și metodele alternative de finanțare (finanțare publică și privată); |
| --- | --- |

14.

Guvernanța pe mai multe niveluri și capacitatea acesteia

| 15. | regretă că unele state membre au decis să opteze pentru RIS3 naționale, fără a da autorităților locale și regionale șansa de a-și dezvolta propriile opinii, subminând astfel procesul ascendent de descoperire antreprenorială care ar trebui consfințit în RIS3; subliniază importanța folosirii unei abordări regionale, dat fiind că punerea în aplicare a RIS3 poate avea succes numai dacă se bazează pe active locale și regionale; solicită statelor membre implicate să analizeze posibilitatea de a înlocui RIS3 de la nivel național cu altele la nivel regional pentru a nu rata diverse oportunități de asigurare a creșterii economice și solicită să se asigure o mai bună coordonare între strategiile S3 de la nivel național și regional de fiecare dată în care acest lucru este posibil pentru a le adapta, dacă este necesar, la nevoile și cerințele viitoare pentru dezvoltare sustenabilă, în special în sectorul alimentar și cel al energiei; regretă că principiul parteneriatului, consfințit la articolul 5 din RDC nu a fost respectat întotdeauna; solicită statelor membre să respecte principiul parteneriatului în toate etapele de pregătire și de punere în aplicare a acordului de parteneriat și a programelor operaționale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | estimează că calitatea cooperării dintre administrație și actorii relevanți dintr-o regiune va avea o influență decisivă asupra strategiei RIS3 și va reduce semnificativ riscul de a alege greșit prioritățile; subliniază, în acest context, importanța consultării întreprinderilor și, în special a IMM-urilor, deoarece, o „viziune a inovării” va avea succes numai dacă întreprinderile au potențialul necesar pentru a o pune în practică; |
| --- | --- |

16.

| 17. | evidențiază importanța de a asigura o mai bună coordonare între toate nivelurile de guvernanță pentru a încuraja dezvoltarea unui model ascendent al strategiilor regionale, inclusiv între toate autoritățile și părțile implicate din domeniul specializării inteligente, precum și între experți, societatea civilă și utilizatorii finali, pentru a lăsa în urmă orice mentalitate închistată; atrage atenția asupra faptului că lipsa de adaptare a reglementărilor relevante din statele membre creează obstacole în implementarea investițiilor în domeniul cercetării și inovării; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reamintește rolul limitat pe care l-a avut societatea civilă în strategiile RIS3 și solicită consolidarea participării acesteia prin intermediul platformelor și al parteneriatelor de colaborare, întrucât acest lucru poate contribui la o mai bună concepere a strategiilor, la o cooperare consolidată cu societatea și la o mai bună guvernanță; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază importanța de a se asigura, în cursul întregii faze de punere în aplicare, o cooperare strânsă între programele operaționale și RIS3; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită ca între instituțiile UE (PE și Consiliu), precum și la nivel executiv (Comisia și autoritățile naționale de executare) să se desfășoare un dialog și o cooperare mai apropiate pentru a realiza un cadru favorabil inovării și cercetării și pentru consolidarea procesului de punere în aplicare a RIS3 în contextul revizuirii cadrului financiar multianual pentru 2014, care va avea loc în curând; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită Comisiei și celorlalte organisme implicate să ofere asistență suplimentară statelor membre care au nevoie de aceasta pentru punerea în aplicare a strategiei RIS3; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită depunerea unor eforturi susținute pentru a încuraja schimbarea mentalității și pentru a promova abordările de politică inovatoare pentru a impulsiona colaborarea intra-regională, inter-regională, extra-regională, transfrontalieră și transnațională, inclusiv prin macro-regiuni, prin intermediul instrumentelor existente, precum INTERREG, pentru a continua creșterea valorii adăugate europene în cadrul strategiilor; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reamintește că este important să se pună accentul pe inovarea socială, care poate contribui la instituirea de noi modele și culturi de afaceri, creând astfel premisele unui mediu corespunzător pentru punerea în aplicare a economiei circulare; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită Comisiei să prezinte o comunicare integrată privind valoarea adăugată a strategiilor RIS3 și punerea lor în aplicare în cadrul programelor operaționale, urmată de propuneri referitoare la măsuri suplimentare, incluse în cel de al șaptelea raport privind coeziunea; |
| --- | --- |

24.

| 25. | regretă lipsa unei cooperări interregionale pornind de la tematica specializării inteligente; ia act de faptul că, pentru acest tip de cooperare în afara regiunii proprii, cadrul strategic comun oferă posibilitatea utilizării a până la 15 % din fonduri în temeiul Regulamentului privind dispozițiile comune (Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime); subliniază că raportul „Investiții în locuri de muncă și în creștere – Valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene”, întocmit în temeiul articolului 16 alineatul (3) din RDC, arată că aceste posibilități nu au fost utilizate suficient până în prezent; solicită statelor membre și autorităților regionale să utilizeze mai mult posibilitățile puse la dispoziție; |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicită dezvoltarea unor mecanisme de flexibilitate și coordonare care să coreleze rezultatele procesului RIS3 cu punerea în aplicare a programului Orizont 2020 și a altor programe; încurajează regiunile să practice forme de cooperare transnațională cum ar fi inițiativa Vanguard, marca de excelență, Platforma pentru schimbul de cunoștințe (PSC), platformele S3, scara excelenței, precum și mecanismele regionale de inovare pentru centrele de colocație ale Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT), solicită facilitarea dezvoltării de parteneriate strategice sub formă de cluster, pentru a impulsiona investițiile, a îmbunătăți coordonarea, a crea sinergii și a promova schimburile de opinii pentru a evita dublarea eforturilor și cheltuirea ineficientă a resurselor publice; |
| --- | --- |

26.

| 27. | încurajează instituțiile naționale și europene să continue monitorizarea „decalajului din domeniul inovării”, nu doar între statele membre ale UE și între regiunile NUTS 2, ci și, într-o măsură tot mai mare, în interiorul statelor membre; |
| --- | --- |

27.

| 28. | consideră că ar trebui simplificate procedurile și că ar trebui reduse blocajele existente în procesul administrativ al strategiilor; |
| --- | --- |

28.

| 29. | solicită autorităților competente de la toate nivelurile să simplifice procedurile și să reducă blocajele existente în procesul administrativ al strategiilor; încurajează investițiile în capitalul uman, inclusiv prin parteneriate interregionale ale UE, în vederea creșterii capacităților administrative și a asigurării succesului gestionării, implementării și monitorizării procesului RIS3, evitând, în același timp, crearea unor procese administrative suplimentare; încurajează autoritățile să acorde prioritate cercetării și inovării în regiunile care dețin acest potențial, însă în care investițiile din domeniu sunt mici; |
| --- | --- |

29.

| 30. | îndeamnă regiunile și statele membre să recurgă în mai mare măsură la bugetul disponibil pentru asistența tehnică pentru a asigura punerea în aplicare eficace și eficientă a RIS3; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reamintește că strategiile de specializare inteligentă ar trebui să fie și un instrument puternic de abordare a provocărilor sociale, de mediu și în materie de climă și de energie, precum și de promovare a răspândirii cunoașterii și a diversificării tehnologice; |
| --- | --- |

31.

Sinergii îmbunătățite pentru a favoriza creșterea economică și crearea de locuri de muncă

| 32. | critică faptul că nu există sinergii între fondurile ESI și alte instrumente de finanțare ale UE, lucru care face mai dificilă asigurarea coordonării, coerenței și integrării finanțărilor UE și care le reduce eficacitatea și impactul; solicită să se acorde mai multă atenție și să se efectueze cercetări în domeniu pentru a se asigura o abordare strategică îmbunătățită în ceea ce privește sinergiile și să se țină seama de combinarea, complementaritatea și potențialul instrumentelor de finanțare astfel încât să se asigure utilizarea deplină a garanțiilor UE pentru finanțarea platformelor de investiții; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază necesitatea de a continua și de a aprofunda abordarea tripartită și cvadripartită a specializării inteligente la nivel regional, cu implicarea administrațiilor publice, a mediului de afaceri, a universităților și a cetățenilor; subliniază că rolul acestora din urmă (adică al instituțiilor de învățământ superior sau de cercetare și al organizațiilor cetățenilor) ar trebui consolidat în noua programare și în noile tipuri de finanțare ale UE; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită sprijin sporit pentru IMM-uri și pentru întreprinderile nou-înființate, întrucât marea lor majoritate se află în avangarda acelei inovări care sparge tiparele existente și contribuie în mod semnificativ la identificarea de talente locale în diverse domenii și, de asemenea, oferă locuri de muncă tinerilor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | încurajează încercările continue de căutare a unor indicatori fiabili de monitorizare a performanței în materie de inovare la toate nivelurile de guvernanță, printr-o mai bună mobilizare și coordonare a resurselor Eurostat și ale altor direcții generale competente ale Comisiei Europene, ținând seama, de asemenea, de realizările OCDE, ESPON și ale altor actori din domeniu, cum sunt institutele naționale de statistică; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază faptul că folosirea coordonată și complementară a fondurilor ESI cu Orizont 2020 și fondurile ESI, în conformitate cu orientările privind complementaritatea dintre FEIS și Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) publicate de Comisie în februarie 2016, asigură modalități excelente de a da un impuls inovației la nivel regional și național și la nivelul UE prin creșterea gradului de atractivitate a investițiilor în cercetare și inovare în vederea atragerii capitalului privat ca sprijin complementar finanțărilor publice; recomandă autorităților locale și regionale să profite la maximum de posibilitățile de combinare a acestor instrumente; |
| --- | --- |

36.

| 37. | solicită să se depună eforturi pentru a se obține informațiile necesare pentru a se realiza sinergii între diversele politici și instrumente disponibile în cadrul RIS3, cum ar fi politica de coeziune pentru perioada 2014-2020, platforma de specializare inteligentă, Observatorul european al clusterelor, parteneriatul european pentru inovare, forul strategic european, tehnologiile generice esențiale (TGE) și infrastructurile de cercetare; |
| --- | --- |

37.

| 38. | încurajează regiunile ca, la punerea în aplicare a strategiilor RIS3 proprii, să își consolideze mentalitatea deschisă către inovare și colaborarea ecosistemică bazată pe modelul colaborării cvadripartite; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază importanța adaptării învățământului și cercetării la nevoile reale ale pieței, în efortul de a se asigura că inovațiile nou-apărute satisfac cererea și conduc la creștere economică; |
| --- | --- |

39.

Orașele inteligente, catalizatori pentru RIS3

| 40. | reiterează rolul-cheie care revine zonelor urbane ale UE în contextul dezvoltării economice și sociale a Uniunii în calitatea lor de puncte nodale pentru diverși actori și diverse sectoare, combinând provocările și oportunitățile oferite de creșterea inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii, precum și prin activitatea lor de avangardă în abordarea politică integrată, orientată spre teritoriu; subliniază importanța zonelor urbane ca factori de catalizare a resursei umane, infrastructurii și potențialului de investiții în vederea dezvoltării clusterelor pentru inovare; |
| --- | --- |

40.

| 41. | solicită Comisiei să țină seama de RIS3 și de alte programe care cuprind componenta inovării, îndeosebi de investițiile teritoriale integrate, la elaborarea Agendei urbane europene, în vederea creării de sinergii și a stabilirii de legături solide pentru o utilizare eficientă a resurselor; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază importanța facilitării unei cooperări inovatoare transsectoriale, tripartite și transfrontaliere în ceea ce privește provocările la nivel european, cu scopul de a transforma regiunile și orașele în locuri mai inteligente și mai ecologice, în care traiul și munca sunt mai plăcute; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază necesitatea dezvoltării în continuare și extinderea în întreaga Europă a conceptului de „orașe inteligente conectate”; salută intenția Președinției neerlandeze a UE de a crea o abordare ascendentă, care să permită orașelor, în coordonare cu autoritățile regionale, să dezvolte Agenda urbană a UE și să evolueze de la orașe inteligente la orașe caracterizate prin excelență; sprijină, în acest context, pregătirea „Pactului de la Amsterdam”, care se focalizează pe creșterea economică durabilă și pe crearea de locuri de muncă, pe încurajarea conexiunilor dintre toate părțile, cetățenii și organizațiile sociale, precum și pe promovarea unei dezvoltări durabile și favorabile incluziunii sociale; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atrage atenția asupra promovării diferitelor mecanisme de cooperare și de schimb de cunoștințe între orașe în domeniul specializării inteligente și al inovării, cum este schema „Orașe inteligente, deschise și agile”, susținută de Comisia Europeană; |
| --- | --- |

44.

| 45. | sprijină inițiativele Comisiei și Consiliului în direcția unei Agende urbane a UE în contextul Pactului de la Amsterdam; invită Comisia să promoveze coerența politică între politicile urbane și cele regionale; solicită Comisiei să prezinte propuneri de aliniere a inițiativelor și a metodologiei „Orașe inteligente” cu strategiile RIS3 în cel de al șaptelea raport privind coeziunea; |
| --- | --- |

45.

Monitorizare și evaluare

| 46. | ia act de faptul că, deși majoritatea regiunilor au adoptat o RIS3, un număr considerabil dintre ele mai trebuie să ia măsuri pentru a asigura respectarea cerințelor specifice condiționalității ex-ante, principalele provocări fiind mecanismul de monitorizare, cadrul bugetar și măsurile de stimulare a investițiilor private în domeniul cercetării și inovării; |
| --- | --- |

46.

| 47. | reamintește factorilor de decizie locali și regionali importanța angajamentului lor de utilizare a RIS3 ca un instrument de transformare economică a propriei regiuni, influențând astfel și politica UE; |
| --- | --- |

47.

| 48. | salută faptul că aceste strategii regionale se concentrează pe energie, sănătate, tehnologia inovațiilor și comunicării, materii prime avansate, alimente, servicii, turism, inovație și transport sustenabile, bioeconomie, sisteme de producție și industrii culturale și creative, precum și pe alte specializări și sectoare deosebit de competitive ale unei regiuni date; regretă, totuși, lipsa de granularitate a multor strategii și solicită îmbunătățirea procesului de stabilire a priorităților pentru a evita astfel riscul concentrării tuturor strategiilor pe aceleași tematici; solicită să se dezvolte strategii nu doar în domeniul înaltei tehnologii, ci și în domeniul tehnologiilor de bază și al inovării sociale și încurajează toate părțile interesate să caute să identifice punctele în care sectoarele se întrepătrund, dat fiind că acestea pot genera inovație; |
| --- | --- |

48.

| 49. | consideră că promovarea observatoarelor naționale ale strategiilor de specializare inteligentă pot contribui la construirea unor sisteme de indicatori mai solide de monitorizare a RIS3, îndeosebi în ceea ce privește metodologia și formarea; |
| --- | --- |

49.

| 50. | observă că unele strategii RIS3 sunt insuficient documentate în ceea ce privește demonstrarea avantajelor competitive unice ale regiunii în cauză, în timp ce altele nu aduc dovezi privind capacitatea părților interesate de a susține întreprinderile inovatoare sau capacitatea cercetătorilor de a asigura servicii de cercetare aplicată sau de a identifica aplicații comerciale ale rezultatelor obținute; observă, de asemenea, că unele regiuni au strategii ample, dar indicatori de monitorizare simpliști; solicită, prin urmare, creșterea capacității autorităților publice de a colecta informații și de a evalua informațiile relevante primite, precum și de a intensifica efortul coordonat al regiunilor și al autorităților centrale destinat identificării și standardizării bazelor de date existente, făcându-le accesibile părților interesate; |
| --- | --- |

50.

| 51. | solicită UE și statelor membre să folosească instrumentele existente, cum ar fi Sondajul inovării comunitare, pentru a realiza monitorizarea periodică (anuală, dar și la mijlocul perioadei de programare), atât cantitativă, cât și calitativă, a punerii în aplicare a strategiilor, precum și să implice în proces toate părțile interesate, inclusiv societatea civilă; ia act de faptul că atât regiunile, cât și statele membre se confruntă cu probleme similare în domeniul evaluării monitorizării și solicită regiunilor să publice rapoarte periodice cu privire la atingerea obiectivelor lor pentru a analiza mai bine impactul RIS3 și pentru a garanta transparența și accesul publicului la informațiile de monitorizare; este conștient, totuși, că este nevoie de mulți ani pentru ca strategiile să dea roade și, prin urmare, monitorizarea în faza incipientă ar trebui adaptată unor așteptări rezonabile; |
| --- | --- |

51.

| 52. | încurajează regiunile și statele membre să fie proactive prin punerea promptă în aplicare a planurilor de acțiune, având în vedere faptul că termenul până la care trebuie asigurată îndeplinirea condiționalității ex-ante este decembrie 2016; le solicită să stabilească și să pună în aplicare mecanisme de monitorizare proprii în cadrul unei revizuiri permanente a RIS3, orientate spre nișe specifice de investiții unde actorii regionali în domeniul inovării pot obține sau își pot păstra un avantaj competitiv; |
| --- | --- |

52.

| 53. | este de părere că, în acest domeniu, pot contribui în mod considerabil atât participarea comună la monitorizarea și evaluarea instrumentelor relevante în cadrul RIS3, cât și alinierea monitorizării și a evaluării în cadrul procesului de raportare al diferitelor instrumente; solicită, așadar, tuturor părților interesate și factorilor de decizie să creeze sinergii și să elaboreze mecanisme de colectare și de sintetizare a datelor provenind de la politicile și instrumentele incluse în RIS3 specifice; |
| --- | --- |

53.

| 54. | reamintește că o strategie bună „pe hârtie” nu va genera rezultatele așteptate fără implementarea unor servicii de sprijin pentru întreprinderi; |
| --- | --- |

54.

Principalele învățăminte și viitorul RIS3

| 55. | regretă că adesea RIS3 recunoaște nevoia de a ajuta întreprinderile să exploateze toate formele de inovare, dar ulterior sprijină doar inovația bazată pe cunoștințele tehnologice; sugerează, în această privință, ca RIS3 să se aplece și asupra inovării din alte domenii, cum ar fi sectorul serviciilor și cel creativ, și reamintește importanța tuturor tipurilor de sisteme de inovare și a tuturor instituțiilor, indiferent de mărime, precum și legătura lor cu clusterele locale și regionale; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază că, pentru ca RIS3 să contracareze decalajul în materie de inovare și să favorizeze creșterea și crearea de locuri de muncă în Europa, acestea trebuie să fie puse în aplicare cum se cuvine; subliniază că, în acest scop, este esențial să se promoveze strategii ascendente și să se analizeze de o manieră mai aprofundată potențialul RIS la toate nivelurile de guvernanță; constată, în acest sens, că statele membre ar trebui să recurgă la biroul sau birourile lor naționale de statistică pentru a ajuta regiunile să-și dezvolte mecanismele de evaluare și de monitorizare; |
| --- | --- |

56.

| 57. | consideră că abordarea participativă în cadrul strategiilor trebuie inclusă în toate procesele, inclusiv în procesul de monitorizare și evaluare, deoarece astfel vor spori posibilitățile de cooperare în vederea atingerii obiectivelor RIS3; |
| --- | --- |

57.

| 58. | îndeamnă UE și statelor membre să nu piardă din vedere că acest instrument trebuie să fie unul viabil, funcțional și eficient, care să nu împovăreze beneficiarii ca urmare a obligațiilor administrative; |
| --- | --- |

58.

| 59. | solicită Comisiei să insiste ca în anul 2017 să se efectueze o revizuire a strategiilor pentru a le îmbunătăți eficiența și eficacitatea și pentru a se furniza informații referitoare la contribuția acestora la viitoarea politică de coeziune și la politicile pentru cercetare și inovare de după 2020, ținând seama de învățămintele trase după primii ani de punere în aplicare a acestora; solicită Comisiei să lanseze o consultare publică și să organizeze o conferință la nivel european, înainte de redactarea celui de al șaptelea raport privind coeziunea, împreună cu Parlamentul, Comitetul Regiunilor și alte părți interesate; |
| --- | --- |

59.

| 60. | recunoaște că strategiile de specializare inteligentă pot fi instrumente puternice de abordare a provocărilor în materie de energie, a eficienței resurselor și a securității energetice; |
| --- | --- |

60.

| 61. | solicită Comisiei să susțină în continuare rolul platformei S3, să ajute la creșterea gradului de granularitate a strategiilor și să păstreze accentul pe importanța efectului de pârghie al investițiilor private; |
| --- | --- |

61.

| 62. | solicită DG Regio și platformei S3 să redacteze și să difuzeze la scară largă un scurt document de politică privind experiența din trecut privind RIS3, care să se concentreze pe următoarele domenii: 1. o analiză SWOT a experienței; 2. învățămintele trase de către regiuni și principalele probleme observate în cazul fiecăreia dintre cele șase etape descrise în ghidul RIS3; 3. recomandări și modele standardizate pentru îmbunătățirea continuă a RIS3, pentru a asigura o mai bună planificare a strategiilor după 2020; și 4. capitalul uman necesar pentru a concepe și pune în aplicare cu succes o RIS3; consideră că rețelele regionale interesate de cercetare și inovare ar trebui încurajate și susținute în ceea ce privește acțiunile lor de promovare a reușitelor și a lecțiilor învățate, în vederea integrării acestei concepții la toate nivelurile în cadrul regiunilor; |
| --- | --- |

62.

o

o o

| 63. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 289.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 470.

(4)  JO L 347, 20.12.2013, p. 259.

(5)  JO L 347, 20.12.2013, p. 303.

(6)  JO L 347, 20.12.2013, p. 281.

(7)  JO L 347, 20.12.2013, p. 487.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0002.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0308.

(10)  JO C 225, 27.7.2012, p. 46.

(11)  JO C 218, 30.7.2013, p. 12.

(12)  JO C 415, 20.11.2014, p. 5.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/11

---

P8_TA(2016)0321

Cooperarea teritorială europeană – practici optime și măsuri inovatoare

Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la Cooperarea teritorială europeană – practici optime și măsuri inovatoare (2015/2280(INI))

(2018/C 204/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special titlul XVIII, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special titlul XVIII,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1) (denumit în continuare „Regulamentul privind dispozițiile comune”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1) (denumit în continuare „Regulamentul privind dispozițiile comune”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1302/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT), în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și funcționării unor astfel de grupări (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1302/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT), în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și funcționării unor astfel de grupări (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 236/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de stabilire a normelor și procedurilor comune pentru punerea în aplicare a instrumentelor Uniunii pentru finanțarea acțiunii externe (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 236/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de stabilire a normelor și procedurilor comune pentru punerea în aplicare a instrumentelor Uniunii pentru finanțarea acțiunii externe (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 231/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA II) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 231/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA II) (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 232/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument european de vecinătate (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 232/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument european de vecinătate (7),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (8),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (9),

| — | având în vedere „Agenda teritorială a Uniunii Europene 2020: Spre o Europă inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii, compusă din regiuni diverse”, adoptată la reuniunea informală a miniștrilor responsabili de amenajarea teritoriului și dezvoltarea teritorială, desfășurată la 19 mai 2011, la Gödöllő, Ungaria, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Agenda teritorială a Uniunii Europene 2020: Spre o Europă inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii, compusă din regiuni diverse”, adoptată la reuniunea informală a miniștrilor responsabili de amenajarea teritoriului și dezvoltarea teritorială, desfășurată la 19 mai 2011, la Gödöllő, Ungaria,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la gradul de pregătire a statelor membre ale UE pentru începerea la timp și în mod eficace a noii perioade de programare pentru politica de coeziune (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la gradul de pregătire a statelor membre ale UE pentru începerea la timp și în mod eficace a noii perioade de programare pentru politica de coeziune (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 noiembrie 2014 referitoare la demararea cu întârziere a politicii de coeziune în perioada 2014-2020 (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 noiembrie 2014 referitoare la demararea cu întârziere a politicii de coeziune în perioada 2014-2020 (11),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014, intitulată „Un Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014, intitulată „Un Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903),

| — | având în vedere cel de-al șaselea Raport privind coeziunea economică, socială și teritorială (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al șaselea Raport privind coeziunea economică, socială și teritorială (COM(2014)0473),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la „Investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică: promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în Uniunea Europeană” (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la „Investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică: promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în Uniunea Europeană” (12),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „EUROPA 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „EUROPA 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 octombrie 2015 referitoare la politica de coeziune și revizuirea Strategiei Europa 2020 (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 octombrie 2015 referitoare la politica de coeziune și revizuirea Strategiei Europa 2020 (13),

| — | având în vedere Rezoluția din 26 noiembrie 2015 intitulată „În direcția simplificării și a orientării către performanță a politicii de coeziune în perioada 2014-2020 (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția din 26 noiembrie 2015 intitulată „În direcția simplificării și a orientării către performanță a politicii de coeziune în perioada 2014-2020 (14),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2015 privind Fondul european pentru investiții strategice, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european de proiecte de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 – Fondul european pentru investiții strategice (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2015 privind Fondul european pentru investiții strategice, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european de proiecte de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 – Fondul european pentru investiții strategice (15),

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind valoarea adăugată a strategiilor macroregionale (COM(2013)0468) și concluziile relevante ale Consiliului din 22 octombrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind valoarea adăugată a strategiilor macroregionale (COM(2013)0468) și concluziile relevante ale Consiliului din 22 octombrie 2013,

| — | având în vedere studiul din iunie 2015 al Direcției Generale Politici Interne (Departamentul tematic B – Politici structurale și de coeziune) intitulat „Noul rol al macroregiunilor în cooperarea teritorială europeană”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din iunie 2015 al Direcției Generale Politici Interne (Departamentul tematic B – Politici structurale și de coeziune) intitulat „Noul rol al macroregiunilor în cooperarea teritorială europeană”,

| — | având în vedere studiul realizat de Direcția generală Politici interne (Departamentul tematic B – Politici structurale și de coeziune) în iulie 2015, intitulat „Gruparea europeană de cooperare teritorială ca instrument de promovare și ameliorare a cooperării teritoriale în Europa”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat de Direcția generală Politici interne (Departamentul tematic B – Politici structurale și de coeziune) în iulie 2015, intitulat „Gruparea europeană de cooperare teritorială ca instrument de promovare și ameliorare a cooperării teritoriale în Europa”,

| — | având în vedere broșura Comisiei din 22 februarie 2016 intitulată „Plan de investiții pentru Europa: noi orientări pentru combinarea fondurilor structurale și de investiții europene cu Fondul european pentru investiții strategice (FEIS)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere broșura Comisiei din 22 februarie 2016 intitulată „Plan de investiții pentru Europa: noi orientări pentru combinarea fondurilor structurale și de investiții europene cu Fondul european pentru investiții strategice (FEIS)”,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din mai 2015, intitulat „Instrumente financiare în sprijinul dezvoltării teritoriale”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din mai 2015, intitulat „Instrumente financiare în sprijinul dezvoltării teritoriale”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 decembrie 2015 intitulată „Investiții în locuri de muncă și creștere economică – maximizarea contribuției fondurilor ESI” (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 decembrie 2015 intitulată „Investiții în locuri de muncă și creștere economică – maximizarea contribuției fondurilor ESI” (COM(2015)0639),

| — | având în vedere Declarația Comitetului Regiunilor din 2 septembrie 2015 intitulată „25 de ani de Interreg: un nou impuls pentru cooperarea transfrontalieră”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Comitetului Regiunilor din 2 septembrie 2015 intitulată „25 de ani de Interreg: un nou impuls pentru cooperarea transfrontalieră”,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din decembrie 2015, intitulat „O viziune teritoriala pentru 2050: cum arată viitorul?”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din decembrie 2015, intitulat „O viziune teritoriala pentru 2050: cum arată viitorul?”,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 17 decembrie 2015 intitulat „Consolidarea cooperării transfrontaliere: se impune un cadru de reglementare mai bun”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 17 decembrie 2015 intitulat „Consolidarea cooperării transfrontaliere: se impune un cadru de reglementare mai bun”,

| — | având în vedere documentul de lucru elaborat de Președinția luxemburgheză a Consiliului, intitulat „O retrospectivă după 25 ani de Interreg și pregătirea viitorului cooperării teritoriale”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru elaborat de Președinția luxemburgheză a Consiliului, intitulat „O retrospectivă după 25 ani de Interreg și pregătirea viitorului cooperării teritoriale”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului cu privire la „25 de ani de la lansarea programului Interreg: aportul acestuia la obiectivele politicii de coeziune”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului cu privire la „25 de ani de la lansarea programului Interreg: aportul acestuia la obiectivele politicii de coeziune”,

| — | având în vedere inițiativa Președinției luxemburgheze cu privire la adoptarea unor dispoziții legislative specifice pentru regiunile frontaliere, care își propune să răspundă necesităților și provocărilor din aceste regiuni, intitulată „Un instrument pentru stabilirea și aplicarea unor dispoziții specifice pentru îmbunătățirea cooperării transfrontaliere” (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa Președinției luxemburgheze cu privire la adoptarea unor dispoziții legislative specifice pentru regiunile frontaliere, care își propune să răspundă necesităților și provocărilor din aceste regiuni, intitulată „Un instrument pentru stabilirea și aplicarea unor dispoziții specifice pentru îmbunătățirea cooperării transfrontaliere” (16),

| — | având în vedere consultarea publică la nivelul UE cu privire la obstacolele care persistă în calea cooperării transfrontaliere, lansată de Comisie la 21 septembrie 2015, cu ocazia Zilei Cooperării Europene (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere consultarea publică la nivelul UE cu privire la obstacolele care persistă în calea cooperării transfrontaliere, lansată de Comisie la 21 septembrie 2015, cu ocazia Zilei Cooperării Europene (17),

| — | având în vedere rezultatele primului sondaj Eurobarometru efectuat de Comisie în 2015 pentru a identifica și a sintetiza atitudinile cetățenilor care locuiesc în zonele de frontieră, astfel încât intervențiile UE să fie mai bine direcționate (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele primului sondaj Eurobarometru efectuat de Comisie în 2015 pentru a identifica și a sintetiza atitudinile cetățenilor care locuiesc în zonele de frontieră, astfel încât intervențiile UE să fie mai bine direcționate (18),

| — | având în vedere raportul OCDE din 2013, intitulat „Regiunile și inovarea: colaborarea transfrontalieră”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul OCDE din 2013, intitulat „Regiunile și inovarea: colaborarea transfrontalieră”,

| — | având în vedere raportul Comitetului Regiunilor intitulat „Raport de monitorizare a GECT 2014 – Implementarea Strategiei Europa 2020” (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comitetului Regiunilor intitulat „Raport de monitorizare a GECT 2014 – Implementarea Strategiei Europa 2020” (19),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0202/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0202/2016),

| A. | întrucât 38 % din populația europeană trăiește în regiuni transfrontaliere și întrucât UE se confruntă cu o criză economică, financiară și socială majoră, care afectează în mod special femeile, pe toate planurile; întrucât UE trebuie să includă ca și componentă principală egalitatea de gen în toate politicile și practicile CTE (CTE); |
| --- | --- |

A.

întrucât 38 % din populația europeană trăiește în regiuni transfrontaliere și întrucât UE se confruntă cu o criză economică, financiară și socială majoră, care afectează în mod special femeile, pe toate planurile; întrucât UE trebuie să includă ca și componentă principală egalitatea de gen în toate politicile și practicile CTE (CTE);

| B. | întrucât obiectivul primordial al CTE este de a diminua influența frontierelor naționale în vederea reducerii disparităților între regiuni, a eliminării obstacolelor care împiedică încă activitățile de cooperare transfrontalieră, a creșterii coeziunii și a promovării unei dezvoltări economice, sociale și culturale armonioase a Uniunii ca întreg; |
| --- | --- |

B.

întrucât obiectivul primordial al CTE este de a diminua influența frontierelor naționale în vederea reducerii disparităților între regiuni, a eliminării obstacolelor care împiedică încă activitățile de cooperare transfrontalieră, a creșterii coeziunii și a promovării unei dezvoltări economice, sociale și culturale armonioase a Uniunii ca întreg;

| C. | întrucât CTE constituie o parte integrantă a politicii de coeziune, deoarece consolidează coeziunea teritorială a Uniunii; |
| --- | --- |

C.

întrucât CTE constituie o parte integrantă a politicii de coeziune, deoarece consolidează coeziunea teritorială a Uniunii;

| D. | întrucât statele membre pot utiliza CTE pentru a surmonta provocările cauzate de criza migrației; |
| --- | --- |

D.

întrucât statele membre pot utiliza CTE pentru a surmonta provocările cauzate de criza migrației;

| E. | întrucât deocamdată doar un număr redus de cetățeni europeni utilizează la maximum potențialul pieței interne a UE și libertatea de circulație; |
| --- | --- |

E.

întrucât deocamdată doar un număr redus de cetățeni europeni utilizează la maximum potențialul pieței interne a UE și libertatea de circulație;

| F. | întrucât, conform principiilor managementului în comun, guvernării pe mai multe niveluri și parteneriatului, programele CTE au fost elaborate printr-un proces colectiv, care a reunit o gamă largă de actori europeni, naționali, regionali și locali pentru a afrunta provocările comune la nivel transfrontalier și a facilita schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

F.

întrucât, conform principiilor managementului în comun, guvernării pe mai multe niveluri și parteneriatului, programele CTE au fost elaborate printr-un proces colectiv, care a reunit o gamă largă de actori europeni, naționali, regionali și locali pentru a afrunta provocările comune la nivel transfrontalier și a facilita schimbul de bune practici;

| G. | întrucât este necesară o reflecție comună asupra structurii CTE după 2020; |
| --- | --- |

G.

întrucât este necesară o reflecție comună asupra structurii CTE după 2020;

Valoarea adăugată europeană a CTE, practicile optime și contribuția la obiectivele Strategiei Europa 2020

| 1. | constată că CTE a devenit unul dintre cele două obiective la fel de importante ale politicii de coeziune 2014-2020, cu un regulament propriu; subliniază, cu toate acestea, că bugetul de 10,1 miliarde EUR al CTE, reprezentând 2,8 % din bugetul politicii de coeziune, nu corespunde amplorii provocărilor cărora trebuie să le facă față și nici nu reflectă nivelul ridicat al valorii adăugate europene pe care o reprezintă; reamintește, în acest sens, dezamăgirea Parlamentului European cu privire la rezultatul negocierilor CFM pentru 2014-2020 în privința reducerii creditelor bugetare pentru CTE; consideră că un buget majorat pentru CTE în viitoarea perioadă de programare va crește valoarea adăugată a politicii de coeziune; solicită respectarea în mai mare măsură a articolului 174 din TFUE privind coeziunea teritorială, în special în privința zonelor rurale și a celor afectate de tranziția industrială, precum și a regiunilor care suferă de handicapuri naturale sau demografice grave și permanente, cum ar fi regiunile ultraperiferice, regiunile cele mai nordice, cu o densitate scăzută a populației sau regiunile insulare, transfrontaliere și muntoase; solicită Comisiei și statelor membre ca, la implementarea politicii de coeziune, să acorde o atenție specială zonelor celor mai dezavantajate din punct de vedere geografic și demografic; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de faptul că, în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020, CTE a fost restructurată, pentru a obține un impact mai mare prin axarea pe concentrarea tematică și pe orientarea spre rezultate, fără a anula în niciun fel o concepție centrată asupra teritoriilor, care permite continuarea priorităților regionale; consideră că trebuie acordată mai multă atenție particularităților CTE; solicită, prin urmare, o mai bună evaluare a programelor CTE pentru a le demonstra efectele și valoarea adăugată; |
| --- | --- |

2.

| 3. | recunoaște că cooperarea transfrontalieră este un instrument esențial pentru dezvoltarea regiunilor de frontieră, considerate adevărate laboratoare ale integrării europene; subliniază că, în perioada 2000-2006 și 2007-2013, CTE a fost marcată de o orientare clară către priorități mai strategice și de realizarea unor practici optime în privința îmbunătățirii conectivității și accesibilității, transferului de cunoștințe și practici inovatoare, consolidării identității regionale, contracarării provocărilor legate de mediu, consolidării capacității instituționale, serviciilor medicale, educației, ocupării forței de muncă și mobilității profesionale, precum și în privința protecției civile, creării de noi parteneriate și consolidarea celor existente; |
| --- | --- |

3.

| 4. | recunoaște că cooperarea transnațională a contribuit la susținerea cercetării, inovării și a economiei bazate pe cunoaștere, a adaptării la schimbările climatice, a promovării transportului și mobilității sustenabile prin intermediul unor abordări transnaționale, precum și la consolidarea capacității instituționale; subliniază că o abordare teritorială integrată și cooperarea transnațională sunt deosebit de importante pentru protecția mediului, în special în privința apei, biodiversității și energiei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | recunoaște că cooperarea interregională a permis orașelor și regiunilor să coopereze în ceea ce privește o serie de chestiuni și teme esențiale, care implică schimbul de experiență și de bune practici, precum și că acest lucru a crescut eficiența politicilor locale și regionale; consideră că ar trebui remediate decalajele semnificative de dezvoltare dintre zonele rurale și cele urbane, precum și problemele regiunilor metropolitane; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră că o cooperare transfrontalieră și transnațională crește atractivitatea ariilor geografice geografic pentru societățile comerciale, prin folosirea potențialului local, regional și transfrontalier și a capitalul uman cât mai eficient, pentru a răspunde mai bine nevoilor și așteptărilor societăților comerciale, dar și pentru a evita relocarea acestora în țările terțe, depopularea regiunilor UE și creșterea șomajului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | este convins că CTE are o valoare adăugată semnificativă, contribuind la pace, stabilitate și integrarea regională, inclusiv în cadrul politicii de extindere și a celei de vecinătate, dar și în întreaga lume, prin diseminarea celor mai bune practici; consideră că, în gestionarea crizei migranților, cooperare transfrontalieră poate aduce o valoare adăugată; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază faptul că în perioada 2014-2020 aproximativ 41 % din bugetul FEDR pentru CTE (20) va fi investit în măsuri de îmbunătățire a mediului, 27 % în consolidarea creșterii inteligente, inclusiv a cercetării și inovării, și 13 % pentru a promova o creștere incluzivă prin activități legate de ocuparea forței de muncă, educație și formare, iar 33 de programe generale vor viza îmbunătățirea conectivității generale la nivel transfrontalier; constată, de asemenea, că se vor aloca 790 de milioane EUR pentru consolidarea capacității instituționale prin crearea sau consolidarea structurilor de cooperare și creșterea eficienței serviciilor publice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că noțiunea de orientare spre rezultate presupune ca programele Intereg să asigure o cooperare la nivel de proiect de înaltă calitate și să utilizeze un nou tip de evaluare, ținând seama de natura proprie a fiecărui program și contribuind la reducerea obligațiilor birocratice pentru beneficiari și autoritățile de management; invită Comisia, statele membre și autoritățile de management să coopereze și să facă schimb de informații și bune practici pentru a realiza evaluări și a oferi linii directoare cu privire la modul în care orientarea spre rezultate poate fi adaptată specificului CTE; recunoaște că întreaga valoare adăugată a programelor CTE nu poate fi evaluată doar prin intermediul indicatorilor cantitativi și solicită Comisiei să creeze mai mulți indicatori calitativi, pentru a reflecta mai bine rezultatele cooperării teritoriale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | constată cu îngrijorare adoptarea tardivă a programelor Interreg și solicită insistent Comisiei și statelor membre să se mobilizeze pentru aplicarea lor eficientă și reușită și pentru eliminarea obstacolelor di calea cooperării transfrontaliere, în vederea evitării problemelor critice deja evidențiate în perioada de programare 2007-2013; solicită Comisiei să ia toate măsurile necesare pentru accelerarea implementării programelor CTE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | regretă lipsa unor date și dovezi transfrontaliere fiabile privind eficacitatea cooperării transfrontaliere în ceea ce privește raportarea referitoare la cadrul de performanță; solicită, prin urmare, Comisiei, Eurostat și autorităților de management să colaboreze pentru stabilirea unor criterii de evaluare comune, să coordoneze în comun o bază de date unică și să stabilească metodologii pentru transmiterea și utilizarea unor date fiabile la nivel transfrontalier; ia act de provocările existente în materie de aplicare a abordărilor teritoriale integrate, determinate de nivelul foarte variabil de abilitare al autorităților regionale și locale din statele membre; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia, statele membre și autoritățile de management să instituie sisteme de monitorizare și planuri de evaluare structurate corespunzător, pentru a evalua mai bine rezultatele obținute în raport cu obiectivele Strategiei Europa 2020 și ale integrării teritoriale; |
| --- | --- |

12.

Contribuția la coeziunea teritorială

| 13. | subliniază că CTE are o contribuție semnificativă la consolidarea obiectivului UE de coeziune teritorială prin integrarea diverselor politici sectoriale la scară teritorială; salută studiul efectuat de Rețeaua europeană de observare a dezvoltării și coeziunii teritoriale (ESPON), intitulat „ET2050: scenarii și viziuni teritoriale pentru Europa”, care poate servi de cadru de referință pentru discuțiile ulterioare asupra pregătirii politicii de coeziune post-2020; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește importanța investițiilor teritoriale integrate (ITI) și a dezvoltării locale plasate sub responsabilitatea comunității (DLRC), care nu sunt aplicate pe scară suficient de largă în programele Interreg pentru 2014-2020, și încurajează statele membre să le utilizeze în mai mare măsură, subliniind că pentru aceasta va fi necesară o participare mai accentuată a organismelor regionale și locale; invită Comisia și statele membre să propună programe de informare și de formare pentru beneficiari; |
| --- | --- |

14.

| 15. | întrucât noile instrumente pentru dezvoltare teritorială, precum ITI și DLRC, pot aduce investiții în infrastructura socială, medicală și educațională, pot conduce la redresarea zonelor urbane defavorizate, la crearea de locuri de muncă și la alte măsuri de reducere a izolării migranților și susținere a integrării acestora; |
| --- | --- |

15.

| 16. | recomandă să se acorde o atenție deosebită proiectelor care urmăresc adaptarea localităților și regiunilor la noua situație demografică și contracararea inegalităților implicate de aceasta din urmă, prin: 1) adaptarea infrastructurii sociale și de mobilitate la schimbările demografice și la fluxurile de migrație; 2) crearea de bunuri și servicii specifice, destinate unei populații în îmbătrânire; 3) susținerea oportunităților de angajare pentru persoanele mai în vârstă, pentru femei și pentru migranți, care să contribuie la incluziunea socială; 4) intensificarea conexiunilor digitale și crearea unor platforme care să permită și să faciliteze participarea și interacțiunea cetățenilor din regiunile mai izolate cu diferite servicii administrative, sociale și politice ale autorităților de la toate nivelurile (local, regional, național și european); |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază rolul CTE în regiunile insulare, ultraperiferice, slab populate și în zonele muntoase și cele rurale, ca un instrument important de consolidare a cooperării și integrării regionale; solicită Comisiei și statelor membre să acorde o atenție deosebită utilizării fondurilor în aceste regiuni, inclusiv în regiunile de frontieră cu țări terțe, pentru a îmbunătăți realizarea proiectelor transfrontaliere finanțate din fondurile CTE; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază caracterul complementar al CTE și al strategiilor macroregionale în afruntarea provocărilor comune în zonele funcționale mai extinse, precum și rolul pozitiv pe care îl pot avea strategiile macroregionale în soluționarea problemelor comune cu care se confruntă macroregiunile; |
| --- | --- |

18.

| 19. | consideră că ar trebui să se urmărească o mai bună coordonare, sinergie și complementaritate între componentele transfrontaliere și cele transnaționale, în vederea îmbunătățirii cooperării și a integrării în teritorii strategice mai extinse; solicită o mai bună coordonare între autoritățile de management și actorii strategiilor macroregionale; solicită insistent Comisiei consolidarea cooperării, a legăturilor și a coerenței programelor CTE cu programele naționale și regionale în stadiul de concepere, pentru creșterea complementarității și evitarea suprapunerilor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | constată că unele regiuni se confruntă cu probleme grave legate de migrație și încurajează utilizarea programelor Interreg și aplicarea lor urgentă pentru a face față, printre altele, provocărilor ridicate de criza refugiaților, precum și schimbul de bune practici între autoritățile locale și regionale în zonele de frontieră, inclusiv cu țări terțe și în special prin strategii macroregionale; |
| --- | --- |

20.

Susținerea cercetării și a inovării

| 21. | evidențiază realizările în domeniul cercetării și al inovării, cum ar fi proiectele comune de cercetare, cooperarea între institutele de cercetare și întreprinderi, crearea unor universități frontaliere internaționale, a unor centre de cercetare transfrontaliere, a unor institute de formare transfrontaliere, a unor clustere și rețele transfrontaliere de întreprinderi, a unor incubatoare de afaceri și a unor servicii de consiliere transfrontaliere pentru IMM-uri, precum și a unei mărci de calitate de „tehnologie de vârf” pentru a atrage investitorii străini etc.; ia act de rolul important al programelor Interreg pentru creșterea competitivității și a potențialului de inovare al regiunilor, prin stimularea sinergiei între strategiile de specializare inteligentă, colaborarea între clustere și dezvoltarea rețelelor de inovare; solicită Comisiei să prezinte o sinteză cuprinzătoare a cooperării teritoriale în cadrul FEDR și FSE pe baza Cadrului strategic comun (anexa I la Regulamentul privind dispozițiile comune (Regulamentul (UE) nr. 1303/2013)); |
| --- | --- |

21.

| 22. | este la curent cu faptul că investițiile pentru susținerea creșterii inteligente, inclusiv a cercetării și a inovării, reprezintă 27 % din alocările din FEDR pentru programele de cooperare transfrontalieră pe perioada 2014-2020 (21); constată, de asemenea, că 35 % din bugetul programelor transnaționale este alocat susținerii creșterii inteligente prin consolidarea cercetării și inovării; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază necesitatea de a crea strategii transfrontaliere de politică pentru inovare, cum ar fi crearea unor programe comune pentru cercetare și mobilitate, a unor infrastructuri de cercetare comune, a unor parteneriate și rețele de cooperare; atrage atenția asupra faptului că legislațiile diferite ale statelor membre frânează acțiunile comune în vederea extinderii cercetării și inovării la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită insistent ca sinergia și complementaritatea între programul Orizont 2020, Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) și fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) să fie utilizate pentru maximizarea cantității, calității și impactului investițiilor în cercetare și inovare; recomandă ca autoritățile locale și regionale să profite din plin de posibilitatea de a combina aceste fonduri pentru a sprijini IMM-urile și proiectele de cercetare și inovare, inclusiv proiectele transfrontaliere, atunci când este necesar; invită IMM-urile să utilizeze la maximum oportunitățile oferite de aceste fonduri pentru a contribui la implementarea programelor CTE; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită insistent adoptarea unor strategii de inovare transfrontaliere și crearea concomitentă a unei complementarități cu strategiile de specializare inteligentă deja existente, precum și cu alte programe și strategii în curs; încurajează evaluarea potențialului sinergiilor transfrontaliere și mobilizarea diferitelor surse de finanțare; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază faptul că instrumentele financiare trebuie să fie parte integrantă din programele CTE, prin completarea granturilor în vederea facilitării accesului IMM-urilor la finanțare, cercetare și inovare; consideră că o utilizare mai extinsă a instrumentelor financiare ar putea atrage mai multe investiții în proiecte Interreg, creând noi locuri de muncă și permițând obținerea unor rezultate mai bune; reamintește importanța fundamentală a asistenței tehnice și a unor inițiative de formare adaptate pentru a putea beneficia în totalitate de utilizarea instrumentelor financiare, chiar și în regiunile mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

26.

Guvernarea și coordonarea politicilor

| 27. | reamintește că al șaselea Raport privind coeziunea a acordat o atenție insuficientă CTE, în condițiile în care aceasta reprezintă un obiectiv de sine stătător al politicii de coeziune încă din perioada de programare 2007-2013; reamintește potențialul Grupării europene de cooperare teritorială (GECT), nu doar ca instrument de susținere și promovare a cooperării teritoriale europene și de gestionare a proiectelor transfrontaliere, ci și ca vector al unei dezvoltări teritoriale global integrate și ca platformă flexibilă pentru guvernarea pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

27.

| 28. | salută simplificarea Regulamentului GECT (Regulamentul (UE) nr. 1302/2013) și invită statele membre să își intensifice eforturile pentru a facilita crearea de GECT; subliniază, cu toate acestea, că acest regulament nu este suficient pentru a depăși toate obstacolele juridice care afectează cooperarea transfrontalieră; salută, prin urmare, inițiativa Președinției luxemburgheze, care a propus un instrument juridic specific pentru regiunile de frontieră, oferind statelor membre posibilitatea de a cădea de acord cu privire la anumite dispoziții legale; salută inițiativa Comisiei de a efectua, până la sfârșitul anului 2016, o analiză a obstacolelor care se opun cooperării transfrontaliere, care să prezinte soluții și exemple de bune practici; solicită Comisiei să includă în această analiză un studiu privind necesitățile regiunilor de frontieră; așteaptă cu interes rezultatele consultării publice la nivelul UE cu privire la obstacolele care se opun încă cooperării transfrontaliere, lansată de Comisie la 21 septembrie 2015; solicită Comisiei să ia în considerare, în această analiză, recomandările Parlamentului și rezultatele consultării publice; |
| --- | --- |

28.

| 29. | consideră că programele Interreg – respectând prioritățile convenite ale programelor și logica de intervenție stabilită și în complementaritate cu alte finanțări adecvate – ar trebui să susțină măsurile legate de migrație și azil și să promoveze politici de integrare eficace; invită la valorificarea disponibilității Comisiei de a analiza rapid și de a aproba modificări ale programelor operaționale pentru perioada 2014-2020, atunci când acestea sunt solicitate de statele membre în cauză și cu unicul obiectiv de a face față imperativelor crizei refugiaților; |
| --- | --- |

29.

| 30. | încurajează utilizarea pe scară mai largă a instrumentelor financiare (IF), ca mecanisme flexibile, de utilizat împreună cu subvențiile; evidențiază faptul că, în cazul în care sunt aplicate în mod eficient, instrumentele financiare pot spori semnificativ impactul finanțării; subliniază, în acest sens, necesitatea unor norme clare, consecvente și clar direcționate privind IF, în vederea simplificării procesului de pregătire și de implementare pentru managerii fondurilor și pentru beneficiari; evidențiază oportunitatea de a beneficia de o expertiză și de un know-how specifice prin intermediul instrumentelor de inginerie financiară și de asistență tehnică din partea BEI; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază faptul că, în cursul perioadei de programare 2007-2013, nu au fost suficient evaluate posibilele complementarități între programele Interreg și alte programe finanțate de UE; solicită instituirea unor mecanisme de coordonare adecvate pentru a asigura o coordonare, o complementaritate și o sinergie eficiente între fondurile ESI și alte instrumente de finanțare comunitare și naționale, cum ar fi programul Orizont 2020, precum și cu FEIS și BEI; |
| --- | --- |

31.

| 32. | încurajează includerea în planurile de evaluare ale autorităților de management a evaluărilor în curs axate pe analiza eficienței sinergiilor dintre programe; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază importanța tot mai mare a piețelor muncii transfrontaliere, care au o dinamică puternică din perspectiva creării de bunăstare și de locuri de muncă; invită Comisia și statele membre să utilizeze la maximum oportunitățile oferite de programele Interreg pentru a facilitarea mobilitatea transfrontalieră a forței de muncă, inclusiv prin promovarea principiului egalității de șanse, adaptând, dacă este cazul, cadrul de reglementare administrativ și social, și consolidând dialogul între toate nivelurile de guvernare; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră că este esențială creșterea sinergiei și complementarității între programele CTE și serviciile EURES, care ar trebui să aibă un rol foarte important în regiunile transfrontaliere unde multe persoane practică naveta peste frontieră; solicită statelor membre și regiunilor să exploateze la maximum oportunitățile oferite de serviciile EURES pentru ocuparea și mobilitatea forței de muncă în întreaga UE; |
| --- | --- |

34.

| 35. | își exprimă convingerea că principiul guvernării pe mai multe niveluri, principiul parteneriatului și aplicarea efectivă a codului european de conduită sunt au o importanță majoră pentru dezvoltarea programelor Interreg; |
| --- | --- |

35.

Simplificarea

| 36. | subliniază că, indiferent dacă există sau nu un regulament distinct pentru CTE, implementarea programelor de cooperare teritorială ar trebui simplificată și invită Grupul la nivel înalt pentru simplificare să analizeze posibilitatea introducerii unor măsuri de simplificare și de reducere a complicațiilor administrative pentru beneficiari, înaintea propunerii legislative privind CTE și a planificării programelor Interreg pentru perioada post-2020; |
| --- | --- |

36.

| 37. | solicită Comisiei să propună măsuri specifice de simplificare a normelor de raportare, de auditare și privind ajutoarele de stat, precum și să armonizeze procedurile; solicită insistent stabilirea unor cerințe standard detaliate pentru toate programele Interreg; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită statele membre să își simplifice dispozițiile naționale și să evite supra-reglementarea; solicită insistent implementarea e-coeziunii și raționalizarea procedurilor administrative; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că ar trebui extinse și simplificate modalitățile de implicare a societății civile și a actorilor privați, luând întotdeauna în considerare necesitatea transparenței și de responsabilizării; consideră că instituirea unor parteneriate public-privat poate oferi o serie de potențiale beneficii, dar implică riscul unui conflict de interese care ar trebui contracarat în mod adecvat, atât cu instrumente strict juridice, cât și cu instrumente legislative fără caracter obligatoriu; solicită Comisiei să ofere, în timp util, orientări coerente și clare privind utilizarea instrumentelor financiare în cadrul programelor CTE; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că toate simplificările programelor pentru creștere economică și locuri de muncă trebuie să se aplice și programelor Interreg; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază importanța creării de mecanisme pentru monitorizarea beneficiarilor din sfera măsurilor de simplificare; |
| --- | --- |

41.

| 42. | consideră că ar trebui să se acorde prioritate unirii forțelor în teren și încurajării încrederii reciproce între actori la nivel transfrontalier, iar instrumentele financiare pot oferi un sprijin important în acest sens; |
| --- | --- |

42.

Recomandări pentru viitor

| 43. | consideră că CTE și-a dovedit eficacitatea și că potențialul acesteia ar trebui dezvoltat în continuare; subliniază potențialul CTE în domenii care depășesc cadrul politicii regionale, precum piața unică, agenda digitală, ocuparea forței de muncă, mobilitatea, energia, cercetarea, educația, cultura, sănătatea și mediul, și solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre ia în considerare perspectiva continuării CTE ca instrument important, alocându-i într-o mai mare măsură un rol distinct în politica de coeziune post-2020, precum și un buget mult mai consistent; |
| --- | --- |

43.

| 44. | consideră că filosofia fundamentală a cooperării și structura actuală a CTE ar trebui menținute, inclusiv respectarea principiului întâietății beneficiarului, precum și accentul asupra componentei transfrontaliere; invită Comisia să analizeze posibilitatea stabilirii unui set de criterii armonizate, pe baza experienței celor 25 de ani de istorie ai săi, nu doar pe baza numărului de locuitori, ci și a specificului socioeconomic și teritorial; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază importanța cooperării transfrontaliere la frontierele externe ale UE, în temeiul Instrumentului de asistență pentru preaderare și al Instrumentului european de vecinătate; solicită statelor membre să se asigure că bunele practici care permit reducerea complicațiilor administrative pentru beneficiarii programelor Interreg se aplică și programelor implementate la frontierele externe ale UE; |
| --- | --- |

45.

| 46. | reamintește potențialul de cooperare la bază, între cetățeni, oferit de așa-numitul „fond pentru proiecte mici”, prin sumele destinate proiectelor mici și microproiectelor care urmăresc promovarea angajamentului civic, acordând o atenție specială micilor proiecte de cooperare transfrontalieră între zone de frontieră învecinate; solicită ca finanțarea unor astfel de proiecte să fie încurajată, reamintind că aceasta va necesita eforturi suplimentare în ceea ce privește simplificarea și flexibilitatea; |
| --- | --- |

46.

| 47. | încurajează stabilirea în comun a unor strategii pentru regiunile frontaliere, pentru a stimula o dezvoltare teritorială integrată și sustenabilă, inclusiv aplicarea și difuzarea unor concepții integrate și armonizarea procedurilor administrative și juridice transfrontaliere; observă importanța promovării unei dezvoltări teritoriale echilibrate în cadrul regiunilor; |
| --- | --- |

47.

| 48. | consideră că trebuie acordată mai multă atenție și trebuie promovată cooperarea transfrontalieră între regiunile frontaliere montane, acordând prioritate zonelor rurale; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază că unul dintre obiectivele CTE trebuie să fie cooperarea culturală; consideră, prin urmare că trebuie impulsionată mai mult cooperarea culturală și educațională între zonele transfrontaliere care împărtășesc același patrimoniu cultural și lingvistic; |
| --- | --- |

49.

| 50. | solicită insistent ca organismele regionale și locale să aibă un rol mai pregnant și mai semnificativ în ceea ce privește propunerile, gestionarea și evaluarea CTE, în special în domeniul cooperării transfrontaliere, ținând seama de faptul că unele regiuni au deja astfel de competențe; |
| --- | --- |

50.

| 51. | solicită Comisiei să analizeze rolul instrumentelor financiare în completarea granturilor; consideră că este esențial să se colaboreze mai îndeaproape cu BEI pentru susținerea IMM-urilor și mobilizarea expertizei tehnice și financiare a Comisiei și a BEI, ca un catalizator pentru investiții; solicită Comisiei și BEI să asigure o mai mare coerență a instrumentelor financiare cu obiectivele cooperării teritoriale; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită Comisia, statele membre și autoritățile de management să ia în considerare propunerea Președinției luxemburgheze de a crea un nou instrument juridic pentru politica de coeziune post-2020, pe baza rezultatelor evaluărilor ex post, a aplicării programelor 2014-2020 și a unei evaluări de impact corespunzătoare; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită Comisia și statele membre să inițieze în 2016 o dezbatere multipartită structurată, la nivelul UE, cu privire la viitorul post-2020 al CTE, în vederea pregătirii politicii de coeziune pentru perioada respectivă; subliniază că, înainte de toate, dezbaterea ar trebui să acopere chestiuni legate de structura CTE, de procedura de alocare a bugetelor pentru programe și de dezvoltarea unor noi mecanisme, care să asigure o aplicare pe scară mai largă a noțiunii de orientare spre rezultate; invită insistent Comisia să colaboreze cu Comitetul Regiunilor, cu societatea civilă și actorii regionali relevanți; |
| --- | --- |

53.

| 54. | solicită o viziune teritorială a UE bazată pe Cartea verde privind coeziunea teritorială (COM(2008)0616) și atrage atenția asupra importanței viitoarei Cărți albe privind coeziunea teritorială pentru următoarea perioadă de programare post-2020; |
| --- | --- |

54.

O mai bună informare a cetățenilor și o vizibilitate crescută

| 55. | regretă gradul scăzut de conștientizare al opiniei publice și vizibilitatea insuficientă a programelor CTE și solicită o mai bună comunicare a obiectivelor pe care și le propune, a posibilităților pe care le oferă și a modalităților de realizare a proiectelor, precum și, ulterior, a rezultatelor proiectelor finalizate; solicită Comisiei, statelor membre și autorităților de management să creeze mecanisme și platforme instituționalizate extinse de cooperare, pentru a asigura o mai mare vizibilitate și o mai bună informare a opiniei publice; solicită Comisiei să sintetizeze și să disemineze la scară largă realizările programelor și proiectelor CTE de până acum; |
| --- | --- |

55.

| 56. | solicită Comisiei și statelor membre să promoveze rolul GECT ca instrument pentru o mai mare eficiență în satisfacerea nevoilor locale în regiunile transfrontaliere; |
| --- | --- |

56.

| 57. | recunoaște importanța rolului agenților din teren și a sprijinului acordat la elaborarea proiectelor și încurajează autoritățile de management să consolideze instrumentele de promovare existente, precum punctele de contact teritoriale; |
| --- | --- |

57.

| 58. | observă că buna cooperare dintre Comisie, BEI și autoritățile locale și regionale reprezintă un element esențial pentru succesul utilizării instrumentelor financiare pentru dezvoltarea teritorială și pentru întreaga politică de coeziune; subliniază, în acest context, necesitatea intensificării schimbului de experiență și de cunoștințe între CE și BEI, pe de o parte, și autoritățile locale și regionale, de cealaltă parte; |
| --- | --- |

58.

| 59. | recunoaște importanța activităților de promovare pe teren (în teritoriu), de diseminare a informațiilor, de îmbunătățire a conștientizării la nivel local și de susținere a proiectelor și, prin urmare, încurajează autoritățile de management să consolideze instrumentele utile, precum punctele teritoriale de contact; |
| --- | --- |

59.

| 60. | solicită o mai bună coordonare între serviciile Comisiei, autoritățile de management și toți actorii implicați pentru realizarea unei analize critice a proiectelor, în care să fie subliniate realizările tematice obținute prin proiecte, să fie evidențiate deopotrivă reușitele și lacunele și pe baza căreia să se formuleze recomandări pentru perioada post-2020, asigurând, în același timp, transparența și apropierea față de cetățeni; |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 289.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 259.

(4)  JO L 347, 20.12.2013, p. 303.

(5)  JO L 77, 15.3.2014, p. 95.

(6)  JO L 77, 15.3.2014, p. 11.

(7)  JO L 77, 15.3.2014, p. 27.

(8)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(9)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0015.

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0068.

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0308.

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0384.

(14)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0419.

(15)  JO L 169, 1.7.2015, p. 1.

(16)  http://www.dat.public.lu/eu-presidency/Events/Informal-Ministerial-Meetings-on-Territorial-Cohesion-and-Urban-Policy-_26-27-November-2015_-Luxembourg-City_/Material/IMM-Territorial-_LU-Presidency_---Input-Paper-Action-3.pdf

(17)  Comunicatul de presă al Comisiei IP/15/5686.

(18)  Eurobarometrul Flash 422 – Cooperarea transfrontalieră în UE.

(19)  http://cor.europa.eu/en/documentation/studies/Documents/EGTC_MonitoringReport_2014.pdf

(20)  Anexa I (Cooperarea teritorială europeană/Interreg) la Comunicarea Comisiei intitulată „Investițiile în locuri de muncă și creștere economică – maximizarea contribuției fondurilor ESI”.

(21)  Anexa I (Cooperarea teritorială europeană/Interreg) la Comunicarea Comisiei intitulată „Investițiile în locuri de muncă și creștere economică – maximizarea contribuției fondurilor ESI”.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/21

---

P8_TA(2016)0322

Ancheta privind măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor

Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la ancheta privind măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor (2016/2090(INI))

(2018/C 204/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 226 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 226 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Decizia 95/167/CE, Euratom, CECO a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei din 19 aprilie 1995 privind modalitățile de exercitare a dreptului de anchetă al Parlamentului European (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 95/167/CE, Euratom, CECO a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei din 19 aprilie 1995 privind modalitățile de exercitare a dreptului de anchetă al Parlamentului European (1),

| — | având în vedere Decizia sa (UE) 2016/34 din 17 decembrie 2015 privind constituirea, atribuțiile, componența numerică și durata mandatului Comisiei de anchetă privind măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia sa (UE) 2016/34 din 17 decembrie 2015 privind constituirea, atribuțiile, componența numerică și durata mandatului Comisiei de anchetă privind măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor (2),

| — | având în vedere articolul 198 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 198 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul interimar al Comisiei de anchetă privind măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor (A8-0246/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul interimar al Comisiei de anchetă privind măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor (A8-0246/2016),

| A. | întrucât articolul 226 din TFUE reprezintă temeiul juridic pentru crearea de către Parlamentul European a unei comisii temporare pentru anchetarea pretinselor încălcări ale normelor de drept sau a cazurilor de administrare defectuoasă în cadrul punerii în aplicare a legislației Uniunii, fără a se aduce atingere jurisdicției instanțelor naționale sau celor ale Uniunii, și întrucât acest lucru reprezintă un element important al competențelor de supraveghere ale Parlamentului; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 226 din TFUE reprezintă temeiul juridic pentru crearea de către Parlamentul European a unei comisii temporare pentru anchetarea pretinselor încălcări ale normelor de drept sau a cazurilor de administrare defectuoasă în cadrul punerii în aplicare a legislației Uniunii, fără a se aduce atingere jurisdicției instanțelor naționale sau celor ale Uniunii, și întrucât acest lucru reprezintă un element important al competențelor de supraveghere ale Parlamentului;

| B. | întrucât, la 17 decembrie 2015, pe baza unei propuneri din partea Conferinței președinților, Parlamentul a decis să instituie o comisie care să ancheteze presupusele lacune în aplicarea legislației Uniunii în ceea ce privește măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor, această comisie urmând să prezinte eventuale recomandări, pe care le consideră necesare, în această chestiune; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 17 decembrie 2015, pe baza unei propuneri din partea Conferinței președinților, Parlamentul a decis să instituie o comisie care să ancheteze presupusele lacune în aplicarea legislației Uniunii în ceea ce privește măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor, această comisie urmând să prezinte eventuale recomandări, pe care le consideră necesare, în această chestiune;

| C. | întrucât activitatea comisiei de anchetă se bazează pe un plan de lucru, care include:






  — | o serie de audieri cu participarea unor martori și experți invitați, în vederea acumulării de probe orale pertinente; |
| --- | --- | --- |

C.

întrucât activitatea comisiei de anchetă se bazează pe un plan de lucru, care include:

—

o serie de audieri cu participarea unor martori și experți invitați, în vederea acumulării de probe orale pertinente;

| — | solicitări adresate martorilor și experților invitați la audieri de a depune mărturii în scris; |
| --- | --- |

—

solicitări adresate martorilor și experților invitați la audieri de a depune mărturii în scris;

| — | solicitarea de documente din partea Comisiei, a autorităților statelor membre și a altor actori relevanți, pentru a acumula probe scrise pertinente; |
| --- | --- |

—

solicitarea de documente din partea Comisiei, a autorităților statelor membre și a altor actori relevanți, pentru a acumula probe scrise pertinente;

| — | două misiuni pentru a acumula informații la fața locului; |
| --- | --- |

—

două misiuni pentru a acumula informații la fața locului;

| — | note informative și studii comandate în limitele bugetului său alocat expertizelor; |
| --- | --- |

—

note informative și studii comandate în limitele bugetului său alocat expertizelor;

| — | un aviz oficial scris din partea Serviciului juridic al Parlamentului în ceea ce privește invitarea, în vedere depunerii mărturiilor, a unor persoane care ar putea face obiectul unor proceduri judiciare; |
| --- | --- |

—

un aviz oficial scris din partea Serviciului juridic al Parlamentului în ceea ce privește invitarea, în vedere depunerii mărturiilor, a unor persoane care ar putea face obiectul unor proceduri judiciare;

| D. | întrucât comisia de anchetă a transmis o serie de chestionare statelor membre, instituțiilor Uniunii și altor organisme și a lansat, pe site-ul său de internet, un apel public la martori; |
| --- | --- |

D.

întrucât comisia de anchetă a transmis o serie de chestionare statelor membre, instituțiilor Uniunii și altor organisme și a lansat, pe site-ul său de internet, un apel public la martori;

| E. | întrucât rezultatele anchetei în curs ar putea duce la îmbunătățirea cadrului de omologare de tip al Uniunii; |
| --- | --- |

E.

întrucât rezultatele anchetei în curs ar putea duce la îmbunătățirea cadrului de omologare de tip al Uniunii;

| F. | întrucât, în decizia sa din 17 decembrie 2015, Parlamentul a solicitat comisiei de anchetă să prezinte un raport interimar în termen de șase luni de la începerea activității sale; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în decizia sa din 17 decembrie 2015, Parlamentul a solicitat comisiei de anchetă să prezinte un raport interimar în termen de șase luni de la începerea activității sale;

| G. | întrucât, prin însăși natura sa, o comisie de anchetă nu poate prezenta nicio concluzie finală pe baza anchetei sale înainte ca să poată considera că și-a îndeplinit mandatul; întrucât, așadar, este prea devreme ca această comisie de anchetă să prezinte în prezentul raport interimar eventuale observații cu privire la diversele aspecte ale mandatului său; |
| --- | --- |

G.

întrucât, prin însăși natura sa, o comisie de anchetă nu poate prezenta nicio concluzie finală pe baza anchetei sale înainte ca să poată considera că și-a îndeplinit mandatul; întrucât, așadar, este prea devreme ca această comisie de anchetă să prezinte în prezentul raport interimar eventuale observații cu privire la diversele aspecte ale mandatului său;

| H. | întrucât dovezile orale și scrise prezentate comisiei și examinate de aceasta până în prezent confirmă faptul că sunt necesare investigații suplimentare legate de toate aspectele mandatului său, |
| --- | --- |

H.

întrucât dovezile orale și scrise prezentate comisiei și examinate de aceasta până în prezent confirmă faptul că sunt necesare investigații suplimentare legate de toate aspectele mandatului său,

| 1. | încurajează comisia de anchetă să-și continue activitatea și să-și îndeplinească integral mandatul acordat de Parlament prin Decizia sa din 17 decembrie 2015 și sprijină toate acțiunile și inițiativele care conduc la îndeplinirea mandatului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Conferința președinților și Biroul să sprijine toate măsurile care îi permit comisiei de anchetă să-și îndeplinească mandatul, în special în ceea ce privește autorizarea audierilor și a reuniunilor extraordinare, rambursarea cheltuielilor suportate de experți și de martori, misiunile și alte mijloace tehnice justificate în mod corespunzător; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia să asigure un sprijin prompt și o transparență deplină atunci când îi acordă asistență comisiei de anchetă în activitatea acesteia, cu respectarea deplină a principiului cooperării loiale, asigurându-i tot sprijinul tehnic și politic posibil, în special prin transmiterea mai rapidă a documentației solicitate; se așteaptă ca actualii comisari și directori generali responsabili, precum și cei care erau răspunzători de chestiunile în cauză în timpul mandatelor precedente, să coopereze pe deplin; invită statele membre să acorde comisiei de anchetă, cu respectarea deplină a principiului cooperării loiale, sprijinul tehnic și politic necesar, în special permițându-i Comisiei să prezinte mai rapid documentele solicitate, iar dacă prezentarea documentelor necesită consimțământul statelor membre, să-și accelereze procedurile interne pentru acordarea acestui consimțământ; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită guvernelor, parlamentelor și autorităților competente din statele membre să asiste comisia de anchetă în îndeplinirea sarcinilor sale, cu respectarea deplină a principiului cooperării loiale stabilit în legislația Uniunii; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO L 113, 19.5.1995, p. 2.

(2)  JO L 10, 15.1.2016, p. 13.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/23

---

P8_TA(2016)0333

Către o nouă organizare a pieței energiei

Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la tema „Către o nouă organizare a pieței energiei” (2015/2322(INI))

(2018/C 204/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 114 și 194, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 114 și 194,

| — | având în vedere Acordul de la Paris din decembrie 2015 încheiat cu ocazia celei de a 21-a Conferințe a părților (COP 21) la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris din decembrie 2015 încheiat cu ocazia celei de a 21-a Conferințe a părților (COP 21) la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 decembrie 2011 intitulată „Perspectiva energetică 2050” (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 decembrie 2011 intitulată „Perspectiva energetică 2050” (COM(2011)0885),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 noiembrie 2013 intitulată „Realizarea pieței interne a energiei electrice și valorificarea la maximum a intervenției publice”, C(2013)7243) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Caracterul adecvat al capacității de producție pe piața internă a energiei electrice — orientări privind intervențiile publice” (SWD(2013)0438), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 noiembrie 2013 intitulată „Realizarea pieței interne a energiei electrice și valorificarea la maximum a intervenției publice”, C(2013)7243) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Caracterul adecvat al capacității de producție pe piața internă a energiei electrice — orientări privind intervențiile publice” (SWD(2013)0438),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 aprilie 2014 intitulată „Orientări privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului și energie pentru perioada 2014-2020” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 aprilie 2014 intitulată „Orientări privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului și energie pentru perioada 2014-2020” (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2014 intitulată „Programul de lucru al Comisiei pentru 2015 – Un nou început” (COM(2014)0910), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2014 intitulată „Programul de lucru al Comisiei pentru 2015 – Un nou început” (COM(2014)0910),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 iulie 2015 intitulată „Noi avantaje pentru consumatorii de energie” (COM(2015)0339), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 iulie 2015 intitulată „Noi avantaje pentru consumatorii de energie” (COM(2015)0339),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 februarie 2015, intitulată „Pachet privind uniunea energetică – O strategie-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice” (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 februarie 2015, intitulată „Pachet privind uniunea energetică – O strategie-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice” (COM(2015)0080),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 februarie 2015 intitulată „Realizarea obiectivului de interconectare electrică de 10 % – Pregătirea rețelei de energie electrică a Europei pentru 2020”(COM(2015)0082), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 februarie 2015 intitulată „Realizarea obiectivului de interconectare electrică de 10 % – Pregătirea rețelei de energie electrică a Europei pentru 2020”(COM(2015)0082),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 iulie 2015 intitulată „Lansarea procesului de consultare publică privind o nouă organizare a pieței energiei” (COM(2015)0340), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 iulie 2015 intitulată „Lansarea procesului de consultare publică privind o nouă organizare a pieței energiei” (COM(2015)0340),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 23 și 24 octombrie 2014 referitoare la cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 23 și 24 octombrie 2014 referitoare la cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 19 martie 2015 privind uniunea energetică, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 19 martie 2015 privind uniunea energetică,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2015 privind sistemul de guvernare al uniunii energetice, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2015 privind sistemul de guvernare al uniunii energetice,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 713/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 de instituire a Agenției pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 713/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 de instituire a Agenției pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (2),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 714/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1228/2003 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 714/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1228/2003 (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2013 privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene, de abrogare a Deciziei nr. 1364/2006/CE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 713/2009, (CE) nr. 714/2009 și (CE) nr. 715/2009 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2013 privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene, de abrogare a Deciziei nr. 1364/2006/CE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 713/2009, (CE) nr. 714/2009 și (CE) nr. 715/2009 (4),

| — | având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori care modifică Directiva 84/450/CEE, Directivele 97/7/CE, 98/27/CE și 2002/65/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului („Directiva privind practicile comerciale neloiale”) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori care modifică Directiva 84/450/CEE, Directivele 97/7/CE, 98/27/CE și 2002/65/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului („Directiva privind practicile comerciale neloiale”) (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 256/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 februarie 2014 privind notificarea către Comisie a proiectelor de investiții în infrastructura energetică din Uniunea Europeană, de înlocuire a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 617/2010 al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 736/96 al Consiliului (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 256/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 februarie 2014 privind notificarea către Comisie a proiectelor de investiții în infrastructura energetică din Uniunea Europeană, de înlocuire a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 617/2010 al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 736/96 al Consiliului (6),

| — | având în vedere Directiva 2005/89/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 ianuarie 2006 privind măsurile menite să garanteze siguranța aprovizionării cu energie electrică și investițiile în infrastructuri (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/89/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 ianuarie 2006 privind măsurile menite să garanteze siguranța aprovizionării cu energie electrică și investițiile în infrastructuri (7),

| — | având în vedere Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8),

| — | având în vedere cel de-al treilea pachet privind energia, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al treilea pachet privind energia,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 iunie 2008 referitoare la Carta europeană a drepturilor consumatorilor de energie (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 iunie 2008 referitoare la Carta europeană a drepturilor consumatorilor de energie (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la Perspectiva energetică 2050, un viitor cu energie (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la Perspectiva energetică 2050, un viitor cu energie (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2014 referitoare la consecințele la nivel local și regional ale dezvoltării rețelelor inteligente (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2014 referitoare la consecințele la nivel local și regional ale dezvoltării rețelelor inteligente (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 octombrie 2015 referitoare la un nou acord internațional de la Paris privind schimbările climatice (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 octombrie 2015 referitoare la un nou acord internațional de la Paris privind schimbările climatice (12),

| — | având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (13),

| — | având în vedere Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și de abrogare a Directivei 2003/54/CE (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și de abrogare a Directivei 2003/54/CE (14),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2013 referitoare la eficientizarea pieței interne a energiei (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2013 referitoare la eficientizarea pieței interne a energiei (15),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2015 intitulată „Către o uniune europeană a energiei” (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2015 intitulată „Către o uniune europeană a energiei” (16),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2015 referitoare la realizarea obiectivului de interconectare electrică de 10 % – Pregătirea rețelei de energie electrică a Europei pentru 2020 (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2015 referitoare la realizarea obiectivului de interconectare electrică de 10 % – Pregătirea rețelei de energie electrică a Europei pentru 2020 (17),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0214/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0214/2016),

| A. | întrucât planurile Comisiei referitoare la piața energiei electrice trebuie să ducă la o transformare reală a pieței, să contribuie la eficiență, la securitatea aprovizionării, la dezvoltarea energiilor regenerabile și a interconexiunilor și să asigure finalizarea pieței europene interne a energiei; |
| --- | --- |

A.

întrucât planurile Comisiei referitoare la piața energiei electrice trebuie să ducă la o transformare reală a pieței, să contribuie la eficiență, la securitatea aprovizionării, la dezvoltarea energiilor regenerabile și a interconexiunilor și să asigure finalizarea pieței europene interne a energiei;

| B. | întrucât integrarea piețelor de energie, împreună cu integrarea tuturor actorilor de pe piață, inclusiv a prosumatorilor, va contribui la realizarea obiectivului tratatului legat de aprovizionarea cu energie sigură, accesibilă, eficientă și sustenabilă; |
| --- | --- |

B.

întrucât integrarea piețelor de energie, împreună cu integrarea tuturor actorilor de pe piață, inclusiv a prosumatorilor, va contribui la realizarea obiectivului tratatului legat de aprovizionarea cu energie sigură, accesibilă, eficientă și sustenabilă;

| C. | întrucât sistemul energetic al viitorului va necesita un grad mai mare de flexibilitate pentru realizarea obiectivelor în materie de climă și de energie, fiind astfel necesare investiții în toate cele patru soluții de flexibilitate, și anume generarea flexibilă, dezvoltarea rețelei, flexibilitatea cererii și instalațiile de stocare; |
| --- | --- |

C.

întrucât sistemul energetic al viitorului va necesita un grad mai mare de flexibilitate pentru realizarea obiectivelor în materie de climă și de energie, fiind astfel necesare investiții în toate cele patru soluții de flexibilitate, și anume generarea flexibilă, dezvoltarea rețelei, flexibilitatea cererii și instalațiile de stocare;

| D. | întrucât mai mult de jumătate din totalul energiei electrice din UE este generată fără a produce gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

D.

întrucât mai mult de jumătate din totalul energiei electrice din UE este generată fără a produce gaze cu efect de seră;

| E. | întrucât integrarea piețelor energiei electrice trebuie să respecte articolul 194 din TFUE, conform căruia politica energetică europeană urmărește să asigure funcționarea pieței de energie și securitatea aprovizionării cu energie, să promoveze eficiența energetică și economiile de energie, precum și dezvoltarea energiei din surse regenerabile și interconectarea rețelelor energetice; întrucât definirea mixului de energie al statelor membre și condițiile care reglementează utilizarea propriilor resurse energetice rămâne o competență națională; |
| --- | --- |

E.

întrucât integrarea piețelor energiei electrice trebuie să respecte articolul 194 din TFUE, conform căruia politica energetică europeană urmărește să asigure funcționarea pieței de energie și securitatea aprovizionării cu energie, să promoveze eficiența energetică și economiile de energie, precum și dezvoltarea energiei din surse regenerabile și interconectarea rețelelor energetice; întrucât definirea mixului de energie al statelor membre și condițiile care reglementează utilizarea propriilor resurse energetice rămâne o competență națională;

| F. | întrucât experiențele pozitive ale cooperării multilaterale servesc drept modele pentru o mai mare responsabilitate regională a pieței (de exemplu, inițiativele regionale de cooperare în domeniul securității (RSCI), precum CORESO și cooperarea în materie de securitate între operatorii de sisteme de transport (TSC), Forumul pentalateral al energiei, Grupul la nivel înalt pentru Europa de Sud-Vest privind interconexiunile, planul de interconectare a pieței energiei din zona baltică (BEMIP), piețele multinaționale comune pentru rezervă și echilibrare din țările nordice, precum și cuplarea piețelor din Europa Centrală și de Est; întrucât structura acestora include norme care garantează alocarea capacităților cu suficient timp înainte pentru a transmite semnale în materie de investiții cu privire la centralele mai puțin poluante; |
| --- | --- |

F.

întrucât experiențele pozitive ale cooperării multilaterale servesc drept modele pentru o mai mare responsabilitate regională a pieței (de exemplu, inițiativele regionale de cooperare în domeniul securității (RSCI), precum CORESO și cooperarea în materie de securitate între operatorii de sisteme de transport (TSC), Forumul pentalateral al energiei, Grupul la nivel înalt pentru Europa de Sud-Vest privind interconexiunile, planul de interconectare a pieței energiei din zona baltică (BEMIP), piețele multinaționale comune pentru rezervă și echilibrare din țările nordice, precum și cuplarea piețelor din Europa Centrală și de Est; întrucât structura acestora include norme care garantează alocarea capacităților cu suficient timp înainte pentru a transmite semnale în materie de investiții cu privire la centralele mai puțin poluante;

| G. | întrucât mai multe state membre anticipează o capacitate necorespunzătoare de producție, ceea ce, în viitorul apropiat, ar putea conduce la apariția de posibile întreruperi în alimentarea cu energie dacă nu sunt adoptate mecanismele de rezervă necesare; |
| --- | --- |

G.

întrucât mai multe state membre anticipează o capacitate necorespunzătoare de producție, ceea ce, în viitorul apropiat, ar putea conduce la apariția de posibile întreruperi în alimentarea cu energie dacă nu sunt adoptate mecanismele de rezervă necesare;

| H. | întrucât piețele de capacitate naționale îngreunează integrarea piețelor energiei electrice și contravin obiectivelor politicii energetice comune și ar trebui utilizate numai în ultimă instanță, după ce au fost analizate toate celelalte opțiuni, inclusiv interconectarea sporită cu țările vecine, măsuri de reacție din partea cererii și alte forme de integrare a pieței regionale; |
| --- | --- |

H.

întrucât piețele de capacitate naționale îngreunează integrarea piețelor energiei electrice și contravin obiectivelor politicii energetice comune și ar trebui utilizate numai în ultimă instanță, după ce au fost analizate toate celelalte opțiuni, inclusiv interconectarea sporită cu țările vecine, măsuri de reacție din partea cererii și alte forme de integrare a pieței regionale;

| I. | întrucât Europa s-a angajat să realizeze cu succes tranziția energetică și, mai ales, să faciliteze integrarea surselor de energie regenerabile, ceea ce implică noi necesități de flexibilitate și implementarea unor scheme de piață dedicate securității aprovizionării; |
| --- | --- |

I.

întrucât Europa s-a angajat să realizeze cu succes tranziția energetică și, mai ales, să faciliteze integrarea surselor de energie regenerabile, ceea ce implică noi necesități de flexibilitate și implementarea unor scheme de piață dedicate securității aprovizionării;

| J. | întrucât obiectivul de securitate energetică definit prin tratate va fi esențial pentru consolidarea uniunii energetice și întrucât, prin urmare, trebuie menținute și/sau puse în aplicare instrumente adecvate pentru asigurarea sa; |
| --- | --- |

J.

întrucât obiectivul de securitate energetică definit prin tratate va fi esențial pentru consolidarea uniunii energetice și întrucât, prin urmare, trebuie menținute și/sau puse în aplicare instrumente adecvate pentru asigurarea sa;

| K. | întrucât combinarea finanțării de la Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) cu alte surse de finanțare specifice în domeniul energiei, precum Mecanismul pentru interconectarea Europei, este de o importanță crucială în vederea asigurării eficacității maxime a investițiilor publice prin adoptarea măsurilor necesare pentru crearea unei piețe a energiei sigură, sustenabilă și competitivă; |
| --- | --- |

K.

întrucât combinarea finanțării de la Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) cu alte surse de finanțare specifice în domeniul energiei, precum Mecanismul pentru interconectarea Europei, este de o importanță crucială în vederea asigurării eficacității maxime a investițiilor publice prin adoptarea măsurilor necesare pentru crearea unei piețe a energiei sigură, sustenabilă și competitivă;

| L. | întrucât o cooperare mai puternică la nivel regional este indispensabilă și ar trebui să acționeze ca un catalizator pentru o integrare mai profundă a pieței la nivel european; |
| --- | --- |

L.

întrucât o cooperare mai puternică la nivel regional este indispensabilă și ar trebui să acționeze ca un catalizator pentru o integrare mai profundă a pieței la nivel european;

| M. | întrucât impozitarea energiei, costurile fiscale ridicate, reglementarea sistematică a prețurilor, concentrarea puternică a pieței, sarcina administrativă, subvențiile, lipsa cooperării transfrontaliere și a interconexiunilor în anumite regiuni, precum și gestionarea nesatisfăcătoare a cererii împiedică funcționarea pieței interne în domeniul energiei electrice, întârziind, prin urmare, integrarea completă a pieței surselor regenerabile de energie; |
| --- | --- |

M.

întrucât impozitarea energiei, costurile fiscale ridicate, reglementarea sistematică a prețurilor, concentrarea puternică a pieței, sarcina administrativă, subvențiile, lipsa cooperării transfrontaliere și a interconexiunilor în anumite regiuni, precum și gestionarea nesatisfăcătoare a cererii împiedică funcționarea pieței interne în domeniul energiei electrice, întârziind, prin urmare, integrarea completă a pieței surselor regenerabile de energie;

| N. | întrucât toți participanții la piață ar trebui să contribuie la echilibrarea sistemului pentru a asigura, cu costuri rezonabile pentru societate și economie, cel mai înalt grad de securitate a aprovizionării cu energie electrică; |
| --- | --- |

N.

întrucât toți participanții la piață ar trebui să contribuie la echilibrarea sistemului pentru a asigura, cu costuri rezonabile pentru societate și economie, cel mai înalt grad de securitate a aprovizionării cu energie electrică;

| O. | întrucât, pe termen mediu, o creștere a gradului de interconectare între anumite state membre — până la 15 %, sub rezerva analizei costuri-beneficii — care soluționează blocajele existente într-un mod bine direcționat ar putea îmbunătăți securitatea aprovizionării și ar pune capăt insulelor energetice; subliniază că, pe lângă obiectivul cantitativ, accesul liber și disponibilitatea interconexiunilor sunt de asemenea imperative pentru a se putea depăși barierele care încă mai stau în calea bunei funcționări a pieței europene a energiei electrice; |
| --- | --- |

O.

întrucât, pe termen mediu, o creștere a gradului de interconectare între anumite state membre — până la 15 %, sub rezerva analizei costuri-beneficii — care soluționează blocajele existente într-un mod bine direcționat ar putea îmbunătăți securitatea aprovizionării și ar pune capăt insulelor energetice; subliniază că, pe lângă obiectivul cantitativ, accesul liber și disponibilitatea interconexiunilor sunt de asemenea imperative pentru a se putea depăși barierele care încă mai stau în calea bunei funcționări a pieței europene a energiei electrice;

| P. | întrucât ponderea din ce în ce mai mare a surselor variabile de energie regenerabile în mixul de energie electrică trebuie să fie susținută de surse flexibile și durabile de energie și de tehnologii flexibile, precum depozitarea și reacția la manifestările cererii; |
| --- | --- |

P.

întrucât ponderea din ce în ce mai mare a surselor variabile de energie regenerabile în mixul de energie electrică trebuie să fie susținută de surse flexibile și durabile de energie și de tehnologii flexibile, precum depozitarea și reacția la manifestările cererii;

| Q. | întrucât stocarea energiei este un instrument esențial pentru a aduce o mai mare flexibilitate și eficiență pe piețele energiei, însă întrucât nu există încă un mecanism de reglementare care să permită a se beneficia de pe urma unui sistem eficient de stocare; |
| --- | --- |

Q.

întrucât stocarea energiei este un instrument esențial pentru a aduce o mai mare flexibilitate și eficiență pe piețele energiei, însă întrucât nu există încă un mecanism de reglementare care să permită a se beneficia de pe urma unui sistem eficient de stocare;

| R. | întrucât Agenția Internațională a Energiei (AIE) a prezentat recent recomandări semnificative în studiul său „Re-Powering Markets” (Re-consolidarea piețelor) (18); |
| --- | --- |

R.

întrucât Agenția Internațională a Energiei (AIE) a prezentat recent recomandări semnificative în studiul său „Re-Powering Markets” (Re-consolidarea piețelor) (18);

| S. | întrucât, dacă este bine concepută și pusă în aplicare în mod corespunzător, o piață europeană a energiei poate crește semnificativ securitatea și independența energetică a Europei, în special în ceea ce privește furnizorii majori de care Uniunea este dependentă; |
| --- | --- |

S.

întrucât, dacă este bine concepută și pusă în aplicare în mod corespunzător, o piață europeană a energiei poate crește semnificativ securitatea și independența energetică a Europei, în special în ceea ce privește furnizorii majori de care Uniunea este dependentă;

| T. | întrucât pentru a crea o veritabilă piață a energiei trebuie eliminate de urgență insulele energetice care încă există în UE; |
| --- | --- |

T.

întrucât pentru a crea o veritabilă piață a energiei trebuie eliminate de urgență insulele energetice care încă există în UE;

| 1. | salută comunicarea sus-menționată a Comisiei din 15 iulie 2015 privind noua organizare a pieței energiei și sprijină opinia potrivit căreia piața energiei nou organizată, împreună cu punerea în aplicare a legislației existente, ar trebui să consolideze cooperarea regională în ceea ce privește toate dimensiunile cererii și ofertei de energie și ar trebui să se concentreze pe piețe îmbunătățite, mai descentralizate și mai flexibile pentru a asigura un sistem de piață bine reglementat, capabil să atingă toate obiectivele stabilite de UE în materie de energie și climă pentru 2030; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că elementele inovatoare care au impus reproiectarea pieței de energie sunt următoarele:






  — | creșterea prezenței energiei din surse regenerabile cu o remunerare determinată de piață; |
| --- | --- | --- |

2.

—

creșterea prezenței energiei din surse regenerabile cu o remunerare determinată de piață;

| — | o mai puternică integrare a piețelor naționale prin dezvoltarea interconexiunilor; |
| --- | --- |

—

o mai puternică integrare a piețelor naționale prin dezvoltarea interconexiunilor;

| — | dezvoltarea rețelelor inteligente și a unor noi tehnologii de producție descentralizată, care le vor permite consumatorilor să joace un rol mai activ atât în calitate de consumator cât și de producător și for stimula o mai bună gestionare a cererii; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea rețelelor inteligente și a unor noi tehnologii de producție descentralizată, care le vor permite consumatorilor să joace un rol mai activ atât în calitate de consumator cât și de producător și for stimula o mai bună gestionare a cererii;

| 3. | salută faptul că noua strategie privind uniunea energetică este concepută astfel încât UE să ajungă lider în domeniul energiei din surse regenerabile, iar atingerea acestui obiectiv va necesita o transformare fundamentală a sistemului de energie electrică al Europei; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută faptul că noua strategie privind uniunea energetică furnizează noi beneficii pentru consumatorii de energie, le oferă acestora o gamă mult mai largă de opțiuni în ceea ce privește participarea la piețele energetice și asigură o protecție mai bună a consumatorilor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită adaptarea cadrului actual de reglementare a piețelor europene pentru a permite creșterea ponderii corespunzătoare energiilor regenerabile și a elimina lacunele de reglementare existente la nivel transfrontalier; subliniază faptul că o nouă concepție a pieței energiei electrice ca parte a unui sistem energetic din ce în ce mai descentralizat trebuie să se bazeze pe principii de piață, care ar stimula investițiile, ar asigura că IMM-urile au acces la piața energiei și ar debloca o aprovizionare cu energie electrică sustenabilă și eficientă prin intermediul unui sistem energetic stabil, integrat și inteligent; consideră că acest cadru ar trebui să promoveze și să recompenseze soluțiile de stocare flexibile, tehnologiile de gestionare a cererii, producția flexibilă, creșterea interconexiunilor și consolidarea integrării pieței, ceea ce va contribui la promovarea și integrarea pe piață a unei ponderi mai mari a energiilor regenerabile; subliniază faptul că securitatea aprovizionării și decarbonizarea necesită o combinație între piețe lichide pe termen scurt (pentru a doua zi și pentru ziua în curs) și semnale de prețuri pe termen lung; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră că punerea deplină în aplicare a celui de-al treilea pachet legislativ privind energia în toate statele membre este unul dintre pașii cei mai importanți către o piață europeană a energiei; îndeamnă, prin urmare, Comisia să asigure punerea în aplicare a actualului cadru de reglementare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | cere ca noul proiect al pieței de energie electrică să adopte o abordare holistică, orientată către viitor, recunoscând importanța tot mai mare a așa-numiților prosumatori în producția descentralizată de energie electrică din surse regenerabile; invită, în acest context, Comisia să ghideze un proces participativ vizând ajungerea la o înțelegere practică comună a definiției prosumatorilor la nivelul UE; solicită Comisiei să includă un nou capitol privind prosumatorii în Directiva privind energia din surse regenerabile revizuită pentru a aborda principalele bariere și a stimula investițiile în autogenerarea și autoconsumul de energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că cea mai bună cale de a avansa către o piață a energiei electrice integrată la nivelul UE constă în determinarea în mod strategic a nivelului necesar de integrare care ar trebui atins, în restabilirea încrederii între actorii de pe piață și, mai ales, în asigurarea implementării corespunzătoare a legislației existente; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită statelor membre să se implice în mod mai proactiv în conceperea unei piețe interne europene flexibile și descentralizate a energiei electrice în vederea creșterii coordonării dintre strategiile naționale de tranziție și să evite subminarea realizării obiectivelor enunțate la articolele 114 și 194 din TFUE prin intermediul piețelor și mecanismelor de capacitate permanente; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră că o piață internă europeană consolidată a energiei electrice este posibilă pe baza unor semnale de preț mai puternice la nivelul pieței angro prin intermediul unor prețuri care reflectă penuria sau excedentul reale ale resurselor, inclusiv punctele maxime ale curbei prețurilor, care, împreună cu alte măsuri, joacă rolul de semnale de investiții pentru noi servicii de capacitate și flexibilitate; reamintește faptul că tranziția către stabilirea unor prețuri în condiții de insuficiență implică o mai bună mobilizare a gestionării cererii și stocării, precum și o monitorizare și un control eficace al pieței, pentru a evita riscul de utilizare abuzivă a puterii de piață, în special cu scopul de a-i proteja pe consumatori; consideră că implicarea consumatorilor este unul dintre cele mai importante obiective în urmărirea eficienței energetice și că ar trebui să se evalueze periodic dacă prețurile care reflectă penuria reală de ofertă duc într-adevăr la investiții suficiente în capacități de producere a energiei electrice; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază faptul că piața internă de energie electrică a UE este influențată și de importurile din țări terțe cu sisteme juridice și de reglementare fundamental diferite, inclusiv în ceea ce privește siguranța și securitatea nucleară și cerințele privind mediul înconjurător și schimbările climatice; invită Comisia să țină cont în mod corespunzător de acest fapt atunci când lucrează la un nou concept pentru piața energiei pentru a asigura condiții echitabile între producătorii de energie din statele membre ale UE și cei din afara UE și a oferi consumatorilor europeni energie sigură, sustenabilă și accesibilă; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că investițiile în domeniul energiei necesită un cadru stabil și previzibil pe termen lung și că provocarea cu care trebuie să se confrunte UE se referă la a inspira încredere în rezultatul noilor norme; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită perioade de tranziție adecvate, cu analize costuri-beneficii detaliate, pentru toate propunerile aflate în discuție; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază importanța unei analize comune a caracterului adecvat al sistemelor la nivel regional, facilitată de Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER) și de Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport (ENTSO-E) și solicită ca operatorii de sisteme de transport (OTS) din piețele vecine să elaboreze o metodologie comună, aprobată de către Comisie în acest scop; evidențiază potențialul enorm al cooperării regionale consolidate; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază importanța unei planificări coordonate pe termen lung pentru dezvoltarea eficientă a infrastructurii de transmisie și a piețelor energiei electrice în Europa; evidențiază, în acest sens, necesitatea unei mai bune cooperări regionale și constată succesul abordărilor existente la nivelul pieței regionale, precum Nord Pool; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reiterează dreptul statelor membre de a decide condițiile care reglementează utilizarea resurselor lor energetice în ansamblul lor energetic național, în concordanță cu dispozițiile din tratat care stipulează că politica energetică europeană asigură funcționarea pieței de energie, siguranța aprovizionării cu energie, promovează eficiența și economiile energetice și dezvoltarea formelor regenerabile de energie, precum și interconectarea rețelelor de energie; subliniază că cooperarea regională ar permite realizarea de economii de costuri, ar atrage beneficii pentru sistemul energetic european și ar trebui să se bazeze pe o metodologie standard și transparentă, concepută pentru a evalua exigențele sistemelor regionale pe termen lung în ceea ce privește adecvarea lor și pentru a se ajunge la un acord cu privire la acțiunile care trebuie întreprinse în eventualitatea unei crize de energie electrică, în special în cazul în care o astfel de criză are efecte transfrontaliere; invită, prin urmare, Comisia să propună un cadru revizuit în acest sens; invită, de asemenea, Comisia să țină cont de acesta în propunerea sa legislativă; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reamintește că statele membre care aleg să utilizeze energia nucleară ar trebui să facă acest lucru în conformitate cu standardele UE în materie de siguranță, cu reglementările privind piața internă a energiei și cu normele privind ajutoarele de stat; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ia act de faptul că economiile provenite din creșterea eficienței energetice, reactivitatea cererii, capacitatea de stocare a energiei și extinderea rețelei, în special prin intermediul rețelelor inteligente, a utilizării eficiente a interconexiunilor și prin extinderea și dezvoltarea de rețele naționale, sunt indispensabile pentru finalizarea pieței interne a energiei electrice cu o pondere tot mai mare a surselor de energie regenerabilă și reamintește principiul „eficiența pe primul loc”, conform căruia trebuie să se acorde atenție mai întâi investițiilor legate de cerere, înaintea investițiilor legate de rețea și de ofertă; consideră regretabil faptul că există încă mari lacune în ceea ce privește interconexiunile în interiorul statelor membre și între acestea, care conduc la probleme de congestionare a rețelelor și reduc în mod semnificativ securitatea operațională și comerțul transfrontalier cu energie; regretă practica limitării capacităților de transmisie cu scopul de a echilibra producția națională și ca mod de abordare a problemelor interne de congestionare; solicită ca obiectivele de interconectare electrică să fie diferențiate în funcție de regiune, reflectând fluxurile reale de pe piață, să facă obiectul unor analize costuri-beneficii pertinente și să se bazeze pe planul decenal ENTSO-E de dezvoltare a rețelei, atâta timp cât obiectivele minime stabilite pentru UE sunt îndeplinite; consideră, în acest sens, că este, de asemenea, foarte important să se contracareze fluxurile necoordonate în buclă, în special în regiunea Europei Centrale și de Est; subliniază că, odată construită, disponibilitatea capacității transfrontaliere este la fel de importantă, având în vedere gradul tot mai ridicat de reducere a capacității de către statele membre; |
| --- | --- |

18.

| 19. | remarcă faptul că ar trebui dezvoltate noi abordări în vederea depășirii problemelor de congestionare și a realizării unei rețele inteligente de distribuție, care să permită integrarea uniformă și furnizarea serviciilor de către producători descentralizați, prosumatori și consumatori; |
| --- | --- |

19.

| 20. | își reiterează sprijinul pentru obiectivele de interoperabilitate regională ale UE; recunoaște, cu toate acestea, faptul că utilizarea suboptimă a infrastructurii existente amenință vitalitatea acestor obiective; subliniază faptul că utilizarea optimă a infrastructurii existente este esențială pentru o piață europeană a energiei și, prin urmare, solicită Comisiei să abordeze acest aspect în orice propunere legislativă viitoare; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită implementarea și punerea optimizată în aplicare a cadrului legislativ pentru piața internă a energiei electrice și invită Comisia și ACER să abordeze în continuare problemele de pe piețele angro atunci când practicile actuale nu sunt conforme Regulamentului (CE) nr. 714/2009; invită ACER să intensifice controlul normativ al limitărilor capacității de interconexiune existente; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ia act de faptul că o modernizare precisă și ambițioasă a rețelelor și eliminarea congestionării structurale din rețele sunt condiții prealabile importante pentru realizarea pieței interne în sectorul energetic și, prin aceasta, pentru intensificarea concurenței; consideră că ar trebui discutată o configurare a zonelor tarifare cu participarea tuturor părților interesate relevante, luând în considerare competențele ACER, precum și reexaminarea zonei de licitații a ENTSO-E; subliniază că separarea zonelor de ofertare ar putea fi, în ultimă instanță, o abordare rezonabilă în cadrul economiei de piață pentru a reflecta penuria de energie electrică reală din anumite regiuni; consideră că în rețelele de energie electrică strâns integrate alocarea de zone tarifare ar trebui să fie decisă împreună cu toate țările vecine în cauză, pentru a preveni atât utilizarea ineficientă a rețelelor cât și reducerea capacității transfrontaliere, care nu este compatibilă cu piața internă; |
| --- | --- |

22.

| 23. | înțelege că, din cauza prețului redus al energiei pe piețele angro și a impactului acestuia asupra investițiilor, precum și din cauza necesității de a dezvolta mecanisme de adaptare a capacității de producție la flexibilitatea necesară pentru a răspunde cererii, mai multe state membre au fost nevoite să dezvolte mecanisme de capacitate, în absența unei abordări europene și ca urmare a componentelor specifice ale propriei piețe de consum; |
| --- | --- |

23.

| 24. | este sceptic în ceea ce privește mecanismele și piețele de capacitate care nu sunt bazate pe piață și care sunt exclusiv naționale, care sunt incompatibile cu principiile pieței interne a energiei și care duc la denaturarea pieței, la subvenții indirecte pentru tehnologiile mature și la costuri ridicate pentru consumatori; subliniază, prin urmare, că orice mecanism de capacitate din UE trebuie să fie conceput din perspectiva cooperării transfrontaliere în urma unor studii aprofundate cu privire la necesitatea acestuia, și trebuie să respecte normele UE privind concurența și ajutoarele de stat; consideră că o mai bună integrare a producției naționale de energie cu sistemul energetic al UE și consolidarea interconexiunilor ar putea reduce necesitatea unor mecanisme de capacitate, precum și costurile aferente; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită ca mecanismele de capacitate transfrontaliere să fie autorizate numai în cazul în care sunt îndeplinite, printre altele, următoarele criterii:






  (a) | necesitatea acestora este confirmată de o analiză detaliată a adecvării regionale a situației producției și ofertei, incluzând interconexiunile, stocarea, reacția din partea cererii și resursele transfrontaliere de producție, pe baza unei metodologii omogene, standardizate și transparente la nivelul UE care identifică un risc clar pentru continuitatea aprovizionării; |
| --- | --- | --- |

25.

(a)

necesitatea acestora este confirmată de o analiză detaliată a adecvării regionale a situației producției și ofertei, incluzând interconexiunile, stocarea, reacția din partea cererii și resursele transfrontaliere de producție, pe baza unei metodologii omogene, standardizate și transparente la nivelul UE care identifică un risc clar pentru continuitatea aprovizionării;

| (b) | nu există măsuri alternative posibile, mai puțin costisitoare și mai puțin inoportune pentru piață ca integrarea deplină a piețelor regionale, fără restricții în ce privește schimburile transfrontaliere, însoțită de rețele specifice/rezerve strategice; |
| --- | --- |

(b)

nu există măsuri alternative posibile, mai puțin costisitoare și mai puțin inoportune pentru piață ca integrarea deplină a piețelor regionale, fără restricții în ce privește schimburile transfrontaliere, însoțită de rețele specifice/rezerve strategice;

| (c) | designul lor se bazează pe piață și este astfel conceput încât acestea sunt nediscriminatorii în ceea ce privește utilizarea tehnologiilor de stocare a energiei electrice, reacția la cererea agregată, sursele de energie regenerabile stabile și participarea unor întreprinderi din alte state membre, astfel încât să nu existe nicio subvenționare încrucișată transfrontalieră sau discriminare împotriva sectorului sau a altor consumatori, și se asigură că remunerează doar capacitatea strict necesară pentru securitatea aprovizionării; |
| --- | --- |

(c)

designul lor se bazează pe piață și este astfel conceput încât acestea sunt nediscriminatorii în ceea ce privește utilizarea tehnologiilor de stocare a energiei electrice, reacția la cererea agregată, sursele de energie regenerabile stabile și participarea unor întreprinderi din alte state membre, astfel încât să nu existe nicio subvenționare încrucișată transfrontalieră sau discriminare împotriva sectorului sau a altor consumatori, și se asigură că remunerează doar capacitatea strict necesară pentru securitatea aprovizionării;

| (d) | întrucât structura acestora include norme care garantează alocarea capacităților cu suficient timp înainte pentru a transmite semnale adecvate în materie de investiții cu privire la centralele mai puțin poluante; |
| --- | --- |

(d)

întrucât structura acestora include norme care garantează alocarea capacităților cu suficient timp înainte pentru a transmite semnale adecvate în materie de investiții cu privire la centralele mai puțin poluante;

| (e) | normele privind sustenabilitatea și calitatea aerului sunt incorporate cu scopul de a elimina tehnologiile cel mai poluante (în acest sens, ar putea fi prevăzut un standard de performanță în materie de emisii); |
| --- | --- |

(e)

normele privind sustenabilitatea și calitatea aerului sunt incorporate cu scopul de a elimina tehnologiile cel mai poluante (în acest sens, ar putea fi prevăzut un standard de performanță în materie de emisii);

| 26. | subliniază faptul că, pe lângă noua organizare a pieței energiei, viitoarele reexaminări ale Directivei privind energia din surse regenerabile și ale Directivei privind eficiența energetică sunt esențiale pentru valorificarea posibilităților oferite de stocarea energiei; |
| --- | --- |

26.

| 27. | consideră că dezvoltarea de soluții noi și existente pentru stocarea energiei va fi un element indispensabil pentru tranziția energetică, iar noile norme de proiectare a pieței ar trebui să contribuie la crearea unui cadru favorabil pentru diferitele tehnologii implicate; |
| --- | --- |

27.

| 28. | consideră că stocarea energiei prezintă numeroase beneficii, precum faptul că facilitează capacitatea de reacție la manifestările cererii, contribuie la echilibrarea rețelei și asigură un mijloc de a stoca excedentul de energie generată din surse regenerabile; solicită revizuirea actualului cadru de reglementare, în vederea promovării utilizării sistemelor de stocare a energiei și a altor opțiuni de flexibilitate, care permit introducerea în sistemul energetic a unor ponderi mai mari de surse intermitente regenerabile de energie (RES), centralizate sau distribuite, cu costuri marginale inferioare; subliniază necesitatea stabilirii unei categorii speciale de active pentru sistemele de stocare a energiei sau a energiei electrice în actualul cadru de reglementare, având în vedere caracterul dual al sistemelor de stocare a energiei – generare și cerere; |
| --- | --- |

28.

| 29. | solicită, așadar, o nouă concepție a pieței, care să abordeze barierele tehnice și practicile discriminatorii de la nivelul codurilor de rețea pentru stocarea de energie și aplicarea corectă a taxelor și tarifelor, evitând costurile duble pentru încărcarea și descărcarea de energie și creând o piață care să recompenseze sursele flexibile, cu reacție rapidă; sugerează că, în cazul în care și atunci când opțiunile de stocare devin mai abundente și mai accesibile, va dispărea rapid motivul existenței piețelor de capacitate; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază necesitatea de a promova utilizarea sistemelor de stocare a energiei și de a crea condiții de concurență echitabile pentru stocarea energiei și alte opțiuni de flexibilitate, pe baza unei proiectări a pieței de energie într-o manieră neutră din punct de vedere tehnologic; |
| --- | --- |

30.

| 31. | solicită, prin urmare, o proiectare a pieței de energie într-o manieră neutră din punct de vedere tehnologic care să dea diferitelor soluții de stocare bazate pe energie din surse regenerabile, precum bateriile litiu-ion, pompele de căldură sau pilele de combustibil cu hidrogen, o șansă de a completa capacitatea de generare a RES; solicită, de asemenea, crearea unor mecanisme bine definite, pentru a valorifica producția în exces și reducerile de capacitate; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Comisia Europeană să clarifice poziția stocării în diferitele faze ale lanțului energiei electrice și să permită operatorilor de transport și de distribuție să investească, să folosească și să exploateze serviciile de stocare a energiei în scopul echilibrării rețelei și a altor servicii auxiliare; |
| --- | --- |

32.

| 33. | observă gama tot mai mare de servicii energetice și auxiliare pe care le poate oferi stocarea energiei în viitor; solicită, prin urmare, o definiție a stocării energiei electrice care să cuprindă caracterul dual al acesteia (preluarea și eliberarea de energie electrică), precum și eliminarea barierelor de reglementare din calea stocării energiei electrice; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită revizuirea cadrului actual de reglementare pentru a promova utilizarea sistemelor de stocare a energiei și a altor opțiuni de flexibilitate, cu scopul de a alimenta sistemul energetic cu o pondere mai mare de surse regenerabile intermitente de energie cu costuri marginale scăzute, în mod centralizat sau descentralizat; |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită introducerea în cadrul actual de reglementare a unei definiții pentru stocarea energiei în sistemul de energie electrică; |
| --- | --- |

35.

| 36. | solicită instituirea în cadrul actual de reglementare a unei categorii separate pentru sistemele de stocare a energiei, pe lângă producție, exploatare a rețelelor și consum. |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază faptul că interconexiunea de gaze și coordonarea măsurilor de urgență naționale reprezintă modalități prin care statele membre pot coopera în cazul unei perturbări grave ale aprovizionării cu gaze. |
| --- | --- |

37.

| 38. | ia act de faptul că de pe urma concurenței transfrontaliere se pot obține beneficii pentru consumatori, prin apariția mai multor furnizori de energie, pe o piață descentralizată și care va determina apariția unor noi societăți de servicii energetice inovatoare. |
| --- | --- |

38.

| 39. | solicită dezvoltarea în continuare a pieței „numai a energiei”, urmând ca costurile și beneficiile să fie împărțite echitabil între toți utilizatorii și producătorii de energie, pe baza aplicării coerente a legislației specifice existente, a modernizării specifice a infrastructurii de transport și distribuție, a intensificării cooperării regionale, a unei mai bune interconexiuni, a eficienței energetice, a sistemelor de adaptare a cererii și de stocare, care pot transmite semnale adecvate pe termen lung pentru a menține sistemul de energie electrică în condiții de securitate și a dezvolta surse de energie regenerabilă, luând în același timp în considerare caracteristicile specifice ale piețelor energiei electrice din regiunile izolate de sistemul național de energie electrică, promovând, astfel, diversificarea energetică și încurajând o mai mare concurență cu scopul de a mări securitatea aprovizionării; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază faptul că eficiența energetică este un principiu central al strategiei privind uniunea energetică întrucât este o modalitate eficientă de a reduce emisiile, de a genera economii pentru consumatori și de a reduce dependența UE de importurile de combustibili fosili; |
| --- | --- |

40.

| 41. | recunoaște că flexibilitatea și capacitatea energetică sunt în prezent esențiale și ar trebui să fie evaluate în mod corespunzător ca parte a unei proiectări a pieței orientate către viitor, având în vedere că ele sunt elemente complementare; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că o piață europeană a energiei electrice trebuie să fie orientată către piață; evidențiază faptul că formarea dinamică a prețurilor are o funcție de semnal și de orientare și este fără îndoială un factor important în ceea ce privește eficiența și, astfel, pentru asigurarea bunei funcționări a pieței energiei electrice; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază că prețurile la energia electrică care variază în timp pot conduce la flexibilitate la nivelul cererii, fapt care poate contribui la echilibrarea cererii și a ofertei și la uniformizarea modelelor de producție din surse regenerabile variabile; subliniază, în acest sens, că este important ca prețurile la energia electrică să reflecte costul real al acesteia; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ia act de faptul că anticiparea viitoarelor creșteri de prețuri poate crea stimulente pentru producători și investitori de a investi în soluții flexibile, cum ar fi stocarea de energie, eficiența energetică, gestionarea cererii, capacitatea de producție din surse regenerabile, centralele pe gaz moderne de înaltă eficiență și centralele de stocare prin pompare; solicită moderație în ceea ce privește intervențiile pe piața angro, chiar și în cazul unor creșteri mari de prețuri; solicită ca orice eliminare planificată a prețurilor cu amănuntul reglementate care sunt inferioare costului de producție să țină cont de nevoile consumatorilor vulnerabili expuși riscului de sărăcie energetică; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că integrarea completă a energiilor din surse regenerabile pe piața energiei electrice este esențială; solicită să se depună eforturi pentru a se încuraja și maximiza participarea acestora la serviciile de echilibrare și consideră că reducerea timpilor de închidere a porților, alinierea intervalelor de comercializare la perioada de regularizare a dezechilibrelor și permiterea transmiterii de oferte agregate din partea producătorilor situați în diferite state membre ar contribui semnificativ la atingerea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

45.

| 46. | solicită finalizarea integrării pieței interne și a serviciilor de echilibrare și rezervă, prin stimularea lichidităților și a comerțului transfrontalier în toate intervalele de timp ale pieței; îndeamnă să se accelereze eforturile vizând realizarea obiectivelor ambițioase ale modelului-țintă în ceea ce privește piețele intrazilnice și de echilibrare, începând cu armonizarea timpilor de închidere a porților și cu echilibrarea produselor energetice; |
| --- | --- |

46.

| 47. | solicită Comisiei să prezinte propuneri care să permită instrumentelor să reducă riscul în materie de venituri pe o perioadă de 20-30 de ani, astfel încât investițiile în noile tehnologii de generare cu emisii reduse de carbon să fie motivate efectiv de piață, cum ar fi co-investițiile cu împărțirea contractuală a riscurilor între marii consumatori și producătorii de energie electrică sau o piață a contractelor pe termen lung care să aibă la bază prețuri medii stabilite în funcție de costuri; |
| --- | --- |

47.

| 48. | solicită ca serviciile de furnizare a energiei electrice și de sistem să fie atribuite respectând principiile economiei de piață. O astfel de licitație publică, națională sau transfrontalieră, ar trebui să fie neutră din punct de vedere tehnologic și să permită și participarea operatorilor din domeniul stocării de energie. |
| --- | --- |

48.

| 49. | sprijină ponderea crescândă a surselor regenerabile de energie în UE; subliniază importanța unor scheme de sprijin pentru energia din surse regenerabile stabile și eficiente din punct de vedere al costurilor pentru investițiile pe termen lung, care să rămână receptive și adaptabile pe termen scurt și să fie adaptate la nevoile și circumstanțele naționale, permițând eliminarea treptată a subvențiilor pentru tehnologiile ajunse la maturitate în domeniul surselor regenerabile de energie; salută faptul că o serie de tehnologii din sectorul energiei din surse regenerabile devin rapid competitive în ceea ce privește costurile cu formele convenționale de producție; constată că ar trebui să se ia măsuri ca mecanismele de sprijin să fie bine concepute și ca orice impact asupra industriilor mari consumatoare de energie expuse riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon să fie menținut la un nivel minim; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază importanța tehnologiilor digitale pentru transmiterea semnalelor de prețuri care permit ca reacția din partea cererii să funcționeze ca o sursă de flexibilitate; prin urmare, solicită o strategie ambițioasă în ceea ce privește digitalizarea în sectorul energetic, de la utilizarea de rețele inteligente și contoare inteligente, până la dezvoltarea de aplicații mobile, platforme online și noduri de date; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ia act de faptul că, în contextul cadrului pentru 2020, statele membre trebuie să îndeplinească obiective cantitative concrete în ceea ce privește ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final de energie, indiferent de situația pieței, și subliniază, prin urmare, importanța promovării surselor de energie regenerabilă prin intermediul unor politici care se axează pe concurență și pe eficiența din punctul de vedere al costurilor, recunoscând că există numeroase tehnologii de producere de energie regenerabilă care se află în diferite stadii de maturitate și au caracteristici diferite, neputând, astfel, face obiectul unei abordări unitare; reamintește, în acest context, rolul important al schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) și consideră că promovarea investițiilor este mai compatibilă cu piața decât tarifele fixe stabile și normele generale de prioritate; |
| --- | --- |

51.

| 52. | insistă asupra faptului că, având în vedere creșterea gradului de evoluție tehnologică în domeniul surselor regenerabile de energie și utilizarea pe scară largă a acestora, schemele de sprijin ar trebui adaptate la condițiile de piață, precum primele de acces, pentru a menține costurile pentru consumatorii de energie în limite rezonabile; |
| --- | --- |

52.

| 53. | avertizează cu privire la riscul amalgamării obiectivelor de aprovizionare cu energie cu obiectivele politicii privind schimbările climatice; solicită consolidarea consecventă a ETS și transformarea structurii pieței către o mai mare flexibilitate, astfel încât pe viitor prețurile combustibililor și CO2 să poată sprijini în mai mare măsură dezvoltarea energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

53.

| 54. | reamintește că orientările pe 2014 privind ajutoarele de stat impun ca, începând cu anul 2016, marii producători de RES să își asume responsabilități de echilibrare, definite ca o obligație a producătorilor de a compensa abaterile pe termen scurt de la angajamentele lor anterioare în materie de livrare în cazurile în care există o piață intrazilnică lichidă; subliniază că, în caz de abatere de la calendarul anunțat de către operator, ar trebui aplicat un preț compensatoriu adecvat al energiei; reamintește dispozițiile actuale ale Directivei privind energia din surse regenerabile care acordă acces și expediere prioritare formelor regenerabile de energie; sugerează că aceste dispoziții ar trebui să fie evaluate și revizuite odată ce a fost pusă în aplicare o nouă configurare a pieței energiei electrice, care să asigure condiții de concurență mai echitabile și să țină seama într-o mai mare măsură de caracteristicile generării de energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

54.

| 55. | solicită, având în vedere principiul subsidiarității, o acțiune coordonată a statelor membre, începând la nivel regional, în legătură cu dezvoltarea în continuare a energiei din surse regenerabile, pentru a spori eficiența economică a pieței energiei, în vederea realizării obiectivelor europene comune și consolidării stabilității rețelei; consideră că un stat membru nu ar trebui să adopte decizii unilaterale care au un impact substanțial asupra statelor învecinate fără discuții mai ample și cooperare la nivel regional sau la nivelul UE; reamintește că, în cea mai mare parte a timpului, sursele regenerabile de energie includ o componentă locală puternică; solicită Comisiei să acționeze în scopul creării unui cadru european mai convergent pentru promovarea energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

55.

| 56. | recomandă statelor membre să aibă în vedere un cadru de reglementare care să încurajeze utilizatorii finali să recurgă la producția proprie și la stocarea locală a energiei; |
| --- | --- |

56.

| 57. | este convins că, pe lângă sursele de energie regenerabile, toate sursele sigure și durabile de energie care servesc obiectivului de decarbonizare progresivă conform recentului acord global al COP 21 își vor menține locul în domeniul generării de energie electrică; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atrage atenția asupra importanței coordonării la nivelul UE pentru definirea regimurilor de concesiune în vederea utilizării resurselor hidroelectrice și a deschiderii sectorului către concurență, cu scopul de a evita denaturările în cadrul piețelor și a promova utilizarea eficientă a resurselor; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ia act de faptul că reorganizarea pieței energiei electrice va răspunde așteptărilor consumatorilor prin faptul că va furniza beneficii reale ca urmare a folosirii unor tehnologii noi, în special în ceea ce privește energia regenerabilă, cu emisii scăzute de dioxid de carbon și care va determina o interdependență a statelor membre, în ceea ce privește securitatea energetică. |
| --- | --- |

59.

| 60. | evidențiază că, în absența unui sistem de rețele electrice complet interconectate, cu posibilități adecvate de stocare, generarea convențională a unei sarcini de bază rămâne esențială pentru menținerea securității aprovizionării; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază că trebuie să se acorde o atenție sporită responsabilității locale și regionale a operatorilor rețelelor de distribuție pentru uniunea energetică, având în vedere că peisajul energetic devine din ce în ce mai descentralizat, 90 % din sursele regenerabile de energie sunt conectate la rețeaua de distribuție, iar operatorii de sisteme de distribuție (OSD) sunt integrați la nivel local; reamintește că este important ca toate statele membre să pună în aplicare cerințele celui de-al treilea pachet legislativ privind energia în ceea ce privește separarea sistemelor de transport de cele de distribuție, în special având în vedere rolul sporit al OSD în ce privește accesul la date și gestionarea acestora; subliniază că trebuie luată mai mult în considerare interfața OST-OSD: consideră că punerea în aplicare a modelelor de afaceri corespunzătoare, infrastructurile consacrate și sprijinul armonizat ar putea stimula o lansare eficientă a reacției din partea cererii în fiecare stat membru și la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

61.

| 62. | îndeamnă statele membre să stabilească mecanismele legale și administrative necesare pentru a încuraja implicarea comunităților locale în transformarea pieței de electricitate, angajându-le în proiectele care vizează instalații de energie din surse regenerabile la scară mică; |
| --- | --- |

62.

| 63. | subliniază că, în cea mai mare parte din cazuri, energia din surse regenerabile este introdusă în sistemele de distribuție aproape la nivelul de consum și solicită, prin urmare, consolidarea rolului de facilitator al OSD și participarea lor într-o măsură mai mare în conceperea cadrelor de reglementare europene și a organelor competente în contextul elaborării de orientări privind probleme de interes, precum gestionarea cererii, flexibilitatea și stocarea și solicită o mai strânsă cooperare între interfața OST/OSD la nivel european; |
| --- | --- |

63.

| 64. | solicită luarea de măsuri pentru a stimula investițiile necesare în tehnologiile pentru rețele inteligente și în sistemele de distribuție, în vederea unei mai bune integrări a volumului crescând de energie din surse regenerabile și pentru o pregătire mai bună pentru digitalizare; consideră, în acest sens, că trebuie să se acorde un rol mai mare OSD în colectarea și distribuirea datelor și că protecția datelor trebuie să fie garantată în orice situație, ținând cont de experiența dobândită în țări unde a avut loc introducerea generalizată a contoarelor inteligente; |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază importanța abordării regionale în construirea infrastructurii de electricitate absente, care este fundamentală pentru securitatea aprovizionării sustenabile cu energie electrică, în vederea eliminării congestionării rețelei (de energie electrică) și a finalizării pieței interne a energiei; |
| --- | --- |

65.

| 66. | consideră că OSD sunt facilitatori neutri ai pieței care primesc date din diferite surse și le pun ulterior la dispoziția terțelor părți autorizate, fără discriminare și după acordul consumatorului asigurând, astfel, că consumatorii păstrează controlul asupra datelor lor; consideră că OSD stimulează dezvoltarea pieței și joacă un rol din ce în ce mai important ca manageri activi de sisteme, facilitatori tehnologici, gestionari de date și inovatori; consideră că sunt necesare norme clare pentru ca OSD să funcționeze ca facilitatori neutri ai pieței; evidențiază că și OSD, printre alți participanți la piață, pot sprijini autoritățile locale furnizându-le date pentru a facilita tranziția energetică pe teritoriul lor; |
| --- | --- |

66.

| 67. | subliniază necesitatea de a accelera, la toate nivelurile decizionale, autorizarea proiectelor care vizează infrastructura energetică; |
| --- | --- |

67.

| 68. | consideră că este utilă o cooperare consolidată în cadrul regiunilor și între acestea sub coordonarea ACER și cu cooperarea ENTSO-E, în special în ceea ce privește evaluarea impactului transfrontalier, fără ca statele membre să renunțe la răspunderea pe care o au pentru securitatea aprovizionării; subliniază faptul că cooperarea transfrontalieră și interconexiunile sunt fundamentale pentru a asigura securitatea aprovizionării; |
| --- | --- |

68.

| 69. | salută activitatea ACER și insistă ca Agenția să fie înzestrată cu resurse financiare și umane suficiente pentru a-și putea îndeplini sarcinile și responsabilitățile sale actuale și viitoare, precum și pentru a-și putea planifica strategic activitatea într-un orizont fiabil pe termen mediu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | observă importanța unei monitorizări eficace, imparțiale și continue a piețelor europene ale energiei, ca instrument fundamental pentru a asigura o piață internă a energiei autentică, caracterizată de concurență liberă, semnale adecvate de preț și securitatea aprovizionării; subliniază, în acest sens, importanța ACER și anticipează poziția Comisiei privind atribuțiile noi și consolidate ale ACER în ceea ce privește chestiunile transfrontaliere; |
| --- | --- |

70.

| 71. | solicită ACER să sprijine și să coordoneze eforturile pentru o cooperare regională sporită în ceea ce privește securitatea și adecvarea sistemului; consideră că transferul de competențe în chestiuni de securitate a aprovizionării către organismele supranaționale ar trebui să aibă loc doar dacă astfel s-ar obține câștiguri clare pentru întregul sistem de energie electrică și dacă acesta este însoțit de suficientă responsabilitate; |
| --- | --- |

71.

| 72. | solicită să se acorde ACER competențe decizionale privind coordonarea unei cooperări regionale mai strânse în ceea ce privește aspectele transfrontaliere și interregionale, în special în contextul RSCI, în vederea optimizării gestionării resurselor energetice, pentru ca această coordonare să țină cont de particularitățile naționale, să fie bazată pe costuri și să aplice criteriile de piață; solicită dezvoltarea unor instrumente adecvate pentru a monitoriza piața energiei în mod eficient în vederea creării uniunii energetice, fără a necesita crearea unei noi autorități de mărime impresionantă; |
| --- | --- |

72.

| 73. | constată că propunerile Comisiei privind o nouă organizare a pieței energiei se referă exclusiv la sectorul energiei electrice; invită Comisia să analizeze posibilitatea de a revizui conceptul pieței gazelor naturale pentru a răspunde provocărilor din sectorul gazelor (de exemplu, modificarea cererii de gaze la nivelul UE, active depreciate, sisteme de tarifare, o mai mare integrare a pieței și rolurile respective ale ACER și ale Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de gaz (ENTSO-G); |
| --- | --- |

73.

| 74. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și statelor membre. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  JO C 200, 28.6.2014, p. 1.

(2)  JO L 211, 14.8.2009, p. 1.

(3)  JO L 211, 14.8.2009, p. 15.

(4)  JO L 115, 25.4.2013, p. 39.

(5)  JO L 149, 11.6.2005, p. 22.

(6)  JO L 84, 20.3.2014, p. 61.

(7)  JO L 33, 4.2.2006, p. 22.

(8)  JO L 304, 22.11.2011, p. 64.

(9)  JO C 286 E, 27.11.2009, p. 24.

(10)  JO C 36, 29.1.2016, p. 62.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0065.

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0359.

(13)  JO L 140, 5.6.2009, p. 16.

(14)  JO L 211, 14.8.2009, p. 55.

(15)  JO C 93, 9.3.2016, p. 8.

(16)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0444.

(17)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0445.

(18)  http://www.iea.org/publications/freepublications/publication/REPOWERINGMARKETS.pdf

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/35

---

P8_TA(2016)0334

Strategia UE pentru încălzire și răcire

Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la o strategie a UE pentru încălzire și răcire (2016/2058(INI))

(2018/C 204/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 194, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 194,

| — | având în vedere Acordul de la Paris încheiat în decembrie 2015 cu ocazia celei de a 21-a Conferințe a părților (COP 21) la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris încheiat în decembrie 2015 cu ocazia celei de a 21-a Conferințe a părților (COP 21) la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 decembrie 2011, intitulată „Perspectiva energetică 2050” (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 decembrie 2011, intitulată „Perspectiva energetică 2050” (COM(2011)0885),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie a UE pentru încălzire și răcire” (COM(2016)0051), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie a UE pentru încălzire și răcire” (COM(2016)0051),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 februarie 2015 intitulată „O strategie-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice” (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 februarie 2015 intitulată „O strategie-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice” (COM(2015)0080),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 23-24 octombrie 2014 referitoare la cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 23-24 octombrie 2014 referitoare la cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030,

| — | având în vedere cel de al treilea pachet privind energia, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al treilea pachet privind energia,

| — | având în vedere Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE,

| — | având în vedere Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor,

| — | având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050” (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050” (COM(2011)0112),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2014 referitoare la un cadru pentru 2030 pentru politici în domeniul climei și al energiei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2014 referitoare la un cadru pentru 2030 pentru politici în domeniul climei și al energiei (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 și de abrogare a Deciziei nr. 1982/2006/CE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 și de abrogare a Deciziei nr. 1982/2006/CE (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la utilizarea eficientă a resurselor: spre o economie circulară (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la utilizarea eficientă a resurselor: spre o economie circulară (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2015 intitulată „Către o uniune europeană a energiei” (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2015 intitulată „Către o uniune europeană a energiei” (4),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0232/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0232/2016),

| A. | întrucât aproape 50 % din cererea finală de energie la nivelul UE este utilizată pentru încălzire și răcire, 80 % din aceasta fiind utilizată în clădiri; întrucât sectorul încălzirii și răcirii ar trebui să reflecte Acordul de la Paris din 2015 privind schimbările climatice (COP 21); întrucât un sector de încălzire și răcire compatibil cu obiectivele UE privind energia și clima trebuie să se bazeze pe surse regenerabile în procent de 100 % până cel târziu în 2050, ceea ce se poate realiza numai prin reducerea consumului de energie și prin utilizarea deplină a principiului „eficiența energetică înainte de toate/cel mai important combustibil”; |
| --- | --- |

A.

întrucât aproape 50 % din cererea finală de energie la nivelul UE este utilizată pentru încălzire și răcire, 80 % din aceasta fiind utilizată în clădiri; întrucât sectorul încălzirii și răcirii ar trebui să reflecte Acordul de la Paris din 2015 privind schimbările climatice (COP 21); întrucât un sector de încălzire și răcire compatibil cu obiectivele UE privind energia și clima trebuie să se bazeze pe surse regenerabile în procent de 100 % până cel târziu în 2050, ceea ce se poate realiza numai prin reducerea consumului de energie și prin utilizarea deplină a principiului „eficiența energetică înainte de toate/cel mai important combustibil”;

| B. | întrucât fiecare creștere cu 1 % a economiei de energie reduce importurile de gaze cu 2,6 % (5), |
| --- | --- |

B.

întrucât fiecare creștere cu 1 % a economiei de energie reduce importurile de gaze cu 2,6 % (5),

| C. | întrucât trebuie depuse mai multe eforturi atât pentru a reduce cererea de căldură a clădirilor, cât și pentru a reorienta cererea rămasă de la arderea în cazane individuale a combustibililor fosili importați spre opțiuni durabile de încălzire și de răcire conforme cu obiectivele UE 2050; |
| --- | --- |

C.

întrucât trebuie depuse mai multe eforturi atât pentru a reduce cererea de căldură a clădirilor, cât și pentru a reorienta cererea rămasă de la arderea în cazane individuale a combustibililor fosili importați spre opțiuni durabile de încălzire și de răcire conforme cu obiectivele UE 2050;

| D. | întrucât clădirile dețin o pondere uriașă în consumul final total de energie și întrucât o eficiență energetică sporită a clădirilor și programele de răspuns la cerere pot juca un rol esențial în echilibrarea cererii de energie și în acoperirea cererii suplimentare din orele de vârf, ducând la scăderea supracapacității și la reducerea costurilor cu generarea, operaționale și cu transportul; |
| --- | --- |

D.

întrucât clădirile dețin o pondere uriașă în consumul final total de energie și întrucât o eficiență energetică sporită a clădirilor și programele de răspuns la cerere pot juca un rol esențial în echilibrarea cererii de energie și în acoperirea cererii suplimentare din orele de vârf, ducând la scăderea supracapacității și la reducerea costurilor cu generarea, operaționale și cu transportul;

| E. | întrucât ponderea energiei din surse regenerabile a crescut lent, (reprezentând 18 % din aprovizionarea cu energie primară în 2012), dar există încă un potențial enorm la toate nivelurile, iar ponderea energiei din surse regenerabile și a energiei din căldură recuperată din încălzire și răcire ar trebui majorată în continuare în statele membre; |
| --- | --- |

E.

întrucât ponderea energiei din surse regenerabile a crescut lent, (reprezentând 18 % din aprovizionarea cu energie primară în 2012), dar există încă un potențial enorm la toate nivelurile, iar ponderea energiei din surse regenerabile și a energiei din căldură recuperată din încălzire și răcire ar trebui majorată în continuare în statele membre;

| F. | întrucât piața UE de încălzire și răcire este fragmentată ca urmare a naturii sale locale, a diferitelor tehnologii utilizate și a diferiților actori economici implicați; întrucât dimensiunea locală și regională este esențială în stabilirea unor politici adecvate în încălzire și răcire, în planificarea și implementarea infrastructurii pentru încălzire și răcire și în consultarea cu consumatorii pentru înlăturarea obstacolelor și pentru ca încălzirea și răcirea să devină mai eficiente și mai durabile; |
| --- | --- |

F.

întrucât piața UE de încălzire și răcire este fragmentată ca urmare a naturii sale locale, a diferitelor tehnologii utilizate și a diferiților actori economici implicați; întrucât dimensiunea locală și regională este esențială în stabilirea unor politici adecvate în încălzire și răcire, în planificarea și implementarea infrastructurii pentru încălzire și răcire și în consultarea cu consumatorii pentru înlăturarea obstacolelor și pentru ca încălzirea și răcirea să devină mai eficiente și mai durabile;

| G. | întrucât biomasa reprezintă 89 % din consumul total de energie termică din surse regenerabile al UE și 15 % din consumul total de căldură al UE și are un potențial important de asigurare în continuare a unor soluții semnificative și rentabile pentru cererea din ce în ce mai mare de energie termică; |
| --- | --- |

G.

întrucât biomasa reprezintă 89 % din consumul total de energie termică din surse regenerabile al UE și 15 % din consumul total de căldură al UE și are un potențial important de asigurare în continuare a unor soluții semnificative și rentabile pentru cererea din ce în ce mai mare de energie termică;

| H. | întrucât încălzirea și răcirea reprezintă un prim exemplu de necesitate a unei abordări holistice și bazate pe sisteme integrate a soluțiilor energetice, care să cuprindă abordări orizontale ale proiectării sistemului energetic și ale economiei în general; |
| --- | --- |

H.

întrucât încălzirea și răcirea reprezintă un prim exemplu de necesitate a unei abordări holistice și bazate pe sisteme integrate a soluțiilor energetice, care să cuprindă abordări orizontale ale proiectării sistemului energetic și ale economiei în general;

| I. | întrucât proporția de energie primară obținută din combustibili fosili utilizată pentru încălzire și răcire se menține la un nivel foarte ridicat de 75 %, constituind un obstacol major pentru decarbonizare, ceea ce determină accelerarea schimbărilor climatice și produce daune semnificative mediului înconjurător; întrucât sectorul încălzirii și răcirii ar trebui să contribuie pe deplin la obiectivele UE privind schimbările climatice și energia, iar subvențiile pentru utilizarea de combustibili fosili în acest sector ar trebui eliminate în mod treptat, în conformitate cu Concluziile Consiliului European din 22 mai 2013, în funcție de condițiile locale; |
| --- | --- |

I.

întrucât proporția de energie primară obținută din combustibili fosili utilizată pentru încălzire și răcire se menține la un nivel foarte ridicat de 75 %, constituind un obstacol major pentru decarbonizare, ceea ce determină accelerarea schimbărilor climatice și produce daune semnificative mediului înconjurător; întrucât sectorul încălzirii și răcirii ar trebui să contribuie pe deplin la obiectivele UE privind schimbările climatice și energia, iar subvențiile pentru utilizarea de combustibili fosili în acest sector ar trebui eliminate în mod treptat, în conformitate cu Concluziile Consiliului European din 22 mai 2013, în funcție de condițiile locale;

| J. | întrucât se estimează că cantitatea de căldură produsă din procesele industriale și alte procese comerciale care este pierdută ulterior în atmosferă sau în apă (mai degrabă decât utilizată într-un mod productiv) este suficientă pentru a acoperi necesarul de căldură în clădirile rezidențiale și terțiare în întreaga UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât se estimează că cantitatea de căldură produsă din procesele industriale și alte procese comerciale care este pierdută ulterior în atmosferă sau în apă (mai degrabă decât utilizată într-un mod productiv) este suficientă pentru a acoperi necesarul de căldură în clădirile rezidențiale și terțiare în întreaga UE;

| K. | întrucât sectorul construcțiilor emite aproximativ 13 % din totalul emisiilor de CO2 în UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât sectorul construcțiilor emite aproximativ 13 % din totalul emisiilor de CO2 în UE;

| L. | întrucât utilizarea în clădiri a unor sisteme de încălzire sau răcire progresive și eficiente trebuie să se realizeze în paralel cu un proces temeinic de izolare termică de manieră omogenă, reducându-se astfel cererea de energie și costurile suportate de consumatori, cu contribuții la reducerea sărăciei energetice și la crearea de locuri de muncă locale calificate; |
| --- | --- |

L.

întrucât utilizarea în clădiri a unor sisteme de încălzire sau răcire progresive și eficiente trebuie să se realizeze în paralel cu un proces temeinic de izolare termică de manieră omogenă, reducându-se astfel cererea de energie și costurile suportate de consumatori, cu contribuții la reducerea sărăciei energetice și la crearea de locuri de muncă locale calificate;

| M. | întrucât măsurile pentru dezvoltarea unei strategii cuprinzătoare și integrate pentru încălzire și răcire în cadrul Uniunii Europene, dacă sunt implementate corect, oferă oportunități semnificative atât întreprinderilor, cât și consumatorilor din UE, din punctul de vedere al reducerii costurilor generale cu energia pentru industrie, al stimulării competitivității și al asigurării unei reduceri a costurilor pentru consumatori; |
| --- | --- |

M.

întrucât măsurile pentru dezvoltarea unei strategii cuprinzătoare și integrate pentru încălzire și răcire în cadrul Uniunii Europene, dacă sunt implementate corect, oferă oportunități semnificative atât întreprinderilor, cât și consumatorilor din UE, din punctul de vedere al reducerii costurilor generale cu energia pentru industrie, al stimulării competitivității și al asigurării unei reduceri a costurilor pentru consumatori;

| N. | întrucât cadrele de reglementare ale UE servesc la conturarea unor obiective generale, dar esențiale sunt progresele autentice în transformarea încălzirii și răcirii ca parte dintr-o revizuire mai cuprinzătoare a sistemului energetic; |
| --- | --- |

N.

întrucât cadrele de reglementare ale UE servesc la conturarea unor obiective generale, dar esențiale sunt progresele autentice în transformarea încălzirii și răcirii ca parte dintr-o revizuire mai cuprinzătoare a sistemului energetic;

| O. | întrucât scopul optimizării rolului energiilor din surse regenerabile, în special al energiei electrice, în rețeaua globală de energie printr-o mai bună integrare cu aplicațiile de încălzire și răcire și cu transportul contribuie la decarbonizarea sistemului energetic, la reducerea dependenței de importul de energie, la reducerea facturilor la energie pentru consumatorii casnici și la creșterea competitivității industriei UE; |
| --- | --- |

O.

întrucât scopul optimizării rolului energiilor din surse regenerabile, în special al energiei electrice, în rețeaua globală de energie printr-o mai bună integrare cu aplicațiile de încălzire și răcire și cu transportul contribuie la decarbonizarea sistemului energetic, la reducerea dependenței de importul de energie, la reducerea facturilor la energie pentru consumatorii casnici și la creșterea competitivității industriei UE;

| P. | întrucât modul cel mai eficient de a realiza aceste obiective comune este abilitarea și sprijinirea autorităților locale și regionale, în colaborare cu toate părțile interesate relevante, în aplicarea unei abordări complet integrate, bazate pe sisteme, în planificarea urbană, dezvoltarea infrastructurii, construirea și renovarea fondului de locuințe, precum și dezvoltarea industrială nouă, cu scopul de a maximiza potențialele interacțiuni, eficiențele și alte beneficii reciproce; |
| --- | --- |

P.

întrucât modul cel mai eficient de a realiza aceste obiective comune este abilitarea și sprijinirea autorităților locale și regionale, în colaborare cu toate părțile interesate relevante, în aplicarea unei abordări complet integrate, bazate pe sisteme, în planificarea urbană, dezvoltarea infrastructurii, construirea și renovarea fondului de locuințe, precum și dezvoltarea industrială nouă, cu scopul de a maximiza potențialele interacțiuni, eficiențele și alte beneficii reciproce;

| Q. | întrucât eficiența energetică a clădirilor depinde și de utilizarea unor sisteme energetice adecvate; întrucât principiile „eficiența energetică înainte de toate” și „eficiența energetică este cel mai important combustibil” ar trebui să fie respectate în sectorul încălzirii și răcirii; |
| --- | --- |

Q.

întrucât eficiența energetică a clădirilor depinde și de utilizarea unor sisteme energetice adecvate; întrucât principiile „eficiența energetică înainte de toate” și „eficiența energetică este cel mai important combustibil” ar trebui să fie respectate în sectorul încălzirii și răcirii;

| R. | întrucât obiective ambițioase pentru renovarea profundă a fondului existent de clădiri ar crea milioane de locuri de muncă europene, în special în cadrul IMM-urilor, ar crește eficiența energetică și ar juca un rol esențial în asigurarea minimizării consumului de energie pentru încălzire și răcire; |
| --- | --- |

R.

întrucât obiective ambițioase pentru renovarea profundă a fondului existent de clădiri ar crea milioane de locuri de muncă europene, în special în cadrul IMM-urilor, ar crește eficiența energetică și ar juca un rol esențial în asigurarea minimizării consumului de energie pentru încălzire și răcire;

| S. | întrucât arhitectura, urbanismul, densitatea cererii de energie termică și diversitatea zonelor climatice din Europa, precum și tipurile de clădiri trebuie să fie luate în considerare la planificarea unor clădiri publice și rezidențiale eficiente din punct de vedere energetic, cu emisii reduse; |
| --- | --- |

S.

întrucât arhitectura, urbanismul, densitatea cererii de energie termică și diversitatea zonelor climatice din Europa, precum și tipurile de clădiri trebuie să fie luate în considerare la planificarea unor clădiri publice și rezidențiale eficiente din punct de vedere energetic, cu emisii reduse;

| T. | întrucât există un enorm potențial nevalorificat de utilizare a sistemelor de căldură reziduală și de încălzire centralizată, având în vedere faptul că excesul de energie termică disponibil în Europa depășește cererea totală de energie termică în toate clădirile europene, iar 50 % din cererea totală de energie termică a UE poate fi furnizată prin încălzire centralizată; |
| --- | --- |

T.

întrucât există un enorm potențial nevalorificat de utilizare a sistemelor de căldură reziduală și de încălzire centralizată, având în vedere faptul că excesul de energie termică disponibil în Europa depășește cererea totală de energie termică în toate clădirile europene, iar 50 % din cererea totală de energie termică a UE poate fi furnizată prin încălzire centralizată;

| U. | întrucât o proporție semnificativă din populația Europei trăiește în zone, în special orașe, în care se constată încălcări ale standardelor de calitate a aerului; |
| --- | --- |

U.

întrucât o proporție semnificativă din populația Europei trăiește în zone, în special orașe, în care se constată încălcări ale standardelor de calitate a aerului;

| V. | întrucât se anticipează că încălzirea și răcirea vor rămâne cele mai importante surse de cerere de energie în Europa, deoarece gazul natural și GPL sunt utilizate la scară largă pentru a răspunde acestei cereri, iar utilizarea lor ar putea fi optimizată printr-o stocare de înaltă eficiență a energiei; întrucât dependența continuă de combustibilii fosili contravine obligațiilor în materie de climă și energie ale UE și obiectivelor privind decarbonizarea, |
| --- | --- |

V.

întrucât se anticipează că încălzirea și răcirea vor rămâne cele mai importante surse de cerere de energie în Europa, deoarece gazul natural și GPL sunt utilizate la scară largă pentru a răspunde acestei cereri, iar utilizarea lor ar putea fi optimizată printr-o stocare de înaltă eficiență a energiei; întrucât dependența continuă de combustibilii fosili contravine obligațiilor în materie de climă și energie ale UE și obiectivelor privind decarbonizarea,

| W. | întrucât, în prezent, există diferențe majore în materie de cheltuieli anuale cu energia pentru încălzire între diferitele zone climatice din Europa, cu o medie de 60 până la 90 kWh/m2 în țările din sudul Europei și 175 până la 235 kWh/m2 în Europa Centrală și de Nord; |
| --- | --- |

W.

întrucât, în prezent, există diferențe majore în materie de cheltuieli anuale cu energia pentru încălzire între diferitele zone climatice din Europa, cu o medie de 60 până la 90 kWh/m2 în țările din sudul Europei și 175 până la 235 kWh/m2 în Europa Centrală și de Nord;

| X. | întrucât punerea în aplicare a unor soluții eficiente de încălzire și răcire are un potențial semnificativ de a stimula dezvoltarea sectoarelor industriale și de servicii din Europa, în special în sectorul energiei din surse regenerabile, precum și crearea de valoare adăugată mai semnificativă în regiunile îndepărtate și rurale; |
| --- | --- |

X.

întrucât punerea în aplicare a unor soluții eficiente de încălzire și răcire are un potențial semnificativ de a stimula dezvoltarea sectoarelor industriale și de servicii din Europa, în special în sectorul energiei din surse regenerabile, precum și crearea de valoare adăugată mai semnificativă în regiunile îndepărtate și rurale;

| Y. | întrucât energia a devenit un bun social la care trebuie să se garanteze accesul; întrucât, cu toate acestea, nu toți cetățenii pot avea acces la energie, peste 25 de milioane de persoane în Europa întâmpinând dificultăți serioase în acest sens; |
| --- | --- |

Y.

întrucât energia a devenit un bun social la care trebuie să se garanteze accesul; întrucât, cu toate acestea, nu toți cetățenii pot avea acces la energie, peste 25 de milioane de persoane în Europa întâmpinând dificultăți serioase în acest sens;

| Z. | întrucât politicile privind eficiența energetică ar trebui să se concentreze pe cele mai rentabile moduri de îmbunătățire a performanțelor clădirilor prin reducerea cererii de căldură și/sau conectarea clădirilor cu alternative cu eficiență ridicată; |
| --- | --- |

Z.

întrucât politicile privind eficiența energetică ar trebui să se concentreze pe cele mai rentabile moduri de îmbunătățire a performanțelor clădirilor prin reducerea cererii de căldură și/sau conectarea clădirilor cu alternative cu eficiență ridicată;

| AA. | întrucât nivelul scăzut de conștientizare în rândul consumatorilor cu privire la lipsa de eficiență a sistemelor de încălzire este unul dintre factorii care au cel mai mare impact asupra facturilor la energie; |
| --- | --- |

AA.

întrucât nivelul scăzut de conștientizare în rândul consumatorilor cu privire la lipsa de eficiență a sistemelor de încălzire este unul dintre factorii care au cel mai mare impact asupra facturilor la energie;

| AB. | întrucât locuințele care au o bună izolare termică sunt benefice atât pentru mediu, cât și pentru utilizator, care beneficiază de facturi mai scăzute pentru energie; |
| --- | --- |

AB.

întrucât locuințele care au o bună izolare termică sunt benefice atât pentru mediu, cât și pentru utilizator, care beneficiază de facturi mai scăzute pentru energie;

| AC. | întrucât 72 % din cererea de încălzire și răcire a caselor unifamiliale se consumă în zonele rurale și intermediare; |
| --- | --- |

AC.

întrucât 72 % din cererea de încălzire și răcire a caselor unifamiliale se consumă în zonele rurale și intermediare;

| AD. | întrucât soluțiile bazate pe natură, cum sunt vegetația stradală bine concepută sau acoperișurile și zidurile verzi care asigură izolarea și umbra clădirilor, reduc cererea de energie prin limitarea nevoii de încălzire și răcire; |
| --- | --- |

AD.

întrucât soluțiile bazate pe natură, cum sunt vegetația stradală bine concepută sau acoperișurile și zidurile verzi care asigură izolarea și umbra clădirilor, reduc cererea de energie prin limitarea nevoii de încălzire și răcire;

| AE. | întrucât 85 % din energia consumată în clădiri este utilizată pentru încălzirea spațiului și producerea de apă caldă și 45 % din încălzire și răcire în UE este utilizată în sectorul rezidențial; |
| --- | --- |

AE.

întrucât 85 % din energia consumată în clădiri este utilizată pentru încălzirea spațiului și producerea de apă caldă și 45 % din încălzire și răcire în UE este utilizată în sectorul rezidențial;

| AF. | întrucât industria, în cooperare cu autoritățile locale, trebuie să joace un rol important în îmbunătățirea utilizării căldurii și răcirii reziduale; |
| --- | --- |

AF.

întrucât industria, în cooperare cu autoritățile locale, trebuie să joace un rol important în îmbunătățirea utilizării căldurii și răcirii reziduale;

| AG. | întrucât, în medie, 6 % din cheltuielile europenilor pentru consum sunt destinate încălzirii și răcirii, iar 11 % dintre europeni nu își pot permite să își păstreze locuințele suficient de calde pe timpul iernii; |
| --- | --- |

AG.

întrucât, în medie, 6 % din cheltuielile europenilor pentru consum sunt destinate încălzirii și răcirii, iar 11 % dintre europeni nu își pot permite să își păstreze locuințele suficient de calde pe timpul iernii;

| AH. | întrucât sectorul răcirii are încă nevoie de o analiză mai profundă și trebuie luat mai mult în considerare în strategia Comisiei și în politicile statelor membre; |
| --- | --- |

AH.

întrucât sectorul răcirii are încă nevoie de o analiză mai profundă și trebuie luat mai mult în considerare în strategia Comisiei și în politicile statelor membre;

| AI. | întrucât este important să se promoveze studii privind economisirea de energie în clădirile istorice, pentru a se optimiza performanța energetică acolo unde este posibil, garantându-se, totodată, că patrimoniul cultural este protejat și conservat, |
| --- | --- |

AI.

întrucât este important să se promoveze studii privind economisirea de energie în clădirile istorice, pentru a se optimiza performanța energetică acolo unde este posibil, garantându-se, totodată, că patrimoniul cultural este protejat și conservat,

| 1. | salută Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie a UE pentru încălzire și răcire”, ca un pas important în asigurarea unei abordări globale în transformarea încălzirii și răcirii în Uniunea Europeană și în identificarea domeniilor prioritare de acțiune; susține pe deplin ambiția Comisiei de a recunoaște și valorifica sinergiile dintre sectorul electricității și cel al încălzirii, pentru a se obține un sector eficient, care sporește securitatea energetică și facilitează atingerea obiectivelor UE în domeniul schimbărilor climatice și al energiei de manieră eficientă din punctul de vedere al costurilor; invită Comisia să considere sectoarele de încălzire și de răcire ca parte din structura pieței europene a energiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază necesitatea de a se lua măsuri specifice pentru încălzire și răcire cu ocazia revizuirii Directivei privind eficiența energetică (2012/27/UE), a Directivei privind energia din surse regenerabile (2009/28/CE) și a Directivei privind performanța energetică a clădirilor (2010/31/UE); |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că strategia privind încălzirea și răcirea trebuie să ia în considerare ambele necesități în egală măsură, având în vedere că Europa are diferite zone climatice și că necesitățile în ceea ce privește utilizarea energiei diferă în consecință; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că strategia privind încălzirea și răcirea ar trebui să acorde prioritate soluțiilor durabile și eficiente din punctul de vedere al costurilor, care să permită statelor membre să atingă obiectivele politicii UE privind schimbările climatice și energia; constată că sectoarele de încălzire și de răcire din statele membre sunt foarte diverse ca urmare a diferitelor mixuri de energie, condițiilor climatice, gradelor de eficiență a fondului de clădiri și intensității industriei și subliniază, prin urmare, că ar trebui asigurată o flexibilitate în alegerea soluțiilor strategice adecvate; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită dezvoltarea de strategii durabile specifice de încălzire și de răcire la nivel național, care să acorde o atenție deosebită producerii combinate de energie termică și electrică, cogenerării, încălzirii și răcirii centralizate, de preferință pe bază de surse regenerabile de energie, astfel cum se menționează în articolul 14 din Directiva privind eficiența energetică; |
| --- | --- |

5.

| 6. | observă că eficiența energetică ridicată, termoizolația de înaltă performantă și utilizarea surselor regenerabile de energie și a căldurii recuperate reprezintă priorități ale strategiei UE pentru încălzire și răcire; consideră, prin urmare, că principiul „eficiența energetică înainte de toate” ar trebui respectat, întrucât eficiența energetică oferă una dintre cele mai eficiente și mai rapide căi disponibile pentru obținerea unor beneficii financiare și este o parte esențială a strategiei pentru obținerea unei tranziții de succes spre un sector al încălzirii și răcirii sigur, rezilient și inteligent; |
| --- | --- |

6.

| 7. | constată că un sistem energetic mai descentralizat și mai flexibil, cu surse de energie electrică și termică plasate mai aproape de punctul de consum, poate facilita generarea descentralizată a energiei și, prin urmare, oferă consumatorilor și comunităților posibilitatea de a se implica mai mult în piața de energie și de a-și controla propriul consum de energie, precum și de a deveni participanți activi în răspunsul părții de consum; consideră că eficiența energetică a sistemului energetic în ansamblu crește odată cu scurtarea lanțului prin care energia primară este transformată în alte forme de energie pentru generarea de căldură utilizabilă; recunoaște, în plus, că o astfel de abordare diminuează pierderile de transport și distribuție, îmbunătățește capacitatea de adaptare a infrastructurii energetice și în același timp oferă oportunități de activități locale întreprinderilor mici și mijlocii; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază complementaritatea dintre legislația privind proiectarea ecologică și etichetarea energetică pe de-o parte și Directiva privind eficiența energetică și Directiva privind performanța energetică a clădirilor, pe de altă parte, în reducerea consumului pentru încălzire și pentru răcire; consideră că aparatele de uz casnic (mașini de spălat rufe, mașini de spălat vase etc.) ar trebui să fie cât mai eficiente posibil și să fie concepute în așa fel încât să poată utiliza sursele de apă caldă din locul în care sunt instalate; consideră, prin urmare, că cerințele de proiectare ecologică și politicile privind etichetarea energetică ar trebui revizuite și îmbunătățite în mod regulat, pentru a se realiza economii suplimentare de energie și pentru a se îmbunătăți competitivitatea prin intermediul unor produse mai inovative și a unor costuri reduse cu energia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește că încălzirea și răcirea constituie cea mai mare parte a cererii de energie a UE; subliniază importanța pe care o are, în tranziția către o aprovizionare cu energie cu emisii reduse de carbon și sigură în sectorul încălzirii și al răcirii, respectarea principiului neutralității tehnologice a resurselor regenerabile disponibile în prezent și a stimulentelor bazate pe piață și a celor din partea statului; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază necesitatea unui cadru favorabil pentru chiriași și pentru cei care locuiesc în clădirile cu mai multe locuințe, pentru a le permite acestora să beneficieze, de asemenea, de autogenerare, de consum de energie din surse regenerabile pentru încălzire și răcire, precum și de măsuri de eficiență energetică, rezolvând astfel provocările reprezentate de stimulentele divergente și, uneori, de normele locative restrictive; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază rolul fundamental al tehnologiilor aferente surselor regenerabile, inclusiv utilizarea biomasei durabile, a energiei aerotermale, geotermale și solare și a celulelor fotovoltaice în combinație cu bateriile electrice pentru încălzirea apei și pentru asigurarea încălzirii și răcii în clădiri, împreună cu instalațiile de stocare termică care pot fi utilizate pentru echilibrarea zilnică sau sezonieră; invită statele membre să ofere stimulente pentru promovarea și adoptarea unor astfel de tehnologii; invită statele membre să pună pe deplin în aplicare directivele în vigoare privind eficiența energetică și performanța energetică a clădirilor, inclusiv cerințele „clădiri cu consum de energie aproape egal cu zero” (nZEB) și strategii de renovare pe termen lung, ținând seama de necesitatea mobilizării de investiții suficiente pentru modernizarea parcurilor lor imobiliare; solicită Comisiei să prezinte o viziune la nivelul UE a unui parc nZEB până în 2050; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că aspectele legate de securitatea energetică în UE se referă în mare măsură la siguranța aprovizionării cu energie termică; consideră, prin urmare, că diversificarea surselor de încălzire este de cea mai mare importanță și invită Comisia să exploreze modalități suplimentare de sprijinire și de accelerare a implementării sporite de tehnologii pe bază de energie termică din surse regenerabile; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că utilizarea unor resurse de cartografiere în scopuri termice, a unor soluții arhitecturale adecvate, a celor mai bune practici de gestionare a instalațiilor și a unor principii de amenajare urbană, inclusiv a unor soluții de rețea urbană precum încălzirea și răcirea centrală la planificarea unor întregi zone rezidențiale și comerciale ar trebui să constituie baza pentru realizarea de construcții eficiente din punct de vedere energetic și cu emisii reduse de dioxid de carbon în diversele zone climatice din Europa; subliniază faptul că un material de construcție izolat în mod corespunzător are o capacitate mare de stocare termică, ceea ce conduce la economii semnificative în materie de încălzire și răcire; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că cererea de energie în sectorul construcțiilor reprezintă circa 40 % din consumul de energie din UE și o treime din cel de gaze naturale și ar putea să fie redusă cu până la trei sferturi dacă se accelerează renovarea clădirilor; subliniază că 85 % din acest consum de energie este utilizat la încălzire și la apa caldă din locuințe și că, prin urmare, modernizarea sistemelor de încălzire vechi și ineficiente, o utilizare sporită a energiei electrice din surse regenerabile, o utilizare mai bună a „căldurii reziduale” prin sisteme de încălzire urbane foarte eficiente, precum și renovarea în profunzime a clădirilor prin îmbunătățirea izolației termice rămân elementele-cheie pentru adoptarea unei abordări mai sigure și mai durabile a furnizării de încălzire; recomandă continuarea creșterii standardelor de eficiență energetică pentru clădiri, luând în considerare și încurajând inovarea tehnică, în special în asigurarea omogenității izolației; mai mult, recomandă sprijinirea în continuare a construcției de clădiri nZEB; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încurajează statele membre să dezvolte strategii de încălzire și răcire pe termen lung bazate pe o abordare integrată, pe o cartografiere armonizată și pe evaluarea făcută în temeiul articolului 14 din Directiva privind eficiența energetică; subliniază că strategia ar trebui să identifice domeniile prioritare de intervenție și să permită planificarea optimizată a energiei urbane; solicită Comisiei să asiste statele membre în acest exercițiu prin elaborarea unor orientări generale pentru strategiile naționale privind încălzirea și răcirea; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atrage atenția asupra efectului economic al renovării și izolării clădirilor, care rezultă adesea în costuri cu până la 50 % mai mici la încălzire și răcire, și invită Comisia să asigure o cofinanțare adecvată pentru inițiativele care vizează renovarea locuințelor publice și a blocurilor de apartamente cu un nivel scăzut de eficiență energetică; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută intenția Comisiei de a elabora un set de măsuri pentru facilitarea renovării clădirilor cu mai multe apartamente; consideră că ar trebui elaborat un set de instrumente armonizate și cuprinzătoare și pentru planificarea energetică a orașelor, cu scopul de a permite cartografierea potențialului local de încălzire și de răcire, renovarea optimizată și integrată a clădirilor și dezvoltarea infrastructurii de încălzire și răcire; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reiterează importanța dezvoltării unor sisteme UE care să furnizeze stimulente pentru reabilitarea eficientă din punct de vedere energetic a clădirilor publice, locuințelor personale și locuințelor sociale, precum și pentru construirea de clădiri noi ecologice, care depășesc cerințele legale minime; |
| --- | --- |

18.

| 19. | Subliniază caracterul local și potențialul încălzirii și răcirii; invită autoritățile locale și regionale să sprijine în continuare modernizarea termică a clădirilor publice, comerciale și rezidențiale existente care au o performanță energetică redusă; subliniază importanța unor inițiative precum Convenția primarilor, care permit punerea în comun a cunoștințelor și a celor mai bune practici; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază necesitatea de a cartografia potențialul local de încălzire și răcire în întreaga Europă, astfel încât orașele să fie în măsură să identifice mai bine resursele disponibile pe plan local și, prin urmare, să poată contribui la creșterea independenței energetice a UE, la stimularea creșterii și a competitivității prin crearea de locuri de muncă locale, care să nu poată fi externalizate și să furnizeze energie curată la prețuri accesibile pentru consumatori; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită autorităților locale să evalueze potențialul existent de încălzire și răcire, precum și nevoile viitoare în materie de încălzire și răcire în regiunile lor, luând în considerare potențialul surselor regenerabile de energie disponibile pe plan local, energia termică din cogenerare și volumele de încălzire centralizată; |
| --- | --- |

21.

| 22. | consideră că ar trebui instituit un sistem de finanțare atractiv pentru gospodăriile situate în afara zonelor cu sisteme de încălzire și răcire centralizate, pentru promovarea noilor tehnologii de încălzire a locuințelor care utilizează surse de energie regenerabile; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită autorităților locale să abordeze problemele specifice ale clădirilor rurale, care tind să fie mai vechi, mai puțin eficiente din punct de vedere energetic, mai puțin benefice pentru sănătate și care tind să asigure un confort termic inferior; |
| --- | --- |

23.

| 24. | consideră că eficiența energetică crește odată cu scurtarea lanțului prin care energia primară este transformată în alte forme de energie pentru generarea de căldură utilizabilă și, luând act de marea diversitate a condițiilor climatice și de altă natură din Uniune, invită Comisia să promoveze instrumente neutre din punct de vedere tehnologic, care să permită fiecărei comunități să conceapă soluții rentabile de reducere a intensității emisiilor de CO2 în sectorul încălzirii și al răcirii; |
| --- | --- |

24.

| 25. | constată că, deși cadrele de reglementare ale UE contribuie la definirea unor obiective generale, este esențial să se înregistreze progrese reale în revoluționarea sectorului încălzirii și răcirii ca parte a unei reforme mai ample a sistemului energetic; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că instrumentele de politică și capacitățile UE nu sunt încă suficient de dezvoltate pentru a stimula transformarea sectorului încălzirii și răcirii, pentru a valorifica la maxim potențialul existent sau pentru a dezvolta soluții pentru reducerea cererii și decarbonizare cu rapiditatea și amploarea necesare; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază importanța rețelelor energetice centralizate care oferă o alternativă la sistemele mai poluante de încălzire individuală, având în vedere că acestea reprezintă un mijloc extrem de eficient și rentabil de furnizare de încălzire și răcire, care include surse regenerabile de energie, încălzire și răcire recuperate și stocarea surplusului de electricitate în perioade de consum redus, oferind prin aceasta flexibilitate rețelei; subliniază că este necesar să se integreze o parte mai mare de surse regenerabile de energie, având în vedere că peste 20 % din încălzirea și răcirea centralizată sunt deja produse din energie regenerabilă, în conformitate cu articolul 14 din Directiva privind eficiența energetică, care prevede evaluări cuprinzătoare ale potențialului pentru încălziri și răciri centralizate eficiente; solicită modernizarea și extinderea sistemelor de încălzire centralizată existente pentru trecerea la alternative cu eficiență înaltă și regenerabile; încurajează statele membre să introducă mecanisme fiscale și financiare pentru a încuraja dezvoltarea și utilizarea încălzirii și răcirii centrale și să înlăture barierele normative; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită Comisiei să analizeze temeinic evaluările cuprinzătoare ale statelor membre privind potențialul de cogenerare și de încălzire centralizată în conformitate cu articolul 14 din Directiva privind eficiența energetică, astfel încât aceste planuri să reflecte potențial economic real al acestor soluții și să furnizeze o bază solidă pentru politici în conformitate cu obiectivele UE; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că în aglomerările urbane cu o mare densitate a populației este imperativ ca utilizarea de sisteme individuale sau centralizate de încălzire/răcire ineficiente și nesustenabile să fie înlocuite treptat cu sisteme de încălzire/răcire eficiente sau să fie modernizate cu tehnologii de încălzire/răcire de ultimă generație și să treacă la sisteme locale de cogenerare cu eficiență ridicată și la alternative din surse regenerabile; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită Comisia ca, în cadrul inițiativelor sale referitoare la Directiva privind energia din surse regenerabile și la structura pieței, să propună măsuri care să contribuie la dezvoltarea unui sistem energetic mai eficient și flexibil prin integrarea în continuare a sistemelor de energie electrică, de încălzire și răcire; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Comisia să stabilească un cadru european comun pentru a promova și a asigura certitudinea juridică în materie de autogenerare, în special prin încurajarea și sprijinirea cooperativelor de vecinătate care utilizează surse regenerabile de energie; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită crearea unui indicator al cererii de energie pentru încălzire și răcire pentru clădiri la nivel național; |
| --- | --- |

32.

| 33. | solicită o abordare strategică pentru reducerea emisiilor de CO2 rezultate din cererea de încălzire și răcire la nivel industrial prin îmbunătățirea eficienței proceselor, prin înlocuirea combustibililor fosili cu surse durabile și prin integrarea industriilor în mediul de energie termică înconjurător; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază potențialul imens pe care îl prezintă concentrarea fluxurilor de energie și de resurse în vederea economisirii de energie primară, îndeosebi în mediile industriale în care, cu ajutorul sistemului în cascadă, excesul de căldură sau de frig dintr-un proces poate fi reutilizat de un alt proces care necesită temperaturi mai moderate și, dacă este posibil, pentru încălzirea și răcirea clădirilor prin intermediul sistemelor centralizate de termoficare; |
| --- | --- |

34.

| 35. | observă că instalațiile de încălzire depășite, cu o eficiență energetică scăzută, ar trebui înlocuite de urgență cu cele mai bune alternative disponibile, compatibile pe deplin cu obiectivele UE privind energia și schimbările climatice, cum ar fi instalații de cogenerare ecologice, care utilizează carburanți durabili, în conformitate cu criteriile de durabilitate pentru biomasă; |
| --- | --- |

35.

| 36. | constată că încălzirea și răcirea țin de un sector cu un puternic specific local, întrucât disponibilitatea și infrastructura, precum și cererea de încălzire depind în principal de circumstanțele locale; |
| --- | --- |

36.

| 37. | este de acord cu Comisia că, după cum se afirmă în strategia privind încălzirea, potențialul economic al cogenerării nu este valorificat, și invită Comisia și statele membre să continue să promoveze sisteme de cogenerare și de termoficare centralizată cu eficiență înaltă, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la starea uniunii energetice (COM(2015)0572); |
| --- | --- |

37.

| 38. | consideră că este necesară o abordare la nivel de sistem a răcirii, inclusiv pentru mediul construit, precum și alte activități, cum ar fi transportul frigorific; |
| --- | --- |

38.

| 39. | este de părere că, în zona cu climă temperată a Europei, sistemele reversibile de încălzire și răcire care utilizează pompe de căldură eficiente ar putea deveni foarte importante în anumite condiții, având în vedere flexibilitatea de care dispun; subliniază faptul că sistemele de încălzire hibride, care furnizează energie termică din două sau mai multe surse de energie, pot facilita creșterea rolului încălzirii pe bază de energie din surse regenerabile, în special în clădirile existente, unde acestea pot fi introduse fără a necesita lucrări importante de renovare; invită Comisia și statele membre să pună la dispoziție, în privința pompelor de căldură, metode de calcul armonizate adecvate și să promoveze și să facă schimb de bune practici privind mecanismele de sprijinire a unor soluții eficiente, durabile și cu emisii reduse de carbon, adaptate diferitelor nevoi termice; |
| --- | --- |

39.

| 40. | încurajează Comisia să monitorizeze îndeaproape respectarea legislației UE în materie de gaze fluorurate cu efect de seră, în vederea reducerii emisiilor de astfel de gaze în atmosferă; solicită Comisiei să garanteze că utilizarea agenților frigorifici alternativi este sigură, rentabilă și în acord cu celelalte obiective ale UE din domeniul mediului, schimbărilor climatice și eficienței energetice; |
| --- | --- |

40.

| 41. | consideră că statele membre ar trebui să analizeze posibilitatea de a utiliza căldura din apele geotermale, din energia recuperată direct din procesele industriale și din alte surse de căldură de temperatură joasă, cum ar fi căldura din minele din adâncuri pentru încălzire (răcire), care ar putea, cu ajutorul unor pompe de căldură enorme, să furnizeze căldură pentru orașe întregi prin intermediul rețelelor centralizate de încălzire existente sau a unora noi, nu doar pentru clădiri individuale, dacă există sau se instalează o infrastructură de încălzire centralizată adecvată; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază rolul tehnologiilor capabile să reducă atât cererea de energie termică, cât și emisiile de gaze cu efect de seră, cum ar fi utilizarea energiei geotermale cu entalpie redusă, sistemele centralizate de încălzire/răcire pe bază de energie din surse regenerabile, centralele electrice de mici dimensiuni care produc energie prin cogenerare sau trigenerare pe bază de gaz natural și/sau biometan, sau combinații ale acestora; |
| --- | --- |

42.

| 43. | consideră că instalațiile de stocare a energiei termice care utilizează rezistența electrică în afara orelor de vârf (de exemplu prin stocarea energiei sub formă de căldură) și care, prin urmare, îmbunătățesc calitatea aprovizionării cu energie electrică prin facilitarea integrării de surse regenerabile flexibile, ar putea juca un rol extrem de important pentru încălzire și ar ajuta la echilibrarea rețelei și la reducerea producției de energie, a importurilor și a prețurilor; |
| --- | --- |

43.

| 44. | consideră că fluxurile calorice reziduale, calde și reci, obținute prin procesele industriale și prin cogenerare în producția energiei electrice în centralele electrice convenționale, din clădirile rezidențiale bine izolate și din micro-generare ar trebui să joace un rol mult mai important în domeniul încălzirii și răcirii decât în trecut; subliniază că exploatarea fluxurilor calorice reziduale, calde și reci, ar trebui să fie recunoscută și încurajată prin cercetare, întrucât reprezintă o oportunitate importantă pentru investiții și inovare; subliniază că industriile și clădirile rezidențiale sau de servicii situate în apropierea acestora ar putea fi încurajate să coopereze și să își pună în comun producția și nevoile de energie; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că finanțarea sau proprietatea publică a infrastructurii centralizate de încălzire nu ar trebui să contribuie la un blocaj tehnologic costisitor într-o infrastructură cu emisii ridicate de carbon; invită autoritățile naționale, regionale și locale să examineze sprijinul financiar public destinat infrastructurii centralizate de încălzire din perspectiva obiectivului UE de reducere, până în 2050, cu 80 % – 95 % a emisiilor de gaze cu efect de seră în comparație cu nivelurile din 1990 și o tranziție ordonată a economiei energetice; |
| --- | --- |

45.

| 46. | consideră că integrarea producției, a consumului și a reutilizării frigului rezidual creează beneficii ecologice și economice și reduce cererea de energie primară pentru răcire; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază că valorificarea energetică a deșeurilor va continua să joace un rol semnificativ în sectorul încălzirii, dat fiind că opțiunile alternative sunt deseori depunerea în depozite gunoi și utilizarea combustibililor fosili, și reamintește că gradul de reciclare trebuie să crească; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită statele membre să utilizeze mijloace juridice și economice pentru a accelera eliminarea treptată a cuptoarelor învechite ce utilizează combustibili solizi, cu o eficiență energetică mai mică de 80 % și să le înlocuiască, dacă este posibil, cu sisteme de termoficare eficiente și durabile la nivel local (cum sunt sistemele de încălzire centralizată) sau la nivel micro (cum sunt sistemele geotermale și cele solare); |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază că introducerea unor sisteme de încălzire inteligente poate ajuta consumatorii să înțeleagă mai bine consumul de energie și să își reînnoiască sistemele de încălzire ineficiente, promovând economisirea de energie; |
| --- | --- |

49.

| 50. | reamintește Comisiei și statelor membre că 75 % din parcul imobiliar existent la nivel european este ineficient din punct de vedere energetic și că, potrivit estimărilor, 90 % din aceste clădiri vor fi încă în uz până în 2050; subliniază, prin urmare, necesitatea urgentă de a viza în special aceste clădiri pentru lucrări ample de renovare; |
| --- | --- |

50.

| 51. | solicită Comisiei să redacteze un plan, ca parte a programului de „valorificare energetică a deșeurilor”, de promovare și exploatare a contribuției potențiale a utilizării durabile a deșeurilor organice pentru încălzire și răcire în cadrul sistemelor centrale de încălzire și răcire; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că biogazul reprezintă o sursă durabilă importantă pentru sistemele de încălzire și răcire și că, din acest motiv, este necesar să se stabilească un obiectiv clar pentru reciclarea deșeurilor organice în vederea stimulării investițiilor în colectarea și tratarea deșeurilor biologice; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită statele membre să elimine treptat din zonele urbane utilizarea cuptoarelor învechite pentru încălzire, care generează emisii „de joasă înălțime” – eliberând în atmosferă gaze naturale pirolitice în urma combustiei incomplete, NOx, funingine, particule și cenușă zburătoare, dispersate prin convecție – în încălzirea aglomerărilor urbane și să promoveze, prin stimulente, utilizarea de alternative durabile, inclusiv din surse regenerabile; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită statele membre să ia măsuri pentru a elimina treptat cuptoarele și cazanele ineficiente din punct de vedere energetic care utilizează păcură și cărbune și care în prezent alimentează peste jumătate din parcul imobiliar din mediul rural; consideră că furnizarea de energie ar trebui să provină din surse cu emisii scăzute de carbon și din surse regenerabile; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază faptul că încălzirea centralizată bazată pe surse regenerabile de energie împiedică răspândirea sistemelor de încălzire individuale care contribuie într-o mai mare măsură la poluarea aerului din zonele rezidențiale și care sunt mult mai dificil de controlat decât sistemele de încălzire centralizate extinse; subliniază însă că infrastructura și condițiile climatice diferă în cadrul Uniunii și că aceste sisteme trebuie, prin urmare, modernizate pentru a le crește eficiența; solicită, prin urmare, o analiză a nevoii de susținere a infrastructurii de încălzire centralizate și a practicilor de impozitare a surselor regenerabile de energie și a încălzirii centralizate; |
| --- | --- |

55.

| 56. | consideră că statele membre ar trebui să ia de urgență măsuri pentru eliminarea treptată a cuptoarelor cu temperatură scăzută utilizate pentru arderea combustibililor fosili solizi și a deșeurilor organice, care, în timpul procesului de combustie, eliberează în atmosferă o varietate de substanțe nocive; consideră că statele membre ar trebui, în măsura posibilului, să încurajeze eliminarea treptată a vechilor și ineficientelor șemineuri în care se arde lemn în orașele aglomerate și să faciliteze înlocuirea lor cu alternative moderne, eficiente, care protejează mediul și sănătatea, concomitent cu inițiative de sensibilizare a populației cu privire la riscurile potențiale la adresa sănătății și cele mai bune practici în cazul incendiilor forestiere; |
| --- | --- |

56.

| 57. | invită Comisia și statele membre să elimine lacunele de reglementare care decurg din Directiva privind proiectarea ecologică și din Directiva privind instalațiile medii de ardere, și care conduc la relocarea emisiilor de la instalații mai mici de 1 MW, care nu intră în domeniul de aplicare al directivelor; |
| --- | --- |

57.

| 58. | consideră că creșterea nevoii de răcire necesită o analiză aprofundată a acestei probleme, inclusiv o abordare integrată a întregului lanț de răcire – de la cererea de răcire industrială de la temperaturi ridicate până la răcirea pentru consumatorii casnici și cerințele de răcire în industria alimentară; |
| --- | --- |

58.

| 59. | constată că disponibilitatea unor date de calitate este o condiție prealabilă pentru ca consumatorii și autoritățile să poată face alegeri raționale privind eficiența energetică și soluțiile de încălzire; subliniază importanța extinderii posibilităților oferite de digitalizare în sectorul încălzirii și răcirii; invită Comisia să elaboreze o definiție și o metodologie de calcul pentru răcirea din surse regenerabile; |
| --- | --- |

59.

| 60. | consideră că schimbătoarele de căldură care utilizează apa în mod eficient pot juca un rol vital pentru răcire în procesele industriale prin transferul de căldură spre corpurile de apă naturale situate aproape de locurile de depozitare a produselor, unde temperaturile nu depășesc 6 oC pe întreg parcursul anului (răcire gratuită); |
| --- | --- |

60.

| 61. | consideră că pilele de combustie staționare de înaltă putere ar putea, în viitorul foarte apropiat, să constituie o alternativă ecologică la cărbune în calitate de combustibil solid; |
| --- | --- |

61.

| 62. | consideră că transformarea energiei electrice în gaze are un mare potențial viitor ca modalitate de stocare și de transmitere a energiei din surse regenerabile, precum și de utilizare a acesteia în scopul generării centrale și locale de căldură; observă că utilizarea transformării energiei electrice în gaze este o modalitate eficientă de utilizare a energiei din surse regenerabile pentru producerea de energie termică, în special în aglomerările urbane, datorită posibilității de a utiliza infrastructura existentă; prin urmare, invită Comisia și statele membre să promoveze proiecte de cercetare și proiecte-pilot referitoare la transformarea energiei electrice în gaze; |
| --- | --- |

62.

| 63. | consideră că strategia Uniunii Europene privind încălzirea și răcirea inovatoare necesită cercetare intensivă, oferind o bază pentru crearea industriilor care produc echipamente ecologice în acest scop; |
| --- | --- |

63.

| 64. | subliniază beneficiile cercetării și ale inovării tehnologice pentru industria europeană, prin consolidarea avantajului său competitiv și a viabilității comerciale, precum și prin contribuția la obiectivele UE în materie de energie și schimbări climatice; subliniază, în acest context, că este necesar să se intensifice cercetarea, dezvoltarea și inovarea în domeniul eficienței energetice și al tehnologiilor de încălzire și răcire care utilizează energie din surse regenerabile cu scopul de a reduce costurile, de a consolida performanța și de a spori utilizarea și integrarea în sistemul energetic; invită Comisia să colaboreze cu părțile interesate din sector pentru a menține foi de parcurs tehnologice actualizate privind încălzirea și răcirea din surse regenerabile în vederea coordonării, a monitorizării și a identificării lacunelor în dezvoltarea tehnologiilor din acest domeniu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | consideră că, având în vedere necesitatea urgentă de a obține rezultate rapide și eficiente în cadrul procesului de termo-modernizare a sectorului termic al Uniunii Europene, aceasta ar trebui să se concentreze asupra cercetării pentru a spori utilizarea celor mai bune tehnologii disponibile în prezent; |
| --- | --- |

65.

| 66. | consideră că cercetarea efectuată în cadrul programului-cadru Orizont 2020 ar trebui să acopere dezvoltarea de soluții durabile de încălzire și răcire, de tehnologii de valorificare a căldurii reziduale și a frigului rezidual, de noi materiale cu conductivitate termică maximă (schimbătoare de căldură), conductivitate minimă — de exemplu rezistență termică maximă (izolare termică) și rate maxime de acumulare a căldurii (depozite de căldură); |
| --- | --- |

66.

| 67. | consideră că ar trebui înregistrate progrese în cadrul programului-cadru Orizont 2020 în cercetarea și dezvoltarea cu privire la sisteme și materiale durabile și eficiente pentru încălzire și răcire, precum soluții de generare și stocare a energiei din surse regenerabile la scară mică, sisteme centralizate de încălzire și răcire, cogenerare, materiale izolante și materiale inovatoare, ca de pildă geamuri structurale care lasă să intre niveluri înalte de radiații cu undă scurtă (lumină solară) din exterior și lasă să iasă doar un nivel minim de radiație termică cu undă lungă care, altfel, ar scăpa spre exterior; |
| --- | --- |

67.

| 68. | subliniază importanța realizării de cercetări științifice extinse pentru dezvoltarea de soluții tehnologice inovatoare, menite să propună aparate casnice și întregi sisteme de încălzire și de răcire care să fie eficiente din punct de vedere energetic și să funcționeze pe bază de energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

68.

| 69. | solicită o revizuire, axată pe menținerea neutralității tehnologice și a rentabilității, a legislației actuale, prin care să se asigure faptul că o tehnologie nu este promovată sau discreditată în raport cu altă tehnologie – de exemplu, energia din surse regenerabile produsă la nivel local, cum ar fi prin panouri solare rezidențiale sau în apropierea unei clădiri, ar trebui să fie luată în considerare la calcularea performanței energetice a clădirii, indiferent de sursa de energie utilizată; |
| --- | --- |

69.

| 70. | subliniază importanța combinării celor mai avansate tehnologii cu un management inteligent al energiei, de exemplu prin domotică și prin sisteme inteligente de control al căldurii, mai ales într-o lume conectată unde aparatul se poate adapta cu ușurință la condițiile meteorologice și la semnalele prețului la energie electrică și poate contribui la stabilizarea rețelei prin reorientarea cererii; invită Comisia să integreze mai bine tehnologiile inteligente în inițiativele relevante ale uniunii energetice, pentru a asigura interconectivitatea reală a aparatelor inteligente, locuințe conectate și clădiri inteligente cu rețele inteligente; consideră că astfel de soluții ar trebui promovate cu ocazia renovării parcului imobiliar existent, întrucât ele ar putea ajuta consumatorii să își înțeleagă mai bine modelele de consum și să își ajusteze sistemul de încălzire în consecință; |
| --- | --- |

70.

| 71. | subliniază că sectorul construcțiilor are un potențial ridicat în reducerea cererii de energie și a emisiilor de CO2; subliniază că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a crește ritmul de renovare a clădirilor; constată că, pentru a realiza acest lucru, este nevoie de stimulente financiare atractive, de disponibilitatea unor experți cu înaltă calificare, la diferite niveluri, de schimburi de bune practici și de promovarea celor mai bune dintre acestea; |
| --- | --- |

71.

| 72. | invită Comisia să identifice și să elimine barierele rămase în calea măsurilor de eficiență energetică, în special a renovării locuințelor, și să dezvolte o piață reală a eficienței energetice pentru a stimula schimbul de bune practici și a asigura disponibilitatea produselor și a soluțiilor pe teritoriul UE cu scopul de a construi o veritabilă piață unică a produselor și serviciilor eficiente energetic; subliniază potențialul de creare de locuri de muncă și de creștere economică pe care îl are nu doar lansarea unor astfel produse și servicii, ci și întreținerea continuă și operarea de zi cu zi a unui sistem energetic integrat care asigură încălzire și răcire; |
| --- | --- |

72.

| 73. | consideră că industria are nevoie de semnale clare din partea decidenților politici, pentru a realiza investițiile necesare în realizarea obiectivelor energetice ale UE; subliniază necesitatea unor obiective ambițioase și obligatorii, precum și a unui cadru de reglementare care să stimuleze inovarea, fără a crea sarcini administrative inutile, în vederea promovării optime a soluțiilor de încălzire și răcire eficiente din punctul de vedere al costurilor și durabile din punct de vedere ecologic; |
| --- | --- |

73.

| 74. | consideră că investițiile în eficiența energetică a clădirilor ar trebui să fie însoțite de investiții în surse regenerabile de energie pentru încălzire și răcire; consideră că sinergiile care se regăsesc între eficiența energetică a clădirilor și încălzirea și răcirea din surse regenerabile de energie constituie o oportunitate remarcabilă pentru tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon; salută eforturile depuse la nivel național în ceea ce privește creșterea numărului de clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero; |
| --- | --- |

74.

| 75. | recomandă să se conceapă sisteme individuale de renovare termică pentru principalele puncte de interes arhitecturale, cu un accent dublu pe investițiile destinate exteriorului clădirii, combinate cu optimizarea sistemelor de control și de automatizare, precum și pe furnizarea unor servicii eficiente de încălzire și răcire, având grijă, în același timp, să nu aducă atingere stilului arhitectural unic al clădirilor în cauză; |
| --- | --- |

75.

| 76. | constată că proiectarea arhitecturală a clădirilor inteligente ar trebui să adopte o abordare holistică pentru a asigura confortul termic (răcire) prin forma și masa clădirilor, adaptarea spațiului și ajustarea parametrilor, cum ar fi cantitatea de lumină naturală și ventilație și intensitatea de recuperare, asigurând, totodată, costuri reduse de funcționare; |
| --- | --- |

76.

| 77. | subliniază importanța auditurilor standardizate în domeniul energiei termice, precum și rentabilitatea remedierii problemelor cu ajutorul izolațiilor industriale în vederea economisirii energiei și a reducerii emisiilor; subliniază că costurile energiei industriale ar putea fi reduse și mai mult prin intermediul investițiilor în tehnologiile durabile existente și atestate; |
| --- | --- |

77.

| 78. | subliniază că fondurile structurale și de investiții europene sunt un instrument important pentru modernizarea sistemului energetic; consideră că restricțiile impuse până în prezent în cazul finanțărilor din FEDR destinate priorității referitoare la tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon nu au fost eficace; consideră că, pentru perioada de programare de după 2020, procentajul din buget alocat pentru această prioritate ar trebui să fie majorat; |
| --- | --- |

78.

| 79. | subliniază importanța asigurării accesului la finanțare, atât pe termen scurt cât și pe termen lung, pentru investiții în proiecte de orice dimensiune legate de modernizarea sectorului încălzirii și răcirii, inclusiv pentru încălzirea și răcirea centralizate, modernizarea rețelei de infrastructură actuale, modernizarea sistemelor de încălzire, inclusiv trecerea la surse regenerabile și accelerarea ritmului de renovare a clădirilor; invită Comisia, în acest sens, să elaboreze un mecanism financiar solid, inovativ și pe termen lung; subliniază rolul pe care l-ar putea juca Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) și alte fonduri europene aplicabile, precum cele disponibile de la Banca Europeană de Investiții (BEI) sau prin schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) în materie de finanțare și asistență tehnică, contribuind la atractivitatea proiectelor pentru investitori prin oferirea unor condiții de reglementare stabile, în special prin minimizarea birocrației și prin includerea unui proces rapid de depunere a cererilor și de aprobare; invită Comisia să consolideze dispozițiile actuale privind încălzirea și răcirea în perioada de programare de după 2020 pentru toate fondurile europene aplicabile și solicită eliminarea barierelor care împiedică autoritățile locale să aloce resurse utile renovării clădirilor publice; sprijină inițiativa de finanțare inteligentă pentru clădiri inteligente, care promovează o asimilare sporită a măsurilor de eficiență energetică în combinație cu sursele regenerabile de energie în sectorul construcțiilor; consideră că modernizarea și izolarea termică a clădirilor ar trebui să aibă prioritate față de alte măsuri în ceea ce privește accesul la finanțare, având în vedere potențialul enorm al acestora de creare de locuri de muncă; |
| --- | --- |

79.

| 80. | reiterează necesitatea utilizării fondurilor structurale pentru o gamă mai largă de clădiri și de modernizări ale sistemului de construcții, în special sub formă de credite preferențiale pentru proprietarii privați de clădiri, ceea ce ar facilita o evoluție mult mai puternică către o modernizare extrem de necesară a clădirilor existente, mai ales în părțile mai puțin dezvoltate ale UE; |
| --- | --- |

80.

| 81. | subliniază că, pentru a stimula îmbunătățiri în sectorul încălzirii și al răcirii, Comisia ar trebui să utilizeze pe deplin „condiționalitățile ex ante” prevăzute la articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și să se asigure că legislația UE existentă și măsurile relevante privind încălzirea și răcirea sunt transpuse și puse în aplicare în mod corespunzător; |
| --- | --- |

81.

| 82. | consideră că orientările privind ajutoarele de stat pentru tehnologii eficiente, care sunt indispensabile pentru o decarbonizare a sectorului încălzirii și al răcirii, în special în ceea ce privește soluțiile la nivelul comunității, ar trebui să țină seama de necesitatea unui sprijin public corespunzător; |
| --- | --- |

82.

| 83. | consideră că inițiative precum instrumentul Asistență europeană pentru energie locală (ELENA), Orașe și comunități inteligente și noua Convenție integrată a primarilor pentru climă și energie ar putea sprijini operatorii locali și regionali în modernizarea sistemelor energetice ale clădirilor; |
| --- | --- |

83.

| 84. | solicită Comisiei să se asigure că bugetul Uniunii este utilizat în conformitate cu obiectivele privind decarbonizarea și eficiența energetică; |
| --- | --- |

84.

| 85. | invită statele membre să adopte măsuri specifice pentru a stimula intens îmbunătățirile eficienței energetice și utilizarea la scară mai largă a schemelor de sprijin pentru energia din surse regenerabile în gospodăriile cu venituri reduse și vulnerabile; invită Comisia să aloce o cotă mult mai mare din fondurile UE pentru programele privind eficiența energetică și sursele regenerabile de energie pentru gospodăriile vulnerabile și marcate de sărăcia energetică și să ofere orientări statelor membre privind măsurile specifice legate de sărăcia energetică; |
| --- | --- |

85.

| 86. | consideră că cetățenii ar trebui să fie mai bine informați cu privire la consumul de energie al gospodăriilor lor, la posibilele economii de energie, precum și la beneficiile modernizării sistemelor lor de încălzire pe bază de surse regenerabile de energie, inclusiv cu privire la posibilitatea de a produce și de a consuma propria energie din surse regenerabile pentru încălzire și răcire; |
| --- | --- |

86.

| 87. | consideră că statele membre trebuie să se asigure – printre altele, prin campanii de informare, ghișee unice, scheme de achiziții comune (sprijinirea consumatorilor să se grupeze și să facă achiziții la prețuri reduse) și gruparea proiectelor individuale (aducerea mai multor proiecte mici într-un cluster mai larg, pentru a le permite să găsească investiții în condiții mai avantajoase) – că consumatorii sunt pe deplin conștienți și au acces la beneficiile economice și tehnologice ale sistemelor durabile de încălzire și răcire și la îmbunătățiri ale eficienței energetice, astfel încât să poată face cele mai bune alegeri în funcție de circumstanțele proprii și să beneficieze de îmbunătățirile disponibile pe plan economic, de sănătate și în calitatea vieții; constată că gospodăriile situate în regiuni îndepărtate și izolate ar putea avea nevoie de o atenție deosebită și de soluții unice; subliniază potențialul „prosumatorilor” în stabilirea unor sisteme energetice care asigură încălzire și răcire din surse regenerabile; subliniază importanța educației continue, a formării profesionale, a certificării și a controlului instalatorilor și arhitecților, întrucât aceștia sunt primul punct de contact pentru consumatorii casnici; |
| --- | --- |

87.

| 88. | consideră că formarea continuă a experților care evaluează starea termică a clădirilor și eficiența modului în care acestea sunt încălzite (răcite) este esențială; consideră că grupurile de servicii amplasate în mod optim, care sunt accesibile utilizatorilor finali, devin o necesitate; |
| --- | --- |

88.

| 89. | subliniază importanța de a oferi consumatorilor libertatea de a alege dintr-o varietate de tehnologii de încălzire de înaltă eficiență și bazate pe energie din surse regenerabile, care să răspundă cel mai bine nevoilor lor personale; |
| --- | --- |

89.

| 90. | subliniază că este necesar, prin urmare, să li se permită consumatorilor ca, prin informare și stimulente, să accelereze modernizarea sistemelor de încălzire vechi și ineficiente, pentru a obține o eficiență energetică sporită, care poate fi deja atinsă prin utilizarea tehnologiilor existente, inclusiv a sistemelor de încălzire bazate pe surse regenerabile; subliniază lipsa de informare în rândul consumatorilor cu privire la slaba performanță, în cele mai multe cazuri, a sistemelor lor de încălzire; invită Comisia să prezinte propuneri pentru a contribui la sensibilizarea cu privire la sistemele existente de încălzire și răcire și la sporirea ratei de modernizare a acestora, ca parte din viitoarea revizuire a directivei privind performanța energetică a clădirilor; de asemenea, să analizeze posibilitatea introducerii unui sistem de etichetare energetică pentru sistemele de încălzire aflate în funcțiune; |
| --- | --- |

90.

| 91. | subliniază rolul activ pe care îl pot avea consumatorii în tranziția către un sistem de încălzire și răcire european durabil; consideră că un rezultat eficient al noului regulament privind „etichetarea energetică”, prin care se introduc bareme inovatoare pentru noile etichete, care permit evidențierea diferențelor dintre produse în funcție de eficiența lor energetică, poate ajuta consumatorii în alegerea sistemelor în funcție de economiile la energie și poate contribui la reducerea facturilor; |
| --- | --- |

91.

| 92. | îndeamnă Comisia și statele membre să elaboreze strategii specifice pentru a aborda problema tot mai răspândită a sărăciei energetice, pentru a ajuta toți consumatorii, în special pe cei mai vulnerabili, să își amelioreze condițiile de locuit, de încălzire și răcire, la nivel individual sau colectiv, indiferent dacă sunt proprietari sau chiriași; |
| --- | --- |

92.

| 93. | subliniază necesitatea atingerii unui nivel ridicat de independență energetică prin utilizarea prioritară a resurselor locale; |
| --- | --- |

93.

| 94. | solicită utilizarea căldurii reziduale emise de concernele industriale existente pentru încălzirea locuințelor; |
| --- | --- |

94.

| 95. | este de părere că principala modalitate de a combate sărăcia energetică este de a reduce costurile generale ale încălzirii pentru gospodăriile individuale, asigurându-se că eficiența energetică va crește semnificativ în cele trei etape principale de utilizare a energiei: în timpul conversiei din energie primară în energie utilă, în timpul transportului ulterior al energiei respective, precum și, în special, în timpul utilizării de către utilizatorul final; solicită statelor membre să ia măsuri în domeniul eficienței energetice și să considere o adevărată prioritate trecerea la sisteme de încălzire și răcire care utilizează energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

95.

| 96. | consideră că este important ca o parte din finanțarea pentru eficiența energetică să fie alocată îmbunătățirilor destinate gospodăriilor afectate de sărăcie energetică sau persoanelor care locuiesc în zonele cele mai defavorizate, acordându-le, de exemplu, un ajutor pentru investiții în echipamente de încălzire și răcire mai eficiente din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

96.

| 97. | consideră că, în temeiul Directivei privind eficiența energetică, statele membre ar trebui să elaboreze planuri statale de renovare a clădirilor în vederea transformării acestora în clădiri eficiente din punct de vedere energetic, nu în ultimul rând prin oferirea de stimulente pentru renovarea clădirilor deținute de persoane fizice, și că aceste planuri ar trebui să cuprindă și măsuri specifice pentru cele mai vulnerabile grupuri, pentru a contribui la combaterea sărăciei energetice; |
| --- | --- |

97.

| 98. | invită Comisia ca, în contextul punerii în aplicare a Directivei privind eficiența energetică, să ofere formare practicienilor din domeniul auditului și planificării eficienței energetice și să ajute persoanele particulare, în special grupurile cele mai vulnerabile, să desfășoare activități de acest gen; |
| --- | --- |

98.

| 99. | subliniază că, dacă, pe de-o parte, multe dintre clădirile europene se confruntă în prezent cu problema pierderilor de energie din cauza izolării lor necorespunzătoare și a sistemelor de încălzire vechi și ineficiente, pe de altă parte, sărăcia energetică afectează aproape 11 % din populația UE; |
| --- | --- |

99.

| 100. | invită Comisia, statele membre și autoritățile locale ca, având în vedere riscul unor posibile crize viitoare de aprovizionare cu gaz, să integreze pe deplin producția de biogaz obținut din procesarea gunoiului de grajd în punerea în aplicare a economiei circulare; |
| --- | --- |

100.

| 101. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Comisiei prezenta rezoluție. |
| --- | --- |

101.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0094.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 104.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0266.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0444.

(5)  Comunicarea Comisiei (2014) intitulată „Eficiența energetică și contribuția sa la securitatea energetică și cadrul pentru politica privind schimbările climatice și energia pentru 2030” (COM(2014)0520).

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/49 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/49

---

P8_TA(2016)0335

Îmbunătățirea competitivității IMM-urilor

Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la punerea în aplicare a obiectivului tematic „îmbunătățirea competitivității IMM-urilor” [articolul 9 punctul 3 din Regulamentul privind dispozițiile comune] (2015/2282(INI))

(2018/C 204/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 9 punctul 3 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 privind dispozițiile comune, prin care se stabilește obiectivul tematic de îmbunătățire a competitivității IMM-urilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 punctul 3 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 privind dispozițiile comune, prin care se stabilește obiectivul tematic de îmbunătățire a competitivității IMM-urilor,

| — | având în vedere articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 privind dispozițiile comune referitor la instrumentele financiare sprijinite de fondurile ESI, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 privind dispozițiile comune referitor la instrumentele financiare sprijinite de fondurile ESI,

| — | având în vedere poziția sa din 15 aprilie 2014 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Uniunii la un program de cercetare și dezvoltare derulat în comun de mai multe state membre pentru a sprijini întreprinderile mici și mijlocii care desfășoară activități de cercetare (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 15 aprilie 2014 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Uniunii la un program de cercetare și dezvoltare derulat în comun de mai multe state membre pentru a sprijini întreprinderile mici și mijlocii care desfășoară activități de cercetare (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 5 februarie 2013 referitoare la îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 5 februarie 2013 referitoare la îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor (2),

| — | având în vedere Directiva 2011/7/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 2011 privind combaterea întârzierii în efectuarea plăților în tranzacțiile comerciale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/7/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 2011 privind combaterea întârzierii în efectuarea plăților în tranzacțiile comerciale,

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2015 referitoare la oportunitățile de creștere ecologică pentru IMM-uri (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2015 referitoare la oportunitățile de creștere ecologică pentru IMM-uri (3),

| — | având în vedere programul COSME pentru întreprinderile mici și mijlocii, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul COSME pentru întreprinderile mici și mijlocii,

| — | având în vedere sondajul Eurobarometru privind IMM-urile, eficiența resurselor și piețele pentru produsele ecologice (Eurobarometrul Flash nr. 381) și sondajul Eurobarometru privind rolul sprijinului public în comercializarea inovațiilor (Eurobarometrul Flash nr. 394), |
| --- | --- |

—

având în vedere sondajul Eurobarometru privind IMM-urile, eficiența resurselor și piețele pentru produsele ecologice (Eurobarometrul Flash nr. 381) și sondajul Eurobarometru privind rolul sprijinului public în comercializarea inovațiilor (Eurobarometrul Flash nr. 394),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 decembrie 2008 privind măsurile de îmbunătățire a mediului pentru IMM-uri în Europa – Actul privind întreprinderile mici („Small Business Act”) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 decembrie 2008 privind măsurile de îmbunătățire a mediului pentru IMM-uri în Europa – Actul privind întreprinderile mici („Small Business Act”) (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 iunie 2008, intitulată „Gândiți mai întâi la scară mică: Un «Small Business Act» pentru Europa” (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 iunie 2008, intitulată „Gândiți mai întâi la scară mică: Un «Small Business Act» pentru Europa” (COM(2008)0394),

| — | având în vedere Carta europeană pentru întreprinderile mici, adoptată de Consiliul European la reuniunea sa de la Feira din 19-20 iunie 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta europeană pentru întreprinderile mici, adoptată de Consiliul European la reuniunea sa de la Feira din 19-20 iunie 2000,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2011 referitoare la aspectele practice privind revizuirea instrumentelor UE pentru sprijinirea finanțelor IMM-urilor în cadrul următoarei perioade de programare (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2011 referitoare la aspectele practice privind revizuirea instrumentelor UE pentru sprijinirea finanțelor IMM-urilor în cadrul următoarei perioade de programare (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2012 referitoare la întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile): competitivitate și oportunități de afaceri (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2012 referitoare la întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile): competitivitate și oportunități de afaceri (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la tema „specializarea inteligentă”: crearea unei rețele a centrelor de excelență pentru o politică de coeziune eficientă (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la tema „specializarea inteligentă”: crearea unei rețele a centrelor de excelență pentru o politică de coeziune eficientă (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la „Investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică: promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în Uniunea Europeană” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la „Investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică: promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în Uniunea Europeană” (8),

| — | având în vedere Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) (9),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 iunie 2014, intitulată „Cercetarea și inovarea ca surse de reînnoire a creșterii” (COM(2014)0339), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 iunie 2014, intitulată „Cercetarea și inovarea ca surse de reînnoire a creșterii” (COM(2014)0339),

| — | având în vedere al șaselea raport al Comisiei din 23 iulie 2014 privind coeziunea economică, socială și teritorială, intitulat „Investiții pentru locuri de muncă și creștere”, |
| --- | --- |

—

având în vedere al șaselea raport al Comisiei din 23 iulie 2014 privind coeziunea economică, socială și teritorială, intitulat „Investiții pentru locuri de muncă și creștere”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014, intitulată „Un Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014, intitulată „Un Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2011, intitulată „Politica industrială: Creșterea competitivității” (COM(2011)0642), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2011, intitulată „Politica industrială: Creșterea competitivității” (COM(2011)0642),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 noiembrie 2011, intitulată „Întreprinderi mici într-o lume mare – un nou parteneriat pentru sprijinirea IMM-urilor în vederea valorificării oportunităților globale” (COM(2011)0702), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 noiembrie 2011, intitulată „Întreprinderi mici într-o lume mare – un nou parteneriat pentru sprijinirea IMM-urilor în vederea valorificării oportunităților globale” (COM(2011)0702),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 23 noiembrie 2011, intitulat „Reducerea la minimum a sarcinii normative impuse IMM-urilor – Adaptarea reglementărilor UE la necesitățile microîntreprinderilor” (COM(2011)0803), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 23 noiembrie 2011, intitulat „Reducerea la minimum a sarcinii normative impuse IMM-urilor – Adaptarea reglementărilor UE la necesitățile microîntreprinderilor” (COM(2011)0803),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 februarie 2011, intitulată „Revizuirea «Small Business Act» pentru Europa” (COM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 februarie 2011, intitulată „Revizuirea «Small Business Act» pentru Europa” (COM(2011)0078),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2010, intitulată „Contribuția politicii regionale la creșterea inteligentă în Europa 2020” (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2010, intitulată „Contribuția politicii regionale la creșterea inteligentă în Europa 2020” (COM(2010)0553),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „EUROPA 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „EUROPA 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 decembrie 2015, intitulată „Investiții în locuri de muncă și în creștere – Valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene” (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 decembrie 2015, intitulată „Investiții în locuri de muncă și în creștere – Valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene” (COM(2015)0639),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 30 mai 2013, intitulat „Eliminarea decalajelor din domeniul inovării” (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 30 mai 2013, intitulat „Eliminarea decalajelor din domeniul inovării” (10),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 octombrie 2014, intitulat „Măsuri de susținere a creării unor ecosisteme ale întreprinderilor de înaltă tehnologie nou-înființate” (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 octombrie 2014, intitulat „Măsuri de susținere a creării unor ecosisteme ale întreprinderilor de înaltă tehnologie nou-înființate” (11),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0162/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0162/2016),

| A. | întrucât politica de coeziune reprezintă instrumentul principal pentru investițiile în creștere și locuri de muncă în UE, cu un buget de peste 350 de miliarde de euro până în 2020; întrucât rezultatele tangibile ale investițiilor făcute în cadrul politicii de coeziune pot contribui la modelarea creșterii actuale și viitoare a regiunilor din statele membre; |
| --- | --- |

A.

întrucât politica de coeziune reprezintă instrumentul principal pentru investițiile în creștere și locuri de muncă în UE, cu un buget de peste 350 de miliarde de euro până în 2020; întrucât rezultatele tangibile ale investițiilor făcute în cadrul politicii de coeziune pot contribui la modelarea creșterii actuale și viitoare a regiunilor din statele membre;

| B. | întrucât, ca urmare a crizei economice și financiare, nivelul sărăciei și al excluziunii sociale a crescut în multe state membre, la fel ca și șomajul pe termen lung, șomajul în rândul tinerilor și inegalitățile sociale și întrucât IMM-urile pot juca, prin urmare, un rol relevant și important în redresarea economică a Europei; |
| --- | --- |

B.

întrucât, ca urmare a crizei economice și financiare, nivelul sărăciei și al excluziunii sociale a crescut în multe state membre, la fel ca și șomajul pe termen lung, șomajul în rândul tinerilor și inegalitățile sociale și întrucât IMM-urile pot juca, prin urmare, un rol relevant și important în redresarea economică a Europei;

| C. | întrucât cele 23 de milioane de întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri) din UE, care reprezintă circa 99 % dintre toate întreprinderile, aduc o contribuție fundamentală la creșterea economică, coeziunea socială, inovare și crearea de locuri de muncă de înaltă calitate, asigurând peste 100 de milioane de locuri de muncă, ceea ce reprezintă două din fiecare trei locuri de muncă din sectorul privat, și menținând ritmul de creștere a ocupării forței de muncă la un nivel de două ori mai ridicat decât cel din marile întreprinderi; întrucât doar 13 % din IMM-urile europene sunt implicate în activități comerciale și de investiții pe piețele globale; |
| --- | --- |

C.

întrucât cele 23 de milioane de întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri) din UE, care reprezintă circa 99 % dintre toate întreprinderile, aduc o contribuție fundamentală la creșterea economică, coeziunea socială, inovare și crearea de locuri de muncă de înaltă calitate, asigurând peste 100 de milioane de locuri de muncă, ceea ce reprezintă două din fiecare trei locuri de muncă din sectorul privat, și menținând ritmul de creștere a ocupării forței de muncă la un nivel de două ori mai ridicat decât cel din marile întreprinderi; întrucât doar 13 % din IMM-urile europene sunt implicate în activități comerciale și de investiții pe piețele globale;

| D. | întrucât IMM-urile europene sunt foarte diverse și includ un mare număr de microîntreprinderi cu caracter local, care funcționează adesea în sectoarele tradiționale, și un număr din ce în ce mai mare de întreprinderi noi și de întreprinderi inovatoare care se dezvoltă rapid, precum și de întreprinderi socioeconomice axate pe obiective și grupuri specifice; întrucât aceste diverse modele de afaceri se confruntă cu probleme diferite și, prin urmare, cu nevoi diferite; întrucât, pentru a se facilita accesul IMM-urilor la credite, este esențial să se simplifice legislația regională, națională și europeană; |
| --- | --- |

D.

întrucât IMM-urile europene sunt foarte diverse și includ un mare număr de microîntreprinderi cu caracter local, care funcționează adesea în sectoarele tradiționale, și un număr din ce în ce mai mare de întreprinderi noi și de întreprinderi inovatoare care se dezvoltă rapid, precum și de întreprinderi socioeconomice axate pe obiective și grupuri specifice; întrucât aceste diverse modele de afaceri se confruntă cu probleme diferite și, prin urmare, cu nevoi diferite; întrucât, pentru a se facilita accesul IMM-urilor la credite, este esențial să se simplifice legislația regională, națională și europeană;

| E. | întrucât IMM-urile prezintă un grad ridicat de adaptare la schimbare și au capacitatea de a ține pasul cu progresele tehnologice; |
| --- | --- |

E.

întrucât IMM-urile prezintă un grad ridicat de adaptare la schimbare și au capacitatea de a ține pasul cu progresele tehnologice;

| F. | întrucât microcreditul, care vizează, în principal, microîntreprinzătorii și persoanele defavorizate care doresc să desfășoare activități independente, este esențial pentru a depăși obstacolele din calea accesării serviciilor bancare tradiționale și întrucât Acțiunea comună de sprijinire a instituțiilor de microfinanțare din Europa (JASMINE) și axa Microfinanțare și antreprenoriat social a EaSI poate furniza un sprijin valid pentru îmbunătățirea accesului la finanțare, inclusiv pentru întreprinderile sociale; |
| --- | --- |

F.

întrucât microcreditul, care vizează, în principal, microîntreprinzătorii și persoanele defavorizate care doresc să desfășoare activități independente, este esențial pentru a depăși obstacolele din calea accesării serviciilor bancare tradiționale și întrucât Acțiunea comună de sprijinire a instituțiilor de microfinanțare din Europa (JASMINE) și axa Microfinanțare și antreprenoriat social a EaSI poate furniza un sprijin valid pentru îmbunătățirea accesului la finanțare, inclusiv pentru întreprinderile sociale;

| G. | întrucât, în perioada de programare 2007-2013, politica de coeziune a sprijinit IMM-urile cu o sumă de 70 de miliarde de euro, creând mai mult de 263 000 de locuri de muncă în cadrul IMM-urilor, și le-a ajutat pe acestea să se modernizeze prin utilizarea TIC într-o măsură mai mare, prin accesul la formare, prin inovare sau prin modernizarea practicilor din domeniul muncii; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în perioada de programare 2007-2013, politica de coeziune a sprijinit IMM-urile cu o sumă de 70 de miliarde de euro, creând mai mult de 263 000 de locuri de muncă în cadrul IMM-urilor, și le-a ajutat pe acestea să se modernizeze prin utilizarea TIC într-o măsură mai mare, prin accesul la formare, prin inovare sau prin modernizarea practicilor din domeniul muncii;

| H. | întrucât politica de coeziune pentru perioada de programare 2014-2020 va sprijini în continuare IMM-urile, dublând sprijinul acordat pentru perioada 2007-2013, pentru a se ajunge la 140 de miliarde de euro; |
| --- | --- |

H.

întrucât politica de coeziune pentru perioada de programare 2014-2020 va sprijini în continuare IMM-urile, dublând sprijinul acordat pentru perioada 2007-2013, pentru a se ajunge la 140 de miliarde de euro;

| I. | întrucât obiectivul tematic intitulat „îmbunătățirea competitivității IMM-urilor” (OT 3) este unul dintre obiectivele tematice cu cel mai înalt procentaj de finanțare totală (13,9 %) și este de importanță primordială pentru atingerea obiectivelor politicii de coeziune și ale Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

I.

întrucât obiectivul tematic intitulat „îmbunătățirea competitivității IMM-urilor” (OT 3) este unul dintre obiectivele tematice cu cel mai înalt procentaj de finanțare totală (13,9 %) și este de importanță primordială pentru atingerea obiectivelor politicii de coeziune și ale Strategiei Europa 2020;

| J. | întrucât IMM-urile care doresc să obțină finanțare prin fondurile ESI, în măsura în care evoluează într-un mediu concurențial și se confruntă cu numeroase constrângeri, cum ar fi problemele de lichiditate, suferă în special din cauza complexității și instabilității normelor și din cauza birocrației, în special a lipsei de proporționalitate între costurile de gestionare și sumele alocate, din cauza timpului necesar constituirii candidaturilor și a necesității de a avansa fonduri; |
| --- | --- |

J.

întrucât IMM-urile care doresc să obțină finanțare prin fondurile ESI, în măsura în care evoluează într-un mediu concurențial și se confruntă cu numeroase constrângeri, cum ar fi problemele de lichiditate, suferă în special din cauza complexității și instabilității normelor și din cauza birocrației, în special a lipsei de proporționalitate între costurile de gestionare și sumele alocate, din cauza timpului necesar constituirii candidaturilor și a necesității de a avansa fonduri;

| K. | întrucât introducerea concentrării tematice în programarea politicii de coeziune pentru 2014-2020 a asigurat un instrument eficace pentru conceperea unor programe operaționale care se concentrează mai bine pe prioritățile de investiții, astfel încât să dispună de suficiente resurse pentru a produce impacturi reale; |
| --- | --- |

K.

întrucât introducerea concentrării tematice în programarea politicii de coeziune pentru 2014-2020 a asigurat un instrument eficace pentru conceperea unor programe operaționale care se concentrează mai bine pe prioritățile de investiții, astfel încât să dispună de suficiente resurse pentru a produce impacturi reale;

| L. | întrucât acordurile de parteneriat și programele operaționale prevăzute la articolele 14, 16 și 29 din Regulamentul privind dispozițiile comune sunt instrumente strategice pentru orientarea investițiilor din statele membre și regiunile acestora; |
| --- | --- |

L.

întrucât acordurile de parteneriat și programele operaționale prevăzute la articolele 14, 16 și 29 din Regulamentul privind dispozițiile comune sunt instrumente strategice pentru orientarea investițiilor din statele membre și regiunile acestora;

| M. | întrucât, grație IMM-urilor, producția industrială va reprezenta până în 2020 cel puțin 20 % din PIB-ul statelor membre; |
| --- | --- |

M.

întrucât, grație IMM-urilor, producția industrială va reprezenta până în 2020 cel puțin 20 % din PIB-ul statelor membre;

| N. | întrucât doar o pondere mică a IMM-urilor din Europa poate identifica și fructifica în prezent oportunitățile oferite de comerțul internațional, de acordurile comerciale și de lanțurile valorice globale și întrucât, în ultimii trei ani, doar 13 % dintre IMM-urile europene au fost active pe plan internațional, în afara UE; |
| --- | --- |

N.

întrucât doar o pondere mică a IMM-urilor din Europa poate identifica și fructifica în prezent oportunitățile oferite de comerțul internațional, de acordurile comerciale și de lanțurile valorice globale și întrucât, în ultimii trei ani, doar 13 % dintre IMM-urile europene au fost active pe plan internațional, în afara UE;

| O. | întrucât procesul de internaționalizare a IMM-urilor ar trebui să se bazeze pe responsabilitatea socială a întreprinderilor, pe respectarea drepturilor omului și ale lucrătorilor, precum și pe cel mai mare grad posibil de protecție a mediului, pentru a se asigura o concurență echitabilă și o creștere a locurilor de muncă de calitate, |
| --- | --- |

O.

întrucât procesul de internaționalizare a IMM-urilor ar trebui să se bazeze pe responsabilitatea socială a întreprinderilor, pe respectarea drepturilor omului și ale lucrătorilor, precum și pe cel mai mare grad posibil de protecție a mediului, pentru a se asigura o concurență echitabilă și o creștere a locurilor de muncă de calitate,

| 1. | ia act de faptul că, prin concentrarea tematică, programele operaționale au fost orientate mai bine spre un număr limitat de obiective strategice, în special în ceea ce privește stimularea creșterii și potențialul IMM-urilor, inclusiv al microîntreprinderilor, de a crea locuri de muncă de înaltă calitate; consideră că IMM-urile reprezintă forțele motrice ale economiei europene și sunt esențiale pentru asigurarea succesului politicii de coeziune, dar, de multe ori, se confruntă cu provocări multiple din cauza dimensiunii lor; recomandă, așadar, consolidarea și mai mare a sprijinului acordat IMM-urilor prin intermediul fondurilor ESI; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei și statelor membre să țină seama de valoarea adăugată a proiectelor IMM-urilor ce vizează dezvoltarea și inovarea sectoarelor tradiționale, dat fiind că aceasta nu doar va stimula crearea de locuri de muncă, ci va și menține specificul comercial local și regional, respectând, în același timp, principiile sustenabilității; subliniază necesitatea de a lua în considerare și contextul acestor sectoare și de a nu distruge echilibrul delicat dintre tehnicile de producție tradiționale bazate pe cunoaștere și inovare; subliniază că IMM-urile joacă un rol important în sectorul serviciilor, care trece printr-o transformare semnificativă ca urmare a digitalizării, și consideră că, prin urmare, insuficiența forței de muncă calificate din punctul de vedere al competențelor TCI ar trebui să fie abordată prin acordarea unei importanțe mai mari formării și educației în acest domeniu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că există o nevoie generală ca mecanismele care contribuie la simplificarea mediului de afaceri și accelerează procesul de înființare a unor întreprinderi noi cu REFIT să sprijine competitivitatea IMM-urilor și absorbția fondurilor ESI; subliniază, de asemenea, necesitatea de a respecta condiționalitățile ex-ante; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Comisiei să țină seama de principiile pachetului economiei circulare la punerea în aplicare a OT 3 pentru a încuraja o creștere economică mai sustenabilă și pentru a genera noi locuri de muncă de înaltă calitate pentru IMM-uri, acordând o atenție specială promovării locurilor de muncă verzi; consideră, în acest sens, că este important să se continue eforturile de promovare a competitivității ecologice a IMM-urilor prin îmbunătățirea accesului la finanțare, furnizarea mai multor informații, simplificarea legislației, reducerea birocrației, promovarea e-coeziunii și consolidarea unei culturi antreprenoriale verzi; atrage atenția asupra faptului că ecologizarea lanțului valoric, care implică refabricarea, repararea, întreținerea, reciclarea și proiectarea ecologică, ar putea oferi oportunități de afaceri considerabile pentru multe IMM-uri, însă doar dacă se schimbă comportamentele economice și dacă sunt eliminate sau reduse barierele legislative, instituționale și tehnice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că dificultățile cu care se confruntă IMM-urile se datorează și faptului că politicile de austeritate ale statelor membre și ale Uniunii Europene au redus drastic cererea; |
| --- | --- |

5.

| 6. | încurajează statele membre și autoritățile regionale să ia în considerare utilizarea oportunităților oferite de instrumentele financiare; subliniază necesitatea de a se asigura transparența, responsabilitatea și supravegherea unor astfel de instrumente financiare și ale programului inițiativei pentru IMM-uri, al cărui obiectiv este acordarea de sprijin financiar IMM-urilor; subliniază că instrumentele financiare ar trebui să fie întotdeauna utilizate ținând seama de obiectivele politicii de coeziune și că ar trebui furnizat un suport tehnic și administrativ adecvat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită un acces la credite mai simplu și mai puțin reglementat, care să țină seama de caracteristicile specifice ale microîntreprinderilor și ale întreprinderilor nou-înființate, precum și de cele ale regiunilor în care acestea își desfășoară activitatea; regretă că investitorii și băncile refuză adeseori să finanțeze întreprinderi aflate în faza de lansare și în fazele timpurii de dezvoltare și că multe IMM-uri, în special întreprinderile nou-înființate mici, se confruntă cu dificultăți în accesarea unei finanțări externe; solicită prin urmare Comisiei, statelor membre și autorităților regionale să acorde o atenție deosebită îmbunătățirii accesului la finanțare al microîntreprinderilor și al întreprinderilor nou-înființate care doresc să se dezvolte; subliniază necesitatea aducerii la același nivel a ratei dobânzii pentru finanțarea IMM-urilor și a ratei dobânzii pentru întreprinderile mai mari; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că micile întreprinderi europene au tendința de a se baza pe surse de finanțare precum băncile și nu sunt întotdeauna la curent cu existența unor surse de finanțare suplimentare sau cu opțiunile lor financiare; ia act de faptul că, luând în considerare fragmentarea piețelor, Comisia a propus o serie de inițiative, cum ar fi uniunea piețelor de capital, cu scopul de a diversifica sursele de finanțare, de a facilita libera circulație a capitalurilor și de a îmbunătăți accesul la finanțare, în special pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

8.

| 9. | remarcă lipsa de dovezi cu privire la efectele și rezultatele obținute de instrumentele financiare și legătura vagă dintre aceste instrumente financiare și obiectivele și prioritățile generale ale UE; solicită Comisiei să îmbunătățească în continuare acordarea de granturi în loc să promoveze, în principal, utilizarea instrumentelor financiare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | remarcă faptul că, în perioada de programare precedentă, 2007-2013, mai multe obstacole, cum ar fi efectele crizei economice, gestionarea complexă a fondurilor structurale și sarcinile administrative, precum și accesul limitat la finanțare al IMM-urilor și complexitatea punerii în aplicare a schemelor de sprijin au condus la o absorbție insuficientă a acestor fonduri de către IMM-uri; avertizează cu privire la necesitatea de a se aborda motivele care stau la baza ratei scăzute de absorbție pentru a se evita apariția acelorași probleme în perioada de programare 2014-2020, precum și cu privire la faptul că birocrația excesivă a împiedicat unele IMM-uri să solicite fondurile disponibile; regretă caracterul prea general și incomplet al studiilor existente privind eficiența și impactul real al fondurilor ESI la nivelul IMM-urilor și solicită Comisiei să pregătească rapid, în cooperare cu statele membre, o evaluare a acestei chestiuni și să o prezinte Parlamentului; subliniază că o capacitate slabă de administrare poate împiedica punerea în aplicare cu succes și la timp a OT 3; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ia act de faptul că Comisia acordă o atenție din ce în ce mai mare bunei guvernanțe și serviciilor publice de înaltă calitate; reamintește că este foarte important ca IMM-urile să dispună de un mecanism transparent, coerent și inovator de achiziții publice; îndeamnă, prin urmare, ca obstacolele întâmpinate de IMM-uri în cadrul procedurilor de ofertare să fie, pe cât posibil, înlăturate, eliminându-se poverile administrative inutile, evitându-se crearea unor cerințe suplimentare la nivel național și punându-se în aplicare dispozițiile cadrului legislativ în vigoare pentru soluționarea cât mai rapidă a litigiilor din domeniul achizițiilor publice; salută Directiva 2014/24/UE și documentul european de achiziție unic (DEAU), care ar trebui să reducă în mod semnificativ povara administrativă a întreprinderilor, în special a IMM-urilor; subliniază necesitatea de a aplica în continuare în mod strict măsurile de contracarare a erorilor și a fraudelor fără a înmulți sarcinile administrative și de a simplifica procedurile administrative pentru a împiedica apariția unor erori; solicită autorităților contractante care doresc să grupeze împreună contractele să se asigure că nu exclud IMM-urile din acest proces doar din cauza dimensiunii lotului final, având în vedere că contractele mai mari ar putea implica criterii mai împovărătoare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reiterează apelurile sale de a îmbunătăți transparența și gradul de participare a tuturor autorităților regionale și locale pertinente, a actorilor societății civile, a antreprenorilor și a altor părți interesate, în special în procesul de definire a cerințelor pentru cererile de propuneri de proiecte, pentru o mai bună axare pe nevoile beneficiarilor finali; subliniază, prin urmare, nevoia de a se pune efectiv în aplicare și de a se respecta principiul parteneriatului și în fazele de elaborare, de pregătire și de punere în aplicare ale acordurilor de parteneriat și ale programelor operaționale, astfel cum se precizează în Regulamentul privind dispozițiile comune și în Codul de conduită în materie de parteneriat; ia act cu îngrijorare de faptul că multe organizații ale IMM-urilor din statele membre nu sunt implicate cu adevărat și că, adeseori, acestea sunt doar informate, fără a fi consultate în mod cuvenit; încurajează organizațiile care reprezintă sectoarele orientate spre viitor, durabile și ecoinovatoare ale economiei să se implice în parteneriat și invită Comisia și statele membre să acorde acestor organizații mijloacele de acțiune necesare, inclusiv prin utilizarea asistenței tehnice și a consolidării capacităților; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită Comisiei și statelor membre să asigure o mai coordonare și coerență între toate politicile de investiții ale UE care vizează IMM-urile; remarcă faptul că consolidarea sinergiei dintre fondurile ESI și alte politici și instrumente financiare care vizează IMM-urile va maximiza impactul investițiilor; salută planul de a simplifica accesul la fondurile ESI prin introducerea unei „mărci de excelență” pentru proiectele evaluate drept „excelente” dar care nu sunt finanțate prin Orizont 2020; îndeamnă statele membre să creeze, în parteneriat cu actorii sociali și economici, fie un ghișeu unic la nivel regional pentru a promova instrumentele financiare ale UE care există deja și sunt destinate IMM-urilor, fie o platformă consolidată pentru diversele instrumente financiare ale UE destinate IMM-urilor, precum și să asigure un sprijin administrativ pentru pregătirea și implementarea proiectelor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază rolul pe care investițiile teritoriale integrate (ITI), dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (CLLD), strategiile macroregionale și cooperarea teritorială europeană l-ar putea juca în aplicarea cu succes a obiectivelor OT 3, având în vedere că unele proiecte pot implica zonele transfrontaliere, inclusiv mai multe regiuni și țări, și pot conduce la practici inovatoare la nivel local; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ia act de faptul că, potrivit primei evaluări prezentate de Comisie, sumele alocate pentru sprijinirea IMM-urilor au crescut substanțial comparativ cu perioadele de programare anterioare; subliniază că fondurile ESI și, în special, programele operaționale al căror obiectiv este sprijinirea cercetării și dezvoltării, ar putea ajuta IMM-urile să își îmbunătățească capacitatea de a depune cereri de brevete la Oficiul European de Brevete, prin punerea la dispoziție a unor scheme de finanțare viabile și ușor de utilizat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | regretă întârzierile legate de punerea în aplicare a politicii de coeziune pe parcursul actualei perioade de programare; subliniază urgența accesului IMM-urilor la finanțare și faptul că, deși au fost aprobate toate programele operaționale, punerea în aplicare în sine se află încă într-o etapă incipientă; constată că punerea în aplicare a politicii de coeziune a înregistrat întârzieri și îndeamnă Comisia să elaboreze măsuri pentru a elimina în mod mai rapid astfel de întârzieri; |
| --- | --- |

16.

| 17. | îndeamnă Comisia să monitorizeze și să încurajeze accelerarea punerii în aplicare a politicii de coeziune, în special crearea de proiecte ce au un potențial de creștere sustenabilă și de creare de locuri de muncă de calitate, acordând atenție, de asemenea, proiectelor lansate în mediul rural pentru crearea de noi servicii și evitarea depopulării zonelor rurale; solicită Comisiei să aibă în vedere, la stabilirea criteriilor de eligibilitate, valoarea adăugată economică și socială și impactul asupra mediului înconjurător ale proiectelor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază rolul Parlamentului în ceea ce privește supravegherea punerii în aplicare orientate spre rezultate a politicii de coeziune; solicită Comisiei să identifice, într-o etapă cât se poate de timpurie, elementele care împiedică utilizarea eficientă a fondurilor de către IMM-uri, să identifice potențiale sinergii între fondurile ESI și între acestea și alte fonduri relevante pentru IMM-uri, precum și să furnizeze orientări și recomandări specifice de acțiune pentru consolidarea simplificării, monitorizarea și evaluarea utilizării acestor instrumente financiare; constată că există dificultăți din ce în ce mai mari în acest sector, în special în regiunile ultraperiferice și în zonele în care absența unei infrastructuri-cheie de calitate conduce la un nivel scăzut al investițiilor private; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază necesitatea unui dialog structurat între Banca Europeană de Investiții și Fondul european de investiții, cu scopul de a îmbunătăți și de a facilita accesul IMM-urilor la surse diversificate de finanțare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că principalele obstacole care împiedică un acces larg al IMM-urilor la fondurile ESI includ sarcina administrativă, numărul ridicat de scheme de ajutoare, complexitatea normelor și procedurilor, întârzierile în introducerea actelor de punere în aplicare și riscul de suprareglementare; solicită, prin urmare, Grupului la nivel înalt privind simplificarea să prezinte propuneri concrete, ținând seama și de strategia privind o mai bună legiferare, pentru a reduce sarcinile administrative și a simplifica procedurile legate de gestionarea fondurilor ESI de către IMM-uri, acordând o atenție deosebită cerințelor privind auditul, flexibilității gestiunii, evaluării riscului și evaluării intermediare, sistemului de control și respectării normelor în materie de concurență și a altor politici ale UE; solicită ca aceste măsuri de simplificare să respecte principiile „o singură dată” și „a gândi mai întâi la scară mică”, prevăzute în inițiativa în favoarea întreprinderilor mici („Small Business Act”), și să fie concepute și puse în aplicare la diferite niveluri, în colaborare cu reprezentanții diferitelor categorii de IMM-uri; invită grupul la nivel înalt să comunice în mod neîntrerupt rezultatele activității sale Comisiei pentru dezvoltare regională a Parlamentului și solicită Comisiei să consulte reprezentanții statelor membre cu privire la chestiunile care fac obiectul activității grupului la nivel înalt; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită Comisiei să stabilească condiții pentru ajutorul de stat la nivel național și regional care să nu discrimineze IMM-urile și să fie consecvente cu sprijinul acordat întreprinderilor prin intermediul politicii de coeziune, precum și să utilizeze pe deplin schemele de ajutoare bazate pe Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, cu scopul de a reduce sarcinile administrative pentru beneficiari și administrații și a accelera absorbția fondurilor ESI, clarificând, în același timp, legătura dintre normele privind fondurile ESI pentru IMM-uri și normele privind ajutoarele de stat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită Comisiei să încurajeze statele membre să facă schimb de date, de cunoștințe și de cele mai bune practici în acest sens, asigurând o raportare corespunzătoare și motivându-le să sprijine proiectele care au un potențial ridicat de a crea locuri de muncă; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită Comisiei și statelor membre să identifice urgent o soluție de durată pentru restanțele la plăți din domeniul politicii regionale și să aplice în mod corespunzător Directiva privind întârzierea efectuării plăților(2011/7/UE), pentru a garanta că IMM-urile, ca parteneri la proiecte, nu vor fi oprite să ia parte la programe și proiecte de sprijin în cursul actualei perioade de programare din cauza întârzierii plăților; indică, de asemenea, că o respectare mai riguroasă a acestei directive, care prevede, printre altele, că autoritățile publice trebuie să efectueze plățile pentru bunurile și serviciile pe care le achiziționează în termen de 30 de zile, ar contribui la crearea condițiilor necesare pentru stabilizarea și creșterea IMM-urilor; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că strategiile de specializare inteligentă, deși nu fac parte oficial din condiționalitatea ex-ante în cadrul OT 3, sunt un instrument crucial pentru a garanta inovarea și adaptabilitatea obiectivelor tematice și subliniază, în același timp, că aceste strategii nu ar trebui să vizeze doar inovarea științifică și tehnologică, ci și inovarea care nu are un fundament științific; solicită Comisiei să transmită un raport Parlamentului cu privire la rezultatele strategiilor de specializare inteligentă dedicate IMM-urilor la nivel național și/sau regional; subliniază consecvența dintre strategiile de specializare inteligentă adoptate de fiecare regiune și economia teritorială corespunzătoare, precum și provocarea reprezentată de implementarea specializării inteligente în zonele neurbane care nu dispun de o infrastructură suficientă în acest scop; salută condiționalitatea ex-ante prevăzută în TO 3 cu privire la inițiativa în favoarea întreprinderilor mici și invită statele membre să adopte măsurile necesare și să accelereze realizarea obiectivelor prevăzute în această inițiativă; sprijină premiul „Regiunea europeană întreprinzătoare” (REI), al cărui obiectiv este identificarea și recompensarea regiunilor UE cu strategii antreprenoriale remarcabile, orientate spre viitor, care aplică cele zece principii prevăzute în inițiativa în favoarea întreprinderilor mici; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită autorităților de management să țină seama de caracteristicile și competențele specifice ale fiecărui teritoriu în parte, acordând o atenție deosebită teritoriilor subdezvoltate, depopulate și cu un nivel de șomaj ridicat, în vederea promovării atât a sectoarelor economice tradiționale, cât și a celor inovatoare; solicită Comisiei să elaboreze programe specifice care să includă toate elementele de creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii pertinente pentru IMM-uri; reamintește existența unei disparități de gen, care a fost identificată și în cadrul inițiativei în favoarea întreprinderilor mici, și își exprimă îngrijorarea cu privire la nivelul actual scăzut de participare a femeilor la înființarea și conducerea întreprinderilor; îndeamnă Comisia și statele membre să încurajeze implementarea unor strategii specifice pentru a sprijini activitățile antreprenoriale ale tinerilor și ale femeilor în contextul creșterii verzi, ca o modalitate de a concilia creșterea economică și a ratei de ocupare a forței de muncă, incluziunea socială și profesionalismul cu durabilitatea mediului; |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicită Comisiei să creeze o platformă participativă în cadrul bugetelor existente pentru difuzarea rezultatelor proiectelor IMM-urilor, inclusiv a exemplelor de bune practici înregistrate în cadrul FEDR în perioadele de programare 2000-2006 și 2007-2013; |
| --- | --- |

26.

| 27. | observă că „Ghidul inteligent pentru inovare în domeniul serviciilor” elaborat de Comisia Europeană subliniază modul în care strategiile de sprijin public regional, concepute în consultare cu actorii sociali și economici teritoriali, sunt capabile să ofere IMM-urilor un mediu favorabil și să le ajute să își mențină o poziție competitivă în lanțurile valorice globale; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază provocările și oportunitățile reprezentate pentru IMM-uri de necesitatea de a se adapta și a respecta deciziile luate recent în cadrul COP21; |
| --- | --- |

28.

| 29. | consideră că acordarea unui sprijin și a unor stimulente adecvate în favoarea activităților IMM-urilor poate crea oportunități inovatoare pentru integrarea refugiaților și a migranților; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că, întrucât principala sursă de locuri de muncă în UE sunt IMM-urile, înființarea întreprinderilor ar trebui să fie facilitată prin promovarea competențelor antreprenoriale și introducerea antreprenoriatului în programele școlare, astfel cum se precizează în inițiativa în favoarea întreprinderilor mici, și că, în special în ceea ce privește schemele de microcreditare, formarea adecvată și sprijinul acordat întreprinderilor sunt esențiale, fiind nevoie de o formare specială pentru a pregăti tinerii în perspectiva economiei verzi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | îndeamnă Comisia să stimuleze, în cooperare cu statele membre și cu autoritățile de management, crearea unui ecosistem compus din universități, centre de cercetare, actori economici și sociali și instituții publice, care să promoveze competențele antreprenoriale, încurajând în același timp autoritățile de management să utilizeze fondurile disponibile pentru asistența tehnică, inclusiv pentru utilizarea inovatoare a TCI de către IMM-uri; remarcă în acest sens, de asemenea, faptul că asistența tehnică acordată în baza obiectivului tematic 11 trebuie să aducă beneficii tuturor partenerilor menționați la articolul 5 din Regulamentul privind dispozițiile comune cu privire la parteneriat; solicită, prin urmare, să se asigure accesul organizațiilor teritoriale ale IMM-urilor la dispozițiile OT 11 și la măsurile de consolidare a capacităților; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că doar aproximativ 25 % din IMM-urile din UE se implică în activități de export în UE și că internaționalizarea IMM-urilor este un proces care necesită măsuri de sprijin și la nivel local; invită Comisia să utilizeze fondurile ESI într-o mai mare măsură pentru a ajuta IMM-urile să profite de oportunitățile oferite de comerțul internațional și să abordeze provocările generate de acesta, acordându-le sprijin cu privire la abordarea costurilor de ajustare și a efectelor negative ale concurenței internaționale în creștere; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită Comisia să sporească finanțarea pentru consolidarea competitivității IMM-urilor atunci când va elabora politica de coeziune pentru perioada de după 2020; |
| --- | --- |

33.

| 34. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0364.

(2)  JO C 24, 22.1.2016, p. 2.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0198.

(4)  JO C 21 E, 28.1.2010, p. 1.

(5)  JO C 188 E, 28.6.2012, p. 7.

(6)  JO C 68 E, 7.3.2014, p. 40.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0002.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0308.

(9)  JO L 124, 20.5.2003, p. 36.

(10)  JO C 218, 30.7.2013, p. 12.

(11)  JO C 415, 20.11.2014, p. 5.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/57 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/57

---

P8_TA(2016)0336

O strategie a UE pentru regiunea alpină

Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la o strategie a UE pentru regiunea alpină (2015/2324(INI))

(2018/C 204/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 192, articolul 265 alineatul (5) și articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 192, articolul 265 alineatul (5) și articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 iulie 2015 privind o strategie a Uniunii Europene pentru regiunea alpină (COM(2015)0366), precum și planul de acțiune aferent și documentul de analiză justificativ (SWD(2015)0147), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 iulie 2015 privind o strategie a Uniunii Europene pentru regiunea alpină (COM(2015)0366), precum și planul de acțiune aferent și documentul de analiză justificativ (SWD(2015)0147),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1) (Regulamentul privind dispozițiile comune sau RDC), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1) (Regulamentul privind dispozițiile comune sau RDC),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1302/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și funcționării unor astfel de grupări (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1302/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și funcționării unor astfel de grupări (3),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 19 și 20 decembrie 2013 privind strategia Uniunii Europene pentru regiunea alpină, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 19 și 20 decembrie 2013 privind strategia Uniunii Europene pentru regiunea alpină,

| — | având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European din 8 octombrie 2015 referitor la Comunicarea Comisiei privind o strategie a Uniunii Europene pentru regiunea alpină (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European din 8 octombrie 2015 referitor la Comunicarea Comisiei privind o strategie a Uniunii Europene pentru regiunea alpină (4),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 decembrie 2014 privind o strategie macroregională a Uniunii Europene pentru regiunea Alpilor (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 decembrie 2014 privind o strategie macroregională a Uniunii Europene pentru regiunea Alpilor (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2012 referitoare la evoluția strategiilor macroregionale ale UE: practica actuală și perspectivele, în special în regiunea mediteraneană (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2012 referitoare la evoluția strategiilor macroregionale ale UE: practica actuală și perspectivele, în special în regiunea mediteraneană (6),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 23 mai 2013 referitoare la o strategie macroregională pentru Alpi (7); |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 23 mai 2013 referitoare la o strategie macroregională pentru Alpi (7);

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 20 mai 2014 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind guvernanța strategiilor macroregionale (COM(2014)0284), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 20 mai 2014 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind guvernanța strategiilor macroregionale (COM(2014)0284),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 ianuarie 2011 intitulat „Contribuția politicii regionale la creșterea durabilă în Europa 2020” (COM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 ianuarie 2011 intitulat „Contribuția politicii regionale la creșterea durabilă în Europa 2020” (COM(2011)0017),

| — | având în vedere Directiva 2014/52/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 de modificare a Directivei 2011/92/UE privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/52/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 de modificare a Directivei 2011/92/UE privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului,

| — | având în vedere Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 iunie 2001 privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 iunie 2001 privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului,

| — | având în vedere Decizia 2005/370/CE a Consiliului din 17 februarie 2005 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Convenției privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu (Convenția de la Aarhus), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2005/370/CE a Consiliului din 17 februarie 2005 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Convenției privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu (Convenția de la Aarhus),

| — | având în vedere lansarea Conferinței privind strategia Uniunii Europene pentru regiunea Alpilor, desfășurată la Brdo (Slovenia), la 25 și 26 ianuarie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere lansarea Conferinței privind strategia Uniunii Europene pentru regiunea Alpilor, desfășurată la Brdo (Slovenia), la 25 și 26 ianuarie 2016,

| — | având în vedere Conferința părților interesate privind strategia Uniunii Europene pentru regiunea alpină, care a avut loc la Innsbruck la 17 septembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferința părților interesate privind strategia Uniunii Europene pentru regiunea alpină, care a avut loc la Innsbruck la 17 septembrie 2014,

| — | având în vedere Conferința părților interesate privind strategia Uniunii Europene pentru regiunea Alpilor, desfășurată la Milano, la 1 și 2 decembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferința părților interesate privind strategia Uniunii Europene pentru regiunea Alpilor, desfășurată la Milano, la 1 și 2 decembrie 2014,

| — | având în vedere Decizia Consiliului 96/191/CE din 26 februarie 1996 privind încheierea Convenției privind protecția Alpilor (Convenția alpină), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului 96/191/CE din 26 februarie 1996 privind încheierea Convenției privind protecția Alpilor (Convenția alpină),

| — | având în vedere Raportul de sinteză al Comisiei privind consultarea publică referitoare la strategia Uniunii Europene pentru regiunea alpină, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de sinteză al Comisiei privind consultarea publică referitoare la strategia Uniunii Europene pentru regiunea alpină,

| — | având în vedere opiniile exprimate de părțile interesate cuprinse în „Rezoluția politică pentru o strategie europeană pentru regiunea Alpilor”, adoptată la 18 octombrie 2013, în Grenoble, |
| --- | --- |

—

având în vedere opiniile exprimate de părțile interesate cuprinse în „Rezoluția politică pentru o strategie europeană pentru regiunea Alpilor”, adoptată la 18 octombrie 2013, în Grenoble,

| — | având în vedere studiul intitulat „Noul rol al macroregiunilor în cooperarea teritorială europeană”, publicat în ianuarie 2015 de Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii a Parlamentului European (Departamentul tematic B pentru politici structurale și de coeziune), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Noul rol al macroregiunilor în cooperarea teritorială europeană”, publicat în ianuarie 2015 de Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii a Parlamentului European (Departamentul tematic B pentru politici structurale și de coeziune),

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei din 1 aprilie 2009 intitulată „Adaptarea la schimbările climatice: către un cadru de acțiune la nivel european” (COM(2009)0147), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei din 1 aprilie 2009 intitulată „Adaptarea la schimbările climatice: către un cadru de acțiune la nivel european” (COM(2009)0147),

| — | având în vedere tabloul de bord al Uniunii inovării pentru 2015 elaborat de Comisie, |
| --- | --- |

—

având în vedere tabloul de bord al Uniunii inovării pentru 2015 elaborat de Comisie,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Infrastructurile ecologice — Valorificarea capitalului natural al Europei” (COM(2013)0249), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Infrastructurile ecologice — Valorificarea capitalului natural al Europei” (COM(2013)0249),

| — | având în vedere ghidul Comisiei din 2014 întitulat „Facilitarea sinergiilor între fondurile structurale și de investiții europene, Orizont 2020 și alte programe ale Uniunii în materie de cercetare, inovare și competitivitate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere ghidul Comisiei din 2014 întitulat „Facilitarea sinergiilor între fondurile structurale și de investiții europene, Orizont 2020 și alte programe ale Uniunii în materie de cercetare, inovare și competitivitate”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014 către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții intitulată „Un Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014 către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții intitulată „Un Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, al Comisiei pentru transport și turism, precum și cel al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0226/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, al Comisiei pentru transport și turism, precum și cel al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0226/2016),

| A. | întrucât trebuie să fie consolidată coeziunea economică, socială și teritorială pe întreg teritoriul UE în scopul de a promova o dezvoltare armonioasă generală; |
| --- | --- |

A.

întrucât trebuie să fie consolidată coeziunea economică, socială și teritorială pe întreg teritoriul UE în scopul de a promova o dezvoltare armonioasă generală;

| B. | întrucât strategiile macroregionale reprezintă în prezent instrumentul fundamental pentru a contribui la obiectivul coeziunii economice, sociale și teritoriale; întrucât aceste strategii sunt sprijinite pe baza principiului celor „trei nu”, adică nu unei noi legislații, nu unor noi fonduri, nu unor noi instituții; |
| --- | --- |

B.

întrucât strategiile macroregionale reprezintă în prezent instrumentul fundamental pentru a contribui la obiectivul coeziunii economice, sociale și teritoriale; întrucât aceste strategii sunt sprijinite pe baza principiului celor „trei nu”, adică nu unei noi legislații, nu unor noi fonduri, nu unor noi instituții;

| C. | întrucât strategia macroregională pentru Alpi ar putea contribui la inversarea tendinței de declin economic prin investiții în cercetare, inovare și sprijinirea întreprinderilor, ținând seama de caracteristicile și activele unice ale regiunii; |
| --- | --- |

C.

întrucât strategia macroregională pentru Alpi ar putea contribui la inversarea tendinței de declin economic prin investiții în cercetare, inovare și sprijinirea întreprinderilor, ținând seama de caracteristicile și activele unice ale regiunii;

| D. | întrucât obiectivul strategiilor macroregionale ar trebui să fie acela de a îndeplini mai bine obiectivele comune ale diferitelor regiuni printr-o abordare voluntară și coordonată, care să nu implice crearea unor reglementări suplimentare; |
| --- | --- |

D.

întrucât obiectivul strategiilor macroregionale ar trebui să fie acela de a îndeplini mai bine obiectivele comune ale diferitelor regiuni printr-o abordare voluntară și coordonată, care să nu implice crearea unor reglementări suplimentare;

| E. | întrucât schimbările climatice au loc în regiunea alpină într-un ritm mai rapid decât media mondială și au ca efect din ce în ce mai multe dezastre naturale, cum ar fi avalanșele și inundațiile; |
| --- | --- |

E.

întrucât schimbările climatice au loc în regiunea alpină într-un ritm mai rapid decât media mondială și au ca efect din ce în ce mai multe dezastre naturale, cum ar fi avalanșele și inundațiile;

| F. | întrucât strategia macroregională vizează să identifice resurse și să exploateze potențialul de dezvoltare comun al regiunilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât strategia macroregională vizează să identifice resurse și să exploateze potențialul de dezvoltare comun al regiunilor;

| G. | întrucât strategiile macroregionale reprezintă un model de guvernanță pe mai multe niveluri, în care participarea părților interesate care reprezintă nivelul local, regional și național este esențială pentru succesul lor; întrucât ar trebui încurajată cooperarea reciprocă între diferitele macroregiuni pentru a îmbunătăți coerența politicilor acestora în conformitate cu obiectivele europene; |
| --- | --- |

G.

întrucât strategiile macroregionale reprezintă un model de guvernanță pe mai multe niveluri, în care participarea părților interesate care reprezintă nivelul local, regional și național este esențială pentru succesul lor; întrucât ar trebui încurajată cooperarea reciprocă între diferitele macroregiuni pentru a îmbunătăți coerența politicilor acestora în conformitate cu obiectivele europene;

| H. | întrucât strategiile macroregionale pot contribui la dezvoltarea strategiilor transfrontaliere și a proiectelor internaționale, pentru a crea rețele de cooperare în beneficiul regiunii în ansamblu; |
| --- | --- |

H.

întrucât strategiile macroregionale pot contribui la dezvoltarea strategiilor transfrontaliere și a proiectelor internaționale, pentru a crea rețele de cooperare în beneficiul regiunii în ansamblu;

| I. | întrucât identitățile regionale și patrimoniul cultural, în special cultura populară și obiceiurile, din regiunea alpină merită o protecție specială; |
| --- | --- |

I.

întrucât identitățile regionale și patrimoniul cultural, în special cultura populară și obiceiurile, din regiunea alpină merită o protecție specială;

| J. | întrucât o abordare ascendentă solidă adoptată de regiunile din Alpi a dus la dezvoltarea strategiei Uniunii Europene pentru regiunea alpină (EUSALP), menită să abordeze în mod eficace provocările comune pentru întreaga regiune alpină; |
| --- | --- |

J.

întrucât o abordare ascendentă solidă adoptată de regiunile din Alpi a dus la dezvoltarea strategiei Uniunii Europene pentru regiunea alpină (EUSALP), menită să abordeze în mod eficace provocările comune pentru întreaga regiune alpină;

| K. | întrucât regiunea alpină joacă un rol important pentru dezvoltarea economică a statelor membre și furnizează numeroase servicii ecosistemice pentru zonele urbane și periurbane învecinate; |
| --- | --- |

K.

întrucât regiunea alpină joacă un rol important pentru dezvoltarea economică a statelor membre și furnizează numeroase servicii ecosistemice pentru zonele urbane și periurbane învecinate;

| L. | întrucât macrostrategia pentru regiunea alpină va afecta în jur de 80 de milioane de persoane care locuiesc în 48 de regiuni din șapte țări, dintre care cinci sunt state membre ale UE (Austria, Franța, Germania, Italia și Slovenia), iar două sunt țări din afara UE (Liechtenstein și Elveția); |
| --- | --- |

L.

întrucât macrostrategia pentru regiunea alpină va afecta în jur de 80 de milioane de persoane care locuiesc în 48 de regiuni din șapte țări, dintre care cinci sunt state membre ale UE (Austria, Franța, Germania, Italia și Slovenia), iar două sunt țări din afara UE (Liechtenstein și Elveția);

| M. | întrucât strategia UE pentru regiunea alpină trebuie să reconcilieze sustenabilitatea mediului și dezvoltarea economică, într-o zonă de mediu natural care este, de asemenea, una dintre principalele destinații turistice; |
| --- | --- |

M.

întrucât strategia UE pentru regiunea alpină trebuie să reconcilieze sustenabilitatea mediului și dezvoltarea economică, într-o zonă de mediu natural care este, de asemenea, una dintre principalele destinații turistice;

| N. | întrucât depopularea este principala problemă din anumite zone alpine și majoritatea locuitorilor din regiunea alpină nu pot supraviețui numai de pe urma turismului alpin și, prin urmare, aceștia trebuie să dezvolte în continuare agricultura, silvicultura și alte industrii și servicii ecologice; |
| --- | --- |

N.

întrucât depopularea este principala problemă din anumite zone alpine și majoritatea locuitorilor din regiunea alpină nu pot supraviețui numai de pe urma turismului alpin și, prin urmare, aceștia trebuie să dezvolte în continuare agricultura, silvicultura și alte industrii și servicii ecologice;

| O. | întrucât există diferențe considerabile între regiunile incluse în strategie și, prin urmare, este necesară coordonarea politicilor și a sectoarelor atât între diferitele regiuni (coordonare orizontală), cât și în interiorul unor regiuni individuale (coordonare verticală); |
| --- | --- |

O.

întrucât există diferențe considerabile între regiunile incluse în strategie și, prin urmare, este necesară coordonarea politicilor și a sectoarelor atât între diferitele regiuni (coordonare orizontală), cât și în interiorul unor regiuni individuale (coordonare verticală);

| P. | întrucât regiunea alpină are caracteristici geografice și naturale unice și constituie o macroregiune interconectată și o regiune de tranzit care are un potențial semnificativ de dezvoltare; întrucât sunt necesare răspunsuri specifice pentru provocările generate de aspectele legate de mediu, demografie, transport, turism și energie, caracterul sezonier și pluriactivitate; întrucât planificarea teritorială coordonată ar putea da rezultate mai bune și ar putea aduce valoare adăugată coeziunii teritoriale din zonele alpine și perialpine; |
| --- | --- |

P.

întrucât regiunea alpină are caracteristici geografice și naturale unice și constituie o macroregiune interconectată și o regiune de tranzit care are un potențial semnificativ de dezvoltare; întrucât sunt necesare răspunsuri specifice pentru provocările generate de aspectele legate de mediu, demografie, transport, turism și energie, caracterul sezonier și pluriactivitate; întrucât planificarea teritorială coordonată ar putea da rezultate mai bune și ar putea aduce valoare adăugată coeziunii teritoriale din zonele alpine și perialpine;

| Q. | întrucât regiunea alpină constituie rezervorul de apă al Europei, iar Alpii furnizează o cantitate suficientă de apă pentru a răspunde într-un procent de până la 90 % nevoilor regiunilor de la poalele munților pe timp de vară; întrucât resursele de apă sunt importante pentru producția de energie hidroelectrică, irigarea terenurilor agricole, gestionarea sustenabilă a pădurilor, conservarea biodiversității și a peisajului, precum și pentru aprovizionarea cu apă potabilă; întrucât este deosebit de important să fie conservate calitatea apelor și nivelul scăzut al apelor în râurile din regiunea Alpilor și să fie găsit un echilibru adecvat între interesele populației locale și nevoile mediului; |
| --- | --- |

Q.

întrucât regiunea alpină constituie rezervorul de apă al Europei, iar Alpii furnizează o cantitate suficientă de apă pentru a răspunde într-un procent de până la 90 % nevoilor regiunilor de la poalele munților pe timp de vară; întrucât resursele de apă sunt importante pentru producția de energie hidroelectrică, irigarea terenurilor agricole, gestionarea sustenabilă a pădurilor, conservarea biodiversității și a peisajului, precum și pentru aprovizionarea cu apă potabilă; întrucât este deosebit de important să fie conservate calitatea apelor și nivelul scăzut al apelor în râurile din regiunea Alpilor și să fie găsit un echilibru adecvat între interesele populației locale și nevoile mediului;

| R. | întrucât regiunea alpină este străbătută de frontiere, iar eliminarea acestor obstacole este o condiție prealabilă pentru cooperarea în această zonă, pentru libera circulație a persoanelor, a serviciilor, a mărfurilor și a capitalurilor și, prin urmare, pentru interacțiunile economice, sociale și de mediu; întrucât strategia alpină oferă, de asemenea, o ocazie pentru consolidarea cooperării transfrontaliere, crearea de legături și rețele de persoane și activități economice și, prin urmare, pentru eliminarea frontierelor și obstacolelor pe care acestea le creează; |
| --- | --- |

R.

întrucât regiunea alpină este străbătută de frontiere, iar eliminarea acestor obstacole este o condiție prealabilă pentru cooperarea în această zonă, pentru libera circulație a persoanelor, a serviciilor, a mărfurilor și a capitalurilor și, prin urmare, pentru interacțiunile economice, sociale și de mediu; întrucât strategia alpină oferă, de asemenea, o ocazie pentru consolidarea cooperării transfrontaliere, crearea de legături și rețele de persoane și activități economice și, prin urmare, pentru eliminarea frontierelor și obstacolelor pe care acestea le creează;

| S. | întrucât, în comunicarea sa privind strategia UE pentru regiunea alpină, Comisia subliniază atât necesitatea de a se reduce impactul transporturilor în întreaga regiune alpină pentru a conserva patrimoniul de mediu al Alpilor, cât și importanța punerii în aplicare a unei strategii pentru un mediu de viață mai sănătos și mai bun pentru populația din zonă; |
| --- | --- |

S.

întrucât, în comunicarea sa privind strategia UE pentru regiunea alpină, Comisia subliniază atât necesitatea de a se reduce impactul transporturilor în întreaga regiune alpină pentru a conserva patrimoniul de mediu al Alpilor, cât și importanța punerii în aplicare a unei strategii pentru un mediu de viață mai sănătos și mai bun pentru populația din zonă;

| T. | întrucât libera circulație a persoanelor este un drept fundamental și o condiție prealabilă, în special în zonele de frontieră, pentru atingerea obiectivelor de coeziune economică, socială, teritorială și ecologică, de competitivitate puternică și sustenabilă și de acces echitabil la locuri de muncă; |
| --- | --- |

T.

întrucât libera circulație a persoanelor este un drept fundamental și o condiție prealabilă, în special în zonele de frontieră, pentru atingerea obiectivelor de coeziune economică, socială, teritorială și ecologică, de competitivitate puternică și sustenabilă și de acces echitabil la locuri de muncă;

| U. | întrucât teritoriul vizat de EUSALP cuprinde zonele montane ca punct central și zonele perialpine, inclusiv zone metropolitane, care sunt legate între ele prin interacțiuni strânse și relații funcționale, toate acestea influențând dezvoltarea economică, socială și ecologică; |
| --- | --- |

U.

întrucât teritoriul vizat de EUSALP cuprinde zonele montane ca punct central și zonele perialpine, inclusiv zone metropolitane, care sunt legate între ele prin interacțiuni strânse și relații funcționale, toate acestea influențând dezvoltarea economică, socială și ecologică;

| V. | întrucât această regiune cu ecosisteme conservate și serviciile lor poate constitui o bază pentru multe activități economice, accentul fiind pus pe agricultură, silvicultură, turism și energie, dat fiind patrimoniul cultural și natural al regiunii; |
| --- | --- |

V.

întrucât această regiune cu ecosisteme conservate și serviciile lor poate constitui o bază pentru multe activități economice, accentul fiind pus pe agricultură, silvicultură, turism și energie, dat fiind patrimoniul cultural și natural al regiunii;

| W. | întrucât strategia Uniunii Europene pentru regiunea alpină, ca primă strategie macroregională pentru o zonă montană, poate constitui un model și o sursă de inspirație pentru alte regiuni montane din UE; |
| --- | --- |

W.

întrucât strategia Uniunii Europene pentru regiunea alpină, ca primă strategie macroregională pentru o zonă montană, poate constitui un model și o sursă de inspirație pentru alte regiuni montane din UE;

| X. | întrucât strategiile macroregionale anterioare ale UE au dovedit succesul pe care îl poate avea un astfel de acord de cooperare și au dus la câștigarea unei experiențe utile pentru elaborarea de noi strategii macroregionale, |
| --- | --- |

X.

întrucât strategiile macroregionale anterioare ale UE au dovedit succesul pe care îl poate avea un astfel de acord de cooperare și au dus la câștigarea unei experiențe utile pentru elaborarea de noi strategii macroregionale,

Considerații generale și guvernanța

| 1. | salută Comunicarea Comisiei privind strategia Uniunii Europene pentru regiunea alpină și planul de acțiune care o însoțește; consideră că aceasta reprezintă un pas înainte pentru dezvoltarea regiunii, în conformitate cu obiectivul Strategiei Europa 2020 de creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; ia act de faptul că strategia și planul de acțiune pot juca un rol important în eforturile de combatere a depopulării din regiune, în special a exodului tinerilor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | evidențiază experiența valoroasă acumulată prin punerea în aplicare a Convenției alpine, care servește în mod echilibrat interesele economice, sociale și ecologice; invită țările participante să respecte acordurile convenite și să își mențină angajamentul deosebit în vederea dezvoltării sustenabile și protecției Alpilor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută faptul că fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) oferă resurse cu potențial semnificativ și o amplă gamă de instrumente și opțiuni pentru strategie; solicită o mai mare sinergie, care să promoveze coordonarea și complementaritățile dintre fondurile ESI și alte fonduri și instrumente relevante pentru pilonii acestei strategii, în special programele Orizont 2020, mecanismul Conectarea Europei, programul LIFE, programul COSME pentru IMM-uri, programul Spațiul alpin al inițiativei Interreg și Fondul european pentru investiții strategice; Comisia ar trebui să studieze posibila valoare adăugată a unor cereri de propuneri specifice folosind aceste fonduri, axate pe provocările specifice regiunii alpine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia și organismele naționale, regionale și locale care sunt responsabile cu pregătirea, gestionarea și punerea în aplicare a programelor aferente fondurilor ESI să pună accentul pe importanța proiectelor și acțiunilor la nivel macroregional; așteaptă intensificarea colaborării prin coordonarea politicilor, programelor și strategiilor UE care joacă un rol în Alpi și invită Comisia să examineze punerea în practică a programelor în cauză pentru a evita suprapunerile și pentru a maximiza complementaritatea și valoarea adăugată; invită Comisia, de asemenea, să asigure accesul cu ușurință al cetățenilor europeni și al instituțiilor din statele membre la documente, pentru a asigura transparența deplină cu privire la procedura care trebuie urmată; |
| --- | --- |

4.

| 5. | Reiterează importanța principiului celor trei „nu”, adică nu unei noi legislații, nu unor noi instituții, nu unor noi fonduri, întrucât macroregiunile sunt structuri care se bazează pe valoarea adăugată a inițiativelor de cooperare și a sinergiilor între diferitele instrumente de finanțare ale UE; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită autoritățile competente ale statelor membre și ale regiunilor participante să își alinieze, dacă este posibil, mecanismele de finanțare și politicile de la nivel național și regional la acțiunile și obiectivele din cadrul EUSALP, precum și să își adapteze programele operaționale adoptate pentru a garanta că viitoarele proiecte în cadrul strategiei EUSALP sunt puse în aplicare în mod prompt, iar autoritățile de management țin seama în mod corespunzător de prioritățile EUSALP la implementarea programelor operaționale (de exemplu, prin intermediul unor cereri de propuneri specifice, al unor puncte de merit sau al alocării bugetare); solicită consolidarea abordării macroregionale înainte de reforma politicii de coeziune pentru perioada de după 2020 și subliniază importanța proiectelor și măsurilor macroregionale integrate; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită BEI ca, în cooperare cu Comisia, să examineze posibilitatea de a înființa o platformă de investiții dedicată regiunii alpine, care ar permite mobilizarea de fonduri din surse publice și private; solicită crearea unei rezerve de proiecte pentru regiune, care să atragă investitori; încurajează, în acest context, Comisia, BEI și țările participante să exploateze la maximum posibilitățile disponibile în cadrul FEIS pentru finanțarea proiectelor din regiune, în vederea asigurării dezvoltării durabile și a creșterii economice, precum și a stimulării ocupării forței de muncă la nivel macroregional; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază necesitatea unor campanii de informare adecvate privind strategia UE pentru regiunea alpină și încurajează statele membre să se asigure că strategia se bucură de un grad suficient de vizibilitate și că obiectivele și rezultatele ei sunt comunicate în mod adecvat la toate nivelurile, inclusiv la nivel transfrontalier și internațional; solicită promovarea coordonării și a schimbului de cele mai bune practici în cadrul implementării strategiilor macroregionale ale UE, în special în domeniul gestionării patrimoniului natural și cultural, cu intenția de a crea oportunități turistice durabile; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită crearea la nivel macroregional a unei structuri de sprijinire a implementării pentru organismele de conducere ale EUSALP, în cooperare și în acord cu Comisia, statele membre și regiunile; salută, de asemenea, reprezentarea Parlamentului în organele sale de conducere și consideră că Parlamentul ar trebui să fie implicat în monitorizarea implementării strategiei; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită Comisiei să joace un rol activ în etapa de punere în aplicare a EUSALP; consideră că aceasta ar trebui să se implice, împreună cu statele membre și regiunile, pe bază unei gestionări comune și în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității, în toate etapele planificării și punerii în aplicare a proiectelor din cadrul strategiei, nu în ultimul rând pentru a asigura participarea efectivă a părților interesate de la nivel local și regional din cadrul autorităților publice, a partenerilor economici și sociali și a organizațiilor care reprezintă societatea civilă, precum și coordonarea corespunzătoare cu alte strategii și mecanisme de finanțare sprijinite de UE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită ca punerea în aplicare a EUSALP să fie evaluată de către Comisie cu criterii obiective și indicatori măsurabili; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sprijină planificarea strategică atât în zonele urbane, cât și rurale din regiunea alpină, cu scopul de a promova crearea de rețele și obiective comune într-un cadru politic coerent, coordonat și integrat (de exemplu, în ceea ce privește energia din surse regenerabile, bunăstarea, logistica și inovarea socială și în afaceri); încurajează schimbul de bune practici în ceea ce privește, de exemplu, turismul durabil între regiuni, precum și cu alte strategii macroregionale existente; |
| --- | --- |

12.

| 13. | insistă asupra faptului că, pentru procedurile decizionale, autoritățile locale și regionale, alături de societatea civilă de la nivel local și regional, ar trebui să aibă un rol de lider în cadrul organismelor de administrare și în cadrul organismelor operaționale, tehnice și de punere în aplicare a strategiei, cu respectarea deplină a principiilor subsidiarității și guvernanței pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că investițiile ar trebui să fie canalizate în direcția accesului egal și efectiv la asistență medicală și la unități de prim ajutor și asistență de urgență pentru întreaga populație din regiune, în special în zonele rurale, în scopul combaterii fenomenului de depopulare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia să prezinte Parlamentului European și Consiliului, o dată la doi ani, un raport privind punerea în aplicare a EUSALP, bazat pe criterii obiective și indicatori cuantificabili, pentru a îi evalua funcționarea și valoarea adăugată în ceea ce privește creșterea economică și locurile de muncă, reducerea decalajelor și dezvoltarea sustenabilă; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită țările participante să își continue eforturile de diversificare a surselor de aprovizionare cu energie, luând în considerare mediul; subliniază necesitatea sustenabilității, competitivității și modernizării hidrocentralelor existente în ceea ce privește infrastructura, care a fost dezvoltată într-un stadiu foarte timpuriu, luând în același timp în considerare impactul pe care infrastructura hidrocentralelor îl poate avea asupra mediului și asupra geologiei, precum și promovarea micilor hidrocentrale (mini, micro și picohidrocentrale); subliniază că gestionarea integrată și protecția resurselor de apă este una dintre cheile dezvoltării durabile a regiunii Alpilor și că, prin urmare, populația locală ar trebui să fie în măsură să își asume angajamentul de a utiliza energia hidroelectrică și valoarea adăugată pe care aceasta o generează; invită țările participante să contribuie la buna funcționare a rețelelor din macroregiune, pentru a asigura securitatea aprovizionării și pentru a crea structuri pentru schimbul de cele mai bune practici privind cooperarea transfrontalieră; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază necesitatea de a consolida în continuare dimensiunea socială pentru a garanta aplicarea unui model de creștere capabil să asigure o creștere sustenabilă, incluziune socială și protecție socială pentru toți, în special în zonele de frontieră; în acest context, subliniază importanța de a stabili priorități și a lua măsuri împotriva tuturor formelor de discriminare; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reamintește principiul accesului universal la servicii publice, care trebuie garantat în toate teritoriile UE, în special în domeniile educației, asistenței medicale, serviciilor sociale și mobilității, acordând o atenție deosebită nevoilor persoanelor cu dizabilități; subliniază necesitatea ca țările participante să încurajeze soluțiile alternative și inovatoare pentru regiunea alpină în ceea ce privește furnizarea serviciilor publice, inclusiv soluții personalizate, adaptate nevoilor locale și regionale; în acest context, invită țările participante să creeze stimulente pentru dezvoltarea parteneriatelor de tip public-privat; reamintește, totuși, principiul potrivit căruia serviciile publice de calitate ar trebui să fie accesibile și la prețuri rezonabile pentru toți; |
| --- | --- |

18.

| 19. | este preocupat de degradarea ecosistemelor și de riscul de dezastre naturale în anumite părți ale regiunii Alpilor; subliniază că este necesar să se aplice pe deplin gestionarea riscurilor de dezastre naturale și strategiile de adaptare la schimbările climatice; subliniază necesitatea de a dezvolta și de a pune în aplicare planuri de urgență comune ca reacție la poluarea transfrontalieră; solicită crearea unor echipe comune de reacție rapidă pentru zonele turistice afectate de dezastre naturale, precum alunecările de teren și inundațiile; în acest context, subliniază necesitatea unei mai bune promovări a mecanismului de protecție civilă al UE; |
| --- | --- |

19.

Locuri de muncă, creșterea economică și inovarea

| 20. | ia act de faptul că regiunile Alpilor dețin un patrimoniu de mediu care trebuie conservat, cu vasta lor rezervă de peisaje naturale, precum și o extraordinară varietate de ecosisteme, variind de la relieful muntos și câmpii, la zonele alpine de la țărmurile Mediteranei, fiind, astfel, o zonă economică și o biosferă bazată pe coexistența dintre natură și om; așadar, subliniază necesitatea de a adopta o cooperare sinergică activă între agricultură și alte activități economice desfășurate în zonele protejate (rețeaua Natura 2000, parcurile naționale etc.) pentru a dezvolta produse turistice integrate, precum și importanța conservării și protejării habitatului unic al regiunilor montane; |
| --- | --- |

20.

| 21. | evidențiază oportunitățile oferite de strategia de dezvoltare a pieței forței de muncă, care are/înregistrează niveluri diferite importante de navetă transfrontalieră; consideră că o mai mare calificare a forței de muncă și crearea de noi locuri de muncă în economia verde ar trebui să facă parte din prioritățile în materie de investiții ale strategiei alpine; subliniază totuși că IMM-urile, adesea întreprinderi familiale, cum ar fi micile exploatații agricole și micile întreprinderi de prelucrare, din domeniile turismului, agriculturii, comerțului, artizanatului și producerii de bunuri stau la baza activității economice din regiunea Alpilor și, prin urmare, constituie coloana vertebrală a mediului de viață, cultural și natural din Alpi și o sursă importantă de locuri de muncă; subliniază necesitatea unei mai mari diversificări a activităților economice și a oportunităților de ocupare a forței de muncă în regiunea Alpilor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază necesitatea de a acorda prioritate investițiilor în infrastructurile digitale și importanța de a asigura un acces rapid și eficient la internetul de mare viteză și, astfel, la serviciile digitale și online, cum ar fi comerțul electronic și utilizarea canalelor pieței digitale și a muncii la distanță, precum și la alte oportunități pentru persoanele care locuiesc în zone îndepărtate de marile centre urbane, promovând, în același timp, dacă este posibil, alternativele pentru deplasarea fizică; |
| --- | --- |

22.

| 23. | consideră că inovarea și folosirea noilor tehnologii în sectoare-cheie ale economiei, bazate pe strategii de specializare inteligentă și finanțate din surse de finanțare ale UE existente (de exemplu, FEDR, FSE, COSME, Orizont 2020 sau Erasmus +), ar putea contribui la crearea de locuri de muncă de calitate în sectoare strategice, cum ar fi științele vieții, bioeconomia, energia, produsele ecologice, noi materiale sau servicii electronice; reamintește că este important să se asigure un sprijin puternic pentru IMM-uri, care ar putea contribui la inversarea actualei tendințe de depopulare înregistrate în anumite zone și teritorii din regiunea alpină; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită autoritățile competente din statele membre și regiunile alpine să se reunească cu Comisia pentru a analiza fezabilitatea desfășurării, în următoarea perioadă de programare, a unui program comun (pe baza articolul 185 din TFUE) pentru a stimula integrarea activităților de cercetare și inovare în regiunea alpină, în contextul unor lanțuri valorice europene coerente și integrate în strategiile de specializare inteligentă; |
| --- | --- |

24.

| 25. | încurajează crearea de clustere și cooperarea între întreprinderile publice și private, universități, institute de cercetare și alte părți interesate relevante, cu scopul de a promova inovarea și de a beneficia de sinergiile dintre zonele alpine și perialpine; consideră că acțiunile avute în vedere ar trebui să se bazeze pe strategiile naționale și regionale de cercetare și inovare pentru specializarea regională inteligentă, cu scopul de a asigura investiții mai eficiente și mai eficace; |
| --- | --- |

25.

| 26. | recunoaște că este foarte important pentru succesul strategiei EUSALP să se dezvolte proiecte pentru asociațiile, instituțiile, microîntreprinderile și IMM-urile care activează în sectoarele culturale și creative, datorită influenței pe care o exercită asupra investițiilor, creșterii, inovării și ocupării forței de muncă, precum și datorită rolului esențial pe care îl joacă în conservarea și promovarea diversității culturale și lingvistice; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că o strategie macroregională pentru Alpi ar trebui să ofere oportunități de a conserva, de a susține și, dacă este necesar, de a adapta formele tradiționale de activitate economică, precum agricultura, silvicultura și activitățile economice bazate pe artizanat, precum și să stimuleze inovarea și dezvoltarea de noi inițiative în acest domeniu, de exemplu prin intermediul instrumentului InnovFin al UE; subliniază necesitatea ca întreprinderilor mici și mijlocii să li se acorde un acces mai ușor la sprijin și finanțare, având în vedere rolul lor în crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

27.

| 28. | accentuează faptul că este esențială cooperarea dintre regiuni, îndeosebi cooperarea transfrontalieră, pentru a continua dezvoltarea turismului în regiunea extinsă; încurajează elaborarea unor strategii privind turismul bazate pe patrimoniul natural și cultural existent, sustenabilitate și inovare; subliniază dimensiunea socială, culturală și economică a diferitelor tradiții și obiceiuri din regiunea alpină, a căror diversitate trebuie încurajată și susținută; |
| --- | --- |

28.

| 29. | constată că gestionarea și reintroducerea păsărilor de pradă și a animalelor carnivore în regiunile Alpilor se efectuează la nivel național și la nivel local, dar aceste specii nu cunosc granițele administrative, fenomenele de migrație fiind, prin natura lor, transfrontaliere; cu toate acestea, pentru a evita conflictele legate de această reintroducere, invită statele membre să îmbunătățească coordonarea între diferitele autorități și, în același timp, să facă schimb de informații; cele mai bune practici trebuie să fie consolidate, astfel încât să se îmbunătățească gestionarea și protecția animalelor care pășunează și a animalelor de fermă ca parte a strategiei alpine, în relația cu Platforma privind animale carnivore de talie mare și ungulatele sălbatice din cadrul Convenției alpine; |
| --- | --- |

29.

| 30. | sprijină diversificarea ofertei turistice prin dezvoltarea de noi oportunități pentru turism, adaptate nevoilor regionale și care exploatează resursele regionale, cum ar fi, de exemplu, parcurile tematice și rutele turistice, turismul gastronomic și viticol, turismul cultural, medical și educațional și turismul sportiv, pentru a prelungi sezonul turistic, reducând, în același timp, presiunea asupra infrastructurii și realizând ocuparea forței de muncă pe tot parcursul anului în ciclul turistic, precum și agroturismul menit să atragă vizitatori către activități rurale și în natură în hoteluri din zone mai puțin cunoscute și consolidarea competitivității și a sustenabilității destinațiilor turistice; sprijină promovarea unor noi activități turistice care sunt mai bine adaptate la schimbările climatice și la protecția mediului; subliniază, de asemenea, necesitatea sprijinirii și consolidării serviciilor de salvamont; |
| --- | --- |

30.

| 31. | sprijină măsurile care să contribuie la diminuarea presiunii asupra infrastructurii de transport prin eșalonarea vacanțelor școlare și a perioadelor de concediu conexe, conceperea inteligentă a taxelor rutiere și stimularea prestatorilor de servicii turistice în timpul orelor de vârf și al perioadelor de trafic intens; |
| --- | --- |

31.

| 32. | reamintește importanța de a promova dezvoltarea activităților turistice sustenabile în întreaga regiune alpină, inclusiv în orașele de pe marginea lacurilor și în stațiunile balneare; încurajează, de asemenea, statele membre să promoveze utilizarea bicicletei în combinație cu serviciile de transport feroviar sau de transport intermodal; remarcă, pe baza celor mai bune practici, platformele de turism create în cadrul proiectelor finanțate de UE; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ia act de faptul că aceeași persoană este adesea nevoită să desfășoare activități diferite pe tot parcursul anului și, uneori, la nivel transfrontalier; invită Comisia, statele membre și autoritățile regionale și locale să încurajeze cooperarea între organismele care asigură formarea profesională inițială și cea continuă; subliniază posibilele beneficii ale unui program Erasmus + dedicat uceniciei transfrontaliere; |
| --- | --- |

33.

Mobilitate și conectivitate

| 34. | subliniază importanța de a îmbunătăți conectivitatea în domeniul transportului și energiei între țările participante, inclusiv a transportului local, regional și transfrontalier și a legăturilor intermodale cu hinterlandul (inclusiv marile aglomerații urbane), de asemenea pentru a impulsiona dezvoltarea regiunii, pentru a îmbunătăți calitatea vieții locuitorilor săi și pentru a atrage noi rezidenți, evaluând, în același timp, dacă rețelele existente pot fi renovate și/sau extinse cu scopul general al unei mai bune implementări a rețelelor TEN-T; subliniază importanța construirii de infrastructuri inteligente; consideră că infrastructurile noi ar trebui să devină „coridoare tehnologice” propriu-zise, în care să se construiască întreaga infrastructură separată, și anume linii electrice, linii telefonice, comunicații în bandă largă și bandă ultralargă, conducte de gaz, rețele de fibră optică, conducte de apă etc.; |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită o abordare holistică pentru proiectarea și punerea în aplicare a transportului alpin și a politicii de mediu în viitor; în acest context, subliniază necesitatea de a acorda prioritate transferurilor modale în vederea realizării unei tranziții de la transportul rutier la cel feroviar, în special pentru transportul de marfă, și solicită Comisiei să sprijine această tranziție; în acest context, solicită, de asemenea, ca veniturile generate de transportul rutier să fie utilizate pentru a stimula punerea în aplicare și dezvoltarea eficientă și ecologică a transportului feroviar de călători și de mărfuri și pentru reducerea zgomotului și a poluării mediului; ia act de potențialele proiecte în domenii precum gestionarea traficului, inovarea tehnologică, interoperabilitatea etc.; solicită, de asemenea, extinderea infrastructurii existente, inclusiv prin sisteme intermodale și interoperabile de calitate, în regiunea alpină; subliniază că este important să se asigure accesibilitatea și conectivitatea pentru toți locuitorii regiunii; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că este important să realizeze legături între rutele de transport și alte părți ale Europei și că este important să se realizeze interconectări cu coridoarele TEN-T, optimizând, în același timp, folosirea infrastructurii existente; subliniază că relieful montan rămâne un obstacol în calea apropierii cetățenilor europeni și că UE s-a angajat să crească finanțarea dedicată infrastructurilor de transport transfrontaliere. invită, așadar, țările participante să își concentreze eforturile pe implementarea și planificarea unor proiecte complementare sustenabile și incluzive, conectând și dezvoltând, în același timp, actuala rețea TEN-T; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atrage atenția asupra lipsei unor legături eficiente și nepoluante în zonele montane și între zonele montane și cele adiacente; îndeamnă Comisia și statele membre să faciliteze legături nepoluante, cu emisii reduse de carbon și mai bune la nivel regional și local, în special în cazul rețelelor feroviare, pentru a îmbunătăți coeziunea și calitatea vieții în aceste zone; încurajează și promovează mutarea persoanelor în regiunea alpină; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită țările participante la strategia macroregională să țină seama de condițiile specifice ale lucrătorilor transfrontalieri și să dezvolte acorduri privind lucrătorii pentru macroregiunea Alpilor; |
| --- | --- |

38.

| 39. | sprijină dezvoltarea formelor inovatoare de transport local la cerere, care să includă informații inteligente privind transporturile, gestionarea traficului, telematica și multimodalitatea, având în vedere și potențialul activităților de a fi utilizate în comun la nivel interregional în acest domeniu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază lipsa unor conexiuni digitale eficace în zonele montane; îndeamnă Comisia și statele membre să înlesnească realizarea unor conexiuni mai bune la nivel regional și local, pentru a îmbunătăți calitatea vieții și a promova dezvoltarea de noi activități, precum și crearea de locuri de muncă în aceste domenii și să încurajeze repopularea; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază importanța investițiilor publice în zonele montane pentru a combate incapacitatea pieței de a asigura conectivitatea digitală în aceste zone; subliniază importanța acoperirii universale și complete cu internet în bandă largă, inclusiv în zonele montane, pentru a asigura viabilitatea pe termen lung a așezărilor și zonelor economice izolate; solicită Comisiei să propună soluții concrete cu privire la această chestiune; |
| --- | --- |

41.

Mediul, biodiversitatea, schimbările climatice și energia

| 42. | subliniază importanța protejării și consolidării biodiversității în regiunea alpină; solicită depunerea unor eforturi comune pentru a adopta măsuri inovatoare de conservare a biodiversității și solicită o analiză aprofundată a rolului marilor prădători și, eventual, introducerea unor măsuri de ajustare, respectând pe deplin și acquis-ul Uniunii privind protejarea mediului, a biodiversității, a solului și a apelor; subliniază că este important să se garanteze că se iau toate măsurile pentru a se evita dublarea inițiativelor legislative existente; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază că macroregiunea Alpilor oferă mari oportunități în materie de soluții inovatoare, care ar putea să o transforme într-un laborator unic de testare pentru economia circulară; va prezenta, în procedura bugetară pentru 2017, un proiect-pilot care să analizeze potențialul acestei zone pentru elaborarea de strategii specifice legate de economia circulară, de exemplu în sectoarele producției, consumului și gestionării deșeurilor; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază importanța de a promova generarea de energie din surse proprii, de a crește eficiența energetică și de a susține dezvoltarea celor mai eficiente surse de energie regenerabilă în regiune, de la hidrocentrale la energia solară, eoliană și geotermală, precum și de a promova dezvoltarea unor forme de energie regenerabilă care sunt specifice Alpilor; subliniază impactul asupra calității aerului determinat de folosirea unor tipuri diferite de combustie în sectorul termoficării; sprijină utilizarea durabilă a lemnului de pădure, fără a se reduce zonele forestiere existente, ceea ce este important pentru a asigura echilibrul în cadrul ecosistemului montan și pentru protecția împotriva avalanșelor, a alunecărilor de teren și a inundațiilor; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază nevoia urgentă de a dezvolta noi strategii de combatere a poluării atmosferice, care ridică preocupări privind sănătatea publică, precum și a schimbărilor climatice, în special în zonele mai industrializate și mai populate din macroregiune, identificând, în același timp, sursele de poluare existente și monitorizând strict emisiile poluante; invită, de asemenea, statele membre să introducă politici de transport sustenabile în conformitate cu obiectivele COP21 de la Paris și să sprijine conservarea și menținerea serviciilor ecosistemice în întreaga macroregiune alpină; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază importanța infrastructurii de transport a energiei și sprijină sistemele inteligente de distribuire, stocare și transportare a energiei, precum și investițiile în infrastructura energetică, atât pentru producția, cât și pentru transportul de energie electrică și gaze naturale, în conformitate cu rețeaua TEN-E și investițiile în implementarea proiectelor concrete menționate în lista proiectelor de interes pentru Comunitatea Energiei (PICE); subliniază importanța exploatării surselor de energie locale, în special a celor regenerabile, pentru a reduce dependența de importuri; solicită promovarea producției de energie descentralizate/din surse proprii și îmbunătățirea eficienței energetice în toate sectoarele; |
| --- | --- |

46.

| 47. | îndeamnă țările participante să depună eforturi comune pentru a pune în aplicare amenajarea teritoriului și gestionarea integrată a teritoriului, care implică mai multe părți interesate (autorități naționale, regionale și locale, comunitatea cercetătorilor, ONG-uri etc.) din regiune; |
| --- | --- |

47.

| 48. | solicită consolidarea în continuare a colaborării și a activității desfășurate în cadrul Serviciului mondial de monitorizare a ghețarilor, având în vedere recentele decizii ale Conferinței COP21 de la Paris și strategia de urmat ulterior; |
| --- | --- |

48.

| 49. | își exprimă îngrijorarea privind faptul că schimbările climatice și creșterea temperaturilor reprezintă o amenințare gravă pentru supraviețuirea speciilor care trăiesc la altitudini înalte, iar topirea ghețarilor reprezintă un alt motiv de îngrijorare, dat fiind impactul său major asupra resurselor de apă subterană; solicită elaborarea unui amplu plan transnațional pentru a combate topirea ghețarilor și pentru a reacționa la schimbările climatice în Alpi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | invită țările participante să își continue eforturile de diversificare a surselor de aprovizionare cu energie și să dezvolte sursele regenerabile de energie disponibile, cum ar fi energia solară și eoliană, în cadrul mixului producției de energie; subliniază sustenabilitatea și competitivitatea hidrocentralelor; invită țările participante să contribuie la crearea unor rețele funcționale de infrastructură pentru energia electrică în această macroregiune; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază faptul că diversificarea surselor de aprovizionare cu energie nu numai că va îmbunătăți securitatea energetică a macroregiunii, ci va determina, de asemenea, o concurență mai mare, cu avantaje importante în ceea ce privește dezvoltarea economică a regiunii; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor naționale și regionale ale țărilor participante la strategia EUSALP (Franța, Italia, Elveția, Liechtenstein, Austria, Germania și Slovenia). |
| --- | --- |

52.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 259.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 303.

(4)  JO C 32, 28.1.2016, p. 12.

(5)  JO C 19, 21.1.2015, p. 32.

(6)  JO C 349 E, 29.11.2013, p. 1.

(7)  JO C 55, 12.2.2016, p. 117.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/68 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/68

---

P8_TA(2016)0337

Fondul fiduciar al UE pentru Africa: implicațiile în ceea ce privește ajutorul pentru dezvoltare și ajutorul umanitar

Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la Fondul fiduciar al UE pentru Africa: implicațiile în ceea ce privește ajutorul pentru dezvoltare și ajutorul umanitar (2015/2341(INI))

(2018/C 204/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 41 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 41 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Fondul fiduciar de urgență al UE pentru stabilitate și pentru abordarea cauzelor profunde ale migrației neregulamentare și ale strămutărilor de persoane în Africa (Fondul fiduciar al UE pentru Africa), stabilit în cadrul summitului de la Valletta privind migrația, desfășurat în perioada 11-12 noiembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Fondul fiduciar de urgență al UE pentru stabilitate și pentru abordarea cauzelor profunde ale migrației neregulamentare și ale strămutărilor de persoane în Africa (Fondul fiduciar al UE pentru Africa), stabilit în cadrul summitului de la Valletta privind migrația, desfășurat în perioada 11-12 noiembrie 2015,

| — | având în vedere planul de acțiune comun adoptat în cadrul summitului de la Valletta, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune comun adoptat în cadrul summitului de la Valletta,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (1), revizuirile succesive ale acestuia și anexa IC la acord (Cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020), care corespunde celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare (FED), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (1), revizuirile succesive ale acestuia și anexa IC la acord (Cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020), care corespunde celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare (FED),

| — | având în vedere Cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020, privind bugetul UE, și rubrica 4 a acestuia („Europa globală”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020, privind bugetul UE, și rubrica 4 a acestuia („Europa globală”),

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltarea durabilă, adoptată în cadrul Summitului ONU privind dezvoltarea durabilă de la New York, din 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltarea durabilă, adoptată în cadrul Summitului ONU privind dezvoltarea durabilă de la New York, din 2015,

| — | având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei privind „Egalitatea de șanse între femei și bărbați și emanciparea femeilor: transformarea vieții fetelor și femeilor prin intermediul relațiilor externe ale UE 2016-2020” (SWD(2015)0182) și concluziile Consiliului din 26 octombrie 2015, în care este aprobat Planul corespunzător de acțiune privind egalitatea de șanse între femei și bărbați 2016-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei privind „Egalitatea de șanse între femei și bărbați și emanciparea femeilor: transformarea vieții fetelor și femeilor prin intermediul relațiilor externe ale UE 2016-2020” (SWD(2015)0182) și concluziile Consiliului din 26 octombrie 2015, în care este aprobat Planul corespunzător de acțiune privind egalitatea de șanse între femei și bărbați 2016-2020,

| — | având în vedere Platforma de acțiune de la Beijing (1995) și Programul de acțiune al Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare (CIPD) (1994) și rezultatele conferințelor aferente de revizuire, |
| --- | --- |

—

având în vedere Platforma de acțiune de la Beijing (1995) și Programul de acțiune al Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare (CIPD) (1994) și rezultatele conferințelor aferente de revizuire,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru bugete (A8-0221/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru bugete (A8-0221/2016),

| A. | întrucât principalul obiectiv al Fondului fiduciar al UE (EUTF) pentru Africa, semnat de Președintele Comisiei, împreună cu 25 de state membre ale UE, precum și cu Norvegia și Elveția și lansat de către partenerii europeni și africani, la 12 noiembrie 2015, în cadrul summitului de la Valletta privind migrația, este de a contribui la promovarea stabilității în regiuni și la o mai bună gestionare a migrației; întrucât, mai exact, EUTF are drept scop să elimine cauzele care stau la baza destabilizării, a strămutării forțate și a migrației neregulamentare, prin promovarea rezilienței, a oportunităților economice, a oportunităților egale, a securității și a dezvoltării; |
| --- | --- |

A.

întrucât principalul obiectiv al Fondului fiduciar al UE (EUTF) pentru Africa, semnat de Președintele Comisiei, împreună cu 25 de state membre ale UE, precum și cu Norvegia și Elveția și lansat de către partenerii europeni și africani, la 12 noiembrie 2015, în cadrul summitului de la Valletta privind migrația, este de a contribui la promovarea stabilității în regiuni și la o mai bună gestionare a migrației; întrucât, mai exact, EUTF are drept scop să elimine cauzele care stau la baza destabilizării, a strămutării forțate și a migrației neregulamentare, prin promovarea rezilienței, a oportunităților economice, a oportunităților egale, a securității și a dezvoltării;

| B. | întrucât consensul european privind dezvoltarea continuă să fie cadrul doctrinar pentru politica de dezvoltare a UE și consensul european privind ajutorul umanitar reafirmă principiile fundamentale ale ajutorului umanitar; întrucât, în noua Agendă 2030 pentru dezvoltare durabilă, pacea a fost recunoscută ca fiind un element fundamental pentru dezvoltare și a fost introdus obiectivul de dezvoltare durabilă 16 (ODD) privind pacea și justiția; întrucât UE și partenerii săi din domeniul umanitar trebuie să fie în măsură să asigure asistență și protecție, pe baza nevoilor și a respectării principiilor neutralității, imparțialității, umanității și independenței acțiunii umanitare, consacrate în dreptul internațional, în special în dreptul internațional umanitar; |
| --- | --- |

B.

întrucât consensul european privind dezvoltarea continuă să fie cadrul doctrinar pentru politica de dezvoltare a UE și consensul european privind ajutorul umanitar reafirmă principiile fundamentale ale ajutorului umanitar; întrucât, în noua Agendă 2030 pentru dezvoltare durabilă, pacea a fost recunoscută ca fiind un element fundamental pentru dezvoltare și a fost introdus obiectivul de dezvoltare durabilă 16 (ODD) privind pacea și justiția; întrucât UE și partenerii săi din domeniul umanitar trebuie să fie în măsură să asigure asistență și protecție, pe baza nevoilor și a respectării principiilor neutralității, imparțialității, umanității și independenței acțiunii umanitare, consacrate în dreptul internațional, în special în dreptul internațional umanitar;

| C. | întrucât Africa continuă să înregistreze rate foarte mari de creștere a populației și doar un declin lent al ratei fertilității, ceea ce va duce în viitorul apropiat la o creștere accentuată a populației tinere apte de muncă și, prin urmare, la beneficii sociale și economice potențiale mari; întrucât educarea tinerilor și dotarea acestora cu abilitățile de care au nevoie pentru a-și duce la îndeplinire potențialul, precum și crearea de oportunități de angajare sunt esențiale pentru a favoriza stabilitatea, creșterea economică durabilă, coeziunea socială și dezvoltarea în regiune; |
| --- | --- |

C.

întrucât Africa continuă să înregistreze rate foarte mari de creștere a populației și doar un declin lent al ratei fertilității, ceea ce va duce în viitorul apropiat la o creștere accentuată a populației tinere apte de muncă și, prin urmare, la beneficii sociale și economice potențiale mari; întrucât educarea tinerilor și dotarea acestora cu abilitățile de care au nevoie pentru a-și duce la îndeplinire potențialul, precum și crearea de oportunități de angajare sunt esențiale pentru a favoriza stabilitatea, creșterea economică durabilă, coeziunea socială și dezvoltarea în regiune;

| D. | întrucât EUTF are rol de instrument pentru dezvoltare care reunește resurse de la donatori diferiți pentru a facilita o reacție rapidă, flexibilă, complementară, transparentă și colectivă a UE la diferitele dimensiuni ale unei situații de urgență; |
| --- | --- |

D.

întrucât EUTF are rol de instrument pentru dezvoltare care reunește resurse de la donatori diferiți pentru a facilita o reacție rapidă, flexibilă, complementară, transparentă și colectivă a UE la diferitele dimensiuni ale unei situații de urgență;

| E. | întrucât, la nivel mondial, 1,5 miliarde de persoane trăiesc în regiuni fragile și afectate de conflicte, iar statele fragile și teritoriile neguvernate se răspândesc lăsând multe persoane în situații de sărăcie, fărădelege, corupție înfloritoare și violență; întrucât EUTF a fost conceput astfel încât să sprijine 23 de țări din trei regiuni africane (Cornul Africii, Sahel și bazinul lacului Ciad și Africa de Nord) din care fac parte unele dintre cele mai fragile țări africane și care sunt afectate de migrație ca țări de origine, de tranzit sau de destinație, dacă nu chiar toate trei, și vor valorifica la maximum această formă de sprijin financiar din partea UE; întrucât țările africane învecinate cu țările eligibile pot beneficia, de asemenea, de la caz la caz, de pe urma proiectelor din cadrul EUTF care au o dimensiune regională, în vederea gestionării fluxurilor migratorii regionale și a provocărilor transfrontaliere conexe; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la nivel mondial, 1,5 miliarde de persoane trăiesc în regiuni fragile și afectate de conflicte, iar statele fragile și teritoriile neguvernate se răspândesc lăsând multe persoane în situații de sărăcie, fărădelege, corupție înfloritoare și violență; întrucât EUTF a fost conceput astfel încât să sprijine 23 de țări din trei regiuni africane (Cornul Africii, Sahel și bazinul lacului Ciad și Africa de Nord) din care fac parte unele dintre cele mai fragile țări africane și care sunt afectate de migrație ca țări de origine, de tranzit sau de destinație, dacă nu chiar toate trei, și vor valorifica la maximum această formă de sprijin financiar din partea UE; întrucât țările africane învecinate cu țările eligibile pot beneficia, de asemenea, de la caz la caz, de pe urma proiectelor din cadrul EUTF care au o dimensiune regională, în vederea gestionării fluxurilor migratorii regionale și a provocărilor transfrontaliere conexe;

| F. | întrucât EUTF vizează să abordeze cauzele care stau la baza migrației neregulamentare și a strămutărilor din țările de origine, de tranzit și de destinație, prin intermediul a cinci domenii prioritare, și anume: 1) beneficiile migrației din punctul de vedere al dezvoltării, 2) migrația legală și mobilitatea, 3) protecție și azil, 4) prevenirea și combaterea migrației neregulamentare, 5) întoarcerea, readmisia și reintegrarea. |
| --- | --- |

F.

întrucât EUTF vizează să abordeze cauzele care stau la baza migrației neregulamentare și a strămutărilor din țările de origine, de tranzit și de destinație, prin intermediul a cinci domenii prioritare, și anume: 1) beneficiile migrației din punctul de vedere al dezvoltării, 2) migrația legală și mobilitatea, 3) protecție și azil, 4) prevenirea și combaterea migrației neregulamentare, 5) întoarcerea, readmisia și reintegrarea.

| G. | întrucât contribuția UE se ridică la 1,8 miliarde EUR, iar Comisia poate recurge, de asemenea, la fonduri suplimentare de o valoare echivalentă din partea statelor membre ale UE și a altor donatori; întrucât EUTF are drept scop completarea cu peste 10 miliarde EUR până în 2020 a ajutoarelor UE pentru regiunile vizate, în vederea sprijinirii creșterii economice durabile și favorabile incluziunii; |
| --- | --- |

G.

întrucât contribuția UE se ridică la 1,8 miliarde EUR, iar Comisia poate recurge, de asemenea, la fonduri suplimentare de o valoare echivalentă din partea statelor membre ale UE și a altor donatori; întrucât EUTF are drept scop completarea cu peste 10 miliarde EUR până în 2020 a ajutoarelor UE pentru regiunile vizate, în vederea sprijinirii creșterii economice durabile și favorabile incluziunii;

| H. | întrucât, în 2014, au fost înființate două EUTF, și anume Fondul fiduciar Bekou, care se concentrează asupra stabilizării și reconstrucției Republicii Centrafricane, care a avut rezultate pozitive, și Fondul Madad, care vizează răspunsul la criza siriană; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în 2014, au fost înființate două EUTF, și anume Fondul fiduciar Bekou, care se concentrează asupra stabilizării și reconstrucției Republicii Centrafricane, care a avut rezultate pozitive, și Fondul Madad, care vizează răspunsul la criza siriană;

| I. | întrucât raportul Fondului Națiunilor Unite pentru Populație (UNFPA) intitulat „Raportul global al Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare (ICPD) – dincolo de 2014”, publicat la 12 februarie 2014, subliniază că protecția femeilor și a adolescenților afectați de violență trebuie să reprezinte o prioritate a agendei internaționale pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

I.

întrucât raportul Fondului Națiunilor Unite pentru Populație (UNFPA) intitulat „Raportul global al Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare (ICPD) – dincolo de 2014”, publicat la 12 februarie 2014, subliniază că protecția femeilor și a adolescenților afectați de violență trebuie să reprezinte o prioritate a agendei internaționale pentru dezvoltare;

| J. | întrucât fondurile fiduciare fac parte dintr-un răspuns ad-hoc, care demonstrează insuficiența resurselor și flexibilitatea limitată a cadrului financiar al UE, aceste aspecte fiind indispensabile pentru a se asigura un răspuns rapid și global în fața crizelor umanitare, inclusiv a celor de lungă durată; |
| --- | --- |

J.

întrucât fondurile fiduciare fac parte dintr-un răspuns ad-hoc, care demonstrează insuficiența resurselor și flexibilitatea limitată a cadrului financiar al UE, aceste aspecte fiind indispensabile pentru a se asigura un răspuns rapid și global în fața crizelor umanitare, inclusiv a celor de lungă durată;

| K. | întrucât UE va depune în continuare eforturi în vederea punerii în aplicare în mod eficace a Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU și a rezoluțiilor ulterioare ale ONU privind femeile, pacea și securitatea, |
| --- | --- |

K.

întrucât UE va depune în continuare eforturi în vederea punerii în aplicare în mod eficace a Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU și a rezoluțiilor ulterioare ale ONU privind femeile, pacea și securitatea,

Alocarea financiară și aspectele bugetare

| 1. | reamintește că alocarea financiară se realizează în trei etape principale: promisiune, angajament și acțiune/plată; cu toate acestea, subliniază că trebuie trase învățăminte din experiența fondurilor EUTF anterioare; regretă că, în continuare, contribuțiile statelor membre sunt prea reduse, reprezentând doar o mică parte din contribuția Uniunii, mai exact numai 81,71 milioane EUR în aprilie 2016 (sau 4,5 % din cuantumul prevăzut de 1,8 miliarde EUR), și, prin urmare, sunt departe de a atinge angajamentul oficial; insistă asupra faptului că promisiunile și angajamentele trebuie să se traducă în acțiuni; reamintește Consiliului și Comisiei că ajutorul eficace este caracterizat printr-o finanțare în timp util și previzibilă și solicită urgentarea plăților; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută intenția de a transfera fonduri într-un mod mai rapid și mai flexibil în situații de urgență și de a grupa diverse surse de finanțare pentru a aborda toate dimensiunile unei crize a migrației și a refugiaților; critică faptul că Comisia a redirecționat prin EUTF credite destinate obiectivelor și principiilor din actele de bază, ceea ce contravine normelor financiare și periclitează politicile pe termen lung ale Uniunii; solicită, prin urmare, ca noile credite să fie folosite ori de câte ori este posibil și să se asigure o transparență deplină în ceea ce privește originea și destinația fondurilor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | constată că, în contextul acțiunii externe, EUTF sunt înființate în principal pentru a permite o reacție rapidă la o anumită criză de urgență sau ulterioară situațiilor de urgență prin mobilizarea contribuției statelor membre ale UE și a altor donatori, crescând totodată vizibilitatea globală a eforturilor europene; subliniază totuși că statele membre nu ar trebui să treacă cu vederea angajamentul lor în ceea ce privește atingerea obiectivului de 0,7 % din venitul național brut (VNB) pentru asistența oficială pentru dezvoltare (AOD); invită, prin urmare, statele membre să își respecte angajamentele asumate în ceea ce privește atât obiectivul de 0,7 % pentru AOD, cât și contribuția lor la EUTF pentru Africa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază caracterul imprevizibil al contribuțiilor voluntare și îndeamnă statele membre să-și onoreze angajamentele și să completeze în mod rapid și efectiv contribuția Uniunii pentru a permite EUTF să își atingă întregul potențial și nu să pună la dispoziție doar suma minimă necesară pentru a obține drepturi de vot în cadrul consiliului strategic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | regretă faptul că fondurile fiduciare duc la ocolirea autorității bugetare și la subminarea unității bugetului; constată că instituirea acestui instrument ad-hoc reprezintă o recunoaștere a subdimensionării cadrului financiar multianual (CFM) 2014-2020; evidențiază faptul că bugetul UE este constituit în proporție de 85 % din contribuțiile statelor membre; consideră că instituirea EUTF reprezintă, de fapt, o revizuire a plafonului CFM actual prin creșterea contribuțiilor statelor membre; subliniază, prin urmare, că instituirea unor instrumente de finanțare în afara bugetului UE trebuie să rămână o măsură excepțională; regretă că Parlamentul nu este reprezentat în consiliul strategic, în ciuda faptului că bugetul Uniunii contribuie cu fonduri substanțiale; solicită ca autoritatea bugetară să fie invitată să participe la consiliul strategic; |
| --- | --- |

5.

| 6. | constată că, în prezent, alocarea financiară a UE pentru EUTF pentru Africa provine în principal din cel de-al 11-lea FED; subliniază că EUTF a fost înființat din cauză că bugetul UE și CFM nu dispun de resursele și flexibilitatea necesare pentru abordarea promptă și cuprinzătoare a diferitelor dimensiuni ale acestor crize; solicită UE să convină asupra unei soluții mai cuprinzătoare pentru fondurile de urgență în cadrul revizuirii de acest an a CFM 2014-2020 și al revizuirii instrumentelor financiare externe în 2016, în vederea creșterii eficienței și a capacității de reacție a asistenței umanitare și a asistenței pentru dezvoltare disponibile în cadrul bugetului UE; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită, în special, o revizuire adecvată a plafonului pentru includerea mecanismelor de criză în CFM în vederea restabilirii unității bugetului; consideră că o revizuire a CFM ar garanta o mai mare securitate bugetară, democratică și juridică; subliniază, de asemenea, necesitatea revizuirii normelor financiare pentru a se simplifica gestiunea fondurilor finanțate de la bugetul UE și pentru a se crea, ca parte a unei abordări integrate, sinergii mai importante între bugetul Uniunii, FED și cooperarea bilaterală în vederea creșterii impactului fondurilor pentru dezvoltare și în scopul pregătirii includerii în buget a FED, păstrându-se nivelul resurselor conform previziunilor începând cu anul 2021; îndeamnă Comisia să ia măsuri urgente pentru a îmbunătăți implicarea autorității bugetare și alinierea fondurilor fiduciare și a altor mecanisme la normele bugetare, în special prin evidențierea acestora în bugetul Uniunii; |
| --- | --- |

7.

| 8. | constată că, în calitatea sa de componentă a autorității bugetare, Parlamentul European a dat dovadă de responsabilitate acceptând deblocarea unor fonduri de urgență; regretă însă că multiplicarea instrumentelor de urgență conduce la abandonarea metodei comunitare; reafirmă voința sa de a conserva principiile fundamentale ale bugetului Uniunii, în special unitatea bugetului și codecizia; consideră că adevărata urgență este de a restructura capacitatea de reacție a UE la crize de mare amploare, în special din prisma dimensiunii bugetare; condiționează acordul său privind viitoare propuneri de instrumente de criză de integrarea acestor dimensiuni în cadrul revizuirii la jumătatea perioadei a CFM, care este prevăzută să aibă loc înainte de sfârșitul anului 2016; |
| --- | --- |

8.

| 9. | constată că s-au mobilizat fonduri suplimentare din alte instrumente financiare din cadrul bugetului UE, precum Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD) – 125 de milioane EUR, Instrumentul pentru ajutor umanitar – 50 de milioane EUR și Instrumentul european de vecinătate (IEV) – 200 de milioane EUR; |
| --- | --- |

9.

| 10. | constată că, din contribuția totală a UE de 1,8 miliarde EUR, singura resursă suplimentară este suma de 1 miliard EUR provenită din rezerva FED; este preocupat de faptul că finanțarea EUTF poate fi pusă în aplicare în detrimentul altor obiective de dezvoltare; reamintește că instrumentul EUTF ar trebui să fie complementar instrumentelor deja existente și invită Comisia să garanteze transparența și responsabilitatea asupra utilizării și a valorii liniilor bugetare curente care contribuie la EUTF; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază cu fermitate că fondurile provenite din FED și din sursele AOD trebuie alocate pentru dezvoltarea economică, umană și socială a țării-gazdă, acordându-se o atenție deosebită provocărilor de dezvoltare identificate în decizia Fondului fiduciar; subliniază că dezvoltarea nu este posibilă fără securitate; condamnă orice utilizare a fondurilor FED și AOD pentru gestionarea și controlul migrației și pentru orice alte acțiuni care nu au obiective de dezvoltare; |
| --- | --- |

11.

Finanțarea țărilor cel mai puțin dezvoltate

| 12. | subliniază că utilizarea FED pentru finanțarea EUTF pentru Africa poate avea impact asupra țărilor africane beneficiare ale ajutorului care nu fac obiectul fondului fiduciar și, în special, țările cel mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

12.

| 13. | regretă profund faptul că, deși AOD pentru țările cel mai puțin dezvoltate este în continuare deosebit de importantă, nivelurile deja scăzute ale asistenței pentru dezvoltare acordate țărilor cel mai puțin dezvoltate s-au redus pentru al doilea an consecutiv în 2014, precum și că proporția ajutorului alocat acestor țări este cea mai redusă din ultimii zece ani; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să se asigure că ajutoarele nu sunt deturnate, în detrimentul celor mai sărace țări, pentru acoperirea costurilor actualelor crize; |
| --- | --- |

13.

Rolul jucat de societatea civilă, ONG-uri, autoritățile locale și organizațiile internaționale

| 14. | consideră că EUTF pentru Africa ar trebui să contribuie la dezvoltarea țărilor de tranzit și de origine ale migranților și la consolidarea și îmbunătățirea serviciilor publice locale (servicii sociale, sănătate, educație, alimentație, cultură), a participării politice și a guvernanței, îndeosebi prin intermediul proiectelor bazate pe comunitate; consideră că fondul ar trebui să contribuie la dezvoltarea oportunităților de ocupare a forței de muncă în sectoarele locale, respectând totodată drepturile omului și mediul; consideră, în acest context, că autoritățile guvernamentale locale trebuie să fie consultate în calitate de parteneri deplini, atât timp cât există garanția totală a eficienței și a bunei guvernanțe, în conformitate cu principiile eficacității ajutorului, și că acestea trebuie, de asemenea, să fie principalii actori responsabili pentru serviciile publice furnizate la nivel local; consideră că societatea civilă, organizațiile neguvernamentale (ONG-uri), organizațiile internaționale și comunitățile diasporei ar trebui să joace un rol complementar și esențial în abordarea cauzelor profunde ale migrației și îmbunătățirea serviciilor locale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reamintește că autoritățile regionale și locale, organizațiile societății civile și ONG-urile sunt parteneri naturali pentru a pune în aplicare în mod eficient o politică de dezvoltare și că un dialog constant cu autoritățile naționale și cu comunitățile locale este esențial pentru a elabora strategii și priorități comune și pentru a permite o abordare bazată pe dovezi în punerea în aplicare a fondului, în special în statele care demonstrează garanții insuficiente în materie de bună guvernanță și transparență; solicită respectarea principiului subsidiarității și al asumării responsabilității și în acest domeniu de acțiune; subliniază faptul că organismele guvernamentale locale, societatea civilă locală, ONG-urile și organizațiile internaționale ar trebui să se implice activ în etapele de programare, de punere în aplicare și de evaluare a EUTF; invită Comisia să clarifice și să formalizeze procedurile de consultare cu aceste părți interesate, astfel încât să asigure participarea efectivă a acestora la discuțiile care au loc în cadrul comitetelor operaționale, pe baza unor criterii de eligibilitate clare și transparente; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază importanța asigurării unei finanțări mai bine echilibrate guvernelor țărilor beneficiare și, mai ales, actorilor fiabili ai societății civile a acestor țări, care par să cunoască mai bine deficiențele existente la nivelul societății și care necesită o asistență financiară; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reamintește importanța unei abordări axate pe oameni și comunitate în ceea ce privește reziliența și este ferm convins că EUTF ar trebui să se concentreze nu numai asupra dezvoltării economice, ci și asupra unor proiecte locale inițiate cu scopul specific al îmbunătățirii calității, echității și accesibilității universale a serviciilor de bază, precum și a formării pentru dezvoltarea competențelor locale, precum și pentru a răspunde nevoilor comunităților vulnerabile, printre care minoritățile; |
| --- | --- |

17.

Transparență și claritate pentru o mai bună realizare a obiectivelor

| 18. | recunoaște complexitatea și natura multidimensională a actualei crize a refugiaților; cu toate acestea, avertizează cu privire la riscul grav de întrebuințare inadecvată a ajutorului UE pentru dezvoltare, în special în țările afectate de conflicte, unde problemele în materie de securitate, migrație și dezvoltare sunt strâns legate între ele; subliniază faptul că proiectele finanțate de EUTF, creat, în principal, din surse dedicate, în principiu, scopurilor legate de dezvoltare, trebuie să aibă obiective de dezvoltare; subliniază faptul că proiectele care vizează consolidarea capacității în materie de securitate în anumite țări trebuie să fie proiectate astfel încât rezultatele lor finale să se concentreze pe reducerea sărăciei, precum și pe stabilitatea țărilor beneficiare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reamintește Comisiei și autorităților direct responsabile de gestionarea Fondului fiduciar că resursele provenite din FED sau din alte fonduri pentru dezvoltare trebuie utilizate exclusiv pentru acțiuni destinate în mod direct asistenței pentru dezvoltare; solicită Comisiei să ofere asigurări explicite în ceea ce privește această utilizare și să garanteze raportări regulate și cuprinzătoare referitoare la utilizarea acestor fonduri; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că bugetul UE nu poate fi folosit pentru finanțarea directă a operațiunilor militare sau din domeniul apărării [articolul 41 alineatul (2) din TUE], dar că nu sunt excluse în mod explicit operațiunile de menținere a păcii cu obiective de dezvoltare; reamintește, de asemenea, că articolele 209 și 212 din TFUE nu exclud în mod explicit finanțarea consolidării capacităților în sectorul securității; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia, consiliul strategic și comitetul operațional să pună accentul în primul rând pe consolidarea capacității, stabilitate și pace, reziliență, bunăstarea și capacitarea populațiilor locale, promovarea, protejarea și respectarea drepturilor omului, crearea de locuri de muncă și formarea profesională, în special pentru femei și pentru tineri; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază cu tărie faptul că obiectivul principal al politicii de dezvoltare a UE, astfel cum este consacrat la articolul 208 din TFUE, trebuie să fie reducerea și eradicarea sărăciei; în acest sens, regretă faptul că, în timp ce contribuția UE la EUTF se va realiza utilizând mai ales resurse AOD, acest mecanism de finanțare nu va fi concentrat exclusiv asupra obiectivelor de dezvoltare; subliniază că trebuie să se facă o distincție clară, transparentă și ușor de comunicat în cadrul EUTF între pachetele financiare alocate acțiunilor de dezvoltare, pe de o parte, și cele alocate activităților legate de gestionarea migrației, controalele la frontieră și toate celelalte activități, pe de altă parte; subliniază că diluarea AOD, în urma căreia ar fi utilizate mai puține fonduri pentru a combate sărăcia extremă, ar submina progresele semnificative înregistrate în cadrul dezvoltării internaționale și ar amenința obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) recent adoptate; |
| --- | --- |

22.

Coerența politicilor UE și angajamentul în domeniul drepturilor omului

| 23. | solicită UE să dea dovadă de o mai mare coerență, atunci când acționează în domeniul cooperării internaționale pentru dezvoltare, dintr-o dublă perspectivă: UE și statele membre ar trebui, pe de o parte, să acționeze în concordanță cu angajamentele lor și, pe de altă parte, să dea dovadă de o coerență globală în cadrul politicilor lor externe și al instrumentelor orientate spre regiunea africană, în special din punctul de vedere al spiritului de cogestionare al Acordului de la Cotonou ACP-UE; din această perspectivă, consideră că EUTF ar trebui să reflecte principiile coerenței în cadrul politicilor în favoarea dezvoltării durabile și ale complementarității dintre toate părțile interesate din domeniul dezvoltării și ar trebui să evite orice contradicție dintre obiectivele de dezvoltare și politicile de securitate, umanitare și de migrație; speră că pachetul legislativ privind „O mai bună legiferare” va contribui la promovarea coerenței politicilor în favoarea dezvoltării durabile, prin luarea în considerare a dezvoltării și a drepturilor omului în toate evaluările sale de impact; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reamintește că normele și criteriile care reglementează ajutorul pentru dezvoltare destinat proiectelor finanțate de EUTF trebuie să fie stabilite în funcție de valori și interese comune, în special în ceea ce privește respectarea și promovarea drepturilor omului; subliniază, în acest sens, faptul că politica UE referitoare la cooperarea în materie de securitate, gestionarea migrației și traficul de ființe umane și contrabandă ar trebui să includă dispoziții specifice care vizează asigurarea respectării drepturilor omului și a statului de drept, acordând o atenție deosebită drepturilor femeilor, drepturilor persoanelor LGBTI, sănătății sexuale și a reproducerii și drepturilor aferente, drepturilor copilului, drepturilor minorităților și ale altor grupuri vulnerabile; amintește că UE trebuie să promoveze combaterea discriminărilor pe motive de religie sau convingeri personale, sex, rasă, origine etnică, handicap și orientare sexuală; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că fondurile fiduciare trebuie să contribuie la îndeplinirea obiectivelor pe termen lung de asigurare a păcii și de consolidare a guvernanței în țările beneficiare; subliniază necesitatea de a evalua cu atenție și în mod sistematic impactul acțiunilor finanțate în cadrul EUTF pentru Africa asupra furnizării ajutorului umanitar; subliniază că EUTF nu ar trebui să submineze cooperarea pentru dezvoltare pe termen lung a UE; subliniază că asumarea responsabilității și complementaritatea proiectelor pe termen lung și pe termen scurt trebuie asigurate, protejate și aliniate cu strategiile UE regionale și de țară existente pentru regiunea Sahel, Golful Guineei, Cornul Africii și Africa de Nord; subliniază că un diagnostic complet la nivel de țară și de sector este necesar pentru o alocare bună a fondurilor, precum și în ceea ce privește dezvoltarea unor parteneriate strânse cu o gamă largă de actori ai societății civile; salută componenta de cercetare integrată în cadrul EUTF ca potențială ocazie de a crea oportunități de dezvoltare și sinergii între UE și țările în cauză; |
| --- | --- |

25.

Obiective și acțiuni ulterioare

| 26. | invită Comisia să monitorizeze în mod sistematic modul în care sunt utilizate și alocate fondurile EUTF, precum și să crească competențele de control ale Parlamentului asupra EUTF; invită, în special, Consiliul și Comisia să comunice periodic cu privire la acțiunile specifice prin care atât UE, cât și statele africane utilizează aceste fonduri și la rezultatele obținute; |
| --- | --- |

26.

| 27. | este preocupat de lipsa de coordonare dintre toți actorii implicați în gestionarea EUTF [și, în special, dintre Direcția Generală Cooperare Internațională și Dezvoltare (DG DEVCO) a Comisiei și Direcția Generală Protecție Civilă și Operațiuni Umanitare Europene a Comisiei (ECHO)] și de lipsa de orientări clare cu privire la accesarea fondurilor disponibile; deplânge că criteriile de finanțare și fondurile disponibile pentru societatea civilă în cadrul EUTF nu sunt nici clare, nici transparente; reamintește necesitatea unei mai bune comunicări între Comisie, statele membre și Parlament în programarea și punerea în aplicare a acțiunilor EUTF, în general, pentru planificarea ulterioară a potențialelor fonduri fiduciare suplimentare; reamintește că Comisia trebuie să acorde o atenție deosebită asigurării coerenței și coordonării acțiunilor sale cu programele regionale de dezvoltare și protecție, pentru a evita suprapunerea eforturilor și pentru a se asigura că se acordă prioritate dezvoltării, nu controlului și siguranței frontierelor în detrimentul migranților; invită Comisia, atât din același motiv, cât și pentru creșterea la maximum a impactului și eficienței ajutoarelor globale, să mențină un dialog structurat cu ONU în contextul EUTF; invită, de asemenea, Comisia să își intensifice eforturile pentru o evaluare a impactului mai sistematică a politicilor și a finanțării sale, inclusiv a EUTF, în special în ceea ce privește efectele lor asupra dezvoltării durabile, a drepturilor omului și a egalității de gen și să integreze rezultatele acestor evaluări în politicile și în programarea sa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază lipsa implicării Parlamentului până în prezent în instituirea EUTF și insistă asupra faptului că este nevoie să se garanteze, printr-o raportare periodică și detaliată din partea Comisiei, competențele de control ale Parlamentului privind modul în care este pus în aplicare fondul; |
| --- | --- |

28.

| 29. | consideră că, având în vedere flexibilitatea și rapiditatea extraordinare specifice unui fond fiduciar, transmiterea de rapoarte periodice Parlamentului ar trebui să aibă loc cel puțin o dată la șase luni; subliniază cu fermitate necesitatea monitorizării, evaluării și asumării responsabilității cu privire la performanțe într-un mod transparent; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că transparența, comunicarea și vizibilitatea în ceea ce privește proiectele dezvoltate în cadrul EUTF sunt de cea mai mare importanță pentru difuzarea rezultatelor și implicarea și sensibilizarea actorilor privați europeni, a autorităților locale și regionale, a ONG-urilor și a societății civile, în scopul de a crea condițiile pentru implicarea mai amplă și de a facilita participarea statelor membre; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că este nevoie de o monitorizare atentă a punerii în aplicare a dispozițiilor privind redistribuirea, înapoierea în țările de origine, precum și a angajamentelor financiare ale statelor membre, acordând o atenție deosebită drepturilor omului; |
| --- | --- |

31.

| 32. | reamintește că politicile UE privind migrația ar trebui să acorde o atenție primordială soluționării cauzelor profunde ale migrației; subliniază că politicile UE în domeniul migrației ar trebui să contribuie la crearea unui climat de pace și stabilitate și de promovare a dezvoltării economice, în conformitate cu obiectivele nr. 3, 4 și 5, cu ținta 7 a obiectivului nr. 10, și cu obiectivul nr. 16 din Agenda 2030 pentru dezvoltarea durabilă, colaborând mai strâns cu țările terțe pentru a îmbunătăți cooperarea în materie de stimulente pentru returnarea și reintegrarea voluntară în țările de origine a migranților, inclusiv a celor cu înaltă calificare, prin întoarcere voluntară și readmisie, într-un mod care să le îmbunătățească perspectivele; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază faptul că instabilitatea și nesiguranța fizică sunt cauze proeminente ale strămutării forțate și, prin urmare, sprijină o abordare sensibilă la conflicte în punerea în aplicare a fondului care ar acorda prioritate prevenirii conflictelor, construcției statale, bunei guvernanțe și promovării statului de drept; consideră că EUTF este o mare oportunitate pentru UE, permițându-i acesteia să își consolideze cooperarea și dialogul politic cu partenerii săi africani, în special în ceea ce privește punerea în aplicare efectivă a acordurilor de returnare și de readmisie, precum și pentru a dezvolta strategiile comune privind gestionarea fluxurilor de migrație; subliniază că este necesară partajarea responsabilităților între UE și partenerii săi africani, în conformitate cu concluziile summitului de la Valletta din noiembrie 2015; consideră, cu toate acestea, că ajutorul pentru dezvoltare nu ar trebui utilizat pentru oprirea fluxurilor de migranți și solicitanți de azil și că proiectele acoperite de EUTF nu ar trebui să servească drept pretext pentru a împiedica plecarea populației sau a întări frontierele dintre țări, ignorând cauzele care determină persoanele să își părăsească locuințele; este profund preocupat de impactul pe care îl poate avea EUTF asupra drepturilor omului, atunci când reducerea fluxurilor migratorii este o consecință a cooperării cu statele care încalcă sistematic și/sau în mod grav drepturile fundamentale; solicită Comisiei să asigure că fondul își atinge obiectivele, ajutându-i în mod direct pe cei aflați în nevoie și nu finanțând guverne care se fac vinovate de încălcarea drepturilor omului; solicită ca în cadrul proiectelor finanțate de UE să se respecte într-o mai mare măsură drepturile omului ale migranților; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că este important să înțelegem cauzele și consecințele migrației internaționale dintr-o perspectivă de gen, inclusiv procesul de luare a deciziilor implicate și mecanismele care generează migrația; reamintește că femeile și fetele, ca refugiați și migranți, sunt deosebit de vulnerabile atunci când se află în situații în care nu li se poate asigura siguranța și în care pot fi supuse violenței sau exploatării sexuale; subliniază că EUTF trebuie să contribuie la protecția, sprijinirea și/sau asistența acordată migranților vulnerabili, refugiaților și victimelor traficului și că ar trebui să li se acorde o atenție deosebită femeilor și copiilor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | indică faptul că EUTF pentru Africa a fost creat în urma summitului de la Valetta al șefilor de stat sau de guvern din Africa și Europa privind migrația; invită Comisia să prezinte Parlamentului o sinteză a acțiunilor concrete întreprinse în urma acestui summit, în special în domeniul dezvoltării, al luptei împotriva persoanelor care introduc ilegal migranți și al semnării unor acorduri de returnare, readmisie și reintegrare; invită Consiliul să acorde Comisiei mandatele necesare pentru a încheia astfel de acorduri cu țările care fac obiectul EUTF; |
| --- | --- |

35.

o

o o

| 36. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Consiliului European, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, parlamentelor statelor membre, copreședinților Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE și Președintelui Parlamentului Panafrican. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/76 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/76

---

P8_TA(2016)0338

Crearea unor condiții pe piața forței de muncă favorabile echilibrului dintre viața profesională și cea privată

Rezoluţia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la crearea unor condiții pe piața forței de muncă favorabile echilibrului dintre viața profesională și cea privată (2016/2017(INI))

(2018/C 204/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolul 6 litera (a), articolul 8, articolul 10, articolul 153 alineatele (1) și (2) și articolul 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6 litera (a), articolul 8, articolul 10, articolul 153 alineatele (1) și (2) și articolul 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 7, 9, 23, 24 și 33 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 7, 9, 23, 24 și 33 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Carta socială europeană din 3 mai 1996, în special partea I și partea a II-a și articolele 2, 4, 16 și 27, referitoare la dreptul lucrătorilor cu responsabilități familiale la oportunități egale și la un tratament egal, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta socială europeană din 3 mai 1996, în special partea I și partea a II-a și articolele 2, 4, 16 și 27, referitoare la dreptul lucrătorilor cu responsabilități familiale la oportunități egale și la un tratament egal,

| — | având în vedere Directiva 92/85/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează (1) (Directiva privind concediul de maternitate), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 92/85/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează (1) (Directiva privind concediul de maternitate),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei privind concediul de maternitate (COM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei privind concediul de maternitate (COM(2008)0637),

| — | având în vedere Poziția sa adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2010 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 92/85/CEE a Consiliului privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și a sănătății la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează și măsuri menite să ajute lucrătoarele să-și reconcilieze viața profesională cu viața de familie (2), prin care se solicită, printre altele, o perioadă de două săptămâni de concediu de paternitate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Poziția sa adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2010 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 92/85/CEE a Consiliului privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și a sănătății la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează și măsuri menite să ajute lucrătoarele să-și reconcilieze viața profesională cu viața de familie (2), prin care se solicită, printre altele, o perioadă de două săptămâni de concediu de paternitate,

| — | având în vedere Directiva Consiliului 2010/18/UE din 8 martie 2010 de punere în aplicare a acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES și de abrogare a Directivei 96/34/CE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva Consiliului 2010/18/UE din 8 martie 2010 de punere în aplicare a acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES și de abrogare a Directivei 96/34/CE (3),

| — | având în vedere Directiva 2013/62/UE a Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Directivei 2010/18/UE de punere în aplicare a Acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES, ca urmare a modificării statutului Mayotte în raport cu Uniunea Europeană (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2013/62/UE a Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Directivei 2010/18/UE de punere în aplicare a Acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES, ca urmare a modificării statutului Mayotte în raport cu Uniunea Europeană (4),

| — | având în vedere Directiva 2010/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE a Consiliului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE a Consiliului (5),

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (6),

| — | având în vedere Directiva 2003/88/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind anumite aspecte ale organizării timpului de lucru (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2003/88/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind anumite aspecte ale organizării timpului de lucru (7),

| — | având în vedere Directiva 97/81/CE a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind acordul-cadru cu privire la munca pe fracțiune de normă, încheiat de UCIPE, CEIP și CES (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 97/81/CE a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind acordul-cadru cu privire la munca pe fracțiune de normă, încheiat de UCIPE, CEIP și CES (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2016 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: aspecte legate de ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2016 (9); |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2016 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: aspecte legate de ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2016 (9);

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2015 referitoare la concediul de maternitate (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2015 referitoare la concediul de maternitate (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2013 privind aplicarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei, pentru muncă egală sau pentru o muncă de valoare egală (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2013 privind aplicarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei, pentru muncă egală sau pentru o muncă de valoare egală (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2013 referitoare la eliminarea stereotipurilor de gen în UE (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2013 referitoare la eliminarea stereotipurilor de gen în UE (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2015 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2013 (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2015 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2013 (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015 (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015 (14),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2015 referitoare la aplicarea Directivei 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2015 referitoare la aplicarea Directivei 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (15),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 februarie 2016 referitoare la noua Strategie pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen în Europa post-2015 (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 februarie 2016 referitoare la noua Strategie pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen în Europa post-2015 (16),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2016 referitoare la aplicarea Directivei 2010/18/UE a Consiliului din 8 martie 2010 de punere în aplicare a Acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES și de abrogare a Directivei 96/34/CE (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2016 referitoare la aplicarea Directivei 2010/18/UE a Consiliului din 8 martie 2010 de punere în aplicare a Acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES și de abrogare a Directivei 96/34/CE (17),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 15 iunie 2011 privind educația și îngrijirea copiilor preșcolari: să oferim tuturor copiilor noștri cea mai bună pregătire pentru lumea de mâine (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 15 iunie 2011 privind educația și îngrijirea copiilor preșcolari: să oferim tuturor copiilor noștri cea mai bună pregătire pentru lumea de mâine (18),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 19 iunie 2015 privind oportunitățile egale pentru femei și bărbați în ceea ce privește veniturile: Eliminarea disparității de gen în ceea ce privește pensiile, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 19 iunie 2015 privind oportunitățile egale pentru femei și bărbați în ceea ce privește veniturile: Eliminarea disparității de gen în ceea ce privește pensiile,

| — | având în vedere Pactul european pentru egalitatea de gen pentru perioada 2011-2020 adoptat în cadrul concluziilor Consiliului la 7 martie 2011 (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul european pentru egalitatea de gen pentru perioada 2011-2020 adoptat în cadrul concluziilor Consiliului la 7 martie 2011 (19),

| — | având în vedere concluziile Președinției din cadrul Consiliului European de la Barcelona din 15 și 16 martie 2002, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției din cadrul Consiliului European de la Barcelona din 15 și 16 martie 2002,

| — | având în vedere Declarația din 7 decembrie 2015 a celor trei președinții ai UE privind egalitatea de gen, semnată de Țările de Jos, Slovacia și Malta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația din 7 decembrie 2015 a celor trei președinții ai UE privind egalitatea de gen, semnată de Țările de Jos, Slovacia și Malta,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere inițiativa Comisiei intitulată „Foaie de parcurs: un nou început pentru a rezolva problemele legate de echilibrul dintre viața profesională și cea privată cu care se confruntă familiile încadrate în muncă” (Decembrie 2015), precum și procesul de consultare a cetățenilor și a părților interesate, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa Comisiei intitulată „Foaie de parcurs: un nou început pentru a rezolva problemele legate de echilibrul dintre viața profesională și cea privată cu care se confruntă familiile încadrate în muncă” (Decembrie 2015), precum și procesul de consultare a cetățenilor și a părților interesate,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Programul de lucru al Comisiei pentru 2016: Circumstanțe excepționale, acțiuni pe măsură” (COM(2015)0610), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Programul de lucru al Comisiei pentru 2016: Circumstanțe excepționale, acțiuni pe măsură” (COM(2015)0610),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Lansarea unei consultări privind un pilon european al drepturilor sociale” (COM(2016)0127), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Lansarea unei consultări privind un pilon european al drepturilor sociale” (COM(2016)0127),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020” (COM(2013)0083), precum și recomandarea acesteia 2013/112/UE din 20 februarie 2013 referitoare la „Investițiile în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020” (COM(2013)0083), precum și recomandarea acesteia 2013/112/UE din 20 februarie 2013 referitoare la „Investițiile în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O mai bună echilibrare a vieții profesionale cu cea privată: mai mult sprijin pentru concilierea vieții profesionale cu viața privată și cu viața de familie (COM(2008)0635), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O mai bună echilibrare a vieții profesionale cu cea privată: mai mult sprijin pentru concilierea vieții profesionale cu viața privată și cu viața de familie (COM(2008)0635),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 februarie 2011 privind educația și îngrijirea copiilor preșcolari: să oferim tuturor copiilor noștri cea mai bună pregătire pentru lumea de mâine” (COM(2011)0066), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 februarie 2011 privind educația și îngrijirea copiilor preșcolari: să oferim tuturor copiilor noștri cea mai bună pregătire pentru lumea de mâine” (COM(2011)0066),

| — | având în vedere Raportul intermediar al Comisiei din 29 mai 2013 privind obiectivele de la Barcelona, intitulat „Dezvoltarea serviciilor de îngrijire a copiilor în Europa pentru o creștere durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2013)0322), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul intermediar al Comisiei din 29 mai 2013 privind obiectivele de la Barcelona, intitulat „Dezvoltarea serviciilor de îngrijire a copiilor în Europa pentru o creștere durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2013)0322),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „The Strategic engagement for gender equality 2016-2019” (Angajamentul strategic în favoarea egalității dintre bărbați și femei pentru 2016-2019), în special capitolul 3.1, „Creșterea participării femeilor pe piața forței de muncă și egalitatea dintre femei și bărbați în ceea ce privește independența economică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „The Strategic engagement for gender equality 2016-2019” (Angajamentul strategic în favoarea egalității dintre bărbați și femei pentru 2016-2019), în special capitolul 3.1, „Creșterea participării femeilor pe piața forței de muncă și egalitatea dintre femei și bărbați în ceea ce privește independența economică”,

| — | având în vedere raportul Comisiei pe 2015 privind egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană (SWD(2016)0054), în special capitolul referitor la egalitatea în ceea ce privește independența economică, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pe 2015 privind egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană (SWD(2016)0054), în special capitolul referitor la egalitatea în ceea ce privește independența economică,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Ocuparea forței de muncă și dezvoltarea socială în Europa în 2015” din 21 ianuarie 2016, în special capitolul III.2 referitor la protecția socială, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Ocuparea forței de muncă și dezvoltarea socială în Europa în 2015” din 21 ianuarie 2016, în special capitolul III.2 referitor la protecția socială,

| — | având în vedere studiile realizate de Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă, intitulate „Working time and work-life balance in a life course perspective” – Eurofound (Programul de lucru și echilibrul dintre viața profesională și cea privată din perspectiva diferitelor etape ale vieții) (2013), „Caring for children and dependants: Effect on careers of young workers” (Îngrijirea copiilor și a persoanelor dependente: efectele asupra carierei tinerilor lucrători) (2013) și „Working and caring: Reconciliation measures in times of demographic change” (Viața profesională și îngrijirea altor persoane: măsuri de compatibilizare în contextul schimbărilor demografice) (2015), precum și cea de-a șasea Anchetă europeană privind condițiile de muncă (2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiile realizate de Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă, intitulate „Working time and work-life balance in a life course perspective” – Eurofound (Programul de lucru și echilibrul dintre viața profesională și cea privată din perspectiva diferitelor etape ale vieții) (2013), „Caring for children and dependants: Effect on careers of young workers” (Îngrijirea copiilor și a persoanelor dependente: efectele asupra carierei tinerilor lucrători) (2013) și „Working and caring: Reconciliation measures in times of demographic change” (Viața profesională și îngrijirea altor persoane: măsuri de compatibilizare în contextul schimbărilor demografice) (2015), precum și cea de-a șasea Anchetă europeană privind condițiile de muncă (2016),

| — | având în vedere studiul Fundației Europene pentru îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă din 2015, intitulat „Evoluția timpului de lucru în secolul XXI”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Fundației Europene pentru îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă din 2015, intitulat „Evoluția timpului de lucru în secolul XXI”,

| — | având în vedere studiul realizat de Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound), intitulat „Promovarea concediului pentru creșterea copilului și a concediului de paternitate în rândul taților”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat de Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound), intitulat „Promovarea concediului pentru creșterea copilului și a concediului de paternitate în rândul taților”,

| — | având în vedere raportul Rețelei europene a organismelor de promovare a egalității (Equinet) din 8 iulie 2014, intitulat „Organismele pentru egalitate care promovează un echilibru optim pentru toți între viața profesională și cea privată”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Rețelei europene a organismelor de promovare a egalității (Equinet) din 8 iulie 2014, intitulat „Organismele pentru egalitate care promovează un echilibru optim pentru toți între viața profesională și cea privată”,

| — | având în vedere indicele pe 2015 privind egalitatea de gen elaborat de Institutul European pentru Egalitatea de Gen și raportul său din 2015, intitulat „Reconcilierea vieții profesionale cu viața de familie și cea privată în Uniunea Europeană: analiza politicii în domeniu”, |
| --- | --- |

—

având în vedere indicele pe 2015 privind egalitatea de gen elaborat de Institutul European pentru Egalitatea de Gen și raportul său din 2015, intitulat „Reconcilierea vieții profesionale cu viața de familie și cea privată în Uniunea Europeană: analiza politicii în domeniu”,

| — | având în vedere studiul din mai 2015 al Serviciului de cercetare al Parlamentului European, intitulat „Gender equality in employment and occupation – Directive 2006/54/EC: European Implementation Assessment” (Egalitatea de gen la angajare și în profesie – Directiva 2006/54/CE: evaluarea punerii în aplicare la nivel european), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din mai 2015 al Serviciului de cercetare al Parlamentului European, intitulat „Gender equality in employment and occupation – Directive 2006/54/EC: European Implementation Assessment” (Egalitatea de gen la angajare și în profesie – Directiva 2006/54/CE: evaluarea punerii în aplicare la nivel european),

| — | având în vedere studiul realizat de Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii din cadrul Parlamentului European intitulat „Concediul de maternitate, de paternitate și cel de creștere a copilului: date privind durata și ratele de compensare în Uniunea Europeană”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat de Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii din cadrul Parlamentului European intitulat „Concediul de maternitate, de paternitate și cel de creștere a copilului: date privind durata și ratele de compensare în Uniunea Europeană”,

| — | având în vedere studiul realizat de Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii din cadrul Parlamentului, intitulat „Costuri și beneficii ale concediului de maternitate și ale concediului de paternitate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat de Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii din cadrul Parlamentului, intitulat „Costuri și beneficii ale concediului de maternitate și ale concediului de paternitate”,

| — | având în vedere studiul realizat de Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii din cadrul Parlamentului, intitulat „Discriminarea generată de intersecția dintre gen și dizabilități”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat de Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii din cadrul Parlamentului, intitulat „Discriminarea generată de intersecția dintre gen și dizabilități”,

| — | având în vedere studiul Direcției Generale Politici Interne ale Uniunii din cadrul Parlamentului din martie 2016, intitulat „Diferențele dintre bărbați și femei în ceea ce privește timpul alocat muncii, îngrijirii și recreerii”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Direcției Generale Politici Interne ale Uniunii din cadrul Parlamentului din martie 2016, intitulat „Diferențele dintre bărbați și femei în ceea ce privește timpul alocat muncii, îngrijirii și recreerii”,

| — | având în vedere strategia Eurocarers privind personalul de îngrijire, intitulată „Facilitarea acordării de îngrijiri de către personalul de îngrijire”, din 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere strategia Eurocarers privind personalul de îngrijire, intitulată „Facilitarea acordării de îngrijiri de către personalul de îngrijire”, din 2014,

| — | având în vedere Pactul european pentru sănătate mintală și bunăstare din 2008 și prioritatea acestuia intitulată „Sănătatea mintală la locul de muncă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul european pentru sănătate mintală și bunăstare din 2008 și prioritatea acestuia intitulată „Sănătatea mintală la locul de muncă”,

| — | având în vedere Convenția OIM nr. 156 privind responsabilitățile familiale (1981) și Recomandarea OIM nr. 165 referitoare la lucrătorii care au responsabilități familiale (1981), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția OIM nr. 156 privind responsabilitățile familiale (1981) și Recomandarea OIM nr. 165 referitoare la lucrătorii care au responsabilități familiale (1981),

| — | având în vedere Convenția din 1994 a OIM privind munca cu fracțiune de normă, Convenția din 1996 a OIM privind munca la domiciliu, Convenția din 2000 a OIM privind protecția maternității și Convenția din 2011 a OIM privind personalul casnic, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția din 1994 a OIM privind munca cu fracțiune de normă, Convenția din 1996 a OIM privind munca la domiciliu, Convenția din 2000 a OIM privind protecția maternității și Convenția din 2011 a OIM privind personalul casnic,

| — | având în vedere raportul OIM intitulat „Mamele și tații care lucrează: legislație și practici în țările lumii” (2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul OIM intitulat „Mamele și tații care lucrează: legislație și practici în țările lumii” (2014),

| — | având în vedere Concluziile convenite la 24 martie 2016 ale Comisiei ONU pentru statutul femeilor, a 60-a sesiune, în special literele (e)-(g), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile convenite la 24 martie 2016 ale Comisiei ONU pentru statutul femeilor, a 60-a sesiune, în special literele (e)-(g),

| — | având în vedere documentul de lucru comun al OIM/UNICEF din 8 iulie 2013 intitulat „Sprijinirea lucrătorilor care au responsabilități familiale: stabilirea unui raport între dezvoltarea copilului și agenda privind munca decentă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru comun al OIM/UNICEF din 8 iulie 2013 intitulat „Sprijinirea lucrătorilor care au responsabilități familiale: stabilirea unui raport între dezvoltarea copilului și agenda privind munca decentă”,

| — | având în vedere indicele OCDE pentru creșterea calității vieții – 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere indicele OCDE pentru creșterea calității vieții – 2015,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, în temeiul articolului 55 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, în temeiul articolului 55 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0253/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0253/2016),

| A. | întrucât, potrivit celor mai recente date ale Eurostat, rata natalității în UE a scăzut în ultimele decenii, și UE se confruntă cu provocări demografice fără precedent (20), la care statele membre ar trebui să reacționeze; întrucât politicile în favoarea familiilor sunt importante pentru a cataliza o evoluție demografică pozitivă, deoarece precaritatea locurilor de muncă și condițiile de lucru dificile pot avea un impact negativ asupra planificării familiale; |
| --- | --- |

A.

întrucât, potrivit celor mai recente date ale Eurostat, rata natalității în UE a scăzut în ultimele decenii, și UE se confruntă cu provocări demografice fără precedent (20), la care statele membre ar trebui să reacționeze; întrucât politicile în favoarea familiilor sunt importante pentru a cataliza o evoluție demografică pozitivă, deoarece precaritatea locurilor de muncă și condițiile de lucru dificile pot avea un impact negativ asupra planificării familiale;

| B. | întrucât, în 2014, 5,1 milioane de copii s-au născut în UE-28, corespunzând unei rate a natalității brute de 10,1; întrucât, prin comparație, această rată era 10,6 în 2000, 12,8 în 1985 și 16,4 în 1970; întrucât UE se confruntă cu o serioasă provocare demografică, cauzată de scăderea continuă a ratei natalității în majoritatea statelor membre, ceea ce transformă treptat Uniunea într-o societate gerontocratică și reprezintă o un pericol direct pentru creșterea și dezvoltarea socială și economică; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în 2014, 5,1 milioane de copii s-au născut în UE-28, corespunzând unei rate a natalității brute de 10,1; întrucât, prin comparație, această rată era 10,6 în 2000, 12,8 în 1985 și 16,4 în 1970; întrucât UE se confruntă cu o serioasă provocare demografică, cauzată de scăderea continuă a ratei natalității în majoritatea statelor membre, ceea ce transformă treptat Uniunea într-o societate gerontocratică și reprezintă o un pericol direct pentru creșterea și dezvoltarea socială și economică;

| C. | întrucât percepția tradițională asupra rolurilor femeilor și bărbaților și asupra familiei nucleare este din ce în ce mai contestată, deoarece numărul familiilor monoparentale, al familiilor cuplurilor de același sex, al mamelor la vârsta adolescenței etc. este în creștere în UE; întrucât nerecunoașterea acestei diversități conduce la continuarea discriminării și afectează negativ persoanele care trăiesc în UE și familiile lor; |
| --- | --- |

C.

întrucât percepția tradițională asupra rolurilor femeilor și bărbaților și asupra familiei nucleare este din ce în ce mai contestată, deoarece numărul familiilor monoparentale, al familiilor cuplurilor de același sex, al mamelor la vârsta adolescenței etc. este în creștere în UE; întrucât nerecunoașterea acestei diversități conduce la continuarea discriminării și afectează negativ persoanele care trăiesc în UE și familiile lor;

| D. | întrucât egalitatea dintre bărbați și femei reprezintă un principiu fundamental al Uniunii Europene și articolele 21 și 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene interzic orice discriminare pe motive de sex și impun asigurarea egalității între femei și bărbați în toate domeniile, inclusiv în realizarea unui echilibru între viața profesională și cea privată; |
| --- | --- |

D.

întrucât egalitatea dintre bărbați și femei reprezintă un principiu fundamental al Uniunii Europene și articolele 21 și 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene interzic orice discriminare pe motive de sex și impun asigurarea egalității între femei și bărbați în toate domeniile, inclusiv în realizarea unui echilibru între viața profesională și cea privată;

| E. | întrucât foaia de parcurs prezentată de Comisie reprezintă un punct de pornire; întrucât această oportunitate trebuie să conducă la inițierea unui proces de reorganizare a situației echilibrului între viața profesională și cea privată pentru femeile și bărbații din Europa, precum și la o contribuție semnificativă în vederea obținerii unui nivel mai ridicat de egalitate de gen; |
| --- | --- |

E.

întrucât foaia de parcurs prezentată de Comisie reprezintă un punct de pornire; întrucât această oportunitate trebuie să conducă la inițierea unui proces de reorganizare a situației echilibrului între viața profesională și cea privată pentru femeile și bărbații din Europa, precum și la o contribuție semnificativă în vederea obținerii unui nivel mai ridicat de egalitate de gen;

| F. | întrucât o bună concepere și implementare a politicilor de echilibrare echivalează cu o îmbunătățire substanțială a mediului de lucru, creând condiții de muncă bune și crescând calitatea vieții sociale și profesionale; întrucât, în același timp, un echilibru adecvat între viața profesională și cea personală favorizează creșterea economică, competitivitatea, participarea pe piața forței de muncă în general, egalitatea de gen, reducerea riscului de sărăcie și solidaritatea între generații, contribuie la soluționarea problemelor inerente unei societăți în curs de îmbătrânire și influențează pozitiv rata natalității în UE; întrucât politicile de realizat pentru a atinge aceste obiective trebuie să fie moderne, să se concentreze asupra îmbunătățirii accesului femeilor la piața forței de muncă și a participării egale a femeilor și bărbaților la sarcinile casnice și de îngrijire, precum și să se bazeze pe instituirea unui cadru coerent de politică, susținut de prin negocieri și acorduri colective, pentru a face posibilă și o mai bună echilibrare a responsabilităților familiale, a vieții profesionale și a celei private; |
| --- | --- |

F.

întrucât o bună concepere și implementare a politicilor de echilibrare echivalează cu o îmbunătățire substanțială a mediului de lucru, creând condiții de muncă bune și crescând calitatea vieții sociale și profesionale; întrucât, în același timp, un echilibru adecvat între viața profesională și cea personală favorizează creșterea economică, competitivitatea, participarea pe piața forței de muncă în general, egalitatea de gen, reducerea riscului de sărăcie și solidaritatea între generații, contribuie la soluționarea problemelor inerente unei societăți în curs de îmbătrânire și influențează pozitiv rata natalității în UE; întrucât politicile de realizat pentru a atinge aceste obiective trebuie să fie moderne, să se concentreze asupra îmbunătățirii accesului femeilor la piața forței de muncă și a participării egale a femeilor și bărbaților la sarcinile casnice și de îngrijire, precum și să se bazeze pe instituirea unui cadru coerent de politică, susținut de prin negocieri și acorduri colective, pentru a face posibilă și o mai bună echilibrare a responsabilităților familiale, a vieții profesionale și a celei private;

| G. | întrucât reconcilierea vieții profesionale și a vieții private depinde în mare măsură de programul de lucru la locul de muncă; întrucât au fost exprimate îndoieli cu privire la faptul că programul de lucru prelungit ar fi benefic pentru economie în ceea ce privește creșterea productivității; întrucât o mare parte a lucrătorilor din UE au orare de lucru atipice, incluzând munca la sfârșit de săptămână și în zilele de sărbătoare legală sau lucrul în ture și de noapte, iar aproape jumătate dintre lucrători au lucrat în timpul lor liber în 2015; întrucât o serie de cercetări recente arată că programul de lucru se schimbă în mod regulat în cazul a 31 % dintre angajați, adesea în ultimul moment (21); întrucât această situație poate crea probleme legate de sănătate și de siguranță, crescând riscul accidentelor la locul de muncă și al unei stare de sănătate mai precare pe termen lung, și îngreunează reconcilierea vieții profesionale a lucrătorilor cu îndatoririle față de copii sau alte persoane dependente; întrucât unele sectoare sunt mai afectate, cum ar fi sectorul serviciilor cu amănuntul, în care majoritatea angajaților sunt femei; |
| --- | --- |

G.

întrucât reconcilierea vieții profesionale și a vieții private depinde în mare măsură de programul de lucru la locul de muncă; întrucât au fost exprimate îndoieli cu privire la faptul că programul de lucru prelungit ar fi benefic pentru economie în ceea ce privește creșterea productivității; întrucât o mare parte a lucrătorilor din UE au orare de lucru atipice, incluzând munca la sfârșit de săptămână și în zilele de sărbătoare legală sau lucrul în ture și de noapte, iar aproape jumătate dintre lucrători au lucrat în timpul lor liber în 2015; întrucât o serie de cercetări recente arată că programul de lucru se schimbă în mod regulat în cazul a 31 % dintre angajați, adesea în ultimul moment (21); întrucât această situație poate crea probleme legate de sănătate și de siguranță, crescând riscul accidentelor la locul de muncă și al unei stare de sănătate mai precare pe termen lung, și îngreunează reconcilierea vieții profesionale a lucrătorilor cu îndatoririle față de copii sau alte persoane dependente; întrucât unele sectoare sunt mai afectate, cum ar fi sectorul serviciilor cu amănuntul, în care majoritatea angajaților sunt femei;

| H. | întrucât Comisia și statele membre ar trebui să inițieze măsuri speciale pentru încurajarea unor modele de performanță profesională de calitate, adaptabile și eficace, atât în sectorul public, cât și în cel privat, care să permită lucrătorilor să reconcilieze viața personală cu cea profesională; |
| --- | --- |

H.

întrucât Comisia și statele membre ar trebui să inițieze măsuri speciale pentru încurajarea unor modele de performanță profesională de calitate, adaptabile și eficace, atât în sectorul public, cât și în cel privat, care să permită lucrătorilor să reconcilieze viața personală cu cea profesională;

| I. | întrucât, în 2015, rata de ocupare a forței de muncă în rândul bărbaților a fost de 75,9 % în UE-28, față de 64,3 % în rândul femeilor (22), în pofida faptului că femeile fac mai multe studii; întrucât numărul femeilor încadrate în muncă este chiar mai scăzut dacă se iau în considerare ratele de ocupare a forței de muncă în echivalent normă întreagă, deoarece ponderea muncii cu fracțiune de normă este foarte ridicată în rândul femeilor în unele state membre; întrucât, în 2013, bărbații au petrecut 47 de ore pe săptămână pentru a desfășura o activitate remunerată, iar femeile doar 34; întrucât, cumulând orele de muncă remunerată și cu cele de muncă neremunerată la domiciliu, femeile au lucrat în medie 64 de ore, în comparație cu 53 de ore lucrate de bărbați (23); întrucât pierderile din PIB pe cap de locuitor care pot fi atribuite diferențelor de gen pe piața forței de muncă au fost estimate ca fiind de până la 10 % în Europa; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în 2015, rata de ocupare a forței de muncă în rândul bărbaților a fost de 75,9 % în UE-28, față de 64,3 % în rândul femeilor (22), în pofida faptului că femeile fac mai multe studii; întrucât numărul femeilor încadrate în muncă este chiar mai scăzut dacă se iau în considerare ratele de ocupare a forței de muncă în echivalent normă întreagă, deoarece ponderea muncii cu fracțiune de normă este foarte ridicată în rândul femeilor în unele state membre; întrucât, în 2013, bărbații au petrecut 47 de ore pe săptămână pentru a desfășura o activitate remunerată, iar femeile doar 34; întrucât, cumulând orele de muncă remunerată și cu cele de muncă neremunerată la domiciliu, femeile au lucrat în medie 64 de ore, în comparație cu 53 de ore lucrate de bărbați (23); întrucât pierderile din PIB pe cap de locuitor care pot fi atribuite diferențelor de gen pe piața forței de muncă au fost estimate ca fiind de până la 10 % în Europa;

| J. | întrucât, în contextul actual al politicilor UE pentru ocuparea forței de muncă, al politicilor socioeconomice și al celor vizând egalitatea, Strategia Europa 2020 și obiectivele stabilite sunt departe de a fi atinse; întrucât, în realitate, în lipsa unor politici proactive proiectate și aplicate pentru a ajuta femeile să intre pe piața muncii, în special a unor politici care să promoveze un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată, nu poate fi atins niciunul dintre obiectivele stabilite la nivelul UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în contextul actual al politicilor UE pentru ocuparea forței de muncă, al politicilor socioeconomice și al celor vizând egalitatea, Strategia Europa 2020 și obiectivele stabilite sunt departe de a fi atinse; întrucât, în realitate, în lipsa unor politici proactive proiectate și aplicate pentru a ajuta femeile să intre pe piața muncii, în special a unor politici care să promoveze un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată, nu poate fi atins niciunul dintre obiectivele stabilite la nivelul UE;

| K. | întrucât piețele europene ale forței de muncă suferă de segregare de gen (24); întrucât și Comisia a recunoscut acest lucru, în Comunicarea sa din 8 martie 2016 privind pilonul european al drepturilor sociale, (COM(2016)0127, anexa I), afirmând că „femeile continuă să fie subreprezentate în ocuparea forței de muncă, suprareprezentate în munca cu fracțiune de normă și în sectoarele cu remunerații mai mici și primesc remunerații salariale pe oră mai mici, chiar și pentru o muncă echivalentă și chiar dacă acestea au depășit nivelul de educație al bărbaților”; |
| --- | --- |

K.

întrucât piețele europene ale forței de muncă suferă de segregare de gen (24); întrucât și Comisia a recunoscut acest lucru, în Comunicarea sa din 8 martie 2016 privind pilonul european al drepturilor sociale, (COM(2016)0127, anexa I), afirmând că „femeile continuă să fie subreprezentate în ocuparea forței de muncă, suprareprezentate în munca cu fracțiune de normă și în sectoarele cu remunerații mai mici și primesc remunerații salariale pe oră mai mici, chiar și pentru o muncă echivalentă și chiar dacă acestea au depășit nivelul de educație al bărbaților”;

| L. | întrucât sărăcia și extinderea inegalităților s-au agravat din cauza politicilor macroeconomice puse în aplicare de UE și a măsurilor de austeritate impuse ca reacție la criza economică; |
| --- | --- |

L.

întrucât sărăcia și extinderea inegalităților s-au agravat din cauza politicilor macroeconomice puse în aplicare de UE și a măsurilor de austeritate impuse ca reacție la criza economică;

| M. | întrucât eforturile de conciliere a vieții de familie cu viața profesională sunt covârșitoare pentru părinții singuri, majoritatea acestora fiind femei; întrucât, la nivelul statelor membre ale UE 28, cel puțin 34 % dintre mamele singure sunt expuse riscului sărăciei, iar copiii provenind din aceste familii sunt expuși unui risc și mai mare de transmitere a sărăciei de la o generație la alta; |
| --- | --- |

M.

întrucât eforturile de conciliere a vieții de familie cu viața profesională sunt covârșitoare pentru părinții singuri, majoritatea acestora fiind femei; întrucât, la nivelul statelor membre ale UE 28, cel puțin 34 % dintre mamele singure sunt expuse riscului sărăciei, iar copiii provenind din aceste familii sunt expuși unui risc și mai mare de transmitere a sărăciei de la o generație la alta;

| N. | întrucât repercusiunile nocive ale feminizării sărăciei afectează cel mai mult copiii crescuți de mame singure, care se confruntă cu dificultăți majore în ceea ce privește concilierea rolului de unică sursă de venit a familiei cu responsabilitățile lor de creștere a copilului; |
| --- | --- |

N.

întrucât repercusiunile nocive ale feminizării sărăciei afectează cel mai mult copiii crescuți de mame singure, care se confruntă cu dificultăți majore în ceea ce privește concilierea rolului de unică sursă de venit a familiei cu responsabilitățile lor de creștere a copilului;

| O. | întrucât egalitatea de gen pe piața forței de muncă aduce beneficii nu numai femeilor, ci și economiei și societății în ansamblu, constituind un avantaj economic esențial pentru promovarea unei creșteri economice viabile și incluzive și reducerea inegalităților ocupaționale, precum și pentru eficacitatea și fluiditatea pieței muncii; întrucât intrarea și reintegrarea femeilor în viața profesională conduce la o creștere a veniturilor familiei, a consumului, a contribuțiilor la securitatea socială și a volumului impozitelor colectate; întrucât femeile se confruntă în continuare cu discriminarea în ceea ce privește accesul la un loc de muncă și păstrarea acestuia, precum și cu negarea drepturilor lor de muncă, în special pe motivul sarcinii și maternității; |
| --- | --- |

O.

întrucât egalitatea de gen pe piața forței de muncă aduce beneficii nu numai femeilor, ci și economiei și societății în ansamblu, constituind un avantaj economic esențial pentru promovarea unei creșteri economice viabile și incluzive și reducerea inegalităților ocupaționale, precum și pentru eficacitatea și fluiditatea pieței muncii; întrucât intrarea și reintegrarea femeilor în viața profesională conduce la o creștere a veniturilor familiei, a consumului, a contribuțiilor la securitatea socială și a volumului impozitelor colectate; întrucât femeile se confruntă în continuare cu discriminarea în ceea ce privește accesul la un loc de muncă și păstrarea acestuia, precum și cu negarea drepturilor lor de muncă, în special pe motivul sarcinii și maternității;

| P. | întrucât diferența de remunerare între bărbați și femei ajunge la 16,3 % și întrucât formele precare și atipice de contracte de muncă afectează, de asemenea, mai mult femeile decât bărbații; |
| --- | --- |

P.

întrucât diferența de remunerare între bărbați și femei ajunge la 16,3 % și întrucât formele precare și atipice de contracte de muncă afectează, de asemenea, mai mult femeile decât bărbații;

| Q. | întrucât inegalitatea de pe piața forței de muncă are consecințe și efecte pe toată durata vieții asupra drepturilor femeilor, cum ar fi pensiile, după cum atestă disparitatea de gen de 39 % în privința pensiilor în UE, ceea ce reprezintă mai mult decât dublul disparității salariale de 16 % între femei și bărbați; |
| --- | --- |

Q.

întrucât inegalitatea de pe piața forței de muncă are consecințe și efecte pe toată durata vieții asupra drepturilor femeilor, cum ar fi pensiile, după cum atestă disparitatea de gen de 39 % în privința pensiilor în UE, ceea ce reprezintă mai mult decât dublul disparității salariale de 16 % între femei și bărbați;

| R. | întrucât, dintre diversele categorii ocupaționale, în special femeile care desfășoară o activitate independentă și femeile de afaceri întâmpină mari dificultăți în concilierea vieții profesionale cu viața privată; întrucât foarte adesea femeile care doresc să devină antreprenoare se confruntă cu dificultăți în accesarea creditelor, dat fiind că intermediarii financiari sunt reticenți în a le acorda un credit deoarece consideră că femeile sunt mai expuse riscului și mai puțin capabile să dezvolte întreprinderea; |
| --- | --- |

R.

întrucât, dintre diversele categorii ocupaționale, în special femeile care desfășoară o activitate independentă și femeile de afaceri întâmpină mari dificultăți în concilierea vieții profesionale cu viața privată; întrucât foarte adesea femeile care doresc să devină antreprenoare se confruntă cu dificultăți în accesarea creditelor, dat fiind că intermediarii financiari sunt reticenți în a le acorda un credit deoarece consideră că femeile sunt mai expuse riscului și mai puțin capabile să dezvolte întreprinderea;

| S. | întrucât stereotipurile vehiculate la scară largă de societate atribuie femeilor un rol subordonat; întrucât aceste stereotipuri se dezvoltă încă din copilărie și se reflectă în deciziile privind parcursul de educație și formare, continuând apoi pe piața muncii; întrucât femeile se limitează prea adesea la funcții „feminine” și de multe ori sunt slab remunerate; întrucât aceste diviziuni pe piața forței de muncă reproduc stereotipurile care impun asumarea unui volum covârșitor de sarcini de îngrijire în principal de către femei, drept pentru care acestea își petrec între de două și de zece ori mai mult timp decât bărbații pentru activități de îngrijire neremunerate (25); întrucât stereotipurile de gen și discriminarea de gen au implicații negative asupra independenței și perspectivelor personale, sociale și economice ale femeilor și conduce la o concentrație mai mare a femeilor în locurile de muncă cu fracțiune de normă, la întreruperi de carieră și la un risc mai ridicat de sărăcie și excluziune socială, în special pentru mamele singure, afectând astfel autonomia femeilor; |
| --- | --- |

S.

întrucât stereotipurile vehiculate la scară largă de societate atribuie femeilor un rol subordonat; întrucât aceste stereotipuri se dezvoltă încă din copilărie și se reflectă în deciziile privind parcursul de educație și formare, continuând apoi pe piața muncii; întrucât femeile se limitează prea adesea la funcții „feminine” și de multe ori sunt slab remunerate; întrucât aceste diviziuni pe piața forței de muncă reproduc stereotipurile care impun asumarea unui volum covârșitor de sarcini de îngrijire în principal de către femei, drept pentru care acestea își petrec între de două și de zece ori mai mult timp decât bărbații pentru activități de îngrijire neremunerate (25); întrucât stereotipurile de gen și discriminarea de gen au implicații negative asupra independenței și perspectivelor personale, sociale și economice ale femeilor și conduce la o concentrație mai mare a femeilor în locurile de muncă cu fracțiune de normă, la întreruperi de carieră și la un risc mai ridicat de sărăcie și excluziune socială, în special pentru mamele singure, afectând astfel autonomia femeilor;

| T. | întrucât concediile pe motive familiale dau în continuare naștere unor practici discriminatorii și stigmatizării, atât în cazul femeilor, cât și al bărbaților, în pofida actualului cadru de politică și a legislației la nivelul UE și la nivel național, aceste practici afectând în special femeile în calitate de principale responsabile de îngrijire care utilizează concediile de tip familial; |
| --- | --- |

T.

întrucât concediile pe motive familiale dau în continuare naștere unor practici discriminatorii și stigmatizării, atât în cazul femeilor, cât și al bărbaților, în pofida actualului cadru de politică și a legislației la nivelul UE și la nivel național, aceste practici afectând în special femeile în calitate de principale responsabile de îngrijire care utilizează concediile de tip familial;

| U. | întrucât diferențele dintre bărbați și femei în utilizarea concediului parental relevă o discriminare de gen; întrucât rata de utilizare de către tați a concediului pentru creșterea copilului în statele membre rămâne scăzută, numai 10 % dintre tați luându-și cel puțin o zi de concediu pentru creșterea copilului, în timp ce 97 % dintre femei utilizează concediul pentru creșterea copilului disponibil pentru ambii părinți; întrucât datele disponibile confirmă că un concediu pentru creșterea copilului neremunerat sau remunerat insuficient conduce la rate scăzute de participare; întrucât concediile pentru creșterea copilului, integral sau parțial netransferabile și remunerate adecvat, favorizează utilizarea lor de o manieră mai echilibrată de către ambii părinți și contribuie la reducerea discriminării împotriva femeilor pe piața muncii; întrucât numai în câteva state membre tații sunt încurajați să profite de concediul de paternitate sau de cel parental, în rest bărbații fiind privați de posibilitatea de a participa în mod egal la îngrijirea copiilor și de a petrece timp cu ei; |
| --- | --- |

U.

întrucât diferențele dintre bărbați și femei în utilizarea concediului parental relevă o discriminare de gen; întrucât rata de utilizare de către tați a concediului pentru creșterea copilului în statele membre rămâne scăzută, numai 10 % dintre tați luându-și cel puțin o zi de concediu pentru creșterea copilului, în timp ce 97 % dintre femei utilizează concediul pentru creșterea copilului disponibil pentru ambii părinți; întrucât datele disponibile confirmă că un concediu pentru creșterea copilului neremunerat sau remunerat insuficient conduce la rate scăzute de participare; întrucât concediile pentru creșterea copilului, integral sau parțial netransferabile și remunerate adecvat, favorizează utilizarea lor de o manieră mai echilibrată de către ambii părinți și contribuie la reducerea discriminării împotriva femeilor pe piața muncii; întrucât numai în câteva state membre tații sunt încurajați să profite de concediul de paternitate sau de cel parental, în rest bărbații fiind privați de posibilitatea de a participa în mod egal la îngrijirea copiilor și de a petrece timp cu ei;

| V. | întrucât este esențial să se adopte măsuri pentru a promova accesul taților la concediu, cu atât mai mult cu cât tații care își iau concediu din motive familiale construiesc o relație mai bună cu copiii lor și este mai probabil să joace un rol activ în sarcinile viitoare legate de educația acestora; |
| --- | --- |

V.

întrucât este esențial să se adopte măsuri pentru a promova accesul taților la concediu, cu atât mai mult cu cât tații care își iau concediu din motive familiale construiesc o relație mai bună cu copiii lor și este mai probabil să joace un rol activ în sarcinile viitoare legate de educația acestora;

| W. | întrucât studiile Eurofound au evidențiat aspectele care influențează rata de utilizare a concediilor din motive familiale de către tați, și anume: nivelul de compensare, adaptabilitatea sistemului de concedii, disponibilitatea informațiilor, disponibilitatea și flexibilitatea serviciilor de îngrijire a copiilor, precum și teama de a fi excluși de pe piața forței de muncă ca urmare a intrării în concediu; |
| --- | --- |

W.

întrucât studiile Eurofound au evidențiat aspectele care influențează rata de utilizare a concediilor din motive familiale de către tați, și anume: nivelul de compensare, adaptabilitatea sistemului de concedii, disponibilitatea informațiilor, disponibilitatea și flexibilitatea serviciilor de îngrijire a copiilor, precum și teama de a fi excluși de pe piața forței de muncă ca urmare a intrării în concediu;

| X. | întrucât disponibilitatea și accesul la servicii abordabile, adecvate și de calitate de educație și îngrijire a copiilor preșcolari (EICP), la servicii de îngrijire a altor persoane dependente și la servicii sociale de înaltă calitate este unul dintre principalii factori care influențează participarea femeilor pe piața forței de muncă; întrucât nu există suficiente infrastructuri care să ofere servicii de îngrijire a copiilor de calitate și accesibile pentru toate nivelurile de venit; întrucât pentru 27 % din cetățenii europeni, calitatea nesatisfăcătoare a serviciilor de îngrijire a copiilor îngreunează accesul la acestea (26); întrucât obținerea unor servicii de calitate necesită investiții în formarea personalului de sector (27); întrucât numai 11 state membre au realizat primul obiectiv de la Barcelona (disponibilitatea serviciilor de îngrijire a copiilor pentru cel puțin 90 % din copiii cu vârsta între 3 ani și vârsta la care școlarizarea devine obligatorie) și numai 10 state membre au realizat cel de-al doilea obiectiv (cel puțin 33 % din copiii mai mici de trei ani) (28); |
| --- | --- |

X.

întrucât disponibilitatea și accesul la servicii abordabile, adecvate și de calitate de educație și îngrijire a copiilor preșcolari (EICP), la servicii de îngrijire a altor persoane dependente și la servicii sociale de înaltă calitate este unul dintre principalii factori care influențează participarea femeilor pe piața forței de muncă; întrucât nu există suficiente infrastructuri care să ofere servicii de îngrijire a copiilor de calitate și accesibile pentru toate nivelurile de venit; întrucât pentru 27 % din cetățenii europeni, calitatea nesatisfăcătoare a serviciilor de îngrijire a copiilor îngreunează accesul la acestea (26); întrucât obținerea unor servicii de calitate necesită investiții în formarea personalului de sector (27); întrucât numai 11 state membre au realizat primul obiectiv de la Barcelona (disponibilitatea serviciilor de îngrijire a copiilor pentru cel puțin 90 % din copiii cu vârsta între 3 ani și vârsta la care școlarizarea devine obligatorie) și numai 10 state membre au realizat cel de-al doilea obiectiv (cel puțin 33 % din copiii mai mici de trei ani) (28);

| Y. | întrucât educația și îngrijirea copiilor preșcolari, precum și experiențele copiilor de la vârsta de până la 3 ani au un impact decisiv asupra dezvoltării lor cognitive, având în vedere că aceștia își dezvoltă capacitățile esențiale în primii cinci ani; |
| --- | --- |

Y.

întrucât educația și îngrijirea copiilor preșcolari, precum și experiențele copiilor de la vârsta de până la 3 ani au un impact decisiv asupra dezvoltării lor cognitive, având în vedere că aceștia își dezvoltă capacitățile esențiale în primii cinci ani;

| Z. | întrucât politicile de stabilire a unui echilibru între viața profesională și cea privată ar trebui, de asemenea, să permită părinților să își îndeplinească responsabilitățile față de copiii lor, asigurând mijloacele financiare, timpul și asistența necesare atât pentru mame, cât și pentru tați; |
| --- | --- |

Z.

întrucât politicile de stabilire a unui echilibru între viața profesională și cea privată ar trebui, de asemenea, să permită părinților să își îndeplinească responsabilitățile față de copiii lor, asigurând mijloacele financiare, timpul și asistența necesare atât pentru mame, cât și pentru tați;

| AA. | întrucât Europa este continentul cu numărul cel mai mare de cetățeni în vârstă și cu un proces de îmbătrânire care va continua în următoarele decenii; întrucât multe state membre nu dispun de facilități suficiente pentru îngrijirea pe termen lung, astfel încât să facă față creșterii cererii de servicii de îngrijire, precum și stagnării sau scăderii indicatorului speranței de viață sănătoasă; întrucât majoritatea locurilor de muncă create în domeniul îngrijirii formale la domiciliu a rudelor în vârstă sunt slab remunerate și necesită calificări reduse (29); |
| --- | --- |

AA.

întrucât Europa este continentul cu numărul cel mai mare de cetățeni în vârstă și cu un proces de îmbătrânire care va continua în următoarele decenii; întrucât multe state membre nu dispun de facilități suficiente pentru îngrijirea pe termen lung, astfel încât să facă față creșterii cererii de servicii de îngrijire, precum și stagnării sau scăderii indicatorului speranței de viață sănătoasă; întrucât majoritatea locurilor de muncă create în domeniul îngrijirii formale la domiciliu a rudelor în vârstă sunt slab remunerate și necesită calificări reduse (29);

| AB. | întrucât 80 % din nevoile de îngrijire sunt oferite de persoanele care asigură servicii informale de îngrijire în UE; întrucât aproximativ 3,3 milioane de cetățeni europeni cu vârsta cuprinsă între 15 și 34 de ani au trebuit să renunțe la locul de muncă cu normă întreagă din cauză că nu au la dispoziție facilități de îngrijire pentru copiii sau rudele în vârstă aflate în întreținere; |
| --- | --- |

AB.

întrucât 80 % din nevoile de îngrijire sunt oferite de persoanele care asigură servicii informale de îngrijire în UE; întrucât aproximativ 3,3 milioane de cetățeni europeni cu vârsta cuprinsă între 15 și 34 de ani au trebuit să renunțe la locul de muncă cu normă întreagă din cauză că nu au la dispoziție facilități de îngrijire pentru copiii sau rudele în vârstă aflate în întreținere;

| AC. | întrucât TIC și tehnologiile emergente au schimbat mediile de lucru și de ocupare a forței de muncă, cultura organizațională și structurile diferitelor sectoare; întrucât elaborarea politicilor trebuie să țină pasul cu evoluțiile tehnologice pentru ca standardele sociale și egalitatea de gen să avanseze, și nu să regreseze în aceste noi circumstanțe; |
| --- | --- |

AC.

întrucât TIC și tehnologiile emergente au schimbat mediile de lucru și de ocupare a forței de muncă, cultura organizațională și structurile diferitelor sectoare; întrucât elaborarea politicilor trebuie să țină pasul cu evoluțiile tehnologice pentru ca standardele sociale și egalitatea de gen să avanseze, și nu să regreseze în aceste noi circumstanțe;

| AD. | întrucât combinarea activităților de îngrijire și a activității profesionale remunerate are un impact important asupra sustenabilității locului de muncă și a ratelor de ocupare a forței de muncă, în special pentru femei, care se pot confrunta la un moment dat cu responsabilități de îngrijire a nepoților și/sau a părinților în vârstă (30); |
| --- | --- |

AD.

întrucât combinarea activităților de îngrijire și a activității profesionale remunerate are un impact important asupra sustenabilității locului de muncă și a ratelor de ocupare a forței de muncă, în special pentru femei, care se pot confrunta la un moment dat cu responsabilități de îngrijire a nepoților și/sau a părinților în vârstă (30);

| AE. | întrucât anumite sisteme juridice din UE mențin neindividualizarea sistemelor fiscale și de securitate socială, femeilor fiindu-le acordate doar drepturi derivate din relația lor cu bărbații, inclusiv în cazul accesului la serviciile de sănătate și de pensii; întrucât statele membre care impun dependența soțiilor și a mamelor impun un tratament discriminatoriu direct împotriva femeilor și neagă drepturile lor cetățenești depline prin modul selectiv în care oferă serviciile publice; |
| --- | --- |

AE.

întrucât anumite sisteme juridice din UE mențin neindividualizarea sistemelor fiscale și de securitate socială, femeilor fiindu-le acordate doar drepturi derivate din relația lor cu bărbații, inclusiv în cazul accesului la serviciile de sănătate și de pensii; întrucât statele membre care impun dependența soțiilor și a mamelor impun un tratament discriminatoriu direct împotriva femeilor și neagă drepturile lor cetățenești depline prin modul selectiv în care oferă serviciile publice;

| AF. | întrucât sunt necesare politici specifice privind piața forței de muncă și echilibrul între viața profesională și cea privată, pentru a lua în considerare obstacolele intersectoriale cu care se confruntă femeile vulnerabile în ceea ce privește echilibrul între viața profesională și cea privată și siguranța locului de muncă, precum femeile cu dizabilități, femeile tinere, femeile migrante și refugiate, femeile care aparțin minorităților etnice și femeile LGBTI; |
| --- | --- |

AF.

întrucât sunt necesare politici specifice privind piața forței de muncă și echilibrul între viața profesională și cea privată, pentru a lua în considerare obstacolele intersectoriale cu care se confruntă femeile vulnerabile în ceea ce privește echilibrul între viața profesională și cea privată și siguranța locului de muncă, precum femeile cu dizabilități, femeile tinere, femeile migrante și refugiate, femeile care aparțin minorităților etnice și femeile LGBTI;

| AG. | întrucât, atunci când lucrătorilor li se permite să dispună de timp pentru evoluția lor personală și profesională, în contextul educației permanente, acest lucru le favorizează starea de bine, precum și contribuția la economie, deoarece dispun de mai multe competențe și au un nivel mai ridicat de productivitate (31); |
| --- | --- |

AG.

întrucât, atunci când lucrătorilor li se permite să dispună de timp pentru evoluția lor personală și profesională, în contextul educației permanente, acest lucru le favorizează starea de bine, precum și contribuția la economie, deoarece dispun de mai multe competențe și au un nivel mai ridicat de productivitate (31);

| AH. | întrucât punerea în aplicare a politicilor care vizează concilierea vieții profesionale cu viața privată nu va aduce niciun beneficiu lucrătorilor dacă acestea nu sunt însoțite de politici menite să îmbunătățească condițiile de trai, precum și de politici care să promoveze activitățile culturale, recreaționale și sportive, printre altele; |
| --- | --- |

AH.

întrucât punerea în aplicare a politicilor care vizează concilierea vieții profesionale cu viața privată nu va aduce niciun beneficiu lucrătorilor dacă acestea nu sunt însoțite de politici menite să îmbunătățească condițiile de trai, precum și de politici care să promoveze activitățile culturale, recreaționale și sportive, printre altele;

Principii generale

| 1. | subliniază că reconcilierea vieții profesionale cu cea privată și de familie este un concept larg, care regrupează ansamblul politicilor globale cu caracter legislativ sau nelegislativ vizând promovarea unui echilibru adecvat și proporțional între diferitele aspecte ale vieții unei persoane; consideră că realizarea unui echilibru real între viața profesională și cea privată necesită politici solide, orizontale, structurale, coerente și cuprinzătoare, care să includă măsuri stimulante și eficiente pentru concilierea vieții profesionale cu activitățile de îngrijire, cu timpul petrecut cu familia și prietenii și cu timpul dedicat odihnei și evoluției personale; subliniază faptul că este necesară, în primul rând, o transformare culturală a societății pentru eliminarea stereotipurile de gen, astfel încât activitatea profesională și cea de îngrijire să fie distribuite în mod mai echitabil între bărbați și femei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că îmbinarea vieții profesionale, a vieții private și a celei de familie trebuie garantată tuturor persoanelor ca un drept fundamental, în spiritul Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, punând la dispoziție măsuri tuturor, nu numai tinerelor mame, taților sau persoanelor care asigură servicii informale de îngrijire; solicită introducerea unui cadru care să prevadă acest drept ca obiectiv de bază al sistemelor de sociale și invită UE și statele membre să promoveze, atât în sectorul public, cât și în cel privat, modele de afaceri axate pe binele social al angajaților, care să respecte dreptul la echilibru între muncă și viață; consideră că acest drept ar trebui integrat în toate activitățile UE care ar putea avea un impact direct sau indirect asupra acestei chestiuni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atrage atenția asupra faptului că UE se confruntă cu schimbări demografice fără precedent – creșterea speranței de viață, rate mai scăzute ale natalității, modificarea structurii familiale și noi forme de construire a relațiilor și de (con)locuire, maternitatea târzie și migrația – care generează noi provocări; este preocupat de faptul că criza economică și financiară a avut un impact negativ asupra fondurilor publice necesare pentru politicile de echilibrare a vieții profesionale cu cea privată și pentru garantarea disponibilității și accesului la servicii accesibile și de calitate de interes general; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să pună în aplicare politici pozitive și stimulente pentru a susține reînnoirea demografică, a menține sistemele de securitate socială și pentru a promova starea de bine și evoluția persoanelor și a societății în ansamblu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că scăderea ratei natalității în UE a fost exacerbată de criză, având în vedere că șomajul, oportunitățile precare de ocupare a unui loc de muncă, incertitudinea legată de viitor și discriminarea pe piața muncii determină tinerii, în special tinerele lucrătoare, să amâne maternitatea pentru a rămâne competitive pe o piață a muncii din ce în ce mai concurențială; în acest context, invită statele membre și partenerii sociali să promoveze un mediu de lucru favorabil vieții de familie, planuri de echilibrare, programe de reinserție, canale de comunicare între angajați și angajatori, precum și stimulente pentru întreprinderi și lucrătorii independenți, în special pentru a ca persoanele să nu fie penalizate din punct de vedere economic dacă au copii și pentru ca aspirațiile legitime de carieră să nu se opună proiectelor familiale; subliniază, de asemenea, că concediul de maternitate, concediul de paternitate și concediul pentru creșterea copilului pot fi aplicate eficient și cu beneficii pentru societate și economie numai dacă se aplică în paralel și alte instrumente de politică, printre care oferirea unor servicii de îngrijire a copiilor accesibile și de calitate; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută abordarea adoptată de Comisie față de politicile de asigurare a echilibrului dintre viața profesională și cea privată ca având un rol esențial în soluționarea provocărilor socioeconomice; invită partenerii sociali europeni să propună un acord cu privire la un pachet cuprinzător de măsuri legislative și nelegislative pentru concilierea vieții profesionale cu cea privată și cu viața de familie; invită Comisia, respectând principiul subsidiarității, ca, în cazul în care nu este posibil un acord între partenerii sociali, să propună un astfel de pachet ca parte a programului său de lucru pentru 2017, în cadrul pilonului european anunțat al drepturilor sociale; subliniază că propunerile legislative trebuie să includă egalitatea între bărbați și femei ca temei juridic; invită Comisia să elaboreze, în cooperare cu actorii sociali, un pilon al drepturilor sociale, care să conducă la investiții sociale reale axate în principal pe investițiile în persoane; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută lansarea de către Comisie a unei consultări publice cu privire la pilonul european al drepturilor sociale, pentru a obține opinii și feedback cu privire la un număr de principii esențiale care să stea la baza unor piețe ale muncii și a unor sisteme de securitate socială funcționale și echitabile în zona euro; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia și statele membre să creeze politici și măsuri relevante, ținând seama de diversitatea tot mai mare a relațiilor de familie, inclusiv a parteneriatelor civile și a responsabilităților părinților și bunicilor, precum și de diversitatea societății în ansamblu, în special pentru a garanta că nu sunt discriminați copiii pe motivul statutului matrimonial al părinților sau al tipului familiei lor; invită statele membre să recunoască reciproc actele juridice, în vederea garantării unei circulații libere și fără discriminare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia și statele membre să adopte și să aplice politici și măsuri de susținere a persoanelor celor mai defavorizate sau excluse actualmente din legislație și politici, cum ar fi părinții singuri, cuplurile necăsătorite, cuplurile de același sex, migranții, persoanele care desfășoară o activitate independentă sau așa-numitele „soții colaboratoare”, precum și familiile în care unul sau mai mulți membri suferă de dizabilități; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia și statele membre să se asigure că legislația și politicile privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată țin seama de Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități și de observațiile finale adresate UE, în 2015, de Comitetul ONU pentru drepturile persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia și statele membre să se asigure că binele și interesul superior al copiilor reprezintă unul dintre principalele considerente în conceperea, monitorizarea și aplicarea politicilor care vizează echilibrul dintre viața profesională și cea privată; invită Comisia și statele membre să pună pe deplin în aplicare recomandarea privind investiția în copii (32) și să monitorizeze îndeaproape progresele înregistrate; invită Comisia și statele membre să elaboreze și să introducă inițiative, cum ar fi o Garanție pentru copii, care să plaseze copiii în centrul politicilor de reducere a sărăciei existente, astfel încât fiecare copil să poată beneficia de asistență medicală gratuită, învățământ gratuit, îngrijire, o locuință decentă și o alimentație adecvată, ca parte a unui plan integrat european pentru combaterea sărăciei în rândul copiilor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | consideră că sărăcia copiilor este legată de cea părinților și, prin urmare, invită statele membre să pună în practică Recomandarea privind sărăcia copiilor și binele acestora și să folosească cadrul de monitorizare bazat pe indicatori prevăzut în recomandare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază importanța introducerii în politicile pentru echilibrarea vieții profesionale și a celei private și în strategiile întreprinderilor a unei abordări bazate pe ciclul vieții, astfel încât să existe un sprijin pentru toate persoanele în diferitele etape ale vieții, iar acestea să poată participa activ, beneficiind de drepturile lucrătorilor, pe piața forței de muncă și în societate în ansamblu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată și o egalitate de gen consolidată sunt esențiale pentru a sprijini integrarea femeilor pe piața muncii, în special a femeilor care asigură servicii informale de îngrijire și a mamelor singure, precum și pentru a realiza obiectivul capacitării femeilor; subliniază că, pentru autonomizarea economică a femeilor, este esențial să se transforme și să se adapteze piața muncii și sistemele de protecție socială, pentru a se ține seama de etapele vieții femeilor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia și statele membre să elaboreze politici de transformare și să investească în campanii de conștientizare pentru a depăși stereotipurile de gen și a promova o repartizare mai egală a sarcinilor de îngrijire și a muncii casnice, concentrându-se și asupra dreptului și nevoii bărbaților de a-și asuma responsabilități de îngrijire fără a fi stigmatizați sau penalizați; consideră că întreprinderile ar trebui luate în considerare și susținute în eforturile lor de promovare a echilibrului între viața profesională și cea privată și de combatere a discriminării; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită statele membre să îmbunătățească protecția împotriva discriminării și concedierii ilegale legate de echilibrul dintre viața profesională și cea privată, care afectează în special femeile, precum și să asigure accesul la justiție și la acțiunile în instanță, inclusiv prin creșterea volumului de informații cu privire la drepturile lucrătorilor și la asistența juridică, dacă este necesar; invită, în acest sens, Comisia și statele membre să propună politici care să îmbunătățească aplicarea măsurilor de combatere a discriminării la locul de muncă, inclusiv o mai bună informare cu privire la drepturile legale la egalitate de tratament, prin desfășurarea unor campanii de informare, prin inversarea sarcinii probei (33) și prin abilitarea organismelor naționale de promovare a egalității să desfășoare anchete oficiale din proprie inițiativă cu privire la aspectele egalității și să ajute eventualele victime ale discriminării; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că lipsa unor date comparabile, cuprinzătoare, de încredere și actualizate periodic îngreunează demonstrarea existenței discriminării, în special a discriminării indirecte; solicită statelor membre să colecteze date privind egalitatea în mod sistematic și să le facă disponibile, implicând organismele naționale de promovare a egalității și instanțele, inclusiv în vederea analizării și monitorizării acestor date pentru recomandările de țară; invită Comisia să ia inițiativa pentru a promova colectarea de date prin intermediul unei recomandări adresate statelor membre și printr-o solicitare adresată Eurostat de a consulta grupurile relevante pentru a integra dezagregarea datelor referitoare la motivele discriminării în cadrul indicatorilor anchetei sociale europene; invită Comisia să coopereze în continuare cu Institutul European pentru Egalitatea de Gen (IEEG) pentru a îmbunătăți cantitatea și calitatea datelor defalcate în funcție de gen într-un mod sistematic; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia să examineze periodic progresele înregistrate în domeniile critice de interes, astfel cum sunt identificate în Platforma de acțiune de la Beijing, pentru care IEEG a dezvoltat deja indicatori, și să țină seama de rezultatele acestor examinări în evaluarea egalității de gen în UE pe care o realizează; |
| --- | --- |

17.

| 18. | remarcă rolul important al organismelor naționale de promovare a egalității în punerea în aplicare a Directivei 2000/78/EC privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă, contribuind la activitățile de sensibilizare și la colectarea datelor, în colaborare cu partenerii sociali și alte părți implicate, abordând problema subraportării și facilitând accesul la procedurile de adresare a plângerilor; invită statele membre să consolideze rolul, capacitățile și independența organismelor de promovare a egalității, inclusiv a Equinet, printre altele prin asigurarea unei finanțări adecvate; solicită în special consolidarea organizațiilor prevăzute în Directiva 2006/54/CE privind egalitatea de tratament, garantând accesul la justiție și la acțiuni în justiție; |
| --- | --- |

18.

| 19. | consideră că este necesară o instruire adecvată a personalului autorităților naționale, regionale și locale și al forțelor de ordine, precum și a inspectorilor de muncă, cu privire la dispozițiile împotriva discriminării din dreptul muncii și jurisprudență; consideră că o astfel de instruire este, de asemenea, extrem de importantă pentru judecători, procurori, avocați și forțele de poliție; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită statele membre ca, împreună cu Comisia, să garanteze că drepturile la prestații sociale acordate prin politici publice sunt egal accesibile pentru femei și bărbați, astfel încât toate persoanele să se poată bucura de drepturile lor și să-și poată echilibra mai bine viața privată cu cea profesională; |
| --- | --- |

20.

Egalitate în remunerare și în responsabilitățile de îngrijire ale femeilor și bărbaților

| 21. | subliniază necesitatea de a elimina inegalitățile de gen în munca remunerată și neremunerată și de a promova repartizarea egală între femei și bărbați, dar și în cadrul societății în ansamblu, a responsabilităților, costurilor și îngrijirii copiilor și persoanelor dependente, inclusiv prin asigurarea accesului universal la servicii de interes general; subliniază în acest sens necesitatea unor propuneri concrete pentru îmbunătățirea echilibrului între viața profesională și cea privată; |
| --- | --- |

21.

| 22. | regretă persistența diferențelor de gen în remunerare, care constituie o încălcare a principiului fundamental al remunerației egale pentru muncă egală pentru lucrători și lucrătoare, consacrat la articolul 157 din TFUE și care afectează în special femeile care au copii și care se ocupă de copii; invită UE și statele membre, în cooperare cu partenerii sociali și organizațiile pentru egalitatea de gen, să creeze și să aplice politici de eliminare a discrepanțelor de gen în remunerare; invită statele membre să desfășoare în mod regulat analize comparative ale salariilor, ca o completare la aceste eforturi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită Comisia, în conformitate cu concluziile Consiliului din 16 iunie 2016 privind egalitatea de gen, să consolideze statutul angajamentului său strategic pentru egalitatea de gen și să integreze perspectiva de gen în Strategia Europa 2020, astfel încât activitatea privind egalitatea de gen să nu-și piardă caracterul prioritar; invită insistent Comisia, prin urmare, să adopte o Strategie pentru egalitatea de gen pentru perioada de după 2015, în conformitate cu recomandările Pactului european pentru egalitatea de gen 2011-2020; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită statele membre să instituie politici proactive și facă investiții corespunzătoare în vederea susținerii femeilor și bărbaților care intră, se întorc, se mențin sau evoluează pe piața forței de muncă, după un concediu legat pe motive de familie sau de îngrijiri, pentru ca aceștia să poată avea un loc de muncă stabil și de calitate, în conformitate cu articolul 27 din Carta socială europeană; subliniază în special necesitatea de a garanta reîncadrarea în același post sau într-un post echivalent sau similar, protecția împotriva concedierii și a unui tratamentul defavorabil ca urmare a sarcinii sau a unei cereri/luări de concediu pe motive de familie, precum și de a dispune de o perioadă de protecție după întoarcerea lor, astfel încât să se poată readapta la locul de muncă; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia și statele membre să implice partenerii sociali și societatea civilă în politicile privind egalitatea de gen; subliniază importanța unei finanțări adecvate pentru aceste politici, a acordurilor și negocierilor colective pentru combaterea discriminării și promovarea egalității de gen la locul de muncă, precum și importanța cercetării și schimbului de bune practici; |
| --- | --- |

25.

| 26. | consideră că promovarea participării femeilor pe piața muncii și independența lor economică este esențială pentru îndeplinirea obiectivului Strategiei Europa 2020 al unei ratei globale a ocupării forței de muncă de 75 %, și ar conduce la creșterea PIB-ului; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să-și consolideze politicile și să crească investițiile pentru susținerea angajării femeilor în locuri de muncă de calitate, mai ales în sectoarele și funcțiile în care femeile sunt subreprezentate, cum ar fi în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM), precum și în sectoarele economiei ecologice sau în posturi de conducere, în toate sectoarele; |
| --- | --- |

26.

Concediul pe motive familiale sau de îngrijire

| 27. | constată că Comisia a retras revizuirea Directivei privind concediul de maternitate și îi solicită să prezinte o propunere ambițioasă, cu standarde de nivel înalt, în strânsă cooperare cu partenerii sociali și cu consultarea societății civile, referitoare la o mai bună conciliere a vieții profesionale cu cea privată; invită Comisia și statele membre să se asigure că femeile sunt plătite și beneficiază de protecție socială pe durata concediului de maternitate, pentru a sprijini familiile și a combate inegalitățile, pentru a consolida independența socială și economică a femeilor și pentru a nu le penaliza financiar pentru că au copii; subliniază că concediul de maternitate trebuie însoțit de măsuri efective de protecție a drepturilor femeilor gravide, ale celor care alăptează și ale mamelor singure, care să reflecte recomandările Organizației Internaționale a Muncii și ale Organizației Mondiale a Sănătății; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită o mai bună coordonare a diverselor tipuri de concediu la nivelul UE și al statelor membre, în cooperare cu partenerii sociali; subliniază faptul că un acces mai bun la diversele tipuri de concedii oferă angajaților perspectiva unui concediu adaptat ciclului vieții, și crește participarea profesională, eficiența globală și satisfacția la locul de muncă; ia act de faptul că, în cazul în care nu există nicio dispoziție privind concediul sau dispozițiile existente sunt considerate insuficiente, partenerii sociali pot acționa prin stabilirea unor noi dispoziții sau actualizarea celor în vigoare referitoare la concediul de maternitate, de paternitate și cel pentru creșterea copilului; |
| --- | --- |

28.

| 29. | solicită statelor membre să prevadă o remunerație compensatorie și o protecție socială adecvate în cursul tuturor tipurilor de concediu pe motive familiale sau de îngrijire, în special pentru ca lucrătorii cu venituri reduse să poată beneficia de aceleași măsuri de concediu ca și ceilalți; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită Comisiei să publice un raport privind implementarea Directivei privind concediul pentru creșterea copilului și invită Comisia și partenerii sociali să analizeze posibilitatea de a oferi o prelungire corespunzătoare a duratei minime a concediului pentru creșterea copilului, cu compensații și protecție socială corespunzătoare, de la patru la cel puțin șase luni, precum și să crească vârsta pe care trebuie să o aibă copilul pentru a fi acordat concediul parental; subliniază faptul că părinții ar trebui să dispună de flexibilitatea de a utiliza concediul pe fracțiuni sau în totalitate; invită statele membre și partenerii sociali să reexamineze sistemul de compensații financiare pentru concediului pentru creșterea copilului, pentru a ajunge la un nivel adecvat de venit de substituție, care să îi încurajeze și pe bărbați să își ia concediu pentru creșterea copilului dincolo de perioada minimă garantată de directivă; reiterează că concediul pentru creșterea copilului ar trebui să fie împărțit în mod egal între părinți și că o parte semnificativă din concediu ar trebui să rămână netransferabil (34); subliniază că ambii părinți trebuie să beneficieze de aceleași drepturi în materie de venit și durată a concediului; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ia act de creșterea vulnerabilității părinților copiilor cu dizabilități care lucrează; invită, prin urmare, Comisia să îmbunătățească și să consolideze dispozițiile din Directiva 2010/18/UE privind condițiile de eligibilitate și normele detaliate de aprobare a concediului parental celor care au copii cu dizabilități sau cu o boală cronică invalidantă gravă; invită statele membre, în acest sens, să extindă posibilitatea beneficierii de concediu pentru creșterea copilului și la acești părinți, dincolo de limita de vârstă a copilului prevăzută în directivă, și să le acorde o perioadă suplimentară de concediu de maternitate, paternitate (dacă este cazul) sau concediu pentru creșterea copilului; |
| --- | --- |

31.

| 32. | consideră că favorizarea individualizării drepturilor la concediu și promovarea rolului taților în creșterea copiilor cu ajutorul concediului sunt esențiale pentru realizarea unei reconcilieri echilibrate între genuri a vieții profesionale și a celei private, precum și pentru atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 în materie de încadrare în muncă a femeilor și bărbaților; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită Comisia, pentru a permite părinților cu copii în grijă și celor care îngrijesc persoane dependente să beneficieze de un mai bun echilibru între viața profesională și cea privată, să prezinte inițiative coerente și solid fundamentate cu privire la:






  (1) | o directivă privind concediul de paternitate, care să prevadă cel puțin două săptămâni de concediu obligatoriu plătit integral; |
| --- | --- | --- |

33.

(1)

o directivă privind concediul de paternitate, care să prevadă cel puțin două săptămâni de concediu obligatoriu plătit integral;

| (2) | o directivă privind concediul pentru acordarea de îngrijiri, care să completeze îngrijirile acordate de personal calificat, să permită lucrătorilor îngrijirea persoanelor dependente și să ofere persoanei care acordă îngrijire o remunerație și o protecție socială adecvate; solicită o flexibilitate orientată către angajați și acordarea de stimulente suficiente bărbaților pentru a-i încuraja să își ia concediu pentru îngrijire; |
| --- | --- |

(2)

o directivă privind concediul pentru acordarea de îngrijiri, care să completeze îngrijirile acordate de personal calificat, să permită lucrătorilor îngrijirea persoanelor dependente și să ofere persoanei care acordă îngrijire o remunerație și o protecție socială adecvate; solicită o flexibilitate orientată către angajați și acordarea de stimulente suficiente bărbaților pentru a-i încuraja să își ia concediu pentru îngrijire;

| (3) | standarde minime aplicabile în toate statele membre, pentru a răspunde nevoilor specifice ale părinților și copiilor adoptivi și a le conferi aceleași drepturi ca și părinților naturali, |
| --- | --- |

(3)

standarde minime aplicabile în toate statele membre, pentru a răspunde nevoilor specifice ale părinților și copiilor adoptivi și a le conferi aceleași drepturi ca și părinților naturali,

recunoscând totodată că unele state membre au adoptat deja măsuri proactive privind concediul de paternitate și concediul pe motive de îngrijiri;

| 34. | invită statele membre să introducă „credite de îngrijire” în legislația muncii și în cea privind securitatea socială, atât pentru femei, cât și pentru bărbați, ca perioade echivalente pentru acumularea drepturilor de pensie, în vederea protejării celor care își întrerup activitatea profesională pentru a îngriji în mod informal și neremunerat persoane dependente sau membri ai familiei, recunoscând astfel valoarea acestor activități de îngrijire pentru societate ca întreg; încurajează statele membre să facă schimb de practici optime în acest domeniu; |
| --- | --- |

34.

Îngrijirea persoanelor dependente

| 35. | invită statele membre să pună efectiv în aplicare obiectivele de la Barcelona până în 2020 și să adopte cadrul din 2014 privind calitatea educației și îngrijirii copiilor mici; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reamintește că investițiile în serviciile sociale, inclusiv în infrastructură, au efecte considerabile asupra ocupării forței de muncă, conducând și la obținerea unor venituri suplimentare semnificative pentru sectorul public în ceea ce privește taxele salariale și contribuțiile la securitatea socială; solicită statelor membre să investească în servicii de calitate de educație și îngrijire a copiilor mici, precum și de îngrijire a persoanelor în vârstă și a persoanelor dependente; solicită statelor membre să asigure disponibilitatea, abordabilitatea și accesul universal la aceste servicii, vizând, de exemplu, creșterea cheltuielilor publice pentru serviciile de îngrijire, inclusiv pentru ajutoarele pentru o viață independentă, și utilizând mai eficient fondurile UE; solicită ca revizuirea CFM să fie utilizată și pentru a mări investițiile în infrastructura și serviciile sociale, în special cu ajutorul FSE, FEDER și FEIS; invită statele membre să ia în considerare posibilitatea acordării unui acces gratuit la servicii de îngrijire pentru familiile care trăiesc în sărăcie și excluziune socială; subliniază, de asemenea, impactul disproporționat al insuficienței investițiilor în structurile și serviciile publice de îngrijire asupra părinților singuri, majoritatea acestora fiind femei; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază necesitatea de a recunoaște munca persoanelor care își dedică timpul și competențele pentru îngrijirea persoanelor în vârstă și a celor aflate în întreținere; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că îngrijirea acordată copiilor cu dizabilități prezintă dificultăți deosebite pentru părinții care lucrează, dificultăți care ar trebui recunoscute de societate și ușurate prin politici publice și negocieri colective; invită statele membre ca, în furnizarea serviciilor de îngrijire a copiilor de vârstă preșcolară, să pună accent nu numai pe accesibilitate, ci și pe calitatea îngrijirii, în special pentru copiii care provin din medii defavorizate și copiii cu dizabilități; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită statele membre să sprijine politicile fiscale ca pârghie puternică care consolidează echilibrul dintre viața profesională și cea privată și să promoveze ocuparea locurilor de muncă de către femei; |
| --- | --- |

39.

| 40. | solicită Comisiei și statelor membre să introducă obiective privind îngrijirea persoanelor în vârstă, a persoanelor cu dizabilități și a altor persoane dependente, similare obiectivelor de la Barcelona, prevăzând și instrumente de monitorizare care să măsoare calitatea, accesibilitatea și abordabilitatea acestora; solicită Eurostat, Eurofound și IEEG (prin indicele de egalitate de gen), să colecteze date relevante și să realizeze studii pentru a susține această activitate; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită statele membre să consolideze rețeaua de servicii specializate de îngrijire a persoanelor în vârstă și, în special, să dezvolte rețele de servicii la domiciliu; subliniază de asemenea, în acest sens, necesitatea adaptării politicilor privind îngrijirea persoanelor în vârstă la nevoile individuale și, dacă este posibil, să se privilegieze locul preferat de îngrijire al persoanei în vârstă; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia să acționeze în vederea instituirii unor standarde calitative europene pentru toate serviciile de îngrijire, inclusiv în ceea ce privește disponibilitatea, accesibilitatea și costul abordabil al acestora, ceea ce ar încuraja statele membre să-și crească standardele în pentru aceste servicii; reamintește existența unor cadre, precum Cadrul european de calitate pentru serviciile de îngrijire pe termen lung, care pot servi ca sursă de inspirație; invită Comisia și statele membre să elaboreze politici pentru a permite renunțarea la plasamentul în instituții de îngrijire pe termen lung și adaptările corespunzătoare, atunci când este posibil și cu sprijinul îngrijirilor oferite de comunitate; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază că unul dintre elementele importante ale obținerii unor servicii de calitate sunt investițiile în forța de muncă (35); invită, prin urmare, statele membre și partenerii sociali să promoveze condiții de muncă decente și locuri de muncă de calitate pentru îngrijitori, inclusiv printr-o remunerare decentă, recunoașterea statutului de îngrijitori și dezvoltarea unor parcursuri de formare profesională de calitate; |
| --- | --- |

43.

Locuri de muncă de calitate

| 44. | atrage atenția asupra proporției ridicate a persoanelor sărace deși încadrate în muncă, acestea fiind nevoite să lucreze uneori mai intens și mai mult timp, având chiar mai multe locuri de muncă, pentru a putea avea un venit suficient; invită statele membre și partenerii sociali să dezvolte un cadru de politică salarială care să prevadă măsuri eficace de combatere a discriminării salariale și de asigurare a unor salarii adecvate pentru toți lucrătorii, de exemplu prin introducerea unor salarii minime la nivel național, care să garanteze o viață demnă, în conformitate cu practicile naționale; invită statele membre să sprijine negocierile colective, ca factor important în dezvoltarea politicilor salariale; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că echilibrul dintre viața profesională și cea privată trebuie să se bazeze pe drepturile lucrătorilor și siguranța locului de muncă, precum și pe dreptul la concediu, neîngrădit prin cerințe de mobilitate și flexibilitate sporită; subliniază faptul că, în absența unei abordări integrate a aspectelor de gen, o flexibilitate mai mare poate avea ca rezultat o accentuare a discriminării cu care se confruntă în prezent femeile pe piața forței de muncă, manifestată prin salarii mai mici, forme atipice de ocupare a forței de muncă și responsabilitate disproporționată pentru sarcinile casnice neplătite; |
| --- | --- |

45.

| 46. | invită Eurofound să continue dezvoltarea activităților sale de monitorizare a calității locurilor de muncă prin Sondajul european asupra condițiilor de muncă, pe baza concepției sale asupra calității locurilor de muncă, care include: remunerația, perspectivele, calitatea timpului de lucru, utilizarea competențelor și dispunerea de acestea, mediul social, riscul fizic și intensitatea muncii; invită Eurofound, de asemenea, să își intensifice cercetarea asupra politicilor, acordurilor încheiate între partenerii sociali și practicilor societăților care favorizează calitatea locurilor de muncă (36); invită Eurofound să continue monitorizarea incidenței acordurilor privind timpul de lucru și analizeze politicile publice și acordurile încheiate de partenerii sociali în acest domeniu, evaluând inclusiv modul în care acestea sunt negociate și măsura în care favorizează echilibrul dintre viața profesională și cea privată; invită Eurofound să efectueze cercetări cu privire la modul în care gospodăriile în care există doi lucrători își gestionează timpul de lucru și cu privire la modul de sprijinire optimă a acestora; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază că, pe de o parte, echilibrul dintre viața profesională și cea privată trebuie să se bazeze pe drepturile lucrătorilor și siguranța locului de muncă, precum și pe dreptul la concediu fără limitări datorate cerințelor de mobilitate și flexibilitate sporită; subliniază, pe de altă parte, că situațiile personale și familiale ale fiecărui lucrător sunt diferite și consideră, prin urmare, că angajații ar trebui să aibă posibilitatea de a face uz de modalități de lucru flexibile, adaptate la circumstanțele lor specifice de-a lungul ciclului vieții; consideră că o astfel de flexibilitate axată pe lucrător poate promova creșterea ratei de angajare a femeilor; subliniază să salariații și angajatorii au o responsabilitate comună în a elabora și a încheia cele mai adecvate acorduri; invită Comisia să sintetizeze situația din statele membre în privința „dreptului de a solicita un program de muncă flexibil”; |
| --- | --- |

47.

| 48. | sprijină „munca inteligentă” ca o abordare a organizării muncii care îmbină flexibilitatea, autonomia și colaborarea, care nu impune neapărat lucrătorilor să fie prezenți la locul de muncă sau în alt loc prestabilit și le permite să-și gestioneze singuri programul de lucru, asigurând, în același timp, respectarea nivelului maxim de ore de lucru zilnice și săptămânale prevăzute de lege și de acordurile colective; evidențiază, prin urmare, potențialul muncii inteligente pentru îmbunătățirea echilibrului dintre muncă și viață, în special pentru părinții care revin sau care intră pe piața muncii după terminarea concediului de maternitate sau de creștere a copilului; respinge însă trecerea de la cultura prezenței la o cultură a disponibilității permanente; invită Comisia, statele membre și partenerii sociali ca, atunci când elaborează politici privind munca inteligentă, să se asigure că acestea nu impun lucrătorilor sarcini suplimentare, ci consolidează un echilibru sănătos între viața profesională și cea privată și cresc calitatea vieții lucrătorilor; subliniază necesitatea axării pe realizarea rezultatelor profesionale, pentru a preveni utilizarea abuzivă a acestor noi forme de muncă; invită statele membre să promoveze potențialul tehnologiei, precum datele digitale, internetul de mare viteză sau tehnologia audio și video pentru organizarea muncii la distanță; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază că modelele de afaceri alternative, cum ar fi cooperativele și societățile mutuale au un potențial enorm de a promova egalitatea de gen și un echilibru sănătos între viața profesională și cea privată, în special în mediul digital emergent al „muncii inteligente”, date fiind nivelurile mai ridicate de participare a angajaților la procesul decizional; invită Comisia și statele membre să cerceteze efectul modelelor de afaceri alternative și al cooperativelor asupra egalității de gen și a echilibrului dintre viața profesională și cea privată, în special în sectoarele tehnologice, precum și să stabilească politici pentru a promova și a face schimb de modele de bune practici; |
| --- | --- |

49.

| 50. | este preocupat de creșterea frecvenței muncii cu fracțiune de normă impuse, în special în rândul femeilor care au responsabilități de îngrijire, muncă care conduce la creșterea riscului de sărăcie ocupațională; subliniază că, atunci când un lucrător optează pentru o fracțiune de normă, trebuie garantate calitatea locului de muncă respectiv și nediscriminarea lucrătorului în cauză comparativ cu lucrătorii cu normă întreagă, în conformitate cu Directiva privind munca cu fracțiune de normă (37), și invită Comisia să monitorizeze punerea în aplicare a acestei directive; solicită statelor membre să ia măsuri pentru ca lucrătorii cu fracțiune de normă, lucrătorii care se confruntă cu discontinuități în activitatea profesională și lucrătorii cu întreruperi de carieră sau cu perioade în care au lucrat mai puține ore să beneficieze de dreptul la o formă de pensie decentă, fără nicio formă de discriminare; |
| --- | --- |

50.

| 51. | își exprimă îngrijorarea cu privire la utilizarea abuzivă a contractelor cu zero ore de lucru în unele state membre și la utilizarea contractelor exploatatoare, a celor temporare impuse, a programelor de lucru neregulate, imprevizibile și excesive, precum și a stagiilor de slabă calitate, care fac imposibil echilibrul între viața profesională și cea privată pe termen lung; solicită, prin urmare, statelor membre și partenerilor sociali să se ocupe urgent de situația locurilor de muncă precare cu care se confruntă în special tinerii și femele; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că un program de muncă excesiv și neregulat și perioadele de odihnă insuficiente, precum și insecuritatea și cerințele de performanță disproporționate constituie factori majori pentru nivelurile ridicate de stres, degradarea sănătății fizice și mintale și pentru creșterea numărului accidentelor de muncă și al bolilor profesionale; subliniază faptul că un programul de lucru flexibil și previzibil are o influență pozitivă asupra echilibrului dintre viața profesională și cea privată (38); solicită statelor membre și partenerilor sociali să prevadă programe de lucru sigure și o perioadă de odihnă săptămânală, prin implementarea tuturor dispozițiilor legislative relevante; reamintește obligația Comisiei de a monitoriza punerea în aplicare a Directivei privind timpul de lucru și de a iniția proceduri în încălcarea obligațiilor împotriva statelor membre care nu o respectă; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită, în plus, Comisia și statele membre, partenerii sociali și părțile interesate să se concentreze asupra unei organizări inovatoare la locul de muncă și a echilibrării atât a nevoilor femeilor și ale bărbaților în materie de viață profesională și viață privată, cât și a productivității/profitabilității întreprinderilor; constată că legătura pozitivă dintre creșterea ocupării forței de muncă în rândul femeilor, echilibrul dintre viața profesională și cea privată și competitivitatea întreprinderilor în ceea ce privește reducerea absenteismului și a diferențelor de productivitate, randamentul, atragerea talentelor, loialitatea, realocarea resurselor pentru dezvoltarea unor planuri sociale, creșterea standardelor de viață și crearea de timp liber au fost amplu demonstrate de bunele practici din Europa, într-un număr semnificativ de întreprinderi mari și de rețele de IMM-uri; |
| --- | --- |

53.

| 54. | subliniază că femeile și persoanele LGBTI se confruntă cu obstacole specifice legate de gen și cu surse de stres la locul de muncă, inclusiv hărțuire, excludere, discriminare sau stereotipuri de gen, care le afectează negativ confortul la locul de muncă și le amenință sănătatea mentală și capacitatea de a progresa în carieră; invită Comisia și statele membre să adopte măsuri suplimentare pentru a combate aceste condiții potrivnice, asigurând o aplicare corespunzătoare a legislației relevante privind combaterea discriminării și a unor programe de educație permanentă care iau în considerare dimensiunea de gen, precum și să conlucreze cu sindicatele și cu organizațiile societății civile; |
| --- | --- |

54.

| 55. | invită statele membre să instituie și să consolideze organismele naționale de inspecție a muncii, oferindu-le condițiile financiare și resursele financiare și umane necesare pentru o prezență eficace pe teren, permițându-le astfel să combată nesiguranța locurilor de muncă, munca nereglementată și discriminarea ocupațională și salarială, în special din punctul de vedere al egalității între bărbați și femei; |
| --- | --- |

55.

| 56. | invită statele membre să implementeze în totalitate Directiva 2006/54/CE privind egalitatea de tratament și solicită Comisiei să revizuiască această directivă și să promoveze în rândul întreprinderilor aplicarea unor planuri de egalitate de gen, inclusiv a unor măsuri de eliminare a segregării și dezvoltarea unor sisteme de remunerare și de evaluare care să sprijine cariera femeilor; subliniază importanța rolului organismelor de promovare a egalității în acordarea de asistență victimelor discriminării și combaterea stereotipurilor de gen; invită statele membre să pună în aplicare măsuri legislative care să garanteze principiul egalității de șanse și al egalității de tratament între femei și bărbați la locul de muncă; |
| --- | --- |

56.

| 57. | își reiterează apelul adresat Consiliului pentru a adopta rapid propunerea de Directivă a Consiliului privind aplicarea principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, dizabilități, vârstă sau orientare sexuală; |
| --- | --- |

57.

| 58. | invită Comisia și statele membre să garanteze securitatea socială, protecția socială și remunerația în cazul concediului medical, pentru a face posibil un echilibru real între viața profesională și cea privată; |
| --- | --- |

58.

Calitatea vieții

| 59. | subliniază că „calitatea vieții” reprezintă un concept mai amplu decât „condițiile de trai” și se referă la starea generală de bine a persoanelor într-o societate, identificând o serie de dimensiuni ale existenței umane care sunt esențiale pentru o viață împlinită (39); |
| --- | --- |

59.

| 60. | subliniază că inegalitatea în ceea ce privește perioadele de odihnă și distribuirea inegală a responsabilităților între femei și bărbați poate afecta negativ evoluția personală a femeilor, posibilitatea lor de a dobândi noi competențe, de a învăța limbi străine și de a participa la viața socială, politică, culturală și comunitară, dar mai ales situația lor economică; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază că orice formă de discriminare a femeilor, inclusiv segregarea de gen, diferențele de salarii și de pensii, stereotipurile de gen și nivelul ridicat de stres legat de îmbinarea vieții profesionale cu cea privată se reflectă în rata ridicată de inactivitate fizică a femeilor și le afectează puternic sănătatea fizică și mentală (40); subliniază încă o dată importanța combaterii stereotipurilor prin promovarea și apărarea egalității de gen în toate etapele educației, începând din școala primară; invită statele membre și partenerii sociali să realizeze și să sprijine campanii de conștientizare și informare, precum și programe de promovare a egalității de gen și de combatere a stereotipurilor; |
| --- | --- |

61.

| 62. | subliniază importanța educației permanente pentru dezvoltarea personală a lucrătorilor, inclusiv a faptului de a fi la curent cu condițiile de lucru aflate în continuă schimbare; încurajează Comisia și statele membre să promoveze învățarea pe tot parcursul vieții; invită Comisia, statele membre și partenerii sociali să elaboreze și să pună în aplicare politici care să prevadă concedii pentru educație și formare, precum și formări profesionale și educație permanentă la locul de muncă, inclusiv în alte state membre decât cel propriu; solicită acestor entități să facă accesibilă învățarea la locul de muncă și în afara acestuia, inclusiv prin oportunități de studiu plătit, pentru toți lucrătorii, în special pentru cei în situații defavorizate, dar în special pentru lucrătoarele din sectoarele în care femeile sunt structural slab reprezentate; |
| --- | --- |

62.

| 63. | invită Comisia și statele membre să combată inegalitățile sociale și economice; invită statele membre să promoveze măsuri de creare a unor sisteme de venit minim adecvate, în conformitate cu practicile și tradițiile naționale, care să permită tuturor o viață demnă, să sprijine participarea lor deplină în societate și să le asigure independența pe tot parcursul ciclului vieții; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  JO L 348, 28.11.1992, p. 1.

(2)  JO C 70 E, 8.3.2012, p. 163.

(3)  JO L 68, 18.3.2010, p. 13.

(4)  JO L 353, 28.12.2013, p. 7.

(5)  JO L 180, 15.7.2010, p. 1.

(6)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(7)  JO L 299, 18.11.2003, p. 9.

(8)  JO L 14, 20.1.1998, p. 9.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0059.

(10)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0207.

(11)  JO C 93, 9.3.2016, p. 110.

(12)  JO C 36, 29.1.2016, p. 18.

(13)  JO C 316, 30.8.2016, p. 2.

(14)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0218.

(15)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0351.

(16)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0042.

(17)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0226.

(18)  JO C 175, 15.6.2011, p. 8.

(19)  A 3073-a reuniune a Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori, Bruxelles, 7 martie 2011.

(20)  Raportul privind demografia, Eurostat 2015.

(21)  Eurofound (2015): Primele constatări: al șaselea sondaj european privind condițiile de muncă.

(22)  http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/submitViewTableAction.do

(23)  Eurofound (2013): Îngrijirea copiilor și a persoanelor dependente: efecte asupra carierei tinerilor lucrători.

(24)  Eurofound (2015): Primele constatări: al șaselea sondaj european privind condițiile de muncă.

(25)  Datele Eurostat pentru 2010, Raportul Comisiei din 2015 privind egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană (SWD(2016)0054).

(26)  Sondajul european Eurofound privind calitatea vieții pentru 2012.

(27)  Eurofound (2015) Îngrijirea copiilor preșcolari: condițiile de muncă, formarea și calitatea serviciilor – O analiză sistematică.

(28)  Raportul intermediar din 29 mai 2013 privind obiectivele de la Barcelona, intitulat „Dezvoltarea serviciilor de îngrijire a copiilor în Europa pentru o creștere sustenabilă și incluzivă” (COM(2013)0322).

(29)  Eurofound (2013), Îngrijirea copiilor și a persoanelor dependente: efecte asupra carierelor tinerilor lucrători.

(30)  Raportul Eurofound „Munca sustenabilă pe durata întregii vieți: document de reflecție” (2015).

(31)  Studiul CEDEFOP: Concediu pentru formare. Politicile și practicile în țările Europei, 2010.

(32)  Recomandarea 2013/112/UE a Comisiei.

(33)  Rezoluția Parlamentului European din 8 octombrie 2015 referitoare la aplicarea Directivei 2006/54/CE (P8_TA(2015)0351).

(34)  Rezoluția Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la aplicarea Directivei 2010/18/UE (P8_TA(2016)0226).

(35)  Eurofound (2015) Îngrijirea copiilor preșcolari: condițiile de muncă, formarea și calitatea serviciilor – Analiză sistematică

(36)  Raportul Eurofound privind tendința calității locurilor de muncă (2012) și Raportul Eurofound privind convergența și divergența calității locurilor de muncă în Europa în perioada 1995-2010 (2015).

(37)  Directiva 97/81/CE a Consiliului.

(38)  Sondajul european Eurofound privind condițiile de muncă.

(39)  Eurofound – a treia anchetă europeană privind calitatea vieții.

(40)  Studiul Direcției Generale Politici Interne ale Uniunii din cadrul Parlamentului din martie 2016, intitulat „Diferențele dintre bărbați și femei în ceea ce privește timpul alocat muncii, îngrijirii și recreerii”.

---

Miercuri, 14 septembrie 2016

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/93 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/93

---

P8_TA(2016)0343

Acord referitor la punerea în aplicare a Convenției privind munca în domeniul pescuitului

Rezoluţia Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de punere în aplicare a Acordului încheiat între Confederația Generală a Cooperativelor Agricole din Uniunea Europeană (COGECA), Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) și Asociația Organizațiilor Naționale ale Întreprinderilor de Pescuit din Uniunea Europeană („Europêche”) din 21 mai 2012, astfel cum a fost modificat la 8 mai 2013, referitor la punerea în aplicare a Convenției din 2007 privind munca în domeniul pescuitului a Organizației Internaționale a Muncii (2016/2794(RSP))

(2018/C 204/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Consiliului de punere în aplicare a Acordului încheiat între Confederația Generală a Cooperativelor Agricole din Uniunea Europeană (COGECA), Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) și Asociația Organizațiilor Naționale ale Întreprinderilor de Pescuit din Uniunea Europeană („Europêche”) din 21 mai 2012, astfel cum a fost modificat la 8 mai 2013, referitor la punerea în aplicare a Convenției din 2007 privind munca în domeniul pescuitului a Organizației Internaționale a Muncii (COM(2016)0235), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Consiliului de punere în aplicare a Acordului încheiat între Confederația Generală a Cooperativelor Agricole din Uniunea Europeană (COGECA), Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) și Asociația Organizațiilor Naționale ale Întreprinderilor de Pescuit din Uniunea Europeană („Europêche”) din 21 mai 2012, astfel cum a fost modificat la 8 mai 2013, referitor la punerea în aplicare a Convenției din 2007 privind munca în domeniul pescuitului a Organizației Internaționale a Muncii (COM(2016)0235),

| — | având în vedere Acordul încheiat între Confederația Generală a Cooperativelor Agricole din Uniunea Europeană (COGECA), Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) și Asociația Organizațiilor Naționale ale Întreprinderilor de Pescuit din Uniunea Europeană („Europêche”) din 21 mai 2012, astfel cum a fost modificat la 8 mai 2013, referitor la punerea în aplicare a Convenției din 2007 privind munca în domeniul pescuitului a Organizației Internaționale a Muncii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul încheiat între Confederația Generală a Cooperativelor Agricole din Uniunea Europeană (COGECA), Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) și Asociația Organizațiilor Naționale ale Întreprinderilor de Pescuit din Uniunea Europeană („Europêche”) din 21 mai 2012, astfel cum a fost modificat la 8 mai 2013, referitor la punerea în aplicare a Convenției din 2007 privind munca în domeniul pescuitului a Organizației Internaționale a Muncii,

| — | având în vedere articolul 155 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 155 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 101 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 101 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât articolul 155 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene le oferă partenerilor sociali de la nivelul Uniunii posibilitatea de a demara, dacă doresc acest lucru, un dialog care poate conduce la raporturi contractuale, inclusiv acorduri; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 155 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene le oferă partenerilor sociali de la nivelul Uniunii posibilitatea de a demara, dacă doresc acest lucru, un dialog care poate conduce la raporturi contractuale, inclusiv acorduri;

| B. | întrucât articolul 155 alineatul (2) din tratat prevede că punerea în aplicare a acordurilor încheiate la nivelul Uniunii se poate face, la cererea comună a părților semnatare, printr-o decizie a Consiliului, la propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 155 alineatul (2) din tratat prevede că punerea în aplicare a acordurilor încheiate la nivelul Uniunii se poate face, la cererea comună a părților semnatare, printr-o decizie a Consiliului, la propunerea Comisiei;

| C. | întrucât lucrătorii în sectorul pescuitului necesită o protecție specială, având în vedere, printre altele, caracteristicile speciale ale muncii desfășurate la bordul navelor de pescuit; rata ridicată de accidente, mortale sau nu, precum și riscul și incidența bolilor profesionale, comparativ cu alte sectoare, într-un mediu de lucru periculos; distincția neclară între orele de lucru, de odihnă și de recreere și efectele asupra sănătății și securității ale oboselii cauzate, în parte, de nivelul insuficient de odihnă; prevalența relațiilor de muncă și acordurilor salariale informale și atipice, inclusiv sistemele de cote pentru echipaj; |
| --- | --- |

C.

întrucât lucrătorii în sectorul pescuitului necesită o protecție specială, având în vedere, printre altele, caracteristicile speciale ale muncii desfășurate la bordul navelor de pescuit; rata ridicată de accidente, mortale sau nu, precum și riscul și incidența bolilor profesionale, comparativ cu alte sectoare, într-un mediu de lucru periculos; distincția neclară între orele de lucru, de odihnă și de recreere și efectele asupra sănătății și securității ale oboselii cauzate, în parte, de nivelul insuficient de odihnă; prevalența relațiilor de muncă și acordurilor salariale informale și atipice, inclusiv sistemele de cote pentru echipaj;

| D. | întrucât Convenția OIM privind munca în domeniul pescuitului (nr. 188), împreună cu recomandarea nr. 199, acoperă aspecte esențiale pentru asigurarea unor condiții de viață și de muncă decente la bordul navei, inclusiv responsabilitățile proprietarilor de nave de pescuit și a comandanților de nave privind sănătatea și securitatea lucrătorilor (articolul 8); stabilirea unui plafon minim de vârstă activă și protecția tinerilor lucrători (articolul 9); examinările și certificatele medicale obligatorii (articolele 10-12); perioadele de odihnă (articolele 13 și 14); liste ale echipajului (articolul 15); acordurile de lucru care prevăd drepturi și condiții de muncă (articolele 16-20); dreptul la repatriere (articolul 21); recrutarea și angajarea (articolul 22); plata regulată a pescarilor, precum și transferurile către familie (articolele 23 și 24); normele de cazare și alimentare (articolele 25-28); definirea normelor de siguranță și sănătate la locul de muncă și asigurarea de îngrijiri medicale la bord (articolele 29-33); protecția socială (articolele 34-37); protecția în cazul bolilor, vătămărilor sau deceselor profesionale (articolele 38-39); conformitate și aplicare (articolele 40-44); |
| --- | --- |

D.

întrucât Convenția OIM privind munca în domeniul pescuitului (nr. 188), împreună cu recomandarea nr. 199, acoperă aspecte esențiale pentru asigurarea unor condiții de viață și de muncă decente la bordul navei, inclusiv responsabilitățile proprietarilor de nave de pescuit și a comandanților de nave privind sănătatea și securitatea lucrătorilor (articolul 8); stabilirea unui plafon minim de vârstă activă și protecția tinerilor lucrători (articolul 9); examinările și certificatele medicale obligatorii (articolele 10-12); perioadele de odihnă (articolele 13 și 14); liste ale echipajului (articolul 15); acordurile de lucru care prevăd drepturi și condiții de muncă (articolele 16-20); dreptul la repatriere (articolul 21); recrutarea și angajarea (articolul 22); plata regulată a pescarilor, precum și transferurile către familie (articolele 23 și 24); normele de cazare și alimentare (articolele 25-28); definirea normelor de siguranță și sănătate la locul de muncă și asigurarea de îngrijiri medicale la bord (articolele 29-33); protecția socială (articolele 34-37); protecția în cazul bolilor, vătămărilor sau deceselor profesionale (articolele 38-39); conformitate și aplicare (articolele 40-44);

| E. | întrucât, până în prezent, numai opt țări au ratificat Convenția OIM privind munca în domeniul pescuitului (nr. 188); întrucât, în pofida deciziei Consiliului de a autoriza statele membre să ratifice Convenția OIM privind munca în domeniul pescuitului (nr. 188), până în prezent, numai două state, Franța și Estonia, au ratificat convenția; întrucât UE și statele sale membre ar trebui să joace un rol de frunte în promovarea unei remunerații decente și unor condiții decente de muncă în sectorul pescuitului; |
| --- | --- |

E.

întrucât, până în prezent, numai opt țări au ratificat Convenția OIM privind munca în domeniul pescuitului (nr. 188); întrucât, în pofida deciziei Consiliului de a autoriza statele membre să ratifice Convenția OIM privind munca în domeniul pescuitului (nr. 188), până în prezent, numai două state, Franța și Estonia, au ratificat convenția; întrucât UE și statele sale membre ar trebui să joace un rol de frunte în promovarea unei remunerații decente și unor condiții decente de muncă în sectorul pescuitului;

| F. | întrucât prezentul acord se aplică tuturor pescarilor care desfășoară o activitate salariată la bordul unei nave de pescuit înregistrată într-un stat membru al UE sau arborând pavilionul unui stat membru al UE și care desfășoară activități de pescuit comercial; întrucât, prin încorporarea acordului partenerilor sociali cu privire la Convenția OIM privind munca în domeniul pescuitului în legislația UE, Uniunea va fi într-o poziție mai bună pentru a promova punerea sa în aplicare în țările partenere din întreaga lume, contribuind astfel la condiții de concurență echitabile în sectorul pescuitului la nivel mondial și, de asemenea, la lupta împotriva celor mai grave forme de exploatare a pescarilor, inclusiv munca forțată, traficul de ființe umane și munca copiilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât prezentul acord se aplică tuturor pescarilor care desfășoară o activitate salariată la bordul unei nave de pescuit înregistrată într-un stat membru al UE sau arborând pavilionul unui stat membru al UE și care desfășoară activități de pescuit comercial; întrucât, prin încorporarea acordului partenerilor sociali cu privire la Convenția OIM privind munca în domeniul pescuitului în legislația UE, Uniunea va fi într-o poziție mai bună pentru a promova punerea sa în aplicare în țările partenere din întreaga lume, contribuind astfel la condiții de concurență echitabile în sectorul pescuitului la nivel mondial și, de asemenea, la lupta împotriva celor mai grave forme de exploatare a pescarilor, inclusiv munca forțată, traficul de ființe umane și munca copiilor;

| 1. | ia act de propunerea Comisiei de directivă a Consiliului de punere în aplicare a Acordului încheiat între Confederația Generală a Cooperativelor Agricole din Uniunea Europeană (COGECA), Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) și Asociația Organizațiilor Naționale ale Întreprinderilor de Pescuit din Uniunea Europeană („Europêche”) din 21 mai 2012, astfel cum a fost modificat la 8 mai 2013, referitor la punerea în aplicare a Convenției din 2007 privind munca în domeniul pescuitului a Organizației Internaționale a Muncii; regretă, cu toate acestea, întârzierea în prezentarea acordului partenerilor sociali, finalizat în 2013, către Consiliu; subliniază importanța dialogului social, inclusiv la nivel european; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută faptul că atât acordul, așa cum a fost încheiat de către partenerii sociali, cât și propunerea Comisiei, abordează doar cerințe minime, permițând statelor membre și/sau partenerilor sociali să adopte măsuri mai favorabile lucrătorilor din domeniu; ia act de faptul că acordul se aplică, de asemenea, pescarilor independenți care își desfășoară activitatea alături de lucrătorii angajați pe aceeași navă; subliniază necesitatea de a dezvolta aceste dispoziții legate de salarii, protecția socială și securitatea socială, pentru a asigura un venit adecvat și decent lucrătorilor și familiilor acestora, inclusiv în caz de vătămare, accident sau deces; subliniază importanța instituirii unor mecanisme de punere în aplicare a acordului, inclusiv stabilirea unor măsuri adecvate de control și de aplicare a legii; |
| --- | --- |

2.

| 3. | recomandă adoptarea fără întârziere a directivei Consiliului, conform solicitării partenerilor sociali; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și partenerilor sociali. |
| --- | --- |

4.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/95 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/95

---

P8_TA(2016)0344

Evoluțiile recente din Polonia și consecințele lor asupra drepturilor fundamentale astfel cum sunt prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene

Rezoluţia Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la evoluțiile recente din Polonia și la impactul acestora asupra drepturilor fundamentale prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (2016/2774(RSP))

(2018/C 204/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere tratatele, în special articolele 2, 3, 4 și 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere tratatele, în special articolele 2, 3, 4 și 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Constituția Republicii Polonia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Republicii Polonia,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO) și jurisprudența aferentă a Curții Europene a Drepturilor Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO) și jurisprudența aferentă a Curții Europene a Drepturilor Omului,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2014 intitulată „Un nou cadru al UE pentru consolidarea statului de drept” (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2014 intitulată „Un nou cadru al UE pentru consolidarea statului de drept” (COM(2014)0158),

| — | având în vedere dezbaterea sa din 19 ianuarie 2016 privind situația din Polonia, |
| --- | --- |

—

având în vedere dezbaterea sa din 19 ianuarie 2016 privind situația din Polonia,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 aprilie 2016 referitoare la situația din Polonia (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 aprilie 2016 referitoare la situația din Polonia (1),

| — | având în vedere adoptarea de către Comisie la 1 iunie 2016 a unui aviz privind statul de drept în Polonia, |
| --- | --- |

—

având în vedere adoptarea de către Comisie la 1 iunie 2016 a unui aviz privind statul de drept în Polonia,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei din 27 iulie 2016 privind statul de drept în Polonia, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei din 27 iulie 2016 privind statul de drept în Polonia,

| — | având în vedere avizul experților Consiliului Europei din 6 iunie 2016 referitor la trei proiecte de lege privind serviciile publice poloneze de mass-media, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul experților Consiliului Europei din 6 iunie 2016 referitor la trei proiecte de lege privind serviciile publice poloneze de mass-media,

| — | având în vedere avizul Comisiei de la Veneția din 11 martie 2016 cu privire la modificările aduse legii din 25 iunie 2015 privind Curtea Constituțională din Polonia, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei de la Veneția din 11 martie 2016 cu privire la modificările aduse legii din 25 iunie 2015 privind Curtea Constituțională din Polonia,

| — | având în vedere avizul Comisiei de la Veneția din 13 iunie 2016 cu privire la legea din 15 ianuarie 2016 de modificare a Legii privind poliția și a altor legi specifice, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei de la Veneția din 13 iunie 2016 cu privire la legea din 15 ianuarie 2016 de modificare a Legii privind poliția și a altor legi specifice,

| — | având în vedere raportul din 15 iunie 2016 al Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei, ca urmare a vizitei sale în Polonia în perioada 9-12 februarie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 15 iunie 2016 al Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei, ca urmare a vizitei sale în Polonia în perioada 9-12 februarie 2016,

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Uniunea Europeană a fost fondată pe valorile respectării demnității umane, a libertății, a democrației, a egalității, a statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor aparținând minorităților, întrucât aceste valori sunt comune statelor membre într-o societate în care prevalează pluralismul, nediscriminarea, toleranța, dreptatea, solidaritatea și egalitatea între femei și bărbați și întrucât acestea au fost aprobate de poporul polonez cu ocazia referendumului organizat în 2003; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a fost fondată pe valorile respectării demnității umane, a libertății, a democrației, a egalității, a statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor aparținând minorităților, întrucât aceste valori sunt comune statelor membre într-o societate în care prevalează pluralismul, nediscriminarea, toleranța, dreptatea, solidaritatea și egalitatea între femei și bărbați și întrucât acestea au fost aprobate de poporul polonez cu ocazia referendumului organizat în 2003;

| B. | întrucât articolul 6 alineatul (3) din TUE confirmă că drepturile fundamentale, astfel cum sunt garantate prin CEDO și astfel cum rezultă din tradițiile constituționale comune statelor membre, constituie principii generale ale dreptului UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 6 alineatul (3) din TUE confirmă că drepturile fundamentale, astfel cum sunt garantate prin CEDO și astfel cum rezultă din tradițiile constituționale comune statelor membre, constituie principii generale ale dreptului UE;

| C. | întrucât UE funcționează pe baza prezumției de încredere reciprocă că statele membre respectă democrația, statul de drept și drepturile fundamentale, după cum prevede CEDO și Carta drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE funcționează pe baza prezumției de încredere reciprocă că statele membre respectă democrația, statul de drept și drepturile fundamentale, după cum prevede CEDO și Carta drepturilor fundamentale;

| D. | întrucât articolul 9 din Constituția Poloniei statuează că Republica Polonă respectă legislația internațională a cărei aplicare este obligatorie în ceea ce o privește; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolul 9 din Constituția Poloniei statuează că Republica Polonă respectă legislația internațională a cărei aplicare este obligatorie în ceea ce o privește;

| E. | întrucât statul de drept este una dintre valorile comune pe care este fondată UE și întrucât Comisia, împreună cu Parlamentul și cu Consiliul, sunt responsabile în temeiul tratatelor să respecte statul de drept ca valoare fundamentală a Uniunii noastre și să garanteze că se respectă legislația, valorile și principiile UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât statul de drept este una dintre valorile comune pe care este fondată UE și întrucât Comisia, împreună cu Parlamentul și cu Consiliul, sunt responsabile în temeiul tratatelor să respecte statul de drept ca valoare fundamentală a Uniunii noastre și să garanteze că se respectă legislația, valorile și principiile UE;

| F. | întrucât independența sistemului judiciar este consacrată la articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale și la articolul 6 din CEDO și reprezintă o cerință esențială a principiului democratic al separării puterilor în stat, care este reflectat și la articolul 10 din Constituția Poloniei; |
| --- | --- |

F.

întrucât independența sistemului judiciar este consacrată la articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale și la articolul 6 din CEDO și reprezintă o cerință esențială a principiului democratic al separării puterilor în stat, care este reflectat și la articolul 10 din Constituția Poloniei;

| G. | întrucât principiul separării puterilor și cel al independenței sistemului judiciar se află în centrul sistemului democratic și nu trebuie să fie subminate; |
| --- | --- |

G.

întrucât principiul separării puterilor și cel al independenței sistemului judiciar se află în centrul sistemului democratic și nu trebuie să fie subminate;

| H. | întrucât evenimentele recente din Polonia, în special disputele referitoare la componența și la funcționarea Curții Constituționale, precum și nepublicarea unor hotărâri luate de Curtea Constituțională au dat naștere unor preocupări referitoare la garanțiile de respectare a statului de drept; |
| --- | --- |

H.

întrucât evenimentele recente din Polonia, în special disputele referitoare la componența și la funcționarea Curții Constituționale, precum și nepublicarea unor hotărâri luate de Curtea Constituțională au dat naștere unor preocupări referitoare la garanțiile de respectare a statului de drept;

| I. | întrucât Comisia de la Veneția, în avizul său referitor la modificările Legii privind Curtea Constituțională, a invitat organele de stat poloneze să publice, să respecte pe deplin și să pună în aplicare hotărârile Curții Constituționale, subliniind, în același timp, că modificările menționate anterior vor submina în mod grav munca Curții și o vor face ineficientă în calitate de gardian al Constituției; |
| --- | --- |

I.

întrucât Comisia de la Veneția, în avizul său referitor la modificările Legii privind Curtea Constituțională, a invitat organele de stat poloneze să publice, să respecte pe deplin și să pună în aplicare hotărârile Curții Constituționale, subliniind, în același timp, că modificările menționate anterior vor submina în mod grav munca Curții și o vor face ineficientă în calitate de gardian al Constituției;

| J. | întrucât paralizarea Curții Constituționale a determinat Comisia să deschidă un dialog cu guvernul polonez în temeiul Cadrului pentru consolidarea statului de drept, pentru a asigura respectarea deplină a statului de drept; întrucât, în urma unui dialog intens cu autoritățile poloneze și în lumina faptului că guvernul polonez nu a reușit să realizeze progrese în vederea soluționării crizei constituționale, Comisia a considerat că este necesar să formalizeze într-un aviz analiza sa cu privire la situația actuală; |
| --- | --- |

J.

întrucât paralizarea Curții Constituționale a determinat Comisia să deschidă un dialog cu guvernul polonez în temeiul Cadrului pentru consolidarea statului de drept, pentru a asigura respectarea deplină a statului de drept; întrucât, în urma unui dialog intens cu autoritățile poloneze și în lumina faptului că guvernul polonez nu a reușit să realizeze progrese în vederea soluționării crizei constituționale, Comisia a considerat că este necesar să formalizeze într-un aviz analiza sa cu privire la situația actuală;

| K. | întrucât, în pofida continuării discuțiilor purtate cu autoritățile poloneze, problemele care amenință statul de drept în Polonia nu au fost soluționate în mod satisfăcător, iar Comisia consideră că există o amenințare sistemică la adresa statului de drept în Polonia; întrucât, prin urmare, Comisia a făcut recomandări concrete autorităților poloneze cu privire la modul de abordare a preocupărilor sale în regim de urgență; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în pofida continuării discuțiilor purtate cu autoritățile poloneze, problemele care amenință statul de drept în Polonia nu au fost soluționate în mod satisfăcător, iar Comisia consideră că există o amenințare sistemică la adresa statului de drept în Polonia; întrucât, prin urmare, Comisia a făcut recomandări concrete autorităților poloneze cu privire la modul de abordare a preocupărilor sale în regim de urgență;

| L. | întrucât Cadrul pentru consolidarea statului de drept a fost conceput pentru a face față amenințărilor sistemice la adresa statului de drept în oricare dintre statele membre ale UE, în special în situațiile care nu pot fi rezolvate în mod eficace prin proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și întrucât „mecanismele de protecție ale statului de drept” existente la nivel național nu par să mai fie în măsură să facă față cu succes acestor amenințări; |
| --- | --- |

L.

întrucât Cadrul pentru consolidarea statului de drept a fost conceput pentru a face față amenințărilor sistemice la adresa statului de drept în oricare dintre statele membre ale UE, în special în situațiile care nu pot fi rezolvate în mod eficace prin proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și întrucât „mecanismele de protecție ale statului de drept” existente la nivel național nu par să mai fie în măsură să facă față cu succes acestor amenințări;

| M. | întrucât UE s-a angajat să respecte libertatea și pluralismul mass-media, precum și dreptul la informare și libertatea de exprimare consacrate la articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale și la articolul 10 din CEDO, acestea fiind reflectate și în articolul 14 din Constituția Poloniei; |
| --- | --- |

M.

întrucât UE s-a angajat să respecte libertatea și pluralismul mass-media, precum și dreptul la informare și libertatea de exprimare consacrate la articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale și la articolul 10 din CEDO, acestea fiind reflectate și în articolul 14 din Constituția Poloniei;

| N. | întrucât modificările sugerate recent și deja adoptate ale legislației poloneze privind mass-media, în special în ceea ce privește guvernanța, independența editorială și autonomia instituțională a serviciilor publice de mass-media, au ridicat preocupări legate de respectarea libertății de exprimare și a libertății și pluralismului mass-media; |
| --- | --- |

N.

întrucât modificările sugerate recent și deja adoptate ale legislației poloneze privind mass-media, în special în ceea ce privește guvernanța, independența editorială și autonomia instituțională a serviciilor publice de mass-media, au ridicat preocupări legate de respectarea libertății de exprimare și a libertății și pluralismului mass-media;

| O. | întrucât experți ai Consiliului Europei, după ce au susținut un dialog la nivel de experți cu autoritățile poloneze cu privire la pachetul de trei proiecte de lege privind serviciile publice de mass-media, au ajuns la concluzia că sunt necesare îmbunătățiri, în special în domeniul guvernanței, al conținutului și al misiunii publice și protecției jurnaliștilor; |
| --- | --- |

O.

întrucât experți ai Consiliului Europei, după ce au susținut un dialog la nivel de experți cu autoritățile poloneze cu privire la pachetul de trei proiecte de lege privind serviciile publice de mass-media, au ajuns la concluzia că sunt necesare îmbunătățiri, în special în domeniul guvernanței, al conținutului și al misiunii publice și protecției jurnaliștilor;

| P. | întrucât dreptul la libertate și securitate și dreptul la respectarea vieții private și la protejarea datelor personale sunt consacrate la articolele 6, 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale și la articolele 5 și 8 din CEDO, precum și la articolele 31 și 47 din Constituția Poloniei; |
| --- | --- |

P.

întrucât dreptul la libertate și securitate și dreptul la respectarea vieții private și la protejarea datelor personale sunt consacrate la articolele 6, 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale și la articolele 5 și 8 din CEDO, precum și la articolele 31 și 47 din Constituția Poloniei;

| Q. | întrucât Comisia de la Veneția, în avizul său referitor la modificările Legii privind poliția și anumite alte legi, a conchis că garanțiile procedurale și condițiile materiale stabilite în Legea privind poliția pentru punerea în aplicare a supravegherii secrete nu sunt suficiente pentru a preveni utilizarea sa excesivă sau ingerințele nejustificate în protecția vieții private a persoanelor și protecția datelor acestora; reamintește, în acest context, că atât Curtea de Justiție, cât și Curtea Europeană a Drepturilor Omului au subliniat necesitatea de a introduce mecanisme eficace de supraveghere și, de preferință, controlul judiciar, pentru a garanta supravegherea acestui tip de activități; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Comisia de la Veneția, în avizul său referitor la modificările Legii privind poliția și anumite alte legi, a conchis că garanțiile procedurale și condițiile materiale stabilite în Legea privind poliția pentru punerea în aplicare a supravegherii secrete nu sunt suficiente pentru a preveni utilizarea sa excesivă sau ingerințele nejustificate în protecția vieții private a persoanelor și protecția datelor acestora; reamintește, în acest context, că atât Curtea de Justiție, cât și Curtea Europeană a Drepturilor Omului au subliniat necesitatea de a introduce mecanisme eficace de supraveghere și, de preferință, controlul judiciar, pentru a garanta supravegherea acestui tip de activități;

| R. | întrucât noua Lege privind combaterea terorismului ridică preocupări similare privind respectarea, în special, a articolelor 5, 8, 10 și 11 din CEDO și a Constituției Poloniei; |
| --- | --- |

R.

întrucât noua Lege privind combaterea terorismului ridică preocupări similare privind respectarea, în special, a articolelor 5, 8, 10 și 11 din CEDO și a Constituției Poloniei;

| S. | întrucât Comisia Europeană consideră că, atât timp cât Curtea Constituțională este împiedicată să își exercite pe deplin asigurarea unui control al constituționalității eficient, nu va exista un control eficient al conformității cu Constituția, inclusiv cu dispozițiile acesteia referitoare la drepturile fundamentale, și al actelor legislative cum ar fi noile acte legislative deosebit de sensibile adoptate recent de Seim; |
| --- | --- |

S.

întrucât Comisia Europeană consideră că, atât timp cât Curtea Constituțională este împiedicată să își exercite pe deplin asigurarea unui control al constituționalității eficient, nu va exista un control eficient al conformității cu Constituția, inclusiv cu dispozițiile acesteia referitoare la drepturile fundamentale, și al actelor legislative cum ar fi noile acte legislative deosebit de sensibile adoptate recent de Seim;

| T. | întrucât Comisia de la Veneția este compusă din experți independenți în domeniul dreptului constituțional, numiți de toți membrii Consiliului Europei, inclusiv de Polonia, și întrucât avizul acesteia este interpretarea cu cea mai ridicată valoare de autoritate a obligațiilor statelor membre ale Consiliului Europei în ceea ce privește statul de drept și democrația; întrucât guvernul polonez actual a solicitat în mod direct avizul Comisiei de la Veneția; |
| --- | --- |

T.

întrucât Comisia de la Veneția este compusă din experți independenți în domeniul dreptului constituțional, numiți de toți membrii Consiliului Europei, inclusiv de Polonia, și întrucât avizul acesteia este interpretarea cu cea mai ridicată valoare de autoritate a obligațiilor statelor membre ale Consiliului Europei în ceea ce privește statul de drept și democrația; întrucât guvernul polonez actual a solicitat în mod direct avizul Comisiei de la Veneția;

| U. | întrucât dreptul la un proces echitabil, prezumpția de nevinovăție și dreptul la apărare sunt consacrate la articolele 47 și 48 din Carta drepturilor fundamentale și la articolul 6 din CEDO, precum și la articolele 41, 42 și 45 din Constituția Poloniei; |
| --- | --- |

U.

întrucât dreptul la un proces echitabil, prezumpția de nevinovăție și dreptul la apărare sunt consacrate la articolele 47 și 48 din Carta drepturilor fundamentale și la articolul 6 din CEDO, precum și la articolele 41, 42 și 45 din Constituția Poloniei;

| V. | întrucât Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei a concluzionat, în raportul pe care l-a redactat în urma vizitei sale din Polonia, că modificările adoptate recent ale Codului penal și a Legii privind urmărirea penală pot pune în pericol protejarea dreptului la un proces echitabil în procedurile penale, prezumpția de nevinovăție și dreptul la apărare (în special în cazurile în care s-au instituit garanții insuficiente pentru a evita abuzurile de putere) și principiul separării puterilor; |
| --- | --- |

V.

întrucât Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei a concluzionat, în raportul pe care l-a redactat în urma vizitei sale din Polonia, că modificările adoptate recent ale Codului penal și a Legii privind urmărirea penală pot pune în pericol protejarea dreptului la un proces echitabil în procedurile penale, prezumpția de nevinovăție și dreptul la apărare (în special în cazurile în care s-au instituit garanții insuficiente pentru a evita abuzurile de putere) și principiul separării puterilor;

| W. | întrucât, potrivit Cartei drepturilor fundamentale, CEDO și jurisprudenței Curții Europene a Drepturilor Omului, sănătatea sexuală și reproductivă a femeilor este legată de mai multe drepturi ale omului, inclusiv de dreptul la viață și la demnitate, dreptul de a nu fi supus unor tratamente sau pedepse inumane sau degradante, dreptul de acces la asistență medicală, dreptul la viață privată, dreptul la educație și interzicerea discriminării, așa cum se reflectă și în Constituția Poloniei; |
| --- | --- |

W.

întrucât, potrivit Cartei drepturilor fundamentale, CEDO și jurisprudenței Curții Europene a Drepturilor Omului, sănătatea sexuală și reproductivă a femeilor este legată de mai multe drepturi ale omului, inclusiv de dreptul la viață și la demnitate, dreptul de a nu fi supus unor tratamente sau pedepse inumane sau degradante, dreptul de acces la asistență medicală, dreptul la viață privată, dreptul la educație și interzicerea discriminării, așa cum se reflectă și în Constituția Poloniei;

| X. | întrucât existența unei funcții publice eficiente, imparțiale, profesionale și neutre din punct de vedere politic constituie un element fundamental al guvernanței democratice, dar întrucât noua Lege a funcției publice pare să submineze acest principiu și articolul 153 din Constituția Poloniei; |
| --- | --- |

X.

întrucât existența unei funcții publice eficiente, imparțiale, profesionale și neutre din punct de vedere politic constituie un element fundamental al guvernanței democratice, dar întrucât noua Lege a funcției publice pare să submineze acest principiu și articolul 153 din Constituția Poloniei;

| Y. | întrucât Curtea Constituțională a Poloniei a declarat că mai multe dispoziții ale legii adoptate la 22 iulie 2016 sunt în continuare neconstituționale; |
| --- | --- |

Y.

întrucât Curtea Constituțională a Poloniei a declarat că mai multe dispoziții ale legii adoptate la 22 iulie 2016 sunt în continuare neconstituționale;

| Z. | întrucât ministrul mediului din Polonia a aprobat un plan de accelerare a exploatărilor forestiere în pădurea Białowieża; întrucât, în momentul în care Consiliul național pentru conservarea naturii a obiectat cu privire la plan, guvernul a înlocuit 32 din cei 39 de membri ai săi; întrucât Comisia a inițiat, la 16 iunie 2016, o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor privind pădurea Białowieża, |
| --- | --- |

Z.

întrucât ministrul mediului din Polonia a aprobat un plan de accelerare a exploatărilor forestiere în pădurea Białowieża; întrucât, în momentul în care Consiliul național pentru conservarea naturii a obiectat cu privire la plan, guvernul a înlocuit 32 din cei 39 de membri ai săi; întrucât Comisia a inițiat, la 16 iunie 2016, o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor privind pădurea Białowieża,

| 1. | subliniază că este de importanță fundamentală să se asigure că valorile europene comune enumerate la articolul 2 din TUE și în Constituția Poloniei sunt respectate pe deplin și că drepturile fundamentale prevăzute de Carta drepturilor fundamentale sunt garantate; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își reiterează poziția exprimată în cadrul Rezoluției sale din 13 aprilie 2016 referitoare la situația din Polonia, în special în ceea ce privește paralizarea Curții Constituționale, care pune în pericol democrația, drepturile fundamentale și statul de drept în Polonia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își exprimă regretul și îngrijorarea cu privire la faptul că, până acum, nu s-a găsit nicio soluție de compromis, iar recomandările Comisiei de la Veneția din 11 martie 2016 nu au fost puse în aplicare; regretă, de asemenea, refuzul guvernului polonez de a publica toate hotărârile Curții Constituționale, inclusiv cele din 9 martie 2016 și 11 august 2016; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută hotărârea Comisiei de a avea un dialog constructiv și productiv cu guvernul polonez, astfel încât să se identifice rapid soluții concrete la amenințările sistemice la adresa statului de drept care au fost descrise mai sus; subliniază că acest dialog trebuie să se desfășoare într-un mod imparțial și să se bazeze pe probe și pe cooperare, respectând, în același timp, competențele UE și ale statelor sale membre consacrate de tratate, precum și principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ia act de adoptarea avizului și a recomandării subsecvente a Comisiei în temeiul Cadrului pentru consolidarea statului de drept, în urma evaluării situației din Polonia; așteaptă din partea Comisiei să acorde Parlamentului acces la acest aviz, în conformitate cu anexa II la Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită guvernul polonez să coopereze cu Comisia potrivit principiului cooperării loiale, astfel cum este prevăzut în tratat, și îl îndeamnă să folosească cele trei luni prevăzute de Comisie pentru a angaja toate partidele reprezentate în cadrul Seimului polonez pentru a găsi un compromis care ar rezolva criza constituțională în curs, respectând pe deplin avizul Comisiei de la Veneția și recomandarea Comisiei Europene; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită Comisiei, în calitatea sa de gardian al tratatelor, să monitorizeze, ca etapă ulterioară, acțiunile întreprinse de autoritățile poloneze în urma recomandărilor, continuând, în același timp, să ofere Poloniei sprijinul său deplin pentru a identifica soluții adecvate pentru consolidarea statului de drept; |
| --- | --- |

7.

| 8. | este preocupat, în absența unei Curți Constituționale pe deplin funcționale, de evoluțiile legislative recente și rapide din alte domenii care au loc în lipsa oricăror consultări adecvate și îndeamnă Comisia să evalueze legislația adoptată din perspectiva compatibilității sale cu legislația primară și secundară a UE și cu valorile pe care este fondată Uniunea, ținând seama de recomandările Comisiei de la Veneția din 11 iunie 2016 și ale comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei la 15 iunie 2016, precum și de recomandarea Comisiei din 27 iulie 2016 privind statul de drept, în special:






  — | Legea privind mass-media publică, ținând seama de nevoia de un cadru de reglementare a serviciilor publice de mass-media care să asigure că acestea furnizează conținuturi independente, imparțiale și exacte, care să reflecte diversitatea societății poloneze, precum și jurisprudența din domeniu a Curții Europene a Drepturilor Omului și acquis-ul UE în domeniul audiovizual și în domeniul mass-media; |
| --- | --- | --- |

8.

—

Legea privind mass-media publică, ținând seama de nevoia de un cadru de reglementare a serviciilor publice de mass-media care să asigure că acestea furnizează conținuturi independente, imparțiale și exacte, care să reflecte diversitatea societății poloneze, precum și jurisprudența din domeniu a Curții Europene a Drepturilor Omului și acquis-ul UE în domeniul audiovizual și în domeniul mass-media;

| — | Legea de modificare a Legii privind poliția și anumite alte legi, ținând seama de ingerința sa disproporționată în dreptul la viață privată și de incompatibilitatea activităților secrete de supraveghere în masă și a prelucrării în masă a datelor cu caracter personal cu jurisprudența UE și a Curții Europene a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

—

Legea de modificare a Legii privind poliția și anumite alte legi, ținând seama de ingerința sa disproporționată în dreptul la viață privată și de incompatibilitatea activităților secrete de supraveghere în masă și a prelucrării în masă a datelor cu caracter personal cu jurisprudența UE și a Curții Europene a Drepturilor Omului;

| — | Legea de modificare a Codului de Procedură Penală și a Legii privind urmărirea penală, ținând seama de necesitatea de a respecta acquis-ul UE în domeniul drepturilor procedurale, precum și de dreptul fundamental la un proces echitabil; |
| --- | --- |

—

Legea de modificare a Codului de Procedură Penală și a Legii privind urmărirea penală, ținând seama de necesitatea de a respecta acquis-ul UE în domeniul drepturilor procedurale, precum și de dreptul fundamental la un proces echitabil;

| — | Legea de modificare a Legii privind funcția publică, ținând seama de riscul grav de politizare a administrației poloneze, lucru care ar submina imparțialitatea funcției publice; |
| --- | --- |

—

Legea de modificare a Legii privind funcția publică, ținând seama de riscul grav de politizare a administrației poloneze, lucru care ar submina imparțialitatea funcției publice;

| — | Legea privind combaterea terorismului, ținând seama de amenințarea gravă la adresa dreptului la viață privată și a dreptului la libertatea de expresie reprezentată de extinderea puterilor Agenției de Securitate Internă, fără a exista nicio garanție judiciară adecvată; |
| --- | --- |

—

Legea privind combaterea terorismului, ținând seama de amenințarea gravă la adresa dreptului la viață privată și a dreptului la libertatea de expresie reprezentată de extinderea puterilor Agenției de Securitate Internă, fără a exista nicio garanție judiciară adecvată;

| — | alte chestiuni care ridică preocupări dat fiind că pot constitui încălcări ale legislației UE, ale jurisprudenței Curții Europene a Drepturilor Omului și ale drepturilor fundamentale ale omului, inclusiv ale drepturilor femeilor; |
| --- | --- |

—

alte chestiuni care ridică preocupări dat fiind că pot constitui încălcări ale legislației UE, ale jurisprudenței Curții Europene a Drepturilor Omului și ale drepturilor fundamentale ale omului, inclusiv ale drepturilor femeilor;

| 9. | invită Comisia să informeze în mod transparent, regulat și temeinic Parlamentul cu privire la progresele realizate și la acțiunile întreprinse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului Europei, precum și Președintelui Republicii Poloniei. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0123.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/100 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/100

---

P8_TA(2016)0345

Relațiile UE cu Tunisia în actualul context regional

Rezoluţia Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la relațiile UE cu Tunisia în actualul context regional (2015/2273(INI))

(2018/C 204/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 8 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 8 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere raportul final al misiunii UE de observare a alegerilor parlamentare și prezidențiale din Tunisia din 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al misiunii UE de observare a alegerilor parlamentare și prezidențiale din Tunisia din 2014,

| — | având în vedere raportul din martie 2014 al Înaltului Comisar ONU pentru Drepturile Omului, intitulat „Închisorile din Tunisia: standarde internaționale versus realitate”, precum și declarațiile oficialilor din Ministerul tunisian de Justiție, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din martie 2014 al Înaltului Comisar ONU pentru Drepturile Omului, intitulat „Închisorile din Tunisia: standarde internaționale versus realitate”, precum și declarațiile oficialilor din Ministerul tunisian de Justiție,

| — | având în vedere Cadrul unic de sprijin pentru sprijinul Uniunii Europene pentru Tunisia în perioada 2014-2015, prelungit prin modificarea Deciziei C(2014)5160 a Comisiei, până la sfârșitul anului 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul unic de sprijin pentru sprijinul Uniunii Europene pentru Tunisia în perioada 2014-2015, prelungit prin modificarea Deciziei C(2014)5160 a Comisiei, până la sfârșitul anului 2016,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (1),

| — | având în vedere Comunicarea comună către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 18 noiembrie 2015 privind revizuirea politicii europene de vecinătate (JOIN(2015)0050), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 18 noiembrie 2015 privind revizuirea politicii europene de vecinătate (JOIN(2015)0050),

| — | având în vedere că Tunisia a semnat, la 1 decembrie 2015, un acord de asociere la programul Orizont 2020 în domeniul cercetării și inovării, |
| --- | --- |

—

având în vedere că Tunisia a semnat, la 1 decembrie 2015, un acord de asociere la programul Orizont 2020 în domeniul cercetării și inovării,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2016 referitoare la deschiderea negocierilor pentru un acord de liber schimb între Uniunea Europeană și Tunisia (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2016 referitoare la deschiderea negocierilor pentru un acord de liber schimb între Uniunea Europeană și Tunisia (2),

| — | având în vedere poziția sa din 10 martie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea de măsuri comerciale autonome de urgență pentru RepublicaTunisia (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 10 martie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea de măsuri comerciale autonome de urgență pentru RepublicaTunisia (3),

| — | având în vedere intrarea în vigoare, la 19 aprilie 2016, a Regulamentului (UE) 2016/580 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 aprilie 2016 privind introducerea de măsuri comerciale autonome de urgență pentru Republica Tunisia (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere intrarea în vigoare, la 19 aprilie 2016, a Regulamentului (UE) 2016/580 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 aprilie 2016 privind introducerea de măsuri comerciale autonome de urgență pentru Republica Tunisia (4),

| — | având în vedere recomandarea Consiliului de asociere UE-Tunisia din 17 martie 2015 referitoare la punerea în aplicare a Planului de acțiune UE-Tunisia pentru perioada 2013-2017 și declarația comună a Consiliului de asociere UE-Tunisia din 18 aprilie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Consiliului de asociere UE-Tunisia din 17 martie 2015 referitoare la punerea în aplicare a Planului de acțiune UE-Tunisia pentru perioada 2013-2017 și declarația comună a Consiliului de asociere UE-Tunisia din 18 aprilie 2016,

| — | având în vedere Planul strategic de dezvoltare 2016-2020 al Tunisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul strategic de dezvoltare 2016-2020 al Tunisiei,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0249/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0249/2016),

| A. | întrucât Tunisia este una dintre țările prioritare în cadrul politicii europene de vecinătate a UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât Tunisia este una dintre țările prioritare în cadrul politicii europene de vecinătate a UE;

| B. | întrucât procesul de tranziție democratică pașnică din Tunisia reprezintă un exemplu de succes în lumea arabă, iar consolidarea acestuia este de o importanță capitală pentru stabilitatea întregii regiuni și are consecințe directe asupra securității în Europa; |
| --- | --- |

B.

întrucât procesul de tranziție democratică pașnică din Tunisia reprezintă un exemplu de succes în lumea arabă, iar consolidarea acestuia este de o importanță capitală pentru stabilitatea întregii regiuni și are consecințe directe asupra securității în Europa;

| C. | întrucât Premiul Nobel pentru Pace pe 2015 a fost acordat Cvartetului tunisian pentru dialog național, pentru „contribuția sa decisivă la construirea unei democrații pluraliste în Tunisia”; |
| --- | --- |

C.

întrucât Premiul Nobel pentru Pace pe 2015 a fost acordat Cvartetului tunisian pentru dialog național, pentru „contribuția sa decisivă la construirea unei democrații pluraliste în Tunisia”;

| D. | întrucât în prezent Tunisia se confruntă cu o situație socioeconomică dificilă, dar și cu provocări de securitate generate de situația din Libia; întrucât turismul, care constituie un element central al economiei tunisiene, este afectat grav de aceste circumstanțe și de atacurile teroriste îndreptate împotriva țării; |
| --- | --- |

D.

întrucât în prezent Tunisia se confruntă cu o situație socioeconomică dificilă, dar și cu provocări de securitate generate de situația din Libia; întrucât turismul, care constituie un element central al economiei tunisiene, este afectat grav de aceste circumstanțe și de atacurile teroriste îndreptate împotriva țării;

| E. | întrucât economia Tunisiei este foarte dependentă de investițiile străine, de turism și de exportul produselor în UE și întrucât economia sa poate să prospere doar dacă democrația continuă să se dezvolte; |
| --- | --- |

E.

întrucât economia Tunisiei este foarte dependentă de investițiile străine, de turism și de exportul produselor în UE și întrucât economia sa poate să prospere doar dacă democrația continuă să se dezvolte;

| F. | întrucât lipsa locurilor de muncă și a oportunităților a fost unul dintre principalele motive pentru amplele proteste populare din 2011 și întrucât multe dintre aceste probleme sunt încă resimțite zilnic de populație, având în vedere nivelul ridicat al șomajului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât lipsa locurilor de muncă și a oportunităților a fost unul dintre principalele motive pentru amplele proteste populare din 2011 și întrucât multe dintre aceste probleme sunt încă resimțite zilnic de populație, având în vedere nivelul ridicat al șomajului în rândul tinerilor;

| G. | întrucât este necesar să se dezvolte un parteneriat real în care să fie luate în considerare interesele popoarelor de pe cele două maluri ale Mediteranei, în special pentru a reduce inegalitățile sociale și regionale în Tunisia; |
| --- | --- |

G.

întrucât este necesar să se dezvolte un parteneriat real în care să fie luate în considerare interesele popoarelor de pe cele două maluri ale Mediteranei, în special pentru a reduce inegalitățile sociale și regionale în Tunisia;

| H. | întrucât, odată cu înlăturarea regimului lui Ben Ali și consolidarea procesului democratic, Uniunea Europeană și-ar putea îmbunătăți dialogul politic cu Tunisia ținând seama într-o mai mare măsură de interesele și prioritățile acestui partener important, ca o modalitate de a-și îndeplini obiectivul de stabilitate; |
| --- | --- |

H.

întrucât, odată cu înlăturarea regimului lui Ben Ali și consolidarea procesului democratic, Uniunea Europeană și-ar putea îmbunătăți dialogul politic cu Tunisia ținând seama într-o mai mare măsură de interesele și prioritățile acestui partener important, ca o modalitate de a-și îndeplini obiectivul de stabilitate;

| I. | întrucât Uniunea Europeană și statele sale membre trebuie să își mențină angajamentul de a colabora cu poporul tunisian și cu guvernul acestuia pentru promovarea intereselor comune, inclusiv a comerțului, investitorilor, turismului, a culturii și a securității; |
| --- | --- |

I.

întrucât Uniunea Europeană și statele sale membre trebuie să își mențină angajamentul de a colabora cu poporul tunisian și cu guvernul acestuia pentru promovarea intereselor comune, inclusiv a comerțului, investitorilor, turismului, a culturii și a securității;

| J. | întrucât, în contextul organizării subcomitetelor, a fost instituit un dialog tripartit între autorități, actorii societății civile și reprezentanții UE în Tunisia; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în contextul organizării subcomitetelor, a fost instituit un dialog tripartit între autorități, actorii societății civile și reprezentanții UE în Tunisia;

| K. | întrucât libertatea presei și libertatea publicațiilor sunt elemente esențiale pentru o societate democratică deschisă și liberă; |
| --- | --- |

K.

întrucât libertatea presei și libertatea publicațiilor sunt elemente esențiale pentru o societate democratică deschisă și liberă;

| L. | întrucât Tunisia a jucat un rol important în facilitarea încheierii unui acord între părțile aflate în conflict în Libia; |
| --- | --- |

L.

întrucât Tunisia a jucat un rol important în facilitarea încheierii unui acord între părțile aflate în conflict în Libia;

| M. | întrucât instabilitatea din Libia și efectele externe ale acesteia constituie o amenințare serioasă la adresa stabilității Tunisiei și a întregii regiuni; întrucât Tunisia găzduiește în prezent un număr semnificativ de libieni strămutați, care au fugit din Libia din cauza instabilității și violențelor și întrucât acest lucru exercită o puternică presiune asupra situației interne și a infrastructurilor; |
| --- | --- |

M.

întrucât instabilitatea din Libia și efectele externe ale acesteia constituie o amenințare serioasă la adresa stabilității Tunisiei și a întregii regiuni; întrucât Tunisia găzduiește în prezent un număr semnificativ de libieni strămutați, care au fugit din Libia din cauza instabilității și violențelor și întrucât acest lucru exercită o puternică presiune asupra situației interne și a infrastructurilor;

| N. | întrucât Tunisia a fost ținta mai multor atacuri teroriste în ultimii ani; întrucât Tunisia este un partener esențial al Uniunii Europene în lupta împotriva terorismului; |
| --- | --- |

N.

întrucât Tunisia a fost ținta mai multor atacuri teroriste în ultimii ani; întrucât Tunisia este un partener esențial al Uniunii Europene în lupta împotriva terorismului;

| O. | întrucât un număr alarmant de mare de tineri tunisieni sunt recrutați de SI/Da’esh și întrucât lipsa de speranță și stagnarea economică contribuie la creșterea vulnerabilității tinerilor în fața organizațiilor extremiste, |
| --- | --- |

O.

întrucât un număr alarmant de mare de tineri tunisieni sunt recrutați de SI/Da’esh și întrucât lipsa de speranță și stagnarea economică contribuie la creșterea vulnerabilității tinerilor în fața organizațiilor extremiste,

| 1. | își reînnoiește angajamentul față de poporul tunisian și procesul de tranziție politică început în 2011; subliniază provocările și amenințările cu care se confruntă țara în acțiunile sale de consolidare a procesului democratic, în aplicarea reformelor necesare pentru prosperitatea socială și economică și în garantarea securității sale; îndeamnă UE și statele membre să mobilizeze și să coordoneze mai bine resurse tehnice și financiare importante pentru a sprijini Tunisia; subliniază că, în lipsa unor măsuri de creștere a capacității de absorbție a Tunisiei și de consolidare a stabilității, democrației și a bunei guvernări în regiune, a combaterii corupției, a dezvoltării economice și a ocupării forței de muncă în regiune, orice perspectivă de reformă va fi pusă în pericol; cere, prin urmare, crearea unui veritabil parteneriat amplu și profund între UE și Tunisia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită participanții la Parteneriatul de la Deauville să își respecte angajamentele luate; consideră că situația din Tunisia justifică lansarea unui adevărat „plan Marshall”, cu finanțare adecvată pentru a sprijini consolidarea tranziției democratice și pentru a promova investițiile și dezvoltarea în toate sectoarele economiei și societății din țară, în special crearea de locuri de muncă și menținerea unor servicii publice de calitate, accesibile tuturor; solicită, de asemenea, consolidarea eforturilor de sprijinire a societății civile; își exprimă îngrijorarea cu privire la actualele dificultăți socioeconomice și bugetare inerente instabilității ce caracterizează perioada de tranziție și consideră că este imperativ necesar ca Tunisia să aplice reformele corespunzătoare menite să crească rata de ocupare a forței de muncă și să obțină o creștere sustenabilă și incluzivă; consideră esențial, prin urmare, ca autoritățile bugetare să cadă de acord asupra unei consolidări decisive a resurselor alocate Tunisiei în cadrul Instrumentului european de vecinătate (IEV); |
| --- | --- |

2.

| 3. | susține că tranziția democratică istorică a Tunisiei, în pofida unei situații sociale și economice sumbre, necesită un parteneriat între UE și Tunisia mult mai ambițios, care să depășească măsurile convenționale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felicită Tunisia pentru buna cooperare cu vecinii săi, ilustrată de semnarea unui acord comercial preferențial și de înființarea unor comitete locale transfrontaliere cu Algeria, care urmăresc încurajarea dezvoltării locale, precum și de interconexiunile dintre economia Tunisiei și cea a Libiei și de solidaritatea poporului tunisian cu refugiații libieni; salută, în acest sens, progresele înregistrate în procesul de reconciliere din Libia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește importanța respectării drepturilor omului în aplicarea Politicii europene de vecinătate; cere să se creeze mecanisme de monitorizare a respectării libertăților fundamentale, a egalității de gen și a altor aspecte referitoare la drepturile omului, cu implicarea deplină a societății civile; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că relansarea procesului politic de integrare în cadrul Uniunii Maghrebului Arab ar putea fi deosebit de oportună pentru a garanta securitatea și a consolida cooperarea în întreaga regiune; |
| --- | --- |

6.

I –
     
  Reforme politice și instituții

| 7. | își exprimă sprijinul pentru procesul de democratizare și subliniază necesitatea reformelor sociale și economice în Tunisia; subliniază că trebuie sprijinită Adunarea Reprezentanților Poporului (ARP), având în vedere obiectivul de consolidare a stabilității într-un context regional volatil, concomitent cu consolidarea democrației; își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa de mijloace a ARP, ceea ce o împiedică să își exercite rolul legislativ și încetinește procesul de elaborare a noii legislații de care este urgentă nevoie, dar și procesul de reformă; sprijină ARP în eforturile sale de consolidare a capacităților, inclusiv în recrutarea de personal; sprijină o analiză a nevoilor ARP; cere ca serviciile Parlamentului să ofere APR mai multe activități de sprijinire a construirii de capacități; recomandă ca Parlamentul să organizeze o reuniune politică la cel mai înalt nivel politic, cum ar fi o „săptămână tunisiană”, la sediul său, pentru a promova cooperarea parlamentară; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută crearea unei comisii parlamentare mixte UE-Tunisia care va juca un rol central, permițându-le deputaților din PE și parlamentarilor tunisieni să se întâlnească periodic și să stabilească un dialog politic structurat privind democrația, drepturile omului, statul de drept și orice altă temă de interes comun; subliniază că, în contextul deschiderii negocierilor pentru acordurile comerciale, Comisia parlamentară mixtă UE- Tunisia are un rol important în monitorizarea eficientă a negocierilor în curs; solicită lansarea unor inițiative specifice de susținere a ARP cu alte comisii ale Parlamentului European, cum ar fi Comisia pentru libertăți civile, Comisia pentru justiție și afaceri interne (pentru sprijin în chestiunile de justiție și afaceri interne, de legislație privind migrația și măsuri legate de cooperarea polițienească și judiciară în materie penală, inclusiv în ceea ce privește terorismul); |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută dialogul tripartit din Tunisia; cere continuarea acestui dialog și extinderea lui la toate aspectele care țin de relațiile bilaterale UE-Tunisia, îndeosebi cu scopul de a garanta implicarea societății civile în implementarea Politicii europene de vecinătate revizuite și în procesul de negociere a priorităților relației UE-Tunisia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | observă că reforma administrației publice este una dintre principalele provocări pentru reformele pe care trebuie să le adopte Tunisia; salută faptul că guvernul tunisian ia în considerare noi metode de accelerare a aplicării politicilor prioritare; consideră că înfrățirea administrațiilor din Europa și din Tunisia reprezintă o contribuție pozitivă la reforma administrației publice; sprijină folosirea soluțiilor bazate pe TI pentru a crea și dezvolta un stat și o guvernare electronice; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută respectarea de către Tunisia a standardelor internaționale privind libertatea de asociere, fapt care a conferit Tunisiei poziția de lider în consolidarea unei societăți civile independente în lumea arabă; cere să se ofere mai mult sprijin tehnic și pentru dezvoltarea de capacități pentru societatea civilă, partidele politice, sindicate, acestea având un rol crucial în Tunisia și s-au dovedit extrem de importante pentru tranziția democratică și dezvoltarea generală, pentru responsabilitatea guvernamentală și pentru monitorizarea respectării drepturilor omului, inclusiv protecția femeilor și copiilor, egalitatea de gen și protecția tuturor victimelor persecuțiilor și discriminării; salută programele specifice finanțate de UE din acest domeniu, precum proiectul de sprijinire societății civile, și acordul semnat între Comitetul Economic și Social European și Cvartetul tunisian pentru dialog național în vederea consolidării legăturilor dintre societatea civilă tunisiană și cea europeană; încurajează dialogul și cooperarea dintre societatea civilă și autoritățile publice în ceea ce privește identificarea priorităților de dezvoltare locală, inclusiv a investițiilor locale; solicită să se promoveze educația civică și participarea democratică; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază importanța dezvoltării unei culturi a cetățeniei și solicită crearea unui mediu propice, dotat cu structurile necesare, care să permită implicarea organizațiilor societății civile în procesul decizional; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că este necesar ca SEAE și Comisia să ofere sprijinul necesar pentru alegerile locale (programate în octombrie 2016) și pentru o misiune a UE și a Parlamentului European de observare și de sprijinire a alegerilor, dacă va fi cerută de guvernul tunisian, după cum s-a întâmplat la alegerile parlamentare și prezidențiale din 2014; solicită, în acest context, să se sprijine mai mult municipalitățile în cadrul Adunării autorităților locale și regionale din zona euromediteraneană (ARLEM) și să se încurajeze dezvoltarea de proiecte de înfrățire, în coordonare cu statele membre; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită să se sprijine politici echilibrate din perspectiva genului, inclusiv prin reforma statutului juridic al persoanelor, pentru a abroga legile discriminatorii împotriva femeilor, cum ar fi cele privind drepturile de succesiune și matrimoniale, și o mai mare participare a femeilor la viața publică și la sectorul privat, după cum prevede articolul 46 din Constituția Tunisiei; încurajează, totodată, dezvoltarea unor programe de mentorat destinate femeilor care se afirmă ca lideri, cu posibilitatea de a le sprijini accesul la funcții de decizie; recomandă revenirea asupra declarației generale a Tunisiei referitoare la Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei; |
| --- | --- |

14.

| 15. | cere incluziunea tinerilor în viața politică, mai ales în ceea ce privește promovarea participării tinerilor la alegerile locale; salută, în acest sens, proiectul finanțat de UE privind sensibilizarea tinerilor/educația civică; salută dispozițiile legislative vizând reprezentarea tinerilor la alegerile locale și regionale; consideră că alegerile municipale din 2016 constituie o oportunitate de a stimula tinerii să se reimplice activ în procesul de transformare politică; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută adoptarea legislației privind justiția tranzițională; reamintește marile speranțe pe care poporul tunisian le are în procesul de tranziție; regretă polarizarea profundă a Comisiei pentru adevăr și demnitate; observă că reconcilierea națională și creșterea nu ar trebui să fie priorități contradictorii; |
| --- | --- |

16.

| 17. | cere Comisiei și SEAE să continue să sprijine Tunisia în reformele sectorului judiciar și în domeniul statului de drept, respectând valorile Constituției Tunisiei, inclusiv prin sprijin tehnic și financiar destinat creării, acum în desfășurare, a Consiliului Suprem al Magistraturii și a Curții Constituționale; salută Programul UE privind reforma justiției (PARJI), adoptat în 2011, precum și programul PARJ2, adoptat în 2014, și care a fost finanțat cu numai 15 milioane de euro; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită guvernul să adopte rapid măsuri pentru a preveni folosirea torturii; încurajează Tunisia să abroge pedeapsa cu moartea; își exprimă îngrijorarea privind cazurile repetate de tortură aplicată de autoritățile tunisiene unor minori suspectați de intenția de a se alătura organizațiilor teroriste; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită Tunisiei să își reformeze urgent legea din 1978 privind starea de urgență, ale cărui dispoziții se aplică în prezent în afara cadrului constituțional; |
| --- | --- |

19.

| 20. | își exprimă îngrijorarea privind supraaglomerarea, lipsa alimentelor și a condițiilor sanitare în închisorile din Tunisia, precum și efectele acestei situații asupra drepturilor fundamentale ale deținuților; salută proiectul euro-tunisian de reformare a instituțiilor penale din Tunisia, menit să consolideze sistemul pedepselor alternative la pedeapsa cu închisoarea pentru infracțiuni de o gravitate mai redusă; |
| --- | --- |

20.

| 21. | cere reformarea codului penal, în special abrogarea articolului 230, care prevede pedepse de trei ani de închisoare pentru homosexualitate și care este contrar principiilor constituționale ale nediscriminării și protecției vieții private; salută noua lege ce înlocuiește și modifică Legea 1992-52 privind substanțele stupefiante, ce dă prioritate prevenirii în locul descurajării și instituie sancțiuni alternative ce promovează reabilitarea și reintegrarea consumatorilor de droguri, ca un pas adecvat spre alinierea legislației tunisiene la standardele internaționale; |
| --- | --- |

21.

| 22. | cere o descentralizare mai mare a regiunilor și capacitarea lor prin întărirea autonomiilor locale; sprijină parteneriatele cu statele membre ale UE care încurajează abordările descentralizate (de exemplu, cele vizând formarea profesională și consolidarea capacităților), împreună cu proiectele de cooperare descentralizată desfășurate de autoritățile statelor membre, care contribuie la dezvoltarea administrațiilor regionale și locale în Tunisia, precum și parteneriatele și schimburile de bune practici cu orașele și comunitățile locale din UE; solicită un sprijin mai mare din partea UE pentru societatea civilă la nivel regional, plecând de la inițiativele de succes existente; |
| --- | --- |

22.

| 23. | este îngrijorat de faptul că s-au făcut progrese limitate în revizuirea codului de procedură penală și a codului penal din perspectiva respectării libertății de exprimare; este preocupat de faptul că mai mulți cetățeni au fost anchetați și închiși pentru presupuse infracțiuni de calomnie, insultare a funcționarilor de stat în cântece rap sau ultraj contra bunelor moravuri, inclusiv jurnaliști și bloggeri, pentru exprimarea opiniilor proprii; salută faptul că Tunisia a aderat la Coaliția privind libertatea online și invită Tunisia să participe mai activ la aceasta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reafirmă că libertatea presei și a mass-media, libertatea de exprimare online, inclusiv pentru bloggeri, dar și offline și libertatea de întrunire sunt elemente vitale și piloni indispensabili pentru democrație și pentru o societate deschisă și pluralistă; încurajează definirea unor standarde de bune practici în sectorul media care să reflecte un veritabil jurnalism de investigație și diferențiat; recunoaște efectele potențatoare ale accesului necenzurat la internet, ale mediilor digitale și ale platformelor de socializare; salută dinamismul și deschiderea peisajului mediatic online din Tunisia, dar invită autoritățile tunisiene să investească mai mult în infrastructurile tehnologice de bază și să promoveze conectivitatea și alfabetizarea digitală, în special în zonele cele mai sărace ale țării; salută adoptarea noii legi privind informațiile, în martie 2016, pentru protecția efectivă a dreptului la libertatea de informare în Tunisia, inclusiv drepturile denunțătorilor; salută faptul că Înalta autoritate pentru comunicații audiovizuale (HAICA) și succesoarea acesteia, Autoritatea pentru comunicații audiovizuale, vor beneficia de sprijin din partea UE în contextul actualului program de sprijinire a reformei mass-media, în valoare de 10 milioane de euro; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei să acorde Tunisiei statutul de partener pentru democrație, ca un pas important în direcția consolidării democrației parlamentare și a statului de drept în Tunisia; |
| --- | --- |

25.

II -–
     
  Dezvoltarea economică și socială

| 26. | salută propunerea Comisiei de asistență macrofinanciară în valoare de 500 de milioane EUR, precum și adoptarea sa de către Consiliu și Parlament; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ia act de demararea negocierilor pentru un acord de liber schimb (ZLSAC) ambițios între UE și Tunisia; reamintește că e nevoie ca UE să conducă aceste negocieri în paralel cu furnizarea de asistență tehnică și financiară adaptată; subliniază că acest acord, care urmărește îmbunătățirea accesului la piață și a mediului de investiții, vizează aspecte care depășesc dimensiunea comercială și trebuie să contribuie la extinderea standardelor europene din domeniul mediului, al protecției consumatorilor și al drepturilor lucrătorilor în Tunisia, ceea ce va încuraja consolidarea sistemului său democratic și revigorarea economiei sale; invită Comisia să adopte o abordare progresivă în timpul negocierilor și să se asigure că acest acord va fi reciproc avantajos, totodată luând în considerare disparitățile economice semnificative care există între cele două părți; reamintește recomandările sale adresate Comisiei și guvernului Tunisiei vizând desfășurarea unui proces clar și detaliat de implicare a societății civile din Tunisia și din UE pe tot parcursul negocierilor pentru acordul de liber schimb aprofundat și cuprinzător dintre UE și Tunisia; cere ca procesul de consultare să fie deschis și transparent și să țină seama într-o mai mare măsură de diversitatea societății civile tunisiene, bazându-se pe bunele practici utilizate în negocieri similare; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ia act de adoptarea măsurilor comerciale autonome de urgență pentru Tunisia ca un pas concret de sprijinire a economiei tunisiene și ca element de stimulare a reformelor; cere o mărire a ajutorului acordat de UE pentru Tunisia prin IEV și coordonarea ajutorului internațional pentru Tunisia, pentru a permite țării să beneficieze pe deplin de asistența UE și pentru a stimula crearea de locuri de muncă, mai ales pentru tinerii absolvenți; încurajează parteneriatele cu alte țări și organizații donatoare interesate, la nivel global sau regional și, mai ales, măsuri de reducere a disparităților regionale și de promovare a formării profesionale și investițiilor în agricultură, ținând cont de elementele specifice ale agriculturii locale, TI, economia socială, sectorul de producție și IMM-urile care ar putea stimula ocuparea forței de muncă; observă că sectorul turismului a fost extrem de afectat de atacurile teroriste din 2015 și, în contextul măsurilor aplicate ulterior de autoritățile tunisiene, invită statele membre care încă nu au făcut acest lucru să reevalueze situația de securitate în cel mai scurt timp posibil astfel încât sectorul turistic tunisian să își poată reveni; |
| --- | --- |

28.

| 29. | solicită Uniunii Europene să implice societatea civilă, autoritățile locale și alți actori importanți în procesul de identificare a priorităților de finanțare în evaluarea la jumătatea perioadei a IEV; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că trebuie analizată problema șomajului, mai ales în rândul tinerilor absolvenți de universitate, trebuie lansate reforme profunde care să urmărească promovarea creșterii economice, a calității educației și a ocupării forței de muncă (de exemplu, prin relaxarea restricțiilor monetare, facilitarea accesului la microcredite, reformarea legislației muncii, elaborarea de sisteme de formare care să corespundă nevoilor de pe piața muncii, precum și simplificarea proceselor administrative), precum și diversificarea economiei tunisiene; invită toate părțile să păstreze un climat de bună cooperare pentru a se concentra asupra reformelor, cu scopul realizării unei dezvoltări economice incluzive în toate teritoriile din această țară, inclusiv în regiunile mai puțin avansate și zonele sărace fără ieșire la mare, care necesită un plan de dezvoltare pe termen lung; invită autoritățile tunisiene să salute inițiativele prin care cetățenii își manifestă angajamentul pentru îmbunătățirea dialogului politic sau pentru inovațiile tehnologice; subliniază că este nevoie de sprijin internațional pentru aceste inițiative civice; |
| --- | --- |

30.

| 31. | salută inițiativa privind Planul strategic de dezvoltare al Tunisiei pentru 2016-2020 și cere implementarea sa rapidă prin adoptarea unor cadre de reglementare menite să promoveze absorbția sprijinului european și al celui oferit de toate instituțiile financiare internaționale; salută adoptarea noului cod de investiții, care ar crea stabilitate la nivelul reglementărilor și ar încuraja investițiile și reformele fiscale; solicită modernizarea administrației publice, care ar trebui să funcționeze în mod eficient și transparent, fapt care ar stimula foarte mult implementarea proiectelor și o mai bună utilizare a fondurilor; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sprijină eforturile guvernului tunisian de modernizare și liberalizare a economiei menite să satisfacă noile cerințe interne, regionale și globale și consideră că o economie tunisiană solidă și diversificată va crea locuri de muncă, oportunități și prosperitate și va permite țării să își materializeze ambiții politice și sociale mai ample; |
| --- | --- |

32.

| 33. | reamintește importanța strategică a sectorului agricol din Tunisia și salută, în acest sens, măsurile prevăzute în bugetul Tunisiei pe 2016, inclusiv anularea datoriilor agricultorilor, precum și lansarea unei consultări naționale privind sectorul agricol; consideră că este esențial ca această consultare națională să implice societatea civilă și un număr cât mai mare de participanți, inclusiv micii agricultori din sudul țării, dar și agricultorii tineri; consideră că sectorul agricol are nevoie de o reformă profundă și de o serie de măsuri urgente și concrete, cum ar fi dezvoltarea capacităților instalațiilor de desalinizare pentru a rezolva problema deficitului de apă și alte probleme care apar ca urmare a schimbărilor climatice; invită autoritățile tunisiene să interzică folosirea oricărui pesticid care este deja interzis în UE; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită UE să își intensifice sprijinul pentru eforturile de stopare a deșertificării în Tunisia; observă că tunisienii se confruntă cu o gravă lipsă de apă; invită Tunisia să susțină agricultura și obiceiurile alimentare sustenabile; recomandă o reformă funciară care să determine fermierii să conserve pădurile și râurile; reamintește că dezvoltarea sustenabilă a turismului litoral din Tunisia necesită o reducere drastică a densității hotelurilor pentru a putea raționaliza investițiile și gestiona zona litorală; |
| --- | --- |

34.

| 35. | salută lansarea proiectului intitulat „Mobilitatea tinerilor, securitatea alimentară și reducerea sărăciei” de către APIA (Agence de promotion des investissements agricoles), pentru a combate șomajul tinerilor, oferind alternative în zonele rurale; invită Comisia și statele membre să sprijine acțiunile UE, angajându-se, în parteneriat cu autoritățile tunisiene, cu organizațiile societății civile și cu sectorul privat în proiecte tematice sau sectoriale care ar putea avea un impact direct și pozitiv asupra societății tunisiene; |
| --- | --- |

35.

| 36. | salută programele elaborate de Secretariatul Uniunii pentru Mediterana, precum Med4jobs, destinate creșterii capacității de inserție profesională a tinerilor din regiunea Mediteranei; solicită statelor membre ale Uniunii pentru Mediterana să solicite Secretariatului uniunii să se axeze asupra dezvoltării economice și sociale a Tunisiei, venind în sprijinul consolidării procesului de tranziție al acestui stat; |
| --- | --- |

36.

| 37. | solicită o combatere mai fermă a corupției, în special în contextul creșterii economiei subterane, pentru a realiza un proces decizional mai eficient și mai transparent și pentru a crea un climat mai bun pentru investiții și afaceri; salută crearea Agenției tunisiene împotriva corupției, dar regretă faptul că agenția dispune de un buget limitat; îndeamnă autoritățile tunisiene să îi consolideze capacitățile și eficacitatea și să îi ofere toate mijloacele financiare necesare și întreg sprijinul logistic pentru a asigura funcționarea adecvată a administrației publice, precum și regularitatea contractelor publice; invită autoritățile tunisiene să asigure o amplă vizibilitate a acțiunilor lor de combatere a corupției; |
| --- | --- |

37.

| 38. | solicită accelerarea înființării Consiliul național pentru dialog social, decisă în 2013; |
| --- | --- |

38.

| 39. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că Tunisia nu și-a recuperat activele, în special din cauza proceselor îndelungate și greoaie de confiscare și repatriere a activelor; solicită să se ofere Tunisiei sprijin pentru capacitățile tehnice specifice, pentru a face investigații și pentru a colecta informațiile și elementele probatorii necesare pentru cazurile de recuperare a activelor; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită statele membre să-și demonstreze sprijinul și voința politică pentru a accelera recuperarea activelor tunisiene înghețate; salută decizia Consiliului din 28 ianuarie 2016 de a îngheța pentru un an activele a 48 de persoane; |
| --- | --- |

40.

| 41. | cere promovarea unor transferuri de remitențe mai rapide și mai sigure, precum și a potențialului de investiții al tunisienilor și nord-africanilor care își au deja reședința în Uniunea Europeană, în special în ceea ce privește dezvoltarea locală și regională; |
| --- | --- |

41.

| 42. | își exprimă îngrijorarea privind sustenabilitatea datoriei tunisiene și cere o evaluare a modalităților posibile de a o face mai sustenabilă având în vedere situația economică a țării; cere ca datoria Tunisiei să fie transformată în proiecte de investiții, în special pentru construirea de infrastructuri strategice și reducerea diferențelor regionale, și salută inițiativele în acest sens; încurajează Comisia și statele membre să mărească numărul de proiecte de acest tip; invită statele membre să analizeze posibilități de reeșalonare preferențială a datoriei Tunisiei și de diversificare a componentelor acestei datorii; |
| --- | --- |

42.

| 43. | salută proiectele UE de creare de locuri de muncă și de formare profesională, de tipul IRADA; recomandă folosirea fondurilor Politicii europene de vecinătate (PEV) pentru a oferi în continuare asistență IMM-urilor; subliniază că IMM-urile sunt esențiale pentru creșterea Tunisiei și că, în consecință, ar trebui să beneficieze de sprijinul UE; încurajează dezvoltarea de programe de înființare a unor întreprinderi destinate specific femeilor și tinerilor, cu scopul de a dezvolta formarea în managementul afacerilor și accesul la sprijin financiar pentru a consolida sectorul IMM-urilor; recomandă ca Tunisia să adopte măsurile adecvate pentru a putea beneficia pe deplin de programul COSME al UE (Competitivitatea întreprinderilor mici și mijlocii) cât mai rapid; încurajează sectorul privat să acorde împrumuturi pentru IMM-uri, inclusiv prin consolidarea capacității sectorului de garantare a creditelor și prin reformarea sectorului bancar subcapitalizat; salută programul recent de înfrățire al Băncii Centrale a Tunisiei, menit să sprijine modernizarea sectorului bancar; |
| --- | --- |

43.

| 44. | recomandă să se folosească expertiza UE în domeniul fondurilor regionale și în reducerea disparităților regionale pentru a promova dezvoltarea regională în Tunisia și pentru a reduce disparitățile; solicită ca partenerii internaționali și instituțiile de finanțare să acorde sprijin pentru a îmbunătăți și extinde infrastructurile naționale (cum ar fi autostrăzi, căi ferate, porturi, aeroporturi și rețele de telecomunicații) pentru a integra mai bine centrele rurale și cele din interiorul țării; |
| --- | --- |

44.

| 45. | încurajează integrarea Instrumentului european de vecinătate (IEV) cu inițiativele la nivelul UE, cum ar fi Uniunea energetică; încurajează, de asemenea, o mai mare cooperare regională în Africa de Nord în chestiuni punctuale precum împădurirea și gestionarea apei, precum și o mai mare integrare socioeconomică, cu mai multe schimburi comerciale în Africa de Nord; reamintește că Uniunea pentru Mediterana sprijină dezvoltarea unor proiecte specifice în regiune și ar trebui, în acest sens, să fie implicată în proiectele derulate de Uniunea Europeană în Tunisia; |
| --- | --- |

45.

| 46. | cere ca cooperarea UE să se concentreze mai mult pe economia verde și dezvoltarea sustenabilă și să mărească folosirea energiilor regenerabile, precum și o mai bună epurare a apelor și tratare a deșeurilor, având în vedere în special potențialul ridicat al Tunisiei în sursele regenerabile de energie; salută proiecte precum depoluarea lacului Bizerte, sprijinit de Uniunea pentru Mediterana, acoperișurile cu plante din Ghar el Melh și deșeurile organice utilizate pentru consum în Beja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | salută integrarea piețelor euro-mediteraneene ale energiei electrice ca element important pentru cooperarea din domeniul energiei cu vecinii sudici; consideră că proiectul Elmed ar permite comerțul bidirecționale cu energie electrică între partea de nord și cea de sud a Mediteranei, generând beneficii de securitate, stabilitate și accesibilitate a aprovizionării cu energie electrică pentru toți partenerii; |
| --- | --- |

47.

III –
     
  Securitate și apărare

| 48. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la efectele indirecte pentru securitatea din Tunisia, generate, printre altele de instabilitatea din Libia; remarcă construirea unui zid pe o scurtă porțiune a graniței cu Libia; își exprimă îngrijorarea cu privire la numărul ridicat de luptători străini tunisieni care s-au alăturat Da’esh și altor grupuri teroriste; subliniază că combaterea contrabandei cu arme reprezintă o parte importantă a luptei împotriva terorismului; subliniază necesitatea reformării serviciilor de informații naționale, respectând statul de drept și convențiile privind drepturile omului; |
| --- | --- |

48.

| 49. | este îngrijorat de atacul terorist comis în orașul de frontieră Ben Guerdane imediat după atacul cu bombă de la Sabratha, fapt care demonstrează că frontiera dintre Tunisia și Libia este încă foarte nesigură; își exprimă îngrijorarea cu privire la situația din Libia și face apel la toate părțile din Libia să se angajeze într-o colaborare constructivă cu guvernul de uniune națională; subliniază că UE este pregătită să ofere sprijin de securitate la cererea guvernului de uniune națională și că trebuie restabilită coordonarea în domeniul securității între Tunisia și Libia; sugerează ca, în parteneriat cu autoritățile tunisiene, să fie evaluată posibilitatea stabilirii unei misiuni UE de asistență la frontieră în Tunisia; |
| --- | --- |

49.

| 50. | recunoaște că sărăcia și excluziunea socială se numără printre cauzele majore ale radicalizării; cere, prin urmare, o mai bună incluziune socială a tinerilor pentru a le permite să își găsească locuri de muncă stabile și pentru a preveni ca aceștia să fie recrutați ca luptători de organizațiile teroriste; recomandă folosirea expertizei acumulate prin inițiativa unor organizații internaționale precum Hedayah pentru a elabora strategii locale și regionale vizând combaterea extremismului violent; cere o mai bună cunoaștere a rețelelor existente sau a inițiativelor similare în Tunisia; |
| --- | --- |

50.

| 51. | face apel la guvernul tunisian să stabilească o strategie pentru luptătorii străini care se întorc în țară, de exemplu combinând măsurile punitive și cele preventive cu programe de deradicalizare și reabilitare, cu scopul de a le oferi acestora posibilitatea reintegrării în societate, reducând astfel riscurile în viitor; solicită elaborarea unei strategii mai cuprinzătoare care să prevină radicalizarea în închisori și în centrele de detenție; cere să se pună accent pe o mai bună educație și pe combaterea radicalizării tinerilor; |
| --- | --- |

51.

| 52. | recunoaște că terorismul reprezintă o provocare comună care cere un răspuns comun și că cooperarea dintre UE și Tunisia în domeniul securității și al luptei împotriva terorismului s-a intensificat în ultima vreme, îndeosebi prin lansarea unui ambițios program de sprijin pentru reformarea sectorului securității; |
| --- | --- |

52.

| 53. | sprijină procesul de pace și reconciliere politică în Libia, coordonat de ONU, ca mijloc esențial de stabilizare a întregii regiuni și de consolidare a securității și a procesului de reforme din Tunisia; |
| --- | --- |

53.

| 54. | salută procesul de coordonare a asistenței pentru securitate lansat de Tunisia, în care UE joacă un rol activ; subliniază că UE ar trebui să sprijine Tunisia să creeze structuri de stat capabile să gestioneze problemele de securitate; salută rezultatele obținute de G7+3 în materie de cooperare în domeniul securității; solicită implementarea rapidă a programelor deja existente și consolidarea asistenței pentru securitate în Tunisia, cu accent pe securitatea frontierelor, protejarea infrastructurii turistice și combaterea amenințărilor teroriste comune; încurajează, totuși, autoritățile tunisiene să ofere un răspuns proporționat la aceste amenințări pentru a proteja libertățile democratice și drepturile fundamentale; solicită sprijinirea deplină a autorităților competente din Tunisia și înființarea poziției de consilier de securitate națională; de asemenea, cere statelor membre să facă schimb de bune practici în domeniul securității în Tunisia, în special în ceea ce privește pregătirea personalului de securitate și respectarea drepturilor omului; cere o evaluare sistematică din perspectiva drepturilor omului a sprijinului acordat Tunisiei de către UE în domeniul securității; |
| --- | --- |

54.

| 55. | își exprimă cea mai profundă îngrijorare cu privire la Legea 22/2015 privind lupta împotriva terorismului, adoptată în iulie 2015 de Adunarea Reprezentanților din Tunisia, care impune pedeapsa cu moartea ca o sentință posibilă pentru o serie de infracțiuni de „terorism”; își exprimă îngrijorarea privind o serie de prevederi ale legii de combatere a terorismului; subliniază că această lege ar putea aduce o atingere gravă libertăților civile și ar putea submina respectarea drepturilor omului în Tunisia; invită autoritățile tunisiene să respecte în continuare moratoriul cu privire la aplicarea pedepsei cu moartea; reamintește că pedeapsa cu moartea există deja în legislația tunisiană pentru infracțiuni precum omorul și violul, deși nu a mai avut loc nicio execuție din 1991; subliniază că, deși Tunisia este printre cele mai vulnerabile țări la amenințările teroriste, statele au obligația de a respecta în totalitate drepturile omului în lupta împotriva terorismului; subliniază că PEV este strâns corelată cu respectarea drepturilor omului și a dreptului internațional și reamintește poziția fermă a UE împotriva pedepsei capitale; |
| --- | --- |

55.

| 56. | salută faptul că există acum prevederi legale, în Legea 22/2015 privind combaterea terorismului, pentru protecția juridică a surselor jurnalistice și pentru incriminarea supravegherii guvernamentale neautorizate; |
| --- | --- |

56.

| 57. | salută lansarea, în noiembrie 2015, a programului UE în sprijinul reformei sectorului de securitate din Tunisia, care pune un accent deosebit pe restructurarea serviciilor de securitate, pe controlul la frontiere și pe serviciile de informații, precum și angajamentul asumat de cele două părți în cadrul Consiliului de asociere UE-Tunisia din 18 aprilie 2016 de a implementa programul într-un eficient și rapid; |
| --- | --- |

57.

| 58. | cere promovarea unei logici a obiectivelor, nu doar furnizarea de asistență prin instrumente de politică, în cadrul unei viziuni strategice clare, axate pe prevenire, pe sprijin pentru elaborarea de legislație de către ARP, precum și înființarea unui parchet pentru combaterea terorismului; |
| --- | --- |

58.

| 59. | salută dialogul politic consolidat dintre UE și Tunisia în combaterea terorismului; subliniază că este important să se protejeze drepturile omului în contextul măsurilor împotriva terorismului; |
| --- | --- |

59.

| 60. | cere o mai mare cooperare cu agențiile UE, cum ar fi EUROPOL, remarcând totodată că Tunisia nu figurează în lista statelor terțe cu care Europol va încheia acorduri; cere Consiliului să ia în considerare includerea Tunisiei pe lista statelor terțe; solicită realizarea unui studiu de impact privind această cooperare și prezentarea sa la o reuniune comună a Comisiei pentru afaceri externe (AFET) și a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (LIBE), înainte de aprobarea acordului; salută crearea unui punct de contact cu Tunisia de către EUROJUST, precum și invitația pentru autorități adresată de EUROJUST de a-și intensifica cooperarea și de a numi un al doilea punct de contact responsabil specific de problematica terorismului; invită guvernul Tunisiei să ofere un răspuns adecvat la aceste propuneri cât mai curând; |
| --- | --- |

60.

IV –
     
  Mobilitate, cercetare, educație și cultură

| 61. | salută semnarea de către UE și Tunisia a Parteneriatului privind mobilitatea, în martie 2014, și cere implementarea sa rapidă; cere o nouă politică privind vizele acordate tunisienilor și încheierea acordului de readmisie; observă că, deși parteneriatele pentru mobilitate se bazează pe competențe naționale, ele sunt incluse în propunerea UE în cadrul PEV; recomandă ca statele membre să-și manifeste solidaritatea cu Tunisia înlesnind vizele pentru antreprenori, profesori, studenți, cercetători, artiști etc.; |
| --- | --- |

61.

| 62. | încurajează UE să semneze parteneriate pentru mobilitate cu țările partenere din vecinătatea sudică, pentru a permite relaxarea procedurilor de obținere a vizelor, împreună cu acorduri de readmisie; invită Comisia, în cooperare cu statele membre, să creeze posibilități pentru schemele de migrație circulară, ceea ce ar deschide rute sigure și legale pentru migranți; condamnă traficul cu ființe umane, majoritatea victimelor fiind femei, și subliniază că trebuie consolidată cooperarea cu țările partenere pentru a combate acest fenomen; observă că acordarea de vize pe termen lung cu intrări multiple, în locul vizelor pe termen scurt, constituie cea mai bună metodă de reducere a migrației neregulamentare, inclusiv cea care se produce prin introducerea ilegală de imigranți și prin traficul de ființe umane; recomandă Tunisiei să își modifice legea din 2004 privind incriminarea persoanelor care au părăsit teritoriul țării fără autorizație, în conformitate cu dreptul internațional; |
| --- | --- |

62.

| 63. | invită autoritățile tunisiene să coopereze îndeaproape cu statele membre pentru a combate formele organizate de imigrație ilegală; |
| --- | --- |

63.

| 64. | subliniază că misiunile de tipul EURONAVFOR MED constituie o modalitate de a combate eficient și concret traficul de ființe umane; invită UE să continue și să intensifice acest tip de operațiuni, precum și să implice țările partenere cum ar fi Tunisia; |
| --- | --- |

64.

| 65. | salută parteneriatul UE-Tunisia în domeniul cercetării și inovării și participarea Tunisiei la programul-cadru Orizont 2020; subliniază că o politică coerentă privind cercetarea științifică și dezvoltarea tehnologică ar constitui un stimulent pentru investițiile în domeniul cercetării și dezvoltării, pentru transferul cercetării și inovării în sectorul privat și pentru crearea de noi întreprinderi; subliniază că Tunisia ar trebui să devină un participant cu drepturi depline la programul Erasmus+ pentru a dezvolta și mai mult schimburile de studenți; își exprimă îngrijorarea cu privire la dificultățile tot mai mari întâmpinate de studenții tunisieni care doresc să studieze în Europa; cere implementarea unei „politici de discriminare pozitivă” în special pentru tinerii studenți care provin din regiuni mai puțin dezvoltate, oferind stimulente care să le permită participarea la aceste programe; invită Tunisia să își adapteze și să acorde prioritate parteneriatelor pentru dezvoltarea competențelor în limbi străine, inginerie, energii regenerabile, științe și informatică, domenii care asigură gradul cel mai ridicat de inserție pe piața muncii; |
| --- | --- |

65.

| 66. | invită Comisia să încurajeze elaborarea de parteneriate între școli, universități și centre de cercetare și să consolideze proiectele comune de învățare pe tot parcursul vieții, îndeosebi în ceea ce privește învățarea limbilor străine, noile tehnologii, promovarea educației în rândul femeilor și a spiritului antreprenorial; |
| --- | --- |

66.

| 67. | cere un parteneriat consolidat în industriile creative, culturale, în educația populară, viața comunității și sectoarele audiovizuale, prin consolidarea rețelelor, dar și prin inițiative care urmăresc un dialog intercultural mai amplu, reliefarea patrimoniului istoric și arheologic comun din epoca romană, mobilitatea participanților, promovarea și distribuția de conținuturi culturale și audiovizuale, inclusiv prin festivaluri și expoziții; încurajează Tunisia să participe la programul Europa creativă; |
| --- | --- |

67.

| 68. | recomandă folosirea limbii arabe de către instituțiile UE, îndeosebi de Delegația UE în Tunisia, atunci când se publică invitațiile de participare la procedurile de ofertare, la cererile de exprimare a interesului și, de asemenea, în comunicarea cu publicul; subliniază că este important ca guvernul tunisian să informeze cetățenii săi cu privire la acțiunile sale; |
| --- | --- |

68.

| 69. | consideră că utilizarea limbii arabe este necesară pentru a garanta implicarea societății civile în relațiile dintre UE și Tunisia, mai ales în contextul negocierilor pentru un acord de liber schimb; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernului Republicii Tunisia precum și președintelui Adunării Reprezentanților Poporului Tunisian. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0272.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0061.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0086.

(4)  JO L 102, 18.4.2016, p. 1.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/111 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/111

---

P8_TA(2016)0346

Dumpingul social în UE

Rezoluţia Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la dumpingul social în Uniunea Europeană (2015/2255(INI))

(2018/C 204/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 56, articolul 153 alineatul (5) și articolul 154 din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 56, articolul 153 alineatul (5) și articolul 154 din TFUE,

| — | având în vedere libertatea fundamentală de circulație a lucrătorilor (articolul 45 din TFUE) și libera circulație a serviciilor (articolul 56 din TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere libertatea fundamentală de circulație a lucrătorilor (articolul 45 din TFUE) și libera circulație a serviciilor (articolul 56 din TFUE),

| — | având în vedere articolele 151 și 153 din TFUE și articolul 9 din TFUE, care garantează o protecție socială corespunzătoare, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 151 și 153 din TFUE și articolul 9 din TFUE, care garantează o protecție socială corespunzătoare,

| — | având în vedere Directiva 96/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 96/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (1),

| — | având în vedere Directiva 2014/67/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind asigurarea respectării aplicării Directivei 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne („Regulamentul IMI”) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/67/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind asigurarea respectării aplicării Directivei 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne („Regulamentul IMI”) (2),

| — | având în vedere punerea în aplicare în curs a Directivei 2014/67/UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere punerea în aplicare în curs a Directivei 2014/67/UE,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (3),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (4),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 593/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iunie 2008 privind legea aplicabilă obligațiilor contractuale (Roma I) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 593/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iunie 2008 privind legea aplicabilă obligațiilor contractuale (Roma I) (5),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind normele comune pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind normele comune pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri (6),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1071/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier și de abrogare a Directivei 96/26/CE a Consiliului (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1071/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier și de abrogare a Directivei 96/26/CE a Consiliului (7),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2006 privind armonizarea anumitor dispoziții ale legislației sociale în domeniul transporturilor rutiere, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 3821/85 și (CE) nr. 2135/98 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3820/85 al Consiliului (8) și având în vedere Directiva 2002/15/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2002 privind organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier (9); |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2006 privind armonizarea anumitor dispoziții ale legislației sociale în domeniul transporturilor rutiere, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 3821/85 și (CE) nr. 2135/98 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3820/85 al Consiliului (8) și având în vedere Directiva 2002/15/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2002 privind organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier (9);

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 septembrie 2008 privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 septembrie 2008 privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate (10),

| — | având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 3577/92 al Consiliului din 7 decembrie 1992 de aplicare a principiului liberei circulații a serviciilor la transporturile maritime în interiorul statelor membre (cabotaj maritim) (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 3577/92 al Consiliului din 7 decembrie 1992 de aplicare a principiului liberei circulații a serviciilor la transporturile maritime în interiorul statelor membre (cabotaj maritim) (11),

| — | având în vedere Propunerea de directivă a Consiliului privind condițiile necesare pentru echipajele vaselor care furnizează servicii regulate de transport de pasageri și de transport cu feribotul între statele membre (COM(1998)0251), |
| --- | --- |

—

având în vedere Propunerea de directivă a Consiliului privind condițiile necesare pentru echipajele vaselor care furnizează servicii regulate de transport de pasageri și de transport cu feribotul între statele membre (COM(1998)0251),

| — | având în vedere Directiva 1999/63/CE a Consiliului din 21 iunie 1999 privind Acordul de organizare a timpului de lucru al navigatorilor, încheiat între Asociația Proprietarilor de Nave din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Sindicatelor Lucrătorilor din Transporturi din Uniunea Europeană (FST) (12), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2009/13/CE a Consiliului din 16 februarie 2009 de punere în aplicare a acordului încheiat între Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) cu privire la Convenția din 2006 privind munca în domeniul maritim (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 1999/63/CE a Consiliului din 21 iunie 1999 privind Acordul de organizare a timpului de lucru al navigatorilor, încheiat între Asociația Proprietarilor de Nave din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Sindicatelor Lucrătorilor din Transporturi din Uniunea Europeană (FST) (12), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2009/13/CE a Consiliului din 16 februarie 2009 de punere în aplicare a acordului încheiat între Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) cu privire la Convenția din 2006 privind munca în domeniul maritim (13),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 privind inspecțiile eficace la locul de muncă ca strategie de îmbunătățire a condițiilor de muncă în Europa (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 privind inspecțiile eficace la locul de muncă ca strategie de îmbunătățire a condițiilor de muncă în Europa (14),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2016/344 a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2016 privind instituirea unei platforme europene pentru intensificarea cooperării în materie de combatere a muncii nedeclarate (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2016/344 a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2016 privind instituirea unei platforme europene pentru intensificarea cooperării în materie de combatere a muncii nedeclarate (15),

| — | având în vedere standardele fundamentale privind munca ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), precum și convențiile și recomandările acesteia referitoare la administrarea muncii și la inspecția muncii care constituie o referință internațională în ceea ce privește asigurarea aplicării dispozițiilor legale privind condițiile de muncă și protecția lucrătorilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere standardele fundamentale privind munca ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), precum și convențiile și recomandările acesteia referitoare la administrarea muncii și la inspecția muncii care constituie o referință internațională în ceea ce privește asigurarea aplicării dispozițiilor legale privind condițiile de muncă și protecția lucrătorilor,

| — | având în vedere raportul Eurofound din 2010, intitulat „Posted workers in the European Union” („Lucrătorii detașați din Uniunea Europeană”) (16) și rapoartele naționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound din 2010, intitulat „Posted workers in the European Union” („Lucrătorii detașați din Uniunea Europeană”) (16) și rapoartele naționale,

| — | având în vedere dicționarul Eurofound privind relațiile industriale europene (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere dicționarul Eurofound privind relațiile industriale europene (17),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 mai 2015, intitulată „O mai bună legiferare pentru rezultate mai bune – O agendă a UE”, (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 mai 2015, intitulată „O mai bună legiferare pentru rezultate mai bune – O agendă a UE”, (COM(2015)0215),

| — | având în vedere studiul desfășurat de Parlamentul European în 2015, intitulat „EU Social and Labour Rights and EU Internal Market Law” („Drepturile sociale și de muncă din UE și legislația UE privind piața internă”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul desfășurat de Parlamentul European în 2015, intitulat „EU Social and Labour Rights and EU Internal Market Law” („Drepturile sociale și de muncă din UE și legislația UE privind piața internă”),

| — | având în vedere studiul realizat de Comisia Europeană în 2015, intitulat „Wage setting systems and minimum rates of pay applicable to posted workers in accordance with Directive 96/71/EC in a selected number of Member States and sectors” („Sisteme de stabilire a salariilor și remunerările minime aplicabile lucrătorilor detașați, în conformitate cu Directiva 96/71/CE, într-un serie de state membre și sectoare”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat de Comisia Europeană în 2015, intitulat „Wage setting systems and minimum rates of pay applicable to posted workers in accordance with Directive 96/71/EC in a selected number of Member States and sectors” („Sisteme de stabilire a salariilor și remunerările minime aplicabile lucrătorilor detașați, în conformitate cu Directiva 96/71/CE, într-un serie de state membre și sectoare”),

| — | având în vedere studiul realizat în 2015 de Universitatea din Gent și finanțat de Comisia Europeană, intitulat „Atypical Forms of Employment in the Aviation Sector” („Forme atipice de ocupare a forței de muncă în sectorul aviației”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat în 2015 de Universitatea din Gent și finanțat de Comisia Europeană, intitulat „Atypical Forms of Employment in the Aviation Sector” („Forme atipice de ocupare a forței de muncă în sectorul aviației”),

| — | având în vedere discursul privind starea Uniunii din 2015 susținut la 9 septembrie 2015 de către Președintele Comisiei Europene în fața Parlamentului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere discursul privind starea Uniunii din 2015 susținut la 9 septembrie 2015 de către Președintele Comisiei Europene în fața Parlamentului European,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru afaceri juridice și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0255/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru afaceri juridice și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0255/2016),

| A. | întrucât munca nedeclarată și activitățile profesionale independente false ar trebui combătute, întrucât duc la denaturarea concurenței, fapt care afectează pe termen lung sistemul de asigurări sociale, sporește numărul de locuri de muncă precare, erodează nivelul de protecție a lucrătorilor și calitatea locurilor de muncă în general; întrucât tendința marcată către externalizare și subcontractare poate crea posibilități de eludare sau abuzare a dispozițiilor în materie de drept social și dreptul muncii; întrucât se impune depistarea acestor abuzuri pentru menținerea libertății de circulație pe piața internă și a solidarității în cadrul Uniunii; |
| --- | --- |

A.

întrucât munca nedeclarată și activitățile profesionale independente false ar trebui combătute, întrucât duc la denaturarea concurenței, fapt care afectează pe termen lung sistemul de asigurări sociale, sporește numărul de locuri de muncă precare, erodează nivelul de protecție a lucrătorilor și calitatea locurilor de muncă în general; întrucât tendința marcată către externalizare și subcontractare poate crea posibilități de eludare sau abuzare a dispozițiilor în materie de drept social și dreptul muncii; întrucât se impune depistarea acestor abuzuri pentru menținerea libertății de circulație pe piața internă și a solidarității în cadrul Uniunii;

| B. | întrucât libertatea de mișcare a lucrătorilor, prevăzută la articolul 45 din Tratatul privind funcționarea Uniunii European, libertatea de stabilire și libertatea de prestare a serviciilor reprezintă principii fundamentale ale pieței interne; |
| --- | --- |

B.

întrucât libertatea de mișcare a lucrătorilor, prevăzută la articolul 45 din Tratatul privind funcționarea Uniunii European, libertatea de stabilire și libertatea de prestare a serviciilor reprezintă principii fundamentale ale pieței interne;

| C. | întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, la care toate statele membre sunt semnatare, prevede că egalitatea între femei și bărbați trebuie asigurată în toate domeniile; întrucât în ceea ce privește dumpingul social, printre principalele provocări ale UE se numără creșterea gradului de ocupare a forței de muncă în rândul femeilor, îmbunătățirea situației femeilor pe piața muncii și eliminarea decalajelor de gen; |
| --- | --- |

C.

întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, la care toate statele membre sunt semnatare, prevede că egalitatea între femei și bărbați trebuie asigurată în toate domeniile; întrucât în ceea ce privește dumpingul social, printre principalele provocări ale UE se numără creșterea gradului de ocupare a forței de muncă în rândul femeilor, îmbunătățirea situației femeilor pe piața muncii și eliminarea decalajelor de gen;

| D. | întrucât unul dintre principiile de bază ale politicilor UE este coeziunea socială, ceea ce înseamnă o apropiere constantă și în curs a salariilor și a protecției securității sociale garantată tuturor lucrătorilor, indiferent dacă este la nivel local sau la distanță; întrucât în Uniune persistă diferențe semnificative cu privire la condițiile de muncă și salarii și întrucât convergența socială ascendentă este esențială pentru a asigura prosperitatea și a consolida cererea internă la nivelul întregii Uniuni; întrucât diferențele între nivelurile de salarizare sunt motivul principal pentru care lucrătorii își părăsesc țara de origine; |
| --- | --- |

D.

întrucât unul dintre principiile de bază ale politicilor UE este coeziunea socială, ceea ce înseamnă o apropiere constantă și în curs a salariilor și a protecției securității sociale garantată tuturor lucrătorilor, indiferent dacă este la nivel local sau la distanță; întrucât în Uniune persistă diferențe semnificative cu privire la condițiile de muncă și salarii și întrucât convergența socială ascendentă este esențială pentru a asigura prosperitatea și a consolida cererea internă la nivelul întregii Uniuni; întrucât diferențele între nivelurile de salarizare sunt motivul principal pentru care lucrătorii își părăsesc țara de origine;

| E. | întrucât articolul 9 din TFUE consacră, ca principii fundamentale ale Uniunii, promovarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, precum și un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane; întrucât inegalitățile se accentuează ca urmare a crizei și a nivelurilor ridicate de șomaj din majoritatea statelor membre; |
| --- | --- |

E.

întrucât articolul 9 din TFUE consacră, ca principii fundamentale ale Uniunii, promovarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, precum și un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane; întrucât inegalitățile se accentuează ca urmare a crizei și a nivelurilor ridicate de șomaj din majoritatea statelor membre;

| F. | întrucât decalajele de remunerare între bărbați și femei continuă să existe în pofida legislației UE și a recomandărilor pe această temă, iar progresele în acest domeniu sunt extrem de limitate; întrucât dumpingul social înrăutățește situația, alături de decalajele de remunerare între femei și bărbați, care determină diferențe în cuantumul pensiei între femei și bărbați, ceea ce amplifică riscul de sărăcie pentru femeile în vârstă; |
| --- | --- |

F.

întrucât decalajele de remunerare între bărbați și femei continuă să existe în pofida legislației UE și a recomandărilor pe această temă, iar progresele în acest domeniu sunt extrem de limitate; întrucât dumpingul social înrăutățește situația, alături de decalajele de remunerare între femei și bărbați, care determină diferențe în cuantumul pensiei între femei și bărbați, ceea ce amplifică riscul de sărăcie pentru femeile în vârstă;

| G. | întrucât traficul de ființe umane, în special traficul de femei, nu numai din țări terțe către UE, dar și între țările UE, este de multe ori asociat cu practica unor contracte de muncă false; |
| --- | --- |

G.

întrucât traficul de ființe umane, în special traficul de femei, nu numai din țări terțe către UE, dar și între țările UE, este de multe ori asociat cu practica unor contracte de muncă false;

| H. | având în vedere accentuarea dimensiunii de dumping social, ca rezultat al multiplicării caracteristicilor extrateritoriale în relațiile de muncă; |
| --- | --- |

H.

având în vedere accentuarea dimensiunii de dumping social, ca rezultat al multiplicării caracteristicilor extrateritoriale în relațiile de muncă;

| I. | întrucât, în sectorul transporturilor, securitatea, siguranța pasagerilor și condițiile adecvate de muncă sunt interconectate în mare măsură; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în sectorul transporturilor, securitatea, siguranța pasagerilor și condițiile adecvate de muncă sunt interconectate în mare măsură;

| J. | întrucât crearea unui Spațiu european unic al transporturilor a fost confirmată drept obiectivul final al Cărții albe privind transporturile din 2011; |
| --- | --- |

J.

întrucât crearea unui Spațiu european unic al transporturilor a fost confirmată drept obiectivul final al Cărții albe privind transporturile din 2011;

| K. | întrucât Comisia a anunțat că în anul 2016 intenționează să lanseze inițiative noi referitoare la transportul rutier, inclusiv referitoare la aspectele sociale; |
| --- | --- |

K.

întrucât Comisia a anunțat că în anul 2016 intenționează să lanseze inițiative noi referitoare la transportul rutier, inclusiv referitoare la aspectele sociale;

| L. | întrucât sectorul transportului rutier este esențial pentru societatea și economia Uniunii Europene și reprezintă aproape trei sferturi (72 %) din totalitatea transportului de marfă desfășurat în UE; întrucât acest sector transportă mai mulți călători decât calea ferată, tramvaiul și metroul împreună, și ocupă peste 2,2 % din întreaga forță de muncă a UE (5 milioane de persoane); |
| --- | --- |

L.

întrucât sectorul transportului rutier este esențial pentru societatea și economia Uniunii Europene și reprezintă aproape trei sferturi (72 %) din totalitatea transportului de marfă desfășurat în UE; întrucât acest sector transportă mai mulți călători decât calea ferată, tramvaiul și metroul împreună, și ocupă peste 2,2 % din întreaga forță de muncă a UE (5 milioane de persoane);

| M. | întrucât a beneficia de condiții bune de muncă, care să protejeze sănătatea fizică și mintală, reprezintă un drept fundamental al lucrătorilor (18) și deține, în sine, o valoare pozitivă; |
| --- | --- |

M.

întrucât a beneficia de condiții bune de muncă, care să protejeze sănătatea fizică și mintală, reprezintă un drept fundamental al lucrătorilor (18) și deține, în sine, o valoare pozitivă;

| N. | întrucât, la 15 iulie 2014 și în discursul său privind starea Uniunii 2015, Jean-Claude Juncker, Președintele Comisiei, a subliniat necesitatea unei piețe a muncii mai echitabile și cu adevărat paneuropene, care poate fi realizată prin promovarea și protejarea dreptului cetățenilor la liberă circulație ca un drept fundamental al UE, evitându-se, totodată, apariția unor cazuri de abuz și a unor riscuri de dumping social; |
| --- | --- |

N.

întrucât, la 15 iulie 2014 și în discursul său privind starea Uniunii 2015, Jean-Claude Juncker, Președintele Comisiei, a subliniat necesitatea unei piețe a muncii mai echitabile și cu adevărat paneuropene, care poate fi realizată prin promovarea și protejarea dreptului cetățenilor la liberă circulație ca un drept fundamental al UE, evitându-se, totodată, apariția unor cazuri de abuz și a unor riscuri de dumping social;

| O. | întrucât Curtea de Justiție a relevat, în hotărârea sa în cauza C-341/05 Laval din 18 decembrie 2007 (19), dreptul de a lansa o acțiune colectivă împotriva unui posibil dumping social și a subliniat că o astfel de acțiune trebuie să fie proporțională, pentru a nu restricționa libertățile fundamentale ale UE, cum ar fi libertatea de a presta servicii; |
| --- | --- |

O.

întrucât Curtea de Justiție a relevat, în hotărârea sa în cauza C-341/05 Laval din 18 decembrie 2007 (19), dreptul de a lansa o acțiune colectivă împotriva unui posibil dumping social și a subliniat că o astfel de acțiune trebuie să fie proporțională, pentru a nu restricționa libertățile fundamentale ale UE, cum ar fi libertatea de a presta servicii;

| P. | întrucât Carta socială europeană ar trebui să fie recunoscută drept expresie a consensului statelor membre în domeniul drepturilor sociale fundamentale; |
| --- | --- |

P.

întrucât Carta socială europeană ar trebui să fie recunoscută drept expresie a consensului statelor membre în domeniul drepturilor sociale fundamentale;

| Q. | întrucât multiplicarea practicilor abuzive și a cazurilor de dumping social slăbesc sprijinul pentru principiul pieței interne și competitivitatea întreprinderilor, în special a IMM-urilor, subminează drepturile lucrătorilor europeni și încrederea în integrarea europeană și determină caracterul esențial al realizării unei convergențe sociale adevărate; întrucât serviciile din domeniul agriculturii, al clădirilor, al construcțiilor, al cateringului și alimentației, al transporturilor, al sănătății și al îngrijirii, precum și serviciile interne sunt principalele sectoare vizate; |
| --- | --- |

Q.

întrucât multiplicarea practicilor abuzive și a cazurilor de dumping social slăbesc sprijinul pentru principiul pieței interne și competitivitatea întreprinderilor, în special a IMM-urilor, subminează drepturile lucrătorilor europeni și încrederea în integrarea europeană și determină caracterul esențial al realizării unei convergențe sociale adevărate; întrucât serviciile din domeniul agriculturii, al clădirilor, al construcțiilor, al cateringului și alimentației, al transporturilor, al sănătății și al îngrijirii, precum și serviciile interne sunt principalele sectoare vizate;

| R. | întrucât principiul egalității de tratament al lucrătorilor în cadrul Uniunii Europene și cel al convergenței sociale esențiale pe piața unică sunt importante; întrucât articolul 45 din TFUE prevede că libera circulație a lucrătorilor UE implică eliminarea oricărei discriminări pe motiv de naționalitate între lucrătorii statelor membre, în ceea ce privește încadrarea în muncă, remunerarea și celelalte condiții de muncă și de angajare; |
| --- | --- |

R.

întrucât principiul egalității de tratament al lucrătorilor în cadrul Uniunii Europene și cel al convergenței sociale esențiale pe piața unică sunt importante; întrucât articolul 45 din TFUE prevede că libera circulație a lucrătorilor UE implică eliminarea oricărei discriminări pe motiv de naționalitate între lucrătorii statelor membre, în ceea ce privește încadrarea în muncă, remunerarea și celelalte condiții de muncă și de angajare;

| S. | întrucât dumpingul, fie că este social, fiscal sau de mediu, contravine valorilor europene, deoarece pune în pericol protecția drepturilor cetățenilor europeni (20); |
| --- | --- |

S.

întrucât dumpingul, fie că este social, fiscal sau de mediu, contravine valorilor europene, deoarece pune în pericol protecția drepturilor cetățenilor europeni (20);

| T. | întrucât marea majoritate a statelor membre nu a transpus încă Directiva 2014/67/UE, deși termenul limită de transpunere a fost stabilit pentru 18 iunie 2016; întrucât este important să se evalueze impactul punerii în aplicare a directivei respective după ce aceasta va fi transpusă în toate statele membre, pentru a determina impactul său real asupra combaterii diverselor forme de fraudă identificate cu privire la regimul detașării lucrătorilor și la protejarea lucrătorilor detașați; |
| --- | --- |

T.

întrucât marea majoritate a statelor membre nu a transpus încă Directiva 2014/67/UE, deși termenul limită de transpunere a fost stabilit pentru 18 iunie 2016; întrucât este important să se evalueze impactul punerii în aplicare a directivei respective după ce aceasta va fi transpusă în toate statele membre, pentru a determina impactul său real asupra combaterii diverselor forme de fraudă identificate cu privire la regimul detașării lucrătorilor și la protejarea lucrătorilor detașați;

| U. | întrucât lucrătorii detașați reprezintă aproximativ 0,7 % din întreaga forță de muncă a UE (21); |
| --- | --- |

U.

întrucât lucrătorii detașați reprezintă aproximativ 0,7 % din întreaga forță de muncă a UE (21);

| V. | întrucât numărul lucrătorilor detașați în cadrul Uniunii se ridică la 1,92 milioane, în principal în sectorul construcțiilor (43,7 % dintre toți lucrătorii detașați), precum și în sectoarele serviciilor, transporturilor, comunicațiilor și agriculturii; |
| --- | --- |

V.

întrucât numărul lucrătorilor detașați în cadrul Uniunii se ridică la 1,92 milioane, în principal în sectorul construcțiilor (43,7 % dintre toți lucrătorii detașați), precum și în sectoarele serviciilor, transporturilor, comunicațiilor și agriculturii;

| W. | întrucât libera circulație a persoanelor este indispensabilă proiectului european, dar, în același timp, reprezintă o cerință prealabilă pentru atingerea obiectivelor de coeziune economică, socială și teritorială pentru a înregistra o competitivitate solidă și durabilă în ansamblul statelor membre; |
| --- | --- |

W.

întrucât libera circulație a persoanelor este indispensabilă proiectului european, dar, în același timp, reprezintă o cerință prealabilă pentru atingerea obiectivelor de coeziune economică, socială și teritorială pentru a înregistra o competitivitate solidă și durabilă în ansamblul statelor membre;

| X. | întrucât Curtea de Justiție a relevat, în hotărârea sa în cauza C-396/13, că Directiva 96/71/CE are ca scop, pe de o parte, asigurarea concurenței loiale între întreprinderile naționale și cele care prestează servicii transnaționale și, pe de altă parte, asigurarea aplicării în cazul lucrătorilor detașați a unui set central de norme imperative privind protecția minimă asigurată de statul membru gazdă; |
| --- | --- |

X.

întrucât Curtea de Justiție a relevat, în hotărârea sa în cauza C-396/13, că Directiva 96/71/CE are ca scop, pe de o parte, asigurarea concurenței loiale între întreprinderile naționale și cele care prestează servicii transnaționale și, pe de altă parte, asigurarea aplicării în cazul lucrătorilor detașați a unui set central de norme imperative privind protecția minimă asigurată de statul membru gazdă;

| Y. | întrucât detașarea lucrătorilor ar trebui să faciliteze schimbul de competențe și de experiențe profesionale, și nu să reprezinte o sursă de dumping social; |
| --- | --- |

Y.

întrucât detașarea lucrătorilor ar trebui să faciliteze schimbul de competențe și de experiențe profesionale, și nu să reprezinte o sursă de dumping social;

| Z. | întrucât federațiile patronale și sindicale europene pot juca un rol important în lupta împotriva dumpingului social; |
| --- | --- |

Z.

întrucât federațiile patronale și sindicale europene pot juca un rol important în lupta împotriva dumpingului social;

| AA. | întrucât s-a luat angajamentul de a nu crește sarcina financiară pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

AA.

întrucât s-a luat angajamentul de a nu crește sarcina financiară pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri;

| AB. | întrucât stabilirea salariilor ține de competența statelor membre; |
| --- | --- |

AB.

întrucât stabilirea salariilor ține de competența statelor membre;

| AC. | întrucât Curtea de Justiție a relevat, în hotărârea sa în cauza C-396/13, că statul membru gazdă are competența de a stabili salariul minim și modul de calcul și de evaluare a criteriilor aplicabile; |
| --- | --- |

AC.

întrucât Curtea de Justiție a relevat, în hotărârea sa în cauza C-396/13, că statul membru gazdă are competența de a stabili salariul minim și modul de calcul și de evaluare a criteriilor aplicabile;

| AD. | întrucât președintele Comisiei a declarat că „aceeași muncă desfășurată în același loc ar trebui să fie remunerată în același mod” (22). întrucât este necesară clarificarea din punct de vedere juridic a acestei declarații și a aplicării sale, |
| --- | --- |

AD.

întrucât președintele Comisiei a declarat că „aceeași muncă desfășurată în același loc ar trebui să fie remunerată în același mod” (22). întrucât este necesară clarificarea din punct de vedere juridic a acestei declarații și a aplicării sale,

I.   
  Întărirea controalelor și a coordonării dintre statele membre și de către acestea

| 1. | consideră că, deși nu există o definiție universală recunoscută juridic a conceptului de dumping social, acesta acoperă o gamă largă de practici abuzive în mod intenționat și implică eludarea legislației europene și naționale existente (inclusiv a legilor și a acordurilor colective universal aplicabile), care permit dezvoltarea unei concurențe inechitabile prin reducerea la minimum în mod ilegal a cheltuielilor de operare și a celor cu personalul și care conduc la încălcări ale drepturilor lucrătorilor și la exploatarea acestora; consideră că consecințele acestor practici și situații poate avea un impact în următoarele trei dimensiuni principale:






  — | aspectele economice: utilizarea, de către anumiți actori economici, a practicilor ilegale, cum ar fi munca nedeclarată sau practicile abuzive, precum activitățile profesionale false, poate conduce la denaturări majore ale pieței, care afectează întreprinderile de bună credință, în special IMM-urile; |
| --- | --- | --- |

1.

—

aspectele economice: utilizarea, de către anumiți actori economici, a practicilor ilegale, cum ar fi munca nedeclarată sau practicile abuzive, precum activitățile profesionale false, poate conduce la denaturări majore ale pieței, care afectează întreprinderile de bună credință, în special IMM-urile;

| — | aspectele sociale: dumpingul social ar putea conduce la o situație în care lucrătorii ar fi discriminați și tratați inechitabil în UE și ar putea fi privați de exercitarea efectivă a drepturilor lor sociale și de muncă, inclusiv în ceea ce privește remunerația și protecția socială; |
| --- | --- |

—

aspectele sociale: dumpingul social ar putea conduce la o situație în care lucrătorii ar fi discriminați și tratați inechitabil în UE și ar putea fi privați de exercitarea efectivă a drepturilor lor sociale și de muncă, inclusiv în ceea ce privește remunerația și protecția socială;

| — | aspectele financiare și bugetare: neplata contribuțiilor sociale și a taxelor datorate ca urmare a dumpingului social reprezintă o amenințare la adresa sustenabilității financiare a sistemelor de securitate socială și a finanțelor publice ale statelor membre; |
| --- | --- |

—

aspectele financiare și bugetare: neplata contribuțiilor sociale și a taxelor datorate ca urmare a dumpingului social reprezintă o amenințare la adresa sustenabilității financiare a sistemelor de securitate socială și a finanțelor publice ale statelor membre;

| 2. | consideră că este crucial să se asigure condiții de concurență echitabile și concurența loială pe întreg teritoriul UE, precum și să se elimine dumpingul social; subliniază că inspectoratele de muncă și/sau partenerii sociali joacă un rol esențial în ceea ce privește asigurarea respectării drepturilor lucrătorilor, definirea unei remunerații decente în conformitate cu legislația și practicile statelor membre și acordarea de consultanță și îndrumare angajatorilor; subliniază că 28 de state membre au ratificat Convenția OIM nr. 81 privind inspecția muncii și solicită statelor membre să garanteze punerea în aplicare a dispozițiilor acesteia; invită Comisia să sprijine statele membre să creeze inspectorate de muncă eficiente și eficace și să elaboreze o recomandare întemeiată pe Convenția OIM nr. 81 privind inspecția muncii pentru a se asigura respectarea standardelor de muncă și protecția lucrătorilor, care să includă dispoziții referitoare la timpul de lucru, siguranță și sănătate; reamintește rolul important jucat de partenerii sociali pentru a asigura respectarea legislației existente; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită statele membre să îmbunătățească eficiența și să asigure un nivel adecvat al personalului și al resurselor puse la dispoziția organismelor lor de control (inclusiv inspectoratelor sociale și/sau de muncă, agențiilor și birourilor de legătură), inclusiv pentru interpretare și traducere, printre altele prin realizarea de schimburi de cele mai bune practici; îndeamnă statele membre să asigure existența a cel puțin un inspector de muncă pentru fiecare 10 000 de lucrători, astfel cum recomandă OIM, și să se asigure că aceștia sunt echipați în mod adecvat pentru a asigura aplicarea legislației europene în domeniul liberei circulații a lucrătorilor și a serviciilor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită statele membre să îmbunătățească cooperarea transfrontalieră între serviciile de inspecție și schimbul electronic de informații și de date, pentru a stabili controale mai eficiente pentru a combate și a preveni frauda socială, activitățile profesionale independente false și munca nedeclarată, recunoscând în același timp importanța protecției datelor, și în vederea unei cooperări obligatorii și a unei asistențe reciproce între statele membre; încurajează statele membre să elaboreze programe de formare continuă la scară europeană pentru inspectori, pentru a identifica noile tehnici de eludare a normelor și pentru a stabili o cooperare transfrontalieră; recunoaște activitatea Comisiei pentru finanțarea programelor de învățare reciprocă pentru inspectorii de muncă din statele membre; subliniază că este important ca inspectoratelor naționale ale forțelor de muncă și/sau partenerilor sociali să li se asigure accesul la toate locurile de muncă și adresele efective furnizate de angajator, în cazul în care acest lucru este permis de legislația națională și respectând în mod corespunzător viața privată, dat fiind că aceasta este o condiție prealabilă pentru a le permite să își desfășoare activitatea și să verifice dacă există cazuri de dumping social; recomandă Comisiei să ia în considerare transformarea proiectelor privind eurodetașarea într-o platformă permanentă de schimb, de formare comună și de colaborare pentru inspectorii de muncă (și funcționarii publici ai birourilor de legătură pentru lucrătorii detașați) responsabili pentru control și monitorizare, care să fie inclusă în platforma europeană împotriva muncii nedeclarate sau care să lucreze în coordonare cu aceasta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încurajează statele membre să creeze, după caz, grupuri operative bilaterale ad-hoc și, atunci când este necesar, un grup operativ multilateral care să includă autoritățile naționale competente și inspectori de muncă, pentru a efectua, cu acordul tuturor statelor membre în cauză, controale transfrontaliere la fața locului, în conformitate cu dreptul intern al statului membru în care au loc controalele, în cazuri în care se suspectează existența dumpingului social, a muncii în condiții ilegale sau a fraudei, precum și pentru identificarea societăților de tip „cutie poștală”, a agențiilor de recrutare frauduloase și a încălcărilor normelor care conduc la exploatarea lucrătorilor; subliniază că aceste grupuri operative ar putea să lucreze în coordonare cu platforma europeană împotriva muncii nedeclarate și cu Comitetul inspectorilor de muncă principali pentru limitarea sarcinii financiare aferente și că acestea ar putea crea o rețea a serviciilor naționale de inspecție socială care să promoveze schimbul de informații; consideră, de asemenea, că un rol esențial pentru eliminarea dumpingului social și asigurarea concurenței loiale pe piața unică îl are buna colaborare dintre autoritățile naționale și partenerii sociali; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită Comisia și statele membre să asigure o aplicare mai eficientă a legislației existente și să consolideze cooperarea dintre entitățile statelor membre responsabile cu inspecțiile de muncă, în special cu inspecțiile de muncă transfrontaliere; salută lansarea platformei europene împotriva muncii nedeclarate și obiectivele acesteia pentru intensificarea cooperării în materie de prevenire și combatere a muncii nedeclarate; speră ca această platformă să ajute la identificarea și combaterea cauzelor care stau la baza încălcării dreptului național și al UE în materie de muncă și a prevederilor UE privind libera circulație a lucrătorilor, libertatea de stabilire și libertatea de a presta servicii; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază necesitatea de a completa măsurile luate împotriva încălcărilor drepturilor sociale prin combaterea fraudei fiscale și a evaziunii fiscale, pentru a garanta o concurență loială și condiții de concurență echitabilă pentru întreprinderi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ia act de faptul că nedeclararea sau neregulile privind declararea figurează printre cele mai frecvente practici de eludare a normelor privind detașarea; recomandă ca, în cazul detașării, să fie obligatorie în toate statele membre depunerea unei declarații, cel târziu la începerea prestării de servicii, și ca aceste declarații să fie înregistrate într-un registru european pentru facilitarea consultării lor, favorizarea coordonării între statele membre și limitarea incertitudinii juridice existente cauzate de diferențele de procedură și de documente de la un stat la altul; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că autoritățile competente din statul membru-gazdă, împreună cu cele din statul de origine, ar trebui să fie în măsură să verifice fiabilitatea formularului A1 în caz de îndoieli grave cu privire la autenticitatea detașării; invită grupul de lucru administrativ ad-hoc pentru formularul A1 să-și intensifice eforturile prin îmbunătățirea fiabilității formularelor A1 și să exploreze posibilitatea de a facilita supravegherea prin colectarea formularelor A1 într-un sistem digital unic; invită Comisia și statele membre să adopte toate măsurile necesare pentru a asigura că schimbul electronic de informații în materie de securitate socială (EESSI) este pe deplin operațional, este folosit de toate statele membre și adaptat nevoilor IMM-urilor; subliniază că accesul îmbunătățit la informații pentru lucrători, angajatori și inspectorii de muncă, de exemplu printr-un site web național unic, reprezintă unul dintre instrumentele esențiale pentru combaterea încălcărilor normelor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită statele membre să ratifice și să pună în aplicare Convenția OIM nr. 189 privind lucrătorii casnici; invită statele membre să instituie cadre juridice care să permită angajarea legală a lucrătorilor și îngrijitorilor interni, pentru a garanta securitatea juridică pentru angajatori și condiții echitabile de ocupare a forței de muncă și condiții decente de muncă pentru lucrători; invită Comisia și statele membre să evalueze termenii și condițiile de angajare a lucrătorilor casnici și, dacă este necesar, să prezinte recomandări de îmbunătățire în conformitate cu tratatele actuale [în special articolul 153 alineatul (1) din TFUE], inclusiv formarea adecvată și furnizarea de informații privind drepturile și obligațiile acestei categorii de lucrători; |
| --- | --- |

10.

| 11. | observă că, în anumite sectoare, femeile sunt cele mai afectate de dumpingul social, în special în sectorul serviciilor de menaj și de îngrijire (mai ales îngrijirea la domiciliu); invită Comisia ca, în cooperare cu statele membre, să evalueze toate situațiile în care femeile se confruntă cu dumpingul social și cel salarial sau în care efectuează muncă nedeclarată, precum și legislația națională existentă în acest domeniu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită statele membre să consolideze cooperarea transnațională și locală între instituțiile publice, sindicate și ONG-uri, cu scopul de a aborda problemele adesea foarte complexe cu care se confruntă lucrătorii migranți și de a lua în considerare condițiile de muncă, precum și alte elemente legate de calitatea vieții, inclusiv starea de sănătate generală, incluziunea socială și locuința; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază importanța dispozițiilor Directivei 2014/67/UE privind aplicarea, la nivel transfrontalier, a unor sancțiuni administrative financiare și/sau a unor amenzi, care vor contribui la eliminarea încălcărilor legislației; consideră că autoritățile competente ar trebui să fie în măsură să impună sancțiuni eficace, proporționale și disuasive, inclusiv posibilitatea de a suspenda prestarea de servicii în cazul unor încălcări grave ale legislației privind detașarea sau ale convențiilor colective aplicabile; consideră că cuantumul acestor amenzi ar trebui să funcționeze ca un factor de descurajare și că ar trebui îmbunătățită furnizarea de informații IMM-urilor cu privire la legislația aplicabilă în materie de detașare; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită statelor membre să îmbunătățească considerabil schimbul de informații în materie de securitate socială cu privire la lucrătorii detașați, pentru consolidarea aplicării legislației în vigoare; reamintește apelul său către Comisie de a analiza beneficiile și caracterul oportun al introducerii unui card de securitate socială european, securizat, sau a unui alt document electronic la nivelul UE, pe care ar putea fi stocate toate datele necesare pentru verificarea statutului de securitate socială al purtătorului în funcție de relațiile sale de muncă (23), precum și informațiile necesare asociate cu detașările respectivului lucrător, în strictă conformitate cu respectarea normelor de protecție a datelor, mai ales în cazul prelucrării de date cu caracter personal și delicat; subliniază, totuși, că această prevedere nu trebuie să restricționeze sau să submineze în vreun fel dreptul autorităților și al partenerilor sociali din țările gazdă să examineze și să efectueze controale și verificări cu privire la conținutul de date de pe o astfel de carte, în conformitate cu dreptul național și practicile naționale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită stabilirea unui repertoriu european al întreprinderilor, inclusiv cele de tip „cutie poștală”, identificate pentru încălcări grave ale legislației sociale și ale dreptului muncii european (cu avertizarea prealabilă a respectivelor întreprinderi), repertoriu ce va putea fi consultat doar de autoritățile de inspecție a muncii competente; solicită să nu se permită acestor întreprinderi accesul la contracte publice, la subvenții publice sau la fonduri UE pentru o perioadă determinată; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită UE și statele membre să coopereze la nivel transfrontalier pentru schimbul de informații privind aplicarea legislației, să acorde autorităților de monitorizare un acces optimizat la datele înregistrate în registrele electronice ale statelor membre și în Registrul european al întreprinderilor de transport rutier (ERRU) și să consolideze lista de încălcări care conduc la pierderea bunei reputații a operatorilor de transport rutier, prin includerea actelor de nerespectare a legislației UE aplicabile; subliniază că răspunderea pentru încălcarea normelor trebuie să revină celor care dau ordine angajaților; |
| --- | --- |

16.

II.   
  Eliminarea lacunelor în materie de reglementare pentru a asigura aplicarea dreptului muncii și dreptului social la nivel național și european și abordarea principiului egalității de tratament și nediscriminării

| 17. | invită Comisia să adopte măsuri pentru a elimina deficiențele identificate în normele actuale, pentru a combate în mod eficace dumpingul social și frauda socială și fiscală; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia să monitorizeze cu atenție punerea în aplicare a Directivei 2014/67/UE și eficacitatea platformei împotriva muncii nedeclarate de a combate societățile de tip „cutie poștală” prin generalizarea principiului conform căruia fiecare societate ar trebui să aibă un sediu social principal și prin asigurarea faptului că, în cazurile prestării gratuite de servicii cu lucrători detașați, fiecare furnizor de servicii implicat ar trebui să desfășoare o activitate „autentică” în statul membru de stabilire și, prin urmare, să fie o întreprindere autentică; reamintește importanța existenței unei „activități substanțiale” a întreprinderilor în statul membru de origine drept element esențial pentru calificarea detașării; reamintește că Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale a PE a respins propunerea de directivă privind societățile comerciale cu răspundere limitată cu asociat unic, deoarece unele dintre dispozițiile propuse ar putea facilita crearea unor entități care prestează activități sociale și economice fictive, care nu respectă obligațiile convenționale și legale și care conduc la pierderea unor venituri fiscale în valoare de miliarde de euro; invită Comisia să analizeze posibilitatea propunerii unui registru transparent și accesibil pentru toate societățile de la nivelul UE și a utilizării obligatorii a EESSI; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Comisia să publice un nou raport cu privire la progresele statelor membre în ceea ce privește îmbunătățirile care trebuie aduse administrațiilor și sistemelor fiscale naționale, pentru a aborda frauda fiscală, în conformitate cu propunerea de comunicare a Comisiei intitulată „Un plan de acțiune în vederea consolidării luptei împotriva fraudei și a evaziunii fiscale” (COM(2012)0722), |
| --- | --- |

19.

| 20. | ia act de faptul că Directiva 96/71/CE se referă doar la articolele 64 și 74 din TFUE referitoare la libertatea de prestare a serviciilor și la libertatea de stabilire, în timp ce unul dintre principalele scopuri ale directivei este protejarea lucrătorilor; reamintește, de altfel, importanța articolelor 151 și 153 din TFUE care stabilesc pentru UE și statele sale membre obiective privind promovarea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă, o protecție socială adecvată, promovarea dialogului social și combaterea excluziunii; |
| --- | --- |

20.

| 21. | recunoaște riscurile legate de lanțurile de subcontractare lungi; reamintește că statele membre pot înființa, după consultarea partenerilor sociali relevanți, mecanisme de răspundere solidară la nivel național care să se aplice întreprinderilor locale și străine, pentru a le da lucrătorilor locali și străini posibilitatea de a-și exercita drepturile; reamintește că Directiva 2014/67/UE a confirmat această posibilitate; invită Comisia să monitorizeze atent punerea în aplicare a obligației impuse statelor membre de această directivă, care prevede măsuri conform cărora, în sectorul construcțiilor, lucrătorii detașați din lanțurile de subcontractare pot să atribuie responsabilitatea respectării drepturilor lor contractantului al cărui subcontractant direct este angajatorul lor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | constată problemele legate de Directiva 96/71/CE și de aplicarea sa; subliniază importanța soluționării acestor probleme pentru asigurarea unor condiții de muncă echitabile, a respectării drepturilor lucrătorilor și a unor condiții de concurență echitabile pentru societățile care detașează lucrători și pentru cele locale din țara-gazdă, ceea ce constituie un aspect deosebit de important pentru IMM-uri; solicită punerea în aplicare la timp a Directivei 2014/67/UE; ia act de propunerea Comisiei de revizuire a Directivei 96/71/CE prin includerea unei limitări a perioadelor de detașare, introducerea unor dispoziții privind remunerarea și definirea termenilor și condițiilor de încadrare în muncă, astfel încât să se asigure respectarea principiului egalității de tratament și interzicerea oricărei discriminări pe bază de naționalitate, așa cum sunt consacrate în legislația UE încă de la adoptarea tratatelor fondatoare; insistă asupra faptului că normele privind detașarea ar trebui să fie clare, proporționale și justificate; subliniază necesitatea de a respecta convențiile colective și sistemele de relații industriale din țara-gazdă; |
| --- | --- |

22.

Lucrătorii mobili: combaterea dumpingului social în domeniul transporturilor

| 23. | solicită intensificarea monitorizării aplicării normelor privind timpul de lucru și de odihnă în sectorul transportului rutier; solicită îmbunătățirea dispozitivelor de monitorizare și introducerea rapidă a tahografelor inteligente pentru uz profesional, în vederea unei aplicări corecte, eficiente și nediscriminatorii a legislației existente de către statele membre, fără crearea unor complicații birocratice inutile; solicită Comisiei să analizeze posibilitatea creării unui „fișier electronic integrat al operatorilor” pentru toți operatorii cu licență comunitară, cu scopul de a reuni toate informațiile relevante referitoare la transportator, vehicul și șofer colectate în timpul controalelor rutiere; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită intensificarea controalelor privind respectarea timpului de lucru, a perioadelor de rezervă, de conducere și de odihnă în toate sectoarele relevante, cum ar fi în construcții, alimentație publică, medicină, transport, precum și sancționarea încălcărilor grave; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia să analizeze posibilitatea creării unei Agenții Europene pentru Transportul Rutier, care să asigure implementarea adecvată a legislației UE și să promoveze standardizarea și cooperarea între toate statele membre în sectorul transportului rutier; |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicită Comisiei să coordoneze și să consolideze cooperarea dintre autoritățile naționale în ceea ce privește legislația în domeniul transportului rutier, inclusiv prin schimburi de informații și alte acțiuni de susținere a aplicării legislației și de asigurare a unor condiții de concurență echitabile pentru operatori; ia act de faptul că asigurarea aplicării legislației în acest domeniu este în primul rând responsabilitatea statelor membre; invită insistent statele membre să coopereze mai strâns cu Euro Contrôle Route și cu Organizația Europeană a Poliției Rutiere (TISPOL), pentru a îmbunătăți aplicarea legislației UE în domeniul transportului rutier în Europa, printr-o aplicare egală și corectă a acesteia; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită Comisiei să aplice în mod colectiv personalului mobil din sectorul transportului rutier articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 593/2008 (Regulamentul Roma I), astfel cum a fost interpretat în hotărârea Curții de Justiție pronunțată în cauza Koelzsch [C-29/10, Hotărârea Curții (Marea Cameră)] din 15 martie 2011; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită Comisiei și statelor membre să facă schimb de opinii pentru a clarifica dispozițiile relevante care permit să se facă distincție între salariați și lucrători independenți în vederea combaterii „activității independente false” și solicită Comisiei să propună recomandări specifice bazate pe elemente care să indice existența unor relații de muncă conform Recomandării nr. 198 a OIM privind relațiile de muncă, fără a-i discrimina însă pe lucrătorii independenți autentici care au puțini clienți; subliniază nevoia de a monitoriza statutul profesional al lucrătorilor precum piloții de linie și mecanicii de locomotivă și relația lor de muncă cu întreprinderile pentru care își desfășoară activitatea; subliniază că problema activității independente false are consecințe importante în ceea ce privește protecția socială a lucrătorilor și siguranța și poate avea efecte asupra concurenței loiale; |
| --- | --- |

28.

| 29. | respinge orice liberalizare suplimentară a cabotajului până la consolidarea punerii în aplicare a actualului cadru juridic; încurajează Comisia să propună norme îmbunătățite, pentru a ameliora aplicarea lor și a facilita monitorizarea; solicită Comisiei să modifice Directiva 92/106/CEE privind transporturile combinate (24), pentru a elimina practicile neloiale, și solicită măsuri suplimentare pentru a asigura respectarea legislației sociale în privința transportului combinat; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită statele membre care au un sistem de taxare rutieră să pună datele astfel colectate la dispoziția autorităților de monitorizare pentru evaluare, astfel încât operațiunile de cabotaj să poată fi analizate într-un mod mai eficient; |
| --- | --- |

30.

| 31. | recomandă ca, în cazul achizițiilor sau al transferurilor de proprietate asupra societăților, să fie stabilite în mod clar cerințele a căror aplicabilitate subzistă în noile contracte, în sensul Directivei 2001/23/CE (25) privind drepturile lucrătorilor în cazul transferului de întreprinderi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită îmbunătățirea Regulamentului (CE) nr. 1008/2008 pentru a asigura aplicarea obligatorie a legislației naționale în domeniul muncii pentru companiile aeriene cu baze operaționale în UE și pentru a îmbunătăți definiția și concepția asupra termenului de „sediu principal al activității”, precum și în contextul coordonării sistemelor de securitate socială și a dreptului muncii, pentru alinierea definiției „bazei de reședință” a membrilor echipajului, conform Regulamentului (UE) nr. 83/2014 (26) și Regulamentului (UE) nr. 465/2012 (27); |
| --- | --- |

32.

| 33. | solicită insistent Comisiei și statelor membre, având în vedere Regulamentul privind Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA) și alte acte legislative relevante, să promoveze contractele de muncă directe ca model standard și să limiteze folosirea contractelor de muncă atipice; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită protejarea drepturilor sociale ale personalului navigant și de cabină; |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită statelor membre să își revizuiască legislația pentru a se asigura că toate contractele din sectorul aviației asigură locuri de muncă de calitate și condiții bune de lucru; consideră că precaritatea condițiilor de muncă constituie un factor agravant al riscurilor în materie de securitate; subliniază că competitivitatea nu ar trebui să fie prețul pentru care se „renunță” la protecția socială a lucrătorilor și la calitatea serviciilor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că dimensiunea socială a Strategiei în materie de aviație pentru Europa publicate de Comisie la 7 decembrie 2015 ar trebui consolidată, deoarece condițiile de ocupare a forței de muncă de calitate și condițiile bune de lucru sunt direct legate de păstrarea securității și a siguranței atât pentru pasageri, cât și pentru personal; subliniază, în plus, că este necesar ca atât Comisia, cât și statele membre să monitorizeze și să asigure punerea corespunzătoare în aplicare a legislației naționale sociale și a contractelor colective de companiile aeriene care au baze operaționale pe teritoriul UE; reamintește, în această privință, legătura dintre standardele sociale și de mediu, calitatea serviciilor și siguranță; recunoaște importanța asigurării unei instruiri minime pentru personalul de întreținere în sectoarele aviației civile; solicită Comisiei să propună o revizuire a Regulamentului (CE) nr. 868/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 aprilie 2004 privind protecția împotriva subvenționării și practicilor tarifare neloiale ale țărilor nemembre, care cauzează prejudicii operatorilor de transport aerian comunitari prin furnizarea de servicii aeriene similare (28) și să analizeze cauzele care stau la baza neaplicării acestuia; invită Comisia și statele membre să revizuiască reglementările referitoare la formarea inițială și la acordarea de licențe echipajelor în vederea eliminării deficiențelor care conduc la exploatarea piloților, cum ar fi contractele de tipul „pay to fly” („plătește ca să zbori”); |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Comisia să examineze posibilitatea unei propuneri suplimentare privind condițiile de lucru aplicabile în industria navală, inclusiv cu privire la echipajele vaselor; |
| --- | --- |

37.

| 38. | consideră că, în sectorul maritim, Comisia ar trebui să asigure aplicarea completă a legislației sociale, inclusiv a Convenției din 2006 privind munca în domeniul maritim; invită Comisia și statele membre să reflecte asupra unor măsuri care să încurajeze recrutarea și păstrarea marinarilor calificați stabiliți în Europa; |
| --- | --- |

38.

Anticiparea provocărilor legate de digitizarea economiei

| 39. | reamintește că este important să se combine dezvoltarea economiei digitale și a economiei colaborative cu protecția lucrătorilor din acest sector nou, unde practicile de lucru mai flexibile pot genera forme de ocupare a forței de muncă cu standarde inferioare în ceea ce privește securitatea socială, timpul de lucru, locul de desfășurare a activității, formarea, participarea lucrătorilor și garantarea locului de muncă; subliniază că libertatea de asociere și dreptul la negociere colectivă trebuie să se aplice în contextul acestor noi forme de ocupare a forței de muncă, în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale a UE și cu practicile naționale; subliniază că statele membre trebuie să își adapteze legislațiile la economia digitală și economia colaborativă și solicită Comisiei, statelor membre și partenerilor sociali să evalueze rapid dispozițiile legislației europene aplicabile în acest sector și, dacă este nevoie, să elaboreze propuneri pentru reglementarea economiei digitale, partajate și colaborative pentru a asigura o concurență loială și protejarea drepturilor lucrătorilor; |
| --- | --- |

39.

| 40. | constată faptul că digitizarea are un impact esențial asupra piețelor muncii din UE; subliniază că, pe de o parte, digitizarea poate genera noi modele de afaceri și noi locuri de muncă (în special pentru lucrătorii cu înalte calificări, dar și pentru lucrătorii cu competențe reduse), dar că, pe de altă parte, poate, de asemenea, să genereze forme nesigure de ocupare a forței de muncă; subliniază că Strategia privind piața unică digitală trebuie să includă și dimensiunea socială, pentru a folosi pe deplin potențialul conex de ocupare a forței de muncă și de creștere, asigurând totodată un nivel ridicat de protecție a locurilor de muncă; invită Comisia să modeleze piața unică digitală într-un mod echitabil și durabil din punct de vedere social; consideră că sistemele de protecție socială existente ar trebui să fie adaptate la nevoile lucrătorilor în economia digitală și colaborativă, pentru a le garanta o protecție socială adecvată lucrătorilor în cauză; |
| --- | --- |

40.

| 41. | reamintește că în unele sectoare economice, cum ar fi agricultura, orele de lucru variază în funcție de constrângerile sezoniere; |
| --- | --- |

41.

III.   
  Către convergența socială în sens ascendent

| 42. | subliniază că drepturile fundamentale primează; invită Comisia și statele membre să sprijine și să consolideze dialogul social, care joacă un rol central în garantarea unor condiții de muncă de nivel înalt; subliniază că legislația muncii și standardele ridicate în domeniul social joacă un rol central în reechilibrarea economiilor, sprijinirea veniturilor și încurajarea investițiilor în capacitate; subliniază, în acest context, că legislația UE și documentele privind politicile trebuie să respecte drepturile și libertățile sindicatelor, convențiile colective și egalitatea de tratament pentru lucrători; |
| --- | --- |

42.

| 43. | invită Comisia să adopte măsuri specifice pentru a ajuta femeile afectate de dumpingul social prin mobilizarea tuturor politicilor generale și a măsurilor pentru realizarea egalității, luând în considerare inegalitățile din contractele de muncă și segregarea de pe piața muncii care se dovedesc a fi persistente, acest lucru fiind reflectat printr-un decalaj salarial semnificativ și constant între femei și bărbați; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază că, în Europa, inegalitățile se accentuează, ceea ce subminează atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 privind sărăcia și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază importanța punerii în aplicare, pe teritoriul Uniunii și/sau în zona euro, a unor mecanisme economice, fiscale și sociale care să îmbunătățească nivelurile de trai ale cetățenilor Uniunii prin reducerea dezechilibrelor economice și sociale; îndeamnă, în plus, Comisia, să țină seama de avizele de ordin social, pentru a crește protecția lucrătorilor prin intermediul convergenței; |
| --- | --- |

45.

| 46. | reamintește de angajamentul Comisiei de a stabili un pilon al drepturilor sociale și subliniază că este nevoie de o convergență socială în sens ascendent pentru a atinge obiectivele stabilite la articolul 151 din TFUE; subliniază că stabilirea unor criterii pentru compararea diferitelor sisteme sociale naționale nu poate constitui un astfel de pilon, ci poate fi doar un cadru analitic preliminar; subliniază că adoptarea unui pilon al drepturilor sociale nu ar trebui să conducă la reducerea standardelor de muncă și sociale existente; |
| --- | --- |

46.

| 47. | constată că în statele membre există diferențe între nivelul contribuțiilor la asigurările sociale ale angajaților și nivelul contribuțiilor angajatorilor; solicită Comisiei să evalueze impactul economic și social al acestor diferențe în contextul pieței unice; |
| --- | --- |

47.

| 48. | consideră că niște salarii care să le permită lucrătorilor un trai decent sunt importante pentru coeziunea socială și pentru menținerea unei economii productive; solicită respectarea și promovarea negocierii colective; recomandă, de asemenea, instituirea unor niveluri minime de salarizare sub forma unui salariu minim național, după caz, respectând în mod corespunzător practicile fiecărui stat membru și după consultarea partenerilor sociali, având drept obiectiv atingerea în mod treptat a cel puțin 60 % din salariul mediu național în cauză, dacă este posibil, pentru a evita diferențele de remunerare excesive, a sprijini cererea globală și redresarea economică și a susține convergența socială în sens ascendent; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ia act de valoarea potențială a stabilizatorilor automați; subliniază că este nevoie ca acești stabilizatori să fie însoțiți de politici eficiente de ocupare a forței de muncă având ca scop principal crearea de locuri de muncă de calitate; |
| --- | --- |

49.

| 50. | invită Comisia ca, împreună cu statele membre, să analizeze nevoia de a adopta acțiuni la nivelul UE pentru a soluționa diferite aspecte ale externalizării, printre care extinderea responsabilității solidare de-a lungul lanțului de subcontractare; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că toți subcontractanții, printre care agențiile de muncă temporară care trimit de cele mai multe ori femei în alte state membre pentru activități casnice și de îngrijire la domiciliu, trebuie să își asume responsabilitatea în caz de neplată a salariilor, a contribuțiilor la asigurările sociale, a asigurărilor împotriva accidentelor și a indemnizațiilor în caz de boală și accident; subliniază că subcontractanții trebuie să aibă, de asemenea, posibilitatea de a ajuta angajații în caz de maltratare și abuz din partea clienților, precum și cu repatrierea; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită Comisia să examineze posibilitatea înființării unui instrument prin care întreprinderile să poată fi supuse unei obligații de diligență mai mari pentru care pot fi răspunzătoare, în ceea ce privește atât filialele, cât și subcontractanții lor care își desfășoară activitatea într-o țară terță, pentru a preveni încălcări ale drepturilor omului, acte de corupție, vătămări corporale sau daune ambientale grave și încălcarea convențiilor OIM; |
| --- | --- |

52.

| 53. | consideră că Directiva 96/71/CE și normele de coordonare a sistemelor de securitate socială trebuie să se aplice încadrării în muncă a lucrătorilor detașați dintr-o țară terță, pe baza reglementării în temeiul Modului 4 al OMC și în cadrul acordurilor comerciale, pentru a împiedica un tratament mai favorabil al întreprinderilor și lucrătorilor din țările terțe decât al celor din statele membre; |
| --- | --- |

53.

| 54. | solicită Comisiei, în măsura în care acest lucru este posibil, să ia în considerare recomandările prezentei rezoluții; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază nevoia unei mai bune coordonări a diferitelor politici europene; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  JO L 18, 21.1.1997, p. 1.

(2)  JO L 159, 28.5.2014, p. 11.

(3)  JO L 166, 30.4.2004, p. 1.

(4)  JO L 284, 30.10.2009, p. 1.

(5)  JO L 177, 4.7.2008, p. 6.

(6)  JO L 300, 14.11.2009, p. 72.

(7)  JO L 300, 14.11.2009, p. 51.

(8)  JO L 102, 11.4.2006, p. 1.

(9)  JO L 80, 23.3.2002, p. 35.

(10)  JO L 293, 31.10.2008, p. 3.

(11)  JO L 364, 12.12.1992, p. 7.

(12)  JO L 167, 2.7.1999, p. 33.

(13)  JO L 124, 20.5.2009, p. 30.

(14)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0012.

(15)  JO L 65, 11.3.2016, p. 12.

(16)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2010/working-conditions-industrial-relations/posted-workers-in-the-european-union

(17)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary

(18)  Articolul 31 alineatul (1) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene: „Orice lucrător are dreptul la condiții de muncă care să respecte sănătatea, securitatea și demnitatea sa.”

(19)  EU:C:2007:809

(20)  A se vedea texte adoptate, P8_TA(2015)0252.

(21)  A se vedea Pacolet, Jozef, și De Wispelaere, Frederic, „Posting of workers: Report on A1 portable documents („Detașarea lucrătorilor: raportul Departamentului tematic A1 privind documentele portabile emise în 2012 și 2013”, p. 15. Conform datelor EUROSTAT, în 2013, întreaga forță de muncă din UE s-a ridicat la 243 milioane de persoane (Labour force survey overview 2013 – „Rezumat al anchetei privind forța de muncă pentru 2013”, Eurostat (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Labour_force_survey_overview_2013#Labour_force_in_the_EU)

(22)  https://ec.europa.eu/priorities/sites/beta-political/files/juncker-political-guidelines_en.pdf

(23)  Rezoluția Parlamentului European din 14 ianuarie 2014 privind inspecțiile eficiente la locul de muncă ca strategii de îmbunătățire a condițiilor de muncă în Europa (Texte adoptate, P7_TA(2014)0012).

(24)  Directiva 92/106/CEE a Consiliului din 7 decembrie 1992 privind stabilirea de norme comune pentru anumite tipuri de transporturi combinate de mărfuri între state membre (JO L 368, 17.12.1992, p. 38).

(25)  Directiva 2001/23/CE a Consiliului din 12 martie 2001 privind apropierea legislației statelor membre referitoare la menținerea drepturilor lucrătorilor în cazul transferului de întreprinderi, unități sau părți de întreprinderi sau unități (JO L 82, 22.3.2001, p. 16).

(26)  Regulamentul (UE) nr. 83/2014 al Comisiei din 29 ianuarie 2014 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 965/2012 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative referitoare la operațiunile aeriene în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 28, 31.1.2014, p. 17).

(27)  Regulamentul (UE) nr. 465/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și a Regulamentului (CE) nr. 987/2009 de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 (JO L 149, 8.6.2012, p. 4).

(28)  JO L 162, 30.4.2004, p. 1.

---

Joi, 15 septembrie 2016

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/123 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/123

---

P8_TA(2016)0349

Filipine

Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la Filipine (2016/2880(RSP))

(2018/C 204/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Filipine, în special cea din 8 iunie 2016 (1) referitoare la Acordul-cadru de parteneriat și de cooperare între Uniunea Europeană și Republica Filipine, cea din 14 iunie 2012 (2) și cea din 21 ianuarie 2010 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Filipine, în special cea din 8 iunie 2016 (1) referitoare la Acordul-cadru de parteneriat și de cooperare între Uniunea Europeană și Republica Filipine, cea din 14 iunie 2012 (2) și cea din 21 ianuarie 2010 (3),

| — | având în vedere declarația din 3 septembrie 2016 a purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) cu privire la atacul din Davao; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 3 septembrie 2016 a purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) cu privire la atacul din Davao;

| — | având în vedere relațiile diplomatice dintre Filipine și UE [în acel moment Comunitatea Economică Europeană (CEE)], stabilite la 12 mai 1964 prin numirea ambasadorului Filipinelor la CEE, |
| --- | --- |

—

având în vedere relațiile diplomatice dintre Filipine și UE [în acel moment Comunitatea Economică Europeană (CEE)], stabilite la 12 mai 1964 prin numirea ambasadorului Filipinelor la CEE,

| — | având în vedere statutul Filipinelor de membru fondator al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) ca urmare a semnării Declarației de la Bangkok din 8 august 1967, |
| --- | --- |

—

având în vedere statutul Filipinelor de membru fondator al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) ca urmare a semnării Declarației de la Bangkok din 8 august 1967,

| — | având în vedere Acordul-cadru de parteneriat și cooperare dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Filipinele, pe de altă parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru de parteneriat și cooperare dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Filipinele, pe de altă parte,

| — | având în vedere declarația din 8 iunie 2016 a Secretarului General al ONU privind aparenta aprobare a execuțiilor extrajudiciare, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 8 iunie 2016 a Secretarului General al ONU privind aparenta aprobare a execuțiilor extrajudiciare,

| — | având în vedere declarația din 3 august 2016 a directorului executiv al Oficiului ONU pentru combaterea traficului de droguri și prevenirea criminalității (UNODC) cu privire la situația din Filipine, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 3 august 2016 a directorului executiv al Oficiului ONU pentru combaterea traficului de droguri și prevenirea criminalității (UNODC) cu privire la situația din Filipine,

| — | având în vedere declarația din 4 septembrie 2016 atribuită purtătorului de cuvânt al Secretarului General al ONU referitoare la Filipine, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 4 septembrie 2016 atribuită purtătorului de cuvânt al Secretarului General al ONU referitoare la Filipine,

| — | având în vedere Declarația de presă a Consiliului de Securitate al ONU din 4 septembrie 2016 privind atacul terorist din Filipine, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de presă a Consiliului de Securitate al ONU din 4 septembrie 2016 privind atacul terorist din Filipine,

| — | având în vedere orientările UE în domeniul drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE în domeniul drepturilor omului,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 1966,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Filipinele și UE întrețin de mult timp relații diplomatice, economice, culturale și politice; |
| --- | --- |

A.

întrucât Filipinele și UE întrețin de mult timp relații diplomatice, economice, culturale și politice;

| B. | întrucât democrația, statul de drept, drepturile omului și dialogul cu organizațiile societății civile au constituit întotdeauna o parte importantă în convorbirile bilaterale între UE și Filipine; |
| --- | --- |

B.

întrucât democrația, statul de drept, drepturile omului și dialogul cu organizațiile societății civile au constituit întotdeauna o parte importantă în convorbirile bilaterale între UE și Filipine;

| C. | întrucât provocările uriașe cu care urmează să se confrunte guvernul din Filipine recent ales în ceea ce privește combaterea inegalităților și a corupției, precum și conducerea procesului de pace din această țară; |
| --- | --- |

C.

întrucât provocările uriașe cu care urmează să se confrunte guvernul din Filipine recent ales în ceea ce privește combaterea inegalităților și a corupției, precum și conducerea procesului de pace din această țară;

| D. | întrucât comerțul ilicit cu droguri în Filipine rămâne o preocupare serioasă la nivel național și internațional; întrucât în 2015, potrivit raportului anual al Departamentului de Stat al SUA destinat Congresului, Agenția filipineză de luptă împotriva drogurilor (Philippine Drug Enforcement Agency – PDEA), principala agenție de luptă împotriva drogurilor din țară, a informat că 8 629 de sate sau barangays (aproximativ 20 % din satele din țară) informaseră despre infracțiuni legate de droguri, și întrucât Filipine este considerată a avea cea mai mare rată de utilizare a metamfetaminei din Asia de Est; |
| --- | --- |

D.

întrucât comerțul ilicit cu droguri în Filipine rămâne o preocupare serioasă la nivel național și internațional; întrucât în 2015, potrivit raportului anual al Departamentului de Stat al SUA destinat Congresului, Agenția filipineză de luptă împotriva drogurilor (Philippine Drug Enforcement Agency – PDEA), principala agenție de luptă împotriva drogurilor din țară, a informat că 8 629 de sate sau barangays (aproximativ 20 % din satele din țară) informaseră despre infracțiuni legate de droguri, și întrucât Filipine este considerată a avea cea mai mare rată de utilizare a metamfetaminei din Asia de Est;

| E. | întrucât una dintre principalele caracteristici ale campaniei prezidențiale ale lui Rodrigo Duterte a fost un angajament de a pune capăt criminalității legate de droguri la toate nivelurile în întreaga țară; întrucât, în timpul campaniei sale electorale și în primele zile în funcție, președintele Duterte a îndemnat în mod repetat agențiile de aplicare a legii și publicul să ucidă pe traficanții de droguri suspectați care nu s-au predat, precum și pe consumatorii de droguri; |
| --- | --- |

E.

întrucât una dintre principalele caracteristici ale campaniei prezidențiale ale lui Rodrigo Duterte a fost un angajament de a pune capăt criminalității legate de droguri la toate nivelurile în întreaga țară; întrucât, în timpul campaniei sale electorale și în primele zile în funcție, președintele Duterte a îndemnat în mod repetat agențiile de aplicare a legii și publicul să ucidă pe traficanții de droguri suspectați care nu s-au predat, precum și pe consumatorii de droguri;

| F. | întrucât președintele Duterte a declarat public că nu va urmări penal pe agenții responsabili cu aplicarea legii și pe cetățenii care au ucis traficanți de droguri care s-au opus arestării; |
| --- | --- |

F.

întrucât președintele Duterte a declarat public că nu va urmări penal pe agenții responsabili cu aplicarea legii și pe cetățenii care au ucis traficanți de droguri care s-au opus arestării;

| G. | întrucât, potrivit datelor puse la dispoziție de Poliția națională din Filipine, între 1 iulie și 4 septembrie 2016, poliția a ucis peste o mie de dealeri și consumatori de droguri suspectați și întrucât alte statistici ale poliției atribuie uciderea, în ultimele două luni, a peste 1 000 de presupuși dealeri și consumatori de droguri unor persoane înarmate necunoscute; întrucât, după cum a informat al-Jazeera, peste 15 000 de persoane suspectate de a avea legătură cu drogurile au fost arestate, în principal pe baza unor zvonuri și acuzații formulate de cetățeni, și întrucât aproape 700 000 de persoane s-au predat „în mod voluntar” la poliție și s-au înregistrat pentru a primi tratament în temeiul programului de la Tokhang pentru a evita să ajungă ținta poliției sau a grupurilor de justițiari; |
| --- | --- |

G.

întrucât, potrivit datelor puse la dispoziție de Poliția națională din Filipine, între 1 iulie și 4 septembrie 2016, poliția a ucis peste o mie de dealeri și consumatori de droguri suspectați și întrucât alte statistici ale poliției atribuie uciderea, în ultimele două luni, a peste 1 000 de presupuși dealeri și consumatori de droguri unor persoane înarmate necunoscute; întrucât, după cum a informat al-Jazeera, peste 15 000 de persoane suspectate de a avea legătură cu drogurile au fost arestate, în principal pe baza unor zvonuri și acuzații formulate de cetățeni, și întrucât aproape 700 000 de persoane s-au predat „în mod voluntar” la poliție și s-au înregistrat pentru a primi tratament în temeiul programului de la Tokhang pentru a evita să ajungă ținta poliției sau a grupurilor de justițiari;

| H. | întrucât, la 8 iunie 2016, Secretarul General al ONU, Ban Ki-moon, a deplâns seria de execuții extrajudiciare ca fiind ilegală și constituind o încălcare a drepturilor și libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 8 iunie 2016, Secretarul General al ONU, Ban Ki-moon, a deplâns seria de execuții extrajudiciare ca fiind ilegală și constituind o încălcare a drepturilor și libertăților fundamentale;

| I. | întrucât, la 18 august 2016, raportoarea specială a ONU privind execuțiile extrajudiciare, sumare sau arbitrare, Agnes Callamard și raportorul special al ONU privind dreptul la sănătate, Dainius Pūras, au îndemnat guvernul din Filipine să pună capăt actualului val de execuții și asasinate extrajudiciare ce au loc în contextul unei campanii intensificate împotriva criminalității și a drogurilor care îi vizează pe vânzătorii și pe consumatorii de droguri; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la 18 august 2016, raportoarea specială a ONU privind execuțiile extrajudiciare, sumare sau arbitrare, Agnes Callamard și raportorul special al ONU privind dreptul la sănătate, Dainius Pūras, au îndemnat guvernul din Filipine să pună capăt actualului val de execuții și asasinate extrajudiciare ce au loc în contextul unei campanii intensificate împotriva criminalității și a drogurilor care îi vizează pe vânzătorii și pe consumatorii de droguri;

| J. | întrucât Senatul și Comisia pentru drepturile omului din Filipine au lansat propriile anchete independente cu privire la aceste decese; |
| --- | --- |

J.

întrucât Senatul și Comisia pentru drepturile omului din Filipine au lansat propriile anchete independente cu privire la aceste decese;

| K. | întrucât Filipine se numără printre primele țări din Asia care au abolit pedeapsa cu moartea, mai exact în 1987; întrucât, deși a fost reintrodusă, pedeapsa cu moartea a fost ulterior abolită pentru a doua oară în 2006, în timpul mandatului președintelui Arroyo; întrucât, în timpul campaniei sale electorale, președintele Duterte a solicitat ca aceasta să fie reintrodusă din nou, în special în cazul comercializării de droguri ilegale, și întrucât un proiect de lege este în prezent în curs de examinare în Congres; |
| --- | --- |

K.

întrucât Filipine se numără printre primele țări din Asia care au abolit pedeapsa cu moartea, mai exact în 1987; întrucât, deși a fost reintrodusă, pedeapsa cu moartea a fost ulterior abolită pentru a doua oară în 2006, în timpul mandatului președintelui Arroyo; întrucât, în timpul campaniei sale electorale, președintele Duterte a solicitat ca aceasta să fie reintrodusă din nou, în special în cazul comercializării de droguri ilegale, și întrucât un proiect de lege este în prezent în curs de examinare în Congres;

| L. | întrucât un alt proiect de lege care se află în Congres vizează reducerea vârstei pentru răspunderea penală de la 15 ani la 9; |
| --- | --- |

L.

întrucât un alt proiect de lege care se află în Congres vizează reducerea vârstei pentru răspunderea penală de la 15 ani la 9;

| M. | întrucât, la 2 septembrie 2016, în urma unui atac cu bombă care a avut loc într-o piață din orașul Davao și care a fost revendicat de Abu Sayyaf și afiliații săi, cel puțin 14 persoane și-au pierdut viața și alte 70 au fost rănite; întrucât forțele armate din Filipine continuă o ofensivă militară împotriva militanților Abu Sayyaf afiliați ai ISIL din provincia sudică Sulu; |
| --- | --- |

M.

întrucât, la 2 septembrie 2016, în urma unui atac cu bombă care a avut loc într-o piață din orașul Davao și care a fost revendicat de Abu Sayyaf și afiliații săi, cel puțin 14 persoane și-au pierdut viața și alte 70 au fost rănite; întrucât forțele armate din Filipine continuă o ofensivă militară împotriva militanților Abu Sayyaf afiliați ai ISIL din provincia sudică Sulu;

| N. | întrucât, în urma atacului, guvernul filipinez a declarat „stare de urgență națională din cauza violențelor în afara legii din Mindanao”; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în urma atacului, guvernul filipinez a declarat „stare de urgență națională din cauza violențelor în afara legii din Mindanao”;

| O. | întrucât, la 26 august 2016, sub auspiciile guvernului norvegian, guvernul filipinez și FNDF (Frontul Național Democrat din Filipine) au semnat un acord de încetare a focului pe perioadă nedeterminată, care reprezintă un progres major în cei 47 de ani de război de gherilă în urma căruia, potrivit estimărilor, și-au pierdut viața 40 000 de persoane; |
| --- | --- |

O.

întrucât, la 26 august 2016, sub auspiciile guvernului norvegian, guvernul filipinez și FNDF (Frontul Național Democrat din Filipine) au semnat un acord de încetare a focului pe perioadă nedeterminată, care reprezintă un progres major în cei 47 de ani de război de gherilă în urma căruia, potrivit estimărilor, și-au pierdut viața 40 000 de persoane;

| P. | întrucât Filipine va deține președinția ASEAN în 2017, iar președintele Duterte a anunțat că „în cursul președinției filipineze, vom arăta că ASEAN reprezintă un model de regionalism și un actor global care are drept prioritate interesele cetățenilor săi”, |
| --- | --- |

P.

întrucât Filipine va deține președinția ASEAN în 2017, iar președintele Duterte a anunțat că „în cursul președinției filipineze, vom arăta că ASEAN reprezintă un model de regionalism și un actor global care are drept prioritate interesele cetățenilor săi”,

| 1. | condamnă cu fermitate atacul care a avut loc într-o piață nocturnă din orașul Davao la 2 septembrie 2016 și transmite condoleanțe familiilor victimelor; subliniază că persoanele responsabile pentru aceste crime ar trebui să fie trase la răspundere, dar solicită delegației UE să monitorizeze cu atenție recurgerea la „statul de nedrept”; îndeamnă toate statele ca, în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul dreptului internațional și al rezoluțiilor relevante ale Consiliului de Securitate al ONU, să coopereze în mod activ cu guvernul filipinez și cu toate celelalte autorități competente în acest sens; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă ferm traficul de droguri și abuzul de droguri din Filipine; subliniază că drogurile ilegale reprezintă o amenințare la adresa tinerilor în Filipine și una dintre cele mai grave probleme în societate; |
| --- | --- |

2.

| 3. | înțelege că, în Filipine, milioane de oameni sunt afectați în mod negativ de nivelul ridicat al dependenței de droguri și de consecințele acestui fapt; își exprimă totuși cele mai profunde îngrijorări cu privire la numărul extraordinar de mare de persoane ucise în timpul operațiunilor de poliție, precum și de către grupurile de pază în contextul unei campanii intensificate de combatere a drogurilor și a criminalității care vizează traficanții și consumatorii de droguri și îndeamnă guvernul filipinez să pună capăt actualului val de execuții și asasinate extrajudiciare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută intenția guvernului de a reduce nivelurile ridicate ale criminalității și corupției din țară, dar invită guvernul să adopte politici și programe cuprinzătoare specifice care ar trebui, de asemenea, să includă măsuri de prevenire și reabilitare, fără o concentrare exclusivă pe represiuni violente; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută cu entuziasm inițiativa președintelui Duterte de revigorare a procesului de pace cu Frontul Național Democrat din Filipine (FNDF) și așteaptă cu interes încetarea acestui conflict în viitorul foarte apropiat, având în vedere că, în conformitate cu planul de negociere, este posibil ca într-un an să se ajungă la un acord final pentru încetarea conflictului armat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că măsurile de răspuns la comerțul ilicit de droguri trebuie să fie în deplină conformitate cu obligațiile naționale și internaționale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă autoritățile să asigure respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în conformitate cu standardele internaționale privind drepturile omului și cu instrumentele internaționale ratificate de Filipine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | încurajează autoritățile să inițieze imediat o anchetă cu privire la numărul extrem de ridicat de persoane ucise în timpul operațiunilor de poliție; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ia act de faptul că UNODC se declară pregătit să coopereze în continuare cu Filipine pentru a-i aduce în fața justiției pe traficanții de droguri, cu respectarea garanțiilor juridice adecvate în conformitate cu standardele și normele internaționale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | recomandă punerea în aplicare fără întârziere a unui mecanism național de prevenire a torturii, în conformitate cu Convenția ONU împotriva Torturii și cu protocolul opțional la aceasta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | îndeamnă guvernul filipinez să condamne acțiunile grupurilor de pază și să investigheze responsabilitatea acestora pentru asasinatele care au avut loc; îndeamnă autoritățile filipineze să desfășoare imediat o anchetă riguroasă, eficientă și imparțială pentru a-i identifica pe toți cei responsabili, pentru a-i aduce în fața unui tribunal civil imparțial și competent și pentru a aplica sancțiunile penale prevăzute de lege; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită guvernului filipinez să asigure protecția adecvată a apărătorilor drepturilor omului, a sindicaliștilor și a jurnaliștilor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută angajamentul președintelui Duterte față de programele de reabilitare a utilizatorilor de droguri și solicită UE să sprijine guvernul în eforturile sale de a le oferi utilizatorilor de droguri ajutorul corespunzător pentru a scăpa de dependență, precum și să acorde în continuare sprijin pentru reformarea sistemului de justiție penală din Filipine; |
| --- | --- |

13.

| 14. | recomandă ca Filipine să ratifice fără întârziere Convenția internațională privind protecția tuturor persoanelor împotriva dispariției forțate și să se asigure că disparițiile forțate și execuțiile extrajudiciare constituie infracțiuni în temeiul legislației naționale a Republicii Filipine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | îndeamnă Congresul din Filipine să nu reintroducă pedeapsa cu moartea și să nu reducă vârsta minimă pentru răspunderea penală; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ia act de faptul că, potrivit tuturor dovezilor empirice, pedeapsa cu moartea nu reduce nivelul delincvenței juvenile și ar distruge o realizare importantă a sistemului de justiție din Filipine; |
| --- | --- |

16.

| 17. | îndeamnă UE să utilizeze toate instrumentele disponibile pentru a sprijini guvernul filipinez în ceea ce privește respectarea obligațiilor sale internaționale în domeniul drepturilor omului, în special prin acordul-cadru; |
| --- | --- |

17.

| 18. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor statelor membre, guvernului și parlamentului filipinez, guvernelor statelor membre ale Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și Secretarului General al ONU. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0263.

(2)  JO C 332 E, 15.11.2013, p. 99.

(3)  JO C 305 E, 11.11.2010, p. 11.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/127 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/127

---

P8_TA(2016)0350

Somalia

Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la Somalia (2016/2881(RSP))

(2018/C 204/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Somalia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Somalia,

| — | având în vedere declarațiile purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă cu privire la atacurile din Somalia, din 27 februarie 2016, 2 iunie 2016, 26 iunie 2016, 26 iulie 2016 și 21 august 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă cu privire la atacurile din Somalia, din 27 februarie 2016, 2 iunie 2016, 26 iunie 2016, 26 iulie 2016 și 21 august 2016,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 18 iulie 2016 și 15 februarie 2016, referitoare la Somalia, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 18 iulie 2016 și 15 februarie 2016, referitoare la Somalia,

| — | având în vedere declarația Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini, referitoare la decizia privind un model electoral pentru Somalia în 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini, referitoare la decizia privind un model electoral pentru Somalia în 2016,

| — | având în vedere Noul acord (New Deal Compact), adoptat la 16 septembrie 2013 la Bruxelles, |
| --- | --- |

—

având în vedere Noul acord (New Deal Compact), adoptat la 16 septembrie 2013 la Bruxelles,

| — | având în vedere Strategia UE pentru securitate și dezvoltare în Sahel, din septembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE pentru securitate și dezvoltare în Sahel, din septembrie 2011,

| — | având în vedere raportul ONU privind libertatea de exprimare în Somalia, dat publicității la 4 septembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul ONU privind libertatea de exprimare în Somalia, dat publicității la 4 septembrie 2016,

| — | având în vedere Rezoluția 2297 (2016) a Consiliului de Securitate al ONU, adoptată la 7 iulie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2297 (2016) a Consiliului de Securitate al ONU, adoptată la 7 iulie 2016,

| — | având în vedere rapoartele din 8 ianuarie 2016 și 9 mai 2016 referitoare la Somalia ale Secretarului General al ONU către Consiliul de Securitate al ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele din 8 ianuarie 2016 și 9 mai 2016 referitoare la Somalia ale Secretarului General al ONU către Consiliul de Securitate al ONU,

| — | având în vedere raportul din 13 aprilie 2016 al grupului de lucru al Consiliului ONU pentru Drepturile Omului referitor la evaluarea periodică universală, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 13 aprilie 2016 al grupului de lucru al Consiliului ONU pentru Drepturile Omului referitor la evaluarea periodică universală,

| — | având în vedere condamnarea de către reprezentantul special al Secretarului General al ONU în Somalia, Michael Keating, a atentatului cu bombă asupra unui hotel din Mogadiscio din 30 august 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere condamnarea de către reprezentantul special al Secretarului General al ONU în Somalia, Michael Keating, a atentatului cu bombă asupra unui hotel din Mogadiscio din 30 august 2016,

| — | având în vedere ultima evaluare periodică universală privind Somalia înaintea Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din ianuarie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere ultima evaluare periodică universală privind Somalia înaintea Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din ianuarie 2016,

| — | având în vedere apelul la ajutor pentru combaterea utilizării dispozitivelor explozive improvizate (IED) în Somalia, din 2 septembrie 2016, al Misiunii Uniunii Africane în Somalia (AMISOM), |
| --- | --- |

—

având în vedere apelul la ajutor pentru combaterea utilizării dispozitivelor explozive improvizate (IED) în Somalia, din 2 septembrie 2016, al Misiunii Uniunii Africane în Somalia (AMISOM),

| — | având în vedere declarația din 26 iulie 2016 a AMISOM de condamnare a atacurilor teroriste din Mogadiscio, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 26 iulie 2016 a AMISOM de condamnare a atacurilor teroriste din Mogadiscio,

| — | având în vedere declarația reprezentantului special al președintelui Comisiei Uniunii Africane (SRCC) pentru Somalia, ambasadorul Francisco Caetano Madeira, din 30 august 2016, prin care felicită forțele de securitate somaleze în contextul atacului asupra unui hotel din Mogadiscio, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația reprezentantului special al președintelui Comisiei Uniunii Africane (SRCC) pentru Somalia, ambasadorul Francisco Caetano Madeira, din 30 august 2016, prin care felicită forțele de securitate somaleze în contextul atacului asupra unui hotel din Mogadiscio,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou dintre ACP și UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou dintre ACP și UE,

| — | având în vedere Comunicarea Consiliului pentru pace și securitate al Uniunii Africane în cadrul celei de-a 455-a reuniune a sa din 2 septembrie 2014 privind prevenirea și combaterea terorismului și a extremismului violent în Africa, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Consiliului pentru pace și securitate al Uniunii Africane în cadrul celei de-a 455-a reuniune a sa din 2 septembrie 2014 privind prevenirea și combaterea terorismului și a extremismului violent în Africa,

| — | având în vedere mandatul Comisiei africane pentru drepturile omului și ale popoarelor de a promova și a proteja drepturile omului și ale popoarelor în virtutea Cartei africane a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere mandatul Comisiei africane pentru drepturile omului și ale popoarelor de a promova și a proteja drepturile omului și ale popoarelor în virtutea Cartei africane a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere Convenția Organizației Unității Africane privind prevenirea și combaterea terorismului, adoptată în 1999, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Unității Africane privind prevenirea și combaterea terorismului, adoptată în 1999,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Somalia, după două decenii de război civil, de lipsă a controlului statal și de terorism, se află într-o perioadă de tranziție crucială; întrucât, începând din 2012, când a fost instalat un nou guvern susținut la nivel internațional, Somalia se îndreaptă încet către stabilitate, dar noile autorități se confruntă în continuare cu provocări din partea insurgenților Al-Shabab afiliați grupării Al-Qaeda; |
| --- | --- |

A.

întrucât Somalia, după două decenii de război civil, de lipsă a controlului statal și de terorism, se află într-o perioadă de tranziție crucială; întrucât, începând din 2012, când a fost instalat un nou guvern susținut la nivel internațional, Somalia se îndreaptă încet către stabilitate, dar noile autorități se confruntă în continuare cu provocări din partea insurgenților Al-Shabab afiliați grupării Al-Qaeda;

| B. | întrucât, deși au fost respectate de către guvernul somalez angajamente pozitive și evoluții în materie de politici, cum ar fi crearea unei comisii naționale independente pentru drepturile omului, insecuritatea și rivalitățile politice interne continuă să îngreuneze realizarea de progrese concrete privind reforma justiției și a sectorului securității; |
| --- | --- |

B.

întrucât, deși au fost respectate de către guvernul somalez angajamente pozitive și evoluții în materie de politici, cum ar fi crearea unei comisii naționale independente pentru drepturile omului, insecuritatea și rivalitățile politice interne continuă să îngreuneze realizarea de progrese concrete privind reforma justiției și a sectorului securității;

| C. | întrucât, în absența unui sistem judiciar civil funcțional, guvernul somalez se bazează pe instanțele militare pentru judecarea și condamnarea civililor, fapt care nu garantează drepturile inculpaților civili; întrucât Agenția națională pentru informații și securitate (NISA) beneficiază de competențe extinse de investigare, aceasta nedispunând în prezent de un mandat pentru asigurarea respectării legii, fapt care duce la încălcări semnificative ale drepturilor referitoare la garanțiile procedurale ale persoanelor aflate în detenția NISA; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în absența unui sistem judiciar civil funcțional, guvernul somalez se bazează pe instanțele militare pentru judecarea și condamnarea civililor, fapt care nu garantează drepturile inculpaților civili; întrucât Agenția națională pentru informații și securitate (NISA) beneficiază de competențe extinse de investigare, aceasta nedispunând în prezent de un mandat pentru asigurarea respectării legii, fapt care duce la încălcări semnificative ale drepturilor referitoare la garanțiile procedurale ale persoanelor aflate în detenția NISA;

| D. | întrucât poporul somalez se confruntă cu dificultăți și suferă consecințele atacurilor barbare continue ale șefilor grupărilor armate și ale teroriștilor; întrucât, la 30 august 2016, cel puțin 10 persoane, soldați și civili, au fost uciși în Mogadiscio, lângă palatul prezidențial; întrucât, la 26 iulie 2016, un atac al grupării Al-Shabab a vizat baza Uniunii Africane din Mogadiscio, ucigând cel puțin 13 persoane, inclusiv personal al ONU, iar în lunile anterioare au fost raportate alte atacuri cu mortiere, în care au fost ucise peste 100 de persoane; întrucât Al-Shabab este, de asemenea, activă în continuare în țara vecină, Kenya, unde comite periodic atacuri teroriste; |
| --- | --- |

D.

întrucât poporul somalez se confruntă cu dificultăți și suferă consecințele atacurilor barbare continue ale șefilor grupărilor armate și ale teroriștilor; întrucât, la 30 august 2016, cel puțin 10 persoane, soldați și civili, au fost uciși în Mogadiscio, lângă palatul prezidențial; întrucât, la 26 iulie 2016, un atac al grupării Al-Shabab a vizat baza Uniunii Africane din Mogadiscio, ucigând cel puțin 13 persoane, inclusiv personal al ONU, iar în lunile anterioare au fost raportate alte atacuri cu mortiere, în care au fost ucise peste 100 de persoane; întrucât Al-Shabab este, de asemenea, activă în continuare în țara vecină, Kenya, unde comite periodic atacuri teroriste;

| E. | întrucât AMISOM, misiunea Uniunii Africane de menținere a păcii, formată din 22 000 de soldați, are, printre altele, mandatul de a reduce amenințarea reprezentată de Al-Shabab și alte grupuri armate ale opoziției, de a asigura securitatea pentru a permite procesul politic la toate nivelurile, precum și eforturile de stabilizare, reconcilierea și consolidarea păcii în Somalia, precum și de a permite predarea treptată de către AMISOM a responsabilităților în materie de securitate către forțele de securitate somaleze, fapt care depinde de capacitățile acestora; întrucât mandatul AMISOM a fost prelungit până la 31 mai 2017, acțiune salutată de Parlament; |
| --- | --- |

E.

întrucât AMISOM, misiunea Uniunii Africane de menținere a păcii, formată din 22 000 de soldați, are, printre altele, mandatul de a reduce amenințarea reprezentată de Al-Shabab și alte grupuri armate ale opoziției, de a asigura securitatea pentru a permite procesul politic la toate nivelurile, precum și eforturile de stabilizare, reconcilierea și consolidarea păcii în Somalia, precum și de a permite predarea treptată de către AMISOM a responsabilităților în materie de securitate către forțele de securitate somaleze, fapt care depinde de capacitățile acestora; întrucât mandatul AMISOM a fost prelungit până la 31 mai 2017, acțiune salutată de Parlament;

| F. | întrucât Uganda, care are cea mai mare contribuție în ceea ce privește efectivele militare, a anunțat că va retrage peste 6 000 din soldații săi din Somalia până la sfârșitul anului 2017; întrucât Uniunea Africană și-a comunicat planurile de a retrage integral forțele până la sfârșitul anului 2020, afirmând că responsabilitățile în materie de securitate vor fi transferate treptat către armata somaleză, începând din 2018; |
| --- | --- |

F.

întrucât Uganda, care are cea mai mare contribuție în ceea ce privește efectivele militare, a anunțat că va retrage peste 6 000 din soldații săi din Somalia până la sfârșitul anului 2017; întrucât Uniunea Africană și-a comunicat planurile de a retrage integral forțele până la sfârșitul anului 2020, afirmând că responsabilitățile în materie de securitate vor fi transferate treptat către armata somaleză, începând din 2018;

| G. | întrucât forțele AMISOM au fost acuzate în repetate rânduri de încălcări grave ale drepturilor omului, inclusiv de ucideri aleatorii și, în unele cazuri, de exploatare și abuzuri sexuale; |
| --- | --- |

G.

întrucât forțele AMISOM au fost acuzate în repetate rânduri de încălcări grave ale drepturilor omului, inclusiv de ucideri aleatorii și, în unele cazuri, de exploatare și abuzuri sexuale;

| H. | întrucât viitorul proces electoral din Somalia reprezintă o etapă esențială pentru poporul somalez și va avea implicații pe termen lung în ceea ce privește securitatea, stabilitatea și dezvoltarea Somaliei și a întregii regiuni; |
| --- | --- |

H.

întrucât viitorul proces electoral din Somalia reprezintă o etapă esențială pentru poporul somalez și va avea implicații pe termen lung în ceea ce privește securitatea, stabilitatea și dezvoltarea Somaliei și a întregii regiuni;

| I. | întrucât scrutinul pentru alegerea membrilor Camerei Superioare a Parlamentului Federal al Somaliei ar trebui să aibă loc la 25 septembrie 2016, iar scrutinul pentru alegerea membrilor Camerei Poporului a Parlamentului Federal al Somaliei între 24 septembrie și 10 octombrie 2016; întrucât președintele ar trebui ales de ambele camere la 30 octombrie 2016; |
| --- | --- |

I.

întrucât scrutinul pentru alegerea membrilor Camerei Superioare a Parlamentului Federal al Somaliei ar trebui să aibă loc la 25 septembrie 2016, iar scrutinul pentru alegerea membrilor Camerei Poporului a Parlamentului Federal al Somaliei între 24 septembrie și 10 octombrie 2016; întrucât președintele ar trebui ales de ambele camere la 30 octombrie 2016;

| J. | întrucât procesul electoral va fi esențial pentru organizarea de alegeri democratice universale în 2020 de către Comisia electorală națională independentă; |
| --- | --- |

J.

întrucât procesul electoral va fi esențial pentru organizarea de alegeri democratice universale în 2020 de către Comisia electorală națională independentă;

| K. | întrucât Omar Mohamed Abdulle, președintele Echipei federale de implementare electorală indirectă (FIEIT), a confirmat încă o dată că procesul electoral din 2016 va avea loc la timp și va fi transparent și credibil; |
| --- | --- |

K.

întrucât Omar Mohamed Abdulle, președintele Echipei federale de implementare electorală indirectă (FIEIT), a confirmat încă o dată că procesul electoral din 2016 va avea loc la timp și va fi transparent și credibil;

| L. | întrucât libertatea de exprimare, care joacă un rol central în procesul de construire a unui stat democratic, este în continuare foarte limitată; întrucât un raport recent al ONU privind libertatea de exprimare în Somalia prezintă contextul dificil cu care continuă să se confrunte jurnaliștii, apărătorii drepturilor omului și liderii politici, incluzând asasinate, săvârșite cel mai adesea de al-Shabab, arestări, intimidare și închiderea canalelor mass-media critice; întrucât autoritățile rareori investighează aceste cazuri sau îi urmăresc penal pe făptuitori; |
| --- | --- |

L.

întrucât libertatea de exprimare, care joacă un rol central în procesul de construire a unui stat democratic, este în continuare foarte limitată; întrucât un raport recent al ONU privind libertatea de exprimare în Somalia prezintă contextul dificil cu care continuă să se confrunte jurnaliștii, apărătorii drepturilor omului și liderii politici, incluzând asasinate, săvârșite cel mai adesea de al-Shabab, arestări, intimidare și închiderea canalelor mass-media critice; întrucât autoritățile rareori investighează aceste cazuri sau îi urmăresc penal pe făptuitori;

| M. | întrucât Agenția națională pentru informații și securitate (NISA) beneficiază de competențe extinse de investigare, aceasta nedispunând în prezent de un mandat pentru asigurarea respectării legii, fapt care duce la încălcări semnificative ale drepturilor referitoare la garanțiile procedurale ale persoanelor aflate în detenția NISA; |
| --- | --- |

M.

întrucât Agenția națională pentru informații și securitate (NISA) beneficiază de competențe extinse de investigare, aceasta nedispunând în prezent de un mandat pentru asigurarea respectării legii, fapt care duce la încălcări semnificative ale drepturilor referitoare la garanțiile procedurale ale persoanelor aflate în detenția NISA;

| N. | întrucât, potrivit raportului ONU, pot fi identificate 120 de cazuri de arestări și detenții arbitrare ale persoanelor care lucrează în mass-media între ianuarie 2014 și iulie 2016; întrucât, din ianuarie 2015, doar zece dintre cei 48 de jurnaliști și lucrători în mass-media arestați au fost aduși în fața unei instanțe judecătorești; |
| --- | --- |

N.

întrucât, potrivit raportului ONU, pot fi identificate 120 de cazuri de arestări și detenții arbitrare ale persoanelor care lucrează în mass-media între ianuarie 2014 și iulie 2016; întrucât, din ianuarie 2015, doar zece dintre cei 48 de jurnaliști și lucrători în mass-media arestați au fost aduși în fața unei instanțe judecătorești;

| O. | întrucât Somalia este în continuare una dintre țările cu cea mai semnificativă comunitate de persoane strămutate la nivel mondial, atât din punctul de vedere al numărului, cât și al duratei, 1,1 milioane de persoane fiind strămutate intern, incluzând aproximativ 400 000 de persoane care locuiesc numai în Mogadiscio, și aproape 1 milion de refugiați trăind în regiunea Cornului Africii; întrucât, doar în luna iulie 2016, Înaltul Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați (UNHCR) a raportat că evacuările forțate și nesiguranța cauzată de ofensiva militară aflată în desfășurare au dus la strămutarea a aproape 28 000 de noi persoane; |
| --- | --- |

O.

întrucât Somalia este în continuare una dintre țările cu cea mai semnificativă comunitate de persoane strămutate la nivel mondial, atât din punctul de vedere al numărului, cât și al duratei, 1,1 milioane de persoane fiind strămutate intern, incluzând aproximativ 400 000 de persoane care locuiesc numai în Mogadiscio, și aproape 1 milion de refugiați trăind în regiunea Cornului Africii; întrucât, doar în luna iulie 2016, Înaltul Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați (UNHCR) a raportat că evacuările forțate și nesiguranța cauzată de ofensiva militară aflată în desfășurare au dus la strămutarea a aproape 28 000 de noi persoane;

| P. | întrucât în taberele din Kenya se află 420 000 de refugiați somalezi, 350 000 fiind în tabăra de la Dadaab, iar guvernele din Somalia și Kenya și UNHCR au convenit să faciliteze întoarcerea voluntară a 10 000 de refugiați în Somalia, în zone eliberate de sub controlul grupării Al-Shabab; întrucât guvernul kenyan a declarat în mai 2016 că tabăra de refugiați de la Dadaab din nord-estul Kenyei se va închide până la sfârșitul anului; |
| --- | --- |

P.

întrucât în taberele din Kenya se află 420 000 de refugiați somalezi, 350 000 fiind în tabăra de la Dadaab, iar guvernele din Somalia și Kenya și UNHCR au convenit să faciliteze întoarcerea voluntară a 10 000 de refugiați în Somalia, în zone eliberate de sub controlul grupării Al-Shabab; întrucât guvernul kenyan a declarat în mai 2016 că tabăra de refugiați de la Dadaab din nord-estul Kenyei se va închide până la sfârșitul anului;

| Q. | întrucât copiii sunt în continuare uciși, deținuți în mod arbitrar și recrutați în forțele armate, în pofida faptului că Somalia a ratificat Convenția ONU cu privire la drepturile copilului în ianuarie 2015 și a aprobat Declarația privind școlile sigure în noiembrie 2015, angajându-se să ia măsuri concrete pentru a proteja elevii și instituțiile de învățământ; |
| --- | --- |

Q.

întrucât copiii sunt în continuare uciși, deținuți în mod arbitrar și recrutați în forțele armate, în pofida faptului că Somalia a ratificat Convenția ONU cu privire la drepturile copilului în ianuarie 2015 și a aprobat Declarația privind școlile sigure în noiembrie 2015, angajându-se să ia măsuri concrete pentru a proteja elevii și instituțiile de învățământ;

| R. | întrucât UE a furnizat 286 milioane EUR prin Fondul european de dezvoltare (2014-2020), punând accentul pe implementarea „acordului”, și anume pe consolidarea statului și a păcii, pe securitatea alimentară, pe reziliență și pe educație; întrucât UE s-a angajat, de asemenea, să sprijine AMISOM prin intermediul Instrumentului financiar pentru pace în Africa, |
| --- | --- |

R.

întrucât UE a furnizat 286 milioane EUR prin Fondul european de dezvoltare (2014-2020), punând accentul pe implementarea „acordului”, și anume pe consolidarea statului și a păcii, pe securitatea alimentară, pe reziliență și pe educație; întrucât UE s-a angajat, de asemenea, să sprijine AMISOM prin intermediul Instrumentului financiar pentru pace în Africa,

| 1. | își exprimă profunda compasiune față de victimele recentelor atacuri teroriste din Somalia și solidaritatea cu familiile lor și își exprimă regretul profund pentru pierderile de vieți omenești; în același timp, condamnă cu fermitate autorii acestor atacuri, atribuite grupului de insurgenți Al-Shabab; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită consolidarea arhitecturii securității interne și protejarea populației, precum și un sprijin suplimentar din partea comunității internaționale pentru AMISON și pentru guvernul somalez în eforturile lor de a consolida pacea și stabilitatea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că stabilitatea și pacea durabilă pot fi realizate numai prin incluziunea socială, dezvoltarea durabilă și buna guvernanță bazată pe principiile democratice și statul de drept, în care demnitatea și drepturile omului sunt respectate pe deplin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | afirmă necesitatea unui dialog amplu între sectoarele sociale ale țării, inclusiv clanuri și triburi care compun națiunea Somaliei, pentru a permite înțelegerea reciprocă și pentru a crea un consens pentru o pace stabilă și de durată; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută aprobarea de către guvern și liderii regionali a unei noi politici de securitate națională și face apel la guvern să accelereze punerea în aplicare a acesteia, având în vedere amenințarea pe care Al-Shabab continuă să o reprezinte; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită UE și partenerii săi internaționali să își mențină angajamentul ferm de a coopera cu Somalia pentru construirea unor instituții legitime și a unui sector de securitate aparținând somalezilor, pentru combaterea terorismului și pentru asigurarea protecției tuturor persoanelor; subliniază că acest aspect este esențial pentru dezvoltarea constructivă a Somaliei și pentru securitatea din regiune; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Uniunea Africană (UA) să se asigure că toate țările care contribuie cu trupe fac schimb de informații cu CCTARC (AMISOM celulă de urmărire, analiză și reacție pentru victimele civile) în ceea ce privește rapoartele sau anchetele privind victimele din rândul civililor provocate de către țările care contribuie cu trupe, precum și că aceste informații sunt transmise către ONU, în conformitate cu Rezoluția Consiliului de Securitate al ONU nr. 2297 (2016), și introduse în planurile operaționale AMISOM; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită guvernul și UE, ca parte a activităților sale destinate statului de drept în Somalia, să se asigure că NISA este reglementată cu mecanisme eficiente de supraveghere și să consolideze expertiza tehnică a Departamentului pentru Anchete Penale al Somaliei (CID) pentru a efectua anchete minuțioase, eficiente și cu respectarea drepturilor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută ancheta UA privind acuzațiile de violență sexuală comise de trupele AMISOM, solicită punerea deplină în aplicare a recomandărilor din raport și, în conformitate cu Rezoluția Consiliului de Securitate al ONU nr. 2272 (2016), îndeamnă Uniunea Africană și țările care contribuie cu trupe să se asigure că acuzațiile sunt investigate cu atenție și în mod corespunzător și că cei responsabili sunt aduși în fața justiției; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită o mai bună monitorizare și consolidarea capacităților de către UE pentru a asigura tragerea la răspundere pentru abuzurile comise de AMISOM, în special având în vedere faptul că UE asigură cea mai mare parte a fondurilor care îi sunt alocate; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază progresul încurajator înregistrat după anul 2012 în direcția unor alegeri deschise tuturor și a unui guvern responsabil; salută decizia Forumului Național de Conducere de a promova înființarea și înregistrarea unor partide politice în următorii doi ani, în perspectiva alegerilor din 2020, pe baza principiului „o persoană, un vot”, precum și încercarea de a reconstrui instituții de stat și adoptarea de noi legi importante privind partidele politice și privind crearea unei comisii independente naționale pentru drepturile omului; salută deciziile adoptate în vederea creșterii reprezentării femeilor; subliniază importanța majoră a unui proces electoral credibil, favorabil incluziunii, transparent și responsabil în asigurarea legitimității necesare pentru conducerea aleasă; |
| --- | --- |

11.

| 12. | recunoaște contribuțiile pozitive pe care Biroul de asistență al Organizației Națiunilor Unite în Somalia (UNSOS) le-a adus în sprijinirea succeselor obținute de misiunea AMISOM și Misiunea ONU de asistență din Somalia (UNSOM), asigurând personal militar, resurse financiare și materiale pentru a garanta protecția populației civile din Somalia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | îndeamnă armata națională somaleză și AMISOM să ia toate măsurile necesare pentru a împiedica orice tentativă din partea grupului insurgent militant Al-Shabab de a perturba viitorul proces electoral; subliniază că asigurarea securității procesului electoral ar trebui să fie prioritatea absolută; |
| --- | --- |

13.

| 14. | condamnă recrutarea și folosirea copiilor de către forțele de securitate ca soldați și ca informatori, inclusiv utilizarea copiilor-soldați capturați sau dezertori; solicită guvernului somalez să pună capăt acestei practici; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pledează pentru măsuri mai ferme pentru protecția copiilor afectați de conflictele armate și de recrutare și folosiți de către forțele armate și alte grupări; îndeamnă autoritățile să trateze copiii suspectați de asociere cu Al-Shabab în principal ca victime și să ia în considerare interesul superior al copilului și standardele internaționale de protecție ca principii directoare; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reamintește că nu există securitate fără dezvoltare sau dezvoltare fără securitate; solicită o mai mare coerență între acțiunile de dezvoltare și de securitate, pentru consolidarea atât a programelor de promovare a dezvoltării economice și sociale, cât și a celor pentru combaterea subdezvoltării și a cauzelor și bazelor terorismului; reamintește necesitatea de a oferi servicii de bază și sprijin persoanelor eliberate, în special pentru a asigura reintegrarea durabilă a refugiaților care se întorc în țară; subliniază necesitatea de a accelera procesul de consolidare a structurii administrative a statului somalez și a instituțiilor care prestează astfel de servicii; |
| --- | --- |

16.

| 17. | îndeamnă țările gazdă pentru refugiații din Somalia să rămână realiste cu privire la situația securității în zone extinse din Somalia, atunci când trimit refugiați înapoi către Somalia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la atacurile împotriva organizațiilor umanitare din Somalia; reiterează importanța esențială a asigurării de asistență umanitară, în conformitate cu principiile independenței și neutralității, persoanelor aflate în dificultate; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reamintește că libertatea de exprimare joacă un rol central în construirea unui stat democratic, mai ales în perioadele de transformări politice; solicită guvernului somalez să modifice Codul penal, noua lege privind mass-media și alte dispoziții, pentru a le aduce în conformitate cu obligațiile internaționale ale Somaliei în ceea ce privește dreptul la libertatea de exprimare și a mass-mediei; |
| --- | --- |

19.

| 20. | condamnă cu fermitate numeroasele asasinate și arestări și intimidarea pe scară largă, închiderea mijloacelor de informare critice, confiscarea echipamentelor și blocarea site-urilor de internet; solicită luarea de măsuri urgente de către autoritățile somaleze pentru a se asigura că toate încălcările dreptului la libertatea de exprimare sunt pe deplin investigate și că infractorii sunt aduși în fața justiției; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felicită UNSOM și Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului pentru publicarea raportului din 4 septembrie 2016 privind dreptul la libertatea de exprimare în Somalia, acesta fiind primul raport public în domeniul drepturilor omului al ONU privind Somalia; solicită ONU să publice mai multe rapoarte; |
| --- | --- |

21.

| 22. | îndeamnă autoritățile să adopte și să pună în aplicare cadre juridice adecvate și să efectueze reformele judiciare necesare pentru a răspunde nevoii cetățenilor pentru justiție și protecție, deoarece impunitatea nu poate fi tolerată; |
| --- | --- |

22.

| 23. | își exprimă îngrijorarea cu privire la creșterea numărului de evacuări forțate ale persoanelor strămutate din infrastructurile publice și private în principalele orașe din Somalia; reamintește că aceste expulzări trebuie să respecte cadrele naționale și internaționale relevante; solicită guvernului federal somalez și tuturor părțile implicate să găsească soluții concrete și durabile la problemele persoanelor strămutate; solicită guvernului somalez să creeze, cu sprijinul partenerilor săi, condițiile pentru întoarcerea voluntară cu demnitate a refugiaților, de îndată ce situația securității din țară permite acest lucru; |
| --- | --- |

23.

| 24. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Uniunii Africane, Președintelui, Primului ministru și Parlamentului Somaliei, Secretarului General al ONU, Consiliului de Securitate ONU, Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, precum și Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE. |
| --- | --- |

24.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/132 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/132

---

P8_TA(2016)0351

Zimbabwe

Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la Zimbabwe (2016/2882(RSP))

(2018/C 204/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Zimbabwe,

| — | având în vedere declarația locală a UE privind violența din 12 iulie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația locală a UE privind violența din 12 iulie 2016,

| — | având în vedere declarația locală a UE privind răpirea lui Itai Dzamara din 9 martie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația locală a UE privind răpirea lui Itai Dzamara din 9 martie 2016,

| — | având în vedere Decizia 2016/220/PESC a Consiliului din 15 februarie 2016 de modificare a Deciziei 2011/101/PESC privind măsuri restrictive împotriva Zimbabwe (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2016/220/PESC a Consiliului din 15 februarie 2016 de modificare a Deciziei 2011/101/PESC privind măsuri restrictive împotriva Zimbabwe (1),

| — | având în vedere acordul politic global semnat în 2008 de către principalele trei partide politice, și anume ZANU PF, MDC-T și MDC, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul politic global semnat în 2008 de către principalele trei partide politice, și anume ZANU PF, MDC-T și MDC,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din iunie 1981, ratificată de Republica Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din iunie 1981, ratificată de Republica Zimbabwe,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din decembrie 1948,

| — | având în vedere Constituția Republicii Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Republicii Zimbabwe,

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou; |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou;

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât poporul Republicii Zimbabwe a suferit timp de mulți ani sub un regim autoritar condus de Președintele Mugabe, care se menține la putere prin corupție, violență, fraudarea alegerilor și un aparat de securitate brutal; întrucât poporul Republicii Zimbabwe nu a cunoscut libertatea adevărată de zeci de ani, iar multe persoane sub vârsta de treizeci de ani au trăit, astfel, doar în sărăcie și represiune violentă; |
| --- | --- |

A.

întrucât poporul Republicii Zimbabwe a suferit timp de mulți ani sub un regim autoritar condus de Președintele Mugabe, care se menține la putere prin corupție, violență, fraudarea alegerilor și un aparat de securitate brutal; întrucât poporul Republicii Zimbabwe nu a cunoscut libertatea adevărată de zeci de ani, iar multe persoane sub vârsta de treizeci de ani au trăit, astfel, doar în sărăcie și represiune violentă;

| B. | întrucât tulburările se întețesc din nou în Republica Zimbabwe, care este asaltată de crize, pe un fundal de criză de lichiditate, șomaj extins, corupție a sectorului public și eforturi ale autorităților în vederea suprimării libertății de expresie și a opoziției politice; întrucât diversele grupuri se poziționează acum, așteptând sosirea unei ere post-Mugabe; |
| --- | --- |

B.

întrucât tulburările se întețesc din nou în Republica Zimbabwe, care este asaltată de crize, pe un fundal de criză de lichiditate, șomaj extins, corupție a sectorului public și eforturi ale autorităților în vederea suprimării libertății de expresie și a opoziției politice; întrucât diversele grupuri se poziționează acum, așteptând sosirea unei ere post-Mugabe;

| C. | întrucât, după căderea guvernului de coaliție din 2013, munca depusă de Tendai Biti pentru stabilizarea economiei și creșterea veniturilor guvernului a fost distrusă prin revenirea la sistemul de patronaj și cleptocrație și la o stare de teamă; întrucât Zimbabwe trece acum prin cea mai dificilă criză economică de la hiperinflația din 2008; întrucât guvernul se află, practic, în stare de faliment; |
| --- | --- |

C.

întrucât, după căderea guvernului de coaliție din 2013, munca depusă de Tendai Biti pentru stabilizarea economiei și creșterea veniturilor guvernului a fost distrusă prin revenirea la sistemul de patronaj și cleptocrație și la o stare de teamă; întrucât Zimbabwe trece acum prin cea mai dificilă criză economică de la hiperinflația din 2008; întrucât guvernul se află, practic, în stare de faliment;

| D. | întrucât, după luna mai 2016, mii de protestatari – comercianți informali, tineri șomeri și, acum, profesioniști – au ieșit pe străzi într-o serie de centre urbane din întreaga Republică Zimbabwe pentru a protesta împotriva pierderii de locuri de muncă, a șomajului în masă și a incapacității guvernului de a răspunde așteptărilor economice minime ale persoanelor, și anume o piață a forței de muncă care să asigure locuri de muncă, plata la timp a celor angajați la stat, o monedă stabilă de încredere și un regim de prețuri abordabile; întrucât doar armata este plătită regulat și într-o monedă care să aibă valoare; |
| --- | --- |

D.

întrucât, după luna mai 2016, mii de protestatari – comercianți informali, tineri șomeri și, acum, profesioniști – au ieșit pe străzi într-o serie de centre urbane din întreaga Republică Zimbabwe pentru a protesta împotriva pierderii de locuri de muncă, a șomajului în masă și a incapacității guvernului de a răspunde așteptărilor economice minime ale persoanelor, și anume o piață a forței de muncă care să asigure locuri de muncă, plata la timp a celor angajați la stat, o monedă stabilă de încredere și un regim de prețuri abordabile; întrucât doar armata este plătită regulat și într-o monedă care să aibă valoare;

| E. | întrucât mișcarea de protest condusă de clericul Evan Mawarire, folosind drept hashtag #ThisFlag, a primit sprijin din partea bisericilor și a clasei mijlocii, care până atunci avea tendința de a nu se amesteca în politica străzii; |
| --- | --- |

E.

întrucât mișcarea de protest condusă de clericul Evan Mawarire, folosind drept hashtag #ThisFlag, a primit sprijin din partea bisericilor și a clasei mijlocii, care până atunci avea tendința de a nu se amesteca în politica străzii;

| F. | întrucât, la 6 iulie 2016, mișcarea de opoziție #ThisFlag a chemat lumea la o zi națională de „stat deoparte” pentru a protesta împotriva faptului că guvernul nu ia măsuri împotriva corupției, impunității și sărăciei; întrucât acest lucru a determinat închiderea masivă a majorității magazinelor și întreprinderilor din capitală și a condus la represiuni masive din partea autorităților; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la 6 iulie 2016, mișcarea de opoziție #ThisFlag a chemat lumea la o zi națională de „stat deoparte” pentru a protesta împotriva faptului că guvernul nu ia măsuri împotriva corupției, impunității și sărăciei; întrucât acest lucru a determinat închiderea masivă a majorității magazinelor și întreprinderilor din capitală și a condus la represiuni masive din partea autorităților;

| G. | întrucât Promise Mkwananzi, conducătorul lui #Tajamuka, o mișcare socială legată de ziua de „stat deoparte” din iulie, care a fost arestat și acuzat de incitare la violență publică, a fost eliberat pe cauțiune; întrucât un alt activist al #Tajamuka, Linda Masarira, a fost arestat în timpul protestului din iulie 2016 și continuă și acum să fie în custodie; |
| --- | --- |

G.

întrucât Promise Mkwananzi, conducătorul lui #Tajamuka, o mișcare socială legată de ziua de „stat deoparte” din iulie, care a fost arestat și acuzat de incitare la violență publică, a fost eliberat pe cauțiune; întrucât un alt activist al #Tajamuka, Linda Masarira, a fost arestat în timpul protestului din iulie 2016 și continuă și acum să fie în custodie;

| H. | întrucât multe demonstrații sunt acum organizate prin intermediul rețelelor de socializare și întrucât autoritățile din Zimbabwe au blocat accesul la internet și serviciul de mesagerie-text WhatsApp pentru a obstrucționa protestele; |
| --- | --- |

H.

întrucât multe demonstrații sunt acum organizate prin intermediul rețelelor de socializare și întrucât autoritățile din Zimbabwe au blocat accesul la internet și serviciul de mesagerie-text WhatsApp pentru a obstrucționa protestele;

| I. | întrucât sute de persoane au fost arestate în timpul protestelor; întrucât, la 26 august 2016, au avut loc ciocniri sângeroase în capitala Harare atunci când poliția a ignorat un ordin judecătoresc și a ciomăgit mii de protestatari care s-au adunat sub egida Agendei naționale de reformă a alegerilor (Nera) pentru a-și exprima opoziția față de faptul că încă nu s-au realizat reforme electorale înainte de alegerile naționale din 2018, care sunt așteptate cu nerăbdare; întrucât multe dintre persoanele luate în custodie încă nu au fost eliberate și întrucât nu se știe precis unde se află multe dintre acestea; |
| --- | --- |

I.

întrucât sute de persoane au fost arestate în timpul protestelor; întrucât, la 26 august 2016, au avut loc ciocniri sângeroase în capitala Harare atunci când poliția a ignorat un ordin judecătoresc și a ciomăgit mii de protestatari care s-au adunat sub egida Agendei naționale de reformă a alegerilor (Nera) pentru a-și exprima opoziția față de faptul că încă nu s-au realizat reforme electorale înainte de alegerile naționale din 2018, care sunt așteptate cu nerăbdare; întrucât multe dintre persoanele luate în custodie încă nu au fost eliberate și întrucât nu se știe precis unde se află multe dintre acestea;

| J. | întrucât Președintele Mugabe a rămas la putere din momentul câștigării independenței în 1980 și candidează pentru a fi reales; întrucât mai mulți membri ai guvernului său au denunțat solicitările de reformă electorală înainte de alegerile din 2018; |
| --- | --- |

J.

întrucât Președintele Mugabe a rămas la putere din momentul câștigării independenței în 1980 și candidează pentru a fi reales; întrucât mai mulți membri ai guvernului său au denunțat solicitările de reformă electorală înainte de alegerile din 2018;

| K. | întrucât veteranii luptei pentru independență, în trecut aliați apropiați ai lui Mugabe în cadrul partidului aflat la putere, au boicotat discursul pe care l-a ținut la 8 august 2016, denunțând alunecarea sa spre dictatură și incapacitatea lui de a soluționa criza economică gravă care năpăstuiește țara încă din 2000; întrucât președintele a privit acest boicot ca o trădare și, drept represalii, a arestat trei membri ai Asociației Naționale a Veteranilor de la Independență; |
| --- | --- |

K.

întrucât veteranii luptei pentru independență, în trecut aliați apropiați ai lui Mugabe în cadrul partidului aflat la putere, au boicotat discursul pe care l-a ținut la 8 august 2016, denunțând alunecarea sa spre dictatură și incapacitatea lui de a soluționa criza economică gravă care năpăstuiește țara încă din 2000; întrucât președintele a privit acest boicot ca o trădare și, drept represalii, a arestat trei membri ai Asociației Naționale a Veteranilor de la Independență;

| L. | întrucât, la 2 septembrie 2016, poliția a invocat Instrumentul Statutar 101A pentru a interzice toate demonstrațiile în centrul orașului Harare, cu câteva ore înainte să aibă loc o mare demonstrație programată de 18 partide politice în capitală; |
| --- | --- |

L.

întrucât, la 2 septembrie 2016, poliția a invocat Instrumentul Statutar 101A pentru a interzice toate demonstrațiile în centrul orașului Harare, cu câteva ore înainte să aibă loc o mare demonstrație programată de 18 partide politice în capitală;

| M. | întrucât, la 7 septembrie 2016, Înalta Curte a suspendat interdicția respectivă pentru șapte zile și întrucât această hotărâre a survenit la doar câteva zile după ce Președintele Mugabe a atacat independența sistemului judiciar prin acuzarea judecătorilor din Zimbabwe de hotărâri „nesăbuite”, care au permis derularea unor demonstrații împotriva guvernării sale; |
| --- | --- |

M.

întrucât, la 7 septembrie 2016, Înalta Curte a suspendat interdicția respectivă pentru șapte zile și întrucât această hotărâre a survenit la doar câteva zile după ce Președintele Mugabe a atacat independența sistemului judiciar prin acuzarea judecătorilor din Zimbabwe de hotărâri „nesăbuite”, care au permis derularea unor demonstrații împotriva guvernării sale;

| N. | întrucât Comisia pentru drepturile omului a Republicii Zimbabwe a afirmat că ajutoarele alimentare, mobilizate pentru a asista locuitorii de la sate înfometați, afectați de condițiile de secetă din întreaga țară, erau distribuite pe linie politică, funcționari ce aparțin partidului ZANU PF refuzând să acorde ajutoare alimentare celor care sprijină partidele de opoziție; întrucât guvernul Republicii Zimbabwe a declarat starea de dezastru în februarie 2016, estimând că aproximativ 4,5 milioane de persoane vor avea nevoie de ajutoare alimentare până în ianuarie 2017 și că până la jumătate din populația rurală riscă să moară de foame; |
| --- | --- |

N.

întrucât Comisia pentru drepturile omului a Republicii Zimbabwe a afirmat că ajutoarele alimentare, mobilizate pentru a asista locuitorii de la sate înfometați, afectați de condițiile de secetă din întreaga țară, erau distribuite pe linie politică, funcționari ce aparțin partidului ZANU PF refuzând să acorde ajutoare alimentare celor care sprijină partidele de opoziție; întrucât guvernul Republicii Zimbabwe a declarat starea de dezastru în februarie 2016, estimând că aproximativ 4,5 milioane de persoane vor avea nevoie de ajutoare alimentare până în ianuarie 2017 și că până la jumătate din populația rurală riscă să moară de foame;

| O. | întrucât data de 9 martie 2016 a marcat un an de la răpirea apărătorului drepturilor omului Itai Dzamara; întrucât Înalta Curte a comandat guvernului să îl caute pe Dzamara și să raporteze Curții din două în două săptămâni progresele înregistrate, până în momentul în care va fi găsit; |
| --- | --- |

O.

întrucât data de 9 martie 2016 a marcat un an de la răpirea apărătorului drepturilor omului Itai Dzamara; întrucât Înalta Curte a comandat guvernului să îl caute pe Dzamara și să raporteze Curții din două în două săptămâni progresele înregistrate, până în momentul în care va fi găsit;

| P. | întrucât Zimbabwe face parte dintre părțile semnatare ale Acordului de la Cotonou, al cărui articol 96 prevede că respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale constituie un element esențial al cooperării dintre ACP și UE; |
| --- | --- |

P.

întrucât Zimbabwe face parte dintre părțile semnatare ale Acordului de la Cotonou, al cărui articol 96 prevede că respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale constituie un element esențial al cooperării dintre ACP și UE;

| Q. | întrucât un număr redus de măsuri restrictive ale UE îndreptate împotriva regimului din Zimbabwe au fost reînnoite în februarie 2016 până în 20 februarie 2017; întrucât măsurile de înghețare a activelor și de interzicere a călătoriilor vor continua să se aplice în cazul Președintelui Mugabe, al lui Grace Mugabe și al întreprinderii Zimbabwe Defence Industries; întrucât va continua să se aplice un embargo asupra armelor; întrucât UE a ridicat în trecut restricții ce priveau 78 de persoane și 8 entități; |
| --- | --- |

Q.

întrucât un număr redus de măsuri restrictive ale UE îndreptate împotriva regimului din Zimbabwe au fost reînnoite în februarie 2016 până în 20 februarie 2017; întrucât măsurile de înghețare a activelor și de interzicere a călătoriilor vor continua să se aplice în cazul Președintelui Mugabe, al lui Grace Mugabe și al întreprinderii Zimbabwe Defence Industries; întrucât va continua să se aplice un embargo asupra armelor; întrucât UE a ridicat în trecut restricții ce priveau 78 de persoane și 8 entități;

| R. | întrucât s-au alocat 234 de milioane de euro pentru programul indicativ național (PIN) din Zimbabwe pentru perioada 2014-2020, în cadrul celui de al unsprezecelea Fond european de dezvoltare, această sumă urmând să fie concentrată în trei sectoare principale, și anume sănătate, dezvoltarea economică bazată pe agricultură, precum și guvernanță și consolidarea instituțiilor, |
| --- | --- |

R.

întrucât s-au alocat 234 de milioane de euro pentru programul indicativ național (PIN) din Zimbabwe pentru perioada 2014-2020, în cadrul celui de al unsprezecelea Fond european de dezvoltare, această sumă urmând să fie concentrată în trei sectoare principale, și anume sănătate, dezvoltarea economică bazată pe agricultură, precum și guvernanță și consolidarea instituțiilor,

| 1. | este extrem de preocupat de violența crescută îndreptată împotriva protestatarilor din Zimbabwe în ultimele luni; constată cu îngrijorare recenta interzicere a demonstrațiilor pe o perioadă de o lună; solicită guvernului și tuturor părților din Zimbabwe să respecte dreptul la demonstrație pașnică pentru a putea răspunde la probleme reale; îndeamnă autoritățile Republicii Zimbabwe să ancheteze relatările de folosire excesivă a forței și de alte abuzuri ale drepturilor omului realizate de către elemente ale poliției Republicii Zimbabwe și ca acestea să fie trase la răspundere; |
| --- | --- |

1.

| 2. | este preocupat de înmulțirea cazurilor de arestare arbitrară a apărătorilor drepturilor omului și a celor implicați în demonstrații pașnice și legale și îndeamnă să se respecte statul de drept și Constituția; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită autorităților Republicii Zimbabwe să elibereze imediat și necondiționat prizonierii politici; |
| --- | --- |

3.

| 4. | condamnă declarațiile făcute recent de Președintele Mugabe prin care acesta a atacat aparatul judiciar al Republicii Zimbabwe și îndeamnă autoritățile Republicii Zimbabwe să nu interfereze cu independența aparatului judiciar; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că, în temeiul acordului politic global, Zimbabwe s-a angajat să se asigure că atât legislația sa, cât și procedurile și practicile sale respectă principiile și legislația internaționale din domeniul drepturilor omului, inclusiv libertatea de întrunire, de asociere și de exprimare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atrage atenția asupra situației dificile în care se află multe femei din Zimbabwe și asupra necesității de a se respecta drepturile femeii; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că Consiliul și Comisia ar trebui să examineze cu atenție dacă se cuvine să se impună din nou anumite măsuri restrictive, declarând, în același timp, în mod clar că ele vor fi eliminate și că se va oferi un pachet de asistență de îndată ce Republica Zimbabwe se va afla în mod clar pe drumul spre democrație, statul de drept și respectarea drepturilor omului, specificând, în special, că se va acorda asistență pentru a sprijini atât desfășurarea unui proces electoral liber și corect, cât și reformarea poliției; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită să se efectueze un transfer pașnic al puterii, bazat pe un proces electoral liber și corect, pe statul de drept și pe respectarea drepturilor omului, pentru a dezvolta o democrație liberă, prosperă și pluralistă; |
| --- | --- |

8.

| 9. | condamnă ferm blocarea ajutoarelor alimentare pentru a câștiga avantaje politice; subliniază preocuparea sa față de orice măsuri suplimentare care ar aduce atingere producției agricole și solicită să se ia măsuri pentru a se îmbunătăți securitatea alimentară; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își exprimă continua preocupare față de răpirea lui Itai Dzamara; solicită respectarea principiului habeas corpus și ca persoanele responsabile pentru răpirea sa să fie aduse în fața justiției; |
| --- | --- |

10.

| 11. | insistă că UE trebuie să garanteze că finanțarea alocată Republicii Zimbabwe pentru programul indicativ național este destinată efectiv sectoarelor implicate și solicită guvernului Republicii Zimbabwe să permită Comisiei un acces nemijlocit la proiectele finanțate de UE și să se deschidă și mai mult spre primirea de asistență tehnică pentru proiectele și programele convenite; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că este important ca UE să inițieze un dialog politic cu autoritățile Republicii Zimbabwe în temeiul articolelor 8 și 96 ale Acordului de la Cotonou, confirmând, astfel, angajamentul UE de a sprijini populația locală; |
| --- | --- |

12.

| 13. | îndeamnă Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe (SADC) și Commonwealth-ul să depună din nou eforturi pentru a ajuta Republica Zimbabwe să revină pe calea democrației; |
| --- | --- |

13.

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernului și parlamentului Republicii Zimbabwe, guvernelor statelor din Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE și Secretarului General al Commonwealth-ului. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  JO L 40, 17.2.2016, p. 11.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/136 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/136

---

P8_TA(2016)0356

Obiective-cheie pentru reuniunea CITES CoP 17 din Johannesburg

Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la obiectivele strategice ale UE pentru cea de a 17-a reuniune a Conferinței părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție (CITES), care se va desfășura între 24 septembrie și 5 octombrie 2016 la Johannesburg (Africa de Sud) (2016/2664(RSP))

(2018/C 204/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere gravitatea declinului biodiversității la nivel mondial, care corespunde celui de al șaselea val de extincție în masă a speciilor; |
| --- | --- |

—

având în vedere gravitatea declinului biodiversității la nivel mondial, care corespunde celui de al șaselea val de extincție în masă a speciilor;

| — | având în vedere rolul pădurilor și al pădurilor tropicale, care reprezintă cel mai mare rezervor mondial de biodiversitate terestră și constituie un habitat esențial pentru speciile sălbatice de faună și floră, precum și pentru populațiile indigene; |
| --- | --- |

—

având în vedere rolul pădurilor și al pădurilor tropicale, care reprezintă cel mai mare rezervor mondial de biodiversitate terestră și constituie un habitat esențial pentru speciile sălbatice de faună și floră, precum și pentru populațiile indigene;

| — | având în vedere cea de-a 17-a reuniune a Conferinței părților (COP 17) la Convenția privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție (CITES), care se va desfășura între 24 septembrie și 5 octombrie 2016 la Johannesburg (Africa de Sud), |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 17-a reuniune a Conferinței părților (COP 17) la Convenția privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție (CITES), care se va desfășura între 24 septembrie și 5 octombrie 2016 la Johannesburg (Africa de Sud),

| — | având în vedere Rezoluția 69/314 a Adunării Generale a ONU privind combaterea traficului cu specii sălbatice de faună și floră, adoptată la 30 iulie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 69/314 a Adunării Generale a ONU privind combaterea traficului cu specii sălbatice de faună și floră, adoptată la 30 iulie 2015,

| — | având în vedere întrebările din xxx adresate Consiliului și Comisiei cu privire la obiectivele-cheie pentru Conferința părților la CITES care se va desfășura între 24 septembrie și 5 octombrie 2016 la Johannesburg (Africa de Sud) (O-000088/2016 – B8-0711/2016 și O-000089/2016 – B8-0712/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările din xxx adresate Consiliului și Comisiei cu privire la obiectivele-cheie pentru Conferința părților la CITES care se va desfășura între 24 septembrie și 5 octombrie 2016 la Johannesburg (Africa de Sud) (O-000088/2016 – B8-0711/2016 și O-000089/2016 – B8-0712/2016),

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât CITES este cel mai amplu acord global în vigoare privind conservarea speciilor sălbatice, fiind ratificat de 181 de părți, inclusiv de UE și de cele 28 de state membre ale sale; |
| --- | --- |

A.

întrucât CITES este cel mai amplu acord global în vigoare privind conservarea speciilor sălbatice, fiind ratificat de 181 de părți, inclusiv de UE și de cele 28 de state membre ale sale;

| B. | întrucât CITES are ca obiectiv să se asigure că supraviețuirea speciilor sălbatice nu este periclitată de comerțul internațional cu animale și plante sălbatice; |
| --- | --- |

B.

întrucât CITES are ca obiectiv să se asigure că supraviețuirea speciilor sălbatice nu este periclitată de comerțul internațional cu animale și plante sălbatice;

| C. | întrucât, conform listei roșii a speciilor amenințate elaborate de Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii și a Resurselor Naturale (UICN), peste 23 000 de specii, reprezentând aproximativ 30 % din cele 79 837 de specii evaluate de către UICN, sunt în pericol de dispariție; |
| --- | --- |

C.

întrucât, conform listei roșii a speciilor amenințate elaborate de Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii și a Resurselor Naturale (UICN), peste 23 000 de specii, reprezentând aproximativ 30 % din cele 79 837 de specii evaluate de către UICN, sunt în pericol de dispariție;

| D. | întrucât între 50 % și 80 % din speciile de plante și animale terestre trăiesc în pădurile tropicale; întrucât, în prezent, aceste medii se află în pericol, printre altele din cauza comercializării speciilor și în special a exploatării lemnului tropical și a subsolurilor din această zonă; întrucât defrișările și vânzarea ilegală a lemnului au efecte dezastruoase pentru conservarea florei și a faunei forestiere; |
| --- | --- |

D.

întrucât între 50 % și 80 % din speciile de plante și animale terestre trăiesc în pădurile tropicale; întrucât, în prezent, aceste medii se află în pericol, printre altele din cauza comercializării speciilor și în special a exploatării lemnului tropical și a subsolurilor din această zonă; întrucât defrișările și vânzarea ilegală a lemnului au efecte dezastruoase pentru conservarea florei și a faunei forestiere;

| E. | întrucât pescuitul intensiv, vânătoarea comercială și exploatarea fără limite a microorganismelor și a resurselor subsolului submarin periclitează biodiversitatea marină; |
| --- | --- |

E.

întrucât pescuitul intensiv, vânătoarea comercială și exploatarea fără limite a microorganismelor și a resurselor subsolului submarin periclitează biodiversitatea marină;

| F. | întrucât multe specii vânate ca trofee se confruntă cu o reducere severă a populației lor; întrucât statele membre ale UE au raportat, în decurs de 10 ani, aproape 117 000 de exemplare de animale sălbatice importate ca trofee de vânătoare, provenind din specii cuprinse în anexele la CITES; |
| --- | --- |

F.

întrucât multe specii vânate ca trofee se confruntă cu o reducere severă a populației lor; întrucât statele membre ale UE au raportat, în decurs de 10 ani, aproape 117 000 de exemplare de animale sălbatice importate ca trofee de vânătoare, provenind din specii cuprinse în anexele la CITES;

| G. | întrucât traficul cu specii sălbatice a devenit o infracțiune ce ține de criminalitatea organizată transnațională, cu efecte negative grave asupra biodiversității și asupra mijloacelor de existență ale populațiilor locale, privându-le de obținerea unor venituri legale și creând insecuritate și instabilitate; |
| --- | --- |

G.

întrucât traficul cu specii sălbatice a devenit o infracțiune ce ține de criminalitatea organizată transnațională, cu efecte negative grave asupra biodiversității și asupra mijloacelor de existență ale populațiilor locale, privându-le de obținerea unor venituri legale și creând insecuritate și instabilitate;

| H. | întrucât traficul de specii sălbatice a ajuns a patra piață neagră ca mărime, după traficul de droguri, de persoane și de arme; întrucât internetul are un rol esențial în facilitarea traficului de specii sălbatice; întrucât grupările teroriste utilizează aceste tipuri de trafic pentru finanțarea operațiunilor lor; întrucât infracțiunile de trafic cu specii sălbatice nu sunt pedepsite suficient de sever; |
| --- | --- |

H.

întrucât traficul de specii sălbatice a ajuns a patra piață neagră ca mărime, după traficul de droguri, de persoane și de arme; întrucât internetul are un rol esențial în facilitarea traficului de specii sălbatice; întrucât grupările teroriste utilizează aceste tipuri de trafic pentru finanțarea operațiunilor lor; întrucât infracțiunile de trafic cu specii sălbatice nu sunt pedepsite suficient de sever;

| I. | întrucât corupția joacă un rol central în traficul cu specii sălbatice; |
| --- | --- |

I.

întrucât corupția joacă un rol central în traficul cu specii sălbatice;

| J. | întrucât există dovezi că specimenele capturate în sălbăticie sunt comercializate prin utilizarea frauduloasă a unor permise CITES și a declarațiilor de creștere în captivitate; |
| --- | --- |

J.

întrucât există dovezi că specimenele capturate în sălbăticie sunt comercializate prin utilizarea frauduloasă a unor permise CITES și a declarațiilor de creștere în captivitate;

| K. | întrucât UE este una dintre principalele piețe de tranzit și de destinație pentru comerțul ilegal cu specii sălbatice, în special pentru comerțul cu păsări, broaște țestoase, reptile și specii de plante (1) care sunt incluse în anexele CITES; |
| --- | --- |

K.

întrucât UE este una dintre principalele piețe de tranzit și de destinație pentru comerțul ilegal cu specii sălbatice, în special pentru comerțul cu păsări, broaște țestoase, reptile și specii de plante (1) care sunt incluse în anexele CITES;

| L. | întrucât un număr în creștere de specii exotice comercializate ilegal sunt ținute ca animale de companie în Europa și în lume; întrucât evadarea acestor animale poate determina răspândirea lor necontrolată, afectând mediul, sănătatea publică și siguranța; |
| --- | --- |

L.

întrucât un număr în creștere de specii exotice comercializate ilegal sunt ținute ca animale de companie în Europa și în lume; întrucât evadarea acestor animale poate determina răspândirea lor necontrolată, afectând mediul, sănătatea publică și siguranța;

| M. | întrucât UE și statele membre acordă un sprijin financiar și logistic substanțial CITES, precum și combaterii comerțului ilegal de specii sălbatice în numeroase țări terțe; |
| --- | --- |

M.

întrucât UE și statele membre acordă un sprijin financiar și logistic substanțial CITES, precum și combaterii comerțului ilegal de specii sălbatice în numeroase țări terțe;

| N. | întrucât speciile vizate de CITES sunt enumerate în anexe în funcție de starea lor de conservare și de volumul comerțului internațional: anexa I conține speciile în pericol de dispariție pentru care schimburile comerciale sunt interzise, iar anexa II include specii pentru care comerțul trebuie controlat în vederea prevenirii unei utilizări incompatibile cu supraviețuirea acestora; |
| --- | --- |

N.

întrucât speciile vizate de CITES sunt enumerate în anexe în funcție de starea lor de conservare și de volumul comerțului internațional: anexa I conține speciile în pericol de dispariție pentru care schimburile comerciale sunt interzise, iar anexa II include specii pentru care comerțul trebuie controlat în vederea prevenirii unei utilizări incompatibile cu supraviețuirea acestora;

| O. | întrucât speciile din anexa I la CITES sunt foarte bine protejate, orice schimb comercial cu speciile enumerate în acesta fiind interzis și întrucât orice autorizație de a vinde specimenele sau produsele confiscate (de exemplu fildeșul, produsele derivate din tigru sau coarne de rinocer) ar submina scopul Convenției CITES; |
| --- | --- |

O.

întrucât speciile din anexa I la CITES sunt foarte bine protejate, orice schimb comercial cu speciile enumerate în acesta fiind interzis și întrucât orice autorizație de a vinde specimenele sau produsele confiscate (de exemplu fildeșul, produsele derivate din tigru sau coarne de rinocer) ar submina scopul Convenției CITES;

| P. | întrucât eforturile de îmbunătățire a transparenței procesului decizional sunt esențiale; |
| --- | --- |

P.

întrucât eforturile de îmbunătățire a transparenței procesului decizional sunt esențiale;

| 1. | salută aderarea UE la CITES; consideră că această aderare reprezintă un avans fundamental pentru ca UE să poată urmări obiectivele mai ample ale politicilor sale în domeniul mediului și reglementarea comerțului internațional cu specii de faună și floră sălbatică pe cale de dispariție, și să promoveze politicile de dezvoltare sustenabilă ale Agendei ONU 2030; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută, în special, faptul că UE participă pentru prima oară în calitate de parte și sprijină propunerile făcute de UE și de statele sale membre, în special rezoluțiile propuse privind corupția și trofeele de vânătoare, extinderea protecției CITES la un număr de specii importate în UE, în special ca animale de companie, precum și modificările propuse ale Rezoluției 13.7 (rev. CoP 14) referitoare la controlul comerțului cu obiecte personale sau de uz casnic; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că, în urma aderării Uniunii Europene la CITES, statutul său juridic în cadrul convenției a devenit mai transparent față de părțile terțe la aceasta; consideră că este un pas logic și necesar, care face ca Uniunea Europeană să fie pe deplin în măsură să își urmeze obiectivele politicii sale de mediu; reamintește că aderarea îi permite Comisei să exprime, în numele Uniunii Europene, o poziție coerentă a UE în aspectele legate de CITES și să aibă un rol important în negocierile din cadrul conferinței părților; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că Uniunea Europeană a devenit parte la CITES în 2015 și că va avea 28 de voturi în chestiunile care țin de competența UE la CoP CITES; în această privință, susține modificările aduse Regulamentului de procedură al CoP, care reflectă textul Convenției CITES privind votul organizațiilor regionale de integrare economică și care sunt concordante cu procedurile aplicate de mulți ani în alte acorduri internaționale; se opune metodei de a calcula voturile Uniunii Europene în funcție de numărul statelor membre care sunt acreditate propriu-zis pentru reuniune în momentul în care are loc votul efectiv; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută planul de acțiune adoptat recent de UE împotriva traficului cu specii sălbatice, care vizează prevenirea acestuia prin abordarea principalelor sale cauze, prin îmbunătățirea implementării și a asigurării respectării normelor existente, precum și prin combaterea mai eficientă a criminalității organizate în privința speciilor sălbatice; salută includerea în planul de acțiune a unui capitol special referitor la consolidarea parteneriatului mondial al țărilor de origine, de consum și de tranzit pentru combaterea traficului de specii sălbatice; solicită insistent UE și statelor sale membre să adopte și să pună în aplicare planul de acțiune consolidat, care va demonstra un angajament european puternic pentru combaterea traficului cu specii sălbatice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | susține inițiativa Comisiei și a statelor membre de a conveni în cadrul CITES asupra unor orientări globale privind vânătoarea de trofee, pentru a controla mai bine la nivel internațional sustenabilitatea originii speciilor enumerate în anexele I și II; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită UE și statelor sale membre să respecte principiul precauției în ceea ce privește protecția speciilor în toate deciziile lor privind documentele de lucru și propunerile de modificare a listelor (după cum este prevăzut în Rezoluția Conf. 9.24 a CITES (Rev. CoP 16)) – în special în ceea ce privește importul de trofee de vânătoare provenind de la specii listate în CITES – ținând seama în special de principiul „utilizatorul plătește”, de principiul acțiunii preventive și de perspectiva ecosistemică; solicită, de asemenea, UE și statelor sale membre să promoveze eliminarea derogărilor pentru permise pentru toate trofeele de vânătoare obținute de la speciile enumerate în CITES; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită ca toate deciziile CITES/CoP 17 să se bazeze pe știință, pe analize atente și pe o consultare echilibrată cu statele din zona afectată, și să fie luate în colaborare cu comunitățile locale; subliniază că orice reglementare privind speciile sălbatice ar trebui să stimuleze implicarea populației rurale în protejarea naturii, prin corelarea beneficiilor generate cu starea biodiversității; |
| --- | --- |

8.

| 9. | încurajează părțile la CITES să consolideze cooperarea, coordonarea și sinergiile dintre convențiile din domeniul biodiversității, la toate nivelurile relevante; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită statelor membre să prevadă cooperarea, coordonarea și schimbul prompt de informații între toate agențiile de sector implicate în aplicarea Convenției CITES, în special autoritățile vamale, poliția, serviciile veterinare de frontieră și serviciile de inspecție privind sănătatea plantelor, dar și alte organisme; |
| --- | --- |

10.

| 11. | încurajează UE și statele sale membre să promoveze și să sprijine inițiativele care vizează creșterea protecției împotriva impactului comerțului internațional asupra speciilor pentru care Uniunea reprezintă o piață majoră de tranzit sau de destinație; |
| --- | --- |

11.

| 12. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că granița dintre comerțul legal și ilegal este foarte labilă în ceea ce privește comercializarea acestor specii și a produselor derivate, iar prin efectele cumulate ale activității umane și ale încălzirii globale, marea majoritate a speciilor de faună și floră sălbatică sunt actualmente în pericol de dispariție; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită insistent UE să adopte o legislație care să vizeze reducerea comerțul ilegal, prin scoaterea în afara legii a importului, a exportului, a vânzării, a achiziționării sau a cumpărării de animale sau plante sălbatice care sunt prinse, deținute, transportate sau vândute prin încălcarea legii țării de origine sau de tranzit; |
| --- | --- |

13.

| 14. | se angajează, în special, să încurajeze puternic toate statele membre: să interzică exportul de fildeș brut, așa cum au făcut deja Germania, Suedia, Regatul Unit și unele state din SUA; să își crească vigilența în privința certificatelor de comercializare pe teritoriul lor; să combată efectiv frauda, în special la frontiere; să lanseze operațiuni de distrugere a fildeșului ilegal; și să înăsprească sancțiunile pentru traficul cu specii protejate (în special elefanți, rinoceri, tigri, primate și varietăți de lemn tropical); |
| --- | --- |

14.

| 15. | încurajează UE și statele sale membre, precum și celelalte părți la CITES să promoveze și să susțină, în conformitate cu articolele III, IV și V din convenție, inițiative de îmbunătățire a calității vieții, în faza de comercializare, a animalelor vii listate în anexele CITES; aceste inițiative ar trebui să includă și modalități de a se asigura că animalele sunt „pregătite și expediate astfel încât să fie minimizat riscul de rănire, îmbolnăvire sau maltratare”, că destinațiile sunt „echipate în mod adecvat pentru găzduire și îngrijire”, iar confiscările de specimene vii sunt efectuate astfel încât să nu le fie afectată calitatea vieții; |
| --- | --- |

15.

| 16. | este preocupat de impactul pe care „mizarea pe extincție” – cumpărarea de produse în speranța că speciile în cauză vor dispărea în curând – l-ar putea avea asupra protecției speciilor sălbatice pe cale de dispariție; invită părțile și Secretariatul CITES să efectueze cercetări suplimentare pentru a stabili dacă produsele financiare și tehnologiile emergente, precum bitcoin, joacă un rol în acest context; |
| --- | --- |

16.

| 17. | recunoaște că observatorii la CITES au un rol important, furnizând informații de specialitate referitoare la specii și la comerț și acordând sprijin pentru construirea capacității părților; |
| --- | --- |

17.

Transparența procesului decizional

| 18. | consideră că transparența procesului decizional în instituțiile internaționale din domeniul mediului este un element esențial pentru funcționarea lor eficientă; salută toate acțiunile procedurale sau din proprie inițiativă de a îmbunătăți transparența funcționării CITES; se opune ferm folosirii generalizate a votului secret în cadrul CITES; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută decizia luată la COP 16 de a include o cerință ca membrii comisiilor pentru animale și plante să prezinte declarații privind orice eventuale conflicte de interese; ia act, cu toate acestea, că cerința se bazează doar pe autoevaluarea membrilor; regretă că până acum nu au existat declarații din partea membrilor acestor comisii privind potențialele conflicte de interese financiare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită insistent secretariatul CITES să examineze posibilitatea de a crea un comitet de evaluare independent sau de a extinde mandatul comitetului permanent în vederea includerii unui grup de evaluare independent, pentru a crea un sistem de control al respectării dispozițiilor referitoare la conflictele de interese; |
| --- | --- |

20.

| 21. | consideră că transparența este un imperativ în orice proces de finanțare și o condiție necesară pentru o bună guvernare și susține, prin urmare, propunerea de rezoluție a UE referitoare la „Proiectul privind delegații sponsorizați” (2); |
| --- | --- |

21.

Raportarea

| 22. | consideră că trasabilitatea este esențială pentru ca schimburile să fie legale și sustenabile, fie că sunt de natură comercială sau necomercială, și ocupă, de asemenea, un loc central în eforturile UE de luptă împotriva corupției și a traficului și braconajului de specii sălbatice, care este recunoscut drept a patra piață ilicită ca mărime din lume; subliniază, în acest sens, necesitatea implementării de către toate părțile a sistemului de permise electronice, care ar trebui organizat într-un mod transparent și în comun; recunoaște însă impedimentele tehnice cu care se confruntă unele părți în acest sens și încurajează acordarea de asistență pentru creșterea capacităților, pentru a permite tuturor părților să implementeze sistemul de eliberare a permiselor pe cale electronică; |
| --- | --- |

22.

| 23. | salută decizia luată la COP 16 privind raportarea periodică de către părțile la CITES cu privire la comerțul ilegal; consideră noul format al raportului anual privind comerțul ilegal, inclus în notificarea nr. 2016/007 a CITES, ca fiind un pas important către dezvoltarea unei înțelegeri mai bune a traficului cu specii sălbatice și încurajează toate părțile la CITES să raporteze corect și periodic cu privire la comerțul ilegal, utilizând formatul prescris; |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută inițiativele din sectorul privat, cum ar fi cele luate de Asociația Internațională de Transport Aerian privind transportul de mărfuri informatizat (e-Freight) pentru și de către lanțul de aprovizionare din cadrul transportului aerian de mărfuri; consideră că extinderea acestui tip de inițiative în materie de trasabilitate, în special pentru sectorul transporturilor, reprezintă un instrument important pentru colectarea de informații; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază importanța procesului de eliberare a permiselor pentru a asigura colectarea eficace a datelor și, prin urmare, rolul esențial al autorităților de management; reiterează că autoritățile de eliberare a permiselor trebuie să fie independente, în conformitate cu articolul VI din CITES; |
| --- | --- |

25.

Traficul cu specii sălbatice și corupția

| 26. | atrage atenția asupra cazurilor de corupție, în care actori din cadrul autorităților de eliberare a permiselor au eliberat cu intenție permise în mod fraudulos; solicită Secretariatului CITES și Comitetului permanent să abordeze aceste cazuri în regim prioritar și de urgență; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că corupția poate fi detectată în fiecare etapă a lanțului comercial al speciilor sălbatice și că aceasta afectează țările de origine, de tranzit și de destinație și subminează eficacitatea, implementarea corespunzătoare și, în final, reușita Convenției CITES; consideră, prin urmare, că existența unor măsuri solide și eficace de combatere a corupției este esențială pentru lupta împotriva traficului cu specii sălbatice; |
| --- | --- |

27.

| 28. | este deosebit de preocupat de folosirea necorespunzătoare intenționată a codurilor de origine în comerțul ilegal cu animale capturate în sălbăticie, prin utilizarea frauduloasă a codurilor exemplarelor crescute în captivitate în cazul speciilor listate în CITES; solicită COP 17 să adopte un sistem solid de înregistrare, monitorizare și certificare a comerțului cu specii de crescătorie sau crescute în captivitate, atât în țările de origine, cât și în UE, pentru prevenirea acestor abuzuri; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită insistent părțile la CITES să elaboreze orientări suplimentare și să sprijine dezvoltarea unor tehnici și metodologii suplimentare care să permită diferențierea speciilor ce provin din instalații de producție în captivitate de speciile sălbatice din natură; |
| --- | --- |

29.

| 30. | condamnă activitatea ilegală extinsă a grupărilor și rețelelor criminalității organizate, încălcând convenția și recurgând adesea la corupție pentru a facilita traficul de specii sălbatice și a sabota acțiunile de aplicare a legii; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită insistent părțile care încă nu au semnat sau ratificat Convenția Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate și Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției să facă acest lucru fără întârziere; |
| --- | --- |

31.

| 32. | salută angajamentul internațional luat în temeiul Rezoluției 69/314 a Adunării Generale a ONU (iulie 2015), printre altele cu privire la combaterea corupției (articolul 10) (3); |
| --- | --- |

32.

| 33. | sprijină inițiativele UE și ale statelor membre în cadrul CITES în vederea intensificării acțiunilor globale de combatere a corupției; invită insistent părțile la CITES să sprijine propunerea UE de rezoluție împotriva activităților care facilitează corupția și încalcă convenția; |
| --- | --- |

33.

Asigurarea respectării convenției

| 34. | solicită utilizarea promptă și completă a sancțiunilor CITES împotriva părților care nu respectă aspecte esențiale ale convenției; invită, în special, UE și statele sale membre să folosească mecanismele disponibile pentru a încuraja părțile să respecte Convenția CITES și alte acorduri internaționale care urmăresc protecția speciilor sălbatice și a biodiversității; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că importanța cooperării internaționale între toți actorii în toate etapele asigurării respectării legii, pentru a consolida capacitățile la nivel local, regional, național și internațional în această privință; salută contribuțiile acestora și invită la o mai mare implicare; subliniază importanța creării unor birouri speciale pentru procurori și a unor unități specializate de poliție pentru a combate mai eficient traficul cu specii sălbatice; evidențiază importanța operațiunilor internaționale comune desfășurate în cadrul ICCWC (4) pentru a asigura respectarea convenției și salută în această privință operațiunea reușită COBRA III (5); salută sprijinul oferit de UE ICCWC; |
| --- | --- |

35.

| 36. | remarcă intensificarea comerțului ilegal cu specii sălbatice și cu produse obținute de la acestea prin intermediul internetului și solicită părților la CITES să coopereze cu organele de ordine, cu unitățile de ciber-criminalistică și cu Consorțiul internațional pentru combaterea traficului cu specii sălbatice pentru a identifica practicile optime și modele de măsuri interne de combatere a comerțului online ilegal; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită părțile să adopte și să aplice politici clare și eficiente pentru a descuraja consumul de produse derivate din specii sălbatice vulnerabile, să sensibilizeze consumatorii cu privire la impactul consumului lor asupra speciilor sălbatice și să-i informeze despre pericolele asociate rețelelor de trafic ilegal; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită părțile să susțină dezvoltarea unor mijloace de subzistență pentru comunitățile locale stabilite în apropierea speciilor sălbatice respective și să implice aceste comunități în lupta împotriva braconajului și în difuzarea de informații cu privire la efectele comerțului cu specii de floră și faună pe cale de dispariție; |
| --- | --- |

38.

| 39. | solicită o implicare internațională continuă pentru a favoriza consolidarea pe termen lung a capacităților, pentru a îmbunătăți schimbul de date și de informații și pentru a coordona eforturile depuse de autoritățile guvernamentale pentru a asigura respectarea legii; |
| --- | --- |

39.

| 40. | solicită părților ia măsuri pentru urmărirea penală efectivă a persoanelor care comit infracțiuni legate de speciile sălbatice și pentru a se asigura că sancțiunile sunt proporționale cu gravitatea faptelor; |
| --- | --- |

40.

Finanțarea

| 41. | subliniază necesitatea de a crește finanțarea alocată programelor de conservare a speciilor sălbatice și de consolidare a capacităților; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că trebuie alocate resurse adecvate secretariatului CITES, în special având în vedere responsabilitățile sale crescute și volumul de lucru suplimentar; subliniază, de asemenea, necesitatea unei depuneri în timp util a contribuțiilor financiare la care s-au angajat părțile la CITES; |
| --- | --- |

42.

| 43. | încurajează părțile să examineze posibilitatea creșterii bugetului principal al CITES, pentru a reflecta inflația și pentru a asigura funcționarea corespunzătoare a Convenției CITES; |
| --- | --- |

43.

| 44. | încurajează ideea ca finanțarea acordată prin parteneriate public-privat programelor de consolidare a capacităților să fie extinsă la alte domenii din cadrul Convenției CITES și încurajează acordarea de finanțări directe, pentru a facilita implementarea convenției; |
| --- | --- |

44.

| 45. | salută finanțarea asigurată de UE pentru Convenția CITES prin Fondul european de dezvoltare și încurajează UE să continue să acorde și un sprijin financiar orientat și, inclusiv pe termen lung, să favorizeze în continuare un ajutor financiar specific și bine direcționat; |
| --- | --- |

45.

Modificarea anexelor CITES

| 46. | își exprimă sprijinul ferm pentru propunerile de modificare a listelor prezentate de UE și de statele sale membre; |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită insistent toate părțile la CITES și toți participanții la COP 17 să respecte criteriile prevăzute în convenție pentru includerea speciilor în anexe, precum și să adopte o atitudine preventivă, pentru a asigura o protecție ridicată și eficientă a speciilor pe cale de dispariție; observă că credibilitatea CITES depinde de capacitatea sa de a modifica listele ca reacție, în egală măsură, la tendințele negative și la cele pozitive, și salută, prin urmare, faptul că reclasificarea speciilor este posibilă doar atunci când acest lucru este adecvat conform criteriilor științifice stabilite, ca o dovadă a bunei funcționări a listelor CITES; |
| --- | --- |

47.

Elefantul african și comerțul cu fildeș

| 48. | remarcă faptul că, prin dublarea uciderilor ilegale și triplarea cantității de fildeș confiscate în ultimul deceniu, criza care afectează elefanții africani (Loxodonta africana) ca rezultat al braconajului pentru comerțul cu fildeș este în continuare devastatoare, conducând la scăderea populației din Africa și periclitând mijloacele de trai a milioane de persoane, având în vedere că comerțul ilegal cu fildeș frânează dezvoltarea economică, încurajează criminalitatea organizată, promovează corupția, alimentează conflictele și amenință securitatea regională și națională, oferind milițiilor o sursă de finanțare; solicită insistent, prin urmare, UE și statelor sale membre să susțină propunerile care urmăresc îmbunătățirea protecției elefanților africani și diminuarea comerțului ilegal cu fildeș; |
| --- | --- |

48.

| 49. | salută propunerea prezentată de Benin, Burkina Faso, Republica Centrafricană, Ciad, Kenya, Liberia, Niger, Nigeria, Senegal, Sri Lanka și Uganda și susținută de Coaliția pentru elefanții din Africa, de a include toate populațiilor de elefanți africani în anexa I, ceea ce ar simplifica introducerea unei interdicții privind comerțul internațional cu fildeș și ar transmite întregii lumi un mesaj clar privire la angajamentul mondial pentru a opri dispariția elefantului african; |
| --- | --- |

49.

| 50. | solicită UE și tuturor părților să mențină moratoriul actual și să se opună, prin urmare, propunerilor făcute de Namibia și de Zimbabwe în privința comerțului cu fildeș, care caută să elimine restricțiile asupra comerțului asociate adnotărilor din anexa II care enumeră populațiile de elefanți ale părților respective; |
| --- | --- |

50.

| 51. | observă că încercările CITES de a reduce braconajul și comerțul ilegal prin permiterea vânzărilor legale de fildeș au eșuat și că traficul cu fildeș a crescut în mod semnificativ; solicită intensificarea eforturilor depuse de părțile vizate în cadrul procesului legat de planul național de acțiune privind fildeșul; sprijină măsurile pentru gestionarea și distrugerea stocurilor de fildeș; |
| --- | --- |

51.

| 52. | reamintește solicitarea făcută în rezoluția sa din 15 ianuarie 2014 referitoare la infracțiunile legate de speciile sălbatice (6), adresată tuturor celor 28 de state membre, de a introduce moratorii asupra tuturor importurilor și exporturilor comerciale și asupra vânzărilor și achizițiilor interne de colți de elefant și de produse brute sau prelucrate din fildeș până când populațiile de elefanți sălbatici nu vor mai fi amenințate de braconaj; observă că Germania, Franța, Țările de Jos, Regatul Unit, Austria, Suedia, Republica Cehă, Slovacia și Danemarca au decis deja să nu acorde permise de export pentru fildeșul „brut” anterior convenției; încurajează UE și statele sale membre să interzică exportul și importul de fildeș, precum și toate vânzările și achizițiile de fildeș în UE; |
| --- | --- |

52.

Rinocerul alb

| 53. | regretă propunerea făcută de Swaziland de legalizare a comerțului cu corn de rinocer obținut din populația sa de rinoceri albi (Certotherium simum simum), care ar facilita introducerea cornului de rinocer braconat în comerțul legal, subminând eforturile existente de reducere a cererii și interdicțiile comerciale interne pe piețele de consum, și ar putea stimula braconajul populațiilor de rinoceri din Africa și Asia; solicită insistent UE și tuturor părților să se opună acestei propuneri și, în consecință, solicită Swaziland să o retragă; |
| --- | --- |

53.

Leul african

| 54. | remarcă faptul că, în timp ce populațiile de leu african (Panthera leo) au cunoscut o scădere dramatică, estimată la 43 % în 21 de ani, și recent au dispărut complet din 12 state africane, comerțul internațional cu produse obținute de la lei a crescut în mod semnificativ; invită insistent UE și toate părțile să sprijine propunerea formulată de Niger, Ciad, Côte d'Ivoire, Gabon, Republica Guineea, Mali, Mauritania, Nigeria, Rwanda și Togo de transferare a tuturor populațiilor de leu african în anexa I la CITES; |
| --- | --- |

54.

Pangolinii

| 55. | observă că pangolinul este mamiferul care face obiectul celui mai mare volum de comerț ilegal din lume, atât pentru carnea, cât și pentru solzii care sunt utilizați în medicina tradițională, punând în pericol de dispariție toate cele opt specii de pangolin (Manis crassicaudata, M. tetradactyla, M. tricuspis, M. gigantea, M. temminckii, M. javanica, M. pentadactyla, M. culionensis); salută, prin urmare, diferitele propuneri de transferare a speciilor asiatice și africane de pangolin în anexa I la CITES; |
| --- | --- |

55.

Tigrii și alte feline mari asiatice

| 56. | solicită insistent UE și tuturor părților să susțină adoptarea deciziilor propuse de Comisia permanentă a CITES care stabilesc condiții stricte pentru creșterea și comercializarea de specimene și produse de tigru crescut în captivitate, precum și a propunerii făcute de India, care încurajează părțile să comunice imaginile specimenelor și produselor de tigru confiscate, fapt care ar ajuta organele de ordine să identifice individual tigrii după tiparul unic al dungilor; solicită UE să ia în considerare posibilitatea alocării de fonduri pentru aplicarea acestor decizii și solicită ca, la COP 17 a CITES, să se prevadă închiderea fermelor de tigri și încetarea comerțului cu părți și produse provenite de la tigrii crescuți în captivitate; |
| --- | --- |

56.

Speciile comercializate ca animale de companie

| 57. | observă că piața animalelor de companie exotice este în creștere la nivel internațional și la nivelul UE și că a fost depus un număr mare de propuneri pentru a include pe listă reptilele, amfibienii, păsările, peștii și mamiferele amenințate de comerțul internațional destinat pieței animalelor de companie; solicită tuturor părților să susțină aceste propuneri, pentru ca speciile pe cale de dispariție să fie mai bine protejate de exploatarea pentru comerțul cu animale de companie; |
| --- | --- |

57.

| 58. | invită statele membre ale UE să stabilească o listă pozitivă a animalelor exotice care pot fi deținute ca animale de companie; |
| --- | --- |

58.

Lemnul de agar și de palisandru

| 59. | recunoaște că exploatarea forestieră ilegală este una dintre cele mai distructive infracțiuni împotriva speciilor sălbatice, deoarece nu amenință doar o singură specie, ci întregi habitate, precum și că cererea de palisandru (Dalbergia spp.) pe piețele asiatice a continuat să crească; solicită UE și tuturor părților să susțină propunerea formulată de Argentina, Brazilia, Guatemala și Kenya pentru includerea genului Dalbergia în anexa II din CITES, cu excepția speciilor incluse în anexa I, deoarece această contribuție va fi una esențială pentru eforturile de oprire a comerțului nesustenabil cu palisandru; |
| --- | --- |

59.

| 60. | observă că excepțiile actuale de la cerințele CITES ar putea permite ca pulberea de rășină din lemnul de agar (Aquilaria spp. și Gyrinops spp.) să fie exportată ca pulbere uscată, iar celelalte produse să fie ambalate pentru vânzarea cu amănuntul înainte de exportare, conturnând astfel reglementările privind importul; solicită, prin urmare, UE și tuturor părților să sprijine propunerea Statelor Unite ale Americii de modificare a adnotării pentru a evita lacunele din reglementarea comerțului cu acest lemn aromat extrem de valoros; |
| --- | --- |

60.

Alte specii

| 61. | solicită insistent UE și tuturor părților:






  — | să sprijine propunerea Peru de modificare a adnotării în anexa II pentru Vicuña (Vicugna vicugna), deoarece acest lucru va face mai stricte cerințele de marcaj pentru comerțul internațional cu această specie; |
| --- | --- | --- |

61.

—

să sprijine propunerea Peru de modificare a adnotării în anexa II pentru Vicuña (Vicugna vicugna), deoarece acest lucru va face mai stricte cerințele de marcaj pentru comerțul internațional cu această specie;

| — | să sprijine includerea Nautilus (Nautildae spp.) în anexa II, după cum a fost propus de Fiji, India, Palau și Statele Unite ale Americii, întrucât comerțul internațional cu scoicile nautilus vândute ca bijuterii și decorațiuni reprezintă o amenințare majoră la adresa acestei specii vulnerabile din punct de vedere biologic; |
| --- | --- |

—

să sprijine includerea Nautilus (Nautildae spp.) în anexa II, după cum a fost propus de Fiji, India, Palau și Statele Unite ale Americii, întrucât comerțul internațional cu scoicile nautilus vândute ca bijuterii și decorațiuni reprezintă o amenințare majoră la adresa acestei specii vulnerabile din punct de vedere biologic;

| — | să se opună propunerii Canadei de a deplasa șoimul călător (Falco peregrinus) din anexa I în anexa II, deoarece acest lucru ar putea conduce la intensificarea comerțului ilegal, deja semnificativ, cu această specie; |
| --- | --- |

—

să se opună propunerii Canadei de a deplasa șoimul călător (Falco peregrinus) din anexa I în anexa II, deoarece acest lucru ar putea conduce la intensificarea comerțului ilegal, deja semnificativ, cu această specie;

| 62. | reamintește că special cardinalul de Banggai (Pterapogon kauderni) se află pe lista UICN a speciilor pe cale de dispariție și că o proporție uriașă din această specie a dispărut deja, inclusiv câteva populații întregi, din cauza cererii ridicate permanente din comerțul cu acvarii, ale cărui principalele destinații sunt Uniunea Europeană și Statele Unite; invită Uniunea Europeană și statele sale membre, prin urmare, să sprijine includerea de cardinalului de Banggai în anexa I, și nu în anexa II; |
| --- | --- |

62.

| 63. | constată că comerțul internațional cu coral brut și prelucrat s-a extins și că cererea pe piață de corali prețioși a crescut, amenințând supraviețuirea acestora din urmă; invită insistent UE și toate celelalte părți să susțină adoptarea raportului privind coralii prețioși în comerțul internațional, prezentat de Statele Unite ale Americii; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, părților la CITES și Secretariatului CITES. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/570008/IPOL_STU(2016)570008_EN.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/environment/cites/pdf/cop17/Res%20sponsored%20delegate%20project.pdf

(3)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/69/314

(4)  Consorțiul internațional pentru combaterea traficului cu specii sălbatice, care include INTERPOL, secretariatul CITES, Organizația Mondială a Vămilor, Biroul ONU pentru Droguri și Criminalitate și Banca Mondială.

(5)  Operațiunea comună a poliției internaționale și autorităților vamale derulată în mai 2015.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0031.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/145 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/145

---

P8_TA(2016)0357

Punerea în aplicare a Directivei privind serviciile poștale

Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la punerea în aplicare a Directivei privind serviciile poștale (2016/2010(INI))

(2018/C 204/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 49 și 56 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) referitoare la libertatea de stabilire și la libertatea de a presta servicii în cadrul Uniunii, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 49 și 56 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) referitoare la libertatea de stabilire și la libertatea de a presta servicii în cadrul Uniunii,

| — | având în vedere articolele 101 și 102 din TFUE privind regulile de concurență aplicabile întreprinderilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 101 și 102 din TFUE privind regulile de concurență aplicabile întreprinderilor,

| — | având în vedere articolul 14 din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 14 din TFUE,

| — | având în vedere Protocolul nr. 26 la TFUE privind serviciile de interes general, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 26 la TFUE privind serviciile de interes general,

| — | având în vedere Directiva 97/67/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind normele comune pentru dezvoltarea pieței interne a serviciilor poștale ale Comunității și îmbunătățirea calității serviciului (1), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2002/39/CE și prin Directiva 2008/6/CE (denumită în continuare „Directiva privind serviciile poștale”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 97/67/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind normele comune pentru dezvoltarea pieței interne a serviciilor poștale ale Comunității și îmbunătățirea calității serviciului (1), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2002/39/CE și prin Directiva 2008/6/CE (denumită în continuare „Directiva privind serviciile poștale”),

| — | având în vedere Decizia Consiliului din 10 august 2010 de instituire a Grupului autorităților europene de reglementare în domeniul serviciilor poștale (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului din 10 august 2010 de instituire a Grupului autorităților europene de reglementare în domeniul serviciilor poștale (2),

| — | având în vedere Directiva 2013/11/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2013 privind soluționarea alternativă a litigiilor în materie de consum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2009/22/CE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2013/11/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2013 privind soluționarea alternativă a litigiilor în materie de consum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2009/22/CE (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 524/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind soluționarea online a litigiilor în materie de consum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2009/22/CE (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 524/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind soluționarea online a litigiilor în materie de consum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2009/22/CE (4),

| — | având în vedere Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5),

| — | având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (6),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 17 noiembrie 2015 cu privire la aplicarea Directivei privind serviciile poștale (COM(2015)0568) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care îl însoțește (SWD(2015)0207), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 17 noiembrie 2015 cu privire la aplicarea Directivei privind serviciile poștale (COM(2015)0568) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care îl însoțește (SWD(2015)0207),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 mai 2015 intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 mai 2015 intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” (COM(2015)0192),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2013 intitulată „O foaie de parcurs pentru realizarea pieței unice în domeniul livrării de colete – Consolidarea încrederii în serviciile de livrare și încurajarea vânzărilor online” (COM(2013)0886), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2013 intitulată „O foaie de parcurs pentru realizarea pieței unice în domeniul livrării de colete – Consolidarea încrederii în serviciile de livrare și încurajarea vânzărilor online” (COM(2013)0886),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 29 noiembrie 2012 intitulată „O piață integrată a serviciilor de livrare a coletelor pentru dezvoltarea comerțului electronic în UE” (COM(2012)0698), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 29 noiembrie 2012 intitulată „O piață integrată a serviciilor de livrare a coletelor pentru dezvoltarea comerțului electronic în UE” (COM(2012)0698),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 ianuarie 2012 intitulată „Un cadru coerent pentru creșterea încrederii în piața unică digitală a comerțului electronic și a serviciilor online” (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 ianuarie 2012 intitulată „Un cadru coerent pentru creșterea încrederii în piața unică digitală a comerțului electronic și a serviciilor online” (COM(2011)0942),

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei din 28 martie 2011, intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al resurselor” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei din 28 martie 2011, intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al resurselor” (COM(2011)0144),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2014 referitoare la o piață integrată a serviciilor de livrare a coletelor pentru dezvoltarea comerțului electronic în UE (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2014 referitoare la o piață integrată a serviciilor de livrare a coletelor pentru dezvoltarea comerțului electronic în UE (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la pregătirea unui act legislativ privind piața unică digitală (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la pregătirea unui act legislativ privind piața unică digitală (8),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0254/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0254/2016),

| A. | întrucât piața serviciilor poștale este încă un sector economic cu perspective puternice de creștere și cu o concurență tot mai mare, deși între 2012 și 2013 serviciile de expediere a scrisorilor au scăzut în medie cu 4,85 % în UE, potrivit bazei de date a Comisiei Europene pentru statisticile poștale, ceea ce corespunde tendinței de scădere a volumului de scrisori înregistrată în ultimii 10 ani ca urmare, în mare parte, a procesului de înlocuire electronică; |
| --- | --- |

A.

întrucât piața serviciilor poștale este încă un sector economic cu perspective puternice de creștere și cu o concurență tot mai mare, deși între 2012 și 2013 serviciile de expediere a scrisorilor au scăzut în medie cu 4,85 % în UE, potrivit bazei de date a Comisiei Europene pentru statisticile poștale, ceea ce corespunde tendinței de scădere a volumului de scrisori înregistrată în ultimii 10 ani ca urmare, în mare parte, a procesului de înlocuire electronică;

| B. | întrucât punerea în aplicare a Directivei privind serviciile poștale a contribuit la deschiderea piețelor locale spre concurența serviciilor de expediere a scrisorilor, dar dezvoltarea a fost lentă și nu a dus la realizarea pieței interne a serviciilor poștale, în majoritatea statelor membre acest sector fiind încă dominat de furnizorii de serviciu universal (USP); |
| --- | --- |

B.

întrucât punerea în aplicare a Directivei privind serviciile poștale a contribuit la deschiderea piețelor locale spre concurența serviciilor de expediere a scrisorilor, dar dezvoltarea a fost lentă și nu a dus la realizarea pieței interne a serviciilor poștale, în majoritatea statelor membre acest sector fiind încă dominat de furnizorii de serviciu universal (USP);

| C. | întrucât utilizarea TIC a stimulat în permanență sectorul serviciilor poștale, oferind oportunități pentru inovare și facilitând extinderea pieței; |
| --- | --- |

C.

întrucât utilizarea TIC a stimulat în permanență sectorul serviciilor poștale, oferind oportunități pentru inovare și facilitând extinderea pieței;

| D. | întrucât noii concurenți s-au concentrat în special pe marii clienții profesionali și pe zonele foarte populate; |
| --- | --- |

D.

întrucât noii concurenți s-au concentrat în special pe marii clienții profesionali și pe zonele foarte populate;

| E. | întrucât piața livrării de colete este foarte competitivă și inovatoare și prezintă un ritm alert de creștere, volumul său crescând cu 33 % între 2008 și 2011, și întrucât comerțul electronic este una dintre forțele motrice pentru creșterea pieței; |
| --- | --- |

E.

întrucât piața livrării de colete este foarte competitivă și inovatoare și prezintă un ritm alert de creștere, volumul său crescând cu 33 % între 2008 și 2011, și întrucât comerțul electronic este una dintre forțele motrice pentru creșterea pieței;

| F. | întrucât utilizarea pe scară largă a sistemelor de aeronave pilotate la distanță (drone) oferă moduri noi de livrare a coletelor, rapide, ecologice și eficiente, în special în regiuni cu densitate redusă a populației, izolate și îndepărtate; |
| --- | --- |

F.

întrucât utilizarea pe scară largă a sistemelor de aeronave pilotate la distanță (drone) oferă moduri noi de livrare a coletelor, rapide, ecologice și eficiente, în special în regiuni cu densitate redusă a populației, izolate și îndepărtate;

| G. | întrucât consumatorii și micile întreprinderi raportează faptul că problemele legate de livrarea coletelor, în special prețurile ridicate, îi împiedică să vândă sau să cumpere mai mult din alte state membre, |
| --- | --- |

G.

întrucât consumatorii și micile întreprinderi raportează faptul că problemele legate de livrarea coletelor, în special prețurile ridicate, îi împiedică să vândă sau să cumpere mai mult din alte state membre,

I.   
  Serviciul universal: consolidarea independenței autorităților naționale de reglementare

| 1. | observă că, deși standardele minime asociate obligației de serviciu universal (trimiterile poștale de până la 2 kg, coletele poștale de până la 10-20 kg, trimiterile recomandate și cele cu valoare declarată, precum și alte servicii de interes economic general, cum ar fi ziarele și periodicele), reglementate în UE în special prin garantarea unei game minime esențiale de servicii în orice zonă a UE, fără a împiedica aplicarea de către statele membre a unor standarde mai înalte, satisfac în general nevoile clienților, unele cerințe detaliate, care nu sunt supuse reglementării la nivelul UE, sunt stabilite de autoritățile naționale de reglementare (ANR) cărora li s-a încredințat această sarcină; |
| --- | --- |

1.

| 2. | observă că sarcina principală a autorităților naționale de reglementare este de a realiza obiectivul general al Directivei privind serviciile poștale, și anume de a garanta furnizarea serviciului universal; solicită statelor membre să sprijine rolul și independența autorităților naționale de reglementare prin asigurarea unor criterii înalte de calificare profesională a personalului, cu garantarea accesului echitabil și nediscriminatoriu la formarea continuă, a unor mandate fixe și a protecției juridice împotriva concedierii nejustificate și, în cazul concedierii, prin alcătuirea unei liste complete a motivelor care o justifică (de exemplu o încălcare gravă a legii), astfel încât aceste autorități să își poată îndeplini obligațiile care decurg din Directiva privind serviciile poștale în mod neutru, transparent și oportun; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că orice extindere a rolului autorităților naționale de reglementare în temeiul noului regulament la piața serviciilor de livrare de colete ar trebui să abordeze aplicarea selectivă a normelor în sectorul livrării de colete și să stabilească standarde minime pentru toți operatorii, cu scopul de a asigura condiții echitabile și egale de concurență; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că obligațiile de independență pot fi îndeplinite doar dacă funcțiile de reglementare ale autorităților naționale de reglementare sunt separate în mod structural și funcțional de activitățile asociate cu deținerea sau controlul unui furnizor de servicii poștale; consideră că nu ar trebui să se permită înalților funcționari ai autorităților naționale de reglementare să lucreze pentru operatorul public de servicii poștale sau pentru alte părți interesate cel puțin șase luni după părăsirea ANR, astfel încât să se prevină conflictele de interese; consideră că, în acest scop, statele membre ar trebui să introducă dispoziții legislative care să permită aplicarea de sancțiuni în cazul încălcării obligației menționate anterior; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită Comisiei să faciliteze și să consolideze cooperarea și coordonarea între autoritățile naționale de reglementare pentru a se asigura o mai mare eficiență și interoperabilitate în privința livrărilor transfrontaliere și să supravegheze activitățile de reglementare ale ANR – inclusiv furnizarea de servicii universale – în vederea asigurării unei abordări uniforme în aplicarea legislației europene și a armonizării pieței serviciilor poștale în cadrul UE; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește că Directiva privind serviciile universale oferă statelor membre flexibilitatea necesară pentru a aborda caracteristicile locale și pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a furnizării serviciului universal, garantând totodată satisfacerea nevoilor utilizatorilor și adaptarea la evoluțiile contextului tehnic, economic și social; |
| --- | --- |

6.

| 7. | observă confirmarea Comisiei conform căreia Directiva privind serviciile poștale nu necesită nicio structură de proprietate specifică pentru furnizorii de servicii universale; consideră că furnizorii de servicii universale nu ar trebui să fie împiedicați să investească și să inoveze în furnizarea unor servicii poștale eficiente și de calitate; |
| --- | --- |

7.

II.   
  Menținerea serviciului universal și asigurarea unei concurențe echitabile: accesul, calitatea serviciilor și nevoile utilizatorilor

| 8. | consideră că domeniul de aplicare a obligației de serviciu universal tinde să se restrângă; încurajează promovarea opțiunii consumatorului, pentru a include livrarea scrisorilor în obligația de serviciu universal; subliniază, prin urmare, că este important să se asigure un serviciu universal de înaltă calitate la prețuri accesibile, care să cuprindă cel puțin cinci zile pe săptămână în care să se asigure livrarea și colectarea corespondenței pentru fiecare cetățean; constată că, în vederea asigurării sustenabilității pe termen lung a serviciului universal și date fiind particularitățile naționale și situațiile geografice specifice, unele state membre permit un anume grad de flexibilitate; reamintește că deși directiva permite o anume flexibilitate, reglementările naționale nu trebuie să depășească limitele acesteia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește că serviciul universal trebuie să evolueze în funcție de contextul tehnic, economic și social, precum și în funcție de nevoile utilizatorilor, și că Directiva privind serviciile poștale acordă statelor membre flexibilitatea necesară pentru a lua în considerare caracteristicile locale și pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a furnizării serviciilor universale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră că acoperirea geografică și accesibilitatea serviciilor universale în cazul livrării de colete pot și trebuie să fie îmbunătățite, în special pentru persoanele cu handicap și cele cu mobilitate redusă, precum și pentru cetățenii din regiunile îndepărtate; subliniază importanța asigurării accesibilității serviciilor poștale pentru persoanele cu handicap, precum și a coerenței dintre Directiva privind serviciile poștale și Actul european privind accesibilitatea; |
| --- | --- |

10.

| 11. | observă că în multe state membre scăderea volumului de scrisori face ca prestarea serviciului universal să fie din ce în ce mai dificilă; recunoaște că mulți prestatori de servicii universale desemnați folosesc veniturile obținute din activități comerciale care nu sunt legate de prestarea unor servicii universale, cum ar fi serviciile financiare sau livrarea de colete, pentru a finanța serviciile universale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | observă că există o serie de cazuri de concurență neloială în sectorul serviciilor poștale și invită autoritatea responsabilă să sancționeze orice abatere; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită statele membre și Comisia să monitorizeze prestarea de servicii poștale ca serviciu public pentru a asigura faptul că compensația pentru obligația de serviciu public este pusă în aplicare de o manieră proporțională, transparentă și echitabilă; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că este important ca prețurile aferente serviciului universal să fie abordabile și accesibile pentru toți utilizatorii serviciilor furnizate; reamintește faptul că autoritățile naționale de reglementare trebuie să definească în mod clar accesibilitatea unui obiect de corespondență și că statele membre pot menține sau introduce servicii poștale gratuite pentru persoanele nevăzătoare sau cu deficiențe de vedere; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită statele membre să mențină coeziunea teritorială și socială, precum și cerințele aferente privind calitatea, și observă că statele membre pot deja să adapteze anumite caracteristici specifice pentru a satisface cererea de la nivel local, folosindu-se de flexibilitatea oferită de Directiva 97/67/CE; recunoaște faptul că rețelele și serviciile poștale sunt deosebit de importante pentru cetățenii UE; invită statele membre să utilizeze instrumentele de ajutor de stat numai în cazuri excepționale, în conformitate cu politica UE în domeniul concurenței, într-un mod transparent, nediscriminatoriu și adecvat și să se asigure că clienții continuă să aibă acces la serviciile poștale, garantând, dacă este cazul, un număr minim de servicii la același punct de acces; invită Comisia să se asigure că fondurile compensatorii sunt proporționale, iar procedurile de achiziții publice sunt transparente și echitabile; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită statelor membre să garanteze că deschiderea pieței rămâne avantajoasă pentru toți utilizatorii, în special consumatorii și întreprinderile mici și mijlocii, prin monitorizarea atentă a evoluțiilor pieței; încurajează continuarea îmbunătățirii vitezei, diversității și fiabilității serviciilor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia să amelioreze actuala definiție a serviciului universal, să prevadă un nivel minim garantat de servicii pentru consumatori, să adapteze obligativitatea serviciului universal la evoluțiile piețelor, să ia în considerare evoluțiile pieței în diferite state membre și să stimuleze creșterea economică și coeziunea socială; susține, totuși, dat fiind că fiecare piață se confruntă cu constrângeri specifice, că operatorilor ar trebui să le fie permis un grad de flexibilitate în organizarea serviciului universal; invită statele membre să pună în aplicare proceduri de acordare a licențelor în conformitate cu actuala directivă și să armonizeze în continuare procedurile de acordare a licențelor și/sau de notificare, pentru a reduce obstacolele nejustificate la intrarea pe piața internă, fără a impune sarcini administrative inutile; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că introducerea unor proceduri de conciliere, care să fie ușor accesibile și abordabile, prezintă un potențial interesant pentru găsirea unei soluții simple și pe termen scurt atât pentru operatori, cât și pentru consumatori, în cazul unor litigii; încurajează Comisia să introducă măsuri legislative privind drepturile consumatorilor de servicii poștale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | îndeamnă Comisia ca, la elaborarea propunerilor legislative, să țină seama de digitalizare și de oportunitățile pe care le presupune aceasta, de caracteristicile statelor membre și de tendințele generale de pe piețele serviciilor poștale și de livrare de colete; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește că scutirea de TVA pentru serviciile poștale trebuie să fie aplicată în așa fel încât să se minimizeze denaturarea concurenței între fostele monopoluri și nou-intrații pe piață, garantându-se totodată sustenabilitatea pe termen lung a obligației de serviciu universal, astfel încât toți operatorii să poată furniza în continuare servicii poștale în întreaga Europă; observă că garantarea scutirii de TVA numai pentru prestatorul de servicii deja existent pentru servicii altele decât serviciul universal, atunci când alți prestatori de servicii sunt supuși TVA-ului, reprezintă un obstacol semnificativ în calea dezvoltării concurenței pe piață; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia să asigure condiții echitabile de concurență în rândul furnizorilor atât pentru corespondența tradițională și pentru domeniul livrării de colete, aflat în plină creștere, cât și între operatorii poștali tradiționali și operatorii nou intrați pe piață; sugerează că Comisia ar trebui să aibă dreptul de a evalua dacă procedurile de licitație impun o sarcină injustă; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită statele membre să ia în considerare faptul că operatorii poștali tradiționali nu trebuie să fie nici avantajați prin sprijin de la stat, nici dezavantajați de obligația lor de serviciu public sau de costurile tradiționale în raport cu noii operatori; |
| --- | --- |

22.

| 23. | consideră că piața și concurența sunt cele mai bune stimulente pentru inovarea și dezvoltarea de servicii cu valoare adăugată și solicită Comisiei să sprijine, ținând seama de principiul proporționalității și de justificarea economică, inovarea în acest sector în vederea promovării serviciilor cu valoare adăugată, precum sisteme de urmărire, locații de preluare/livrare, orar de livrare flexibil, proceduri de returnare adecvate, precum și acces la căi de atac simple; recunoaște acțiunile și investițiile care au fost realizate deja de către operatorii poștali în acest domeniu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită Comisia să monitorizeze atent sprijinul pe care statele membre îl acordă furnizorilor de servicii poștale pentru obligațiile de serviciu universal și pentru alte costuri tradiționale, pe baza principalelor norme privind controlul asupra ajutorului de stat destinat serviciilor de interes economic general (Cadrul privind serviciile de interes economic general din 2012); |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că calitatea serviciilor ar trebui să fie evaluată prin prisma standardelor stabilite de directivă și să reflecte nevoile consumatorilor, în vederea creșterii gradului de interoperabilitate și a îmbunătățirii calității serviciilor; |
| --- | --- |

25.

| 26. | observă că operatorii poștali europeni au făcut investiții pentru modernizarea interconectivității rețelelor lor și au introdus servicii inovatoare și ușor de utilizat pentru clienți și pentru IMM-urile care fac comerț electronic cu amănuntul la nivel transfrontalier; consideră că aceste investiții ar trebui să fie protejate prin condiții de acces echitabile; |
| --- | --- |

26.

| 27. | își reiterează sprijinul față de Forumul utilizatorilor serviciilor poștale, care a fost creat în 2011 de Comisie, cu scopul de a facilita discuțiile dintre utilizatori, operatori, sindicate și alte părți interesate cu privire la chestiuni între care se numără satisfacția utilizatorilor finali, cerințele utilizatorilor profesionali și modurile de îmbunătățire a livrării în cadrul comerțului electronic; este de părere că forumul este foarte util și ar trebui să se întrunească în mod regulat în scopul de a găsi posibile soluții de îmbunătățire a serviciilor poștale și de livrare a coletelor; |
| --- | --- |

27.

III.   
  Dimensiunea transfrontalieră și comerțul electronic

| 28. | solicită statelor membre să asigure interoperabilitatea și modernizarea rețelelor poștale și, în cazul în care există mai mulți furnizori de serviciu universal, să prevină impedimentele din calea transportării obiectelor poștale și să permită IMM-urilor să aibă acces la servicii atractive din punct de vedere financiar în livrările transfrontaliere prin sporirea transparenței tarifelor aplicate de operatorii poștali; |
| --- | --- |

28.

| 29. | consideră că livrarea coletelor este o activitate foarte competitivă, inovatoare și în plină dezvoltare; remarcă importanța serviciilor de livrare de colete accesibile și fiabile în realizarea pieței unice digitale; reamintește că deschiderea acestui sector pentru concurență a stimulat dezvoltarea de servicii cu valoare adăugată, precum sisteme de urmărire, locuri de preluare/livrare, orar de livrare flexibil și proceduri de returnare adecvate; consideră, așadar, că orice nouă reglementare pe această piață trebuie să fie proporțională și susținută de dovezi economice solide; |
| --- | --- |

29.

| 30. | observă, în această privință, că trebuie luată în considerare utilizarea tuturor avantajelor oferite de noile tehnologii, inclusiv dronele, întrucât acestea ar putea simplifica serviciile de livrare, în special în zonele cu densitate scăzută a populației, izolate sau îndepărtate, ținând seama în același timp de aspecte privind securitatea și durabilitatea mediului; |
| --- | --- |

30.

| 31. | consideră că dinamica unei piețe foarte competitive, inovatoare și în plină dezvoltare în domeniul livrării coletelor nu ar trebui să fie frânată de reglementări nejustificate și birocrație inutilă; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Comisia să dezvolte supravegherea pieței serviciilor de livrare a coletelor, dacă este cazul, într-o direcție bazată pe performanță și să încurajeze accesibilitatea tarifelor transfrontaliere, fără a submina competența autorităților naționale de reglementare, și să identifice practicile anticoncurențiale neloiale și monopoliste; încurajează sporirea transparenței tarifelor și a disponibilității serviciilor, în special pentru clienții de retail și pentru întreprinderile mici și mijlocii; |
| --- | --- |

32.

| 33. | salută propunerea Comisiei privind accesul transfrontalier transparent și nediscriminatoriu la toate elementele rețelei, facilitățile aferente, serviciile relevante și sistemele de informare ale rețelelor poștale pentru părți terțe; consideră că folosirea eficace a infrastructurii ar putea aduce profituri economice pentru furnizorii de servicii universale și ar putea intensifica concurența în domeniul livrării transfrontaliere; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită Comisia și statele membre să colecteze mai multe date referitoare la piața livrării de colete în vederea unei mai bune evaluări a evoluției acestui sector economic și a dezvoltării sale structurale; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că este important să se îmbunătățească calitatea serviciului și protecția drepturilor consumatorilor, în scopul restabilirii unui nivel adecvat de încredere a consumatorilor; consideră că o transparență mai mare în ceea ce privește prețurile, opțiunile și modalitățile de livrare, precum și calitatea/performanțele livrării (viteză, acoperire geografică, întârzieri și manipularea produselor deteriorate sau pierdute), precum și existența unor etichete de fiabilitate ar putea rezolva problema lipsei de încredere; |
| --- | --- |

35.

| 36. | solicită statelor membre și Comisiei să îmbunătățească transparența cu privire la tarifele publice și performanța serviciilor (opțiuni de livrare, livrarea finală, fiabilitate), în special în ceea ce privește comerțul electronic; solicită controale privind transparența în cazurile în care prețurile nu sunt controlate de concurență sau sunt nejustificat de mari; subliniază că este important să se reducă diferența dintre prețurile locale și cele transfrontaliere și sprijină măsuri de sensibilizare a consumatorilor și de dezvoltare a capacității acestora de a compara structura prețurilor interne și transfrontaliere; invită autoritățile naționale de reglementare să evalueze accesibilitatea prețurilor pe anumite rute transfrontaliere, acordând o atenție deosebită disparităților exagerate; |
| --- | --- |

36.

| 37. | solicită Comisiei să promoveze o strategie privind comerțul electronic și livrarea transfrontalieră de colete; sugerează facilitarea interoperabilității de-a lungul lanțului de distribuție și dezvoltarea de bune practici disponibile publicului pentru operatorii de comerț electronic cu amănuntul; |
| --- | --- |

37.

| 38. | susține că procedurile de tratare a reclamațiilor și mecanismele de soluționare a litigiilor trebuie să fie simple, eficace și aplicabile transfrontalier; subliniază că Directiva privind soluționarea alternativă a litigiilor și platforma online instituită prin Regulamentul (UE) nr. 524/2013 privind soluționarea online a litigiilor în materie de consum pot aduce avantaje consumatorilor și întreprinderilor în tranzacțiile transfrontaliere; este îngrijorat de faptul că, în ciuda termenului de transpunere din iulie 2015, numai 24 de state membre au transpus până în prezent Directiva privind soluționarea alternativă a litigiilor în materie de consum și, prin urmare, milioane de cetățeni europeni sunt privați de acest mecanism important de recurs; consideră că procedura europeană cu privire la cererile cu valoare redusă ar putea fi o alternativă utilă pentru consumatori și întreprinderi în tranzacțiile transfrontaliere; solicită să se ia în calcul, dacă este necesar, introducerea unor mecanisme suplimentare de recurs pentru consumatori în sectorul serviciilor poștale; |
| --- | --- |

38.

| 39. | încurajează statele membre să susțină reducerile de costuri prin îmbunătățirea interoperabilității proceselor de expediere și colectare a coletelor și să dezvolte standarde europene pentru sisteme integrate de urmărire; salută progresele înregistrate de acest sector în ceea ce privește serviciile pentru consumatori și IMM-uri de la nivel transfrontalier prin consolidarea interoperabilității și prin sistemele de urmărire; încurajează stabilirea de instrumente deschise și de indicatori pentru calitatea serviciilor, astfel încât consumatorii să poată compara ofertele diferiților furnizori de servicii; salută progresul înregistrat, care confirmă abordarea de piață sprijinită și solicitată de Parlament; încurajează crearea de platforme de cooperare și schimb de informații între operatorii de servicii de livrare, pentru a se crea o gamă mai largă de opțiuni de livrare și de soluții de returnare pentru consumatori; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită Comisia și statele membre să ancheteze modul de funcționare a serviciilor de livrare transfrontalieră a coletelor, în conformitate cu diversele norme rezultate fie din acordurile comerciale internaționale [de exemplu, normele Uniunii Poștale Universale (UPU) și ale Organizației Aviației Civile Internaționale (ICAO)], fie din legislația UE (de exemplu, Codul vamal al Uniunii), în special a obligației de serviciu universal, care poate fi întrebuințată greșit și poate provoca denaturări ale pieței; încurajează Uniunea Europeană să solicite aderarea la Uniunea Poștală Universală în vederea realizării unui sector poștal european complet integrat; |
| --- | --- |

40.

| 41. | sprijină principiul culegerii de date statistice privind piața livrărilor de colete cu scopul de a avea o perspectivă mai clară asupra principalilor actori de pe piață, a modelelor concurenței și a tendințelor pieței; |
| --- | --- |

41.

IV.   
  Dimensiunea socială: îmbunătățirea ocupării forței de muncă

| 42. | invită statele membre să garanteze condiții de muncă decente tuturor lucrătorilor din sectorul serviciilor poștale, inclusiv un nivel suficient de protecție a sănătății și a siguranței în muncă, indiferent de dimensiunea și tipul întreprinderii angajatoare, de locul de angajare sau de contractul de bază; subliniază importanța sănătății și a securității în muncă, în special în contextul schimbărilor demografice și al nivelului ridicat de mobilitate a lucrătorilor în sectorul serviciilor poștale; salută cooperarea dintre Agenția Europeană pentru Securitate și Sănătate în Muncă (EU-OSHA) și partenerii sociali din acest sector cu privire la campania „Locuri de muncă sănătoase – Gestionarea stresului”; |
| --- | --- |

42.

| 43. | observă că, în ultimii ani, progresele tehnologice și digitalizarea au transformat puternic sectorul serviciilor poștale și că modernizarea și diversificarea serviciilor poștale au avut un impact puternic asupra condițiilor de muncă și a ocupării forței de muncă în acest sector; |
| --- | --- |

43.

| 44. | observă că liberalizarea sectorului poștal a dus, în unele state membre, la diferențe substanțiale în ceea ce privește condițiile de muncă și salarizare între furnizorii de servicii universale și societățile concurente care furnizează servicii poștale specifice; consideră că intensificarea concurenței nu ar trebui să genereze practici sociale ilegale sau să conducă la degradarea condițiilor de muncă; |
| --- | --- |

44.

| 45. | observă că, dacă întreprinderile poștale au posibilitatea de a se dezvolta și de a-și extinde producția în mod inovator, îndeosebi în regiunile periferice, atunci ele ar putea contribui și la ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

45.

| 46. | observă că numărul lucrătorilor cu fracțiune de normă, al lucrătorilor temporari și al celor care desfășoară activități independente a crescut și că tendința generală este de a utiliza contracte de muncă mai flexibile, care în anumite circumstanțe pot duce la raporturi de muncă precare, fără o protecție adecvată pentru angajați; salută dezvoltarea unor noi modele pentru timpul de lucru, care le permit lucrătorilor, de exemplu, să îmbunătățească echilibrul dintre viața personală și cea profesională, să urmeze programe de formare la locul de muncă sau să beneficieze de opțiunea de a lucra cu fracțiune de normă; ia act de faptul că noile contracte de muncă flexibile trebuie să excludă potențialele riscuri, cum ar fi supraîncărcarea lucrătorului sau niveluri de salarizare care nu sunt proporționale cu performanța; subliniază, prin urmare, necesitatea flexibilității pieței muncii, pe de o parte, și a securității economice și sociale a lucrătorilor, pe de altă parte; subliniază că reducerea costurilor forței de muncă prin reducerea condițiilor de muncă și a standardelor de angajare nu ar trebui să fie considerată flexibilitate; invită Comisia și statele membre să ia măsuri pentru combaterea activității independente false în sectorul poștal; îndeamnă statele membre, în sens mai general, să împiedice ca flexibilitatea contractelor de muncă să aibă un impact negativ asupra lucrătorilor; |
| --- | --- |

46.

| 47. | salută rolul important al sindicatelor, care în multe state membre colaborează cu furnizorii de servicii universale pentru ca transformarea sectorului serviciilor poștale să fie sustenabilă din punct de vedere social; subliniază importanța partenerilor sociali puternici și independenți din sectorul poștal, a unui dialog social instituționalizat și a participării angajaților la chestiuni legate de întreprinderi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază importanța monitorizării respectării perioadelor obligatorii de condus și de odihnă, precum și a programului de lucru în sectorul serviciilor poștale; consideră că monitorizarea ar trebui să se efectueze prin intermediul unor dispozitive de monitorizare digitale instalate în vehicul; reamintește că Regulamentul (UE) nr. 165/2014 privind tahografele în transportul rutier nu se aplică vehiculelor mai mici de 3,5 tone; prin urmare, solicită intensificarea controalelor privind timpul de lucru și perioadele de odihnă; reamintește că toate sarcinile legate de activitatea unui angajat trebuie să fie considerate timp de lucru; subliniază, de asemenea, importanța monitorizării respectării legislației europene și naționale privind protecția sănătății și securității în muncă, inclusiv condițiile din vehicule, în cazul tuturor persoanelor implicate în livrările poștale, indiferent dacă statutul lor profesional este de lucrător care desfășoară activități independente, subcontractant, angajat temporar sau lucrător cu contract de muncă; |
| --- | --- |

48.

| 49. | consideră că ar trebui să se găsească un echilibru între libera concurență, cererile consumatorilor, sustenabilitatea serviciului universal și finanțarea acestuia și menținerea locurilor de muncă; |
| --- | --- |

49.

| 50. | își exprimă îngrijorarea cu privire la încercările de a eluda reglementările existente cu privire la salariul minim prin creșterea volumului de muncă de așa manieră încât nu poate fi gestionat în timpul programului de lucru; |
| --- | --- |

50.

| 51. | salută activitatea esențială a Comitetului de dialog social din sectorul serviciilor poștale și subliniază proiectul lansat de partenerii sociali europeni, intitulat „Gestionarea provocărilor demografice și găsirea unor soluții sustenabile de către partenerii sociali în sectorul serviciilor poștale”; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită Comisia și statele membre să colecteze mai multe date privind numărul de angajați și condițiile de muncă în sectorul serviciilor poștale, pentru a evalua mai bine situația actuală, ca urmare a deschiderii complete a piețelor, și pentru a putea reacționa cu promptitudine la evoluții și a aborda eventualele probleme; invită Comisia și statele membre să monitorizeze îndeaproape noile mijloace de livrări poștale automatizate și impactul lor asupra condițiilor de muncă și asupra ocupării forței de muncă și să evalueze nevoia de modernizare a legislației în domeniul social și al ocupării forței de muncă, după caz, pentru a ține pasul cu schimbările în sectorul poștal; încurajează, de asemenea, partenerii sociali să actualizeze contractele colective de muncă acolo unde este cazul, pentru a putea fi asigurate standarde ridicate de muncă și de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  JO L 15, 21.1.1998, p. 14.

(2)  JO C 217, 11.8.2010, p. 7.

(3)  JO L 165, 18.6.2013, p. 63.

(4)  JO L 165, 18.6.2013, p. 1.

(5)  JO L 304, 22.11.2011, p. 64.

(6)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0067.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0009.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/153 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/153

---

P8_TA(2016)0358

Accesul la finanțare al IMM-urilor și creșterea diversității finanțării IMM-urilor în cadrul uniunii piețelor de capital

Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la accesul la finanțare al IMM-urilor și creșterea diversității finanțării IMM-urilor în cadrul uniunii piețelor de capital (2016/2032(INI))

(2018/C 204/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluția sa din 5 februarie 2013 referitoare la îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 5 februarie 2013 referitoare la îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 noiembrie 2014 referitoare la revizuirea orientărilor Comisiei privind evaluările de impact și rolul testului privind IMM-urile (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 noiembrie 2014 referitoare la revizuirea orientărilor Comisiei privind evaluările de impact și rolul testului privind IMM-urile (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2016 referitoare la Raportul anual pentru 2014 al Băncii Europene de Investiții (BEI) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2016 referitoare la Raportul anual pentru 2014 al Băncii Europene de Investiții (BEI) (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2016 referitoare la Raportul anual pe 2014 al Băncii Centrale Europene (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2016 referitoare la Raportul anual pe 2014 al Băncii Centrale Europene (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la crearea unei uniuni a piețelor de capital (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la crearea unei uniuni a piețelor de capital (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la Raportul anual privind politica UE în domeniul concurenței (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la Raportul anual privind politica UE în domeniul concurenței (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la bilanțul și provocările asociate cadrului UE de reglementare a serviciilor financiare: impactul și calea de urmat către un cadru UE de reglementare a sectorului financiar mai eficient și mai eficace și către o uniune a piețelor de capital (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la bilanțul și provocările asociate cadrului UE de reglementare a serviciilor financiare: impactul și calea de urmat către un cadru UE de reglementare a sectorului financiar mai eficient și mai eficace și către o uniune a piețelor de capital (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la întreprinderile familiale din Europa (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la întreprinderile familiale din Europa (9),

| — | având în vedere dezbaterea din 13 aprilie 2016 pe baza întrebării cu solicitare de răspuns oral în numele grupurilor PPE, S&D, ECR, ALDE și GUE/NGL privind revizuirea factorului de sprijinire a IMM-urilor (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere dezbaterea din 13 aprilie 2016 pe baza întrebării cu solicitare de răspuns oral în numele grupurilor PPE, S&D, ECR, ALDE și GUE/NGL privind revizuirea factorului de sprijinire a IMM-urilor (10),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 decembrie 2011 intitulată „Un plan de acțiune pentru îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor” (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 decembrie 2011 intitulată „Un plan de acțiune pentru îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor” (COM(2011)0870),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2015, intitulată „Un Plan de acțiune pentru edificarea unei Uniuni a piețelor de capital” (COM(2015)0468), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2015, intitulată „Un Plan de acțiune pentru edificarea unei Uniuni a piețelor de capital” (COM(2015)0468),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2015 intitulată „Ameliorarea pieței unice: mai multe oportunități pentru cetățeni și pentru întreprinderi” (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2015 intitulată „Ameliorarea pieței unice: mai multe oportunități pentru cetățeni și pentru întreprinderi” (COM(2015)0550),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Orientări privind ajutoarele de stat pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc” (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Orientări privind ajutoarele de stat pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc” (11),

| — | având în vedere Directiva 2011/7/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 2011 privind combaterea întârzierii în efectuarea plăților în tranzacțiile comerciale (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/7/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 2011 privind combaterea întârzierii în efectuarea plăților în tranzacțiile comerciale (12),

| — | având în vedere studiul elaborat de Banca Centrală Europeană în decembrie 2015 referitor la accesul la finanțare al întreprinderilor din zona euro în perioada aprilie-septembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul elaborat de Banca Centrală Europeană în decembrie 2015 referitor la accesul la finanțare al întreprinderilor din zona euro în perioada aprilie-septembrie 2015,

| — | având în vedere al doilea document consultativ al Comitetului de la Basel pentru supraveghere bancară privind revizuirile abordării standardizate pentru riscul de credit din decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere al doilea document consultativ al Comitetului de la Basel pentru supraveghere bancară privind revizuirile abordării standardizate pentru riscul de credit din decembrie 2015,

| — | având în vedere raportul Comisiei din 18 iunie 2015 referitor la evaluarea Regulamentului (CE) nr. 1606/2002 din 19 iulie 2002 privind aplicarea standardelor internaționale de contabilitate (COM(2015)0301), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 18 iunie 2015 referitor la evaluarea Regulamentului (CE) nr. 1606/2002 din 19 iulie 2002 privind aplicarea standardelor internaționale de contabilitate (COM(2015)0301),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Crowdfunding in the EU Capital Markets Union” (Finanțarea participativă în Uniunea piețelor de capital din UE) (SWD(2016)0154), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Crowdfunding in the EU Capital Markets Union” (Finanțarea participativă în Uniunea piețelor de capital din UE) (SWD(2016)0154),

| — | având în vedere Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (13),

| — | având în vedere buletinul lunar al Băncii Centrale Europene pentru iulie 2014 (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere buletinul lunar al Băncii Centrale Europene pentru iulie 2014 (14),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 ianuarie 2016, intitulată „Pachetul antievaziune: Pașii următori spre realizarea impozitării efective și spre creșterea transparenței fiscale în UE” (COM(2016)0023), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 ianuarie 2016, intitulată „Pachetul antievaziune: Pașii următori spre realizarea impozitării efective și spre creșterea transparenței fiscale în UE” (COM(2016)0023),

| — | având în vedere propunerea de regulament privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau al admiterii de valori mobiliare la tranzacționare, prezentată de Comisie la 30 noiembrie 2015 (COM(2015)0583), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau al admiterii de valori mobiliare la tranzacționare, prezentată de Comisie la 30 noiembrie 2015 (COM(2015)0583),

| — | având în vedere raportul Autorității Bancare Europene privind IMM-urile și factorul de sprijinire a IMM-urilor (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Autorității Bancare Europene privind IMM-urile și factorul de sprijinire a IMM-urilor (15),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 iulie 2015, intitulată „Lucrând împreună pentru locuri de muncă și creștere economică: Rolul băncilor naționale de promovare (BNP) în sprijinirea Planului de investiții pentru Europa (COM(2015)0361); |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 iulie 2015, intitulată „Lucrând împreună pentru locuri de muncă și creștere economică: Rolul băncilor naționale de promovare (BNP) în sprijinirea Planului de investiții pentru Europa (COM(2015)0361);

| — | având în vedere Raportul Comisiei privind mecanismul de alertă 2016 din 26 noiembrie 2015 (COM(2015)0691), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei privind mecanismul de alertă 2016 din 26 noiembrie 2015 (COM(2015)0691),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru bugete, al Comisiei pentru dezvoltare regională, precum și cel al Comisiei pentru cultură și educație (A8-0222/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru bugete, al Comisiei pentru dezvoltare regională, precum și cel al Comisiei pentru cultură și educație (A8-0222/2016),

| A. | întrucât microîntreprinderile, întreprinderile mici și mijlocii și întreprinderile cu capitalizare medie joacă un rol important pentru economia europeană în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și creșterea economică, în 2014 IMM-urile reprezentând 67 % din totalul locurilor de muncă, 71,4 % din creșterea ratei de ocupare a forței de muncă și 58 % din valoarea adăugată în sectorul întreprinderilor nefinanciare din UE în 2014 (16); |
| --- | --- |

A.

întrucât microîntreprinderile, întreprinderile mici și mijlocii și întreprinderile cu capitalizare medie joacă un rol important pentru economia europeană în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și creșterea economică, în 2014 IMM-urile reprezentând 67 % din totalul locurilor de muncă, 71,4 % din creșterea ratei de ocupare a forței de muncă și 58 % din valoarea adăugată în sectorul întreprinderilor nefinanciare din UE în 2014 (16);

| B. | întrucât legislația Uniunii nu prevede în prezent nicio definiție expresă a IMM-urilor, ci doar clasificarea acestora în directiva contabilă ca „întreprinderi mici” și „întreprinderi mijlocii”; |
| --- | --- |

B.

întrucât legislația Uniunii nu prevede în prezent nicio definiție expresă a IMM-urilor, ci doar clasificarea acestora în directiva contabilă ca „întreprinderi mici” și „întreprinderi mijlocii”;

| C. | întrucât IMM-urile europene sunt foarte diverse și includ un mare număr de microîntreprinderi, care funcționează adesea în sectoarele tradiționale, precum și un număr din ce în ce mai mare de întreprinderi noi și de întreprinderi inovatoare care se dezvoltă rapid; întrucât aceste modele de afaceri se confruntă cu probleme diferite și, prin urmare, au nevoi de finanțare diferite; |
| --- | --- |

C.

întrucât IMM-urile europene sunt foarte diverse și includ un mare număr de microîntreprinderi, care funcționează adesea în sectoarele tradiționale, precum și un număr din ce în ce mai mare de întreprinderi noi și de întreprinderi inovatoare care se dezvoltă rapid; întrucât aceste modele de afaceri se confruntă cu probleme diferite și, prin urmare, au nevoi de finanțare diferite;

| D. | întrucât majoritatea IMM-urilor europene funcționează în principal la nivel național; întrucât relativ puține IMM-uri sunt implicate în operațiuni transfrontaliere în cadrul UE, iar cele care exportă în afara Uniunii constituie o minoritate redusă; |
| --- | --- |

D.

întrucât majoritatea IMM-urilor europene funcționează în principal la nivel național; întrucât relativ puține IMM-uri sunt implicate în operațiuni transfrontaliere în cadrul UE, iar cele care exportă în afara Uniunii constituie o minoritate redusă;

| E. | întrucât 77 % din finanțarea restantă a IMM-urilor din Europa este asigurată de bănci (17); |
| --- | --- |

E.

întrucât 77 % din finanțarea restantă a IMM-urilor din Europa este asigurată de bănci (17);

| F. | întrucât finanțarea IMM-urilor ar trebui să aibă o bază cât mai largă cu putință, pentru a asigura accesul optim la finanțare al IMM-urilor în fiecare etapă a dezvoltării unei întreprinderi; întrucât acest lucru include un mediu de reglementare adecvat pentru toate canalele de finanțare, cum ar fi finanțarea bancară, finanțarea pe piața de capital, biletele la ordin, leasing-ul, finanțarea participativă, capitalul de risc, creditarea de la persoană la persoană etc.; |
| --- | --- |

F.

întrucât finanțarea IMM-urilor ar trebui să aibă o bază cât mai largă cu putință, pentru a asigura accesul optim la finanțare al IMM-urilor în fiecare etapă a dezvoltării unei întreprinderi; întrucât acest lucru include un mediu de reglementare adecvat pentru toate canalele de finanțare, cum ar fi finanțarea bancară, finanțarea pe piața de capital, biletele la ordin, leasing-ul, finanțarea participativă, capitalul de risc, creditarea de la persoană la persoană etc.;

| G. | întrucât investitorii instituționali, cum ar fi societățile de asigurare, au o contribuție importantă la finanțarea IMM-urilor prin transferarea și transformarea riscurilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât investitorii instituționali, cum ar fi societățile de asigurare, au o contribuție importantă la finanțarea IMM-urilor prin transferarea și transformarea riscurilor;

| H. | întrucât, în raportul său din martie 2016 referitor la IMM-uri și factorul de sprijinire a IMM-urilor, Autoritatea Bancară Europeană (ABE) a constatat că nu există nicio dovadă cu privire la faptul că factorul de sprijinire a IMM-urilor a oferit stimulente suplimentare pentru creditarea IMM-urilor în comparație cu marile companii; întrucât, totuși, aceasta a recunoscut că s-ar putea să fie prea devreme pentru a trage concluzii ferme, având în vedere limitările evaluării sale, în special limitările în ceea ce privește datele disponibile, introducerea relativ recentă a factorului de sprijinire a IMM-urilor, faptul că evoluțiile suprapuse ar fi putut împiedica identificarea efectelor factorului de sprijinire a IMM-urilor, precum și utilizarea unor societăți mari drept grup de control; întrucât ABE a constatat în schimb că, în general, băncile cu o mai bună capitalizare acordă mai multe împrumuturi IMM-urilor și că întreprinderile mici și mai noi au o mai mare probabilitate de a face obiectul restricțiilor în materie de finanțare decât întreprinderile mari și mai vechi; întrucât aceasta observă, de asemenea, că factorul de sprijinire a IMM-urilor a fost introdus de legiuitor ca o măsură de precauție pentru a nu pune în pericol împrumuturile către IMM-uri; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în raportul său din martie 2016 referitor la IMM-uri și factorul de sprijinire a IMM-urilor, Autoritatea Bancară Europeană (ABE) a constatat că nu există nicio dovadă cu privire la faptul că factorul de sprijinire a IMM-urilor a oferit stimulente suplimentare pentru creditarea IMM-urilor în comparație cu marile companii; întrucât, totuși, aceasta a recunoscut că s-ar putea să fie prea devreme pentru a trage concluzii ferme, având în vedere limitările evaluării sale, în special limitările în ceea ce privește datele disponibile, introducerea relativ recentă a factorului de sprijinire a IMM-urilor, faptul că evoluțiile suprapuse ar fi putut împiedica identificarea efectelor factorului de sprijinire a IMM-urilor, precum și utilizarea unor societăți mari drept grup de control; întrucât ABE a constatat în schimb că, în general, băncile cu o mai bună capitalizare acordă mai multe împrumuturi IMM-urilor și că întreprinderile mici și mai noi au o mai mare probabilitate de a face obiectul restricțiilor în materie de finanțare decât întreprinderile mari și mai vechi; întrucât aceasta observă, de asemenea, că factorul de sprijinire a IMM-urilor a fost introdus de legiuitor ca o măsură de precauție pentru a nu pune în pericol împrumuturile către IMM-uri;

| I. | întrucât, în ciuda îmbunătățirilor recente, finanțarea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii a fost afectată mai mult de criză decât finanțarea marilor întreprinderi, și întrucât IMM-urile din zona euro s-au confruntat și, într-o oarecare măsură, încă se confruntă cu înăsprirea cerințelor băncilor în materie de garanții (18); |
| --- | --- |

I.

întrucât, în ciuda îmbunătățirilor recente, finanțarea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii a fost afectată mai mult de criză decât finanțarea marilor întreprinderi, și întrucât IMM-urile din zona euro s-au confruntat și, într-o oarecare măsură, încă se confruntă cu înăsprirea cerințelor băncilor în materie de garanții (18);

| J. | întrucât, de la prima rundă a anchetelor privind accesul la finanțare al IMM-urilor „găsirea clienților” a rămas preocuparea dominantă pentru IMM-urile din zona euro, în timp ce „accesul la finanțare” ocupă un loc mai puțin important în rândul preocupărilor; întrucât ultima anchetă, publicată în decembrie 2015, a arătat că accesul IMM-urilor la o finanțare externă diferă semnificativ de la o țară la alta din zona euro; întrucât accesul la finanțare rămâne o preocupare mai mare pentru IMM-uri decât pentru întreprinderile mari; |
| --- | --- |

J.

întrucât, de la prima rundă a anchetelor privind accesul la finanțare al IMM-urilor „găsirea clienților” a rămas preocuparea dominantă pentru IMM-urile din zona euro, în timp ce „accesul la finanțare” ocupă un loc mai puțin important în rândul preocupărilor; întrucât ultima anchetă, publicată în decembrie 2015, a arătat că accesul IMM-urilor la o finanțare externă diferă semnificativ de la o țară la alta din zona euro; întrucât accesul la finanțare rămâne o preocupare mai mare pentru IMM-uri decât pentru întreprinderile mari;

| K. | întrucât băncile naționale/regionale de promovare joacă un rol important în catalizarea finanțării pe termen lung; întrucât acestea și-au intensificat activitățile, cu scopul de a echilibra procesul de reducere a gradului de îndatorare necesar în sectorul serviciilor bancare comerciale; întrucât ele joacă un rol important și în punerea în aplicare a instrumentelor financiare ale UE, în afara domeniului de aplicare al Fondului european pentru investiții strategice; |
| --- | --- |

K.

întrucât băncile naționale/regionale de promovare joacă un rol important în catalizarea finanțării pe termen lung; întrucât acestea și-au intensificat activitățile, cu scopul de a echilibra procesul de reducere a gradului de îndatorare necesar în sectorul serviciilor bancare comerciale; întrucât ele joacă un rol important și în punerea în aplicare a instrumentelor financiare ale UE, în afara domeniului de aplicare al Fondului european pentru investiții strategice;

| L. | întrucât îmbunătățirea accesului la finanțare pentru IMM-uri nu ar trebui să conducă la o scădere a standardelor și a reglementărilor financiare; |
| --- | --- |

L.

întrucât îmbunătățirea accesului la finanțare pentru IMM-uri nu ar trebui să conducă la o scădere a standardelor și a reglementărilor financiare;

| M. | întrucât, în Elveția, Banca WIR este un sistem de monedă complementară cu utilitate în principal pentru IMM-urile care prestează servicii în sectorul hotelier, construcții, industria prelucrătoare, comerțul cu amănuntul și serviciile profesionale; întrucât WIR oferă un mecanism de compensare în cadrul căruia întreprinderile pot cumpăra una de la alta fără a utiliza franci elvețieni; întrucât WIR este totuși adesea utilizat în asociere cu francul elvețian în cazul tranzacțiilor bivalutare; întrucât comerțul cu WIR are o pondere de 1-2 % din PIB-ul Elveției; întrucât WIR s-a dovedit a fi contraciclic în raport cu PIB-ul și chiar și mai mult în raport cu numărul șomerilor; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în Elveția, Banca WIR este un sistem de monedă complementară cu utilitate în principal pentru IMM-urile care prestează servicii în sectorul hotelier, construcții, industria prelucrătoare, comerțul cu amănuntul și serviciile profesionale; întrucât WIR oferă un mecanism de compensare în cadrul căruia întreprinderile pot cumpăra una de la alta fără a utiliza franci elvețieni; întrucât WIR este totuși adesea utilizat în asociere cu francul elvețian în cazul tranzacțiilor bivalutare; întrucât comerțul cu WIR are o pondere de 1-2 % din PIB-ul Elveției; întrucât WIR s-a dovedit a fi contraciclic în raport cu PIB-ul și chiar și mai mult în raport cu numărul șomerilor;

| N. | întrucât, se pare că Directiva din 2011 privind combaterea întârzierii în efectuarea plăților în tranzacțiile comerciale a fost transpusă în mod corect de numai 21 din cele 28 de state membre în aprilie 2015, deși termenul a fost deja depășit cu peste doi ani; |
| --- | --- |

N.

întrucât, se pare că Directiva din 2011 privind combaterea întârzierii în efectuarea plăților în tranzacțiile comerciale a fost transpusă în mod corect de numai 21 din cele 28 de state membre în aprilie 2015, deși termenul a fost deja depășit cu peste doi ani;

| O. | întrucât Comisia avertizează în Raportul privind mecanismul de alertă 2016, că, pe de o parte, „creșterea economică a devenit mai dependentă de sursele de cerere internă, în special de o redresare mai pronunțată a investițiilor” și că, pe de altă parte, „deși consumul s-a consolidat recent, cererea internă rămâne modestă, parțial din cauza unor presiuni semnificative legate de reducerea gradului de îndatorare în mai multe state membre”; |
| --- | --- |

O.

întrucât Comisia avertizează în Raportul privind mecanismul de alertă 2016, că, pe de o parte, „creșterea economică a devenit mai dependentă de sursele de cerere internă, în special de o redresare mai pronunțată a investițiilor” și că, pe de altă parte, „deși consumul s-a consolidat recent, cererea internă rămâne modestă, parțial din cauza unor presiuni semnificative legate de reducerea gradului de îndatorare în mai multe state membre”;

| P. | întrucât Directiva UE 2004/113/CE interzice discriminarea de gen în ceea ce privește accesul la bunuri și servicii, inclusiv la serviciile financiare; întrucât accesul la finanțare s-a dovedit a fi unul dintre principalele obstacole cu care se confruntă femeile antreprenoare; întrucât femeile antreprenoare au tendința de a începe cu un capital mai mic, împrumută mai puțin și recurg la familie mai degrabă decât la împrumuturi sau la finanțarea prin capitaluri proprii, |
| --- | --- |

P.

întrucât Directiva UE 2004/113/CE interzice discriminarea de gen în ceea ce privește accesul la bunuri și servicii, inclusiv la serviciile financiare; întrucât accesul la finanțare s-a dovedit a fi unul dintre principalele obstacole cu care se confruntă femeile antreprenoare; întrucât femeile antreprenoare au tendința de a începe cu un capital mai mic, împrumută mai puțin și recurg la familie mai degrabă decât la împrumuturi sau la finanțarea prin capitaluri proprii,

Nevoile variate de finanțare ale sectorului divers al IMM-urilor

| 1. | este conștient de diversitatea IMM-urilor, a microîntreprinderilor și întreprinderilor cu capitalizare medie din statele membre, care se reflectă în modelele de afaceri, dimensiunea, poziția geografică, mediul socioeconomic, stadiile de dezvoltare, structura financiară, forma juridică a acestor întreprinderi și nivelul diferit de pregătire antreprenorială; |
| --- | --- |

1.

| 2. | recunoaște provocările cu care se confruntă IMM-urile, din cauza diferențelor existente între statele membre și regiuni în ceea ce privește condițiile de finanțare și nevoile IMM-urilor, în special cantitatea și costul finanțării disponibile, care sunt influențate de factori specifici IMM-urilor și fiecărei țări și regiuni în care sunt stabilite, inclusiv volatilitatea economică, creșterea economică lentă și o fragilitate financiară mai ridicată; ia act, de asemenea, de alte provocări cu care se confruntă IMM-urile, cum ar fi accesul la clienți; subliniază faptul că piețele de capital sunt fragmentate și reglementate în mod diferit în UE și că o parte din integrarea realizată s-a pierdut din cauza crizei; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază faptul că necesitatea ca IMM-urile să aibă acces la posibilități de finanțare diverse și îmbunătățite, publice și private, nu se încheie după faza de început, dar că aceasta continuă pe tot parcursul ciclului lor de viață și atrage atenția asupra faptului că este necesară o abordare strategică pe termen lung pentru a asigura finanțarea afacerii; subliniază faptul că accesul la finanțare este, de asemenea, important pentru transferul de întreprinderi; invită Comisia și statele membre să sprijine IMM-urile în acest proces, în special în primii trei ani de funcționare; subliniază că este necesară o abordare diversificată și adaptată în ceea ce privește reglementarea și inițiativele; atrage atenția asupra faptului că nu există un model unic de finanțare și solicită Comisiei să sprijine dezvoltarea unei game largi de programe, instrumente și inițiative adaptate, pentru a sprijini întreprinderile în etapele de înființare, dezvoltare și transfer, având în vedere dimensiunea, cifra de afaceri și necesitățile de finanțare ale acestora; ia act de faptul că întreprinderile deținute de femei funcționează mai frecvent în domeniul serviciilor decât întreprinderile deținute de bărbați și sunt altminteri fondate pe resurse imateriale; constată că proporția scăzută a femeilor care conduc IMM-uri se explică parțial printr-un acces mai dificil la finanțare; regretă că Instrumentul european de microfinanțare Progress, al cărui obiectiv este promovarea egalității de șanse pentru femei și bărbați, a avut un raport de 60:40 pentru microcreditele acordate bărbaților și femeilor în 2013; prin urmare, solicită Comisiei să se asigure că programele sale care vizează facilitarea accesului la finanțare pentru IMM-uri nu defavorizează femeile antreprenoare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia să evalueze discriminarea cu care se confruntă IMM-urile conduse de alte grupuri vulnerabile ale societății; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că un sector de servicii financiare diversificat, bine reglementat și stabil, care oferă o gamă largă de opțiuni de finanțare adaptate și eficiente din punctul de vedere al costurilor, servește cel mai bine nevoilor reale de finanțare ale IMM-urilor și economiei reale, permițând dezvoltarea sustenabilă pe termen lung; subliniază importanța modelelor tradiționale de servicii bancare, printre acestea numărându-se băncile regionale mici, cooperativele de economii și instituțiile publice; observă, în acest sens, că este necesar să se acorde aceeași importanță îmbunătățirii accesului microîntreprinderilor și al întreprinderilor unipersonale la finanțare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | încurajează IMM-urile să considere întreaga UE drept piața lor internă și să utilizeze potențialul pieței unice pentru nevoile lor de finanțare; salută inițiativele Comisiei de sprijinire a IMM-urilor și a întreprinderilor nou-înființate într-o piață unică modernă și îndeamnă Comisia să elaboreze în continuare propuneri adaptate nevoilor IMM-urilor; consideră că inițiativa „Start-up Europe” ar trebui să susțină micile companii inovatoare, sprijinindu-le până în momentul în care devin operaționale; subliniază, în acest context, importanța convergenței normelor și procedurilor în întreaga Uniune, precum și a punerii în aplicare a inițiativei în favoarea întreprinderilor mici („Small Business Act”); solicită Comisiei să dea curs inițiativei „Small Business Act”, care ar putea ajuta în continuare întreprinderile să depășească atât barierele fizice, cât și pe cele de reglementare; recunoaște, în acest context, că inovarea reprezintă un factor-cheie pentru creșterea durabilă și ocuparea forței de muncă în UE și că ar trebui să se acorde o atenție specială IMM-urilor inovatoare; subliniază potențialul politicii de coeziune a UE și a fondului regional al UE ca sursă pentru finanțarea IMM-urilor; solicită Comisiei și statelor membre să asigure coordonarea, coerența și sinergiile dintre diferitele instrumente și programe europene pentru IMM-uri, cum ar fi fondurile structurale și de investiții europene; invită Comisia și statele membre să promoveze o abordare globală privind difuzarea de informații în legătură cu toate posibilitățile de finanțare ale UE; solicită statelor membre și Comisiei să facă progrese semnificative în materie de simplificare, cu scopul ca aceste finanțări să devină mai atractive pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește că un mediu juridic și de afaceri mai armonizat care susține plățile la timp în tranzacțiile comerciale este esențial pentru a avea acces la finanțare; subliniază, în acest context, problemele financiare întâmpinate de IMM-uri și situația de incertitudine a furnizorilor din cauza întârzierii plăților efectuate de marile societăți, de instituțiile și autoritățile publice; invită Comisia să analizeze, cu ocazia revizuirii Directivei privind întârzierea în efectuarea plăților, oportunitatea introducerii unor măsuri specifice menite să faciliteze plățile pentru IMM-uri; invită Comisia să publice raportul său cu privire la punerea în aplicare a Directivei privind întârzierea în efectuarea plăților, preconizat pentru 16 martie 2016 și, dacă este cazul, să formuleze noi propuneri pentru a minimiza riscul pentru plățile transfrontaliere și riscul de întrerupere a fluxului de numerar, în general; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută inițiativa Comisiei de a relansa lucrările privind crearea unei piețe europene autentice a serviciilor financiare cu amănuntul prin publicarea Cărții verzi privind serviciile financiare cu amănuntul (2015); solicită Comisiei să acorde o atenție deosebită aspectelor specifice IMM-urilor și să se asigure că activitățile transfrontaliere în domeniul serviciilor financiare cu amănuntul duc la un acces mai bun la finanțare pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ia act de faptul că întreprinderile nou-înființate și îndeosebi microîntreprinderile întâmpină dificultăți în a obține finanțare adecvată și a identifica și respecta cerințele de reglementare financiară, în special în stadiul de dezvoltare; observă lipsa de armonizare din legislațiile naționale privind înființarea de IMM-uri; încurajează statele membre să își continue eforturile pentru a reduce barierele administrative și a crea ghișee unice ca puncte centrale pentru toate cerințele de reglementare pentru întreprinzători; încurajează statele membre, BEI și băncile naționale de promovare, în acest context, să furnizeze informații cu privire la posibilitățile de finanțare și sistemele de garantare a împrumuturilor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută inițiativa Comisiei de a identifica barierele și obstacolele nejustificate din calea sectorului financiar cu scopul de a furniza finanțare pentru economia reală, în special pentru IMM-uri și microîntreprinderi; subliniază faptul că asigurarea bunei funcționări a pieței europene de capital este una dintre cele mai importante inițiative pentru sectorul financiar; subliniază că este important să se simplifice sau să se modifice normele care au dat naștere unor consecințe nedorite pentru IMM-uri sau au împiedicat dezvoltarea lor; subliniază faptul că, pe lângă simplificarea legislației, acest lucru nu ar trebui să conducă la o reducere inutilă a standardelor de reglementare financiară; subliniază, de asemenea, că noile propuneri ale Comisiei nu trebuie să conducă la o reglementare mai complexă care poate afecta negativ investițiile; consideră că strategia europeană în materie de reglementare financiară și uniunea piețelor de capital ar trebui să țină seama în mod corespunzător de situația internațională pentru a evita divergențele și suprapunerile inutile la nivelul legislației și pentru a păstra atractivitatea Europei pentru investitorii internaționali; subliniază că economia europeană trebuie să atragă un nivel ridicat de investiții străine directe (ISD), inclusiv ISD de tip „greenfield”, stimulând nu numai piețele de capital, ci și sectorul capitalului privat, precum și capitalul de risc și investițiile în industria europeană; consideră, de asemenea, că Comisia și statele membre ar trebuie să adopte un plan strategic de susținere a finanțării IMM-urilor în vederea internaționalizării lor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reiterează faptul că normele revizuite privind contractele de achiziții publice și de concesiune nu ar trebui să împiedice accesul IMM-urilor și al microîntreprinderilor la piața achizițiilor publice; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia și Consiliul să acorde mai multă atenție preocupărilor IMM-urilor privind aspectele care țin de cerere, pentru a le reflecta într-un mod mai adecvat în recomandarea privind politica economică a zonei euro, în recomandările specifice fiecărei țări și în evaluarea ex post a conformității statelor membre cu recomandările; |
| --- | --- |

12.

Acordarea de împrumuturi bancare IMM-urilor

| 13. | recunoaște că împrumuturile bancare sunt, în mod tradițional, cea mai importantă sursă de finanțare externă pentru IMM-urile din Uniune, dat fiind că finanțarea bancară reprezintă peste trei sferturi din finanțarea IMM-urilor, în comparație cu mai puțin de jumătate în SUA, ceea ce face ca IMM-urile sa fie deosebit de vulnerabile la înăsprirea condițiilor de creditare bancară; ia act de faptul că criza financiară a contribuit la o fragmentare a finanțării bancare și a condițiilor de acordare a împrumuturilor bancare; regretă existenta, deși în scădere treptată, a unor diferențe între condițiile de acordare a creditelor pentru IMM-urile situate în diferite țări din zona euro, care reflectă, de asemenea, diferențe în ceea ce privește percepția riscului și condițiile economice; ia act de contribuțiile uniunii bancare la soluționarea acestei fragmentări; invită statele membre să pună în aplicare pe deplin Directiva 2004/113/CE și să colaboreze cu sectorul financiar în ceea ce privește obligația lor de a asigura un acces deplin și egal al IMM-urilor la împrumuturile bancare; subliniază rolul important și bine dezvoltat al băncilor care dețin cunoștințe locale și regionale specifice privind furnizarea de finanțare către IMM-uri datorită relațiilor de lungă durată cu aceste întreprinderi; subliniază că, atunci când băncile locale sunt bine dezvoltate, acestea s-au dovedit a fi eficiente în creditarea IMM-urilor și evitarea pierderilor; accentuează, prin urmare, importanța dezvoltării băncilor locale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că, în timp ce digitalizarea avansează, dezvoltând noi surse de finanțare, prezența locală a instituțiilor de credit tradiționale, în special în insule și arhipelaguri, precum și în regiunile rurale, îndepărtate și periferice, rămâne esențială pentru accesul IMM-urilor la finanțare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încurajează băncile să considere întreaga UE drept piața lor internă și să profite de potențialul pieței unice pentru a oferi finanțare IMM-urilor, inclusiv acelora care nu au sediul în același stat membru în care își are sediul respectiva instituție financiară; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încurajează Comisia să studieze posibilitatea de a introduce programe de „fonduri pentru creditare”, care ar pune banii BCE la dispoziția băncilor cu scopul unic de creditare a IMM-urilor; invită Comisia să analizeze posibilitatea de a dezvolta noi inițiative pentru a atrage investițiile; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază rolul important al băncilor și al instituțiilor de promovare naționale și regionale în finanțarea sectorului IMM-urilor; reamintește rolul central al acestora în componenta pentru IMM-uri a Fondului european pentru investiții strategice (FEIS) și rolul pe care îl joacă pentru a asocia statele membre la proiectele FEIS; consideră că FEIS reprezintă o importantă sursă de finanțare pentru IMM-uri. consideră că BEI/FEI ar trebui să își intensifice eforturile pentru a oferi IMM-urilor cunoștințe de specialitate care să le permită accesul la fonduri și instrumente pentru a facilita contactele cu investitori, cum ar fi, printre altele, Fondul european al investitorilor providențiali; invită Comisia să evalueze rolul băncilor naționale/regionale de promovare în calitate de catalizatori de finanțare pe termen lung pentru IMM-uri, și, în special, să identifice și să difuzeze cele mai bune practici, precum și să încurajeze statele membre în care nu există încă astfel de entități să înființeze bănci naționale/regionale de promovare pe această bază; invită Comisia și statele membre să promoveze o creștere favorabilă incluziunii și să consolideze coordonarea și coerența între toate politicile de investiții ale UE destinate IMM-urilor, inclusiv FEIS, fondurile regionale ale UE și Fondul european de investiții (FEI); |
| --- | --- |

17.

| 18. | reiterează faptul că este, de asemenea, important să se îmbunătățească și să se consolideze capacitatea de împrumut a băncilor în favoarea IMM-urilor; atrage atenția asupra faptului că o finanțare doar prin intermediul piețelor de capital nu va reuși să asigure fonduri suficiente și soluții corespunzătoare de finanțare, inclusiv de acces la capital pentru IMM-uri; constată că o diversificare a surselor de creditare ar conduce la o stabilitate sporită a sectorului financiar; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că un sector bancar sănătos, stabil și rezistent si uniunea piețelor de capital sunt indispensabile pentru îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor; observă că Regulamentul privind cerințele de capital (CRR) și Directiva privind cerințele de capital (CRD IV), și, în special, nivelul și calitatea sporită a capitalului, reprezintă un răspuns direct la criză și constituie elementele esențiale pentru o stabilitate reînnoită a sectorului financiar; salută faptul că Comisia Europeană consideră acordarea de împrumuturi bancare IMM-urilor drept unul dintre domeniile sale prioritare pentru revizuirea CRR; ia act de faptul că Comisia analizează posibilitatea, pentru toate statele membre, de a beneficia de cooperative locale de credit care să funcționeze în afara domeniului de aplicare al normelor UE privind cerințele de capital pentru bănci; subliniază necesitatea unei legislații prudente pentru cooperativele de credit, care să asigure atât stabilitate financiară, cât și posibilitatea ca acestea să ofere credite cu dobânzi competitive; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ia act de multiplele cerințe de reglementare pentru bănci și posibilele efecte negative asupra împrumuturilor către IMM-uri, reamintind în același timp că cerințele au fost instituite ca răspuns la criza financiară; subliniază că este necesar să se evite cerințele privind dubla raportare și canalele multiple de raportare, precum și, în general, sarcina administrativă inutilă pentru instituțiile de credit, în special pentru băncile mai mici; solicită Comisiei să evalueze efectele cerințelor de reglementare pentru bănci în ceea ce privește creditarea IMM-urilor, cu sprijinul Autorității Bancare Europene (ABE) și al mecanismului unic de supraveghere (MUS); |
| --- | --- |

20.

| 21. | observă că împrumuturile acordate IMM-urilor nu s-au aflat la originea crizei financiare; reamintește decizia colegiuitorilor de a introduce factorul de sprijinire a IMM-urilor în cadrul CRR/CRD IV și că acest instrument a fost conceput pentru ca cerințele de capital pentru împrumuturile acordate IMM-urilor să rămână în conformitate cu Acordul Basel II, mai degrabă decât cu Basel III; subliniază importanța factorului de sprijinire a IMM-urilor pentru menținerea și creșterea împrumuturilor bancare către IMM-uri; ia act de raportul ABE din martie 2016 referitor la factorul de sprijinire a IMM-urilor; își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul negativ pe care l-ar putea avea eliminarea acestuia; salută intenția Comisiei de a menține factorul de sprijinire, de a continua evaluarea sa și de a analiza dacă pragul ar trebui ridicat pentru a spori și mai mult accesul IMM-urilor la împrumuturile bancare; invită Comisia să examineze posibilitatea de a recalibra factorul de sprijinire, inclusiv dimensiunea și pragul, și să analizeze posibilele interacțiuni cu alte cerințe de reglementare, precum și factorii externi, cum ar fi poziția geografică și mediul socioeconomic, cu scopul de a crește impactul acestuia; invită Comisia să analizeze posibilitatea ca factorul respectiv să devină permanent; invită Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară (BCBS) să susțină factorul de sprijinire a IMM-urilor și să ia în considerare reducerea cerințelor de capital pentru expunerile la risc asupra IMM-urilor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că evaluarea prudentă a riscurilor și evaluarea informațiilor calitative reprezintă unele dintre principalele atuuri ale băncilor, în special pentru împrumuturile complexe acordate IMM-urilor; consideră că ar trebui să se îmbunătățească nivelul de cunoștințe și de conștientizare cu privire la particularitățile IMM-urilor în cadrul comunității bancare; subliniază caracterul confidențial al informațiilor privind împrumuturile pe care băncile le primesc atunci când evaluează bonitatea financiară a IMM-urilor; |
| --- | --- |

22.

| 23. | salută diferitele inițiative în curs pentru îmbunătățirea disponibilității informațiilor standardizate și transparente privind împrumuturile acordate IMM-urilor, care au potențialul de a spori încrederea investitorilor; accentuează, cu toate acestea, necesitatea de a aplica principiul proporționalității atunci când se solicită astfel de informații; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că proporționalitatea este un principiu director care leagă instituțiile europene, autoritățile europene de supraveghere și MUS atunci când elaborează și pun în aplicare regulamente, standarde, orientări și practici de supraveghere; solicită Comisiei ca, în acord cu colegiuitorii, să furnizeze orientări suplimentare autorităților europene de supraveghere și BCE/MUS cu privire la modul în care ar trebui să se aplice principiul proporționalității și să îndemne să fie menținut fără reducerea standardelor de reglementare actuale, permițând în același timp simplificarea legislației; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază beneficiile aduse de garanțiile din partea unor terțe părți în acordurile de împrumut pentru întreprinzători; solicită să se țină mai bine seama de aceste garanții de la terțe părți atunci când este vorba de evaluarea activităților de rating al creditelor, precum și de normele prudențiale și practicile de supraveghere; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că instituțiile de credit trebuie, la cerere, să furnizeze IMM-urilor o explicație cu privire la deciziile lor de rating; încurajează Comisia să evalueze punerea în aplicare a acestei dispoziții, să consolideze dispozițiile menționate la articolul 431 alineatul (4) din CRR și să încurajeze instituțiile să ofere feedback IMM-urilor; ia act de discuțiile în curs ale Comisiei cu părțile interesate relevante pentru a îmbunătăți calitatea și coerența acestui feedback; ia act de faptul că un astfel de feedback ar putea fi un punct de plecare pentru a găsi surse de informații și consiliere cu privire la finanțarea nebancară; |
| --- | --- |

26.

| 27. | constată că evaluările de credit reprezintă un element important și, uneori, determinant în deciziile de investiții; atrage atenția asupra existenței, în unele state membre, a unor sisteme interne de evaluare a creditelor (ICAS), administrate de băncile centrale naționale în scopul de a evalua eligibilitatea garanțiilor, și care permit IMM-urilor să obțină o evaluare a bonității lor; invită Comisia, BCE și băncile centrale naționale să analizeze în continuare dacă aceste sisteme pot fi utilizate pentru a ajuta IMM-urile să aibă acces la piețele de capital și modul în care poate fi realizat acest lucru; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită Comisia și ABE să ofere orientări mai detaliate cu privire la punerea în aplicare a actualelor reglementări privind toleranța creditorilor; solicită Comisiei să efectueze o evaluare a impactului actualului regim de toleranță în cazul creditelor neperformante; reamintește că creditele neperformante din bilanțurile băncilor împiedică acordarea de noi credite, mai ales pentru IMM-uri; subliniază că introducerea unei limite de minimis pentru încălcări minore ar contribui la prevenirea scăderii inutile și nejustificate a bonității IMM-urilor; ia act de consultările în curs de desfășurare ale Comitetului de supraveghere bancară de la Basel (CSBB) privind definițiile expunerilor neperformante și a toleranței; |
| --- | --- |

28.

| 29. | constată că limitarea achiziției de obligațiuni de stat de către bănci sau creșterea ponderii acestor obligațiuni ar putea crește costurile de credit și ar spori decalajul competitiv în cadrul UE, cu excepția cazului în care acestea respectă anumite condiții; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ia act de măsurile adoptate de BCE la 10 martie 2016 și, în special, de noua serie de patru operațiuni țintite de refinanțare pe termen mai lung (TLTRO II), care vor stimula creditarea bancară a economiei reale; subliniază că doar politicile monetare nu ar fi suficiente pentru a stimula creșterea economică și investițiile și că acestea trebuie să fie însoțite de politici fiscale și reforme structurale adecvate; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază importanța instituțiilor publice care constituie surse de finanțare pentru IMM-uri ca alternativă la serviciile bancare private; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Comisia să ia în considerare proporționalitatea în ceea ce privește rambursarea anticipată a creditelor pe teritoriul UE, cum ar fi un plafon pentru a limita costurile pentru IMM-uri și o mai mare transparență în contracte pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

32.

Sursele nebancare de finanțare a IMM-urilor

| 33. | invită statele membre să promoveze o cultură a asumării de riscuri și a pieței de capital; reiterează faptul că educația financiară pentru IMM-uri este esențială nu doar pentru a spori creditarea bancară ci și pentru a extinde utilizarea și acceptarea soluțiilor pieței de capital și pentru a încuraja femeile și tinerii să lanseze și să își extindă afacerile, permițând o mai bună evaluare a costurilor, a beneficiilor și a riscurilor asociate; subliniază importanța unor cerințe clare în ceea ce privește informațiile financiare; încurajează statele membre să includă principiile de bază ale educației financiare și ale eticii afacerilor în programele de învățământ preuniversitar si universitar, stimulând implicarea tinerilor în activitățile IMM-urilor; invită statele membre și Comisia să îmbunătățească gradul de informare al IMM-urilor în domeniul financiar și accesul acestora la competențe și cunoștințe financiare și să asigure schimbul bunelor practici; cu toate acestea, subliniază că și IMM-urile au o responsabilitate în acest sens; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază beneficiile leasingului pentru IMM-uri prin eliberarea capitalului unei societăți pentru investiții suplimentare în creșterea durabilă; |
| --- | --- |

34.

| 35. | constată că uniunea piețelor de capital reprezintă o oportunitate atât pentru eliminarea lacunelor de reglementare din cadrul actual, cât și pentru armonizarea reglementării transfrontaliere; subliniază că, în cazul în care creditarea bancară nu satisface nevoile financiare și comerciale ale IMM-urilor, se creează un vid în capital; subliniază faptul că dezvoltarea în curs a uniunii piețelor de capital trebuie să fie însoțită de eforturi repetate de a converge procesele și procedurile UE și de a evalua actualul cadru de reglementare financiară, în special în ceea ce privește efectele asupra IMM-urilor și stabilitatea macrofinanciară și macroeconomică în general; subliniază că o astfel de evaluare ar trebui să țină cont de recomandările în ceea ce privește caracterul practic al măsurilor introduse; invită Comisia să prezinte un cadru de reglementare corespunzător și adaptat pentru furnizorii de finanțare pentru IMM-uri, care să nu fie împovărător pentru ele și care să câștige, totodată, încrederea investitorilor; consideră că, într-o uniune cuprinzătoare și bine concepută a piețelor de capital, toți participanții la piață cu aceleași caracteristici relevante ar trebui să se raporteze la un singur set de norme, să aibă acces egal la un set de instrumente sau servicii financiare și să fie tratați egal când activează pe piață; salută planul de acțiune al Comisiei privind uniunea piețelor de capital, care vizează să asigure un acces mai ușor la opțiuni mai diverse de finanțare pentru IMM-uri; subliniază că modelele de finanțare bancară și de finanțare prin capital ar trebui să fie complementare; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reamintește costurile considerabile pentru ca IMM-urile să aibă acces la piețele de capital, precum piața datoriilor și piața de valori; subliniază că este necesar să existe o reglementare proporționată, cu cerințe de divulgare și de înregistrare mai simple și mai puțin împovărătoare pentru IMM-uri, cu scopul de a evita suprapunerile și de a reduce costul accesului acestora la piețele de capital, însă fără a compromite protecția investitorilor sau stabilitatea financiară a sistemului; salută, în acest sens, introducerea unui regim minim de informare pentru IMM-uri în propunerea Comisiei de nou regulament privind prospectul aflată în prezent în discuție; observă totuși că regulamentul nu ar trebui să creeze obstacole prea greu de depășit la trecerea de la o categorie de mărime la alta, sau de la societățile cotate la bursă la cele necotate, de exemplu; consideră, prin urmare, că ar trebui să se prefere o abordare etapizată, cu o creștere treptată a cerințelor de reglementare; face trimitere, în acest context, la piețele de creștere pentru IMM-uri prevăzute prin MiFID II și îndeamnă la punerea rapidă în aplicare a acestui instrument; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că este important ca informațiile financiare ale IMM-urilor pentru bănci, investitori, supraveghetori și alte părți interesate să fie transparente, standardizate și disponibile publicului cu scopul de a înțelege profilul de risc, de a lua decizii în cunoștință de cauză și de a reduce costurile finanțărilor; consideră că crearea unei baze de date europene care colectează informații privind strategiile de afaceri și necesitățile de finanțare ale IMM-urilor, în care acestea și-ar putea introduce și actualiza datele în mod voluntar, ar putea servi acestui scop; invită Comisia să ia în considerare un număr unic de identificare a IMM-urilor; atrage în continuare atenția asupra potențialului oferit de structuri care asociază actori bancari și nebancari, cu scopul de a oferi sprijin IMM-urilor; salută strategia Comisiei de informare pentru IMM-uri, în special identificarea celor mai pertinente capacități de sprijin și consultanță pentru IMM-urile aflate în căutare de finanțare alternativă în fiecare stat membru și promovarea celor mai bune practici la nivelul UE, precum și examinarea posibilităților de a sprijini sisteme de informații paneuropene care permit IMM-urilor să se apropie de furnizori alternativi de finanțare; |
| --- | --- |

37.

| 38. | reamintește că standardele de contabilitate sunt esențiale deoarece încadrează modul în care informațiile sunt furnizate supraveghetorilor și investitorilor, iar sarcina administrativă impusă întreprinderilor diferă în funcție de standardele de contabilitate aplicabile; ia act de discuțiile în curs cu privire la oportunitatea de elaborare a standardelor comune specifice de contabilitate pentru IMM-uri și așteaptă cu interes noi analize pe această temă; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază potențialul noilor tehnologii financiare inovatoare (fintech) pentru o mai bună corelare a IMM-urilor cu investitorii potențiali; invită Comisia și statele membre să încurajeze dezvoltarea de inițiative în domeniul tehnologiei financiare și să analizeze riscurile potențiale, precum și necesitatea unui cadru corespunzător de reglementare armonizat la nivelul UE, fără a împiedica inovarea; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază necesitatea de a stimula inovarea prin intermediul platformelor de creditare; încurajează băncile să considere utilizarea unor astfel de tehnologii inovatoare drept o oportunitate; subliniază că sursele alternative de finanțare oferă soluții pentru întreprinderile nou-înființate, femeile antreprenoare și în special pentru IMM-urile inovatoare; solicită Comisiei să analizeze necesitatea și potențialul unui cadru armonizat la nivelul UE pentru surse de finanțare alternative cu scopul de a crește disponibilitatea acestui tip de finanțare pentru IMM-uri în întreaga UE; reamintește că, pentru ca sistemul să fie eficient, atât IMM-urile, cât și creditorul trebuie să fie pe deplin conștienți de potențialele riscuri/posibilități legate de mecanismul de finanțare; constată că legile și reglementările existente privind finanțarea participativă diferă în mod semnificativ între statele membre și nu par să fi promovat activități transfrontaliere; salută evaluarea de către Comisie a cadrului existent pentru finanțarea participativă; sprijină abordarea adoptată care constă în monitorizarea continuă a pieței și a evoluțiilor în materie de reglementare și care încurajează o mai bună aliniere a abordărilor de reglementare, schimbul de bune practici și facilitarea investițiilor transfrontaliere; solicită, totodată, ca finanțarea participativă și creditarea de la persoană la persoană să nu fie suprareglementate, împiedicând astfel dezvoltarea lor; invită Comisia să încurajeze noi platforme de finanțare de capital privat, cum ar fi finanțarea de tip mezanin și investitorii providențiali; invită Comisia să încurajeze creditarea în condiții de siguranță a întreprinderilor de către persoane fizice prin intermediul creditării de la persoană la persoană sau al obligațiunilor de vânzare cu amănuntul; subliniază necesitatea de a se asigura că aceste noi forme de finanțare sunt pe deplin conforme cu legislația fiscală și financiară relevantă, astfel încât să nu devină un instrument pentru evaziune fiscală sau de opacitate financiară; subliniază necesitatea de a revizui actuala legislație în acest sens; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ia act de propunerile Comisiei vizând un cadru pentru securitizarea simplă, transparentă și standardizată (STS) și calibrarea cerințelor prudențiale pentru bănci; constată că pot exista deopotrivă riscuri și beneficii asociate cu securitizarea pentru IMM-uri; ia act de posibilele efecte ale acestor propuneri asupra împrumuturilor acordate de bănci IMM-urilor și a investițiilor în acestea; subliniază nevoia de transparență în ceea ce privește riscurile subiacente și necesitatea de a contribui la stabilitatea sistemului financiar; |
| --- | --- |

41.

| 42. | constată că eterogenitatea legislației naționale în materie de insolvență și incertitudinea juridică aferentă constituie una dintre barierele în calea investițiilor transfrontaliere în IMM-uri și întreprinderi nou-înființate; consideră că existența unor norme simplificate și armonizate în domeniu ar sprijini întreprinderile nou-înființate, microîntreprinderile, întreprinderile mici și mijlocii și ar îmbunătăți mediul de afaceri al UE; salută, prin urmare, decizia Comisiei de a trata această chestiune printr-o propunere legislativă, astfel cum se menționează în Planul său de acțiune privind uniunea piețelor de capital și așteaptă cu interes această propunere viitoare; consideră că Comisia ar trebui să ia în considerare diferite opțiuni pentru punerea în aplicare a unui cadru în materie de insolvență la nivelul UE și să adreseze recomandări statelor membre pentru ca acestea să poată adopta sau pune în aplicare acte legislative care să prevadă regimuri de insolvență eficiente și transparente și un proces de restructurare în timp util, precum și eliminarea sarcinilor administrative și a celor de reglementare impuse IMM-urilor, astfel cum se prevede în recomandările specifice fiecărei țări; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază potențialul finanțării cu capital de risc și capital speculativ în special pentru întreprinderile nou-înființate și IMM-urile inovatoare necotate la bursă; observă că aceste piețe nu sunt dezvoltate suficient în UE; salută inițiativa Comisiei de a revizui legislația privind fondul european cu capital de risc (EuVECA) și fondul european de antreprenoriat social (FEAS); subliniază, în plus, că este necesar ca Comisia să soluționeze de urgență fragmentarea care există de-a lungul frontierelor naționale în întregul sector european al fondurilor de investiții; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază că modul în care structurile de impozitare a societăților comerciale și a veniturilor sunt concepute influențează capacitatea internă de finanțare a IMM-urilor; atrage atenția asupra faptului că, în multe state membre, impozitarea IMM-urilor și a unor întreprinderi multinaționale variază foarte mult, ceea ce afectează negativ competitivitatea IMM-urilor și reduce semnificativ eficiența finanțării IMM-urilor din diverse surse; subliniază faptul că, din cauza practicilor fiscale neloiale ale întreprinderilor multinaționale, IMM-urile sunt impozitate cu până la 30 % mai mult decât s-ar întâmpla în condițiile unor practici fiscale echitabile, fapt care afectează, în consecință, capacitatea lor de finanțare internă; salută, în acest context, pachetul Comisiei privind combaterea evaziunii fiscale, cu scopul de a realiza o impozitare mai simplă, mai eficientă și mai echitabilă în UE; subliniază că statele membre ar trebui să depună eforturi să creeze un sistem echitabil, eficace și transparent de impozitare, care să atragă finanțarea și investițiile, astfel încât să se creeze posibilități mai bune pentru IMM-uri de a demara și a se dezvolta; subliniază necesitatea de a introduce scutiri financiare pentru IMM-uri, în primul rând în faza inițială a activității lor, pentru a le permite să dispună de fonduri suficiente pentru perioadele ulterioare ale ciclului lor de viață; subliniază necesitatea unei politici fiscale care să reducă sarcina fiscală globală și să scadă impozitele pentru muncă și întreprinderi; subliniază că este important să se soluționeze problema tratamentelor preferențiale fiscale privind capitalul propriu și îndatorarea; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că ajutorul de stat direct, care nu denaturează beneficiile concurenței, este uneori necesar pentru a asigura fondurile necesare pentru întreprinderile nou-înființate, microîntreprinderi și întreprinderi mici și mijlocii, în special în cazul în care condițiile socioeconomice nu permit o altă sursă de acces la finanțare; subliniază importanța transparenței în ceea ce privește sistemele publice și ajutoarele de stat pentru sprijinirea investițiilor pentru IMM-uri, precum și apariția unor noi instituții de finanțare și de investiții; |
| --- | --- |

45.

| 46. | îndeamnă statele membre să examineze și să se bazeze pe experiența băncii elvețiene WIR, fondată în anul 1934, care se bazează pe o asociere pentru compensarea de credite între IMM-uri, având în vedere faptul că WIR acționează cu succes ca un stabilizator macroeconomic în perioade de intensificare a crizei creditelor sau lichidităților; |
| --- | --- |

46.

| 47. | solicită Comisiei să prezinte un raport anual Parlamentului European, care să prezinte situația inițiativelor de punere în aplicare și impactul asupra îmbunătățirii accesului la finanțare pentru IMM-uri în Europa; invită Comisia să includă propria evaluare a direcției strategice și a modificărilor recomandate acolo unde este cazul; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia să verifice instrumentele existente, cum ar fi fondurile structurale și alte programe pertinente în ceea ce privește caracterul adecvat al sprijinului financiar acordat IMM-urilor cu privire la obiectivele urmărite și, acolo unde este cazul, cu privire la atenuarea impactului crizei asupra IMM-urilor; |
| --- | --- |

48.

| 49. | recunoaște faptul că rolul jucat de microîntreprinderi și de IMM-uri în sectoarele culturale și creative este tot mai important din perspectiva stimulării investițiilor, creșterii economice, inovării și ocupării forței de muncă și evidențiază totodată rolul lor cheie în menținerea și promovarea diversității culturale și lingvistice; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază faptul că, odată cu publicarea rezultatelor anchetei desfășurate de Comisie cu privire la accesul sectoarelor culturale și creative la finanțare („Survey on access to finance for cultural and creative sectors”), în octombrie 2013, s-a constatat că întreprinderile din sectoarele culturale și creative au dificultăți foarte mari în a obține credite și se confruntă cu un deficit financiar estimat între 8 miliarde EUR și 13,3 miliarde EUR; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază faptul că, potrivit cifrelor furnizate de Eurostat, 2,9 % din populația activă din UE, mai precis 6,3 milioane de persoane, își desfășurau activitatea în sectorul cultural în anul 2014, această proporție fiind comparabilă cu cea a populației active în sectorul bancar și al asigurărilor; subliniază, de asemenea, că sectoarele culturale și creative reprezintă aproximativ 4,5 % din economia europeană, aproape 1,4 milioane de întreprinderi mici și mijlocii producând și distribuind conținuturi creative în întreaga Europă și că ocuparea forței de muncă în sectoarele culturale și creative a crescut în mod constant începând cu 2008, acesta fiind unul dintre sectoarele economice europene cu cea mai rapidă dezvoltare, generând aproximativ 4,2 % din PIB-ul total al UE; |
| --- | --- |

51.

| 52. | recunoaște că cultura și inovarea sunt factori foarte importanți care atrag investiții la nivel regional; relevă faptul că este foarte puțin probabil ca locurile de muncă din sectoarele culturale și creative să fie delocalizate, întrucât acestea sunt asociate unor competențe determinate de factori culturali și istorici specifici, ce contribuie și la conservarea unei game largi de meșteșuguri și artizanat tradițional; relevă cât este de important să se acorde sprijin IMM-urilor care își desfășoară activitatea în limbi ale minorităților sau în limbi mai puțin folosite, protejând și promovând astfel diversitatea culturală și lingvistică a Europei, precum și proiectelor inițiate de tineri pentru protejarea culturii și a patrimoniului; |
| --- | --- |

52.

| 53. | subliniază că promovarea industriilor culturale și creative și investirea în continuare în aceste sectoare vor contribui la crearea de noi locuri de muncă și reducerea ratei șomajului în rândul tinerilor, având în vedere numărul important de tineri ce urmează studii în domeniu; subliniază că, conform unui studiu recent, sectoarele culturale și creative angajau mai multe persoane cu vârste cuprinse între 15 și 29 de ani decât orice alt sector economic (19,1 % din totalul angajaților în aceste sectoare, față de 18,6 % în restul economiei) (19); încurajează statele membre să sprijine dezvoltarea competențelor culturale și creative și să stabilească rețele de dezvoltare a competențelor antreprenoriale, care să conecteze sistemele de educație și formare, întreprinderile creative, precum și instituțiile culturale și artistice cu scopul de a promova o abordare interdisciplinară; încurajează UE și statele membre să dezvolte soluții pentru a încuraja dezvoltarea competențelor și talentelor în sectoarele culturale și creative, de exemplu prin burse de studii inovatoare și flexibile care să sprijine creativitatea și inovarea, precum și dezvoltarea talentelor; |
| --- | --- |

53.

| 54. | constată că, potrivit studiului realizat în 2013 de către Comisie, obstacolele în calea accesului la finanțare în sectoarele culturale și creative au caracteristici foarte specifice, respectiv mari dificultăți în atragerea de capital și investiții din cauza bazei de date limitate, a lipsei de informații disponibile cu privire la sursele de finanțare, a lipsei competențelor în afaceri și din cauza dependenței de investiții publice și a insuficienței informațiilor ce derivă din evaluarea problematică a riscurilor și din dificila valorificare a proprietăților imateriale, de exemplu a drepturilor de proprietate intelectuală; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază prin urmare că, pentru a îmbunătăți accesul la finanțare în sectoarele culturale și creative, este necesar să se găsească soluții specifice sectoarelor respective pentru accesarea finanțării, respectiv să se dezvolte competențe de specialitate care să permită evaluarea riscurilor specifice asociate absenței unor garanții tangibile, dependenței de activele necorporale și cererii nesigure de pe piață în contextul schimbărilor digitale; relevă faptul că aceste competențe de specialitate sunt necesare atât în cadrul microîntreprinderilor și al IMM, cât și în cadrul instituțiilor financiare; subliniază faptul că drepturile de proprietate intelectuală pot fi acceptate ca garanții; subliniază importanța unui cadru legislativ armonizat în materie de fiscalitate și proprietate intelectuală în UE, care ar putea contribui la atragerea investițiilor și a finanțării pentru IMM-urile culturale și creative; |
| --- | --- |

55.

| 56. | salută lansarea, chiar și cu mare întârziere, a mecanismului de garantare instituit în cadrul programului Europa Creativă, care reprezintă una dintre soluțiile-cheie propuse pentru a răspunde nevoii presante de credite cu ajutorul cărora să se asigure finanțarea pentru proiectele inovatoare și durabile din sectoarele culturale și creative, cuprinzând microîntreprinderile, întreprinderile mici și mijlocii, asociațiile fără scop lucrativ mai mici și ONG-uri, precum și una dintre soluțiile-cheie pentru garantarea unei remunerații decente pentru artiști; salută inițiativa privind sistemul integrat de formare pe care mecanismul de garantare îl propune bancherilor și intermediarilor financiari; recomandă insistent ca măsurile necesare să fie puse în aplicare în 2016, la fel ca în propunerea inițială a Comisiei; reamintește că se preconizează că deficitul de finanțare va depăși un miliard de euro anual, conform evaluării ex-ante a Comisiei, acest deficit reprezentând valoarea investițiilor pierdute pentru că societăți cu strategii de afaceri solide și profiluri de risc adecvate fie nu primesc un împrumut, fie hotărăsc să nu solicite deloc credite din cauza insuficienței de active pentru garantare; |
| --- | --- |

56.

| 57. | salută noul raport publicat de către Grupul de experți din statele membre UE privind accesul la finanțare al sectoarelor culturale și creative, raport elaborat prin metoda deschisă a coordonării, și subliniază că recomandările formulate în cuprinsul său trebuie puse în aplicare de către Comisie, astfel încât să se creeze instrumente mai eficiente și mai inovatoare și să se faciliteze accesul la finanțare; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  JO C 24, 22.1.2016, p. 2.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0069.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0200.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0063.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0268.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0408.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0004.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0006.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0290.

(10)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=CRE&reference=20160413&secondRef=ITEM-024&language=RO&ring=O-2016-000060.

(11)  JO C 19, 22.1.2014, p. 4.

(12)  JO L 48, 23.2.2011, p. 1.

(13)  JO L 124, 20.5.2003, p. 36.

(14)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/art2_mb201407_pp79-97en.pdf.

(15)  ABE/OP/2016/04, 23.03.2016.

(16)  Raportul anual al Comisiei privind IMM-urile europene 2014/2015.

(17)  Studiul BCE referitor la accesul la finanțare al întreprinderilor din zona euro în perioada aprilie – septembrie 2015.

(18)  Studiul BCE referitor la accesul la finanțare al întreprinderilor din zona euro în perioada aprilie – septembrie 2015.

(19)  „Cultural times – the first global map of cultural and creative industries” (Prima hartă mondială a industriilor culturale și creative), decembrie 2015.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/165 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/165

---

P8_TA(2016)0359

Modul optim de valorificare a potențialului de creare de locuri de muncă al IMM-urilor

Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la modul optim de valorificare a potențialului de creare de locuri de muncă al întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) (2015/2320(INI))

(2018/C 204/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 173 și 49, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 173 și 49,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere „Small Business Act” (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Small Business Act” (COM(2008)0394),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind adecvarea reglementărilor UE (COM(2013)0685), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind adecvarea reglementărilor UE (COM(2013)0685),

| — | având în vedere Planul de acțiune Antreprenoriat 2020 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune Antreprenoriat 2020 al Comisiei,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Un plan de acțiune pentru îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor” (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Un plan de acțiune pentru îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor” (COM(2011)0870),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173),

| — | având în vedere Planul de investiții pentru Europa, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de investiții pentru Europa,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 iunie 2012 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 iunie 2012 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2013 referitoare la îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2013 referitoare la îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 aprilie 2014 referitoare la modul în care poate contribui Uniunea Europeană la crearea unui mediu favorabil pentru ca întreprinderile, societățile și întreprinderile nou-înființate să creeze locuri de muncă (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 aprilie 2014 referitoare la modul în care poate contribui Uniunea Europeană la crearea unui mediu favorabil pentru ca întreprinderile, societățile și întreprinderile nou-înființate să creeze locuri de muncă (3),

| — | având în vedere Directiva privind întârzierea efectuării plăților (Directiva 2011/7/UE); |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva privind întârzierea efectuării plăților (Directiva 2011/7/UE);

| — | având în vedere Programul Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI) |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI)

| — | având în vedere Programul UE pentru cercetare și inovare Orizont 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul UE pentru cercetare și inovare Orizont 2020,

| — | având în vedere Programul UE pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (COSME), |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul UE pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (COSME),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 aprilie 2014 referitoare la procesul de consultare TOP 10 și la reducerea sarcinii normative a UE impusă IMM-urilor (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 aprilie 2014 referitoare la procesul de consultare TOP 10 și la reducerea sarcinii normative a UE impusă IMM-urilor (4),

| — | având în vedere raportul Comisiei intitulat „Reducerea la minimum a sarcinii normative impuse IMM-urilor – Adaptarea reglementărilor UE la necesitățile microîntreprinderilor” (COM(2011)0803), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei intitulat „Reducerea la minimum a sarcinii normative impuse IMM-urilor – Adaptarea reglementărilor UE la necesitățile microîntreprinderilor” (COM(2011)0803),

| — | având în vedere raportul anual 2013/2014 al Comisiei privind IMM-urile europene intitulat „A Partial and Fragile Recovery” (O redresare parțială și fragilă), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual 2013/2014 al Comisiei privind IMM-urile europene intitulat „A Partial and Fragile Recovery” (O redresare parțială și fragilă),

| — | având în vedere raportul Eurofound din ianuarie 2013 intitulat „Born global: The potential of job creation in new international businesses” (Întreprinderile născute globale: potențialul creării de locuri de muncă al noilor întreprinderi internaționale), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound din ianuarie 2013 intitulat „Born global: The potential of job creation in new international businesses” (Întreprinderile născute globale: potențialul creării de locuri de muncă al noilor întreprinderi internaționale),

| — | având în vedere raportul Eurofound din 2013 intitulat „Public policy and support for restructuring in SMEs” (Politica și sprijinul public în favoarea restructurării IMM-urilor), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound din 2013 intitulat „Public policy and support for restructuring in SMEs” (Politica și sprijinul public în favoarea restructurării IMM-urilor),

| — | având în vedere raportul Eurofound din 2016 intitulat „ERM annual report 2015: Job creation in SMEs” (Raportul anual al ERM pe 2015: crearea de locuri de muncă în cadrul IMM-urilor), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound din 2016 intitulat „ERM annual report 2015: Job creation in SMEs” (Raportul anual al ERM pe 2015: crearea de locuri de muncă în cadrul IMM-urilor),

| — | având în vedere raportul Eurofound din 2012 intitulat „Măsuri publice pentru sprijinirea activităților independente și a creării de locuri de muncă în întreprinderile individuale și microîntreprinderi”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound din 2012 intitulat „Măsuri publice pentru sprijinirea activităților independente și a creării de locuri de muncă în întreprinderile individuale și microîntreprinderi”,

| — | având în vedere raportul Eurofound din 2011 intitulat „IMM-urile în timpul crizei: ocuparea forței de muncă, relații industriale și parteneriate locale”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound din 2011 intitulat „IMM-urile în timpul crizei: ocuparea forței de muncă, relații industriale și parteneriate locale”,

| — | având în vedere raportul Eurofound din 2011 intitulat „Reprezentarea lucrătorilor la nivel de întreprindere în Europa”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound din 2011 intitulat „Reprezentarea lucrătorilor la nivel de întreprindere în Europa”,

| — | având în vedere raportul Eurofound din 2014 intitulat „Dialog social în microîntreprinderi și în întreprinderile mici”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound din 2014 intitulat „Dialog social în microîntreprinderi și în întreprinderile mici”,

| — | având în vedere Ancheta din 2015 a Comisiei Europene privind accesul întreprinderilor la finanțare (SAFE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Ancheta din 2015 a Comisiei Europene privind accesul întreprinderilor la finanțare (SAFE),

| — | având în vedere raportul anual 2014/2015 al Comisiei privind IMM-urile europene intitulat „SMEs start hiring again” (IMM-urile încep să angajeze din nou), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual 2014/2015 al Comisiei privind IMM-urile europene intitulat „SMEs start hiring again” (IMM-urile încep să angajeze din nou),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 referitoare la crearea unei piețe a muncii competitive în UE pentru secolul XXI: corelarea competențelor și a calificărilor cu cererea și oportunitățile de angajare, ca mijloc de redresare în urma crizei (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 referitoare la crearea unei piețe a muncii competitive în UE pentru secolul XXI: corelarea competențelor și a calificărilor cu cererea și oportunitățile de angajare, ca mijloc de redresare în urma crizei (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 iulie 2015 referitoare la Inițiativa privind locurile de muncă verzi: Exploatarea potențialului economiei verzi în materie de creare de locuri de muncă (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 iulie 2015 referitoare la Inițiativa privind locurile de muncă verzi: Exploatarea potențialului economiei verzi în materie de creare de locuri de muncă (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2012 referitoare la întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile): competitivitate și oportunități de afaceri (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2012 referitoare la întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile): competitivitate și oportunități de afaceri (7),

| — | având în vedere Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii,

| — | având în vedere sondajul Eurobarometru din 2015 intitulat „Internationalisation of Small and Medium-Sized Enterprises” (Internaționalizarea întreprinderilor mici și mijlocii), |
| --- | --- |

—

având în vedere sondajul Eurobarometru din 2015 intitulat „Internationalisation of Small and Medium-Sized Enterprises” (Internaționalizarea întreprinderilor mici și mijlocii),

| — | având în vedere studiul OCDE din 2015 intitulat „Financing SMEs and Entrepreneurs 2015 – An OECD Scoreboard” (Finanțarea IMM-urilor și a întreprinzătorilor în 2015: un tablou de bord OCDE), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul OCDE din 2015 intitulat „Financing SMEs and Entrepreneurs 2015 – An OECD Scoreboard” (Finanțarea IMM-urilor și a întreprinzătorilor în 2015: un tablou de bord OCDE),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0248/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0248/2016),

| A. | întrucât IMM-urile (22,3 milioane (8) erau active în UE-28 în 2014) creează mai multe locuri de muncă decât alte întreprinderi din sectorul privat, asigurând aproximativ două treimi din toate locurile de muncă din sectorul privat la nivelul Uniunii Europene și întrucât antreprenorii și IMM-urile aduc o contribuție importantă la creșterea și dezvoltarea socioeconomice ale UE, reamintește că sprijinirea IMM-urilor contribuie la combaterea ratei europene a șomajului și a șomajului în rândul tinerilor, care se ridică la 8,9 % și respectiv 19,4 % (9); întrucât numărul șomerilor – aproximativ 23 de milioane de persoane în 2015 – rămâne la un nivel extrem de ridicat; |
| --- | --- |

A.

întrucât IMM-urile (22,3 milioane (8) erau active în UE-28 în 2014) creează mai multe locuri de muncă decât alte întreprinderi din sectorul privat, asigurând aproximativ două treimi din toate locurile de muncă din sectorul privat la nivelul Uniunii Europene și întrucât antreprenorii și IMM-urile aduc o contribuție importantă la creșterea și dezvoltarea socioeconomice ale UE, reamintește că sprijinirea IMM-urilor contribuie la combaterea ratei europene a șomajului și a șomajului în rândul tinerilor, care se ridică la 8,9 % și respectiv 19,4 % (9); întrucât numărul șomerilor – aproximativ 23 de milioane de persoane în 2015 – rămâne la un nivel extrem de ridicat;

| B. | întrucât, în 2014, IMM-urile au contribuit semnificativ la creșterea ocupării forței de muncă, cu până la 71 % în sectorul întreprinderilor nefinanciare; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în 2014, IMM-urile au contribuit semnificativ la creșterea ocupării forței de muncă, cu până la 71 % în sectorul întreprinderilor nefinanciare;

| C. | întrucât crearea de locuri de muncă în cadrul IMM-urilor este influențată de un număr de factori interni și externi, printre aceștia din urmă numărându-se condiții esențiale precum concurența gestionabilă (inclusiv din partea corporațiilor multinaționale și a economiei subterane), sarcini administrative și costuri totale de producție gestionabile, precum și accesul la finanțare și lucrătorii calificați; |
| --- | --- |

C.

întrucât crearea de locuri de muncă în cadrul IMM-urilor este influențată de un număr de factori interni și externi, printre aceștia din urmă numărându-se condiții esențiale precum concurența gestionabilă (inclusiv din partea corporațiilor multinaționale și a economiei subterane), sarcini administrative și costuri totale de producție gestionabile, precum și accesul la finanțare și lucrătorii calificați;

| D. | întrucât cercetările recente realizate de Eurofound arată că IMM-urile care au tendința de a crea locuri de muncă sunt, de cele mai multe ori, recent înființate, inovatoare, active pe plan internațional, amplasate în zone urbane și administrate de directori calificați și dispun de strategii cuprinzătoare de creștere și investiții; |
| --- | --- |

D.

întrucât cercetările recente realizate de Eurofound arată că IMM-urile care au tendința de a crea locuri de muncă sunt, de cele mai multe ori, recent înființate, inovatoare, active pe plan internațional, amplasate în zone urbane și administrate de directori calificați și dispun de strategii cuprinzătoare de creștere și investiții;

| E. | întrucât IMM-urile joacă un rol important în consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale, contribuind totodată la o creștere economică mai inteligentă, mai sustenabilă și mai incluzivă; întrucât sectorul IMM-urilor este important la nivel regional și în special în zonele rurale; |
| --- | --- |

E.

întrucât IMM-urile joacă un rol important în consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale, contribuind totodată la o creștere economică mai inteligentă, mai sustenabilă și mai incluzivă; întrucât sectorul IMM-urilor este important la nivel regional și în special în zonele rurale;

| F. | întrucât, deși 90 % din creșterea la nivel mondial se produce în afara UE, doar 13 % dintre IMM-uri au desfășurat activități în afara UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât, deși 90 % din creșterea la nivel mondial se produce în afara UE, doar 13 % dintre IMM-uri au desfășurat activități în afara UE;

| G. | întrucât există diferențe între caracteristicile IMM-urilor la nivelul UE, mai precis în legătură cu dimensiunea și impactul asupra economiilor naționale; întrucât aceste diferențe au motive istorice; |
| --- | --- |

G.

întrucât există diferențe între caracteristicile IMM-urilor la nivelul UE, mai precis în legătură cu dimensiunea și impactul asupra economiilor naționale; întrucât aceste diferențe au motive istorice;

| H. | întrucât există un deficit de competențe și disparități la nivelul UE, precum și un flux de lucrători calificați predominant din statele membre care au aderat la UE după 2004 și țările din zona euro afectate de criză către alte state membre, astfel apărând regiuni periferice cu un număr insuficient de lucrători calificați din cauza fenomenului exodului de creiere; |
| --- | --- |

H.

întrucât există un deficit de competențe și disparități la nivelul UE, precum și un flux de lucrători calificați predominant din statele membre care au aderat la UE după 2004 și țările din zona euro afectate de criză către alte state membre, astfel apărând regiuni periferice cu un număr insuficient de lucrători calificați din cauza fenomenului exodului de creiere;

| I. | întrucât, în pofida normelor privind piața internă, încă există diferențe importante la nivelul UE în ceea ce privește cadrele de reglementare ale IMM-urilor, în special referitor la nivelurile de certitudine privind evoluțiile viitoare în materie de reglementare și calitatea juridică a reglementării în general; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în pofida normelor privind piața internă, încă există diferențe importante la nivelul UE în ceea ce privește cadrele de reglementare ale IMM-urilor, în special referitor la nivelurile de certitudine privind evoluțiile viitoare în materie de reglementare și calitatea juridică a reglementării în general;

| J. | întrucât reprezentanții IMM-urilor subliniază costurile ridicate ale forței de muncă ca unul dintre principalele obstacole în calea creării de locuri de muncă și se așteaptă la reducerea acestor costuri, cele mai mari costuri ale forței de muncă fiind identificate în sistemele suprareglementate și birocratice; |
| --- | --- |

J.

întrucât reprezentanții IMM-urilor subliniază costurile ridicate ale forței de muncă ca unul dintre principalele obstacole în calea creării de locuri de muncă și se așteaptă la reducerea acestor costuri, cele mai mari costuri ale forței de muncă fiind identificate în sistemele suprareglementate și birocratice;

| K. | întrucât IMM-urilor le este mai greu să respecte standardele de reglementare decât întreprinderilor mari, din cauza structurii lor mai reduse; |
| --- | --- |

K.

întrucât IMM-urilor le este mai greu să respecte standardele de reglementare decât întreprinderilor mari, din cauza structurii lor mai reduse;

| L. | întrucât reprezentarea lucrătorilor și dialogul social nu sunt la fel de răspândite în cadrul IMM-urilor ca în întreprinderile mari și întrucât sindicatele din unele țări stabilesc ca prioritate îmbunătățirea reprezentării lucrătorilor în cadrul IMM-urilor, de exemplu prin încercarea de a încuraja crearea unor comitete de întreprindere la nivelul IMM-urilor (10); |
| --- | --- |

L.

întrucât reprezentarea lucrătorilor și dialogul social nu sunt la fel de răspândite în cadrul IMM-urilor ca în întreprinderile mari și întrucât sindicatele din unele țări stabilesc ca prioritate îmbunătățirea reprezentării lucrătorilor în cadrul IMM-urilor, de exemplu prin încercarea de a încuraja crearea unor comitete de întreprindere la nivelul IMM-urilor (10);

| M. | întrucât economia socială și solidară asigură locuri de muncă pentru mai mult de 14 milioane de persoane, ceea ce reprezintă aproximativ 6,5 % din lucrătorii din UE; întrucât există două milioane de întreprinderi în domeniul economiei sociale și solidare în UE, acestea reprezentând 10 % din întreprinderile din Uniune; întrucât întreprinderile sociale au dat dovadă de rezistență în timpul crizei economice; |
| --- | --- |

M.

întrucât economia socială și solidară asigură locuri de muncă pentru mai mult de 14 milioane de persoane, ceea ce reprezintă aproximativ 6,5 % din lucrătorii din UE; întrucât există două milioane de întreprinderi în domeniul economiei sociale și solidare în UE, acestea reprezentând 10 % din întreprinderile din Uniune; întrucât întreprinderile sociale au dat dovadă de rezistență în timpul crizei economice;

| N. | întrucât IMM-urile fac față mai bine crizei economice în ceea ce privește pierderile de locuri de muncă și întrucât în special cooperativele din industrie și din sectorul serviciilor au dat dovadă de o mai bună rezistență de la criza din 2008 decât alte întreprinderi din aceleași sectoare; |
| --- | --- |

N.

întrucât IMM-urile fac față mai bine crizei economice în ceea ce privește pierderile de locuri de muncă și întrucât în special cooperativele din industrie și din sectorul serviciilor au dat dovadă de o mai bună rezistență de la criza din 2008 decât alte întreprinderi din aceleași sectoare;

| O. | întrucât transferurile de întreprinderi către angajați sub forma cooperativelor reprezintă un tip reușit de transferuri de întreprinderi, așa cum demonstrează ratele lor ridicate de supraviețuire (11); |
| --- | --- |

O.

întrucât transferurile de întreprinderi către angajați sub forma cooperativelor reprezintă un tip reușit de transferuri de întreprinderi, așa cum demonstrează ratele lor ridicate de supraviețuire (11);

| P. | întrucât prea multe locuri de muncă nu sunt ocupate din cauza mobilității scăzute a forței de muncă, precum și a necorelării anumitor sisteme de educație și formare cu realitatea de pe piața muncii; |
| --- | --- |

P.

întrucât prea multe locuri de muncă nu sunt ocupate din cauza mobilității scăzute a forței de muncă, precum și a necorelării anumitor sisteme de educație și formare cu realitatea de pe piața muncii;

| Q. | întrucât sectorul verde a fost unul dintre principalii creatori de locuri de muncă nete în Europa în timpul recesiunii, iar IMM-urile cu un plan pe termen lung de a opera în economia verde creează locuri de muncă mai rezistente la externalitățile actuale ale economiei globalizate (12); |
| --- | --- |

Q.

întrucât sectorul verde a fost unul dintre principalii creatori de locuri de muncă nete în Europa în timpul recesiunii, iar IMM-urile cu un plan pe termen lung de a opera în economia verde creează locuri de muncă mai rezistente la externalitățile actuale ale economiei globalizate (12);

| R. | întrucât, în general, datele privind acordurile contractuale și organizarea muncii în cadrul IMM-urilor sunt greu de găsit; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în general, datele privind acordurile contractuale și organizarea muncii în cadrul IMM-urilor sunt greu de găsit;

| S. | întrucât, conform Eurofound, în mai multe țări condițiile de muncă, inclusiv timpul de lucru, sunt adesea organizate în mod mai flexibil și mai informal în cadrul IMM-urilor decât în întreprinderile mari; întrucât impactul inițial al crizei pare să fi condus la creșterea flexibilităților „interne” existente, deoarece organizațiile încearcă să facă față circumstanțelor externe și cererii în schimbare; |
| --- | --- |

S.

întrucât, conform Eurofound, în mai multe țări condițiile de muncă, inclusiv timpul de lucru, sunt adesea organizate în mod mai flexibil și mai informal în cadrul IMM-urilor decât în întreprinderile mari; întrucât impactul inițial al crizei pare să fi condus la creșterea flexibilităților „interne” existente, deoarece organizațiile încearcă să facă față circumstanțelor externe și cererii în schimbare;

| T. | întrucât BCE consideră că criza datoriei suverane a crescut costurile de finanțare ale băncilor în țările din zona euro afectate de criză, care au fost transferate asupra IMM-urilor sub forma unor dobânzi mai mari percepute la credite sau a unor împrumuturi mai mici; |
| --- | --- |

T.

întrucât BCE consideră că criza datoriei suverane a crescut costurile de finanțare ale băncilor în țările din zona euro afectate de criză, care au fost transferate asupra IMM-urilor sub forma unor dobânzi mai mari percepute la credite sau a unor împrumuturi mai mici;

| U. | întrucât bugetul UE ar trebui să fie folosit pentru a stimula crearea de locuri de muncă de calitate și calificate pe termen lung și potențialul IMM-urilor de a crea locuri de muncă adecvate și durabile; |
| --- | --- |

U.

întrucât bugetul UE ar trebui să fie folosit pentru a stimula crearea de locuri de muncă de calitate și calificate pe termen lung și potențialul IMM-urilor de a crea locuri de muncă adecvate și durabile;

| V. | întrucât accesul la finanțare reprezintă în continuare unul dintre obstacolele principale în calea creării și a dezvoltării IMM-urilor, în special în cazul întreprinderilor sociale, pentru că, printre altele, nu există o gamă suficient de diversificată de instrumente de capital și de capital de risc în Uniune, acestea fiind necesare în drumul spre dezvoltare al întreprinderilor; |
| --- | --- |

V.

întrucât accesul la finanțare reprezintă în continuare unul dintre obstacolele principale în calea creării și a dezvoltării IMM-urilor, în special în cazul întreprinderilor sociale, pentru că, printre altele, nu există o gamă suficient de diversificată de instrumente de capital și de capital de risc în Uniune, acestea fiind necesare în drumul spre dezvoltare al întreprinderilor;

| W. | întrucât, din motive istorice, unele societăți au o percepție destul de negativă a antreprenorilor, ceea ce, în unele cazuri, se reflectă și în tratamentul discriminatoriu pe care guvernele îl aplică sectorului IMM-urilor în comparație, de exemplu, cu mediul avantajos creat în aceste țări pentru investițiile străine, în special pentru corporațiile multinaționale; |
| --- | --- |

W.

întrucât, din motive istorice, unele societăți au o percepție destul de negativă a antreprenorilor, ceea ce, în unele cazuri, se reflectă și în tratamentul discriminatoriu pe care guvernele îl aplică sectorului IMM-urilor în comparație, de exemplu, cu mediul avantajos creat în aceste țări pentru investițiile străine, în special pentru corporațiile multinaționale;

| X. | întrucât condițiile neechitabile de concurență între corporațiile multinaționale și IMM-uri sunt și rezultatul practicii de transfer al profiturilor către țările considerate a fi paradisuri fiscale; |
| --- | --- |

X.

întrucât condițiile neechitabile de concurență între corporațiile multinaționale și IMM-uri sunt și rezultatul practicii de transfer al profiturilor către țările considerate a fi paradisuri fiscale;

| Y. | întrucât studiile Comisiei nu oferă o evaluare detaliată a impactului potențial al viitorului Parteneriat transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) asupra IMM-urilor din diferite state membre, |
| --- | --- |

Y.

întrucât studiile Comisiei nu oferă o evaluare detaliată a impactului potențial al viitorului Parteneriat transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) asupra IMM-urilor din diferite state membre,

Potențialul de creare de locuri de muncă și forța de muncă calificată

| 1. | reamintește că aproape 99 % din întreprinderile europene sunt IMM-uri, care reprezintă astfel coloana vertebrală a economiei UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că, în scopul de a asigura condiții mai bune pentru crearea de locuri de muncă de calitate în sectorul IMM-urilor, statele membre și Comisia trebuie să soluționeze următoarele probleme prezente în măsură inegală în diferite state membre și regiuni: deficitul de competențe, estimarea insuficientă a nevoilor viitoare în materie de competențe, necorelările competențelor, exodul creierelor, sarcinile de reglementare inutile și insecuritatea în materie de reglementare din toate domeniile, dialogul insuficient dintre părțile interesate de pe piața muncii, accesul limitat la finanțare și la contractele de achiziții publice, slaba capacitate de inovare și accesul redus la noile tehnologii, sprijinul insuficient pentru IMM-uri în cadrul politicilor de investiții publice, economia subterană și frauda, precum și poziția avantajată a companiilor multinaționale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că soluționarea problemelor structurale menționate anterior ar avea drept rezultat, printre altele, o concurență mai echitabilă și extinderea bazei contribuțiilor sociale și de impozitare pentru a include un număr mai mare de operatori economici, ceea ce ar permite statelor membre să finanțeze politici de promovare a creării de locuri de muncă, în special în cadrul IMM-urilor, asigurând, în plus, o concurență loială între state și condiții de piață mai echitabile; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază necesitatea unui cadru de reglementare care să încurajeze investițiile care promovează concomitent creșterea durabilă și locurile de muncă de calitate; |
| --- | --- |

4.

| 5. | observă că, printre altele, costurile forței de muncă, ca parte a activității economice, au un impact asupra potențialului IMM-urilor de creare de locuri de muncă și pot influența competitivitatea; subliniază, în acest sens, că sarcina fiscală ar trebui transferată dinspre muncă înspre alte surse de impozitare care aduc mai puține prejudicii ocupării forței de muncă și creșterii, asigurând, totodată, un nivel adecvat de protecție socială; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că trebuie să existe un standard înalt de protecție a lucrătorilor și că scăderea costurilor forței de muncă prin reducerea protecției lucrătorilor nu ar trebui să reprezinte un mijloc de reducere a șomajului; avertizează, în plus, că reducerea drepturilor și salariilor lucrătorilor ar putea determina exodul celor mai calificați și periclitează siguranța locului de muncă, expunând IMM-urile la un deficit de lucrători calificați și generând, în același timp, precaritate în Europa; consideră că o creștere a flexibilității pieței muncii nu ar trebui să ducă la o reducere a protecției acordate lucrătorilor, deoarece acest lucru nu stimulează potențialul IMM-urilor de a crea locuri de muncă; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că academizarea inutilă a anumitor profesii nu contribuie la rezolvarea problemei penuriei de competențe în cadrul IMM-urilor; consideră că învățământul profesional și tehnic și, în special, sistemele duale care funcționează în cooperare cu IMM-urile, ar trebui să beneficieze de un sprijin public mai puternic; subliniază că învățământul profesional și tehnic dual reprezintă un instrument important de reducere a șomajului în rândul tinerilor și solicită sprijinirea IMM-urilor care formează tinerii pentru a-i transforma în lucrători calificați, contribuind astfel în mod esențial la incluziunea acestora pe piața muncii și în societate; subliniază că un sistem de învățământ dual utilizat într-un stat membru nu poate fi reprodus pur și simplu de un alt stat membru; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită statelor membre să promoveze dezvoltarea unei culturi antreprenoriale puternice prin includerea competențelor aferente în educație și în formarea profesională; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că statele membre ar trebui să promoveze programe de ucenicie în cadrul IMM-urilor, inclusiv prin stimulente fiscale și financiare, precum și prin cadre de calitate, care să includă o protecție corespunzătoare a securității și sănătății; reamintește că IMM-urile au nevoi foarte specifice în ceea ce privește competențele; subliniază, în acest sens, că programele de educație duală și combinarea educației cu oportunități de stagiu trebuie, de asemenea, să fie încurajate, dat fiind că acestea joacă un rol economic și social esențial ca instrumente de promovare a egalității de șanse pentru toți cetățenii; |
| --- | --- |

9.

| 10. | îndeamnă statele membre să dezvolte forme de cooperare în care să fie implicate toate nivelurile de guvernanță, întreprinderile (inclusiv întreprinderile din domeniul economiei sociale), sindicatele, instituțiile de învățământ și alte părți interesate, în vederea adaptării sistemelor de educație și formare pentru a combate decalajul dintre competențe/calificări și nevoile pieței muncii, în special ale IMM-urilor; solicită să se încurajeze dezvoltarea formării informale, inclusiv a formării la locul de muncă și a schimbului de cunoștințe în rândul personalului; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază rolul esențial pe care îl joacă întreprinderile, inclusiv IMM-urile și microîntreprinderile, în colaborarea cu factorii de decizie și partenerii sociali pentru transformarea sistemelor educaționale și a programelor de formare profesională din Europa, atât în ceea ce privește metodele de predare, cât și formatul programelor de învățământ, vizând un accent pe dezvoltarea competențelor de muncă pentru secolul XXI, în special pe competențele digitale, gândirea critică, soluționarea problemelor și munca în echipă; subliniază, în acest context, importanța experiențelor practice și din viața reală; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază importanța eliminării lacunelor în materie de competențe cu care se confruntă IMM-urile inovatoare; consideră că este necesar ca Comisia să pună accentul pe facilitarea formării și educării relevante, care pot contribui la eliminarea lacunelor în materie de competențe TIC, esențiale pentru IMM-uri inovatoare; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că, în ceea ce privește corelarea dintre cerere și ofertă, statele membre trebuie să pună în aplicare reforme ale sistemelor de învățământ care să țină seama de contextul social modificat, având în vedere importanța predării și învățării uneia sau mai multor limbi și a inovațiilor tehnologice; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită statele membre să ofere o formare corespunzătoare și să asigure o dezvoltare profesională continuă a profesorilor, pentru a promova metode de predare actualizate și dezvoltarea competențelor și abilităților pentru secolul XXI; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită adoptarea unor măsuri suplimentare pentru integrarea generației 50+ pe piața muncii, în sectorul întreprinderilor, al educației sau formării, pentru a preveni șomajul de lungă durată și riscul de excluziune socială la care este expusă această categorie de lucrători, precum și familiile lor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | consideră că IMM-urile joacă un rol important în crearea de locuri de muncă verzi; încurajează continuarea investițiilor în potențialul IMM-urilor de a transforma provocările ecologice în oportunități de afaceri; |
| --- | --- |

16.

| 17. | recunoaște importanța în creștere a activităților independente și a microîntreprinderilor, care sunt esențiale pentru stimularea inovării și a antreprenoriatului; își exprimă totuși îngrijorarea cu privire la fenomenul tot mai prezent al falselor activități independente în întreaga UE, care nu ar trebui considerat drept o contribuție pozitivă la creșterea numărului de microîntreprinderi, deoarece, dimpotrivă, acest fenomen determină precaritatea locurilor de muncă, duce la condiții de muncă nefavorabile și la o protecție socială redusă sau inexistentă și subminează imaginea antreprenoriatului, împingând multe persoane în situații vulnerabile și creând astfel noi probleme sociale care trebuie soluționate; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că sarcina administrativă impusă de reglementări este disproporționat mai mare pentru lucrătorii independenți și microîntreprinderi decât pentru întreprinderile mari; consideră, în acest sens, că orice măsură privind „falsele activități independente” trebuie să fie clar direcționată și nu trebuie să pună nicio sarcină administrativă inutilă pe indivizi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | este îngrijorat din cauza condițiilor de muncă precare la care sunt expuși un număr ridicat de lucrători independenți și a nivelurilor lor de sărăcie în creștere; invită Comisia și statele membre să promoveze rețelele de colaborare dintre microîntreprinderi și întreprinderile mici sub formă de cooperative (cum ar fi cooperativele de producători individuali, cooperativele de lucrători independenți, cooperativele de IMM-uri, cooperativele de activități și de ocupare a forței de muncă), deoarece aceste rețele consolidează în mod semnificativ sustenabilitatea și potențialul de ocupare a forței de muncă al unităților constituente; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ia act de Planul de investiții pentru Europa, care are scopul de a crea noi locuri de muncă și de a stimula inovația și competitivitatea și speră că Portalul european pentru proiecte de investiții, în calitatea sa de rezervă transparentă de proiecte cu potențial investițional în UE, va contribui la orientarea investitorilor către posibilitățile existente, în favoarea finanțării IMM-urilor și a dezvoltării întreprinderilor nou-create, ceea ce constituie o modalitate importantă și sustenabilă de a reduce șomajul și de a promova crearea de locuri de muncă de calitate pe termen lung; solicită, prin urmare, includerea unor diferite categorii cu praguri adecvate în Portalul european pentru proiecte de investiții, pentru a le permite IMM-urilor și întreprinderilor nou-înființate să beneficieze pe deplin de funcționarea acestuia; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește că UE s-a angajat să își consolideze baza industrială, stabilind obiectivul pentru producția industrială de cel puțin 20 % din PIB până în 2020, urmând ca acest obiectiv să crească la 30 % până în 2030; consideră că aceasta este o condiție prealabilă esențială pentru îmbunătățirea efectivă a situației locurilor de muncă în Europa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază rolul reglementărilor anticipative și al facilitării proceselor în contextul progreselor rapide din sectorul IMM-urilor, un sector cu grad ridicat de cunoștințe și foarte inovator, inclusiv din sectorul întreprinderilor economiei sociale și al antreprenoriatului cooperativ, ținând cont de rolul acestuia în materie de specializare inteligentă și de Agenda urbană a UE, precum și având în vedere Pactul de la Amsterdam și rolul colaborării în rețea și al structurilor-cadru precum parteneriatul european pentru inovare; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ia act de faptul că IMM-urile din statele membre în care nu există bănci publice de investiții pot fi dezavantajate față de cele din țările în care există bănci publice de investiții funcționale, întrucât evaluarea interesului public nu reprezintă o prioritate pentru instituțiile bancare private; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită statele membre să consolideze legislația privind accesul egal al IMM-urilor la achizițiile publice; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită statele membre să promoveze crearea și dezvoltarea întreprinderilor cooperative, deoarece s-au dovedit mai rezistente pe timp de criză și mai puțin afectate de pierderea locurilor de muncă decât o întreprindere medie, precum și capabile să creeze locuri de muncă de calitate care nu sunt delocalizate; invită BEI și Comisia să informeze în mod constant Parlamentul cu privire la măsurile concrete luate până în prezent în vederea consolidării accesului la finanțare pentru cooperative și întreprinderi sociale; |
| --- | --- |

25.

| 26. | consideră că UE și politicile naționale nu ar trebui să se concentreze numai pe IMM-urile nou-înființate și pe crearea de noi locuri de muncă la nivelul acestora și invită Comisia și statele membre să sprijine în continuare transferurile de întreprinderi ca instrument de menținere a locurilor de muncă existente în IMM-urile care riscă să se închidă; solicită promovarea transferurilor de întreprinderi către angajați sub formă de cooperative ca tipuri reușite de transferuri de întreprinderi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită Comisiei să încurajeze mai mult statele membre, precum și autoritățile locale și regionale, instituțiile de învățământ superior și de formare, asociațiile societății civile, întreprinderile, sindicatele și instituțiile financiare să promoveze și să utilizeze la maximum sursele de finanțare ale UE (de exemplu, FEIS, FSE, FEDR, COSME, Orizont 2020 și Erasmus+), astfel încât să ajute la depășirea dificultăților în ceea ce privește accesul la informații, consiliere și finanțare, care se numără printre principalele obstacole în calea dezvoltării IMM-urilor și a potențialului lor de creare de locuri de muncă; subliniază, în plus, importanța programelor transfrontaliere de promovare a IMM-urilor în cadrul inițiativei europene de cercetare EUREKA ca mijloc de a facilita cooperarea dintre IMM-uri și institutele de cercetare; invită Comisia și statele membre să coordoneze mai bine diferitele instrumente de finanțare pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază, în acest sens, că, până în prezent, formarea și informarea cu privire la aceste posibilități sunt aproape inexistente comparativ cu necesitățile efective și cu oportunitățile multiple pe care aceste fonduri le pot crea; |
| --- | --- |

28.

| 29. | solicită Comisiei să colaboreze cu punctele naționale de contact pentru a dezvolta campanii de promovare asertive și eficiente, adresate doar IMM-urilor, în legătură cu instrumentul „Calea rapidă spre inovare” al programului Orizont 2020; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită IMM-urilor (inclusiv microîntreprinderilor), precum și autorităților locale și regionale să profite pe deplin de posibilitățile existente de a combina fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) și FEIS, ținând cont de faptul că aceste două instrumente sunt complementare; recomandă combinarea fondurilor ESI cu FEIS pe platformele tematice și multinaționale de investiții și invită Comisia și Grupul BEI să își intensifice eforturile pentru a crea aceste platforme în vederea promovării produselor Grupului BEI și a îmbunătățirii accesului IMM-urilor la finanțare; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază nevoia de a crește investițiile în materie de cercetare, inovare, pregătire profesională calificată și dezvoltare, în vederea stimulării potențialului IMM-urilor europene de a crește calitativ și de a crea locuri de muncă; subliniază că prin componenta pentru IMM-uri a FEIS au fost alocate 75 de miliarde EUR pentru sprijinirea IMM-urilor; salută punerea în aplicare cu succes a finanțării IMM-urilor în cadrul FEIS în ceea ce privește proiectele aprobate până în prezent; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită Comisiei ca, în cadrul revizuirii cadrului financiar multianual 2014-2020, să găsească modalități de a compensa în totalitate corecțiile operate în favoarea FEIS în finanțarea programului Orizont 2020, dată fiind importanța acestuia pentru dezvoltarea economică și crearea de locuri de muncă, în special pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

32.

| 33. | salută trecerea la utilizarea de instrumente financiare pentru sprijinirea IMM-urilor, dar consideră că finanțarea prin subvenții ar trebui menținută acolo unde joacă un rol esențial și necesar în promovarea inovării, dezvoltării și cercetării fundamentale pentru crearea de locuri de muncă și pentru succesul economic al Europei pe viitor; |
| --- | --- |

33.

| 34. | îndeamnă atât statele membre, cât și Comisia ca, în cadrul unei abordări holistice a susținerii IMM-urilor și până în 2017, să realizeze progrese semnificative în continuarea simplificării finanțării UE în ceea ce privește aplicarea, gestionarea și monitorizarea/controlul proiectelor, în special prin introducerea unei proceduri electronice uniforme la nivelul UE în materie de achiziții publice, printr-o coeziune electronică completă și un audit unic fondat pe principiul riscului, prin reducerea cerințelor de date și informații și prin eliminarea suprareglementării prin intermediul optimizării extensive a reglementărilor; subliniază totuși necesitatea de a se asigura un echilibru adecvat între simplificare, pe de o parte, și detectarea și prevenirea neregulilor, inclusiv a fraudei, pe de altă parte; solicită Comisiei să prezinte propuneri de modificări legislative ale regulamentelor privind politica de coeziune în timpul revizuirii/evaluării la jumătatea perioadei în scopul facilitării accesului la finanțare pentru IMM-uri, și în special pentru întreprinderile nou-înființate care doresc să se dezvolte; reamintește că, pe baza calculelor Comisiei, la nivel european, achizițiile publice electronice, transparența și reducerile cheltuielilor administrative ar putea contribui la economisirea a până la 50 de miliarde EUR pe an; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită Comisia ca, înainte de a iniția o dezbatere amplă cu Parlamentul cu privire la viitorul cadru financiar și la politica de coeziune pentru perioada de după 2020, să realizeze studiile cantitative de impact necesare în ceea ce privește politicile și instrumentele de sprijin pentru IMM-uri, ceea ce ar permite desfășurarea unor lucrări pregătitoare prin urmărirea rezultatelor și printr-o evaluare a eficacității comparativ cu alte forme de asistență care nu sunt orientate către întreprinderi sub o anumită dimensiune; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază importanța accesului la măsurile de finanțare de sprijin ale UE și la serviciile publice electronice pentru IMM-urile aflate în zonele urbane mici și în cele rurale, consolidând potențialul acestora de ocupare a forței de muncă și contribuind la dezvoltarea economică a zonelor expuse riscului de depopulare; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită IMM-urile să elimine disparitatea de gen de pe piața muncii în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și salariile, printre altele, prin asigurarea sau sprijinirea unor facilități de îngrijire a copilului, prin acordarea de concediu persoanelor care asigură servicii informale de îngrijire, printr-un orar de lucru flexibil pentru aceste persoane și garantarea remunerației egale pentru muncă egală între lucrătorii de sex masculin și cei de sex feminin; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită statele membre să se asigure că există o infrastructură locală pentru îngrijirea copilului, pentru a facilita accesul părinților la piața muncii; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită Comisia și statele membre să intensifice formarea profesională și educația în domeniul TIC și STIM, pentru ca forța de muncă actuală și viitoare să dobândească competențele digitale corespunzătoare; încurajează Comisia și statele membre să susțină programele, cum ar fi cursuri online deschise, care le asigură tinerilor șomeri competențe digitale și le încurajează să adopte aceleași măsuri și pentru cetățenii în vârstă activi/cei din generația 50+; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază necesitatea unor stimulente adecvate pentru întreprinderile nou-înființate, IMM-uri, microîntreprinderi, cu scopul de a facilita înființarea și funcționarea acestora, precum și necesitatea de a facilita angajarea de forță de muncă calificată și formarea angajaților; |
| --- | --- |

40.

| 41. | consideră că mobilitatea în uceniciile și formarea profesională din Europa trebuie consolidată în continuare; |
| --- | --- |

41.

| 42. | încurajează statele membre, autoritățile regionale, instituțiile de învățământ și partenerii sociali să creeze oportunități pentru ca tinerii să poată dobândi competențe antreprenoriale, precum și să recunoască și să valideze mai bine educația și competențele non-formale; subliniază, de asemenea, importanța mentoratului de afaceri pentru tinerii antreprenori și IMM-urile aflate într-o fază incipientă, pentru a îmbunătăți ratele de succes și sustenabilitatea întreprinderilor și a locurilor de muncă; |
| --- | --- |

42.

| 43. | este ferm convins că trebuie menținut sistemul certificatelor de maistru artizan; |
| --- | --- |

43.

| 44. | salută programul „Erasmus pentru tineri antreprenori”, care permite tinerilor antreprenori să dobândească cunoștințe și competențe utile pentru a crea și/sau conduce cu succes o întreprindere; consideră că statele membre și Comisia ar trebui să promoveze într-o măsură mai mare astfel de programe pentru ca acestea să fie mai bine cunoscute de grupurile-țintă și pentru a ajuta mai mulți tineri să își dezvolte afacerile și să reușească; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită statele membre să adopte cadre legislative favorabile pentru a promova și sprijini angajarea tinerilor în IMM-uri sau pentru a-i stimula să își înceapă propria afacere, inclusiv prin îmbunătățirea accesului la informații și la consiliere personalizată, prin facilitarea accesului la credite și la mecanisme de finanțare, precum și prin crearea unor ghișee unice; consideră că astfel de cadre ar trebui să includă și promovarea programelor de stagiu într-un mediu profesional pentru studenți, astfel încât aceștia să dobândească prima experiență practică într-un IMM, asigurând în același timp o protecție socială adecvată; |
| --- | --- |

45.

| 46. | constată că ar trebui adoptate măsuri pentru a îmbunătăți recunoașterea calificărilor și diplomelor în Europa, inclusiv a diplomelor și a certificatelor online, cum ar fi cele furnizate de cursurile online deschise și în masă (MOOC), precum și validarea învățării non-formale, pentru a le permite profesioniștilor să își exercite cunoștințele și competențele în întreaga Europă; |
| --- | --- |

46.

| 47. | salută propunerea legislativă a Comisiei privind insolvența întreprinderilor, inclusiv restructurarea timpurie și a doua șansă, pentru a aborda teama de eșec și a garanta faptul că antreprenorii primesc o a doua șansă; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază că responsabilitatea socială a întreprinderilor are o tradiție europeană îndelungată și că întreprinderile responsabile din punct de vedere social continuă să servească drept exemplu și în prezent; subliniază că IMM-urile pot juca un rol important în garantarea creșterii durabile din punct de vedere social, economic și de mediu; |
| --- | --- |

48.

Mediu de reglementare favorabil și stabil

| 49. | invită statele membre să evite suprareglementarea, care limitează competitivitatea și potențialul de creare de locuri de muncă al întreprinderilor; consideră că eliminarea sarcinilor administrative și de reglementare inutile, precum și elaborarea unor reglementări solide și sustenabile, în special prin utilizarea sistematică a „testului IMM” și aplicarea eficientă în toate statele membre, constituie cea mai bună metodă de a reduce costurile IMM-urilor și a crește potențialul lor de creare de locuri de muncă; subliniază că acest lucru nu ar trebui să aducă atingere protecției lucrătorilor; |
| --- | --- |

49.

| 50. | consideră că un mediu de reglementare stabil și favorabil, inclusiv claritatea intrinsecă a normelor, constituie condiții prealabile esențiale pentru crearea locurilor de muncă sustenabile și de calitate în cadrul IMM-urilor; consideră că securitatea în materie de reglementare trebuie să cuprindă, printre alte elemente, dreptul contractual și reglementarea în domeniul fiscal și social, protecția lucrătorilor, precum și reglementările fiscale și, de asemenea, securitatea juridică și eficiența procedurală; consideră că stabilitatea cadrului de reglementare se obține cel mai bine printr-o implicare permanentă a partenerilor sociali în procesele decizionale; |
| --- | --- |

50.

| 51. | invită Comisia și statele membre să ia în considerare faptul că dacă impactul cerințelor administrative este resimțit disproporționat de IMM-uri, ar trebui avute în vedere în mod sistematic măsuri menite să reducă la minimum sarcina și obstacolele, asigurându-se întotdeauna că angajații beneficiază de protecție adecvată în materie de securitate și sănătate; subliniază, în acest sens, că obstacolele specifice necesită soluții adaptate, ținând seama de marea diversitate a IMM-urilor; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază importanța unei administrații publice favorabile IMM-urilor, eficiente, flexibile și receptive în statele membre în scopul de a promova valorile antreprenoriatului, a facilita creșterea IMM-urilor și a le permite acestora să își valorifice pe deplin potențialul de creare de locuri de muncă de calitate înaltă; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită Comisia să faciliteze schimbul eficient de bune practici între statele membre în ceea ce privește diferitele medii de reglementare pentru IMM-uri; salută, în acest sens, rețeaua reprezentanților IMM-urilor, care are rolul de a îmbunătăți procesul de consultare cu IMM-urile naționale și a consolida cooperarea dintre țările UE; încurajează, de asemenea, cooperarea dintre IMM-uri și autoritățile locale și sectorul învățământului, care poate fi benefică pentru crearea de clustere economice și incubatoare de afaceri și, prin urmare, poate spori potențialul acestor întreprinderi de a crea locuri de muncă; încurajează IMM-urile să devină membre ale organizațiilor reprezentative pentru a-și face vocea auzită la nivel național și la nivelul UE, așa cum este cazul cu majoritatea corporațiilor multinaționale; încurajează și asociațiile de IMM-uri să îmbunătățească sprijinul acordat IMM-urilor și să joace un rol mai puternic ca partener social de încredere; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită statele membre să revizuiască normele care afectează IMM-urile și să aplice pe deplin principiul „a gândi mai întâi la scară mică”, pentru a elimina sarcinile nejustificate cu care se confruntă IMM-urile și a beneficia de securitate în materie de reglementare și fiscală, ceea ce constituie o condiție prealabilă pentru stabilitatea și calitatea locurilor de muncă; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază importanța îndeplinirii condițiilor ex ante legate de Small Business Act, în vederea îmbunătățirii procedurilor administrative și de mediu pentru dezvoltarea afacerilor și pentru antreprenoriat, precum și a asimilării oportunităților de finanțare pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

55.

| 56. | consideră că diferențele inerente între IMM-uri și întreprinderile multinaționale trebuie remediate pentru a permite IMM-urilor să utilizeze resurse suplimentare și, împreună cu investițiile publice, să creeze locuri de muncă; |
| --- | --- |

56.

| 57. | invită statele membre să stimuleze prin impozitare apariția și dezvoltarea sectorului investitorilor providențiali, al finanțărilor de tip seed și al actorilor de piață implicați din etapele incipiente; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atrage atenția asupra diferențelor și dezechilibrelor regionale privind accesul IMM-urilor la finanțare din partea băncilor naționale de promovare, a programelor finanțate de UE și a altor instituții de finanțare, publice sau private; solicită instituirea unor condiții de concurență echitabile pentru toate IMM-urile – acordând o atenție deosebită regiunilor mai puțin dezvoltate, mai sărace și celor mai îndepărtate sau izolate, care se confruntă cu probleme grave de depopulare și/sau dispersie, precum și țărilor care s-au confruntat cu constrângeri financiare și economice – privind accesul la finanțare prin instrumente financiare sprijinite de UE, atunci când recurg la intermediari; |
| --- | --- |

58.

| 59. | consideră că doar prin facilitarea accesului la finanțare cu ajutorul factorului de corecție pentru IMM-uri se poate crea o situație financiară stabilă pentru acestea, care să permită creșterea și crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

59.

| 60. | subliniază că microcreditul, care îi vizează în principal pe microîntreprinzători și pe persoanele dezavantajate care doresc să înceapă o activitate independentă, reprezintă o modalitate de a depăși obstacolele cu care se pot întâlni în accesarea serviciilor bancare tradiționale; ar saluta inițiative de simplificare inteligentă pentru a îmbunătăți eficiența evaluării proiectelor care au nevoie de microcredite; ar saluta, de asemenea, măsuri de responsabilizare care să îi vizeze pe intermediarii financiari care nu impun sarcini excesive și nu măresc nejustificat costurile; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atrage atenția asupra riscurilor de insolvență și faliment cu care se confruntă IMM-urile din cauza întârzierilor la plată; invită Comisia și statele membre să îmbunătățească aplicarea Directivei privind plățile întârziate; invită, de asemenea, statele membre să ia în considerare mecanisme financiare adecvate, cum ar fi garanțiile bancare; |
| --- | --- |

61.

| 62. | invită Comisia să creeze un cadru european de reglementare pentru a facilita crearea de piețe paneuropene de finanțare participativă și investiții participative; |
| --- | --- |

62.

| 63. | invită Comisia să faciliteze securitizarea împrumuturilor pentru microîntreprinderi și IMM-uri, pentru a spori creditele disponibile pentru acestea; |
| --- | --- |

63.

| 64. | invită Comisia și statele membre să îmbunătățească cadrul de reglementare pentru întreprinderile sociale; |
| --- | --- |

64.

| 65. | recunoaște că este important să se ia în considerare situația, nevoile specifice și dificultățile în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor de către microîntreprinderi și întreprinderile mici în cadrul punerii în aplicare a măsurilor SSM la nivel de întreprindere; subliniază faptul că conștientizarea, schimbul de bune practici, consultarea, ghidurile ușor de utilizat și platformele online sunt extrem de importante pentru a sprijini IMM-urile și microîntreprinderile în vederea respectării cerințelor reglementare în materie de SSM; solicită Comisiei, EU-OSHA și statelor membre să continue elaborarea unor instrumente și orientări practice, care vor sprijini, facilita și ameliora respectarea de către IMM-uri și microîntreprinderi a cerințelor în materie de SSM; |
| --- | --- |

65.

| 66. | salută introducerea evaluării interactive online a riscurilor (OiRA) de către EU-OSHA, precum și a altor instrumente electronice în statele membre, care facilitează evaluarea riscurilor și vizează promovarea conformității și a unei culturi de prevenire, în special în cadrul microîntreprinderilor și al întreprinderilor mici; îndeamnă statele membre să utilizeze finanțarea europeană pentru acțiunile SSM în general și pentru dezvoltarea instrumentelor electronice în special, pentru a sprijini IMM-urile; |
| --- | --- |

66.

| 67. | invită Comisia să țină seama în continuare de caracterul și situația specifică a IMM-urilor și microîntreprinderilor la revizuirea cadrului strategic, pentru a le ajuta să îndeplinească obiectivele stabilite în materie de securitate și sănătate în muncă; |
| --- | --- |

67.

| 68. | invită Comisia să adopte, după caz și în cadrul recomandărilor specifice fiecărei țări din semestrul european, o abordare diferențiată pentru a îmbunătăți mediul IMM-urilor, ținând seama de situația specifică a fiecărei țări și de diferențele structurale specifice ale regiunilor UE, pentru a consolida coeziunea economică, socială și teritorială; invită, de asemenea, Comisia să se concentreze asupra IMM-urilor, în special asupra microîntreprinderilor; |
| --- | --- |

68.

| 69. | constată că obiectivul tematic 3, „Îmbunătățirea competitivității IMM-urilor”, a condus la o concentrare a statelor membre pe sporirea potențialului de creștere și de creare de locuri de muncă al IMM-urilor în cadrul programelor operaționale; subliniază că nici viitoarele crize neașteptate de la nivelul UE, nici inițiativele majore nu ar trebui să ducă la scăderea angajamentelor sau plăților aferente obiectivului tematic 3 și instrumentelor relevante de la rubrica 1b a bugetului general al UE; recunoaște că IMM-urile au o poziție slabă în ceea ce privește capitalul propriu și, prin urmare, subliniază că întârzierile de plată a facturilor din cadrul politicii de coeziune ar trebui minimizate, în vederea reducerii riscurilor de insolvență; prin urmare, îndeamnă Comisia și statele membre să îmbunătățească în continuare ritmul plăților pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

69.

| 70. | subliniază că atât raportul anual 2014/2015 privind IMM-urile europene, cât și analiza anuală a creșterii pentru 2016 dezvăluie existența unor divergențe regionale în mediul de afaceri pentru IMM-uri și a altor disparități care ar trebui să fie tratate în mod eficient de statele membre înainte de finalul perioadei de programare, pe lângă eforturile care trebuie depuse pentru a accelera internaționalizarea IMM-urilor prin eliminarea barierelor netarifare; |
| --- | --- |

70.

| 71. | solicită statelor membre care gestionează fondurile UE cu un nivel limitat de descentralizare să încline balanța capacității administrative privind sistemele de asistență tehnică și de sprijin local și regional pentru IMM-uri (inclusiv microîntreprinderi), inclusiv facilitarea accesului la soluții de finanțare și de informare, în favoarea autorităților locale, deoarece acest lucru ar duce la rezultate și rate de absorbție mai echilibrate din punct de vedere regional, în special în regiunile mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

71.

| 72. | subliniază necesitatea reconcilierii incubatoarelor de afaceri și a dezvoltatorilor de afaceri, astfel încât întreprinderile nou-înființate să devină un instrument important pentru crearea de locuri de muncă durabile de-a lungul timpului și pentru a menține potențialul în interiorul întreprinderilor, descurajând „vânzarea unei idei importante” doar pentru obținerea de profit; |
| --- | --- |

72.

| 73. | subliniază necesitatea de a facilita accesul la piața unică prin înlăturarea ultimelor obstacole administrative nejustificate și prin combaterea concurenței neloiale, a denaturării pieței, a activității independente false și a societăților de tip „cutie poștală”; invită statele membre să asigure condiții echitabile de acces la piața lor națională pentru IMM-uri, în special în cadrul furnizării de servicii transfrontaliere; salută, în această privință, atenția sporită acordată IMM-urilor în cadrul Strategiei pentru 2015 privind piața unică și îndeamnă Comisia și statele membre să dea curs inițiativelor pozitive prin adoptarea de măsuri concrete pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

73.

| 74. | invită statele membre să adopte cadre legislative favorabile pentru înființarea de întreprinderi ca modalitate de combatere a economiei subterane, care dezavantajează IMM-urile în special, și să utilizeze pe deplin platforma nou-înființată pentru combaterea muncii nedeclarate; recunoaște că recesiunea economică și măsurile puse în aplicare în multe state membre au contribuit la creșterea economiei subterane; |
| --- | --- |

74.

| 75. | este ferm convins că integrarea refugiaților pe piața muncii va fi imposibilă fără sprijinul activ și la scară largă din partea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii din UE; |
| --- | --- |

75.

| 76. | subliniază importanța fundamentală a formării lingvistice cuprinzătoare a refugiaților; consideră că aceasta ar trebui să înceapă cât mai repede posibil, cunoștințele lingvistice de specialitate fiind indispensabile pentru integrarea refugiaților în întreprinderi; |
| --- | --- |

76.

| 77. | subliniază că sunt necesare eforturi și stimulente suplimentare pentru a încuraja și a facilita crearea de IMM-uri, inclusiv întreprinderi sociale și microîntreprinderi, de către persoane din grupurile vulnerabile și pentru a combate discriminarea în această privință; subliniază că dezvoltarea competențelor pe tot parcursul vieții și consilierea sunt instrumente importante pentru asigurarea de șanse egale; consideră că autoritățile competente din statele membre trebuie să le ofere IMM-urilor sprijin și consiliere pentru integrarea grupurilor vulnerabile pe piața muncii; |
| --- | --- |

77.

| 78. | solicită ca anumite societăți, în special microîntreprinderile și IMM-urile, să nu fie obligate sub nicio formă să prezinte o declarație nefinanciară referitoare la angajamentul lor social voluntar; subliniază că acest lucru ar conduce la costuri birocratice excesive și, în loc să stimuleze angajamentul social al întreprinderilor, l-ar periclita; |
| --- | --- |

78.

| 79. | subliniază că a precizat clar în Rezoluția sa din 6 februarie 2013 (13) referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI) că, într-o societate liberă, RSI nu poate face obligatorii acțiunile caritabile; este ferm convins că obligativitatea în materie de RSI ar diminua entuziasmul oamenilor de a face donații; |
| --- | --- |

79.

| 80. | subliniază că sectorul de muncă temporară este foarte important pentru IMM-uri și necesită o abordare diferențiată și că acest lucru este valabil în special pentru sistemele sale tarifare; îndeamnă Comisia și statele membre să sprijine toate formele de muncă temporară; |
| --- | --- |

80.

Condiții echitabile de concurență

| 81. | observă că, în unele cazuri, politica UE în domeniul concurenței ar putea conduce la un avantaj care îi favorizează în principal pe marii operatori de pe piață care se caracterizează prin economii de scară mai mari decât IMM-urile; subliniază în acest sens că normele UE în materie de concurență trebuie să garanteze condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile mici, mijlocii și mari, pentru a depăși lipsa economiilor de scară în cazul IMM-urilor, permițând astfel extinderea lor la nivel internațional și stimulând potențialul lor de creare de locuri de muncă, în special în contextul noilor acorduri comerciale internaționale; |
| --- | --- |

81.

| 82. | face apel la organismele publice ale statelor membre să se limiteze oficial la domeniul lor reglementar atunci când furnizează servicii, pentru a nu denatura concurența prin poziția lor fiscală specială, afectând IMM-urile; |
| --- | --- |

82.

| 83. | subliniază că IMM-urile din Europa se caracterizează printr-o diversitate de modele de afaceri și forme juridice și că ar trebui garantate condiții de concurență echitabile pentru toate acestea, inclusiv pentru actorii economiei sociale; |
| --- | --- |

83.

| 84. | consideră că inegalitatea accesului IMM-urilor la piețe, informații, consiliere, servicii publice, competențe și finanțare în întreaga UE, pe lângă faptul că afectează negativ perspectivele lor de a crea locuri de muncă, este consecința unei serii de diferențe structurale în ceea ce privește dimensiunea și performanțele întreprinderilor; consideră, prin urmare, că aceste diferențe ar trebui luate în considerare la evaluarea politicii UE în domeniul concurenței și a funcționării pieței interne; |
| --- | --- |

84.

| 85. | consideră că imaginea IMM-urilor ca angajator atractiv, construită pe baza unor bune condiții de muncă și de ocupare a forței de muncă, reprezintă un avantaj concurențial important în ceea ce privește recrutarea de personal calificat; |
| --- | --- |

85.

| 86. | consideră că reglementarea servește interesului public și are ca scop atingerea mai multor obiective, cum ar fi stabilirea unei piețe echitabile și competitive, protecția lucrătorilor, protecția securității și a sănătății, promovarea inovației și conservarea mediului natural etc.; prin urmare, subliniază necesitatea unui cadru de reglementare clar și eficient, care să nu implice sarcini birocratice inutile pentru IMM-uri atunci când îl pun în aplicare; |
| --- | --- |

86.

| 87. | constată că, în regiunile în care dezvoltarea economică se axează pe atragerea de investiții străine directe (ISD), corporațiile multinaționale ar putea, în unele cazuri, să beneficieze de un tratament preferențial pe plan legislativ; consideră că tratarea preferențială a corporațiilor multinaționale ar trebui analizată pentru a diminua impactul negativ potențial asupra IMM-urilor, a asigura condiții de concurență echitabile pentru acestea și a consolida capacitatea lor de a crea locuri de muncă; recunoaște, de asemenea, că multe IMM-uri sunt create pentru a sprijini corporațiile multinaționale și angajații acestora prin furnizarea de produse și servicii în cadrul lanțului de aprovizionare; subliniază necesitatea de a monitoriza îndeaproape respectarea drepturilor lucrătorilor în aceste cazuri și salută, de asemenea, inițiativa OCDE de a consolida transparența cu privire la sistemul fiscal internațional și solicită punerea în aplicare rapidă a măsurilor privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor; |
| --- | --- |

87.

| 88. | invită statele membre să adopte principiul impozitării veniturilor în țara în care acesta este realizat și alte măsuri împotriva practicilor corporațiilor multinaționale de transfer al profiturilor, pentru a asigura condiții de concurență echitabile cu IMM-urile și a îmbunătăți, astfel, potențialul acestora de creare de locuri de muncă; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ia act de faptul că un cadru de reglementare îmbunătățit și aplicarea eficientă a legii pot contribui la soluționarea problemelor legate de economia subterană și evitarea obligațiilor fiscale; |
| --- | --- |

89.

| 90. | consideră că acordurile comerciale pe care UE le încheie cu țările terțe ar trebui să țină seama de diferențele structurale specifice regiunilor UE ale sectorului IMM-urilor la nivelul Uniunii și să evalueze impactul acestora asupra viitoarelor perspective de încadrare în muncă, precum și asupra drepturilor lucrătorilor și a salariilor angajaților IMM-urilor; |
| --- | --- |

90.

| 91. | invită Comisia să realizeze o evaluare a impactului pe care îl vor avea acordul TTIP propus și acordarea statului de economie de piață Chinei asupra numărului și calității locurilor de muncă în sectorul IMM-urilor, în toate statele membre; subliniază faptul că o astfel de evaluare a impactului ar trebui să includă o analiză detaliată a tipurilor de IMM-uri și a sectoarelor care ar putea fi afectate; |
| --- | --- |

91.

| 92. | ia act de posibilitățile oferite de piața unică digitală; subliniază, cu toate acestea, necesitatea de a efectua o evaluare a posibilelor beneficii și provocări pentru IMM-uri cu privire la creșterea și potențialul lor de creare de locuri de muncă în diferitele state membre, precum și a impactului asupra lucrătorilor și a sistemelor de securitate socială; recomandă Comisiei să creeze condițiile necesare pentru adaptarea și trecerea treptată a IMM-urilor la piața unică digitală; |
| --- | --- |

92.

| 93. | consideră că promovarea digitalizării în sectorul public (guvernarea electronică) și sporirea disponibilității benzii largi în zonele îndepărtate ar reduce costurile de stabilire și de operare ale IMM-urilor, permițându-le, astfel, să sporească potențialul de creare de locuri de muncă; |
| --- | --- |

93.

| 94. | încurajează IMM-urile să promoveze lucrul de la distanță și munca inteligentă, instrumente eficiente de reducere a costurilor materiale ale întreprinderilor și care permit, în același timp, lucrătorilor să găsească un echilibru mai bun între viața profesională și cea personală; |
| --- | --- |

94.

| 95. | salută existența portalurilor de informații ce vizează în mod specific IMM-urile, cum ar fi portalul privind accesul la finanțare disponibil pe site-ul „Europa ta”, și invită Comisia să îmbunătățească funcționalitatea și accesibilitatea lor, transformându-le totodată în instrumente mai interactive; subliniază, în special, importanța creării efective a portalului digital unic anunțat în Strategia privind piața unică drept punct de acces online la toate informațiile și serviciile legate de piața unică; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  JO C 332 E, 15.11.2013, p. 81.

(2)  JO C 24, 22.1.2016, p. 2.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0394.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0459.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0321.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0264.

(7)  JO C 68 E, 7.3.2014, p. 40.

(8)  Raport anual privind IMM-urile europene 2014/2015 (http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/performance-review_ro)

(9)  Date din februarie 2016 (http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/7225076/3-04042016-BP-EN.pdf/e04dadf1-8c8b-4d9b-af51-bfc2d5ab8c4a).

(10)  Raportul Eurofound din 2011 intitulat „Reprezentarea lucrătorilor la nivel de întreprindere în Europa”.

(11)  Publicație CECOP din 2013 intitulată „Business Transfers to Employees under the Form of a Cooperative in Europe” (Transferul de întreprinderi către angajați sub forma unei cooperative în Europa).

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0264.

(13)  JO C 24, 22.1.2016, p. 33.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/179 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/179

---

P8_TA(2016)0360

Aplicarea „Directivei privind egalitatea de tratament”

Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la aplicarea Directivei 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă („Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă”) (2015/2116(INI))

(2018/C 204/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 2 și 5, precum și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 6, 8, 10, 19 și 153, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 2 și 5, precum și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 6, 8, 10, 19 și 153,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 20, 21, 23 și 26, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 20, 21, 23 și 26,

| — | având în vedere Carta socială europeană adoptată de Consiliul Europei și drepturile sociale și de ocupare a forței de muncă consacrate în aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta socială europeană adoptată de Consiliul Europei și drepturile sociale și de ocupare a forței de muncă consacrate în aceasta,

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap,

| — | având în vedere observațiile finale ale Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu dizabilități referitoare la raportul inițial al Uniunii Europene (octombrie 2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere observațiile finale ale Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu dizabilități referitoare la raportul inițial al Uniunii Europene (octombrie 2015),

| — | având în vedere raportul intermediar al Raportorului special al ONU privind libertatea de religie sau de credință, Hans Bielefeldt, elaborat în conformitate cu Rezoluția 68/170 a Adunării Generale a ONU referitoare la libertatea de religie sau de credință, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intermediar al Raportorului special al ONU privind libertatea de religie sau de credință, Hans Bielefeldt, elaborat în conformitate cu Rezoluția 68/170 a Adunării Generale a ONU referitoare la libertatea de religie sau de credință,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1),

| — | având în vedere Directiva privind egalitatea de tratament între femei și bărbați (Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (2)), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva privind egalitatea de tratament între femei și bărbați (Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (2)),

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă („directiva”) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă („directiva”) (3),

| — | având în vedere Orientările Consiliului din 24 iunie 2013 privind promovarea și protejarea libertății de religie sau convingeri, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările Consiliului din 24 iunie 2013 privind promovarea și protejarea libertății de religie sau convingeri,

| — | având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de apropiere a actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (COM(2015)0615), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de apropiere a actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (COM(2015)0615),

| — | având în vedere Raportul comun al Comisiei privind aplicarea Directivei 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (Directiva privind egalitatea rasială) și a Directivei 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă) (COM(2014)0002), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul comun al Comisiei privind aplicarea Directivei 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (Directiva privind egalitatea rasială) și a Directivei 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă) (COM(2014)0002),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap: un angajament reînnoit pentru o Europă fără bariere (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap: un angajament reînnoit pentru o Europă fără bariere (COM(2010)0636),

| — | având în vedere propunerea de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Nediscriminarea și egalitatea de șanse pentru toți – o strategie-cadru” (COM(2005)0224), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Nediscriminarea și egalitatea de șanse pentru toți – o strategie-cadru” (COM(2005)0224),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2016 privind o mai bună legiferare dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2016 privind o mai bună legiferare dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 referitoare la crearea unei piețe a muncii competitive în UE pentru secolul XXI: corelarea competențelor și a calificărilor cu cererea și oportunitățile de angajare, ca mijloc de redresare în urma crizei (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 referitoare la crearea unei piețe a muncii competitive în UE pentru secolul XXI: corelarea competențelor și a calificărilor cu cererea și oportunitățile de angajare, ca mijloc de redresare în urma crizei (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 referitoare la antreprenoriatul social și inovarea socială în combaterea șomajului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 referitoare la antreprenoriatul social și inovarea socială în combaterea șomajului (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2013-2014) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2013-2014) (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 intitulată „Către o abordare integrată a patrimoniului cultural european (7)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 intitulată „Către o abordare integrată a patrimoniului cultural european (7)”,

| — | având în vedere poziția sa din 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: aspecte legate de ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2015 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: aspecte legate de ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2015 (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la impactul crizei asupra accesului grupurilor vulnerabile la îngrijire (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la impactul crizei asupra accesului grupurilor vulnerabile la îngrijire (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap în Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap în Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la provocările demografice și solidaritatea între generații (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la provocările demografice și solidaritatea între generații (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la promovarea accesului tinerilor pe piața muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și uceniciilor (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la promovarea accesului tinerilor pe piața muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și uceniciilor (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 mai 2009 referitoare la incluziunea persoanelor excluse de pe piața muncii (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 mai 2009 referitoare la incluziunea persoanelor excluse de pe piața muncii (14),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2008 privind progresele înregistrate în UE în materie de egalitate de șanse și luptă împotriva discriminării (transpunerea Directivelor 2000/43/CE și 2000/78/CE) (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2008 privind progresele înregistrate în UE în materie de egalitate de șanse și luptă împotriva discriminării (transpunerea Directivelor 2000/43/CE și 2000/78/CE) (15),

| — | având în vedere studiul Serviciului de Cercetare al Parlamentului European privind punerea în aplicare a Directivei 2000/78/CE în ceea ce privește principiul nediscriminării pe motive religioase sau de convingere, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Serviciului de Cercetare al Parlamentului European privind punerea în aplicare a Directivei 2000/78/CE în ceea ce privește principiul nediscriminării pe motive religioase sau de convingere,

| — | având în vedere analiza aprofundată a Serviciului de Cercetare al Parlamentului European intitulată „Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă – evaluarea punerii sale în aplicare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere analiza aprofundată a Serviciului de Cercetare al Parlamentului European intitulată „Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă – evaluarea punerii sale în aplicare”,

| — | având în vedere studiul Parlamentului European intitulat „Amenajări corespunzătoare și ateliere protejate pentru persoanele cu dizabilități: costuri și amortizarea investițiilor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Parlamentului European intitulat „Amenajări corespunzătoare și ateliere protejate pentru persoanele cu dizabilități: costuri și amortizarea investițiilor”,

| — | având în vedere studiul Parlamentului European intitulat „Tratamentul diferențiat aplicat lucrătorilor cu vârsta sub 25 de ani în vederea accesului lor la piața muncii”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Parlamentului European intitulat „Tratamentul diferențiat aplicat lucrătorilor cu vârsta sub 25 de ani în vederea accesului lor la piața muncii”,

| — | având în vedere Raportul special al Curții de Conturi Europene intitulat „Garanția pentru tineret instituită de UE: primele măsuri au fost adoptate, dar se prefigurează riscuri în ceea ce privește implementarea”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special al Curții de Conturi Europene intitulat „Garanția pentru tineret instituită de UE: primele măsuri au fost adoptate, dar se prefigurează riscuri în ceea ce privește implementarea”,

| — | având în vedere avizul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene referitor la situația egalității în Uniunea Europeană la 10 ani de la punerea în aplicare inițială a directivelor privind egalitatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene referitor la situația egalității în Uniunea Europeană la 10 ani de la punerea în aplicare inițială a directivelor privind egalitatea,

| — | având în vedere analiza juridică comparativă a Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene referitoare la protecția împotriva discriminări din motive de orientare sexuală, identitate de gen și caracteristici sexuale în UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere analiza juridică comparativă a Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene referitoare la protecția împotriva discriminări din motive de orientare sexuală, identitate de gen și caracteristici sexuale în UE,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, precum și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0225/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, precum și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0225/2016),

| A. | întrucât, în conformitate cu TUE, Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului și combate excluziunea socială și discriminarea; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în conformitate cu TUE, Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului și combate excluziunea socială și discriminarea;

| B. | întrucât TFUE prevede că, în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea caută să combată orice discriminare pe motive de sex, rasă sau origine etnică, religie sau convingeri, dizabilitate, vârstă sau orientare sexuală; |
| --- | --- |

B.

întrucât TFUE prevede că, în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea caută să combată orice discriminare pe motive de sex, rasă sau origine etnică, religie sau convingeri, dizabilitate, vârstă sau orientare sexuală;

| C. | întrucât toate cele 28 de state membre au transpus Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și, în ciuda discrepanțelor în transpunerea și punerea ei în aplicare, au dobândit o experiență valoroasă; |
| --- | --- |

C.

întrucât toate cele 28 de state membre au transpus Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și, în ciuda discrepanțelor în transpunerea și punerea ei în aplicare, au dobândit o experiență valoroasă;

| D. | întrucât directivele privind egalitatea de tratament interzic atât discriminarea directă, cât și cea indirectă, precum și hărțuirea și instigarea la discriminare; |
| --- | --- |

D.

întrucât directivele privind egalitatea de tratament interzic atât discriminarea directă, cât și cea indirectă, precum și hărțuirea și instigarea la discriminare;

| E. | întrucât Comisia a menționat în cel de-al doilea raport al său de punere în aplicare (COM(2014)0002) că legislația nu este suficientă pentru a se ajunge la egalitate deplină și că este necesară o mai mare sensibilizare cu privire la protecția existentă, în paralel cu utilizarea fondurilor UE și cu consolidarea organismelor naționale de promovare a egalității; |
| --- | --- |

E.

întrucât Comisia a menționat în cel de-al doilea raport al său de punere în aplicare (COM(2014)0002) că legislația nu este suficientă pentru a se ajunge la egalitate deplină și că este necesară o mai mare sensibilizare cu privire la protecția existentă, în paralel cu utilizarea fondurilor UE și cu consolidarea organismelor naționale de promovare a egalității;

| F. | întrucât nediscriminarea în domeniul încadrării în muncă și al ocupării forței de muncă este eficientă doar dacă discriminarea este combătută în mod cuprinzător în toate domeniile vieții, împreună cu alte obstacole care, prin limitarea libertății și a egalității, împiedică dezvoltarea deplină a individului și participarea lucrătorilor la organizarea politică, socială și economică din statele lor membre; |
| --- | --- |

F.

întrucât nediscriminarea în domeniul încadrării în muncă și al ocupării forței de muncă este eficientă doar dacă discriminarea este combătută în mod cuprinzător în toate domeniile vieții, împreună cu alte obstacole care, prin limitarea libertății și a egalității, împiedică dezvoltarea deplină a individului și participarea lucrătorilor la organizarea politică, socială și economică din statele lor membre;

| G. | întrucât Curtea de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) a subliniat, în cauza Römer (16), că Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă nu prevede principiul egalității de tratament în materie de încadrare în muncă și de ocupare a forței de muncă, ci furnizează un cadru general pentru combaterea discriminării din diferite motive; |
| --- | --- |

G.

întrucât Curtea de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) a subliniat, în cauza Römer (16), că Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă nu prevede principiul egalității de tratament în materie de încadrare în muncă și de ocupare a forței de muncă, ci furnizează un cadru general pentru combaterea discriminării din diferite motive;

| H. | întrucât, deși percepția discriminării a crescut, numeroase victime ale discriminării nu își cunosc în continuare drepturile sau nu îndrăznesc să introducă acțiuni în justiție împotriva practicilor discriminatorii, din diferite motive, cum ar fi lipsa de încredere în autoritățile statelor membre sau procedurile judiciare complexe și îndelungate; |
| --- | --- |

H.

întrucât, deși percepția discriminării a crescut, numeroase victime ale discriminării nu își cunosc în continuare drepturile sau nu îndrăznesc să introducă acțiuni în justiție împotriva practicilor discriminatorii, din diferite motive, cum ar fi lipsa de încredere în autoritățile statelor membre sau procedurile judiciare complexe și îndelungate;

| I. | întrucât dovezile adunate de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) evidențiază că rasismul, xenofobia, homofobia și transfobia, precum și formele de intoleranță asociate sunt larg răspândite, în ciuda măsurilor adoptate de guverne și societatea civilă în întreaga UE; întrucât climatul social și politic tolerează din ce în ce mai mult programele extremiste, rasiste și xenofobe care exploatează frica generată de șomaj, criza refugiaților, înstrăinarea generată parțial de fluxurile migrației și securitatea în fața terorismului și a altor provocări geopolitice, fapt ce subminează valorile fundamentale ale UE; |
| --- | --- |

I.

întrucât dovezile adunate de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) evidențiază că rasismul, xenofobia, homofobia și transfobia, precum și formele de intoleranță asociate sunt larg răspândite, în ciuda măsurilor adoptate de guverne și societatea civilă în întreaga UE; întrucât climatul social și politic tolerează din ce în ce mai mult programele extremiste, rasiste și xenofobe care exploatează frica generată de șomaj, criza refugiaților, înstrăinarea generată parțial de fluxurile migrației și securitatea în fața terorismului și a altor provocări geopolitice, fapt ce subminează valorile fundamentale ale UE;

| J. | întrucât sondajul FRA privind LGBT (17), precum și raportul FRA intitulat „Condiția de «trans» în Europa” (18) subliniază discriminarea persistentă a persoanelor LGBT pe piața muncii sau în obținerea accesului la aceasta; |
| --- | --- |

J.

întrucât sondajul FRA privind LGBT (17), precum și raportul FRA intitulat „Condiția de «trans» în Europa” (18) subliniază discriminarea persistentă a persoanelor LGBT pe piața muncii sau în obținerea accesului la aceasta;

| K. | întrucât Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă stabilește doar cerințe minime, însă statele membre pot oferi un nivel mai ridicat de protecție și pot lua măsuri de discriminare pozitivă în acest domeniu în legislația lor națională; întrucât doar legislația nu este suficientă pentru a asigura egalitatea deplină, aceasta trebuind îmbinată cu măsuri de politică adecvate; |
| --- | --- |

K.

întrucât Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă stabilește doar cerințe minime, însă statele membre pot oferi un nivel mai ridicat de protecție și pot lua măsuri de discriminare pozitivă în acest domeniu în legislația lor națională; întrucât doar legislația nu este suficientă pentru a asigura egalitatea deplină, aceasta trebuind îmbinată cu măsuri de politică adecvate;

| L. | întrucât femeile sunt afectate în cea mai mare măsură de șomaj și sunt discriminate negativ la încadrarea în muncă, în special femeile însărcinate și mamele, inclusiv mamele care alăptează; |
| --- | --- |

L.

întrucât femeile sunt afectate în cea mai mare măsură de șomaj și sunt discriminate negativ la încadrarea în muncă, în special femeile însărcinate și mamele, inclusiv mamele care alăptează;

| M. | întrucât Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă se referă numai la libertatea de religie și de convingeri, la dizabilitate, vârstă și orientare sexuală, dar statele membre sunt, de asemenea, ținute de obligația de a combate discriminarea din motive de rasă și origine etnică în încadrarea în muncă, în temeiul Directivei privind egalitatea rasială; întrucât religia este uneori folosită ca substitut pentru rasă atunci când se practică discriminarea la încadrarea în muncă, pe baza apartenenței reale sau presupuse a unei persoane la o anumită religie; |
| --- | --- |

M.

întrucât Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă se referă numai la libertatea de religie și de convingeri, la dizabilitate, vârstă și orientare sexuală, dar statele membre sunt, de asemenea, ținute de obligația de a combate discriminarea din motive de rasă și origine etnică în încadrarea în muncă, în temeiul Directivei privind egalitatea rasială; întrucât religia este uneori folosită ca substitut pentru rasă atunci când se practică discriminarea la încadrarea în muncă, pe baza apartenenței reale sau presupuse a unei persoane la o anumită religie;

| N. | întrucât rata ocupării forței de muncă în rândul persoanelor cu dizabilități în statele membre se situează cu mult sub 50 %, în comparație cu procentajul de peste 70 % în cazul populației generale, iar rata șomajului în rândul persoanelor cu dizabilități (18,3 %) este aproape de două ori mai ridicată decât cea înregistrată în cazul populației generale (9,9 %); întrucât media de la nivelul UE ascunde diferențele majore de la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

N.

întrucât rata ocupării forței de muncă în rândul persoanelor cu dizabilități în statele membre se situează cu mult sub 50 %, în comparație cu procentajul de peste 70 % în cazul populației generale, iar rata șomajului în rândul persoanelor cu dizabilități (18,3 %) este aproape de două ori mai ridicată decât cea înregistrată în cazul populației generale (9,9 %); întrucât media de la nivelul UE ascunde diferențele majore de la nivelul statelor membre;

| O. | întrucât femeile sunt cele care au, în cea mai mare parte, responsabilitatea principală pentru îngrijirea copiilor și a persoanelor în vârstă și a altor persoane dependente, a familiei și a gospodăriei și întrucât această responsabilitate este mai mare în cazul în care au copii cu dizabilități; întrucât aceasta are un efect direct asupra accesului femeilor la locuri de muncă și dezvoltare profesională și poate afecta negativ condițiile lor de muncă, de exemplu, în situațiile frecvente în care femeile ocupă în mod nedorit locuri de muncă cu fracțiune de normă sau sunt constrânse să accepte forme de angajare precare, toți acești factori ducând la decalaje de remunerare și de pensii între bărbați și femei; |
| --- | --- |

O.

întrucât femeile sunt cele care au, în cea mai mare parte, responsabilitatea principală pentru îngrijirea copiilor și a persoanelor în vârstă și a altor persoane dependente, a familiei și a gospodăriei și întrucât această responsabilitate este mai mare în cazul în care au copii cu dizabilități; întrucât aceasta are un efect direct asupra accesului femeilor la locuri de muncă și dezvoltare profesională și poate afecta negativ condițiile lor de muncă, de exemplu, în situațiile frecvente în care femeile ocupă în mod nedorit locuri de muncă cu fracțiune de normă sau sunt constrânse să accepte forme de angajare precare, toți acești factori ducând la decalaje de remunerare și de pensii între bărbați și femei;

| P. | întrucât este mult mai frecvent ca familiile monoparentale, îndeosebi mamele singure, să fie părinți săraci care lucrează și întrucât toate măsurile adoptate ar trebui să acorde o atenție specială părinților unici; |
| --- | --- |

P.

întrucât este mult mai frecvent ca familiile monoparentale, îndeosebi mamele singure, să fie părinți săraci care lucrează și întrucât toate măsurile adoptate ar trebui să acorde o atenție specială părinților unici;

| Q. | întrucât marea varietate de abilități și competențe dobândite de femei pe parcursul îndeplinirii responsabilităților familiale contribuie la dezvoltarea lor personală și profesională; întrucât aceste competențe ar trebui, prin urmare, să fie recunoscute de către societate și de către angajatori; |
| --- | --- |

Q.

întrucât marea varietate de abilități și competențe dobândite de femei pe parcursul îndeplinirii responsabilităților familiale contribuie la dezvoltarea lor personală și profesională; întrucât aceste competențe ar trebui, prin urmare, să fie recunoscute de către societate și de către angajatori;

| R. | întrucât Uniunea Europeană se confruntă cu o criză economică, financiară și socială majoră, care afectează în mod special femeile de pe piața muncii și în cadrul vieții lor private, deoarece este mai probabil ca acestea să aibă locuri de muncă nesigure, să fie expuse șomajului și să nu beneficieze de prestații de asigurări sociale; |
| --- | --- |

R.

întrucât Uniunea Europeană se confruntă cu o criză economică, financiară și socială majoră, care afectează în mod special femeile de pe piața muncii și în cadrul vieții lor private, deoarece este mai probabil ca acestea să aibă locuri de muncă nesigure, să fie expuse șomajului și să nu beneficieze de prestații de asigurări sociale;

| S. | întrucât lipsa unei legislații cu adevărat eficiente privind echilibrul dintre viața profesională și viața privată are ca rezultat discriminarea părinților care lucrează; |
| --- | --- |

S.

întrucât lipsa unei legislații cu adevărat eficiente privind echilibrul dintre viața profesională și viața privată are ca rezultat discriminarea părinților care lucrează;

| T. | întrucât Parlamentul European a adoptat deja măsuri politice, precum Directiva privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe, iar aceste măsuri pot contribui la o mai mare egalitate între femei și bărbați pe piața muncii și la îmbunătățirea accesului femeilor la posturi de conducere; întrucât legislația trebuie considerată un instrument esențial în atingerea egalității de gen, dar trebuie îmbinată cu proceduri normative și campanii, pentru a implementa egalitatea de gen nu doar în legislație, ci și în opinia publică; |
| --- | --- |

T.

întrucât Parlamentul European a adoptat deja măsuri politice, precum Directiva privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe, iar aceste măsuri pot contribui la o mai mare egalitate între femei și bărbați pe piața muncii și la îmbunătățirea accesului femeilor la posturi de conducere; întrucât legislația trebuie considerată un instrument esențial în atingerea egalității de gen, dar trebuie îmbinată cu proceduri normative și campanii, pentru a implementa egalitatea de gen nu doar în legislație, ci și în opinia publică;

| U. | întrucât femeile continuă să fie victime ale discriminării multiple, directe și indirecte, pe piața forței de muncă, în pofida aplicării, în teorie, a principiului egalității de tratament în statele membre; întrucât există multe forme diferite de discriminare indirectă, toate trebuind să fie acoperite de definiția standard, potrivit căreia discriminarea are loc atunci când se aplică reguli diferite în situații comparabile sau când aceeași regulă se aplică în situații diferite; întrucât femeilor nu li se aduce întotdeauna la cunoștință drepturile ce le sunt conferite în legislația europeană și în legislațiile naționale în vigoare în ceea ce privește egalitatea și discriminarea sau se îndoiesc de eficacitatea raportării cazurilor de discriminare; subliniind, prin urmare, importanța documentelor de informare și orientare, a campaniilor de sensibilizare și a portalurilor de informare; |
| --- | --- |

U.

întrucât femeile continuă să fie victime ale discriminării multiple, directe și indirecte, pe piața forței de muncă, în pofida aplicării, în teorie, a principiului egalității de tratament în statele membre; întrucât există multe forme diferite de discriminare indirectă, toate trebuind să fie acoperite de definiția standard, potrivit căreia discriminarea are loc atunci când se aplică reguli diferite în situații comparabile sau când aceeași regulă se aplică în situații diferite; întrucât femeilor nu li se aduce întotdeauna la cunoștință drepturile ce le sunt conferite în legislația europeană și în legislațiile naționale în vigoare în ceea ce privește egalitatea și discriminarea sau se îndoiesc de eficacitatea raportării cazurilor de discriminare; subliniind, prin urmare, importanța documentelor de informare și orientare, a campaniilor de sensibilizare și a portalurilor de informare;

| V. | întrucât inegalitățile sociale, în special în materie de egalitate la locul de muncă, pot fi combătute numai prin politici care garantează o mai bună distribuție a bogăției, bazate pe creșterea reală a salariilor, pe promovarea reglementării muncii, a programelor de lucru și a protecției lucrătorilor, în special prin contracte colective și prin garantarea accesului universal și gratuit la servicii publice calitative de asistență medicală și de educație; |
| --- | --- |

V.

întrucât inegalitățile sociale, în special în materie de egalitate la locul de muncă, pot fi combătute numai prin politici care garantează o mai bună distribuție a bogăției, bazate pe creșterea reală a salariilor, pe promovarea reglementării muncii, a programelor de lucru și a protecției lucrătorilor, în special prin contracte colective și prin garantarea accesului universal și gratuit la servicii publice calitative de asistență medicală și de educație;

| W. | întrucât aproape un tânăr din cinci se află în căutarea unui loc de muncă în Uniunea Europeană și întrucât costul financiar total al șomajului în rândul tinerilor a fost estimat la 153 de miliarde EUR pe an (19), iar costurile sociale suplimentare sunt deosebit de alarmante; |
| --- | --- |

W.

întrucât aproape un tânăr din cinci se află în căutarea unui loc de muncă în Uniunea Europeană și întrucât costul financiar total al șomajului în rândul tinerilor a fost estimat la 153 de miliarde EUR pe an (19), iar costurile sociale suplimentare sunt deosebit de alarmante;

| X. | întrucât datele prezentate de Eurofound în cel de al șaselea sondaj european privind condițiile de muncă (20) confirmă faptul că s-au înregistrat puține progrese în ultimii zece ani în ceea ce privește reducerea discriminării semnalate chiar de către lucrători; |
| --- | --- |

X.

întrucât datele prezentate de Eurofound în cel de al șaselea sondaj european privind condițiile de muncă (20) confirmă faptul că s-au înregistrat puține progrese în ultimii zece ani în ceea ce privește reducerea discriminării semnalate chiar de către lucrători;

| Y. | întrucât datele prezentate de Eurofound în cea de a șasea Anchetă europeană privind condițiile de muncă indică faptul că 7 % dintre lucrători declară că au făcut obiectul unei discriminări bazate pe cel puțin un motiv și confirmă faptul că unii lucrători au prezentat dovezi ale discriminării bazate pe motive multiple; |
| --- | --- |

Y.

întrucât datele prezentate de Eurofound în cea de a șasea Anchetă europeană privind condițiile de muncă indică faptul că 7 % dintre lucrători declară că au făcut obiectul unei discriminări bazate pe cel puțin un motiv și confirmă faptul că unii lucrători au prezentat dovezi ale discriminării bazate pe motive multiple;

| Z. | întrucât rata ocupării forței de muncă în rândul femeilor cu dizabilități la nivelul UE (44 %) este cu mult mai scăzută decât rata ocupării forței de muncă în rândul bărbaților cu dizabilități (52 %) și întrucât, în unele state membre, rata ocupării forței de muncă în rândul femeilor din grupul de vârstă 55-65 este aproximativ egală cu sau mai mică de 30 % , la acest grup de vârstă înregistrându-se cel mai mare decalaj între femei și bărbați în ocuparea forței de muncă (14,5 puncte procentuale) în comparație cu decalajul de 12,4 puncte procentuale din grupul de vârstă medie (30-54 de ani) și cu decalajul de 8,3 puncte procentuale din grupul de vârstă al tinerilor (20-29 de ani); considerând că șomajul de lungă durată se întâlnește mai ales în rândul lucrătorilor tineri și vârstnici, în special al femeilor, și întrucât aplicarea și transpunerea Directivei 2006/54/CE au fost evaluate, iar Parlamentul și-a exprimat, în rezoluția sa din 8 octombrie 2015 (21), preocuparea profundă cu privire la aplicarea dispozițiilor directivei referitoare la punerea în practică a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă; |
| --- | --- |

Z.

întrucât rata ocupării forței de muncă în rândul femeilor cu dizabilități la nivelul UE (44 %) este cu mult mai scăzută decât rata ocupării forței de muncă în rândul bărbaților cu dizabilități (52 %) și întrucât, în unele state membre, rata ocupării forței de muncă în rândul femeilor din grupul de vârstă 55-65 este aproximativ egală cu sau mai mică de 30 % , la acest grup de vârstă înregistrându-se cel mai mare decalaj între femei și bărbați în ocuparea forței de muncă (14,5 puncte procentuale) în comparație cu decalajul de 12,4 puncte procentuale din grupul de vârstă medie (30-54 de ani) și cu decalajul de 8,3 puncte procentuale din grupul de vârstă al tinerilor (20-29 de ani); considerând că șomajul de lungă durată se întâlnește mai ales în rândul lucrătorilor tineri și vârstnici, în special al femeilor, și întrucât aplicarea și transpunerea Directivei 2006/54/CE au fost evaluate, iar Parlamentul și-a exprimat, în rezoluția sa din 8 octombrie 2015 (21), preocuparea profundă cu privire la aplicarea dispozițiilor directivei referitoare la punerea în practică a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă;

| AA. | întrucât lucrătorii în vârstă trebuie în continuare să facă adesea față discriminării pe motive de vârstă, stereotipurilor și obstacolelor; întrucât discriminarea pe motive de vârstă afectează toate grupurile de vârstă și, date fiind consecințele sale, întrucât o societate umană, care urmărește să-și realizeze obiectivele economice și sociale, are nevoie de experiența, contribuțiile și bogăția de idei ale tuturor generațiilor, fiind întemeiată, totodată, pe principiul solidarității între generații, |
| --- | --- |

AA.

întrucât lucrătorii în vârstă trebuie în continuare să facă adesea față discriminării pe motive de vârstă, stereotipurilor și obstacolelor; întrucât discriminarea pe motive de vârstă afectează toate grupurile de vârstă și, date fiind consecințele sale, întrucât o societate umană, care urmărește să-și realizeze obiectivele economice și sociale, are nevoie de experiența, contribuțiile și bogăția de idei ale tuturor generațiilor, fiind întemeiată, totodată, pe principiul solidarității între generații,

| 1. | salută faptul că aproape toate statele membre au inclus în constituțiile lor principiul general al egalității de tratament din motive specifice de discriminare; regretă totuși că doar câteva state membre s-au asigurat în mod sistematic că toate textele juridice în vigoare respectă principiul egalității de tratament și chiar mai puține îl pun în aplicare în mod sistematic (22) și regretă că discriminarea face încă parte din viața de zi cu zi a multor cetățeni europeni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | speră că toate statele membre vor îndepărta obstacolele naturale, sociale și economice care împiedică punerea în aplicare efectivă a principiului egalității și limitează libertatea cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă faptul că principiul de drept al universalității, indivizibilității și interconectării drepturilor omului rămâne mai mult teoretic, având în vedere că diferitele aspecte ale ființei umane sunt tratate separat în actualele instrumente juridice ale UE; |
| --- | --- |

3.

| 4. | regretă creșterea numărului actelor de discriminare și de hărțuire, inclusiv la locul de muncă și în special în ceea ce privește genul, naționalitatea, originea socială, dizabilitatea, discriminarea din motive de orientare sexuală și identitate de gen, originea etnică și religia, având în vedere în special actele îndreptate împotriva femeilor musulmane și a persoanelor LGBTI; regretă, în același timp, faptul că nu se raportează, în general, cazurile de discriminare sub orice formă, în special în ceea ce privește cazurile de discriminare pe motiv de dizabilitate și de discriminare a persoanelor LGBTI; invită, prin urmare, Comisia să acorde o atenție specială tuturor formelor de discriminare atunci când monitorizează punerea în aplicare a Directivei 2000/78/CE de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă și subliniază necesitatea de a sensibiliza populația LGBTI cu privire la drepturile lor, de exemplu prin intermediul unor organisme de promovare a egalității, al sindicatelor și al organizațiilor patronale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că este extrem de important să se ajungă cât de curând la un acord și solicită Consiliului să deblocheze această situație pentru a avansa către găsirea unei soluții pragmatice și să grăbească de îndată adoptarea directivei orizontale privind combaterea discriminării, propusă de Comisie în 2008 și votată de Parlament. consideră că acest lucru este o condiție prealabilă necesară pentru a asigura un cadru juridic consolidat și coerent al UE care să ofere protecție împotriva discriminării pe motive de religie și convingeri, dizabilitate, vârstă și orientare sexuală în afara locului de muncă; consideră că nu trebuie acceptată nicio limitare nejustificată a domeniului de aplicare a directivei; consideră că consolidarea cadrului legislativ al UE privind combaterea infracțiunilor motivate de ură reprezintă, de asemenea, un element esențial, având în vedere că astfel de infracțiuni sunt des întâlnite și în mediul profesional; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază faptul că, potrivit Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, orice formă de discriminare, inclusiv discriminarea multiplă și discriminarea intersecțională, împiedică în mare măsură mobilizarea capitalului uman și constituie un obstacol în dezvoltarea carierei; subliniază faptul că persoanele cu dizabilități sunt adesea victime ale acestor tipuri de discriminare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | constată cu îngrijorare lipsa unei jurisprudențe care să ofere o interpretare a conceptului de „discriminare indirectă” în anumite state membre, precum și problemele pe care le pune definiția acestui concept în transpunerea directivei în anumite state membre; sugerează ca Comisia să ofere consiliere statelor membre în legătură cu astfel de probleme de interpretare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | constată că nediscriminarea în domeniul încadrării în muncă și al ocupării forței de muncă este eficientă doar dacă discriminarea este combătută în mod cuprinzător în toate domeniile vieții, de exemplu, prin acordarea de sprijin în cadrul comunității, prin legislație și prin instrumente de coordonare, cum ar fi strategiile și cadrele, atât la nivelul statelor membre, cât și la nivelul UE, inclusiv posibilitatea de a introduce măsuri de discriminare pozitivă; |
| --- | --- |

8.

Religie și convingeri

| 9. | ia act de faptul că interzicerea discriminării din motive de religie sau convingeri a fost transpusă în toate statele membre, deși directiva nu definește termenii concreți ai acestei transpuneri (23); |
| --- | --- |

9.

| 10. | observă că discriminarea din motive de religie și convingeri și discriminarea din motive de rasă și etnie se intersectează și consideră că anumite grupuri care aparțin unei minorități religioase sunt deosebit de afectate de discriminarea din motive de religie la încadrarea în muncă, astfel cum se arată în cercetările naționale și europene, în special în cele efectuate de Agenția pentru Drepturi Fundamentale; |
| --- | --- |

10.

| 11. | este de părere că protejarea împotriva discriminării pe motive de religie și de convingeri în Uniunea Europeană este în prezent prevăzută atât de legislația în materie de drepturi ale omului, cât și în legislația în materie de combatere a discriminării, cele două influențându-se reciproc; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că, potrivit studiilor, grupurile religioase cele mai discriminate în materie de ocupare a forței de muncă sunt evreii, sikhii și musulmanii (și în special femeile); recomandă adoptarea unor cadre la nivel european pentru elaborarea de strategii naționale vizând combaterea antisemitismului și a islamofobiei; |
| --- | --- |

12.

| 13. | recunoaște jurisprudența amplă a Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO) în domeniul nediscriminării pe motive de religie și de convingeri, salută rolul jucat de aceasta, prin hotărârile sale, în interpretarea directivei și așteaptă cu interes primele hotărâri pe care le va adopta CJUE cu privire la această chestiune; regretă numărul redus de cazuri aduse în fața justiției, care contrastează cu numărul ridicat de cazuri de discriminare relevate de sondajele privind victimele discriminării, nefăcând, însă, obiectul unor acțiuni în justiție; |
| --- | --- |

13.

| 14. | este de părere că aplicarea coerentă a standardelor privind combaterea discriminării ar trebui considerată ca fiind un element esențial al strategiilor de prevenire a radicalizării, având în vedere că, într-un context tot mai xenofob și mai islamofob, discriminarea la adresa comunităților religioase, inclusiv a migranților și a refugiaților, ar putea contribui la radicalizarea religioasă a persoanelor, ar putea afecta încadrarea lor reușită pe piața muncii și ar putea avea un impact asupra accesului lor la justiție în funcție de statutul lor de rezident; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că instanțele judecătorești ar trebui să se concentreze mai mult pe a se asigura că afirmarea unei convingeri religioase este făcută cu bună credință decât pe evaluarea validității sau a corectitudinii unei religii sau a unei convingeri; |
| --- | --- |

15.

| 16. | consideră că este necesară continuarea armonizării ca urmare a hotărârilor pronunțate de instanțele judecătorești naționale și de CEDO în ceea ce privește evaluarea principiului laicității statului în raport cu dispozițiile articolului 4 alineatul (2) din Directiva privind egalitatea de tratament în încadrarea în muncă în materie de etică; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră, pe baza jurisprudenței disponibile la nivelul UE și la nivel național, că ar trebui prevăzută în legislația europeană și națională obligația de a asigura amenajări corespunzătoare pentru toate motivele de discriminare – inclusiv, prin urmare, religie și convingeri – cu condiția ca acest lucru să nu implice o sarcină disproporționată pentru angajatori sau furnizorii de servicii; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită statele membre să recunoască dreptul fundamental la libertatea de conștiință; |
| --- | --- |

18.

| 19. | este de părere că trebuie luat în considerare faptul că, în conformitate cu jurisprudența CEDO, directiva oferă protecție împotriva discriminării din motive ce țin de religia sau convingerile angajatorului; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră că excepția generală prevăzută la articolul 2 alineatul (5) este formulată în termeni generali și că trebuie înregistrate progrese cu privire la aplicarea acesteia, lucru deosebit de important în contextul crizei refugiaților și a migrației, și speră că instanțele vor evalua foarte atent limitele sale, în conformitate cu principiul proporționalității; |
| --- | --- |

20.

| 21. | insistă asupra faptului că libertatea religioasă este un principiu important care ar trebui respectat de angajatori; subliniază, cu toate acestea, că punerea în aplicare a acestui principiu este o chestiune care ține de subsidiaritate; |
| --- | --- |

21.

Dizabilitatea

| 22. | subliniază că „discriminarea pe criterii de dizabilitate” înseamnă orice distincție, excludere sau restricție pe criterii de dizabilitate al cărei scop sau efect este afectarea sau anularea recunoașterii, respectării sau exercitării, în mod egal, a tuturor drepturilor omului și a libertăților fundamentale în domeniul politic, economic, social, cultural, civil sau de altă natură; observă că aceasta include toate formele de discriminare, inclusiv refuzul unor amenajări corespunzătoare (24); |
| --- | --- |

22.

| 23. | încurajează statele membre să interpreteze legislația UE în așa fel încât să ofere o bază pentru definirea conceptului de dizabilitate, în conformitate cu Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, care să reunească acele elemente care le asigură egalitatea persoanelor cu dizabilități și care să califice refuzul unor amenajări corespunzătoare drept formă de discriminare, conform convenției; regretă că legislația care este în continuare în vigoare în anumite state membre prevede un prag de incapacitate de 50 % și admite numai certificate medicale oficiale; |
| --- | --- |

23.

| 24. | constată că Directiva 2000/78/CE nu conține nicio definiție a conceptului de dizabilitate; subliniază faptul că Curtea de Justiție a Uniunii Europene a trebuit să definească conceptul de dizabilitate într-un context independent, în cauza Chacón Navas; reamintește că și în alte cauze s-au solicitat clarificări în ceea ce privește deopotrivă conceptul de dizabilitate și interpretarea pe care angajatorii trebuie să o dea conceptului de amenajare corespunzătoare pentru persoanele cu dizabilități în temeiul articolului 5 din directivă (HK Danmark C-335/11 și C-337/11); |
| --- | --- |

24.

| 25. | regretă faptul că rata de ocupare în rândul femeilor cu dizabilități este mai mică de 50 %, cifră care pune în evidență dubla discriminare cu care acestea se confruntă, ceea ce îngreunează participarea lor deplină la societate; |
| --- | --- |

25.

| 26. | consideră că o boală în stadiu terminal, o boală sau o afecțiune fizică susceptibile în mod rezonabil de a conduce la deces în cel mult 24 de luni sau mai puțin de la momentul în care s-a stabilit diagnosticul de către un medic pot fi considerate drept dizabilitate, dacă împiedică participarea persoanei în cauză la viața profesională; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază obligația angajatorilor de a asigura amenajări corespunzătoare pentru toți lucrătorii cu dizabilități, inclusiv pentru cei care suferă de o boală în stadiu terminal; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că unele boli în stadiu terminal pot determina fluctuații ale capacităților fizice, mentale sau psihologice și că, prin urmare, angajatorii sunt obligați să adapteze periodic amenajările corespunzătoare pentru a asigura angajaților un sprijin deplin la locul de muncă; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că este important ca lucrătorii cu dizabilități să fie protejați de orice formă de discriminare la locul de muncă, inclusiv cei care suferă de o boală în stadiu terminal; evidențiază, în special, nevoia de a proteja acești lucrători de concedierile nelegale; |
| --- | --- |

29.

| 30. | constată că cercetările arată că investițiile în amenajări corespunzătoare pentru persoanele cu dizabilități sunt avantajoase din punctul de vedere al costurilor, nu doar din punctul de vedere al incluziunii sociale, ci și al creșterii productivității și reducerii absenteismului (25); regretă că multe state membre nu au reușit să asigure amenajări corespunzătoare; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază importanța muncii pentru persoanele cu dizabilități și pentru persoanele care suferă de boli grave, cronice sau incurabile și pledează pentru abordări favorabile incluziunii pe piața muncii, care să asigure securitatea și drepturile pentru ambele grupuri; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită statele membre și Comisia să se asigure că drepturile și serviciile legate de ocuparea forței de muncă, inclusiv amenajările corespunzătoare în contextul Directivei privind egalitatea de tratament în încadrarea în muncă, sunt transferabile și conforme cu libertatea de circulație a persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

32.

| 33. | salută faptul că toate statele membre oferă granturi, subvenții sau scutiri de impozite angajatorilor care prevăd amenajări corespunzătoare, impulsionându-i astfel să și să adapteze locul de muncă pentru a adapta și a deschide piața muncii persoanelor cu dezabilități și pentru a asigura tuturor persoanelor accesul sau exercitarea tuturor drepturilor omului și libertăților fundamentale, într-o măsură egală cu celelalte persoane. recomandă ca statele membre să asigure, iar Comisia să sprijine organizarea de cursuri de formare destinate autorităților naționale, regionale și locale privind amenajările corespunzătoare, pentru ca acestea să fie în măsură să propună orientări în ceea ce privește amenajările corespunzătoare și prevenirea excluderii anumitor grupuri vulnerabile; solicită un dialog cu părțile interesate relevante, cum ar fi sindicatele și angajatorii, cu scopul de a defini orientări pentru punerea în aplicare a unor practici în materie de amenajărilor corespunzătoare; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază nevoia de a recunoaște clauzele sociale în procedurile de achiziții publice ca un instrument potențial de realizare a obiectivelor de politică socială; este de părere că achizițiile publice responsabile social ar putea fi folosite ca un instrument pentru integrarea pe piața muncii a persoanelor cu dizabilități și a altor grupuri vulnerabile; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită Comisia și statele membre să adopte cadre de calitate pentru stagii, cu scopul de a asigura amenajări corespunzătoare și accesibilitate pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază importanța unui standard de proiectare universal pentru spațiile publice și mediile de lucru care să ia în considerare nevoile persoanelor cu dizabilități, în conformitate cu Comentariul general privind accesibilitatea (26) adoptat de Comitetul ONU la 11 aprilie 2014 și atrage atenția asupra angajamentelor asumate de UE în materie de accesibilitate pentru a obține îmbunătățiri permanente ale condițiilor de lucru pentru toți lucrătorii europeni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Comisia și statele membre să încurajeze modelele de lucru inteligente, care le permit persoanelor cu dizabilități să lucreze de acasă, cu toate avantajele care decurg din această activitate în ceea ce privește calitatea vieții și productivitatea; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ia act de faptul că persoanele cu dizabilități aduc o contribuție valoroasă la societate în ansamblu și invită statele membre să utilizeze fondurile structurale, în special Fondul social european, pentru a adapta locurile de muncă și a oferi sprijinul necesar persoanelor cu dizabilități la locul de muncă și pentru a îmbunătăți educația și formarea în vederea creșterii ratei de ocupare a acestor persoane pe piața deschisă a muncii și în vederea combaterii șomajului, a sărăciei și a excluziunii sociale a persoanelor cu dizabilități; evidențiază articolul 7 și articolul 96 alineatul (7) din Regulamentul privind dispozițiile comune (27), care promovează egalitatea de șanse, nediscriminarea și includerea persoanelor cu dizabilități în punerea în aplicare a fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI), în general, și a programelor operaționale, în special, și subliniază că la evaluarea ex ante ar trebui să se evalueze gradul de adecvare a măsurilor planificate pentru a promova egalitatea de șanse și a preveni orice discriminare; consideră că s-ar putea direcționa finanțare europeană și națională, de exemplu, către IMM-urile care încurajează lucrătorii să urmeze cursuri care să le permită să rămână încadrați în muncă; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită statele membre să revizuiască sistemele de asigurare profesionale pentru a preveni discriminarea persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

39.

| 40. | încurajează statele membre să ia în considerare avantajele introducerii unor măsuri de discriminare pozitivă, ca, de exemplu, o îmbinare între politicile pasive în domeniul pieței muncii, cum ar fi reducerile de impozite și stimulentele financiare, și politicile active în domeniul pieței forței de muncă – și anume orientarea, consilierea, formarea, educația și plasamentele – pentru a sprijini angajarea persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

40.

| 41. | încurajează statele membre să creeze și să pună în aplicare un cadru general pentru măsurile care fac posibil accesul persoanelor cu dizabilități la locuri de muncă de calitate, oferind inclusiv posibilitatea de a utiliza, de exemplu, amenzile aplicate pentru nerespectarea legislației privind combaterea discriminării în scopul de a finanța incluziunea pe piața deschisă a muncii și alte acțiuni în acest domeniu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | încurajează statele membre să acorde sprijin permanent angajatorilor care angajează persoane cu dizabilități pentru a crea condiții favorabile și pentru a asigura un sprijin adecvat în toate etapele vieții profesionale: recrutare, menținerea locului de muncă și evoluția carierei; |
| --- | --- |

42.

| 43. | invită toți actorii implicați să acorde o atenție deosebită integrării persoanelor cu dizabilități intelectuale și psihosociale și să desfășoare o campanie amplă pentru creșterea gradului de sensibilizare în legătură cu Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, precum și să combată prejudecățile la adresa persoanelor cu dizabilități, în special a persoanelor cu dizabilități psihosociale, intelectuale, a persoanelor care suferă de tulburări din spectrul autismului sau a persoanelor în vârstă cu dizabilități la locul de muncă; solicită ca întreaga documentație legată de consolidarea capacităților, formare, sensibilizare și declarațiile publice, printre altele, să fie pusă la dispoziție în formate accesibile; |
| --- | --- |

43.

| 44. | este preocupat de întârzierea în evaluarea la jumătatea perioadei a Strategiei europene 2010-2020 pentru persoanele cu handicap; îndeamnă Comisia să revizuiască strategia pe baza observațiilor finale referitoare la raportul inițial al Uniunii Europene, adoptat de Comitetul ONU pentru drepturile persoanelor cu dizabilități la 7 septembrie 2015 și să includă organizații reprezentative ale persoanelor cu dizabilități în acest proces; |
| --- | --- |

44.

| 45. | regretă faptul că Comisia Europeană nu a abordat încă inegalitățile de vârstă referitoare la punerea în aplicare a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și a Strategiei pentru persoanele cu handicap; prin urmare, invită Comisia să ridice gradul de sensibilizare și să abordeze drepturile persoanelor cu dizabilități și discriminarea cu care acestea se confruntă; |
| --- | --- |

45.

Vârsta

| 46. | subliniază contribuțiile importante ale lucrătorilor în vârstă la societate și la competitivitatea întreprinderilor; subliniază importanța de a implica lucrătorii în vârstă, astfel încât aceștia să poată transmite cunoștințele și experiența lor lucrătorilor mai tineri în contextul îmbătrânirii active și regretă faptul că vârsta este un motiv important de discriminare la locul de muncă; consideră drept regretabil că persoanele în vârstă încă sunt expuse adesea stereotipurilor și obstacolelor pe piața muncii și solicită echitate între generații, care să fie bazată pe solidaritate pe respectul reciproc, responsabilitate și dorința de întrajutorare; |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită statele membre să promoveze accesul la încadrarea în muncă și integrarea pe piața muncii pentru toți lucrătorii, indiferent de vârsta acestora, și să pună în aplicare măsuri pentru protejarea tuturor lucrătorilor la locul de muncă în ceea ce privește remunerația, formarea, evoluția carierei, sănătatea și securitatea etc.; |
| --- | --- |

47.

| 48. | constată că o reîntinerire unilaterală a forței de muncă nu conduce la mai multă inovare, ci reprezintă o risipă de experiență, cunoștințe și competențe; |
| --- | --- |

48.

| 49. | invită statele membre să încurajeze angajatorii să recruteze tineri, dar să asigure și să respecte totodată egalitatea de tratament în materie de remunerație și de protecție socială, inclusiv formarea necesară activității profesionale; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ia act de faptul că CJUE consideră că solidaritatea între generații este cel mai important obiectiv legitim care justifică diferențele de tratament din motive de vârstă (28), dat fiind că statele membre în care se înregistrează rate de ocupare mai ridicate pentru lucrătorii în vârstă sunt și statele care realizează cele mai mari progrese în introducerea tinerilor pe piața muncii; |
| --- | --- |

50.

| 51. | reamintește faptul că legislația UE referitoare la politicile privind îmbătrânirea trebuie să fie pusă în aplicare în mod eficace în vederea combaterii și prevenirii discriminării pe motive de vârstă; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ia act de faptul că, datorită politicilor aplicate, persoanele cu vârsta cuprinsă între 55 și 64 de ani reprezintă o proporție mai mare din lucrători în toate statele membre ale UE; regretă totuși că rata de ocupare a forței de muncă pentru acest grup a crescut prea lent și se situează în continuare sub pragul de 50 % în UE 28; prin urmare, subliniază că digitalizarea are un impact substanțial asupra pieței muncii prin crearea de noi oportunități de angajare și a unor condiții de muncă mai flexibile, cum ar fi telemunca sau munca la distanță, care ar putea fi folosite ca un instrument eficace pentru combaterea excluziunii persoanelor cu vârsta peste 50 de ani și a lucrătorilor necalificați de vârstă medie; subliniază, în acest sens, că îmbunătățirea continuă a competențelor digitale grație oportunităților de formare, de perfecționare și de reconversie oferite angajaților pe tot parcursul carierei profesionale reprezintă o condiție obligatorie pentru a obține avantaje de pe urma digitalizării; consideră, de asemenea, că oportunitățile de creare de locuri de muncă în viitor pe piața digitală vor necesita eforturi suplimentare din partea statelor membre, care trebuie să găsească o soluție pentru necorelarea competențelor, în special pentru persoanele cu vârsta peste 50 de ani; |
| --- | --- |

52.

| 53. | subliniază că măsurile de combatere a discriminării pe criterii de vârstă trebuie să evite, din principiu, diferențierea între copii sau persoanele în vârstă și că orice formă de discriminare nejustificată pe criterii de vârstă trebuie să fie combătută în mod corespunzător; |
| --- | --- |

53.

| 54. | constată că lucrătorii în vârstă au drepturi mai precare și invită Comisia ca, în cooperare cu statele membre, să analizeze problema tot mai mare a șomajului în rândul persoanelor cu vârsta peste 50 de ani și să elaboreze instrumente eficace, cum ar fi formarea profesională și stimulentele sau subvențiile destinate angajatorilor, pentru reintegrarea acestor lucrători pe piața muncii și protejarea lor împotriva concedierilor nelegale; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază necesitatea actualizării competențelor digitale în rândul populației active și subliniază că digitalizarea va contribui la incluziunea socială și va ajuta persoanele în vârstă și lucrătorii cu dizabilități să rămână pe piața muncii o perioadă mai îndelungată, oferindu-le posibilitatea de a beneficia de oportunitățile inteligenței artificiale; consideră că este important să se modeleze influența pieței digitale asupra ocupării forței de muncă într-un mod durabil și echitabil din punct de vedere social; subliniază faptul că numeroși angajatori nu angajează lucrători în vârstă din cauza stereotipurilor legate de lipsa de competențe sau de competențele lor perimate; prin urmare, solicită să se includă învățarea pe tot parcursul vieții și educația pentru adulți destinată lucrătorilor din toate grupele de vârstă în reflecțiile asupra viitoarei Strategii europene privind competențele anunțată de Comisie; |
| --- | --- |

55.

| 56. | reamintește că cele mai importante resurse de care dispun UE și statele membre sunt resursele umane; este de părere că competențele digitale sunt esențiale pentru lucrătorii cu vârsta de peste 55 de ani pentru a-i proteja de excluderea de pe piața muncii și pentru a le facilita găsirea unui nou loc de muncă; invită Comisia și statele membre ca, în colaborare cu partenerii sociali, să elaboreze strategii în materie de competențe care să lege educația de muncă și, prin urmare, să promoveze și să investească în învățarea pe tot parcursul vieții, precum și să pună la dispoziție programe accesibile, cuprinzătoare și cu prețuri rezonabile de formare, precum și de recalificare pentru dezvoltarea competențelor digitale și netehnice, inclusiv pentru adaptarea la mediul virtual (realitate augmentată), care să permită populației în curs de îmbătrânire să se adapteze mai bine la cererea tot mai mare de competențe digitale în numeroase domenii variate;; subliniază, prin urmare, faptul că lucrătorii cu vârsta peste 55 de ani, în special femeile, ar trebui să aibă acces în permanență la formarea în domeniul TIC; încurajează, de asemenea, statele membre și Comisia să elaboreze strategii pentru a reduce decalajul digital și să promoveze condiții egale de acces la noile tehnologii ale informațiilor și comunicațiilor; |
| --- | --- |

56.

| 57. | salută programul de lucru al partenerilor sociali europeni pentru perioada 2015-2017 care pune accent pe îmbătrânirea activă; invită partenerii sociali să trateze amănunțit aspectele legate de discriminarea pe motive de vârstă, educația adulților, sănătatea și securitatea la locul de muncă, precum și reconcilierea vieții profesionale și a vieții de familie, pentru a construi un cadru european care să crească angajabilitatea și să favorizeze sănătatea tuturor lucrătorilor; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază că sunt necesare statistici credibile referitoare la situația persoanelor în vârstă și la schimbările demografice, pentru a elabora strategii mai bine orientate și eficace pentru îmbătrânirea activă; solicită Comisiei să asigure colectarea unor date amănunțite și de foarte bună calitate privind statutul social al persoanelor în vârstă, sănătatea, drepturile și nivelul de trai ale acestora; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază că promovarea unor medii favorabile persoanelor în vârstă este un instrument esențial de sprijin pentru lucrătorii în vârstă și persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă și pentru promovarea unor societăți favorabile incluziunii, care să ofere șanse egale tuturor; salută, în acest context, proiectul comun de gestionare al Comisiei și al OMS vizând adaptarea Ghidului mondial al orașelor pe măsura vârstei a treia al OMS la contextul european; |
| --- | --- |

59.

| 60. | salută campania intitulată „Healthy workplaces for all ages” („Locuri de muncă sănătoase pentru toate vârstele”) desfășurată de Agenția Europeană pentru Securitate și Sănătate în Muncă (EU-OSHA); subliniază importanța unei legislații eficace în domeniul sănătății și securității în muncă și a stimulentelor oferite întreprinderilor pentru adoptarea unor metode preventive; solicită ca această campanie să urmărească să aibă un impact larg în rândul întreprinderilor, indiferent de dimensiunile acestora; |
| --- | --- |

60.

| 61. | invită statele membre să consolideze sistemele publice de pensii pentru a garanta venituri decente după pensionare; |
| --- | --- |

61.

| 62. | salută inițiativa Comisiei privind echilibrul dintre viața profesională și viața de familie; subliniază că echilibrul dintre viața profesională și viața de familie reprezintă o provocare și pentru lucrătorii în vârstă, întrucât 18 % dintre bărbații și 22 % dintre femeile cu vârsta cuprinsă între 55 și 64 de ani au în îngrijire membri ai familiei, în timp ce mai mult de jumătate din bunici îi au în grijă, în mod regulat, pe nepoții lor; recomandă ca următoarea inițiativă privind echilibrul între viața profesională și viața de familie să includă măsuri ample de sprijin pentru îngrijitorii neoficiali și bunicii care nu au vârsta de pensionare, precum și pentru tinerii părinți; |
| --- | --- |

62.

| 63. | invită statele membre să promoveze servicii publice gratuite și de calitate, care să garanteze asistența și îngrijirea corespunzătoare și necesară pentru copii, bolnavi și vârstnici; |
| --- | --- |

63.

Orientarea sexuală

| 64. | ia act de faptul că instanțele naționale și CJUE au fost sesizate doar pentru un număr limitat de cazuri de discriminare din motive de orientare sexuală; |
| --- | --- |

64.

| 65. | reamintește că, în ciuda faptului că numărul statelor membre care au extins interzicerea discriminării din motive de orientare sexuală la toate domeniile care fac obiectul Directivei privind egalitatea sexuală a crescut de la 10 în 2010 la 13 în 2014, protejarea împotriva discriminării din motive de orientare sexuală și identitate de gen este în continuare limitată (29); |
| --- | --- |

65.

| 66. | reamintește că sfera de protecție împotriva discriminării de care beneficiază persoanele transgen, în special în domeniul ocupării forței de muncă, al educației și al asistenței medicale, rămâne în continuare nesigură în multe state membre; solicită adoptarea de măsuri pentru a pune în aplicare efectiv legislația națională care transpune Directiva privind egalitatea de tratament între femei și bărbați; evidențiază că aceste măsuri ar putea să îmbunătățească definițiile juridice pentru a garanta că protecția se aplică tuturor persoanelor transgen, nu numai celor care realizează sau au realizat o operație de schimbare de sex (30); |
| --- | --- |

66.

| 67. | este preocupat de slaba cunoaștere a drepturilor în materie de discriminare și a existenței organismelor și organizațiilor care oferă sprijin victimelor discriminării, cu niveluri mai ridicate de conștientizare în rândul persoanelor LGBTI; consideră că autoritățile naționale, regionale și locale, împreună cu organizațiile relevante ale tuturor părților interesate, ar trebui să intensifice în mod semnificativ activitățile de sensibilizare atât în rândul victimelor, cât și al angajatorilor și al altor grupuri; subliniază faptul că organizațiile naționale ale LGBTI sunt parteneri-cheie în aceste eforturi; |
| --- | --- |

67.

| 68. | invită Comisia și statele membre să asigure recunoașterea reciprocă a statutului de parteneriat, a regimurilor matrimoniale și a drepturilor parentale; invită Comisia și statele membre să ia în considerare discriminarea specifică cu care se confruntă intersexualii în materie de ocupare a forței de muncă și să revizuiască legislația și practicile pentru a preveni discriminarea intersexualilor; |
| --- | --- |

68.

Aspecte orizontale și recomandări

| 69. | își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa clarității și securității juridice cu privire la discriminarea multiplă, adesea ca urmare a existenței unor norme și standarde diferite și fragmentate la nivelul statelor membre; ia act de activitatea importantă desfășurată de Equinet pentru a contribui la dezvoltarea unor standarde comune și consideră că această rețea ar trebui să beneficieze de un sprijin adecvat; |
| --- | --- |

69.

| 70. | regretă că în Directiva 2000/78/CE nu există dispoziții specifice privind discriminarea multiplă, deși se menționează că deseori femeile sunt victime ale discriminării multiple și observă, de asemenea, că o îmbinare a două sau mai multe forme de discriminare poate ridica probleme determinate de diferențele existente între nivelul de protecție garantat pentru fiecare dintre aceste forme; invită statele membre și Comisia să combată toate formele de discriminare multiplă, să asigure aplicarea principiului nediscriminării și al egalității de tratament pe piața muncii și în accesul la piața muncii; recomandă ca autoritățile naționale, regionale și locale, instituțiile de aplicare a legii, inclusiv inspecția muncii, organismele naționale de promovare a egalității și organizațiile societății civile să își consolideze monitorizarea intersecționalității dintre gen și alte motive în cazurile de discriminare și în practici; |
| --- | --- |

70.

| 71. | evidențiază că lipsa datelor obiective, comparabile și defalcate referitoare la cazurile de discriminare și la inegalități face mai dificilă dovedirea existenței discriminării, în special a discriminării indirecte; reamintește că articolul 10 din Directiva 2000/78/CE prevede o deplasare a sarcinii probei și o inversare a acesteia în cazul unor fapte din care se poate presupune existența unei discriminări directe sau indirecte; invită Comisia și statele membre să colecteze date referitoare la egalitate în cadrul domeniului de aplicare a directivei în mod exact și sistematic și implicând partenerii sociali, organismele naționale de promovare a egalității și instanțele naționale; |
| --- | --- |

71.

| 72. | îndeamnă Comisia și statele membre să elaboreze – inclusiv în rapoartele naționale și în Raportul anual comun privind protecția socială și incluziunea socială – statistici armonizate și omogene menite să completeze toate lacunele din colectarea datelor privind egalitatea de gen; invită Comisia să adopte inițiative de promovare a acestei colectări de date prin intermediul unei recomandări adresate statelor membre și prin încredințarea către Eurostat a sarcinii de a consulta grupurile relevante pentru a integra defalcarea datelor în funcție de toate motivele de discriminare în indicatorii Anchetei sociale europene, astfel încât să se adopte măsuri și să se întreprindă acțiuni concrete pentru combaterea tuturor formelor de discriminare legate de recrutare și de piața muncii; |
| --- | --- |

72.

| 73. | recomandă statelor membre ca, atunci când colectează date statistice referitoare la aspecte legate de ocuparea forței de muncă, să includă într-un sondaj privind forța de muncă întrebări opționale pentru a identifica posibile cazuri de discriminare pe motive de sex, origine rasială sau etnică, religie sau convingeri, dizabilitate, vârstă sau orientare sexuală; |
| --- | --- |

73.

| 74. | subliniază că procesul legislativ de la toate nivelurile ar trebui să ia în considerare sarcina birocratică impusă microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii și că măsurile propuse trebuie să facă obiectul unei evaluări a proporționalității; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ia act de rolul important al organismelor naționale de promovare a egalității în punerea în aplicare a Directivei privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă, contribuind la activitățile de sensibilizare și la colectarea datelor, colaborând cu partenerii sociali și alte părți implicate, abordând problema subraportării și asumându-și roluri principale în simplificarea și facilitarea adresării plângerilor de către victimele discriminărilor; solicită consolidarea rolului organismelor naționale de promovare a egalității, asigurarea a imparțialității, dezvoltarea activităților și mărirea capacităților acestora, inclusiv prin asigurarea unei finanțări adecvate; |
| --- | --- |

75.

| 76. | invită statele membre să manifeste un mai mare angajament în aplicarea principiului egalității de șanse între femei și bărbați în politicile de ocupare a forței de muncă; solicită să se integreze activ dimensiunea de gen în buget („gender budgeting”), inclusiv prin promovarea de către Comisie a schimburilor de bune practici, și să se adopte măsuri care să încurajeze ocuparea forței de muncă în rândul femeilor în condiții echitabile, fără forme nesigure de angajare, cu un echilibru solid între viața profesională și viața privată și cu învățarea pe tot parcursul vieții, precum și să se adopte măsuri care să reducă decalajele de remunerare și de pensii dintre bărbați și femei și care să îmbunătățească, în general, situația femeilor pe piața muncii; |
| --- | --- |

76.

| 77. | solicită statelor membre să dezvolte sisteme de clasificare și evaluare a locurilor de muncă neutre din perspectiva genului, ca măsuri indispensabile pentru promovarea egalității de tratament; |
| --- | --- |

77.

| 78. | subliniază faptul că politicile privind egalitatea de tratament ar trebui să vizeze soluționarea problemei reprezentate de stereotipurile asociate cu ocupațiile și rolurile rezervate atât bărbaților, cât și femeilor; |
| --- | --- |

78.

| 79. | accentuează că partenerii sociali au un rol esențial în informarea atât a angajaților, cât și a angajatorilor cu privire la combaterea discriminării și în sensibilizarea lor la aceasta; |
| --- | --- |

79.

| 80. | consideră că trebuie pus mai mult accent pe echilibrarea drepturilor care pot intra în conflict, cum ar fi libertatea de religie și de convingeri și libertatea de exprimare în cazuri de hărțuire din aceste motive; |
| --- | --- |

80.

| 81. | invită statele membre să dezvolte și să consolideze organismele naționale de inspecție a muncii, asigurând condiții și resurse financiare și umane care să le permită să-și mențină o prezență eficientă pe teren, pentru a combate locurile de muncă precare, munca nereglementată și discriminarea profesională și salarială, în special din perspectiva egalității dintre bărbați și femei; |
| --- | --- |

81.

| 82. | invită Comisia și statele membre să îmbunătățească reconcilierea vieții profesionale cu viața privată prin măsuri concrete, cum ar fi noi acte referitoare la concediul de maternitate, pentru a le garanta femeilor dreptul de a-și relua viața profesională după sarcină, concediul de maternitate și concediul de creștere a copilului, pentru a le garanta dreptul la o protecție efectivă a sănătății și securității la locul de muncă, drepturile legate de maternitate și să adopte măsuri pentru prevenirea concedierii nelegale a angajatelor în timpul sarcinii etc., precum și la Directiva privind concediul de îngrijire și la consolidarea legislației privind concediul de paternitate; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ia act de faptul că accesul la justiție este limitat în numeroase cazuri de discriminare; subliniază importanța accesului la informație pentru victimele discriminării; consideră că este necesar ca statele membre să ia măsurile adecvate pentru a garanta că victimele pot obține și că organismele de promovare a egalității sau intermediarii lor relevanți le asigură acestora, în toate etapele procedurii judiciare, consiliere și asistență juridică rezonabilă, disponibilă și accesibilă, inclusiv consiliere confidențială și personalizată și sprijin emoțional, personal și moral; de asemenea, invită statele membre să combată hărțuirea și violența la locul de muncă, fenomene care încalcă demnitatea unei persoane și/sau creează un mediu agresiv la locul de muncă; |
| --- | --- |

83.

| 84. | consideră că ar trebui îmbunătățite la nivel național mecanismele de depunere a plângerilor prin consolidarea organismelor naționale de promovare a egalității pentru a îmbunătăți accesul la mecanisme judiciare și nejudiciare și prin creșterea încrederii în autorități, furnizând sprijin juridic, oferind ajutor și consiliere juridice și simplificând procedurile judiciare, care sunt adesea lungi și complexe; încurajează statele membre să creeze platforme capabile să primească plângeri și să acorde asistență gratuită în instanță în cazurile de discriminare și de hărțuire la locul de muncă; |
| --- | --- |

84.

| 85. | solicită, în ceea ce privește cazurile de discriminare și/sau de hărțuire la locul de muncă și/sau de urmărire la locul de muncă, adoptarea unor norme pentru a proteja persoanele care semnalează nereguli și dreptul acestora la viață privată; |
| --- | --- |

85.

| 86. | reamintește că desfășurarea de acțiuni în instanță și asigurarea unei reprezentări adecvate rămân în continuare problematice în unele cazuri și îndeamnă statele membre să găsească modalități pentru a ajuta victimele în acest sens, inclusiv prin intermediul scutirilor de taxe judiciare și al reducerilor acestora, al sprijinului și asistenței judiciare din partea ONG-urilor specializate etc., precum și prin asigurarea accesului la căi de atac și a reprezentării corespunzătoare; subliniază importanța capacității procesuale a ONG-urilor cu un interes legitim în procedurile judiciare și/sau administrative relevante; |
| --- | --- |

86.

| 87. | salută faptul că sancțiunile prevăzute de legislațiile statelor membre în materie de combatere a discriminării sunt, în general, conforme cu Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă; subliniază, de asemenea, rolul important al organismelor publice specializate în combaterea discriminării cu privire la soluționarea problemelor referitoare la sancțiuni și la recurs; este preocupat totuși de faptul că, în ceea ce privește nivelul și cuantumul compensațiilor acordate, instanțele naționale tind să aplice sancțiunile cele mai reduse prevăzute de lege (31); subliniază că este necesar ca Comisia să monitorizeze îndeaproape normele aplicabile în privința sancțiunilor și a căilor de atac în statele membre, pentru a evita, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a UE, ca legislațiile naționale să dispună sancțiuni pur simbolice sau să ia în considerare numai pedeapsa cu mustrarea în caz de discriminare; |
| --- | --- |

87.

| 88. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că prea puține persoane din comunitatea romilor sunt active pe piața muncii; subliniază necesitatea de a consolida rolul ONG-urilor implicate în activități cu această minoritate etnică, cu scopul de a încuraja romii să participe la piața muncii; subliniază, de asemenea, că ONG-urile joacă un rol important în informarea romilor cu privire la drepturile lor sau în acordarea de ajutor cu privire la raportarea cazurilor de discriminare, care, în cele din urmă, vor fi utilizate pentru a îmbunătăți colectarea datelor; |
| --- | --- |

88.

| 89. | invită statele membre să apeleze la posibilitatea prevăzută de directivă de a introduce discriminarea pozitivă în cazul grupurilor care se confruntă cu discriminare gravă și structurală, cum ar fi cetățenii romi; |
| --- | --- |

89.

| 90. | salută faptul că cea mai mare parte a statelor membre au luat în considerare posibilitatea de a introduce un anume tip de discriminare pozitivă în domeniul de aplicare al directivei; |
| --- | --- |

90.

| 91. | evidențiază necesitatea unei diseminări a deciziilor relevante ale CJUE și a unui schimb de decizii între instanțele naționale în conformitate cu jurisprudențele CJUE și CEDO în ceea ce privește dispozițiile Directivei privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă; |
| --- | --- |

91.

| 92. | subliniază că este important să se asigure sprijin pentru îngrijitorii neoficiali, care îmbină obligațiile profesionale cu responsabilitățile de îngrijire (de exemplu, program de lucru flexibil, pauze de la îngrijire), astfel încât aceștia (în mare parte femei) să poată oferi îngrijire și să aducă o imensă contribuție familiilor lor și societății, fără a fi penalizați pentru aceasta în prezent sau într-o etapă ulterioară a vieții lor; |
| --- | --- |

92.

| 93. | consideră că este necesar să se prevadă o formare corespunzătoare a angajaților autorităților naționale, regionale și locale și ai organismelor responsabile de aplicarea legii, precum și a angajaților inspectoratelor de muncă; consideră că formarea tuturor părților interesate relevante, cum ar fi judecătorii, procurorii, personalul judiciar, avocații și anchetatorii, forțele de poliție și personalul penitenciarelor în ceea ce privește legislația privind combaterea discriminării la locul de muncă și jurisprudența în acest domeniu sunt de o importanță crucială, în paralel cu formarea în domeniul înțelegerii culturale și al atitudinilor părtinitoare inconștiente; |
| --- | --- |

93.

| 94. | consideră că este necesar ca Comisia să furnizeze întreprinderilor private, inclusiv IMM-urilor și microîntreprinderilor, modele de cadre care să promoveze egalitatea și diversitatea și care să fie mai târziu reproduse și adaptate în funcție de nevoi; invită actorii economici să nu se limiteze la promisiuni în ceea ce privește respectarea egalității și a diversității, ci să efectueze, printre altele, raportări anuale cu privire la inițiativele luate în acest sens cu ajutorul organismelor de promovare a egalității; |
| --- | --- |

94.

| 95. | invită angajatorii să creeze pentru angajații lor medii de lucru nediscriminatorii, prin respectarea și aplicarea directivelor existente privind combaterea discriminării și pe baza principiului egalității de tratament indiferent de sex, origine rasială sau etnică, religie sau convingeri, dizabilitate, vârstă sau orientare sexuală; cere Comisiei să monitorizeze punerea în aplicare a măsurilor aferente; |
| --- | --- |

95.

| 96. | reamintește că partenerii sociali, ONG-urile și societatea civilă joacă un rol important în acordarea de asistență victimelor și evidențiază că, adesea, este mai ușor pentru persoanele care se confruntă cu discriminări să se adreseze acestora decât altor actori; solicită, prin urmare, acordarea unui sprijin organizațiilor societății civile active în acest domeniu; |
| --- | --- |

96.

| 97. | solicită promovarea drepturilor omului și a educației civice care să încurajeze cunoașterea și acceptarea diversității și care să încerce să creeze un mediu favorabil incluziunii, încurajând redefinirea normelor și eliminarea apelativelor denigratoare; |
| --- | --- |

97.

| 98. | invită Comisia și statele membre să sprijine studiul drepturilor omului și educația civică în școlile primare și secundare; |
| --- | --- |

98.

| 99. | consideră că este necesar ca Comisia să adopte un cadru european pentru strategiile naționale de combatere a antisemitismului, a islamofobiei și a altor forme de rasism; |
| --- | --- |

99.

| 100. | îndeamnă statele membre să instituie sisteme adecvate, care să le permită prizonierilor care și-au executat pedeapsa cu închisoarea să se reintegreze pe piața muncii; |
| --- | --- |

100.

| 101. | invită Comisia și statele membre să faciliteze accesul la finanțare al părților interesate relevante, inclusiv al organizațiilor societății civile și al organismelor de promovare a egalității, pentru a facilita organizarea de campanii de sensibilizare și de educare cu privire la discriminarea la locul de muncă; invită sectorul privat să joace un rol în crearea unui mediu de lucru fără discriminare; |
| --- | --- |

101.

| 102. | invită statele membre să încerce să participe la un schimb de bune practici, pentru a contribui la combaterea discriminării la locul de muncă; |
| --- | --- |

102.

| 103. | invită organizațiile partenerilor sociali să promoveze sensibilizarea internă la inegalitățile în ocuparea forței de muncă și să elaboreze propuneri de soluționare a problemelor la nivel de organizații sau de întreprinderi prin negociere colectivă sectorială, formare și campanii care să vizeze membrii și lucrătorii; |
| --- | --- |

103.

| 104. | invită statele membre și Comisia să implice partenerii sociali (sindicatele și angajatorii) și societatea civilă, inclusiv organismele de promovare a egalității, în punerea în aplicare efectivă a egalității la încadrarea în muncă și la ocuparea forței de muncă, în vederea încurajării egalității de tratament; de asemenea, invită statele membre să îmbunătățească dialogul social și schimburile de experiență și de bune practici; |
| --- | --- |

104.

o

o o

| 105. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

105.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(2)  JO L 204, 26.7.2006, p. 23.

(3)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0321.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0320.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0286.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0293.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0261.

(9)  JO C 316, 30.8.2016, p. 83.

(10)  JO C 75, 26.2.2016, p. 130.

(11)  JO C 131 E, 8.5.2013, p. 9.

(12)  JO C 74 E, 13.3.2012, p. 19.

(13)  JO C 351 E, 2.12.2011, p. 29.

(14)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 23.

(15)  JO C 279 E, 19.11.2009, p. 23.

(16)  Hotărârea din 10 mai 2011, Römer, C-147/08, ECR, EU:C:2011:286.

(17)  http://fra.europa.eu/en/publication/2014/eu-lgbt-survey-european-union-lesbian-gay-bisexual-and-transgender-survey-main

(18)  http://fra.europa.eu/en/publication/2014/being-trans-eu-comparative-analysis-eu-lgbt-survey-data

(19)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR15_03/SR15_03_ro.pdf.

(20)  http://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef1568ro.pdf

(21)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0351.

(22)  EPRS, „Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă – evaluarea punerii sale în aplicare”.

(23)  Ibidem.

(24)  Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, 13 decembrie 2006, articolul 2.

(25)  Parlamentul European, Departamentul tematic A: Politica economică și științifică, „Amenajări corespunzătoare și ateliere protejate pentru persoanele cu dizabilități: costuri și amortizarea investițiilor”,

(26)  Comentariul general nr. 2 (2014) referitor la articolul 9: Accesibilitatea https://documentsddsny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G14/033/13/PDF/G1403313.pdf?OpenElement

(27)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

(28)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei „Anexe la raportul comun privind aplicarea Directivei 2000/43/CE privind egalitatea rasială și a Directivei 2000/78/CE privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă” (SWD(2014)0005).

(29)  Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (2015), „Protection against discrimination on grounds of sexual orientation, gender identity and sex characteristics in the European Union: Comparative legal analysis” („Protecția împotriva discriminări din motive de orientare sexuală, identitate de gen și caracteristici sexuale în Uniunea Europeană: analiză juridică comparativă”).

(30)  Ibidem.

(31)  SCPE, op. cit.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/195 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/195

---

P8_TA(2016)0361

Activitățile, impactul și valoarea adăugată a Fondului european de ajustare la globalizare între 2007 și 2014

Rezoluţia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la activitățile, impactul și valoarea adăugată a Fondului european de ajustare la globalizare între 2007 și 2014 (2015/2284(INI))

(2018/C 204/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 546/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 546/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de instituire a Fondului european de ajustare la globalizare (3) |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de instituire a Fondului european de ajustare la globalizare (3)

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind activitățile Fondului european de ajustare la globalizare în 2013 și 2014 (COM(2015)0355), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind activitățile Fondului european de ajustare la globalizare în 2013 și 2014 (COM(2015)0355),

| — | având în vedere evaluarea ex-post a Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) – Raport final din august 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea ex-post a Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) – Raport final din august 2015,

| — | având în vedere Raportul special nr. 7/2013 al Curții de Conturi intitulat „A generat Fondul european de ajustare la globalizare o valoare adăugată din partea Uniunii Europene în demersul de reinserție a lucrătorilor disponibilizați?”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 7/2013 al Curții de Conturi intitulat „A generat Fondul european de ajustare la globalizare o valoare adăugată din partea Uniunii Europene în demersul de reinserție a lucrătorilor disponibilizați?”,

| — | având în vedere raportul din 2012 al Monitorului European al Restructurărilor (ERM), instrument creat de Eurofound, cu titlul „După restructurare: piețe ale forței de muncă, condiții de muncă și satisfacție în viață”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2012 al Monitorului European al Restructurărilor (ERM), instrument creat de Eurofound, cu titlul „După restructurare: piețe ale forței de muncă, condiții de muncă și satisfacție în viață”,

| — | având în vedere studiul de caz al Eurofound intitulat „Valoarea adăugată a Fondului european de ajustare la globalizare: o comparație a experiențelor din Germania și Finlanda” (2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul de caz al Eurofound intitulat „Valoarea adăugată a Fondului european de ajustare la globalizare: o comparație a experiențelor din Germania și Finlanda” (2009),

| — | având în vedere raportul din 2009 al ERM, Eurofound, intitulat „Restructurarea în perioada de recesiune”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2009 al ERM, Eurofound, intitulat „Restructurarea în perioada de recesiune”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 29 septembrie 2011 referitoare la viitorul Fondului european de ajustare la globalizare (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 29 septembrie 2011 referitoare la viitorul Fondului european de ajustare la globalizare (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2010 referitoare la finanțarea și funcționarea Fondului european de ajustare la globalizare (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2010 referitoare la finanțarea și funcționarea Fondului european de ajustare la globalizare (5),

| — | având în vedere rezoluțiile adoptate de Parlament începând din ianuarie 2007 referitoare la mobilizarea FEG, inclusiv observațiile Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale pe marginea solicitărilor respective, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile adoptate de Parlament începând din ianuarie 2007 referitoare la mobilizarea FEG, inclusiv observațiile Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale pe marginea solicitărilor respective,

| — | având în vedere deliberările grupului de lucru special pentru FEG al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările grupului de lucru special pentru FEG al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru comerț internațional, Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru dezvoltare regională și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0227/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru comerț internațional, Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru dezvoltare regională și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0227/2016),

| A. | întrucât Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a-i permite Uniunii să acorde sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare a schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale și ca formă de solidaritate; întrucât obiectivul FEG este de a contribui la o creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii, precum și la promovarea ocupării durabile a forței de muncă prin măsuri menite să îi pregătească și să îi sprijine pe lucrătorii disponibilizați aflați în căutarea unui nou loc de muncă; întrucât FEG a fost creat pentru a aborda situațiile de urgență prin intervenții rapide și asistență pe termen scurt, ca răspuns la dificultățile acute și neprevăzute de pe piața muncii care implică disponibilizări pe scară largă, spre deosebire de Fondul social european (FSE), care sprijină, de asemenea, lucrătorii disponibilizați, dar care are drept obiectiv gestionarea dezechilibrelor structurale pe termen lung, în principal prin intermediul programelor de învățare pe tot parcursul vieții; consideră că FEG ar trebui să continue să funcționeze în afara CFM în următoarea perioadă de programare; |
| --- | --- |

A.

întrucât Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a-i permite Uniunii să acorde sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare a schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale și ca formă de solidaritate; întrucât obiectivul FEG este de a contribui la o creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii, precum și la promovarea ocupării durabile a forței de muncă prin măsuri menite să îi pregătească și să îi sprijine pe lucrătorii disponibilizați aflați în căutarea unui nou loc de muncă; întrucât FEG a fost creat pentru a aborda situațiile de urgență prin intervenții rapide și asistență pe termen scurt, ca răspuns la dificultățile acute și neprevăzute de pe piața muncii care implică disponibilizări pe scară largă, spre deosebire de Fondul social european (FSE), care sprijină, de asemenea, lucrătorii disponibilizați, dar care are drept obiectiv gestionarea dezechilibrelor structurale pe termen lung, în principal prin intermediul programelor de învățare pe tot parcursul vieții; consideră că FEG ar trebui să continue să funcționeze în afara CFM în următoarea perioadă de programare;

| B. | întrucât, în ultimii ani, restructurarea a devenit un fenomen tot mai răspândit, intensificându-se în anumite sectoare și extinzându-se în altele noi; întrucât responsabilitatea pentru efectele acestor decizii, care sunt adesea neprevăzute, asupra comunităților și asupra coeziunii economice și sociale a statelor membre le revine întreprinderilor; întrucât FEG contribuie la atenuarea efectelor negative ale acestor decizii de restructurare; întrucât din ce în ce mai multe cazuri de mobilizare a FEG sunt legate de strategiile de restructurare ale marilor companii și ale companiilor multinaționale care, în majoritatea cazurilor, sunt elaborate fără implicarea lucrătorilor și a reprezentanților acestora; întrucât transferul activităților, delocalizarea, închiderea întreprinderilor, fuziunile, achizițiile, preluările, reorganizarea producției și externalizarea unor activități sunt cele mai comune forme de restructurare; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în ultimii ani, restructurarea a devenit un fenomen tot mai răspândit, intensificându-se în anumite sectoare și extinzându-se în altele noi; întrucât responsabilitatea pentru efectele acestor decizii, care sunt adesea neprevăzute, asupra comunităților și asupra coeziunii economice și sociale a statelor membre le revine întreprinderilor; întrucât FEG contribuie la atenuarea efectelor negative ale acestor decizii de restructurare; întrucât din ce în ce mai multe cazuri de mobilizare a FEG sunt legate de strategiile de restructurare ale marilor companii și ale companiilor multinaționale care, în majoritatea cazurilor, sunt elaborate fără implicarea lucrătorilor și a reprezentanților acestora; întrucât transferul activităților, delocalizarea, închiderea întreprinderilor, fuziunile, achizițiile, preluările, reorganizarea producției și externalizarea unor activități sunt cele mai comune forme de restructurare;

| C. | întrucât adaptabilitatea și proactivitatea în situațiile de schimbare a locurilor de muncă sau a profesiei pot fi totuși afectate de insecuritate, deoarece tranzițiile comportă o serie de riscuri legate de șomaj, scăderea salariilor și insecuritatea socială; întrucât reinserția profesională a beneficiarilor măsurilor de intervenție finanțate de FEG va avea mai mult succes dacă se va realiza în cadrul unor locuri de muncă de calitate; |
| --- | --- |

C.

întrucât adaptabilitatea și proactivitatea în situațiile de schimbare a locurilor de muncă sau a profesiei pot fi totuși afectate de insecuritate, deoarece tranzițiile comportă o serie de riscuri legate de șomaj, scăderea salariilor și insecuritatea socială; întrucât reinserția profesională a beneficiarilor măsurilor de intervenție finanțate de FEG va avea mai mult succes dacă se va realiza în cadrul unor locuri de muncă de calitate;

| D. | întrucât cooperativele gestionează restructurările într-un mod responsabil din punct de vedere social, iar modelul lor specific de guvernanță, bazat pe proprietatea comună, participarea democratică și un proces decizional controlat de membri, precum și capacitatea lor de a se baza pe propriile resurse financiare și pe rețele de sprijin explică faptul că ele sunt mai flexibile și mai inovatoare în ceea ce privește gestionarea restructurării în timp și crearea de noi oportunități de afaceri; |
| --- | --- |

D.

întrucât cooperativele gestionează restructurările într-un mod responsabil din punct de vedere social, iar modelul lor specific de guvernanță, bazat pe proprietatea comună, participarea democratică și un proces decizional controlat de membri, precum și capacitatea lor de a se baza pe propriile resurse financiare și pe rețele de sprijin explică faptul că ele sunt mai flexibile și mai inovatoare în ceea ce privește gestionarea restructurării în timp și crearea de noi oportunități de afaceri;

| E. | întrucât articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 prevede obligația Comisiei de a prezenta Parlamentului European și Consiliului, o dată la doi ani, un raport cantitativ și calitativ privind activitățile desfășurate de FEG în cursul celor doi ani precedenți; |
| --- | --- |

E.

întrucât articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 prevede obligația Comisiei de a prezenta Parlamentului European și Consiliului, o dată la doi ani, un raport cantitativ și calitativ privind activitățile desfășurate de FEG în cursul celor doi ani precedenți;

| F. | întrucât nu există niciun cadru juridic european care să reglementeze aspectele legate de informarea și consultarea lucrătorilor sau aspectele legate de anticiparea și gestionarea restructurării, în scopul de a anticipa schimbarea și de a preveni pierderea locurilor de muncă; întrucât, în rezoluția sa din 15 ianuarie 2013 (6), Parlamentul i-a solicitat Comisiei, în temeiul articolului 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, să prezinte cât mai curând posibil și după consultarea partenerilor sociali o propunere de act juridic privind informarea și consultarea lucrătorilor și anticiparea și gestionarea restructurării (în conformitate cu recomandările detaliate prevăzute în anexa la rezoluția sa); întrucât există mari diferențe între dispozițiile aplicabile la nivel național privind responsabilitățile angajatorilor față de angajați în procesul de restructurare; întrucât partenerii sociali europeni au fost consultați de două ori în legătură cu acest subiect, iar Comisia nu a acționat; întrucât Comisia a oferit răspunsuri dezamăgitoare la rezoluțiile Parlamentului referitoare la informare, consultare și restructurare, fapt care pune în evidență necesitatea unor măsuri concrete în acest domeniu; întrucât este esențial să existe cadre foarte bine dezvoltate în domeniul relațiilor de muncă, pentru a garanta dreptul la consultare și la informare al lucrătorilor; întrucât prin consolidarea Directivei privind informarea și consultarea lucrătorilor se poate asigura faptul că negocierile purtate pentru elaborarea unui plan adecvat se desfășoară în condiții echitabile și în timp util; |
| --- | --- |

F.

întrucât nu există niciun cadru juridic european care să reglementeze aspectele legate de informarea și consultarea lucrătorilor sau aspectele legate de anticiparea și gestionarea restructurării, în scopul de a anticipa schimbarea și de a preveni pierderea locurilor de muncă; întrucât, în rezoluția sa din 15 ianuarie 2013 (6), Parlamentul i-a solicitat Comisiei, în temeiul articolului 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, să prezinte cât mai curând posibil și după consultarea partenerilor sociali o propunere de act juridic privind informarea și consultarea lucrătorilor și anticiparea și gestionarea restructurării (în conformitate cu recomandările detaliate prevăzute în anexa la rezoluția sa); întrucât există mari diferențe între dispozițiile aplicabile la nivel național privind responsabilitățile angajatorilor față de angajați în procesul de restructurare; întrucât partenerii sociali europeni au fost consultați de două ori în legătură cu acest subiect, iar Comisia nu a acționat; întrucât Comisia a oferit răspunsuri dezamăgitoare la rezoluțiile Parlamentului referitoare la informare, consultare și restructurare, fapt care pune în evidență necesitatea unor măsuri concrete în acest domeniu; întrucât este esențial să existe cadre foarte bine dezvoltate în domeniul relațiilor de muncă, pentru a garanta dreptul la consultare și la informare al lucrătorilor; întrucât prin consolidarea Directivei privind informarea și consultarea lucrătorilor se poate asigura faptul că negocierile purtate pentru elaborarea unui plan adecvat se desfășoară în condiții echitabile și în timp util;

| G. | întrucât pragul minim de concediere a fost redus de la 1 000 de disponibilizări la 500 de disponibilizări, existând posibilitatea ca, în circumstanțe excepționale sau în cazul unor piețe ale muncii de dimensiuni reduse, cererile de contribuție din partea FEG să fie luate în considerare în virtutea faptului că disponibilizările respective afectează în mod grav ocuparea forței de muncă și economia locală, regională sau națională; |
| --- | --- |

G.

întrucât pragul minim de concediere a fost redus de la 1 000 de disponibilizări la 500 de disponibilizări, existând posibilitatea ca, în circumstanțe excepționale sau în cazul unor piețe ale muncii de dimensiuni reduse, cererile de contribuție din partea FEG să fie luate în considerare în virtutea faptului că disponibilizările respective afectează în mod grav ocuparea forței de muncă și economia locală, regională sau națională;

| H. | întrucât, începând cu 1 ianuarie 2014, persoanele care au desfășurat activități independente în trecut pot fi, de asemenea, beneficiari eligibili și pot primi asistență; întrucât Comisia ar trebui să se asigure că FEG îndeplinește nevoile specifice ale lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă, având în vedere faptul că numărul persoanelor care desfășoară activități independente este în continuă creștere; întrucât, până la data de 31 decembrie 2017, tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) din regiunile eligibile încadrate în domeniul de aplicare a inițiativei „Locuri de muncă pentru tineri” pot beneficia de sprijin din partea FEG în aceeași măsură cu beneficiarii vizați; |
| --- | --- |

H.

întrucât, începând cu 1 ianuarie 2014, persoanele care au desfășurat activități independente în trecut pot fi, de asemenea, beneficiari eligibili și pot primi asistență; întrucât Comisia ar trebui să se asigure că FEG îndeplinește nevoile specifice ale lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă, având în vedere faptul că numărul persoanelor care desfășoară activități independente este în continuă creștere; întrucât, până la data de 31 decembrie 2017, tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) din regiunile eligibile încadrate în domeniul de aplicare a inițiativei „Locuri de muncă pentru tineri” pot beneficia de sprijin din partea FEG în aceeași măsură cu beneficiarii vizați;

| I. | întrucât obiectivul actualului FEG nu este doar de a acorda sprijin lucrătorilor disponibilizați, ci și de a demonstra solidaritate față de lucrătorii respectivi; |
| --- | --- |

I.

întrucât obiectivul actualului FEG nu este doar de a acorda sprijin lucrătorilor disponibilizați, ci și de a demonstra solidaritate față de lucrătorii respectivi;

| J. | întrucât bugetul inițial alocat FEG a fost de 500 de milioane EUR pe an; întrucât bugetul actual al FEG este de 150 de milioane EUR pe an, iar rata medie anuală a cheltuielilor este de aproximativ 70 de milioane EUR de la înființarea sa; |
| --- | --- |

J.

întrucât bugetul inițial alocat FEG a fost de 500 de milioane EUR pe an; întrucât bugetul actual al FEG este de 150 de milioane EUR pe an, iar rata medie anuală a cheltuielilor este de aproximativ 70 de milioane EUR de la înființarea sa;

| K. | întrucât, deși inițial rata de cofinanțare a fost de 50 %, aceasta a fost majorată la 65 % în perioada 2009-2011, a revenit din nou la valoarea de 50 % în perioada 2012-2013 și, în prezent, este de 60 %; |
| --- | --- |

K.

întrucât, deși inițial rata de cofinanțare a fost de 50 %, aceasta a fost majorată la 65 % în perioada 2009-2011, a revenit din nou la valoarea de 50 % în perioada 2012-2013 și, în prezent, este de 60 %;

| L. | întrucât în perioada 2007–2014 au existat 134 de cereri de finanțare prezentate de 20 de state membre, care au vizat 122 121 de lucrători, și întrucât cuantumul total al cererilor de finanțare se ridică la 561,1 milioane EUR; constată că, în perioada 2007-2013, rata de execuție a bugetului a fost de doar 55 %; întrucât, în perioada 2007-2014, cele mai multe cereri au fost depuse de sectorul de producție, în special de industria autovehiculelor, acestea vizând 29 000 din totalul de 122 121 de lucrători (23 % din totalul cererilor depuse); întrucât, până în prezent, efectele crizei economice au fost resimțite cel mai pregnant de întreprinderile mici care au mai puțin de 500 de angajați; |
| --- | --- |

L.

întrucât în perioada 2007–2014 au existat 134 de cereri de finanțare prezentate de 20 de state membre, care au vizat 122 121 de lucrători, și întrucât cuantumul total al cererilor de finanțare se ridică la 561,1 milioane EUR; constată că, în perioada 2007-2013, rata de execuție a bugetului a fost de doar 55 %; întrucât, în perioada 2007-2014, cele mai multe cereri au fost depuse de sectorul de producție, în special de industria autovehiculelor, acestea vizând 29 000 din totalul de 122 121 de lucrători (23 % din totalul cererilor depuse); întrucât, până în prezent, efectele crizei economice au fost resimțite cel mai pregnant de întreprinderile mici care au mai puțin de 500 de angajați;

| M. | întrucât Curtea de Conturi Europeană recomandă Parlamentului, Consiliului și Comisiei să ia în considerare mai degrabă limitarea finanțării UE la măsuri susceptibile să creeze valoare adăugată la nivelul UE decât finanțarea unor sisteme naționale deja existente de sprijin pentru veniturile lucrătorilor, astfel cum sunt menționate la articolul 7 alineatul (1) litera (b); întrucât s-a constatat că valoarea adăugată a măsurilor FEG este maximă în cazul în care aceste măsuri au fost utilizate pentru cofinanțarea unor servicii destinate lucrătorilor disponibilizați care, de regulă, nu există în sistemele de prestații profesionale ale statelor membre și care se axează în primul rând pe activități de formare, mai degrabă decât pe indemnizații și în cazul în care aceste măsuri au fost personalizate și pot oferi un sprijin complementar în raport cu prestațiile tradiționale, în special pentru cele mai vulnerabile grupuri de lucrători disponibilizați; subliniază, în acest sens, necesitatea de a investi în potențialul foștilor angajați, precum și importanța realizării unei evaluări complete a nevoilor pieței muncii și a cerințelor în materie de competențe existente la nivel local, ca bază pentru programele de formare și de dezvoltare a competențelor, cu scopul de a facilita o reintegrare rapidă a lucrătorilor pe piața muncii; reamintește că statele membre au obligația de a asigura o execuție eficace a bugetului FEG; |
| --- | --- |

M.

întrucât Curtea de Conturi Europeană recomandă Parlamentului, Consiliului și Comisiei să ia în considerare mai degrabă limitarea finanțării UE la măsuri susceptibile să creeze valoare adăugată la nivelul UE decât finanțarea unor sisteme naționale deja existente de sprijin pentru veniturile lucrătorilor, astfel cum sunt menționate la articolul 7 alineatul (1) litera (b); întrucât s-a constatat că valoarea adăugată a măsurilor FEG este maximă în cazul în care aceste măsuri au fost utilizate pentru cofinanțarea unor servicii destinate lucrătorilor disponibilizați care, de regulă, nu există în sistemele de prestații profesionale ale statelor membre și care se axează în primul rând pe activități de formare, mai degrabă decât pe indemnizații și în cazul în care aceste măsuri au fost personalizate și pot oferi un sprijin complementar în raport cu prestațiile tradiționale, în special pentru cele mai vulnerabile grupuri de lucrători disponibilizați; subliniază, în acest sens, necesitatea de a investi în potențialul foștilor angajați, precum și importanța realizării unei evaluări complete a nevoilor pieței muncii și a cerințelor în materie de competențe existente la nivel local, ca bază pentru programele de formare și de dezvoltare a competențelor, cu scopul de a facilita o reintegrare rapidă a lucrătorilor pe piața muncii; reamintește că statele membre au obligația de a asigura o execuție eficace a bugetului FEG;

| N. | întrucât FEG nu reprezintă o soluție la problema șomajului în UE; întrucât pentru a soluționa criza șomajului în UE este necesar ca aspectele legate de crearea, protejarea și durabilitatea locurilor de muncă să ocupe un loc central în cadrul politicilor UE; întrucât, având în vedere evoluția ratelor șomajului în Europa, în special în rândul tinerilor și al șomerilor de lungă durată, sunt necesare acțiuni urgente pentru a oferi acestor persoane noi perspective profesionale; |
| --- | --- |

N.

întrucât FEG nu reprezintă o soluție la problema șomajului în UE; întrucât pentru a soluționa criza șomajului în UE este necesar ca aspectele legate de crearea, protejarea și durabilitatea locurilor de muncă să ocupe un loc central în cadrul politicilor UE; întrucât, având în vedere evoluția ratelor șomajului în Europa, în special în rândul tinerilor și al șomerilor de lungă durată, sunt necesare acțiuni urgente pentru a oferi acestor persoane noi perspective profesionale;

| O. | întrucât, în sensul prezentului raport, perioada de referință pentru evaluarea FEG este 2007-2014; întrucât evaluarea ex-post a Comisiei acoperă perioada 2007-2013, iar raportul Curții de Conturi vizează perioada 2007-2012; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în sensul prezentului raport, perioada de referință pentru evaluarea FEG este 2007-2014; întrucât evaluarea ex-post a Comisiei acoperă perioada 2007-2013, iar raportul Curții de Conturi vizează perioada 2007-2012;

| P. | întrucât principiile egalității de gen și nediscriminării, care se numără printre valorile de bază ale Uniunii și sunt consacrate în Strategia Europa 2020, ar trebui să fie garantate și promovate în cadrul punerii în aplicare a FEG, |
| --- | --- |

P.

întrucât principiile egalității de gen și nediscriminării, care se numără printre valorile de bază ale Uniunii și sunt consacrate în Strategia Europa 2020, ar trebui să fie garantate și promovate în cadrul punerii în aplicare a FEG,

| 1. | ia act de evaluarea ex-post a FEG și de primul raport bienal; ia act de faptul că Comisia și-a respectat obligația de raportare; consideră că rapoartele menționate și alte rapoarte de acest tip nu sunt suficiente pentru a garanta o transparență deplină și o eficiență maximă a FEG; invită statele membre care au beneficiat de FEG să pună toate datele și evaluările cazurilor la dispoziția publicului și să includă, în rapoartele pe care le elaborează cu privire la cazurile respective, o evaluare a impactului din perspectiva genului; încurajează în mod insistent toate statele membre să pună la dispoziția publicului, în timp util, cererile lor de finanțare și rapoartele finale întocmite în temeiul actualului regulament; recunoaște faptul că Comisia își respectă obligațiile de raportare, însă consideră că Comisia ar putea face publice toate documentele relevante referitoare la cazurile de mobilizare a FEG, inclusiv rapoartele de misiune interne rezultate în urma vizitelor de monitorizare efectuate în statele membre în contextul cererilor de finanțare în curs; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută extinderea perioadei de finanțare de la un an la doi ani; reamintește că, potrivit cercetărilor Eurofound, perioada de 12 luni nu este suficient de îndelungată pentru a acorda asistență tuturor lucrătorilor disponibilizați, în special celor mai vulnerabile grupuri, cum ar fi lucrătorii cu calificări reduse, lucrătorii în vârstă, femeile și în special părinții singuri; |
| --- | --- |

2.

| 3. | constată că evaluările realizate cu privire la FEG arată că rezultatele intervențiilor efectuate prin acest fond sunt influențate de factori precum nivelul de educație și gradul de calificare al lucrătorilor vizați, precum și de capacitatea de absorbție a piețelor muncii relevante și de PIB-ul țărilor beneficiare; subliniază că astfel de factori sunt preponderent influențați de acele măsuri pe termen lung ce pot fi efectiv finanțate prin intermediul fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI); subliniază că este necesar să se țină cont de acești factori și de situația de pe piața muncii de la nivel local de fiecare dată când urmează să se acorde ajutoare prin FEG; menționează că pentru a obține rezultate mai rapide și mai eficiente, consolidarea sinergiilor dintre FEG și fondurile ESI are un rol esențial; subliniază că fondurile ESI pot îndeplini rolul de măsuri ulterioare de sprijin în domeniile susținute de FEG, prin stimularea investițiilor, a creșterii globale și a creării de locuri de muncă; subliniază că intervențiile FEG ar trebui să fie direcționate către investiții care sprijină creșterea economică, crearea de locuri de muncă, participarea lucrătorilor la activități de formare și îmbunătățirea competențelor și a mobilității geografice a acestora și ar trebui să fie coordonate cu programele existente ale UE pentru a ajuta oamenii să își găsească un loc de muncă și a promova antreprenoriatul, în special în regiunile și sectoarele afectate deja de efectele negative ale globalizării sau restructurării economice; subliniază că ar trebui preferate abordările integrate bazate pe programare din fonduri multiple pentru a contracara în mod sustenabil disponibilizările și șomajul printr-o alocare eficientă a resurselor și o coordonare mai strânsă și crearea de sinergii, îndeosebi între FSE și FEDR; crede cu tărie că o strategie integrată bazată pe programare din fonduri multiple ar reduce riscul relocării și ar crea condiții favorabile pentru întoarcerea producției industriale în UE; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că modul de funcționare a FEG a fost îmbunătățit prin introducerea unor reforme ale reglementărilor aplicabile; constată că îmbunătățirea a simplificat procedurile de acces la FEG pentru statele membre și că aceasta ar trebui să ducă la o utilizare sporită a acestui instrument de către statele membre; invită Comisia să propună acțiuni corespunzătoare pentru a elimina toate barierele legate de capacitatea administrativă care au împiedicat participarea la măsurile FEG; consideră FEG nu ar trebui să dobândească o funcție de stabilizare macroeconomică; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ia act de faptul că nivelul redus de credite alocate pentru FEG în cadrul bugetului anual a fost suficient pentru a oferi asistența și îndrumarea necesare și esențiale persoanelor care și-au pierdut locurile de muncă; subliniază, cu toate acestea, că domeniul de aplicare a FEG a fost extins începând cu 2014 pentru a include tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) și criteriul crizei și că, în cazul unei creșteri semnificative a numărului de cereri de finanțare și al introducerii unor noi prerogative ale FEG, este posibil ca bugetul alocat FEG să nu fie suficient și să fie necesară majorarea sa, pentru a asigura funcționarea eficientă a acestui instrument; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază relevanța unui dialog social puternic, bazat pe încredere reciprocă și răspundere comună, ca cel mai bun instrument pentru găsirea unor soluții bazate pe consens și pe abordări comune, la momentul anticipării, prevenirii și gestionării proceselor de restructurare; subliniază faptul că acest lucru ar ajuta la prevenirea pierderii locurilor de muncă și ar reduce, prin urmare, numărul cererilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ia act de creșterea semnificativă a numărului de cereri depuse în intervalul de timp 2009-2011, perioadă în care s-a aplicat derogarea, care a permis depunerea unor cereri având la bază criteriile referitoare la criză; remarcă, totodată, că domeniul de aplicare a FEG a fost extins încă o dată, pentru a include în mod permanent, în perioada 2014-2020, criteriul crizei și persoanele care desfășoară activități independente; salută extinderea acestei derogări după 2013; constată că peste jumătate din numărul total de proiecte din perioada 2007-2014 au avut legătură cu criza; subliniază, de asemenea, că efectele negative ale crizei economice continuă în unele state membre; |
| --- | --- |

7.

| 8. | constată că, între 2007 și 2014, a fost solicitată o sumă totală de 542,4 milioane EUR de către 20 de state membre, pentru 131 de intervenții vizând 121 380 de lucrători; |
| --- | --- |

8.

| 9. | observă că Comisia a adus îmbunătățiri bazei de date a FEG în care datele cantitative privind cazurile de mobilizare a FEG sunt înregistrate în scopuri statistice, ceea ce facilitează prezentarea cererilor de către statele membre și analizarea și compararea cifrelor referitoare la cazurile FEG de către Comisie; observă, de asemenea, că Comisia a inclus FEG în sistemul comun de gestionare partajată a fondurilor, ceea ce ar trebui să permită prezentarea unor cereri mai corecte și complete și o reducere suplimentară a timpului necesar pentru depunerea unei cereri de către un stat membru; ia act de faptul că acest sistem permite simplificarea procedurii de depunere a cererilor pentru statele membre și îndeamnă Comisia să accelereze prelucrarea cererilor, astfel încât să se poată asigura mobilizarea rapidă a fondurilor și să se optimizeze impactul FEG; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să anticipeze pe deplin efectele deciziilor de politică comercială asupra pieței muncii din UE, luând în considerare și informațiile documentate referitoare la respectivele efecte care au fost evidențiate de cererile FEG; invită Comisia să realizeze evaluări aprofundate ale impactului acestor decizii, atât ex-ante, cât și ex-post, inclusiv evaluări ale impactului social, analizând și efectele potențiale asupra ocupării forței de muncă, competitivității și economiei, inclusiv impactul asupra întreprinderilor mici și mijlocii, și asigurând totodată o coordonare ex-ante eficace între DG Comerț și DG Ocuparea Forței de Muncă; solicită Parlamentului să organizeze în mod regulat audieri comune ale Comisiei pentru comerț internațional și ale Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, cu scopul de a contribui la o mai bună coordonare între politica comercială și FEG și de a îmbunătăți monitorizarea acestora; consideră că trebuie promovată într-un mod mai energic folosirea FEG pentru gestionarea proceselor de delocalizare, precum și pentru a atenua crizele sectoriale produse de variațiile cererii la nivel mondial; se opune cu fermitate oricărei inițiative care ar preconiza utilizarea FEG, în forma sa actuală și cu bugetul său actual, ca un instrument de intervenție menit să rezolve problema locurilor de muncă pierdute în Uniunea Europeană ca urmare a adoptării anumitor strategii comerciale la nivelul UE, inclusiv a punerii în aplicare a viitoarelor acorduri comerciale sau a celor deja existente; subliniază necesitatea de a consolida coerența între politica comercială și politica industrială, precum și necesitatea de a moderniza instrumentele de apărare comercială ale Uniunii; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia să acorde statutul de economie de piață numai partenerilor comerciali care îndeplinesc cele cinci criterii pe care le-a stabilit; solicită, în acest sens, Comisiei să elaboreze o strategie clară și eficientă în ceea ce privește chestiunile referitoare la acordarea statutului de economie de piață țărilor terțe, pentru a proteja competitivitatea întreprinderilor UE și să asigure continuitatea eforturilor UE de combatere a oricărei forme de concurență neloială; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că unul dintre principalele obiective ale FEG este de a-i ajuta pe lucrătorii care își pierd locul de muncă ca urmare a unei schimbări profunde a comerțului cu bunuri sau servicii al Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 2 litera (a) din regulament; este de părere că un obiectiv important al FEG este acela de a asigura sprijin pentru lucrătorii disponibilizați ca urmare a consecințelor negative ale litigiilor comerciale; invită, prin urmare, Comisia să clarifice faptul că pierderea de locuri de muncă ca urmare a litigiilor comerciale care au ca rezultat o schimbare profundă a comerțului cu bunuri sau servicii al Uniunii intră pe deplin în domeniul de aplicare a FEG; |
| --- | --- |

12.

| 13. | insistă asupra faptului că FEG nu poate în niciun caz să se substituie unei politici serioase de prevenire și anticipare a restructurărilor; subliniază importanța unei adevărate politici industriale la nivelul Uniunii Europene, pentru a favoriza creșterea durabilă și incluzivă; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită Comisiei să realizeze studii privind impactul globalizării pe sectoare și să prezinte în consecință propuneri care ar încuraja întreprinderile să anticipeze schimbările sectoriale și să își pregătească angajații în acest sens înainte de efectuarea disponibilizărilor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază faptul că unele state membre au preferat să recurgă la FSE în detrimentul FEG, deoarece în cazul FSE ratele de cofinanțare sunt mai ridicate, iar punerea în aplicare a măsurilor finanțate prin FSE este mai rapidă, în timp ce în cazul FEG nu este permisă prefinanțarea, iar procedura de aprobare este mai lungă; consideră, cu toate acestea, că dispozițiile prevăzute de noul regulament cu privire la majorarea ratei de cofinanțare și la reducerea intervalului de timp necesar pentru depunerea și aprobarea cererilor au contribuit la remedierea unora dintre aspectele menționate; regretă că sprijinul FEG nu a ajuns încă la lucrătorii disponibilizați din toate statele membre și solicită statelor membre să utilizeze acest instrument de sprijin în cazul disponibilizărilor în masă; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atrage atenția asupra faptului că, în conformitate cu raportul Curții de Conturi, durata medie a procedurii de aprobare a unei cereri de mobilizare a FEG este de 41 de săptămâni; solicită să se depună toate eforturile necesare pentru a accelera acest proces; salută eforturile Comisiei de a reduce la minimum întârzierile și de a eficientiza procesul de depunere a cererilor de asistență; subliniază că, pentru a atinge aceste obiective, consolidarea capacităților statelor membre este indispensabilă și recomandă insistent ca toate statele membre să demareze punerea în aplicare a măsurilor cât mai curând posibil; ia act de faptul că multe state membre fac deja acest lucru; |
| --- | --- |

16.

| 17. | constată că, în cazul anumitor state membre, parteneri sociali și întreprinderi se constată un nivel foarte scăzut de informare cu privire la FEG; invită Comisia să își intensifice comunicarea cu statele membre, cu rețelele sindicale naționale și locale și cu publicul larg; invită statele membre să promoveze informarea lucrătorilor și a reprezentanților acestora cu privire la FEG și să facă acest lucru în timp util pentru a se asigura că se poate ajunge la un nivel maxim de potențiali beneficiari ai FEG și că se poate profita de măsurile FEG, promovându-se totodată într-un mod mai eficace beneficiile obținute în urma mobilizării FEG; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reamintește rolul important al garanțiilor menite să împiedice, pentru un anumit interval de timp, relocarea întreprinderilor care beneficiază de finanțare din partea UE, având în vedere că o relocare ar putea face necesară adoptarea unor măsuri de ajutor suplimentare ca urmare a disponibilizărilor; |
| --- | --- |

18.

Beneficiarii FEG

| 19. | salută concluziile raportului Curții de Conturi, care a constatat faptul că aproape toți lucrătorii care erau eligibili pentru FEG au putut beneficia de măsuri personalizate și bine coordonate, adaptate nevoilor lor individuale, precum și că aproximativ 50 % din lucrătorii care au beneficiat de asistență financiară sunt în prezent reintegrați pe piața muncii; ia act de faptul că, în unele state membre, demararea mai lentă a programelor de asistență din cadrul FEG și punerea în aplicare ineficace a acestora au dus la o subutilizare a fondurilor; consideră că implicarea beneficiarilor vizați sau a reprezentanților acestora, a partenerilor sociali, a misiunilor locale pentru ocuparea forței de muncă și a altor părți interesate relevante în procesul inițial de evaluare și de punere în aplicare este esențială pentru a garanta obținerea unor rezultate pozitive pentru beneficiari; invită Comisia să sprijine statele membre în vederea elaborării unor măsuri și programe inovatoare și să analizeze în evaluările sale în ce măsură conceperea pachetului coordonat de servicii personalizate a anticipat perspectivele viitoare de pe piața muncii și competențele necesare și a fost compatibilă cu trecerea la o economie sustenabilă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor; invită statele membre, în temeiul articolului 7 din actualul regulament, să depună eforturi suplimentare pentru a orienta proiectarea pachetului coordonat de servicii personalizate către o economie durabilă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor; ia act de faptul că inovarea, specializarea inteligentă și eficiența utilizării resurselor au un rol esențial pentru renașterea industrială și diversificarea economică; |
| --- | --- |

19.

| 20. | constată că, în medie, din cele 73 de proiecte analizate în raportul de evaluare ex-post al Comisiei, ponderea beneficiarilor cu vârsta de 55 de ani sau peste era de 15 %, iar ponderea beneficiarilor cu vârsta cuprinsă între 15-24 de ani era de 5 %; salută, așadar, faptul că în noul regulament se acordă mai multă atenție lucrătorilor în vârstă și celor mai tineri, precum și includerea NEET în domeniul de aplicare a anumitor cereri; constată că, în medie, ponderea beneficiarilor de sex feminin a fost de 33 %, iar cea a bărbaților a fost de 67 %; ia act de faptul că aceste cifre reflectă structura de gen a angajaților, care poate varia în funcție de sectorul în cauză; invită, prin urmare, Comisia să se asigure că, în toate cazurile de mobilizare a FEG, femeile și bărbații sunt tratați în mod egal și solicită statelor membre să colecteze date ținând cont de perspectiva de gen pentru a vedea modul în care acest sprijin a afectat ratele de reinserție profesională a beneficiarilor de sex feminin; constată, de asemenea, că în anumite cazuri de finanțare prin FEG, numărul beneficiarilor vizați este redus în comparație cu numărul total al beneficiarilor eligibili, ceea ce poate duce la un impact suboptim; |
| --- | --- |

20.

| 21. | consideră că includerea NEET în cererile de mobilizare a FEG necesită deseori diferite tipuri de intervenții și, astfel, relevă faptul că toți actorii relevanți, inclusiv partenerii sociali, grupurile comunităților locale și organizațiile de tineret ar trebui să fie reprezentați în etapa de punere în aplicare a fiecărui program și ar trebui să promoveze măsurile necesare pentru a asigura un nivel maxim de participare a NEET; în acest context, încurajează statele membre să instituie o agenție solidă cu rolul de instituție principală de coordonare a implementării programului, cu scopul de a pune la dispoziție un sprijin dedicat și susținut pentru a asigura finalizarea programului FEG de către NEET și a asigura, totodată, o rată cât mai mare de utilizare a fondurilor programului; consideră că o evaluare independentă, cu un accent special pe chestiunea participării la programe a NEET, ar permite identificarea celor mai bune practici; este ferm convins că aplicarea derogării referitoare la includerea NEET ar trebui să continue până la sfârșitul perioadei de programare, în decembrie 2020; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia să includă în evaluarea sa intermediară a FEG o evaluare calitativă și cantitativă specifică a sprijinului acordat de FEG tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET), având în vedere în special punerea în aplicare a Garanției pentru tineret și sinergiile necesare dintre bugetele naționale, FSE și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (YEI); |
| --- | --- |

22.

| 23. | ia act de faptul că, potrivit evaluării ex-post, în cazul eșantionului de 73 de cazuri examinate, ponderea medie a beneficiarilor care au avut acces la măsuri a fost de 78 %; menționează că acest eșantion include 20 de cazuri în care ponderea beneficiarilor care au avut acces la măsuri este de 100 % sau mai ridicată; insistă, cu toate acestea, asupra faptului că, în toate cazurile, rata maximă de acces este de 100 % și subliniază, prin urmare, că utilizarea unor ponderi care depășesc valoarea de 100 % denaturează realitatea, sugerând faptul că numărul beneficiarilor care au avut acces la măsuri este mai ridicat decât în realitate; constată că acest lucru se întâmplă și în cazul ratei de execuție a bugetului; solicită Comisiei să își adapteze cifrele, pentru a furniza o evaluare mai exactă a ponderii beneficiarilor care au avut acces la măsuri și a ratei de execuție a bugetului; |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută faptul că mulți dintre beneficiari au putut obține în primul rând un nou loc de muncă datorită sprijinului personalizat acordat de FEG pentru căutarea de locuri de muncă și și-au putut actualiza calificările prin intermediul unor programe de formare profesională sau cu ajutorul alocațiilor de mobilitate; salută, de asemenea, faptul că FEG a permis unor angajați să se orienteze spre antreprenoriat prin intermediul sprijinului acordat pentru crearea sau preluarea întreprinderilor; subliniază, prin urmare, impactul pozitiv semnificativ raportat de beneficiarii FEG asupra sentimentului de stimă de sine, a responsabilizării și a motivației; subliniază faptul că asistența din partea FEG a consolidat coeziunea socială, permițând lucrătorilor să se reintegreze pe piața muncii și, astfel, să evite efectele negative ale unui șomaj de durată; |
| --- | --- |

24.

| 25. | constată că, potrivit cifrelor din raportul ex-post, beneficiarii FEG tind să aibă un nivel de educație relativ mai scăzut decât media și, prin urmare, abilități mai puțin transferabile, ceea ce, în condiții normale, reduce oportunitățile lor de angajare și îi face mai vulnerabili pe piața muncii; consideră că FEG poate oferi o valoare adăugată maximă la nivelul UE prin sprijinirea programelor de formare și de reconversie profesională a lucrătorilor și în special a grupurilor vulnerabile cu calificări inferioare, care acordă prioritate competențelor necesare pe piața muncii și care stimulează spiritul antreprenorial; |
| --- | --- |

25.

| 26. | cu toate acestea, în cadrul evaluării ex-post s-a realizat o anchetă, iar rezultatele ei au fost eterogene, în condițiile în care 35 % dintre beneficiari au apreciat că noile locuri de muncă sunt mai bune sau mult mai bune, 24 % au declarat că noile locuri de muncă au o calitate similară, iar 41 % au afirmat că nivelul de calitate al locurilor de muncă oferite era mai scăzut sau mult mai scăzut; cu toate acestea, deoarece nu sunt disponibile date sistematice pe baza cărora să se realizeze o evaluare, recomandă Comisiei să colecteze mai multe informații detaliate cu privire la impactul intervențiilor FEG și la calitatea acestora, pentru a permite, într-o etapă ulterioară, adoptarea măsurilor corective necesare; |
| --- | --- |

26.

Randamentul și valoarea adăugată a FEG

| 27. | invită Comisia și statele membre să utilizeze modalitățile de execuție a bugetului FEG mai flexibil și mai eficace, cu accent pe rezultate, impact și valoarea adăugată și fără a compromite utilizarea adecvată și transparentă a fondurilor și respectarea normelor; este de părere că procedura de solicitare a asistenței ar trebui să fie mai rapidă cu scopul de a crește eficacitatea fondului pentru lucrătorii disponibilizați; este preocupat de discrepanța dintre sumele solicitate în cererile de mobilizare a FEG și sumele rambursate de statele membre, rata medie de execuție a bugetului fiind de numai 45 %; solicită, prin urmare, Comisiei să analizeze cu atenție motivele care stau la baza ratelor reduse de execuție și să propună măsuri pentru a aborda blocajele existente și a asigura utilizarea optimă a fondului; constată că rata de reinserție profesională la sfârșitul asistenței FEG variază considerabil de la 4 % la 86 % și subliniază, în consecință, importanța unor măsuri active și favorabile incluziunii privind piața muncii; observă că, în anumite state membre, cheltuielile din cadrul FEG au constant rezultate mai bune decât în altele; sugerează Comisiei să ofere orientări în continuare și să permită statelor membre să facă schimb de bune practici privind cererile de asistență și utilizarea fondurilor FEG pentru a asigura o rată maximă de reinserție profesională pentru fiecare euro cheltuit; |
| --- | --- |

27.

| 28. | consideră că rata de cofinanțare de 60 % nu ar trebui să crească; |
| --- | --- |

28.

| 29. | relevă faptul că, în conformitate cu evaluarea ex-post a Comisiei, în medie doar 6 % din bugetul FEG este cheltuit pentru a acoperi costuri administrative și de gestiune; |
| --- | --- |

29.

| 30. | constată, pe baza rezultatelor obținute în urma consultării părților interesate, că cel mai important factor care demonstrează rentabilitatea măsurilor FEG este numărul lucrătorilor reintegrați pe piața muncii, care în prezent plătesc impozite și contribuții de securitate socială, astfel încât nu mai este necesar să li se plătească indemnizații de șomaj sau alte prestații sociale; |
| --- | --- |

30.

| 31. | constată că, într-un număr de cazuri FEG, costurile mai mari pentru acțiunile prevăzute la articolul 7 alineatul (4) din Regulamentul FEG slăbesc impactul general al investițiilor FEG; invită Comisia să abordeze problema acestor costuri prin introducerea unor limite; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ia act de propunerea prezentată în evaluarea ex-post, potrivit căreia o evaluare contrafactuală a impactului este un element important pentru a înțelege valoarea adăugată a FEG; regretă faptul că încă nu s-a stabilit obligația de a efectua o astfel de evaluare; |
| --- | --- |

32.

| 33. | salută concluzia Curții de Conturi, potrivit căreia FEG generează o valoare adăugată reală la nivelul UE atunci când este utilizat pentru a cofinanța servicii destinate lucrătorilor disponibilizați sau indemnizații care nu sunt în mod tradițional prevăzute în cadrul sistemelor de indemnizații de șomaj ale statelor membre, contribuind astfel la favorizarea unei mai bune coeziuni sociale în Europa; subliniază că în unele state membre nu există sisteme de protecție socială suficient de solide pentru a răspunde nevoilor lucrătorilor care și-au pierdut locul de muncă; |
| --- | --- |

33.

| 34. | regretă faptul că, potrivit Curții de Conturi, o treime din finanțarea FEG este utilizată pentru a compensa sistemele naționale de sprijin pentru veniturile lucrătorilor, fără nicio valoare adăugată la nivelul UE; subliniază faptul că noul Regulament privind FEG limitează costurile măsurilor speciale, cum ar fi stimulentele pentru căutarea unui loc de muncă și stimulentele pentru angajare destinate angajatorilor, la 35 % din costurile totale ale pachetului coordonat, precum și faptul că acțiunile finanțate de FEG nu se substituie măsurilor pasive de protecție socială oferite de către statele membre în cadrul sistemelor lor naționale; insistă asupra faptului că FEG nu poate fi utilizat pentru a substitui obligațiile întreprinderilor față de lucrătorii lor; în plus, încurajează Comisia să menționeze în mod clar, cu ocazia următoarei revizuiri a Regulamentului privind FEG, că acest fond nu poate fi utilizat ca substitut pentru obligațiile statelor membre față de lucrătorii concediați; |
| --- | --- |

34.

| 35. | regretă faptul că ratele de execuție bugetară variază de la 3 % la 110 %, cu o rată medie de execuție de 55 %; consideră că o astfel de situație reflectă, în anumite cazuri, o serie de deficiențe existente fie în faza de planificare, fie în faza de punere în aplicare și că pentru a o ameliora este necesară o mai bună elaborare a proiectelor și o mai bună punere în aplicare a acestora; |
| --- | --- |

35.

| 36. | regretă reducerea finanțării destinate FEG; invită Comisia și statele membre să acorde sprijin suplimentar FEG pentru a asigura satisfacerea nevoilor; invită Comisia să se asigure că există suficient personal în raport cu volumul de muncă și să evite întârzierile inutile; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră că măsurile FEG și FSE ar trebui utilizate pentru a se completa reciproc cu scopul de a furniza atât soluții specifice pe termen scurt, cât și soluții mai generale pe termen mai lung; constată că, potrivit concluziilor formulate, statele membre au reușit în general să coordoneze în mod eficace măsurile adoptate în cadrul FEG cu cele aferente FSE și cu măsurile naționale vizând piața forței de muncă și că în cadrul auditului efectuat de Curtea de Conturi nu au fost depistate cazuri de beneficiari care să fi făcut obiectul suprapunerii măsurilor de finanțare sau al dublei finanțări; |
| --- | --- |

37.

| 38. | este mulțumit de constatarea din Raportul Comisiei privind activitățile Fondului european de ajustare la globalizare în 2013 și 2014, conform căreia în 2013 și 2014 nu a fost semnalată Comisiei nicio neregularitate conform Regulamentului FEG și nici nu a fost soluționată nicio neregularitate legată de FEG; |
| --- | --- |

38.

Impactul asupra IMM-urilor

| 39. | remarcă faptul că IMM-urile reprezintă 99 % din totalul întreprinderilor din UE și că acestea angajează cea mai mare parte a lucrătorilor din UE; în acest context, își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că FEG a avut un impact foarte limitat asupra IMM-urilor, deși dispozițiile referitoare la intervențiile FEG prevăd în mod clar posibilitatea ca IMM-urile să beneficieze de sprijin, cu condiția respectării anumitor criterii; ia act de explicația Comisiei, conform căreia lucrătorii afectați angajați de furnizori din aval nu au fost excluși în mod intenționat, însă solicită Comisiei să depună în continuare eforturi pentru a reorienta FEG către IMM-uri, care joacă un rol-cheie în economia europeană, spre exemplu prin acordarea unei atenții sporite dispozițiilor de la articolul 8 litera (d) referitoare la necesitatea de a identifica furnizorii sau producătorii și subcontractanții din aval ai întreprinderilor care efectuează disponibilizări sau prin reinstituirea măsurilor adoptate în cadrul intervențiilor anterioare ale FEG, prin care FEG a adus beneficii IMM-urilor, întreprinderilor sociale și cooperativelor, promovând astfel bunele practici; subliniază faptul că trebuie să se pună accentul în mai mare măsură pe un raport proporțional între lucrătorii disponibilizați din IMM-uri și lucrătorii din întreprinderile mari; |
| --- | --- |

39.

| 40. | consideră că ar trebui să se utilizeze în mai mare măsură derogarea de la pragul de eligibilitate, în special în beneficiul IMM-urilor; subliniază faptul că dispozițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din regulamentul în vigoare sunt importante pentru IMM-uri, deoarece acestea permit restructurarea, la nivel regional, a sectoarelor economiei afectate de criză sau de globalizare, de la caz la caz; recunoaște faptul că există anumite dificultăți legate de aprobarea cererilor prezentate în temeiul acestor dispoziții și invită Comisia să acorde sprijin statelor membre în abordarea acestor provocări, cu scopul de a transforma FEG într-o soluție viabilă pentru lucrătorii concediați; solicită, de asemenea, Comisiei și statelor membre să țină seama de principiul „a gândi mai întâi la scară mică” în etapa de planificare și de punere în aplicare; |
| --- | --- |

40.

| 41. | observă concentrarea cererilor în sectorul producției și al construcțiilor și, în special, în industria autovehiculelor și a aviației, ajutoarele fiind furnizate în principal întreprinderilor mari; invită statele membre și autoritățile regionale cu competențe exclusive să sprijine în mod proactiv lucrătorii disponibilizați din IMM-uri, cooperative și întreprinderi sociale utilizând marja de flexibilitate prevăzută la articolul 4 alineatul (2) din prezentul regulament, în special în ceea ce privește cererile colective formulate de IMM-uri, precum și alte facilități care promovează extinderea sprijinului acordat IMM-urilor și a accesului acestora la măsuri; invită totodată statele membre și autoritățile regionale sus-menționate să informeze IMM-urile cu privire la posibilitățile care li se oferă în cadrul FEG; subliniază că aceste cazuri în care FEG este mobilizat pentru a acorda asistență IMM-urilor ar trebui să fie considerate unul din elementele care oferă valoare adăugată FEG; |
| --- | --- |

41.

| 42. | este mulțumit de constatarea din raportul ex-post al Comisiei privind punerea în aplicare, care identifică o interacțiune pozitivă între resursele utilizate pentru promovarea antreprenoriatului și rata activităților independente desfășurate după luarea măsurilor; observă totuși că pentru toate cazurile FEG rata medie a activităților independente este scăzută, situându-se la 5 %, și că măsurile ar trebui utilizate pentru a încuraja întreprinzătorii, punând la dispoziție în acest scop subvenții pentru întreprinderile nou-înființate și alte stimulente; subliniază, în acest context, importanța învățării pe tot parcursul vieții, a mentoratului și a rețelelor inter pares; consideră că există posibilități suplimentare de îmbunătățire a utilizării FEG, atât în privința execuției FEG ca instrument separat, cât și în cazurile de utilizare concomitentă a FEG și a altor instrumente, cum sunt fondurile ESI, cu scopul de a sprijini spiritul antreprenorial și crearea de noi întreprinderi, dar subliniază că sprijinul acordat antreprenoriatului ar trebui să se bazeze pe planuri de afaceri sustenabile; invită statele membre să pună accentul pe incluziunea femeilor și a tinerelor fete în programele de sprijinire a antreprenoriatului; |
| --- | --- |

42.

| 43. | salută eforturile mai multor state membre de a crește rata de utilizare a măsurilor de susținere a antreprenoriatului și a economiei sociale, sub forma unor subvenții pentru întreprinderile nou-înființate și măsuri îndreptate spre promovarea spiritului antreprenorial și a cooperativelor și serviciilor sociale pentru noii antreprenori; |
| --- | --- |

43.

Cerințe în materie de date

| 44. | consideră că, în condițiile în care există o serie de factori care pot ridica probleme, cum ar fi posibilitatea omiterii unor date, particularitățile naționale și regionale, diferitele circumstanțe macroeconomice și microeconomice, dimensiunile mici ale eșantioanelor și anumite ipoteze necesare, abordarea metodologică a Comisiei ar trebui să fie riguroasă și transparentă, incluzând anumite măsuri de remediere a deficiențelor care complică această abordare; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază constatarea din raportul Curții de Conturi, potrivit căreia anumite state membre nu au stabilit obiective cantitative în ceea ce privește reinserția profesională a lucrătorilor, iar datele existente nu sunt adecvate pentru a evalua eficacitatea măsurilor adoptate în vederea reinserției profesionale a lucrătorilor; ia act de declarația Comisiei, potrivit căreia Regulamentul privind FEG nu prevede obiective cantitative în materie de reinserție profesională, iar diferitele măsuri ale FEG pot fi evaluate prin alte metode; recomandă, prin urmare, statelor membre să stabilească obiective cantitative în ceea ce privește reinserția profesională și să realizeze în mod sistematic o diferențiere între măsurile aferente FEG, cele aferente FSE și alte măsuri naționale concepute în mod special pentru lucrătorii afectați de disponibilizări în masă; invită, de asemenea, Comisia să furnizeze informații privind tipul și calitatea locurilor de muncă găsite de persoanele care au fost reintegrate pe piața muncii și tendințele pe termen mediu în ceea ce privește nivelul de integrare atins prin intervențiile din FEG; relevă faptul că statele membre ar trebui, în plus, să facă distincția între cele două tipuri principale de măsuri FEG, și anume măsurile active pe piața forței de muncă și măsurile prin care se acordă lucrătorilor sprijin pentru venit, și să ofere totodată informații mai detaliate referitoare la măsurile de care au beneficiat participanții individuali, astfel încât să se poată realiza o analiză costuri-beneficii mai precisă a diferitelor măsuri; invită, de asemenea, Comisia să ofere informații privind cererile de mobilizare a FEG care nu au fost aprobate la nivelul Comisiei, precum și privind motivele care au determinat acest refuz; |
| --- | --- |

45.

| 46. | le reamintește statelor membre că au obligația de a furniza date cu privire la ratele de reinserție profesională a lucrătorilor la 12 luni de la punerea în aplicare a măsurilor, pentru a asigura monitorizarea necesară a impactului și a eficienței FEG; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază necesitatea simplificării procedurilor de audit la nivel național, astfel încât să se asigure coerența și eficiența și să se evite suprapunerile inutile între organismele care gestionează diferite niveluri de control; |
| --- | --- |

47.

| 48. | recomandă să se consolideze fluxurile de informații și mecanismele de sprijin instituite între persoana de contact de la nivel național și partenerii de la nivel regional sau local responsabili pentru soluționarea cazurilor; |
| --- | --- |

48.

| 49. | recomandă să se realizeze într-un mod mai sistematic evaluări inter pares, schimburi de experiență la nivel transnațional sau corelări între noile cereri de mobilizare a FEG și cererile anterioare, pentru a face schimb de bune practici și de experiențe în ceea ce privește punerea în aplicare; recomandă, prin urmare, crearea unei platforme destinate schimbului de bune practici, care să fie ușor accesibilă și să sprijine îmbunătățirea schimbului de soluții integrate; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ia act de preocupările Serviciului de Cercetare al Parlamentului European în ceea ce privește metodologia de calcul al contribuției din partea FEG; subliniază necesitatea unor cerințe suplimentare privind indicatorii de performanță; |
| --- | --- |

50.

| 51. | invită Comisia și statele membre să mențină conținutul dispozițiilor referitoare la alocațiile pentru îngrijitori prevăzute de actualul Regulament privind FEG; în acest context, invită statele membre să dezvolte modalități flexibile de lucru și de formare și, dacă este posibil, să creeze aceste facilități în cadrul comunităților locale, având în vedere faptul că numeroase femei au fost disponibilizate, iar în cazul lor flexibilitatea geografică este mai redusă, ca urmare a obligațiilor familiale de îngrijire pe care și le-au asumat; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită autoritățile regionale și locale competente, partenerii sociali și organizațiile societății civile să coordoneze eforturile actorilor de pe piața muncii pentru a permite un acces mai bun la finanțarea FEG în cazul disponibilizărilor viitoare; în plus, solicită o participare mai intensă a partenerilor sociali la activitățile de monitorizare și evaluare a fondului și, în special, ca aceștia să încurajeze reprezentanții organizațiilor de femei, astfel încât să se garanteze faptul că se acordă o atenție mai mare aspectelor de gen; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită Comisia să analizeze posibilitatea de a delega Eurofound sarcinile referitoare la evaluarea FEG, astfel cum sunt menționate la articolul 20 din regulament; consideră că, în conformitate cu această propunere, Comisia ar putea să furnizeze Eurofound resursele financiare necesare, corespunzătoare cheltuielilor reprezentate de achizițiile publice pentru evaluarea curentă a FEG și costurilor asociate resurselor umane; în plus, având în vedere faptul că principalul impediment în calea unei mai bune evaluări este lipsa de date corespunzătoare, Comisia ar putea solicita statelor membre să pună datele relevante la dispoziția Eurofound; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 855.

(2)  JO L 167, 29.6.2009, p. 26.

(3)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(4)  JO C 56 E, 26.2.2013, p. 119.

(5)  JO C 308 E, 20.10.2011, p. 30.

(6)  JO C 440, 30.12.2015, p. 23.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 13 septembrie 2016

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/205 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/205

---

P8_TA(2016)0323

Cerere de ridicare a imunității lui István Ujhelyi

Decizia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 privind cererea de ridicare a imunității lui István Ujhelyi (2015/2237(IMM))

(2018/C 204/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui István Ujhelyi, prin hotărârea din 26 noiembrie 2014 a Tribunalul Districtual Central Pesta (Ungaria), în legătură cu o procedură penală pendinte la instanța respectivă, cerere transmisă de Reprezentantul permanent al Ungariei la 15 iulie 2015 și prezentată în plen la 7 septembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui István Ujhelyi, prin hotărârea din 26 noiembrie 2014 a Tribunalul Districtual Central Pesta (Ungaria), în legătură cu o procedură penală pendinte la instanța respectivă, cerere transmisă de Reprezentantul permanent al Ungariei la 15 iulie 2015 și prezentată în plen la 7 septembrie 2015,

| — | în urma audierii lui István Ujhelyi, la 28 ianuarie 2016, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul său procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui István Ujhelyi, la 28 ianuarie 2016, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul său procedură,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1),

| — | având în vedere articolul 4 alineatul (2) din Legea fundamentală a Ungariei, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 4 alineatul (2) din Legea fundamentală a Ungariei,

| — | având în vedere articolul 10 alineatul (2) din Legea maghiară LVII din 2004 privind statutul deputaților maghiari în Parlamentul European, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 10 alineatul (2) din Legea maghiară LVII din 2004 privind statutul deputaților maghiari în Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 74 alineatul (3) și articolul 79 alineatul (2) din Legea maghiară XXXVI din 2012 privind Adunarea Națională, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 74 alineatul (3) și articolul 79 alineatul (2) din Legea maghiară XXXVI din 2012 privind Adunarea Națională,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0229/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0229/2016),

| A. | întrucât Tribunalul Districtual Central Pesta a cerut ridicarea imunității parlamentare a lui István Ujhelyi, deputat în Parlamentul European, în cadrul unor proceduri în curs la această instanță; |
| --- | --- |

A.

întrucât Tribunalul Districtual Central Pesta a cerut ridicarea imunității parlamentare a lui István Ujhelyi, deputat în Parlamentul European, în cadrul unor proceduri în curs la această instanță;

| B. | întrucât cererea tribunalului este legată de o procedură penală având drept obiect infracțiunea de calomnie, legată de o serie de declarații făcute de István Ujhelyi la 25 aprilie 2014, cu privire la o persoană privată din Ungaria; |
| --- | --- |

B.

întrucât cererea tribunalului este legată de o procedură penală având drept obiect infracțiunea de calomnie, legată de o serie de declarații făcute de István Ujhelyi la 25 aprilie 2014, cu privire la o persoană privată din Ungaria;

| C. | întrucât, în conformitate cu articolul 8 din Protocolul nr. 7, deputații în Parlamentul European nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți pentru opiniile sau voturile exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu articolul 8 din Protocolul nr. 7, deputații în Parlamentul European nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți pentru opiniile sau voturile exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor;

| D. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7, pe durata sesiunilor Parlamentului European deputații beneficiază, pe teritoriul statului lor de proveniență, de imunitățile acordate deputaților parlamentului național respectiv; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7, pe durata sesiunilor Parlamentului European deputații beneficiază, pe teritoriul statului lor de proveniență, de imunitățile acordate deputaților parlamentului național respectiv;

| E. | întrucât, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Legea fundamentală a Ungariei, deputații în Parlament au dreptul la imunitate și la remunerație, pentru a li se susține independența; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Legea fundamentală a Ungariei, deputații în Parlament au dreptul la imunitate și la remunerație, pentru a li se susține independența;

| F. | întrucât, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Legea maghiară LVII din 2004 privind statutul deputaților ungari în Parlamentul European, deputații din PE beneficiază de aceeași imunitate ca și cea acordată membrilor parlamentului maghiar; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Legea maghiară LVII din 2004 privind statutul deputaților ungari în Parlamentul European, deputații din PE beneficiază de aceeași imunitate ca și cea acordată membrilor parlamentului maghiar;

| G. | întrucât, în temeiul articolul 74 alineatul (3) din Legea maghiară XXXVI din 2012 privind Adunarea Națională, cererile de ridicare a imunității pot fi adresate președintelui adunării de către procurorul general, înainte de punerea sub acuzare, sau de instanță, după prezentarea actului de trimitere în judecată; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în temeiul articolul 74 alineatul (3) din Legea maghiară XXXVI din 2012 privind Adunarea Națională, cererile de ridicare a imunității pot fi adresate președintelui adunării de către procurorul general, înainte de punerea sub acuzare, sau de instanță, după prezentarea actului de trimitere în judecată;

| H. | întrucât, în temeiul articolul 79 alineatul (2) din Legea maghiară XXXVI din 2012 privind Adunarea Națională, o persoană înregistrată drept candidat la funcția de deputat beneficiază de aceeași imunitate, astfel încât declarațiile făcute la 25 aprilie 2014 ar trebui să fie protejate de imunitatea absolută a Parlamentului Ungariei, cu excepția faptului că ridicarea imunității este hotărâtă de Comisia electorală națională, iar cererile de ridicare a imunității se transmit președintelui acestei comisii; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în temeiul articolul 79 alineatul (2) din Legea maghiară XXXVI din 2012 privind Adunarea Națională, o persoană înregistrată drept candidat la funcția de deputat beneficiază de aceeași imunitate, astfel încât declarațiile făcute la 25 aprilie 2014 ar trebui să fie protejate de imunitatea absolută a Parlamentului Ungariei, cu excepția faptului că ridicarea imunității este hotărâtă de Comisia electorală națională, iar cererile de ridicare a imunității se transmit președintelui acestei comisii;

| I. | întrucât declarațiile în cauză au fost făcute la 25 aprilie 2014, dată la care István Ujhelyi nu era deputat în Parlamentul European, ci în parlamentul național; |
| --- | --- |

I.

întrucât declarațiile în cauză au fost făcute la 25 aprilie 2014, dată la care István Ujhelyi nu era deputat în Parlamentul European, ci în parlamentul național;

| J. | întrucât capetele de acuzare împotriva lui István Ujhelyi nu se referă la o opinie sau la un vot exprimate în exercitarea atribuțiilor sale de deputat în Parlamentul European și întrucât imunitatea absolută, în conformitate cu articolul 8 din Protocolul nr. 7, nu este, prin urmare, aplicabilă; |
| --- | --- |

J.

întrucât capetele de acuzare împotriva lui István Ujhelyi nu se referă la o opinie sau la un vot exprimate în exercitarea atribuțiilor sale de deputat în Parlamentul European și întrucât imunitatea absolută, în conformitate cu articolul 8 din Protocolul nr. 7, nu este, prin urmare, aplicabilă;

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui István Ujhelyi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților în drept din Ungaria. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/207 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/207

---

P8_TA(2016)0324

Cerere de apărare a privilegiilor și imunităților lui Rosario Crocetta

Decizia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 privind cererea de apărare a privilegiilor și imunităților lui Rosario Crocetta (2016/2015(IMM))

(2018/C 204/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea lui Rosario Crocetta din 7 ianuarie 2016, comunicată în ședința plenară din 21 ianuarie 2016, pentru apărarea privilegiilor și imunităților sale în cadrul procedurii penale aflate pe rolul celei de a treia Camere penale a Tribunalului din Palermo (RGNR nr. 20445/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea lui Rosario Crocetta din 7 ianuarie 2016, comunicată în ședința plenară din 21 ianuarie 2016, pentru apărarea privilegiilor și imunităților sale în cadrul procedurii penale aflate pe rolul celei de a treia Camere penale a Tribunalului din Palermo (RGNR nr. 20445/2012),

| — | în urma audierii lui Rosario Crocetta în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui Rosario Crocetta în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1),

| — | având în vedere articolul 595 din Codul penal al Italiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 595 din Codul penal al Italiei,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 7 și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 7 și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0230/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0230/2016),

| A. | întrucât un fost deputat în Parlamentul European, Rosario Crocetta, a cerut apărarea imunității sale parlamentare în legătură cu o procedură penală aflată pe rolul celei de a treia Camere penale a Tribunalului din Palermo; întrucât, potrivit notei prezentate de parchet, dl Crocetta ar fi făcut declarații defăimătoare, comportament pasibil de a fi pedepsit conform articolului 595 din Codul penal al Italiei; |
| --- | --- |

A.

întrucât un fost deputat în Parlamentul European, Rosario Crocetta, a cerut apărarea imunității sale parlamentare în legătură cu o procedură penală aflată pe rolul celei de a treia Camere penale a Tribunalului din Palermo; întrucât, potrivit notei prezentate de parchet, dl Crocetta ar fi făcut declarații defăimătoare, comportament pasibil de a fi pedepsit conform articolului 595 din Codul penal al Italiei;

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 8 din Protocolul nr. 7, deputații în Parlamentul European nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți pentru opiniile sau voturile exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor; întrucât o astfel de imunitate trebuie să fie considerată, în măsura în care prin aceasta se urmărește protecția libertății de exprimare și independența deputaților europeni, o imunitate absolută care se opune oricărei proceduri judiciare cu privire la o opinie sau la un vot exprimate în exercitarea funcțiilor parlamentare (2); |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 8 din Protocolul nr. 7, deputații în Parlamentul European nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți pentru opiniile sau voturile exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor; întrucât o astfel de imunitate trebuie să fie considerată, în măsura în care prin aceasta se urmărește protecția libertății de exprimare și independența deputaților europeni, o imunitate absolută care se opune oricărei proceduri judiciare cu privire la o opinie sau la un vot exprimate în exercitarea funcțiilor parlamentare (2);

| C. | întrucât Curtea de Justiție a statuat că, pentru a beneficia de imunitate, opiniile unui deputat în Parlamentul European trebuie să fie exprimate în exercitarea funcțiilor sale, ceea ce impune existența unei legături între opinia exprimată și îndatoririle parlamentare; întrucât această legătură trebuie să fie directă și evidentă (3); |
| --- | --- |

C.

întrucât Curtea de Justiție a statuat că, pentru a beneficia de imunitate, opiniile unui deputat în Parlamentul European trebuie să fie exprimate în exercitarea funcțiilor sale, ceea ce impune existența unei legături între opinia exprimată și îndatoririle parlamentare; întrucât această legătură trebuie să fie directă și evidentă (3);

| D. | întrucât Rosario Crocetta era deputat în Parlamentul European atunci când au fost făcute declarațiile respective; |
| --- | --- |

D.

întrucât Rosario Crocetta era deputat în Parlamentul European atunci când au fost făcute declarațiile respective;

| E. | întrucât bilanțul parlamentar al dlui Crocetta arată că el a fost dintotdeauna foarte activ în lupta împotriva criminalității organizate și a impactului acesteia asupra Uniunii și a statelor sale membre; întrucât acesta s-a concentrat, de asemenea, asupra influenței corupției sistematice în politică și economie, în special în ceea ce privește achizițiile publice în domeniul politicii de mediu; |
| --- | --- |

E.

întrucât bilanțul parlamentar al dlui Crocetta arată că el a fost dintotdeauna foarte activ în lupta împotriva criminalității organizate și a impactului acesteia asupra Uniunii și a statelor sale membre; întrucât acesta s-a concentrat, de asemenea, asupra influenței corupției sistematice în politică și economie, în special în ceea ce privește achizițiile publice în domeniul politicii de mediu;

| F. | întrucât faptele cauzei, astfel cum sunt prezentate în documentele furnizate Comisiei pentru afaceri juridice și în cadrul audierii desfășurate în fața acesteia arată că declarațiile dlui Crocetta au o legătură directă și evidentă cu îndatoririle sale parlamentare; |
| --- | --- |

F.

întrucât faptele cauzei, astfel cum sunt prezentate în documentele furnizate Comisiei pentru afaceri juridice și în cadrul audierii desfășurate în fața acesteia arată că declarațiile dlui Crocetta au o legătură directă și evidentă cu îndatoririle sale parlamentare;

| G. | întrucât se poate considera, prin urmare, că Rosario Crocetta acționa în exercițiul îndatoririlor sale de deputat în Parlamentul European; |
| --- | --- |

G.

întrucât se poate considera, prin urmare, că Rosario Crocetta acționa în exercițiul îndatoririlor sale de deputat în Parlamentul European;

| 1. | hotărăște să apere privilegiile și imunitățile lui Rosario Crocetta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente din Republica Italiană și lui Rosario Crocetta. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Cauzele conexate C-200/07 și C-201/07 Marra, menționate mai sus, punctul 27

(3)  Cauza C-163/10 Patriciello, menționată mai sus, punctele 33 și 35.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/209 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/209

---

P8_TA(2016)0325

Cerere de ridicare a imunității lui Sotirios Zarianopoulos

Decizia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 privind cererea de ridicare a imunității lui Sotirios Zarianopoulos (2016/2083(IMM))

(2018/C 204/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Sotirios Zarianopoulos, transmisă la 28 martie 2016 de către procurorul Curții Supreme elene, în legătură cu procedura judiciară preconizată de parchet pentru o serie de delicte la Salonic (dosarul ABM A2015/1606), cerere anunțată în plen la 27 aprilie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Sotirios Zarianopoulos, transmisă la 28 martie 2016 de către procurorul Curții Supreme elene, în legătură cu procedura judiciară preconizată de parchet pentru o serie de delicte la Salonic (dosarul ABM A2015/1606), cerere anunțată în plen la 27 aprilie 2016,

| — | având în vedere că Sotirios Zarianopoulos a renunțat la dreptul de a fi audiat, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere că Sotirios Zarianopoulos a renunțat la dreptul de a fi audiat, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1),

| — | având în vedere articolul 62 din Constituția Republicii Elene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 62 din Constituția Republicii Elene,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0233/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0233/2016),

| A. | întrucât procurorul Curții Supreme elene a solicitat ridicarea imunității parlamentare a lui Sotirios Zarianopoulos, deputat în Parlamentul European, în legătură cu urmărirea pentru o infracțiune suspectată; |
| --- | --- |

A.

întrucât procurorul Curții Supreme elene a solicitat ridicarea imunității parlamentare a lui Sotirios Zarianopoulos, deputat în Parlamentul European, în legătură cu urmărirea pentru o infracțiune suspectată;

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind imunitățile și privilegiile Uniunii Europene, deputații în Parlamentul European beneficiază, pe teritoriul statului lor de proveniență, de aceleași imunități ca și cele recunoscute membrilor parlamentului țării respective; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind imunitățile și privilegiile Uniunii Europene, deputații în Parlamentul European beneficiază, pe teritoriul statului lor de proveniență, de aceleași imunități ca și cele recunoscute membrilor parlamentului țării respective;

| C. | întrucât, în conformitate cu articolul 62 din Constituția elenă, în cursul legislaturii deputații nu pot fi urmăriți, arestați, deținuți sau supuși altor constrângeri fără autorizarea Camerei deputaților; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu articolul 62 din Constituția elenă, în cursul legislaturii deputații nu pot fi urmăriți, arestați, deținuți sau supuși altor constrângeri fără autorizarea Camerei deputaților;

| D. | întrucât autoritățile elene intenționează să deschidă o procedură împotriva lui Sotirios Zarianopoulos pentru neîndeplinirea obligațiilor legale în reuniune; |
| --- | --- |

D.

întrucât autoritățile elene intenționează să deschidă o procedură împotriva lui Sotirios Zarianopoulos pentru neîndeplinirea obligațiilor legale în reuniune;

| E. | întrucât procedura preconizată se referă la emiterea, în 2011, de către consiliul municipal Salonic a unor autorizații prezumate ilegale pentru ocuparea unor terenuri în proprietate publică pentru a instala terase în zone pietonale și întrucât Sotirios Zarianopoulos este urmărit în calitate de fost membru al consiliului municipal respectiv; |
| --- | --- |

E.

întrucât procedura preconizată se referă la emiterea, în 2011, de către consiliul municipal Salonic a unor autorizații prezumate ilegale pentru ocuparea unor terenuri în proprietate publică pentru a instala terase în zone pietonale și întrucât Sotirios Zarianopoulos este urmărit în calitate de fost membru al consiliului municipal respectiv;

| F. | întrucât este evident că urmărirea preconizată nu are nicio legătură cu statutul de deputat în Parlamentul European al lui Sotirios Zarianopoulos, ci se referă la mandatul său anterior de membru al consiliului municipal Salonic; |
| --- | --- |

F.

întrucât este evident că urmărirea preconizată nu are nicio legătură cu statutul de deputat în Parlamentul European al lui Sotirios Zarianopoulos, ci se referă la mandatul său anterior de membru al consiliului municipal Salonic;

| G. | întrucât urmărirea preconizată nu are drept obiect opinii sau voturi exprimate în exercitarea funcțiilor deputatului în Parlamentul European în cauză, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

G.

întrucât urmărirea preconizată nu are drept obiect opinii sau voturi exprimate în exercitarea funcțiilor deputatului în Parlamentul European în cauză, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene;

| H. | întrucât nu există niciun motiv pentru a prezuma că urmărirea preconizată ar avea la bază intenția de a prejudicia activitatea politică a deputatului (fumus persecutionis), cu atât mai mult cu cât procedura se referă la toți membrii consiliului municipal din perioada respectivă; |
| --- | --- |

H.

întrucât nu există niciun motiv pentru a prezuma că urmărirea preconizată ar avea la bază intenția de a prejudicia activitatea politică a deputatului (fumus persecutionis), cu atât mai mult cu cât procedura se referă la toți membrii consiliului municipal din perioada respectivă;

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Sotirios Zarianopoulos, |
| --- | --- |

1.

| 2. | îi încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților elene. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

Joi, 15 septembrie 2016

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/211 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/211

---

P8_TA(2016)0362

Adoptarea de amendamente la o propunere a Comisiei (interpretare a articolului 61 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Decizia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 privind adoptarea de amendamente la o propunere a Comisiei (interpretare a articolului 61 alineatul (2) din Regulamentul de procedură (2016/2218(REG))

(2018/C 204/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere scrisoarea din 13 septembrie 2016 a președintei Comisiei pentru afaceri constituționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 13 septembrie 2016 a președintei Comisiei pentru afaceri constituționale,

| — | având în vedere articolul 226 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 226 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | decide să introducă următoarea interpretare la articolul 61 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură:
  „Nimic nu împiedică Parlamentul să decidă să organizeze, după caz, o dezbatere finală cu privire la un raport din partea comisiei competente asupra chestiunii care a făcut anterior obiectul unei retrimiteri la comisia competentă.” |
| --- | --- |

1.

„Nimic nu împiedică Parlamentul să decidă să organizeze, după caz, o dezbatere finală cu privire la un raport din partea comisiei competente asupra chestiunii care a făcut anterior obiectul unei retrimiteri la comisia competentă.”

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 13 septembrie 2016

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/212 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/212

---

P8_TA(2016)0326

Acordul UE-China referitor la aderarea Croației ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Populară Chineză în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994 referitor la modificarea concesiilor din listele de angajamente ale Republicii Croația în cadrul procesului său de aderare la Uniunea Europeană (15561/2015 – C8-0158/2016 – 2015/0298(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 204/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (15561/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (15561/2015),

| — | având în vedere acordul sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Populară Chineză în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994 referitor la modificarea concesiilor din listele de angajamente ale Republicii Croația în cadrul procesului său de aderare la Uniunea Europeană (15562/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Populară Chineză în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994 referitor la modificarea concesiilor din listele de angajamente ale Republicii Croația în cadrul procesului său de aderare la Uniunea Europeană (15562/2015),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0158/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0158/2016),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A8-0231/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A8-0231/2016),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția sa Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Populare Chineze. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/213 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/213

---

P8_TA(2016)0327

Acordul UE-Uruguay referitor la aderarea Croației ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Orientală a Uruguayului în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994, referitor la modificarea concesiilor din lista de angajamente a Republicii Croația în cadrul procesului său de aderare la Uniunea Europeană (06870/2016 – C8-0235/2016 – 2016/0058(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 204/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (06870/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (06870/2016),

| — | având în vedere proiectul de acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Orientală a Uruguayului în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994, referitor la modificarea concesiilor din lista de angajamente a Republicii Croația în cadrul procesului său de aderare la Uniunea Europeană (06871/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Orientală a Uruguayului în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994, referitor la modificarea concesiilor din lista de angajamente a Republicii Croația în cadrul procesului său de aderare la Uniunea Europeană (06871/2016),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0235/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0235/2016),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A8-0241/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A8-0241/2016),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Orientale a Uruguayului. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/214 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/214

---

P8_TA(2016)0328

Numirea unui membru al Curții de Conturi – Lazaros Stavrou Lazarou

Decizia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 privind numirea lui Lazaros Stavrou Lazarou ca membru al Curții de Conturi (C8-0190/2016 – 2016/0807(NLE))

(Procedura de consultare)

(2018/C 204/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0190/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0190/2016),

| — | având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0258/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0258/2016),

| A. | întrucât Comisia pentru control bugetar a Parlamentului a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia pentru control bugetar a Parlamentului a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| B. | întrucât, în cadrul reuniunii sale din 5 septembrie 2016, Comisia pentru control bugetar l-a audiat pe candidatul propus de Consiliu ca membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în cadrul reuniunii sale din 5 septembrie 2016, Comisia pentru control bugetar l-a audiat pe candidatul propus de Consiliu ca membru al Curții de Conturi;

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Lazaros Stavrou Lazarou ca membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/215 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/215

---

P8_TA(2016)0329

Numirea unui membru al Curții de Conturi – João Figueiredo

Decizia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 privind numirea lui João Alexandre Tavares Gonçalves de Figueiredo ca membru al Curții de Conturi (C8-0260/2016 – 2016/0809(NLE))

(Procedura de consultare)

(2018/C 204/30)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia Consiliul a consultat Parlamentul (C8-0260/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia Consiliul a consultat Parlamentul (C8-0260/2016),

| — | având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0259/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0259/2016),

| A. | întrucât Comisia pentru control bugetar a Parlamentului a procedat la evaluarea calificărilor candidatului propus, în special sub raportul cerințelor formulate la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia pentru control bugetar a Parlamentului a procedat la evaluarea calificărilor candidatului propus, în special sub raportul cerințelor formulate la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| B. | întrucât, în cadrul reuniunii sale din 5 septembrie 2016, Comisia pentru control bugetar l-a audiat pe candidatului propus de Consiliu ca membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în cadrul reuniunii sale din 5 septembrie 2016, Comisia pentru control bugetar l-a audiat pe candidatului propus de Consiliu ca membru al Curții de Conturi;

| 1. | emite un aviz favorabil referitor la numirea lui João Alexandre Tavares Gonçalves de Figueiredo ca membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | îi încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/216 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/216

---

P8_TA(2016)0330

Numirea unui membru al Curții de Conturi – Leo Brincat

Decizia Parlamentului European din 13 septembrie 2016 privind propunerea de numire a lui Leo Brincat ca membru al Curții de Conturi (C8-0185/2016 – 2016/0806(NLE))

(Procedura de consultare)

(2018/C 204/31)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0185/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0185/2016),

| — | având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0257/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0257/2016),

| A. | întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| B. | întrucât, în cadrul reuniunii sale din 5 septembrie 2016, Comisia pentru control bugetar l-a audiat pe candidatul propus de Consiliu ca membru al Curții de Conturi, |
| --- | --- |

B.

întrucât, în cadrul reuniunii sale din 5 septembrie 2016, Comisia pentru control bugetar l-a audiat pe candidatul propus de Consiliu ca membru al Curții de Conturi,

| 1. | emite un aviz nefavorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Leo Brincat ca membru al Curții de Conturi și cere Consiliului să își retragă propunerea și să îi prezinte o nouă propunere; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/217 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/217

---

P8_TA(2016)0331

Statistici privind comerțul exterior cu țările terțe (competențe delegate și de executare) ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului european și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe în ceea ce privește acordarea de competențe delegate și de executare Comisiei pentru adoptarea anumitor măsuri (08536/1/2016 – C8-0226/2016 – 2013/0279(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2018/C 204/32)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (08536/1/2016 – C8-0226/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (08536/1/2016 – C8-0226/2016),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0579), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0579),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru comerț internațional (A8-0240/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru comerț internațional (A8-0240/2016),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Texte adoptate la 12.3.2014, P7_TA(2014)0226.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/218 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/218

---

P8_TA(2016)0332

Statisticile referitoare la prețurile la gaze naturale și energie electrică ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile europene referitoare la prețurile la gaze naturale și energie electrică și de abrogare a Directivei 2008/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind o procedură comunitară de ameliorare a transparenței prețurilor la gaz și energie electrică aplicate utilizatorilor finali din industrie (COM(2015)0496 – C8-0357/2015 – 2015/0239(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 204/33)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0496), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0496),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie Parlamentului (C8-0357/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie Parlamentului (C8-0357/2015),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 22 iunie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 22 iunie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0184/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0184/2016),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2015)0239

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile europene referitoare la prețurile la gaze naturale și energie electrică și de abrogare a Directivei 2008/92/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2016/1952.)

---

Miercuri, 14 septembrie 2016

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/219 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/219

---

P8_TA(2016)0339

Protocol la Acordul UE-Elveţia privind libera circulaţie a persoanelor (aderarea Croaţiei) ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui protocol la Acordul dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor, în ceea ce privește participarea Republicii Croația în calitate de parte contractantă, ca urmare a aderării sale la Uniunea Europeană (14381/2013 – C8-0120/2016 – 2013/0321(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 204/34)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (14381/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (14381/2013),

| — | având în vedere Protocolul la Acordul dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor în ceea ce privește participarea Republicii Croația în calitate de parte contractantă, ca urmare a aderării sale la Uniunea Europeană (14382/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul la Acordul dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor în ceea ce privește participarea Republicii Croația în calitate de parte contractantă, ca urmare a aderării sale la Uniunea Europeană (14382/2013),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 217, articolul 218 alineatul (6) litera (a) și articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0120/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 217, articolul 218 alineatul (6) litera (a) și articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0120/2016),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0216/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0216/2016),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Confederației Elvețiene. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/220 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/220

---

P8_TA(2016)0340

Summitul social tripartit pentru dezvoltare și ocuparea forței de muncă ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind o Reuniune socială tripartită la nivel înalt pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă și de abrogare a Deciziei 2003/174/CE (05820/2014 – C8-0164/2016 – 2013/0361(APP))

(Procedura legislativă specială – aprobare)

(2018/C 204/35)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05820/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05820/2014),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 352 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0164/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 352 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0164/2016),

| — | având în vedere Rezoluția sa intermediară din 15 aprilie 2014 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind un Summit social tripartit pentru dezvoltare și ocuparea forței de muncă (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa intermediară din 15 aprilie 2014 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind un Summit social tripartit pentru dezvoltare și ocuparea forței de muncă (1),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0252/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0252/2016),

| 1. | aprobă proiectul de decizie a Consiliului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0377.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/221 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/221

---

P8_TA(2016)0341

Cerințe tehnice pentru navele de navigație interioară ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a cerințelor tehnice pentru navele de navigație interioară, de modificare a Directivei 2009/100/CE și de abrogare a Directivei 2006/87/CE (07532/2/2016 – C8-0227/2016 – 2013/0302(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2018/C 204/36)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (07532/2/2016 – C8-0227/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (07532/2/2016 – C8-0227/2016),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 21 ianuarie 2014 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 21 ianuarie 2014 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 31 ianuarie 2014 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 31 ianuarie 2014 (2),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0622), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0622),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru transport și turism (A8-0256/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru transport și turism (A8-0256/2016),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 177, 11.6.2014, p. 58.

(2)  JO C 126, 26.4.2014, p. 48.

(3)  Texte adoptate la 15.4.2014, P7_TA(2014)0343.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/222 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/222

---

P8_TA(2016)0342

Acordul de parteneriat economic dintre UE și statele părți la APE din SADC ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de parteneriat economic între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și statele părți la APE din SADC, pe de altă parte. (10107/2016 – C8-0243/2016 – 2016/0005(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 204/37)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (10107/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (10107/2016),

| — | având în vedere proiectul de Acord de parteneriat economic dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și statele părți la APE din SADC, pe de altă parte (05730/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Acord de parteneriat economic dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și statele părți la APE din SADC, pe de altă parte (05730/2016),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatele (3) și (4), articolul 209 alineatul (2) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0243/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatele (3) și (4), articolul 209 alineatul (2) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0243/2016),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A8-0242/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A8-0242/2016),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale statelor părți la APE din SADC (Botswana, Lesotho, Mozambic, Namibia, Africa de Sud și Swaziland). |
| --- | --- |

2.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/223 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/223

---

P8_TA(2016)0347

Obiecțiuni la un act delegat: documentele cu informații esențiale referitoare la produsele de investiții individuale structurate și bazate pe asigurări

Rezoluţia Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la Regulamentul delegat al Comisiei din 30 iunie 2016 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1286/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind documentele cu informații esențiale referitoare la produsele de investiții individuale structurate și bazate pe asigurări (PRIIP), prin stabilirea unor standarde tehnice de reglementare privind modul de prezentare, conținutul, revizuirea și modificarea documentelor cu informații esențiale, precum și condițiile de îndeplinire a cerinței de a furniza astfel de documente (C(2016)03999 – 2016/2816(DEA))

(2018/C 204/38)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2016)03999) („Regulamentul delegat”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2016)03999) („Regulamentul delegat”),

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1286/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 noiembrie 2014 privind documentele cu informații esențiale referitoare la produsele de investiții individuale structurate și bazate pe asigurări (PRIIP), în special articolul 8 alineatul (5), articolul 10 alineatul (2) și articolul 13 alineatul (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1286/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 noiembrie 2014 privind documentele cu informații esențiale referitoare la produsele de investiții individuale structurate și bazate pe asigurări (PRIIP), în special articolul 8 alineatul (5), articolul 10 alineatul (2) și articolul 13 alineatul (5),

| — | având în vedere articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/78/CE a Comisiei, Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană de asigurări și pensii ocupaționale), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/79/CE a Comisiei, precum și Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/78/CE a Comisiei, Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană de asigurări și pensii ocupaționale), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/79/CE a Comisiei, precum și Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei,

| — | având în vedere proiectul de standard tehnic de reglementare (RTS), prezentat la 6 aprilie 2016 de Comitetul comun al autorităților europene de supraveghere, în conformitate cu articolul 10 și articolul 56 din Regulamentele (UE) nr. 1093/2010, (UE) nr. 1094/2010 și (UE) nr. 1095/2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de standard tehnic de reglementare (RTS), prezentat la 6 aprilie 2016 de Comitetul comun al autorităților europene de supraveghere, în conformitate cu articolul 10 și articolul 56 din Regulamentele (UE) nr. 1093/2010, (UE) nr. 1094/2010 și (UE) nr. 1095/2010,

| — | având în vedere scrisoarea adresată Comisiei Europene, transmisă de președintele Comisiei pentru afaceri economice și monetare la 30 iunie 2016, precum și scrisoarea transmisă de președintele Comisiei pentru afaceri economice și monetare la 12 iulie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea adresată Comisiei Europene, transmisă de președintele Comisiei pentru afaceri economice și monetare la 30 iunie 2016, precum și scrisoarea transmisă de președintele Comisiei pentru afaceri economice și monetare la 12 iulie 2016,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție prezentată de Comisia pentru afaceri economice și monetare, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție prezentată de Comisia pentru afaceri economice și monetare,

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât este esențial ca informațiile destinate consumatorilor cu privire la produsele de investiții să fie comparabile, pentru a promova condiții competitive egale pe piață, indiferent de tipul de intermediar financiar care le produce sau le comercializează; |
| --- | --- |

A.

întrucât este esențial ca informațiile destinate consumatorilor cu privire la produsele de investiții să fie comparabile, pentru a promova condiții competitive egale pe piață, indiferent de tipul de intermediar financiar care le produce sau le comercializează;

| B. | întrucât eliminarea riscului de credit din calculul categoriei de risc pentru produsele de asigurare ar induce în eroare investitorii; |
| --- | --- |

B.

întrucât eliminarea riscului de credit din calculul categoriei de risc pentru produsele de asigurare ar induce în eroare investitorii;

| C. | întrucât încă mai trebuie clarificat tratamentul produselor cu multiple opțiuni, în special în legătură cu scutirea explicită acordată fondurilor OPCVM, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1286/2014; |
| --- | --- |

C.

întrucât încă mai trebuie clarificat tratamentul produselor cu multiple opțiuni, în special în legătură cu scutirea explicită acordată fondurilor OPCVM, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1286/2014;

| D. | întrucât actul delegat în forma sa adoptată de Comisie conține defecte în metodologia de calcul al viitoarelor scenarii de performanță și, prin urmare, nu îndeplinește cerința prevăzută de Regulamentul (UE) nr. 1286/2014 de a furniza informații care sunt „corecte, clare și nu induc în eroare” și, în special, nu arată că, în cazul anumitor PRIIP, chiar într-un scenariu negativ și chiar pentru produsele care au cauzat periodic pierderi în perioada minimă recomandată de deținere, investitorii ar putea pierde bani; |
| --- | --- |

D.

întrucât actul delegat în forma sa adoptată de Comisie conține defecte în metodologia de calcul al viitoarelor scenarii de performanță și, prin urmare, nu îndeplinește cerința prevăzută de Regulamentul (UE) nr. 1286/2014 de a furniza informații care sunt „corecte, clare și nu induc în eroare” și, în special, nu arată că, în cazul anumitor PRIIP, chiar într-un scenariu negativ și chiar pentru produsele care au cauzat periodic pierderi în perioada minimă recomandată de deținere, investitorii ar putea pierde bani;

| E. | întrucât lipsa unor orientări detaliate în regulamentul delegat cu privire la „alerta de inteligibilitate” dă naștere unui grav risc de aplicare incoerentă a acestui element în documentul cu informații esențiale, în toată piața unică; |
| --- | --- |

E.

întrucât lipsa unor orientări detaliate în regulamentul delegat cu privire la „alerta de inteligibilitate” dă naștere unui grav risc de aplicare incoerentă a acestui element în documentul cu informații esențiale, în toată piața unică;

| F. | întrucât Parlamentul își menține opinia că ar trebui introdusă o standardizare suplimentară a momentului în care se va utiliza alerta de inteligibilitate, cu titlu de mandat suplimentar al standardului tehnic de reglementare; |
| --- | --- |

F.

întrucât Parlamentul își menține opinia că ar trebui introdusă o standardizare suplimentară a momentului în care se va utiliza alerta de inteligibilitate, cu titlu de mandat suplimentar al standardului tehnic de reglementare;

| G. | întrucât, în forma sa nemodificată, există riscul ca normele stabilite de regulamentul delegat să intre în contradicție cu spiritul și scopul legislației, care este de a furniza investitorilor individuali informații clare, comparabile, inteligibile și care nu induc în eroare cu privire la PRIIP; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în forma sa nemodificată, există riscul ca normele stabilite de regulamentul delegat să intre în contradicție cu spiritul și scopul legislației, care este de a furniza investitorilor individuali informații clare, comparabile, inteligibile și care nu induc în eroare cu privire la PRIIP;

| H. | întrucât în scrisoarea din 30 iunie 2016 transmisă Comisiei Europene de președintele Comisiei pentru afaceri economice și monetare, echipa de negocieri a Parlamentului a solicitat Comisiei Europene să evalueze posibilitatea amânării punerii în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1286/2014, |
| --- | --- |

H.

întrucât în scrisoarea din 30 iunie 2016 transmisă Comisiei Europene de președintele Comisiei pentru afaceri economice și monetare, echipa de negocieri a Parlamentului a solicitat Comisiei Europene să evalueze posibilitatea amânării punerii în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1286/2014,

| 1. | formulează obiecțiuni la regulamentul delegat al Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și de a o informa că regulamentul delegat nu poate intra în vigoare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia să prezinte un nou act delegat care să țină cont de preocupările menționate mai sus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia să aibă în vedere o propunere care să amâne data de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1286/2014, fără a schimba vreo altă dispoziție de la nivelul 1, pentru a asigura punerea în aplicare în bune condiții a cerințelor prevăzute de regulament și de regulamentul delegat, precum și să evite aplicarea nivelului 1 înainte de intrarea prealabilă în vigoare a standardului tehnic de reglementare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

5.

---

Joi, 15 septembrie 2016

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/225 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/225

---

P8_TA(2016)0348

Numirea unui nou membru al Comisiei

Decizia Parlamentului European din 15 septembrie 2016 privind aprobarea numirii lui Julian King în calitate de membru al Comisiei (C8-0339/2016 – 2016/0812(NLE))

(2018/C 204/39)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 246 al doilea paragraf din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 246 al doilea paragraf din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere punctul 6 din Acordul-cadru privind relaţiile dintre Parlamentul European şi Comisia Europeană (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere punctul 6 din Acordul-cadru privind relaţiile dintre Parlamentul European şi Comisia Europeană (1),

| — | având în vedere demisia lui Jonathan Hill din funcţia de membru al Comisiei, prezentată la 25 iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere demisia lui Jonathan Hill din funcţia de membru al Comisiei, prezentată la 25 iunie 2016,

| — | având în vedere scrisoarea Consiliului din 15 iulie 2016 prin care Consiliul a consultat Parlamentul cu privire la decizia de numire a lui Julian King, de comun acord cu președintele Comisiei, în calitate de membru al Comisiei (C8-0339/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Consiliului din 15 iulie 2016 prin care Consiliul a consultat Parlamentul cu privire la decizia de numire a lui Julian King, de comun acord cu președintele Comisiei, în calitate de membru al Comisiei (C8-0339/2016),

| — | având în vedere audierea lui Julian King la 12 septembrie 2016, condusă de Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, precum și declarația de evaluare redactată în urma audierii respective, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea lui Julian King la 12 septembrie 2016, condusă de Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, precum și declarația de evaluare redactată în urma audierii respective,

| — | având în vedere articolul 118 şi anexa XVI la Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 118 şi anexa XVI la Regulamentul său de procedură,

| 1. | aprobă numirea lui Julian King în calitate de membru al Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului, Comisiei şi guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 304, 20.11.2010, p. 47.

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/226 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/226

---

P8_TA(2016)0352

Documentul european de călătorie pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un document european de călătorie pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală (COM(2015)0668 – C8-0405/2015 – 2015/0306(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 204/40)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0668), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0668),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 79 alineatul (2) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea i-a fost prezentată de către Comisie (C8-0405/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 79 alineatul (2) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea i-a fost prezentată de către Comisie (C8-0405/2015),

| — | articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 30 iunie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 30 iunie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0201/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0201/2016),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2015)0306

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 septembrie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui document european de călătorie pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală și de abrogare a Recomandării Consiliului din 30 noiembrie 1994

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2016/1953.)

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/227 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/227

---

P8_TA(2016)0353

Prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau al admiterii de valori mobiliare la tranzacționare ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 15 septembrie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau al admiterii de valori mobiliare la tranzacționare (COM(2015)0583 – C8-0375/2015 – 2015/0268(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

[Amendamentul 1, dacă nu se menționează altfel]

(2018/C 204/41)

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI EUROPEAN (*1)

la propunerea Comisiei

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 61 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0238/2016).

(*1)  Amendamente: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▌.

---

Propunere de

REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau al admiterii de valori mobiliare la tranzacționare

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene
   (2),

după consultarea
  Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | Prezentul regulament constituie un pas esențial către finalizarea uniunii piețelor de capital, astfel cum se prevede în Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Plan de acțiune privind edificarea unei Uniuni a piețelor de capital” din 30 septembrie 2015. Obiectivul uniunii piețelor de capital este acela de a ajuta întreprinderile să valorifice surse de capital mai diverse de oriunde de pe teritoriul Uniunii Europene (denumită în continuare „Uniunea”), de a face ca piețele să funcționeze mai eficient și să ofere investitorilor și deponenților posibilități suplimentare de a-și utiliza banii, pentru a stimula creșterea economică și a crea locuri de muncă. |
| --- | --- |

(1)

Prezentul regulament constituie un pas esențial către finalizarea uniunii piețelor de capital, astfel cum se prevede în Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Plan de acțiune privind edificarea unei Uniuni a piețelor de capital” din 30 septembrie 2015. Obiectivul uniunii piețelor de capital este acela de a ajuta întreprinderile să valorifice surse de capital mai diverse de oriunde de pe teritoriul Uniunii Europene (denumită în continuare „Uniunea”), de a face ca piețele să funcționeze mai eficient și să ofere investitorilor și deponenților posibilități suplimentare de a-și utiliza banii, pentru a stimula creșterea economică și a crea locuri de muncă.

| (2) | Directiva 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) a stabilit principii și norme armonizate privind elaborarea, aprobarea și publicarea prospectului în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau al admiterii de valori mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată. Având în vedere evoluțiile legislative și ale pieței care au avut loc de la intrarea sa în vigoare, directiva respectivă ar trebui să fie înlocuită. |
| --- | --- |

(2)

Directiva 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) a stabilit principii și norme armonizate privind elaborarea, aprobarea și publicarea prospectului în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau al admiterii de valori mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată. Având în vedere evoluțiile legislative și ale pieței care au avut loc de la intrarea sa în vigoare, directiva respectivă ar trebui să fie înlocuită.

| (3) | Prezentarea de informații în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau al admiterii de valori mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată este vitală pentru protejarea investitorilor prin eliminarea asimetriilor dintre aceștia și emitenți în ceea ce privește informarea. Armonizarea normelor privind informarea permite stabilirea unui mecanism privind pașaportul transfrontalier care facilitează funcționarea eficace a pieței interne în cazul unei game ample de valori mobiliare. |
| --- | --- |

(3)

Prezentarea de informații în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau al admiterii de valori mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată este vitală pentru protejarea investitorilor prin eliminarea asimetriilor dintre aceștia și emitenți în ceea ce privește informarea. Armonizarea normelor privind informarea permite stabilirea unui mecanism privind pașaportul transfrontalier care facilitează funcționarea eficace a pieței interne în cazul unei game ample de valori mobiliare.

| (4) | Abordările divergente ar conduce la fragmentarea pieței interne, deoarece emitenții, ofertanții și persoanele care solicită admiterea ar fi supuși unor norme diferite în diferitele state membre, existând riscul ca prospectele aprobate într-un stat membru să nu poată fi utilizate în alte state membre. În absența unui cadru armonizat capabil să asigure uniformitatea informării și funcționarea pașaportului în Uniune, ar exista, prin urmare, probabilitatea ca diferențele dintre dispozițiile legislative ale statelor membre să creeze obstacole în calea bunei funcționări a pieței interne de valori mobiliare. Prin urmare, pentru a se asigura buna funcționare a pieței interne și a se îmbunătăți condițiile acestei funcționări, în special în ceea ce privește piețele de capital, precum și pentru a se garanta un nivel ridicat de protecție a consumatorilor și a investitorilor, este oportun să se stabilească un cadru de reglementare pentru prospecte la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

Abordările divergente ar conduce la fragmentarea pieței interne, deoarece emitenții, ofertanții și persoanele care solicită admiterea ar fi supuși unor norme diferite în diferitele state membre, existând riscul ca prospectele aprobate într-un stat membru să nu poată fi utilizate în alte state membre. În absența unui cadru armonizat capabil să asigure uniformitatea informării și funcționarea pașaportului în Uniune, ar exista, prin urmare, probabilitatea ca diferențele dintre dispozițiile legislative ale statelor membre să creeze obstacole în calea bunei funcționări a pieței interne de valori mobiliare. Prin urmare, pentru a se asigura buna funcționare a pieței interne și a se îmbunătăți condițiile acestei funcționări, în special în ceea ce privește piețele de capital, precum și pentru a se garanta un nivel ridicat de protecție a consumatorilor și a investitorilor, este oportun să se stabilească un cadru de reglementare pentru prospecte la nivelul Uniunii.

| (5) | Este oportun și necesar ca normele privind informarea în cazul ofertelor publice de valori mobiliare sau al admiterii de valori mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată să ia forma legislativă a unui regulament pentru a se asigura că dispozițiile care impun în mod direct obligații persoanelor implicate în oferte publice de valori mobiliare și în admiteri de valori mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată sunt aplicate în mod uniform în întreaga Uniune. Întrucât un cadru legislativ pentru dispozițiile privind prospectele presupune în mod obligatoriu măsuri care prevăd cerințe precise cu privire la diferitele aspecte inerente prospectelor, chiar și micile divergențe referitoare la abordarea adoptată în ceea ce privește unul dintre aceste aspecte ar putea duce la obstacole semnificative în calea ofertelor transfrontaliere de valori mobiliare, a cotărilor multiple pe piețe reglementate și a normelor UE în materie de protecție a consumatorilor. Prin urmare, utilizarea unui regulament, care se aplică direct, fără a fi nevoie de acte legislative naționale, ar trebui să reducă posibilitatea adoptării unor măsuri divergente la nivel național și ar trebui să asigure o abordare coerentă și o mai mare securitate juridică și ar trebui să împiedice apariția unor obstacole semnificative în calea ofertelor transfrontaliere și a cotărilor multiple. Utilizarea unui regulament va consolida, de asemenea, încrederea în transparența piețelor din întreaga Uniune și va reduce complexitatea reglementărilor, precum și costurile de căutare și de asigurare a conformității pentru societăți. |
| --- | --- |

(5)

Este oportun și necesar ca normele privind informarea în cazul ofertelor publice de valori mobiliare sau al admiterii de valori mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată să ia forma legislativă a unui regulament pentru a se asigura că dispozițiile care impun în mod direct obligații persoanelor implicate în oferte publice de valori mobiliare și în admiteri de valori mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată sunt aplicate în mod uniform în întreaga Uniune. Întrucât un cadru legislativ pentru dispozițiile privind prospectele presupune în mod obligatoriu măsuri care prevăd cerințe precise cu privire la diferitele aspecte inerente prospectelor, chiar și micile divergențe referitoare la abordarea adoptată în ceea ce privește unul dintre aceste aspecte ar putea duce la obstacole semnificative în calea ofertelor transfrontaliere de valori mobiliare, a cotărilor multiple pe piețe reglementate și a normelor UE în materie de protecție a consumatorilor. Prin urmare, utilizarea unui regulament, care se aplică direct, fără a fi nevoie de acte legislative naționale, ar trebui să reducă posibilitatea adoptării unor măsuri divergente la nivel național și ar trebui să asigure o abordare coerentă și o mai mare securitate juridică și ar trebui să împiedice apariția unor obstacole semnificative în calea ofertelor transfrontaliere și a cotărilor multiple. Utilizarea unui regulament va consolida, de asemenea, încrederea în transparența piețelor din întreaga Uniune și va reduce complexitatea reglementărilor, precum și costurile de căutare și de asigurare a conformității pentru societăți.

| (6) | Evaluarea Directivei 2010/73/UE
  a Parlamentului European și a Consiliului
   (5) a demonstrat că anumite modificări introduse de această directivă nu și-au îndeplinit obiectivele inițiale și că sunt necesare noi modificări ale regimului privind prospectul în Uniune, astfel încât să se simplifice și să se îmbunătățească punerea sa în aplicare, să se sporească eficiența acestuia și competitivitatea la nivel internațional a Uniunii, contribuind astfel la reducerea sarcinilor administrative. |
| --- | --- |

(6)

Evaluarea Directivei 2010/73/UE
  a Parlamentului European și a Consiliului
   (5) a demonstrat că anumite modificări introduse de această directivă nu și-au îndeplinit obiectivele inițiale și că sunt necesare noi modificări ale regimului privind prospectul în Uniune, astfel încât să se simplifice și să se îmbunătățească punerea sa în aplicare, să se sporească eficiența acestuia și competitivitatea la nivel internațional a Uniunii, contribuind astfel la reducerea sarcinilor administrative.

| (7) | Obiectivul prezentului regulament este garantarea protecției investitorilor și a eficienței pieței, în paralel cu consolidarea pieței unice de capital. Furnizarea de informații care, în funcție de natura emitentului și a valorilor mobiliare, sunt necesare pentru a permite investitorilor să ia o decizie de investiții în cunoștință de cauză asigură, împreună cu regulile privind desfășurarea activității, protecția investitorilor. În plus, o astfel de informare constituie un mod eficace de consolidare a încrederii publicului în valorile mobiliare, contribuind astfel la buna funcționare și dezvoltare a pieței de valori mobiliare. Modul adecvat de a pune la dispoziție aceste informații constă în publicarea unui prospect. |
| --- | --- |

(7)

Obiectivul prezentului regulament este garantarea protecției investitorilor și a eficienței pieței, în paralel cu consolidarea pieței unice de capital. Furnizarea de informații care, în funcție de natura emitentului și a valorilor mobiliare, sunt necesare pentru a permite investitorilor să ia o decizie de investiții în cunoștință de cauză asigură, împreună cu regulile privind desfășurarea activității, protecția investitorilor. În plus, o astfel de informare constituie un mod eficace de consolidare a încrederii publicului în valorile mobiliare, contribuind astfel la buna funcționare și dezvoltare a pieței de valori mobiliare. Modul adecvat de a pune la dispoziție aceste informații constă în publicarea unui prospect.

| (8) | În conformitate cu prezentul regulament, cerințele de informare nu împiedică un stat membru, o autoritate competentă sau o bursă de valori, prin regulamentul său, să impună alte cerințe specifice (în special cu privire la guvernanța corporativă) în cadrul admiterii de valori mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată. Aceste cerințe nu pot restrânge, în mod direct sau indirect, elaborarea, conținutul și difuzarea unui prospect aprobat de o autoritate competentă. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu prezentul regulament, cerințele de informare nu împiedică un stat membru, o autoritate competentă sau o bursă de valori, prin regulamentul său, să impună alte cerințe specifice (în special cu privire la guvernanța corporativă) în cadrul admiterii de valori mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată. Aceste cerințe nu pot restrânge, în mod direct sau indirect, elaborarea, conținutul și difuzarea unui prospect aprobat de o autoritate competentă.

| (9) | Valorile mobiliare, altele decât titlurile de capital, emise de către un stat membru sau de către una dintre autoritățile regionale sau locale dintr-un stat membru, de către organizații publice internaționale la care au aderat unul sau mai multe state membre, de către Banca Centrală Europeană sau de către băncile centrale ale statelor membre nu ar trebui să intre sub incidența prezentului regulament și, prin urmare, nu ar trebui să li se aducă atingere de către acesta. |
| --- | --- |

(9)

Valorile mobiliare, altele decât titlurile de capital, emise de către un stat membru sau de către una dintre autoritățile regionale sau locale dintr-un stat membru, de către organizații publice internaționale la care au aderat unul sau mai multe state membre, de către Banca Centrală Europeană sau de către băncile centrale ale statelor membre nu ar trebui să intre sub incidența prezentului regulament și, prin urmare, nu ar trebui să li se aducă atingere de către acesta.

| (10) | Domeniul de aplicare al cerinței privind prospectul ar trebui să cuprindă atât titlurile de capital, cât și valorile mobiliare, altele decât titlurile de capital, oferite publicului sau admise la tranzacționare pe piețe reglementate, pentru a se asigura protecția investitorilor. Unele dintre valorile mobiliare care fac obiectul prezentului regulament conferă deținătorului dreptul de a dobândi valori mobiliare sau de a primi o sumă în numerar prin intermediul unei decontări în numerar stabilite prin trimiterea la alte instrumente, în special valori mobiliare, monede, rate ale dobânzii sau randamente, produse de bază sau alți indici sau indicatori. Prezentul regulament acoperă, în special, valorile mobiliare care dau drept de subscripție, valori mobiliare care dau drept de subscripție garantate, certificatele, certificatele de depozit și titluri convertibile, de exemplu valori mobiliare convertibile la alegerea investitorului. |
| --- | --- |

(10)

Domeniul de aplicare al cerinței privind prospectul ar trebui să cuprindă atât titlurile de capital, cât și valorile mobiliare, altele decât titlurile de capital, oferite publicului sau admise la tranzacționare pe piețe reglementate, pentru a se asigura protecția investitorilor. Unele dintre valorile mobiliare care fac obiectul prezentului regulament conferă deținătorului dreptul de a dobândi valori mobiliare sau de a primi o sumă în numerar prin intermediul unei decontări în numerar stabilite prin trimiterea la alte instrumente, în special valori mobiliare, monede, rate ale dobânzii sau randamente, produse de bază sau alți indici sau indicatori. Prezentul regulament acoperă, în special, valorile mobiliare care dau drept de subscripție, valori mobiliare care dau drept de subscripție garantate, certificatele, certificatele de depozit și titluri convertibile, de exemplu valori mobiliare convertibile la alegerea investitorului.

| (11) | Pentru a asigura aprobarea prospectului și folosirea sa în alte țări pe baza mecanismului privind pașaportul, precum și supravegherea conformității cu prezentul regulament, în special în ceea ce privește activitatea publicitară, este necesar să se identifice o autoritate competentă pentru fiecare prospect. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să definească în mod clar statul membru de origine cel mai bine plasat pentru a aproba prospectul. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a asigura aprobarea prospectului și folosirea sa în alte țări pe baza mecanismului privind pașaportul, precum și supravegherea conformității cu prezentul regulament, în special în ceea ce privește activitatea publicitară, este necesar să se identifice o autoritate competentă pentru fiecare prospect. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să definească în mod clar statul membru de origine cel mai bine plasat pentru a aproba prospectul.

| (12) | În ceea ce privește ofertele publice de valori mobiliare cu o valoare
  totală în Uniune
  mai mică de
  1 000 000
  EUR, costurile de producere a unui prospect în conformitate cu prezentul regulament sunt susceptibile de a fi disproporționate față de veniturile preconizate să fie obținute în urma ofertei. Prin urmare, este oportun ca cerința de a se elabora un prospect în conformitate cu prezentul regulament să nu se aplice ofertelor cu o valoare așa de scăzută. Statele membre
  nu ar trebui să extindă cerințele de elaborare a unui prospect în conformitate cu prezentul regulament pentru a include și ofertele de valori mobiliare cu o valoare totală mai mică decât acest prag. În plus, statele membre
  ar trebui să evite să impună
  alte
  cerințe de informare la nivel național care ar
  putea
  constitui o sarcină disproporțională sau inutilă în cazul unor asemenea oferte și, prin urmare, ar spori fragmentarea pieței interne.
  În cazul în care statele membre impun astfel de cerințe naționale de informare, ele ar trebui să informeze Comisia și ESMA cu privire la normele aplicabile. |
| --- | --- |

(12)

În ceea ce privește ofertele publice de valori mobiliare cu o valoare
  totală în Uniune
  mai mică de
  1 000 000
  EUR, costurile de producere a unui prospect în conformitate cu prezentul regulament sunt susceptibile de a fi disproporționate față de veniturile preconizate să fie obținute în urma ofertei. Prin urmare, este oportun ca cerința de a se elabora un prospect în conformitate cu prezentul regulament să nu se aplice ofertelor cu o valoare așa de scăzută. Statele membre
  nu ar trebui să extindă cerințele de elaborare a unui prospect în conformitate cu prezentul regulament pentru a include și ofertele de valori mobiliare cu o valoare totală mai mică decât acest prag. În plus, statele membre
  ar trebui să evite să impună
  alte
  cerințe de informare la nivel național care ar
  putea
  constitui o sarcină disproporțională sau inutilă în cazul unor asemenea oferte și, prin urmare, ar spori fragmentarea pieței interne.
  În cazul în care statele membre impun astfel de cerințe naționale de informare, ele ar trebui să informeze Comisia și ESMA cu privire la normele aplicabile.

| (12a) | Comisia ar trebui să analizeze aceste cerințe naționale de informare și să includă concluziile în activitatea sa privind finanțarea participativă, ținând seama de faptul că trebuie evitată fragmentarea pieței interne. Este important ca cadrul de reglementare de la nivelul Uniunii să asigure că întreprinderile dispun de suficiente opțiuni pentru a atrage capital. Prin urmare, în spiritul uniunii piețelor de capital și în vederea deblocării investițiilor, Comisia ar trebui să propună o inițiativă de reglementare prin care să reglementeze și să armonizeze practicile de finanțare participativă din întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(12a)

Comisia ar trebui să analizeze aceste cerințe naționale de informare și să includă concluziile în activitatea sa privind finanțarea participativă, ținând seama de faptul că trebuie evitată fragmentarea pieței interne. Este important ca cadrul de reglementare de la nivelul Uniunii să asigure că întreprinderile dispun de suficiente opțiuni pentru a atrage capital. Prin urmare, în spiritul uniunii piețelor de capital și în vederea deblocării investițiilor, Comisia ar trebui să propună o inițiativă de reglementare prin care să reglementeze și să armonizeze practicile de finanțare participativă din întreaga Uniune.

| (13) | De asemenea, având în vedere dimensiunile variate ale piețelor financiare din întreaga Uniune, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a acorda o derogare de la obligația privind prospectul prevăzută în prezentul regulament pentru ofertele publice de valori mobiliare care nu depășesc valoarea de 5 000 000 EUR. În special, statele membre ar trebui să dispună de libertatea de a prevedea în legislația lor națională un prag situat între 1 000 000 EUR și 5 000 000 EUR, exprimat ca valoare totală a ofertei în Uniune pe o perioadă de 12 luni, de la care ar trebui să se aplice derogarea,
  luând în considerare nivelul de protecție a investitorilor interni pe care îl consideră adecvat.
  Statele membre ar trebui să informeze Comisia și ESMA cu privire la pragul pe care l-au stabilit. Ofertele publice de valori mobiliare făcute în temeiul unei astfel de derogări nu ar trebui să beneficieze de regimul de pașaport în temeiul prezentului regulament. În plus, asemenea oferte ar trebui să specifice clar că oferta publică nu are caracter transfrontalier și nu ar trebui să se adreseze în mod activ investitorilor din afara teritoriului statului membru respectiv. |
| --- | --- |

(13)

De asemenea, având în vedere dimensiunile variate ale piețelor financiare din întreaga Uniune, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a acorda o derogare de la obligația privind prospectul prevăzută în prezentul regulament pentru ofertele publice de valori mobiliare care nu depășesc valoarea de 5 000 000 EUR. În special, statele membre ar trebui să dispună de libertatea de a prevedea în legislația lor națională un prag situat între 1 000 000 EUR și 5 000 000 EUR, exprimat ca valoare totală a ofertei în Uniune pe o perioadă de 12 luni, de la care ar trebui să se aplice derogarea,
  luând în considerare nivelul de protecție a investitorilor interni pe care îl consideră adecvat.
  Statele membre ar trebui să informeze Comisia și ESMA cu privire la pragul pe care l-au stabilit. Ofertele publice de valori mobiliare făcute în temeiul unei astfel de derogări nu ar trebui să beneficieze de regimul de pașaport în temeiul prezentului regulament. În plus, asemenea oferte ar trebui să specifice clar că oferta publică nu are caracter transfrontalier și nu ar trebui să se adreseze în mod activ investitorilor din afara teritoriului statului membru respectiv.

| (13a) | În cazul în care un stat membru decide să acorde derogări pentru ofertele publice de valori mobiliare cu o valoare totală ce nu depășește 5 000 000 EUR, nicio prevedere din prezentul regulament nu ar trebui să împiedice statul membru respectiv să introducă norme la nivel național care să permită sistemelor multilaterale de tranzacționare (MTF) să decidă asupra conținutului documentului de admitere pe care un emitent trebuie să-l producă la prima admitere la tranzacționare a valorilor sale mobiliare. Într-un astfel de caz, ar putea fi util ca operatorul MTF-ului să definească modul în care este revizuit documentul de admitere, ceea ce nu ar însemna neapărat o aprobare oficială din partea autorității competente sau a MTF. |
| --- | --- |

(13a)

În cazul în care un stat membru decide să acorde derogări pentru ofertele publice de valori mobiliare cu o valoare totală ce nu depășește 5 000 000 EUR, nicio prevedere din prezentul regulament nu ar trebui să împiedice statul membru respectiv să introducă norme la nivel național care să permită sistemelor multilaterale de tranzacționare (MTF) să decidă asupra conținutului documentului de admitere pe care un emitent trebuie să-l producă la prima admitere la tranzacționare a valorilor sale mobiliare. Într-un astfel de caz, ar putea fi util ca operatorul MTF-ului să definească modul în care este revizuit documentul de admitere, ceea ce nu ar însemna neapărat o aprobare oficială din partea autorității competente sau a MTF.

| (14) | Atunci când o ofertă de valori mobiliare vizează exclusiv un cerc restrâns de investitori care nu sunt investitori calificați
  sau alți investitori care îndeplinesc condițiile prevăzute la literele (a) și (b) din articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 345/2013
  , elaborarea unui prospect reprezintă o sarcină disproporționată, având în vedere numărul mic de persoane vizate de ofertă și, prin urmare, nu ar trebui să se impună niciun prospect. Acest lucru ar trebui să se aplice, de exemplu, unei oferte adresate rudelor sau cunoștințelor directorilor unei societăți. |
| --- | --- |

(14)

Atunci când o ofertă de valori mobiliare vizează exclusiv un cerc restrâns de investitori care nu sunt investitori calificați
  sau alți investitori care îndeplinesc condițiile prevăzute la literele (a) și (b) din articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 345/2013
  , elaborarea unui prospect reprezintă o sarcină disproporționată, având în vedere numărul mic de persoane vizate de ofertă și, prin urmare, nu ar trebui să se impună niciun prospect. Acest lucru ar trebui să se aplice, de exemplu, unei oferte adresate rudelor sau cunoștințelor directorilor unei societăți.

| (15) | Stimularea membrilor conducerii și a angajaților să dețină valori mobiliare ale propriei societăți poate avea un impact pozitiv asupra guvernanței societăților și poate contribui la crearea de valoare pe termen lung, încurajând dăruirea și simțul proprietății în rândul angajaților, aliniind interesele acționarilor și, respectiv, ale angajaților și oferind acestora din urmă posibilități de investiții. Participarea angajaților la structura de proprietate a întreprinderii lor este deosebit de importantă pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), în care salariații ar putea avea un rol semnificativ în succesul întreprinderii. Prin urmare, nu ar trebui să existe obligația elaborării unui prospect pentru ofertele făcute în cadrul unui sistem de participație a angajaților la capital din Uniune, cu condiția să se pună la dispoziție un document care conține informații cu privire la numărul și natura valorilor mobiliare, precum și cu privire la motivele și detaliile ofertei, de natură să garanteze protecția investitorilor. Pentru a se asigura accesul egal la sistemele de participație la capital tuturor membrilor conducerii și angajaților, indiferent dacă angajatorul este stabilit în interiorul sau în afara Uniunii, nu ar mai trebui să se solicite nicio decizie de echivalare referitoare la piețele din țări terțe, cu condiția de a se pune la dispoziție documentul sus-menționat. Astfel, toți participanții la sistemele de participație la capital a angajaților vor beneficia de un tratament și de informații egale. |
| --- | --- |

(15)

Stimularea membrilor conducerii și a angajaților să dețină valori mobiliare ale propriei societăți poate avea un impact pozitiv asupra guvernanței societăților și poate contribui la crearea de valoare pe termen lung, încurajând dăruirea și simțul proprietății în rândul angajaților, aliniind interesele acționarilor și, respectiv, ale angajaților și oferind acestora din urmă posibilități de investiții. Participarea angajaților la structura de proprietate a întreprinderii lor este deosebit de importantă pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), în care salariații ar putea avea un rol semnificativ în succesul întreprinderii. Prin urmare, nu ar trebui să existe obligația elaborării unui prospect pentru ofertele făcute în cadrul unui sistem de participație a angajaților la capital din Uniune, cu condiția să se pună la dispoziție un document care conține informații cu privire la numărul și natura valorilor mobiliare, precum și cu privire la motivele și detaliile ofertei, de natură să garanteze protecția investitorilor. Pentru a se asigura accesul egal la sistemele de participație la capital tuturor membrilor conducerii și angajaților, indiferent dacă angajatorul este stabilit în interiorul sau în afara Uniunii, nu ar mai trebui să se solicite nicio decizie de echivalare referitoare la piețele din țări terțe, cu condiția de a se pune la dispoziție documentul sus-menționat. Astfel, toți participanții la sistemele de participație la capital a angajaților vor beneficia de un tratament și de informații egale.

| (16) | Emisiunile diluante de acțiuni sau de valori mobiliare care asigură accesul la acțiuni indică adeseori tranzacții cu un impact semnificativ asupra structurii de capital, perspectivelor și situației financiare ale emitentului, în cazul cărora sunt necesare informațiile conținute în prospect. În schimb, în cazul în care un emitent are acțiuni deja admise la tranzacționare pe o piață reglementată, nu ar trebui să se impună niciun prospect pentru orice admitere ulterioară a acelorași acțiuni pe aceeași piață reglementată, inclusiv în cazul în care astfel de acțiuni rezultă din conversia ori din schimbul cu alte valori mobiliare sau din exercitarea drepturilor conferite de alte valori mobiliare, cu condiția ca acțiunile nou-admise să reprezinte o proporție limitată din acțiunile din aceeași clasă emise deja pe aceeași piață reglementată, cu excepția cazului în care această admitere să fie combinată cu o ofertă publică aflată în domeniul de aplicare al prezentului regulament. Același principiu ar trebui să se aplice, în general, valorilor mobiliare fungibile cu valori mobiliare deja admise la tranzacționare pe o piață reglementată. |
| --- | --- |

(16)

Emisiunile diluante de acțiuni sau de valori mobiliare care asigură accesul la acțiuni indică adeseori tranzacții cu un impact semnificativ asupra structurii de capital, perspectivelor și situației financiare ale emitentului, în cazul cărora sunt necesare informațiile conținute în prospect. În schimb, în cazul în care un emitent are acțiuni deja admise la tranzacționare pe o piață reglementată, nu ar trebui să se impună niciun prospect pentru orice admitere ulterioară a acelorași acțiuni pe aceeași piață reglementată, inclusiv în cazul în care astfel de acțiuni rezultă din conversia ori din schimbul cu alte valori mobiliare sau din exercitarea drepturilor conferite de alte valori mobiliare, cu condiția ca acțiunile nou-admise să reprezinte o proporție limitată din acțiunile din aceeași clasă emise deja pe aceeași piață reglementată, cu excepția cazului în care această admitere să fie combinată cu o ofertă publică aflată în domeniul de aplicare al prezentului regulament. Același principiu ar trebui să se aplice, în general, valorilor mobiliare fungibile cu valori mobiliare deja admise la tranzacționare pe o piață reglementată.

| (17) | Atunci când aplică definiția termenului „ofertă publică de valori mobiliare”, capacitatea unui investitor de a lua o decizie individuală de a achiziționa sau de a subscrie valori mobiliare ar trebui să fie un criteriu decisiv. Prin urmare, în cazul în care valorile mobiliare sunt oferite fără posibilitatea unei alegeri individuale de către beneficiar, inclusiv în ceea ce privește alocările de valori mobiliare în cazul cărora nu există niciun drept de respingere a alocării, o astfel de tranzacție nu ar trebui să se încadreze în definiția „ofertei publice de valori mobiliare” prevăzută de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(17)

Atunci când aplică definiția termenului „ofertă publică de valori mobiliare”, capacitatea unui investitor de a lua o decizie individuală de a achiziționa sau de a subscrie valori mobiliare ar trebui să fie un criteriu decisiv. Prin urmare, în cazul în care valorile mobiliare sunt oferite fără posibilitatea unei alegeri individuale de către beneficiar, inclusiv în ceea ce privește alocările de valori mobiliare în cazul cărora nu există niciun drept de respingere a alocării, o astfel de tranzacție nu ar trebui să se încadreze în definiția „ofertei publice de valori mobiliare” prevăzută de prezentul regulament.

| (18) | Emitenții, ofertanții sau persoanele care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată a unor valori mobiliare pentru care publicarea unui prospect nu este obligatorie
  ar trebui să aibă dreptul să elaboreze în mod voluntar un prospect complet sau un prospect UE de creștere, după caz, în conformitate cu prezentul regulament. Prin urmare, aceștia
  ar trebui să beneficieze de pașaportul unic atunci când decid să se conformeze voluntar dispozițiilor prezentei directive. |
| --- | --- |

(18)

Emitenții, ofertanții sau persoanele care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată a unor valori mobiliare pentru care publicarea unui prospect nu este obligatorie
  ar trebui să aibă dreptul să elaboreze în mod voluntar un prospect complet sau un prospect UE de creștere, după caz, în conformitate cu prezentul regulament. Prin urmare, aceștia
  ar trebui să beneficieze de pașaportul unic atunci când decid să se conformeze voluntar dispozițiilor prezentei directive.

| (19) | Astfel, prezentarea de informații în cadrul unui prospect nu ar trebui să fie impusă în cazul ofertelor destinate exclusiv investitorilor calificați. Dimpotrivă, orice revânzare publică sau tranzacționare publică prin admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată necesită publicarea unui prospect. |
| --- | --- |

(19)

Astfel, prezentarea de informații în cadrul unui prospect nu ar trebui să fie impusă în cazul ofertelor destinate exclusiv investitorilor calificați. Dimpotrivă, orice revânzare publică sau tranzacționare publică prin admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată necesită publicarea unui prospect.

| (20) | Un prospect valabil, elaborat de emitent sau de persoana responsabilă de elaborarea prospectului și pus la dispoziția publicului în momentul plasamentului final al valorilor mobiliare prin intermediari financiari sau în cadrul oricărei revânzări ulterioare de valori mobiliare, furnizează investitorilor suficiente informații pentru ca aceștia să poată lua decizii de investiții în cunoștință de cauză. Prin urmare, intermediarii financiari care plasează sau care revând ulterior valorile mobiliare ar trebui să aibă dreptul de a se baza pe prospectul inițial publicat de emitent sau de persoana responsabilă de elaborarea prospectului, în măsura în care acesta este valabil și completat în mod corespunzător, iar emitentul sau persoana responsabilă de elaborarea prospectului consimte la utilizarea acestuia. Emitentului sau persoanei responsabile de elaborarea prospectului ar trebui să i se permită să își condiționeze consimțământul de anumite condiții. Consimțământul, inclusiv eventualele condiții aferente acestuia, ar trebui să fie dat în cadrul unui acord scris care permite părților relevante să evalueze dacă revânzarea sau plasamentul final al valorilor mobiliare respectă acordul. În cazul în care s-a dat consimțământul de utilizare a prospectului, emitentul sau persoana responsabilă de elaborarea prospectului inițial ar trebui să poarte răspunderea pentru informațiile conținute în acesta și, în cazul unui prospect de bază, pentru furnizarea și depunerea condițiilor finale, și nu ar trebui să se impună niciun alt prospect. Totuși, în cazul în care emitentul sau persoana responsabilă de elaborarea prospectului inițial nu își dă consimțământul pentru utilizarea acestuia, intermediarului financiar ar trebui să i se impună publicarea unui nou prospect. În acest caz, intermediarul financiar ar trebui să poarte răspunderea pentru informațiile din prospect, inclusiv toate informațiile incluse prin trimiteri și, în cazul prospectului de bază, condițiile finale. |
| --- | --- |

(20)

Un prospect valabil, elaborat de emitent sau de persoana responsabilă de elaborarea prospectului și pus la dispoziția publicului în momentul plasamentului final al valorilor mobiliare prin intermediari financiari sau în cadrul oricărei revânzări ulterioare de valori mobiliare, furnizează investitorilor suficiente informații pentru ca aceștia să poată lua decizii de investiții în cunoștință de cauză. Prin urmare, intermediarii financiari care plasează sau care revând ulterior valorile mobiliare ar trebui să aibă dreptul de a se baza pe prospectul inițial publicat de emitent sau de persoana responsabilă de elaborarea prospectului, în măsura în care acesta este valabil și completat în mod corespunzător, iar emitentul sau persoana responsabilă de elaborarea prospectului consimte la utilizarea acestuia. Emitentului sau persoanei responsabile de elaborarea prospectului ar trebui să i se permită să își condiționeze consimțământul de anumite condiții. Consimțământul, inclusiv eventualele condiții aferente acestuia, ar trebui să fie dat în cadrul unui acord scris care permite părților relevante să evalueze dacă revânzarea sau plasamentul final al valorilor mobiliare respectă acordul. În cazul în care s-a dat consimțământul de utilizare a prospectului, emitentul sau persoana responsabilă de elaborarea prospectului inițial ar trebui să poarte răspunderea pentru informațiile conținute în acesta și, în cazul unui prospect de bază, pentru furnizarea și depunerea condițiilor finale, și nu ar trebui să se impună niciun alt prospect. Totuși, în cazul în care emitentul sau persoana responsabilă de elaborarea prospectului inițial nu își dă consimțământul pentru utilizarea acestuia, intermediarului financiar ar trebui să i se impună publicarea unui nou prospect. În acest caz, intermediarul financiar ar trebui să poarte răspunderea pentru informațiile din prospect, inclusiv toate informațiile incluse prin trimiteri și, în cazul prospectului de bază, condițiile finale.

| (21) | Armonizarea conținutului informativ al prospectelor ar trebui să garanteze un grad echivalent de protecție a investitorilor la nivelul Uniunii. Pentru a permite investitorilor să ia o decizie de investiții în cunoștință de cauză
  , un prospect întocmit în temeiul prezentului regulament ar trebui să conțină informațiile relevante și necesare în legătură cu o investiție în valori mobiliare de care ar avea nevoie un investitor în mod rezonabil pentru a evalua în cunoștință de cauză activele și pasivele, situația financiară, profitul și pierderile și perspectivele emitentului și ale eventualilor garanți, precum și
  drepturile aferente valorilor mobiliare
  . Astfel de informații
  ar trebui să fie
  redactate și prezentate
  într-o formă ușor de analizat, concisă și ușor de înțeles
  și să fie adaptate la tipul de prospect elaborat
  în conformitate cu prezentul regulament, inclusiv
  la prospectele
  care respectă
  regimul
  de informare
  simplificată
  pentru operațiunile secundare și
  regimul privind prospectul UE de creștere
  . Un prospect nu ar trebui să conțină informații care nu sunt semnificative sau care nu sunt specifice emitentului și valorilor mobiliare în cauză, întrucât acest lucru ar putea pune în umbră informațiile relevante pentru
  investitori
  și, prin urmare, ar submina protecția investitorilor.
  Prin urmare, informațiile incluse într-un prospect ar trebui să fie adaptate pentru a reflecta natura și circumstanțele emitentului, tipul de valori mobiliare, tipul de investitori vizați de ofertă sau de admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată și cunoștințele probabile ale unor astfel de investitori, precum și informațiile de care dispun investitorii respectivi deoarece au fost publicate în baza altor cerințe juridice sau de reglementare. |
| --- | --- |

(21)

Armonizarea conținutului informativ al prospectelor ar trebui să garanteze un grad echivalent de protecție a investitorilor la nivelul Uniunii. Pentru a permite investitorilor să ia o decizie de investiții în cunoștință de cauză
  , un prospect întocmit în temeiul prezentului regulament ar trebui să conțină informațiile relevante și necesare în legătură cu o investiție în valori mobiliare de care ar avea nevoie un investitor în mod rezonabil pentru a evalua în cunoștință de cauză activele și pasivele, situația financiară, profitul și pierderile și perspectivele emitentului și ale eventualilor garanți, precum și
  drepturile aferente valorilor mobiliare
  . Astfel de informații
  ar trebui să fie
  redactate și prezentate
  într-o formă ușor de analizat, concisă și ușor de înțeles
  și să fie adaptate la tipul de prospect elaborat
  în conformitate cu prezentul regulament, inclusiv
  la prospectele
  care respectă
  regimul
  de informare
  simplificată
  pentru operațiunile secundare și
  regimul privind prospectul UE de creștere
  . Un prospect nu ar trebui să conțină informații care nu sunt semnificative sau care nu sunt specifice emitentului și valorilor mobiliare în cauză, întrucât acest lucru ar putea pune în umbră informațiile relevante pentru
  investitori
  și, prin urmare, ar submina protecția investitorilor.
  Prin urmare, informațiile incluse într-un prospect ar trebui să fie adaptate pentru a reflecta natura și circumstanțele emitentului, tipul de valori mobiliare, tipul de investitori vizați de ofertă sau de admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată și cunoștințele probabile ale unor astfel de investitori, precum și informațiile de care dispun investitorii respectivi deoarece au fost publicate în baza altor cerințe juridice sau de reglementare.

| (22) | Rezumatul prospectului ar trebui să constituie o sursă utilă de informații pentru investitori, în special pentru cei de retail. Acesta ar trebui să reprezinte o parte de sine stătătoare a prospectului și ar trebui să se axeze pe informațiile esențiale de care au nevoie investitorii pentru a putea decide ce oferte și admiteri la tranzacționare de valori mobiliare
  doresc să examineze
  în continuare
  prin analizarea prospectului în ansamblu, cu scopul de a lua o decizie de investiții în cunoștință de cauză. Cele de mai sus înseamnă că informațiile furnizate în rezumat nu sunt reproduse în corpul principal al prospectului decât dacă acest lucru este absolut necesar
  . Aceste informații esențiale ar trebui să indice principalele caracteristici și riscuri aferente emitentului, eventualilor garanți și valorilor mobiliare oferite sau admise la tranzacționare pe o piață reglementată
  , inclusiv identificatorii unici, cum ar fi identificatorul entității juridice (LEI) ai actorilor implicați în ofertă și numărul internațional de identificare a valorilor mobiliare (codul ISIN)
  . Acesta ar trebui să includă, de asemenea, clauzele și condițiile generale ale ofertei. În special, prezentarea factorilor de risc în rezumat ar trebui să cuprindă o selecție limitată a riscurilor specifice pe care emitentul le consideră a fi cele mai
  relevante pentru investitori atunci când aceștia iau o decizie de investiții. Descrierea factorilor de risc în rezumat ar trebui să fie relevantă pentru o anumită ofertă și să fie pregătită doar în beneficiul investitorilor și nu ar trebui să se prezinte declarații generale cu privire la riscul de investiții sau să se limiteze răspunderea emitentului, a ofertantului sau a oricărei persoane care acționează în numele acestora
  . |
| --- | --- |

(22)

Rezumatul prospectului ar trebui să constituie o sursă utilă de informații pentru investitori, în special pentru cei de retail. Acesta ar trebui să reprezinte o parte de sine stătătoare a prospectului și ar trebui să se axeze pe informațiile esențiale de care au nevoie investitorii pentru a putea decide ce oferte și admiteri la tranzacționare de valori mobiliare
  doresc să examineze
  în continuare
  prin analizarea prospectului în ansamblu, cu scopul de a lua o decizie de investiții în cunoștință de cauză. Cele de mai sus înseamnă că informațiile furnizate în rezumat nu sunt reproduse în corpul principal al prospectului decât dacă acest lucru este absolut necesar
  . Aceste informații esențiale ar trebui să indice principalele caracteristici și riscuri aferente emitentului, eventualilor garanți și valorilor mobiliare oferite sau admise la tranzacționare pe o piață reglementată
  , inclusiv identificatorii unici, cum ar fi identificatorul entității juridice (LEI) ai actorilor implicați în ofertă și numărul internațional de identificare a valorilor mobiliare (codul ISIN)
  . Acesta ar trebui să includă, de asemenea, clauzele și condițiile generale ale ofertei. În special, prezentarea factorilor de risc în rezumat ar trebui să cuprindă o selecție limitată a riscurilor specifice pe care emitentul le consideră a fi cele mai
  relevante pentru investitori atunci când aceștia iau o decizie de investiții. Descrierea factorilor de risc în rezumat ar trebui să fie relevantă pentru o anumită ofertă și să fie pregătită doar în beneficiul investitorilor și nu ar trebui să se prezinte declarații generale cu privire la riscul de investiții sau să se limiteze răspunderea emitentului, a ofertantului sau a oricărei persoane care acționează în numele acestora
  .

| (22a) | Rezumatul ar trebui să conțină un avertisment clar, care să sublinieze riscurile, în special pentru investitorii de retail, în cazul valorilor mobiliare emise de băncile care fac obiectul recapitalizării interne în temeiul Directivei 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului (BRRD)
   (6). |
| --- | --- |

(22a)

Rezumatul ar trebui să conțină un avertisment clar, care să sublinieze riscurile, în special pentru investitorii de retail, în cazul valorilor mobiliare emise de băncile care fac obiectul recapitalizării interne în temeiul Directivei 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului (BRRD)
   (6).

| (23) | Rezumatul prospectului ar trebui să fie succint, simplu, clar și ușor de înțeles pentru investitori. Rezumatul ar trebui să fie redactat într-un limbaj simplu, netehnic, care să prezinte informațiile într-un mod ușor accesibil. Acesta nu ar trebui să fie o simplă compilație de extrase din prospect. Este necesar să se stabilească o lungime maximă a rezumatului pentru a se garanta că investitorii nu sunt descurajați să îl citească și pentru a-i încuraja pe emitenți să selecteze informațiile esențiale pentru investitori.
  În cazuri excepționale, autoritatea competentă ar trebui totuși să poată permite emitentului să redacteze un rezumat mai lung, de până la 10 pagini imprimate în format A4, în cazul în care complexitatea activităților emitentului, natura emisiunii sau natura valorilor mobiliare emise impune acest lucru și în cazul în care investitorul ar fi indus în eroare din cauza lipsei informațiilor suplimentare prezentate în rezumat. |
| --- | --- |

(23)

Rezumatul prospectului ar trebui să fie succint, simplu, clar și ușor de înțeles pentru investitori. Rezumatul ar trebui să fie redactat într-un limbaj simplu, netehnic, care să prezinte informațiile într-un mod ușor accesibil. Acesta nu ar trebui să fie o simplă compilație de extrase din prospect. Este necesar să se stabilească o lungime maximă a rezumatului pentru a se garanta că investitorii nu sunt descurajați să îl citească și pentru a-i încuraja pe emitenți să selecteze informațiile esențiale pentru investitori.
  În cazuri excepționale, autoritatea competentă ar trebui totuși să poată permite emitentului să redacteze un rezumat mai lung, de până la 10 pagini imprimate în format A4, în cazul în care complexitatea activităților emitentului, natura emisiunii sau natura valorilor mobiliare emise impune acest lucru și în cazul în care investitorul ar fi indus în eroare din cauza lipsei informațiilor suplimentare prezentate în rezumat.

| (24) | Pentru a se asigura structura uniformă a rezumatului prospectului, ar trebui prevăzute secțiunile generale și subrubricile, inclusiv conținutul cu caracter indicativ pe care emitentul ar trebui să îl completeze cu scurte descrieri narative, incluzând cifre, după caz. Atât timp cât le prezintă în mod echitabil și echilibrat, emitenții ar trebui să aibă libertatea de a selecta informațiile pe care le consideră ca fiind importante și semnificative. |
| --- | --- |

(24)

Pentru a se asigura structura uniformă a rezumatului prospectului, ar trebui prevăzute secțiunile generale și subrubricile, inclusiv conținutul cu caracter indicativ pe care emitentul ar trebui să îl completeze cu scurte descrieri narative, incluzând cifre, după caz. Atât timp cât le prezintă în mod echitabil și echilibrat, emitenții ar trebui să aibă libertatea de a selecta informațiile pe care le consideră ca fiind importante și semnificative.

| (25) | Rezumatul prospectului ar trebui să fie modelat cât mai mult posibil după documentul cu informații esențiale prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 1286/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (7). În cazul în care valorile mobiliare se încadrează în domeniul de aplicare al prezentului regulament și al Regulamentului (UE) nr. 1286/2014, ar trebui să fie permisă reutilizarea totală în rezumat a conținutului documentului cu informații esențiale, în vederea minimizării costurilor de asigurare a conformității și a sarcinii administrative pentru emitenți. Totuși, cerința de a se întocmi un rezumat nu ar trebui să fie eliminată în cazul în care este necesar un document cu informații esențiale, deoarece acesta din urmă nu conține informații esențiale privind emitentul și oferta publică sau admiterea la tranzacționare a valorilor mobiliare în cauză. |
| --- | --- |

(25)

Rezumatul prospectului ar trebui să fie modelat cât mai mult posibil după documentul cu informații esențiale prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 1286/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (7). În cazul în care valorile mobiliare se încadrează în domeniul de aplicare al prezentului regulament și al Regulamentului (UE) nr. 1286/2014, ar trebui să fie permisă reutilizarea totală în rezumat a conținutului documentului cu informații esențiale, în vederea minimizării costurilor de asigurare a conformității și a sarcinii administrative pentru emitenți. Totuși, cerința de a se întocmi un rezumat nu ar trebui să fie eliminată în cazul în care este necesar un document cu informații esențiale, deoarece acesta din urmă nu conține informații esențiale privind emitentul și oferta publică sau admiterea la tranzacționare a valorilor mobiliare în cauză.

| (26) | Nu ar trebui să se atribuie nicio răspundere civilă niciunei persoane numai pe baza rezumatului, inclusiv a unei traduceri a acestuia, cu excepția cazului în care acesta este înșelător, inexact sau contradictoriu în raport cu părțile relevante ale prospectului. Rezumatul ar trebui să conțină o atenționare clară în acest sens. |
| --- | --- |

(26)

Nu ar trebui să se atribuie nicio răspundere civilă niciunei persoane numai pe baza rezumatului, inclusiv a unei traduceri a acestuia, cu excepția cazului în care acesta este înșelător, inexact sau contradictoriu în raport cu părțile relevante ale prospectului. Rezumatul ar trebui să conțină o atenționare clară în acest sens.

| (27) | Emitenților care în mod repetat atrag finanțare pe piețele de capital ar trebui să li se ofere formate specifice pentru documentele de înregistrare și prospecte, precum și proceduri specifice pentru depunerea și aprobarea lor, cu scopul de a le oferi mai multă flexibilitate și de a le permite să profite de oportunitățile pieței. În orice caz, aceste formate și proceduri ar trebui să fie opționale, la alegerea emitenților. |
| --- | --- |

(27)

Emitenților care în mod repetat atrag finanțare pe piețele de capital ar trebui să li se ofere formate specifice pentru documentele de înregistrare și prospecte, precum și proceduri specifice pentru depunerea și aprobarea lor, cu scopul de a le oferi mai multă flexibilitate și de a le permite să profite de oportunitățile pieței. În orice caz, aceste formate și proceduri ar trebui să fie opționale, la alegerea emitenților.

| (28) | Pentru toate valorile mobiliare, altele decât titlurile de capital, inclusiv în cazul în care acestea sunt emise în mod continuu sau repetat ori ca parte a unui program de ofertă, emitenților ar trebui să li se permită să își elaboreze prospectul sub forma unui prospect de bază. Prospectul de bază și condițiile sale finale ar trebui să conțină aceleași informații ca un prospect. |
| --- | --- |

(28)

Pentru toate valorile mobiliare, altele decât titlurile de capital, inclusiv în cazul în care acestea sunt emise în mod continuu sau repetat ori ca parte a unui program de ofertă, emitenților ar trebui să li se permită să își elaboreze prospectul sub forma unui prospect de bază. Prospectul de bază și condițiile sale finale ar trebui să conțină aceleași informații ca un prospect.

| (29) | Ar trebui clarificat faptul că condițiile finale ale unui prospect de bază ar trebui să conțină numai informațiile referitoare la nota privind valorile mobiliare care sunt specifice emisiunii în cauză și care pot fi stabilite numai la data emisiunii respective. De exemplu, astfel de informații pot include numărul internațional de identificare a valorilor mobiliare, prețul de emisiune, data scadenței, cuponul, data de exercitare, prețul de exercitare, prețul de răscumpărare și alte condiții necunoscute la momentul elaborării prospectului de bază. În cazul în care condițiile finale nu sunt incluse în prospectul de bază, nu ar trebui să existe obligația aprobării lor de către autoritatea competentă, ci ar trebui să fie doar depuse la autoritatea în cauză. Alte informații noi, care sunt de natură să afecteze evaluarea emitentului și a valorilor mobiliare, ar trebui să fie cuprinse într-un supliment la prospectul de bază. Nu ar trebui utilizate nici condițiile finale, nici suplimentul, pentru a se include un tip de valori mobiliare care nu sunt deja descrise în prospectul de bază. |
| --- | --- |

(29)

Ar trebui clarificat faptul că condițiile finale ale unui prospect de bază ar trebui să conțină numai informațiile referitoare la nota privind valorile mobiliare care sunt specifice emisiunii în cauză și care pot fi stabilite numai la data emisiunii respective. De exemplu, astfel de informații pot include numărul internațional de identificare a valorilor mobiliare, prețul de emisiune, data scadenței, cuponul, data de exercitare, prețul de exercitare, prețul de răscumpărare și alte condiții necunoscute la momentul elaborării prospectului de bază. În cazul în care condițiile finale nu sunt incluse în prospectul de bază, nu ar trebui să existe obligația aprobării lor de către autoritatea competentă, ci ar trebui să fie doar depuse la autoritatea în cauză. Alte informații noi, care sunt de natură să afecteze evaluarea emitentului și a valorilor mobiliare, ar trebui să fie cuprinse într-un supliment la prospectul de bază. Nu ar trebui utilizate nici condițiile finale, nici suplimentul, pentru a se include un tip de valori mobiliare care nu sunt deja descrise în prospectul de bază.

| (30) | În cazul prospectului de bază, emitentul ar trebui să elaboreze un rezumat doar în legătură cu fiecare dintre emisiunile oferite, pentru a le face mai clare pentru investitori și pentru a reduce sarcinile administrative. Acest rezumat specific emisiunii ar trebui să fie anexat la condițiile finale și ar trebui să fie aprobat de către autoritatea competentă doar în cazul în care condițiile finale sunt incluse în prospectul de bază sau într-un supliment la acesta. |
| --- | --- |

(30)

În cazul prospectului de bază, emitentul ar trebui să elaboreze un rezumat doar în legătură cu fiecare dintre emisiunile oferite, pentru a le face mai clare pentru investitori și pentru a reduce sarcinile administrative. Acest rezumat specific emisiunii ar trebui să fie anexat la condițiile finale și ar trebui să fie aprobat de către autoritatea competentă doar în cazul în care condițiile finale sunt incluse în prospectul de bază sau într-un supliment la acesta.

| (31) | Pentru a spori flexibilitatea și eficacitatea din punctul de vedere al costurilor ale unui prospect de bază, ar trebui să se permită emitentului să elaboreze un prospect de bază sub forma unor documente distincte și să utilizeze un document de înregistrare universal ca parte integrantă a prospectului de bază, în cazul în care este un emitent frecvent. |
| --- | --- |

(31)

Pentru a spori flexibilitatea și eficacitatea din punctul de vedere al costurilor ale unui prospect de bază, ar trebui să se permită emitentului să elaboreze un prospect de bază sub forma unor documente distincte și să utilizeze un document de înregistrare universal ca parte integrantă a prospectului de bază, în cazul în care este un emitent frecvent.

| (32) | Emitenții frecvenți ar trebui să fie încurajați să își elaboreze prospectele sub forma unor documente distincte, deoarece acest lucru poate reduce costul de asigurare a conformității cu prezentul regulament și le poate permite să reacționeze rapid la oportunitățile pieței. Prin urmare, emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe piețe reglementate sau în cadrul sistemelor multilaterale de tranzacționare ar trebui să aibă posibilitatea, dar nu și obligația, de a elabora și a publica, în fiecare exercițiu financiar, un document de înregistrare universal care să conțină informații juridice, comerciale, financiare, contabile și cu privire la structura acționarilor și să furnizeze o descriere a emitentului pentru exercițiul financiar respectiv. Această dispoziție ar trebui să permită emitentului să actualizeze informațiile și să elaboreze un prospect atunci când condițiile de piață devin favorabile unei oferte sau unei admiteri, prin adăugarea unei note privind valorile mobiliare și a unui rezumat. Documentul de înregistrare universal ar trebui să fie polivalent în măsura în care conținutul său ar trebui să fie același, indiferent dacă emitentul îl utilizează ulterior pentru o ofertă sau o admitere la tranzacționare de titluri de capital, de titluri de creanță sau de instrumente financiare derivate. Acesta ar trebui să servească drept sursă de referință privind emitentul, oferind investitorilor și analiștilor informațiile minime necesare pentru a lua o hotărâre în cunoștință de cauză privind activitatea, situația financiară, câștigurile și perspectivele, guvernanța și structura acționarilor societății. |
| --- | --- |

(32)

Emitenții frecvenți ar trebui să fie încurajați să își elaboreze prospectele sub forma unor documente distincte, deoarece acest lucru poate reduce costul de asigurare a conformității cu prezentul regulament și le poate permite să reacționeze rapid la oportunitățile pieței. Prin urmare, emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe piețe reglementate sau în cadrul sistemelor multilaterale de tranzacționare ar trebui să aibă posibilitatea, dar nu și obligația, de a elabora și a publica, în fiecare exercițiu financiar, un document de înregistrare universal care să conțină informații juridice, comerciale, financiare, contabile și cu privire la structura acționarilor și să furnizeze o descriere a emitentului pentru exercițiul financiar respectiv. Această dispoziție ar trebui să permită emitentului să actualizeze informațiile și să elaboreze un prospect atunci când condițiile de piață devin favorabile unei oferte sau unei admiteri, prin adăugarea unei note privind valorile mobiliare și a unui rezumat. Documentul de înregistrare universal ar trebui să fie polivalent în măsura în care conținutul său ar trebui să fie același, indiferent dacă emitentul îl utilizează ulterior pentru o ofertă sau o admitere la tranzacționare de titluri de capital, de titluri de creanță sau de instrumente financiare derivate. Acesta ar trebui să servească drept sursă de referință privind emitentul, oferind investitorilor și analiștilor informațiile minime necesare pentru a lua o hotărâre în cunoștință de cauză privind activitatea, situația financiară, câștigurile și perspectivele, guvernanța și structura acționarilor societății.

| (33) | Un emitent care a depus documente de înregistrare universale care au fost aprobate în
  doi
  ani consecutivi poate fi considerat bine cunoscut de către autoritatea competentă. Prin urmare, ar trebui să se permită ca toate documentele de înregistrare universale ulterioare
  și eventualele modificări aferente
  să fie depuse fără aprobare prealabilă și revizuite ex-post de către autoritatea competentă în cazul în care autoritatea competentă consideră necesar acest lucru
  , dacă modificările respective nu vizează o omisiune, o eroare materială sau o inexactitate materială semnificativă care este de natură să inducă publicul în eroare cu privire la faptele și circumstanțele esențiale pentru evaluarea în cunoștință de cauză a emitentului
  . Fiecare autoritate competentă ar trebui să decidă cu privire la frecvența acestei revizuiri ținând seama, de exemplu, de evaluarea riscurilor emitentului, de calitatea informațiilor prezentate în trecut sau de durata de timp scursă de la data la care a fost revizuit ultima dată documentul de înregistrare universal depus. |
| --- | --- |

(33)

Un emitent care a depus documente de înregistrare universale care au fost aprobate în
  doi
  ani consecutivi poate fi considerat bine cunoscut de către autoritatea competentă. Prin urmare, ar trebui să se permită ca toate documentele de înregistrare universale ulterioare
  și eventualele modificări aferente
  să fie depuse fără aprobare prealabilă și revizuite ex-post de către autoritatea competentă în cazul în care autoritatea competentă consideră necesar acest lucru
  , dacă modificările respective nu vizează o omisiune, o eroare materială sau o inexactitate materială semnificativă care este de natură să inducă publicul în eroare cu privire la faptele și circumstanțele esențiale pentru evaluarea în cunoștință de cauză a emitentului
  . Fiecare autoritate competentă ar trebui să decidă cu privire la frecvența acestei revizuiri ținând seama, de exemplu, de evaluarea riscurilor emitentului, de calitatea informațiilor prezentate în trecut sau de durata de timp scursă de la data la care a fost revizuit ultima dată documentul de înregistrare universal depus.

| (34) | Ar trebui să existe posibilitatea ca, atât timp cât nu a devenit un element constitutiv dintr-un prospect aprobat, documentul de înregistrare universal să fie modificat fie în mod voluntar de către emitent – de exemplu, în cazul unei modificări semnificative în ceea ce privește organizarea sau situația financiară a acestuia – fie la solicitarea autorității competente în contextul unei revizuiri după depunerea documentului, dacă nu sunt îndeplinite standardele în materie de exhaustivitate, inteligibilitate și coerență. Aceste modificări ar trebui să fie publicate conform acelorași proceduri care se aplică documentului de înregistrare universal. În special, în cazul în care autoritatea competentă identifică o omisiune, o eroare materială sau o inexactitate materială semnificativă, emitentul ar trebui să își modifice documentul de înregistrare universal și să facă publică această modificare, fără întârzieri nejustificate. Întrucât nu are loc o ofertă publică sau o admitere de valori mobiliare la tranzacționare, procedura de modificare a unui document de înregistrare universal ar trebui să fie diferită de procedura de completare a unui prospect, care ar trebui să se aplice numai după aprobarea prospectului. |
| --- | --- |

(34)

Ar trebui să existe posibilitatea ca, atât timp cât nu a devenit un element constitutiv dintr-un prospect aprobat, documentul de înregistrare universal să fie modificat fie în mod voluntar de către emitent – de exemplu, în cazul unei modificări semnificative în ceea ce privește organizarea sau situația financiară a acestuia – fie la solicitarea autorității competente în contextul unei revizuiri după depunerea documentului, dacă nu sunt îndeplinite standardele în materie de exhaustivitate, inteligibilitate și coerență. Aceste modificări ar trebui să fie publicate conform acelorași proceduri care se aplică documentului de înregistrare universal. În special, în cazul în care autoritatea competentă identifică o omisiune, o eroare materială sau o inexactitate materială semnificativă, emitentul ar trebui să își modifice documentul de înregistrare universal și să facă publică această modificare, fără întârzieri nejustificate. Întrucât nu are loc o ofertă publică sau o admitere de valori mobiliare la tranzacționare, procedura de modificare a unui document de înregistrare universal ar trebui să fie diferită de procedura de completare a unui prospect, care ar trebui să se aplice numai după aprobarea prospectului.

| (35) | În cazul în care un emitent întocmește un prospect alcătuit din mai multe documente distincte, toate elementele constitutive ale prospectului ar trebui să facă obiectul aprobării, inclusiv, după caz, documentul de înregistrare universal și modificările acestuia, în cazul în care au fost depuse anterior la autoritatea competentă, dar nu sunt aprobate.
  În cazul unui emitent frecvent, pentru modificările aduse documentului de înregistrare universal nu ar trebui să fie nevoie de o aprobare anterioară publicării acestora, ci acestea ar trebui să poată fi revizuite ex post de către autoritatea competentă. |
| --- | --- |

(35)

În cazul în care un emitent întocmește un prospect alcătuit din mai multe documente distincte, toate elementele constitutive ale prospectului ar trebui să facă obiectul aprobării, inclusiv, după caz, documentul de înregistrare universal și modificările acestuia, în cazul în care au fost depuse anterior la autoritatea competentă, dar nu sunt aprobate.
  În cazul unui emitent frecvent, pentru modificările aduse documentului de înregistrare universal nu ar trebui să fie nevoie de o aprobare anterioară publicării acestora, ci acestea ar trebui să poată fi revizuite ex post de către autoritatea competentă.

| (36) | Pentru a se accelera procesul de elaborare a unui prospect și pentru a se facilita accesul la piețele de capital într-un mod eficace din punctul de vedere al costurilor, emitenții frecvenți care elaborează un document de înregistrare universal ar trebui să beneficieze de o procedură de aprobare mai rapidă, deoarece principalul element constitutiv al prospectului fie a fost deja aprobat, fie este deja disponibil pentru a fi revizuit de către autoritatea competentă. Prin urmare, perioada de timp necesară pentru a se obține aprobarea prospectului ar trebui să fie scurtată în cazul în care documentul de înregistrare ia forma unui document de înregistrare universal. |
| --- | --- |

(36)

Pentru a se accelera procesul de elaborare a unui prospect și pentru a se facilita accesul la piețele de capital într-un mod eficace din punctul de vedere al costurilor, emitenții frecvenți care elaborează un document de înregistrare universal ar trebui să beneficieze de o procedură de aprobare mai rapidă, deoarece principalul element constitutiv al prospectului fie a fost deja aprobat, fie este deja disponibil pentru a fi revizuit de către autoritatea competentă. Prin urmare, perioada de timp necesară pentru a se obține aprobarea prospectului ar trebui să fie scurtată în cazul în care documentul de înregistrare ia forma unui document de înregistrare universal.

| (37) | Dacă emitentul respectă procedurile de depunere, de difuzare și de stocare a informațiilor reglementate și termenele prevăzute la articolele 4 și 5 din Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8), acesta ar trebui să fie autorizat să publice rapoartele financiare anuale și semestriale prevăzute de Directiva 2004/109/CE ca părți ale documentului de înregistrare universal, cu excepția cazului în care statul membru de origine al emitentului nu este același, în sensul prezentului regulament și, respectiv, al Directivei 2004/109/CE și cu excepția cazului în care limba documentului de înregistrare universal nu îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 20 din Directiva 2004/109/CE. Acest lucru ar trebui să reducă sarcina administrativă legată de depunerile multiple, fără a afecta informațiile aflate la dispoziția publicului sau controlul acestor rapoarte în temeiul Directivei 2004/109/CE. |
| --- | --- |

(37)

Dacă emitentul respectă procedurile de depunere, de difuzare și de stocare a informațiilor reglementate și termenele prevăzute la articolele 4 și 5 din Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8), acesta ar trebui să fie autorizat să publice rapoartele financiare anuale și semestriale prevăzute de Directiva 2004/109/CE ca părți ale documentului de înregistrare universal, cu excepția cazului în care statul membru de origine al emitentului nu este același, în sensul prezentului regulament și, respectiv, al Directivei 2004/109/CE și cu excepția cazului în care limba documentului de înregistrare universal nu îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 20 din Directiva 2004/109/CE. Acest lucru ar trebui să reducă sarcina administrativă legată de depunerile multiple, fără a afecta informațiile aflate la dispoziția publicului sau controlul acestor rapoarte în temeiul Directivei 2004/109/CE.

| (38) | Ar trebui să se stabilească un termen clar cu privire la valabilitatea unui prospect, astfel încât să se evite deciziile de investiții bazate pe informații care nu mai sunt actuale. Pentru a se îmbunătăți securitatea juridică, perioada de valabilitate a unui prospect ar trebui să înceapă la data aprobării acestuia, dată care poate fi ușor verificată de autoritatea competentă. O ofertă publică de valori mobiliare prezentată în temeiul unui prospect de bază ar trebui să se prelungească după perioada de valabilitate a unui prospect de bază doar în cazul în care un prospect de bază ulterior este aprobat înainte de expirarea acestei valabilități și se referă la oferta menținută. |
| --- | --- |

(38)

Ar trebui să se stabilească un termen clar cu privire la valabilitatea unui prospect, astfel încât să se evite deciziile de investiții bazate pe informații care nu mai sunt actuale. Pentru a se îmbunătăți securitatea juridică, perioada de valabilitate a unui prospect ar trebui să înceapă la data aprobării acestuia, dată care poate fi ușor verificată de autoritatea competentă. O ofertă publică de valori mobiliare prezentată în temeiul unui prospect de bază ar trebui să se prelungească după perioada de valabilitate a unui prospect de bază doar în cazul în care un prospect de bază ulterior este aprobat înainte de expirarea acestei valabilități și se referă la oferta menținută.

| (39) | Prin natura lor, informațiile din prospect referitoare la impozitele pe veniturile din valori mobiliare pot fi exclusiv generice, astfel încât pentru investitor valoarea adăugată a acestora este redusă. Întrucât aceste informații trebuie să acopere nu numai țara în care emitentul are sediul social, ci și țările în care se face oferta ori se solicită admiterea la tranzacționare, în cazul în care prospectul poate fi folosit și în alte țări în baza mecanismului privind pașaportul, producerea informațiilor respective este costisitoare și ar putea împiedica ofertele transfrontaliere. Prin urmare, prospectul ar trebui să conțină numai o atenționare care să indice că legislația fiscală a statului membru din care provine investitorul și cea a statului membru în care este înregistrat emitentul ar putea avea un impact asupra veniturilor obținute din valorile mobiliare. Cu toate acestea, prospectul ar trebui să conțină informații adecvate cu privire la impozitare în cazul în care investiția propusă implică un regim fiscal specific, de exemplu în cazul investițiilor în valori mobiliare care acordă investitorilor un tratament fiscal favorabil. |
| --- | --- |

(39)

Prin natura lor, informațiile din prospect referitoare la impozitele pe veniturile din valori mobiliare pot fi exclusiv generice, astfel încât pentru investitor valoarea adăugată a acestora este redusă. Întrucât aceste informații trebuie să acopere nu numai țara în care emitentul are sediul social, ci și țările în care se face oferta ori se solicită admiterea la tranzacționare, în cazul în care prospectul poate fi folosit și în alte țări în baza mecanismului privind pașaportul, producerea informațiilor respective este costisitoare și ar putea împiedica ofertele transfrontaliere. Prin urmare, prospectul ar trebui să conțină numai o atenționare care să indice că legislația fiscală a statului membru din care provine investitorul și cea a statului membru în care este înregistrat emitentul ar putea avea un impact asupra veniturilor obținute din valorile mobiliare. Cu toate acestea, prospectul ar trebui să conțină informații adecvate cu privire la impozitare în cazul în care investiția propusă implică un regim fiscal specific, de exemplu în cazul investițiilor în valori mobiliare care acordă investitorilor un tratament fiscal favorabil.

| (40) | Odată ce o clasă de valori mobiliare este admisă la tranzacționare pe o piață reglementată, investitorii beneficiază din partea emitentului de o informare continuă, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (9) și cu Directiva 2004/109/CE. Necesitatea unui prospect integral este, prin urmare, mai puțin acută în cazul unor oferte publice ulterioare sau al unor admiteri ulterioare la tranzacționare din partea unui astfel de emitent. Prin urmare, în cazul operațiunilor secundare ar trebui să fie disponibil un prospect
  simplificat
  separat, iar conținutul său ar trebui să fie simplificat în comparație cu regimul normal, ținând seama de informațiile deja prezentate. Cu toate acestea, investitorilor trebuie să li se furnizeze informații consolidate și bine structurate cu privire la elemente cum ar fi condițiile ofertei și contextul acesteia ▌.
  Prin urmare, prospectul simplificat pentru o operațiune secundară ar trebui să includă informațiile restrânse relevante de care ar avea nevoie un investitor în mod rezonabil pentru a înțelege perspectivele emitentului și ale oricărui garant, drepturile aferente valorilor mobiliare și motivele operațiunii, precum și impactul acesteia asupra emitentului, în special o declarație privind capitalul circulant, informații privind capitalizarea și gradul de îndatorare, impactul asupra structurii globale a capitalului și un rezumat concis al informațiilor relevante comunicate conform Regulamentului (UE) nr. 596/2014 de la data ultimei emisiuni. |
| --- | --- |

(40)

Odată ce o clasă de valori mobiliare este admisă la tranzacționare pe o piață reglementată, investitorii beneficiază din partea emitentului de o informare continuă, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (9) și cu Directiva 2004/109/CE. Necesitatea unui prospect integral este, prin urmare, mai puțin acută în cazul unor oferte publice ulterioare sau al unor admiteri ulterioare la tranzacționare din partea unui astfel de emitent. Prin urmare, în cazul operațiunilor secundare ar trebui să fie disponibil un prospect
  simplificat
  separat, iar conținutul său ar trebui să fie simplificat în comparație cu regimul normal, ținând seama de informațiile deja prezentate. Cu toate acestea, investitorilor trebuie să li se furnizeze informații consolidate și bine structurate cu privire la elemente cum ar fi condițiile ofertei și contextul acesteia ▌.
  Prin urmare, prospectul simplificat pentru o operațiune secundară ar trebui să includă informațiile restrânse relevante de care ar avea nevoie un investitor în mod rezonabil pentru a înțelege perspectivele emitentului și ale oricărui garant, drepturile aferente valorilor mobiliare și motivele operațiunii, precum și impactul acesteia asupra emitentului, în special o declarație privind capitalul circulant, informații privind capitalizarea și gradul de îndatorare, impactul asupra structurii globale a capitalului și un rezumat concis al informațiilor relevante comunicate conform Regulamentului (UE) nr. 596/2014 de la data ultimei emisiuni.

| (41) | Regimul de informare
  simplificată
  pentru operațiunile secundare ar trebui să fie extins la
  valorile mobiliare tranzacționate pe
  piețele de creștere pentru IMM-uri, întrucât operatorii lor sunt obligați, în temeiul Directivei 2014/65/UE, să stabilească și să aplice norme de natură să asigure informarea corespunzătoare
  continuă
  de către emitenții ale căror valori mobiliare sunt tranzacționate pe astfel de piețe.
  Acest regim ar trebui să fie aplicabil și MTF-urilor, altele decât piețele de creștere pentru IMM-uri, atunci când pentru MTF-urile respective se aplică cerințe de informare echivalente celor prevăzute pentru piețele de creștere pentru IMM-uri în Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

(41)

Regimul de informare
  simplificată
  pentru operațiunile secundare ar trebui să fie extins la
  valorile mobiliare tranzacționate pe
  piețele de creștere pentru IMM-uri, întrucât operatorii lor sunt obligați, în temeiul Directivei 2014/65/UE, să stabilească și să aplice norme de natură să asigure informarea corespunzătoare
  continuă
  de către emitenții ale căror valori mobiliare sunt tranzacționate pe astfel de piețe.
  Acest regim ar trebui să fie aplicabil și MTF-urilor, altele decât piețele de creștere pentru IMM-uri, atunci când pentru MTF-urile respective se aplică cerințe de informare echivalente celor prevăzute pentru piețele de creștere pentru IMM-uri în Directiva 2014/65/UE.

| (42) | Regimul de informare
  simplificată
  pentru operațiunile secundare ar trebui să fie disponibil pentru utilizare numai după ce a trecut o perioadă minimă de timp de la prima admitere la tranzacționare a unei clase de valori mobiliare ale unui emitent. Un interval de 18 luni ar trebui să asigure că emitentul și-a îndeplinit cel puțin o dată obligația de a publica un raport financiar anual în conformitate cu Directiva 2004/109/CE sau cu normele privind operatorul de piață activ pe o piață de creștere pentru IMM-uri
  sau pe un MTF cu cerințe de informare echivalente
  . |
| --- | --- |

(42)

Regimul de informare
  simplificată
  pentru operațiunile secundare ar trebui să fie disponibil pentru utilizare numai după ce a trecut o perioadă minimă de timp de la prima admitere la tranzacționare a unei clase de valori mobiliare ale unui emitent. Un interval de 18 luni ar trebui să asigure că emitentul și-a îndeplinit cel puțin o dată obligația de a publica un raport financiar anual în conformitate cu Directiva 2004/109/CE sau cu normele privind operatorul de piață activ pe o piață de creștere pentru IMM-uri
  sau pe un MTF cu cerințe de informare echivalente
  .

| (43) | Unul dintre obiectivele fundamentale ale uniunii piețelor de capital este acela de a facilita accesul la finanțare pentru IMM-uri pe piețele de capital din Uniune. Întrucât, de obicei, astfel de întreprinderi au nevoie să atragă valori relativ mai mici comparativ cu alți emitenți, costul elaborării unui prospect
  complet
  poate fi disproporționat de mare, ceea ce ar putea să le descurajeze să lanseze oferte publice de valori mobiliare. În același timp, din cauza dimensiunii lor și a faptului că activitatea lor nu este de lungă durată, IMM-urile ar putea prezenta un risc de investiții
  specific
  comparativ cu cel prezentat de emitenții mai mari și ar trebui ofere informații suficiente pentru ca investitorii să ia decizii în materie de investiții.
  În plus, pentru a încuraja utilizarea finanțării de pe piețele de capital de către IMM-uri, prezentul regulament ar trebui să asigure că se acordă o atenție specială piețelor de creștere pentru IMM-uri. Piețele de creștere pentru IMM-uri reprezintă un instrument promițător care le-ar putea permite întreprinderilor mai mici și aflate în creștere să atragă capital. Cu toate acestea, reușita unor astfel de locuri de tranzacționare depinde și de atractivitatea lor pentru întreprinderile de o anumită mărime. În mod asemănător, emitenții care lansează o ofertă publică de valori mobiliare cu o valoare totală în Uniune de maximum 20 000 000 EUR ar beneficia de un acces mai facil la fondurile de pe piețele de capital pentru a putea crește și a-și atinge potențialul deplin și ar trebui să poată să obțină fonduri la costuri care să nu fie disproporționat de ridicate. Prin urmare, este oportun ca prezentul regulament să instituie un regim specific proporțional privind prospectul UE de creștere, aflat la dispoziția IMM-urilor, a emitenților care fac o ofertă publică de valori mobiliare ce urmează să fie admise la tranzacționare pe o piață de creștere pentru IMM-uri și a emitenților care lansează o ofertă publică de valori mobiliare cu o valoare totală în Uniune de maximum 20 000 000 EUR.
  Prin urmare, ar trebui să se asigure un echilibru adecvat între un acces eficient din punctul de vedere al costurilor la piețele financiare și protecția investitorilor atunci când se structurează conținutul unui prospect
  UE de creștere
  aplicabil IMM-urilor și, în consecință, ar trebui creat un regim de informare specific destinat IMM-urilor, astfel încât să se atingă acest obiectiv.
  După aprobare, prospectele UE de creștere ar trebui să beneficieze de regimul de pașaport în temeiul prezentului regulament și să fie, prin urmare, valabile pentru toate ofertele publice de valori mobiliare din întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(43)

Unul dintre obiectivele fundamentale ale uniunii piețelor de capital este acela de a facilita accesul la finanțare pentru IMM-uri pe piețele de capital din Uniune. Întrucât, de obicei, astfel de întreprinderi au nevoie să atragă valori relativ mai mici comparativ cu alți emitenți, costul elaborării unui prospect
  complet
  poate fi disproporționat de mare, ceea ce ar putea să le descurajeze să lanseze oferte publice de valori mobiliare. În același timp, din cauza dimensiunii lor și a faptului că activitatea lor nu este de lungă durată, IMM-urile ar putea prezenta un risc de investiții
  specific
  comparativ cu cel prezentat de emitenții mai mari și ar trebui ofere informații suficiente pentru ca investitorii să ia decizii în materie de investiții.
  În plus, pentru a încuraja utilizarea finanțării de pe piețele de capital de către IMM-uri, prezentul regulament ar trebui să asigure că se acordă o atenție specială piețelor de creștere pentru IMM-uri. Piețele de creștere pentru IMM-uri reprezintă un instrument promițător care le-ar putea permite întreprinderilor mai mici și aflate în creștere să atragă capital. Cu toate acestea, reușita unor astfel de locuri de tranzacționare depinde și de atractivitatea lor pentru întreprinderile de o anumită mărime. În mod asemănător, emitenții care lansează o ofertă publică de valori mobiliare cu o valoare totală în Uniune de maximum 20 000 000 EUR ar beneficia de un acces mai facil la fondurile de pe piețele de capital pentru a putea crește și a-și atinge potențialul deplin și ar trebui să poată să obțină fonduri la costuri care să nu fie disproporționat de ridicate. Prin urmare, este oportun ca prezentul regulament să instituie un regim specific proporțional privind prospectul UE de creștere, aflat la dispoziția IMM-urilor, a emitenților care fac o ofertă publică de valori mobiliare ce urmează să fie admise la tranzacționare pe o piață de creștere pentru IMM-uri și a emitenților care lansează o ofertă publică de valori mobiliare cu o valoare totală în Uniune de maximum 20 000 000 EUR.
  Prin urmare, ar trebui să se asigure un echilibru adecvat între un acces eficient din punctul de vedere al costurilor la piețele financiare și protecția investitorilor atunci când se structurează conținutul unui prospect
  UE de creștere
  aplicabil IMM-urilor și, în consecință, ar trebui creat un regim de informare specific destinat IMM-urilor, astfel încât să se atingă acest obiectiv.
  După aprobare, prospectele UE de creștere ar trebui să beneficieze de regimul de pașaport în temeiul prezentului regulament și să fie, prin urmare, valabile pentru toate ofertele publice de valori mobiliare din întreaga Uniune.

| (44) | Informațiile
  restrânse
  care trebuie prezentate
  în prospectele UE de creștere
  ar trebui să fie calibrate în așa fel încât să se concentreze pe informații semnificative și relevante
  atunci când se realizează o investiție în valorile mobiliare emise
  și ar trebui
  să asigure proporționalitatea
  între dimensiunea societății și nevoile sale de atragere de fonduri, pe de o parte, și costurile de elaborare a unui prospect, pe de altă parte. Pentru a se garanta faptul că
  astfel de societăți
  pot elabora prospecte fără a suporta costuri care nu sunt proporționale cu dimensiunea lor și, prin urmare, cu dimensiunea atragerii de fonduri, regimul
  privind prospectul UE de creștere
  ar trebui să fie mai flexibil decât
  regimul
  aplicabil societăților pe piețe reglementate, în măsura în care este compatibil cu asigurarea faptului că sunt prezentate informațiile esențiale de care au nevoie investitorii. |
| --- | --- |

(44)

Informațiile
  restrânse
  care trebuie prezentate
  în prospectele UE de creștere
  ar trebui să fie calibrate în așa fel încât să se concentreze pe informații semnificative și relevante
  atunci când se realizează o investiție în valorile mobiliare emise
  și ar trebui
  să asigure proporționalitatea
  între dimensiunea societății și nevoile sale de atragere de fonduri, pe de o parte, și costurile de elaborare a unui prospect, pe de altă parte. Pentru a se garanta faptul că
  astfel de societăți
  pot elabora prospecte fără a suporta costuri care nu sunt proporționale cu dimensiunea lor și, prin urmare, cu dimensiunea atragerii de fonduri, regimul
  privind prospectul UE de creștere
  ar trebui să fie mai flexibil decât
  regimul
  aplicabil societăților pe piețe reglementate, în măsura în care este compatibil cu asigurarea faptului că sunt prezentate informațiile esențiale de care au nevoie investitorii.

| (45) | Regimul de informare
  proporțional pentru prospectul UE de creștere nu
  ar trebui să fie disponibil
  atunci când valorile mobiliare urmează să fie admise la tranzacționare pe o piață reglementată,
  deoarece investitorii de pe piețele reglementate ar trebui să se simtă încrezători că emitenții în ale căror valori mobiliare investesc sunt supuși unui set unic de norme privind informarea. Prin urmare, pe piețele reglementate nu ar trebui să existe un standard dublu în materie de informare
  pentru admiterea valorilor mobiliare
  , în funcție de dimensiunea emitentului. |
| --- | --- |

(45)

Regimul de informare
  proporțional pentru prospectul UE de creștere nu
  ar trebui să fie disponibil
  atunci când valorile mobiliare urmează să fie admise la tranzacționare pe o piață reglementată,
  deoarece investitorii de pe piețele reglementate ar trebui să se simtă încrezători că emitenții în ale căror valori mobiliare investesc sunt supuși unui set unic de norme privind informarea. Prin urmare, pe piețele reglementate nu ar trebui să existe un standard dublu în materie de informare
  pentru admiterea valorilor mobiliare
  , în funcție de dimensiunea emitentului.

| (46) | Un prospect UE de creștere ar trebui să fie un document standardizat, ușor de completat de emitenți, care să cuprindă informații esențiale cu privire la emitent, la valorile mobiliare și la ofertă. Comisia ar trebui să elaboreze acte delegate care să precizeze conținutul restrâns și formatul prospectului UE de creștere standardizat. Atunci când stabilește detaliile regimului de informare proporțională pentru prospectele UE de creștere, Comisia ar trebui să țină seama de faptul că, față de prospectul complet, prospectul UE de creștere trebuie simplificat cu adevărat, într-o măsură semnificativă, din punctul de vedere al sarcinii administrative și al costurilor de emitere, că trebuie facilitat accesul la piețele de capital pentru IMM-uri, asigurând, totodată, încrederea investitorilor în investițiile în aceste societăți, că trebuie reduse la minimum costurile și sarcinile suportate de IMM-uri, că trebuie prezentate anumite tipuri de informații de importanță deosebită pentru IMM-uri, dimensiunea emitentului și durata activității sale, diferitele tipuri și caracteristici ale ofertelor, precum și diferitele tipuri de informații de care au nevoie investitorii cu privire la diferitele tipuri de valori mobiliare. |
| --- | --- |

(46)

Un prospect UE de creștere ar trebui să fie un document standardizat, ușor de completat de emitenți, care să cuprindă informații esențiale cu privire la emitent, la valorile mobiliare și la ofertă. Comisia ar trebui să elaboreze acte delegate care să precizeze conținutul restrâns și formatul prospectului UE de creștere standardizat. Atunci când stabilește detaliile regimului de informare proporțională pentru prospectele UE de creștere, Comisia ar trebui să țină seama de faptul că, față de prospectul complet, prospectul UE de creștere trebuie simplificat cu adevărat, într-o măsură semnificativă, din punctul de vedere al sarcinii administrative și al costurilor de emitere, că trebuie facilitat accesul la piețele de capital pentru IMM-uri, asigurând, totodată, încrederea investitorilor în investițiile în aceste societăți, că trebuie reduse la minimum costurile și sarcinile suportate de IMM-uri, că trebuie prezentate anumite tipuri de informații de importanță deosebită pentru IMM-uri, dimensiunea emitentului și durata activității sale, diferitele tipuri și caracteristici ale ofertelor, precum și diferitele tipuri de informații de care au nevoie investitorii cu privire la diferitele tipuri de valori mobiliare.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (48) | Scopul principal urmărit prin includerea factorilor de risc în prospect este de a garanta că investitorii evaluează aceste riscuri în mod documentat și, astfel, iau decizii de investiții în deplină cunoștință de cauză. Prin urmare, factorii de risc ar trebui să fie limitați la riscurile care sunt semnificative și specifice emitentului și valorilor sale mobiliare și care sunt coroborate de conținutul prospectului. Un prospect ar trebui să nu conțină factori de risc care sunt generici și sunt folosiți numai ca denegări de responsabilitate, deoarece aceștia ar putea oculta factori de risc mai specifici pe care investitorii ar trebui să îi cunoască, ceea ce ar duce la situația în care prospectul nu ar prezenta informații într-o formă ușor de analizat, concisă și inteligibilă.
  ESMA ar trebui să elaboreze orientări cu privire la evaluarea specificității și semnificației factorilor de risc pentru a ajuta autoritățile competente în evaluarea factorilor de risc, într-o manieră care să încurajeze comunicarea adecvată și concentrată a factorilor de risc de către emitenți. |
| --- | --- |

(48)

Scopul principal urmărit prin includerea factorilor de risc în prospect este de a garanta că investitorii evaluează aceste riscuri în mod documentat și, astfel, iau decizii de investiții în deplină cunoștință de cauză. Prin urmare, factorii de risc ar trebui să fie limitați la riscurile care sunt semnificative și specifice emitentului și valorilor sale mobiliare și care sunt coroborate de conținutul prospectului. Un prospect ar trebui să nu conțină factori de risc care sunt generici și sunt folosiți numai ca denegări de responsabilitate, deoarece aceștia ar putea oculta factori de risc mai specifici pe care investitorii ar trebui să îi cunoască, ceea ce ar duce la situația în care prospectul nu ar prezenta informații într-o formă ușor de analizat, concisă și inteligibilă.
  ESMA ar trebui să elaboreze orientări cu privire la evaluarea specificității și semnificației factorilor de risc pentru a ajuta autoritățile competente în evaluarea factorilor de risc, într-o manieră care să încurajeze comunicarea adecvată și concentrată a factorilor de risc de către emitenți.

| (49) | În anumite circumstanțe ar trebui să se permită, prin derogare acordată de autoritatea competentă, omiterea într-un prospect a informațiilor sensibile, în scopul de a se evita situațiile care pot dăuna intereselor emitenților. |
| --- | --- |

(49)

În anumite circumstanțe ar trebui să se permită, prin derogare acordată de autoritatea competentă, omiterea într-un prospect a informațiilor sensibile, în scopul de a se evita situațiile care pot dăuna intereselor emitenților.

| (50) | Statele membre publică numeroase informații cu privire la situația lor financiară care, în general, sunt accesibile publicului. Astfel, în cazul în care un stat membru garantează o ofertă de valori mobiliare, nu este necesar ca astfel de informații să fie furnizate în prospect. |
| --- | --- |

(50)

Statele membre publică numeroase informații cu privire la situația lor financiară care, în general, sunt accesibile publicului. Astfel, în cazul în care un stat membru garantează o ofertă de valori mobiliare, nu este necesar ca astfel de informații să fie furnizate în prospect.

| (51) | Permisiunea ca emitenții să includă, prin trimiteri, documente care conțin informații care trebuie prezentate în prospect
  sau într-un prospect de bază
   – cu condiția ca documentele incluse prin trimiteri să fi fost publicate anterior în format electronic – ar trebui să faciliteze procedura de elaborare a prospectului și să diminueze costurile suportate de emitenți, fără ca protecția investitorilor să fie afectată. Totuși, acest obiectiv de simplificare și de reducere a costurilor de elaborare a prospectului nu ar trebui să fie realizat în detrimentul altor interese pe care prospectul este menit să le protejeze, inclusiv accesibilitatea informațiilor. Limba utilizată pentru informațiile incluse prin trimiteri ar trebui să fie cea prevăzută de regimul lingvistic aplicabil prospectelor. Informațiile incluse prin trimiteri pot face referire la date istorice. Totuși, în cazul în care aceste informații nu mai sunt relevante din cauza unei schimbări semnificative a situației, acest lucru ar trebui precizat cu claritate în prospect și ar trebui să se furnizeze și informațiile actualizate.
  De asemenea, emitenții frecvenți ar trebui să fie liberi să aleagă să includă orice modificări aduse documentului de înregistrare universal printr-o trimitere dinamică în prospect. O astfel de referință dinamică ar asigura faptul că cititorul este întotdeauna trimis la cea mai recentă versiune a documentului de înregistrare universal, fără a fi nevoie de un supliment. Utilizarea unei trimiteri dinamice în locul unui supliment nu ar trebui să afecteze dreptul de retragere al investitorului. |
| --- | --- |

(51)

Permisiunea ca emitenții să includă, prin trimiteri, documente care conțin informații care trebuie prezentate în prospect
  sau într-un prospect de bază
   – cu condiția ca documentele incluse prin trimiteri să fi fost publicate anterior în format electronic – ar trebui să faciliteze procedura de elaborare a prospectului și să diminueze costurile suportate de emitenți, fără ca protecția investitorilor să fie afectată. Totuși, acest obiectiv de simplificare și de reducere a costurilor de elaborare a prospectului nu ar trebui să fie realizat în detrimentul altor interese pe care prospectul este menit să le protejeze, inclusiv accesibilitatea informațiilor. Limba utilizată pentru informațiile incluse prin trimiteri ar trebui să fie cea prevăzută de regimul lingvistic aplicabil prospectelor. Informațiile incluse prin trimiteri pot face referire la date istorice. Totuși, în cazul în care aceste informații nu mai sunt relevante din cauza unei schimbări semnificative a situației, acest lucru ar trebui precizat cu claritate în prospect și ar trebui să se furnizeze și informațiile actualizate.
  De asemenea, emitenții frecvenți ar trebui să fie liberi să aleagă să includă orice modificări aduse documentului de înregistrare universal printr-o trimitere dinamică în prospect. O astfel de referință dinamică ar asigura faptul că cititorul este întotdeauna trimis la cea mai recentă versiune a documentului de înregistrare universal, fără a fi nevoie de un supliment. Utilizarea unei trimiteri dinamice în locul unui supliment nu ar trebui să afecteze dreptul de retragere al investitorului.

| (52) | Orice informații reglementate ▌ar trebui să fie eligibile pentru a fi incluse prin trimiteri în prospect. Emitenților ale căror valori mobiliare sunt tranzacționate în cadrul unui sistem multilateral de tranzacționare și emitenților care sunt scutiți de publicarea rapoartelor financiare anuale și semestriale în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2004/109/CE ar trebui, de asemenea, să li se permită să includă într-un prospect, prin trimiteri, toate sau o parte din informațiile lor financiare anuale și provizorii, rapoartele lor de audit, situațiile lor financiare, rapoartele lor de gestiune sau declarațiile lor privind guvernanța corporativă, sub rezerva publicării lor electronice. |
| --- | --- |

(52)

Orice informații reglementate ▌ar trebui să fie eligibile pentru a fi incluse prin trimiteri în prospect. Emitenților ale căror valori mobiliare sunt tranzacționate în cadrul unui sistem multilateral de tranzacționare și emitenților care sunt scutiți de publicarea rapoartelor financiare anuale și semestriale în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2004/109/CE ar trebui, de asemenea, să li se permită să includă într-un prospect, prin trimiteri, toate sau o parte din informațiile lor financiare anuale și provizorii, rapoartele lor de audit, situațiile lor financiare, rapoartele lor de gestiune sau declarațiile lor privind guvernanța corporativă, sub rezerva publicării lor electronice.

| (53) | Nu toți emitenții au acces la informații adecvate și la orientări cu privire la procedura de verificare și de aprobare, precum și cu privire la pașii care trebuie urmați pentru a obține aprobarea unui prospect, întrucât în statele membre există abordări diferite la nivelul autorităților competente. Prezentul regulament ar trebui să elimine aceste diferențe prin armonizarea normelor aplicabile procedurii de verificare și de aprobare
  și optimizarea procesului de aprobare de către autoritățile naționale competente
  , astfel încât să se asigure că toate autoritățile competente adoptă o abordare convergentă atunci când verifică dacă informațiile cuprinse într-un prospect sunt complete, coerente și inteligibile. Pe site-urile web ale autorităților competente ar trebui făcute publice orientări privind modul de a solicita aprobarea unui prospect. ESMA ar trebui să joace un rol esențial în promovarea convergenței activităților de supraveghere în acest domeniu prin utilizarea competențelor sale în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (10). În special, ESMA ar trebui să efectueze evaluări inter pares care să acopere activitățile desfășurate de autoritățile competente în temeiul prezentului regulament într-un interval adecvat înainte de revizuirea prezentului regulament și în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.
  ESMA ar trebui să dezvolte un sistem central de gestionare a fluxului de lucru, care cuprinde procesul de aprobare a prospectului de la inițiere până la aprobare, permițând autorităților competente, ESMA și emitenților să gestioneze și să monitorizeze online solicitările de aprobare. Un astfel de sistem ar pune la dispoziție informații și funcții-cheie ca modalitate pentru ESMA și autoritățile competente de a crea o convergență a proceselor și procedurilor de aprobare a prospectelor în întreaga Uniune și de a asigura faptul că, în viitor, prospectele sunt aprobate în același mod la nivelul întregii Uniuni. |
| --- | --- |

(53)

Nu toți emitenții au acces la informații adecvate și la orientări cu privire la procedura de verificare și de aprobare, precum și cu privire la pașii care trebuie urmați pentru a obține aprobarea unui prospect, întrucât în statele membre există abordări diferite la nivelul autorităților competente. Prezentul regulament ar trebui să elimine aceste diferențe prin armonizarea normelor aplicabile procedurii de verificare și de aprobare
  și optimizarea procesului de aprobare de către autoritățile naționale competente
  , astfel încât să se asigure că toate autoritățile competente adoptă o abordare convergentă atunci când verifică dacă informațiile cuprinse într-un prospect sunt complete, coerente și inteligibile. Pe site-urile web ale autorităților competente ar trebui făcute publice orientări privind modul de a solicita aprobarea unui prospect. ESMA ar trebui să joace un rol esențial în promovarea convergenței activităților de supraveghere în acest domeniu prin utilizarea competențelor sale în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (10). În special, ESMA ar trebui să efectueze evaluări inter pares care să acopere activitățile desfășurate de autoritățile competente în temeiul prezentului regulament într-un interval adecvat înainte de revizuirea prezentului regulament și în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.
  ESMA ar trebui să dezvolte un sistem central de gestionare a fluxului de lucru, care cuprinde procesul de aprobare a prospectului de la inițiere până la aprobare, permițând autorităților competente, ESMA și emitenților să gestioneze și să monitorizeze online solicitările de aprobare. Un astfel de sistem ar pune la dispoziție informații și funcții-cheie ca modalitate pentru ESMA și autoritățile competente de a crea o convergență a proceselor și procedurilor de aprobare a prospectelor în întreaga Uniune și de a asigura faptul că, în viitor, prospectele sunt aprobate în același mod la nivelul întregii Uniuni.

| (53a) | ESMA, împreună cu autoritățile naționale competente, ar trebui să realizeze o evaluare a proiectării, finanțării și funcționării unui sistem central de gestionare a fluxului de lucru în contextul uniunii piețelor de capital. |
| --- | --- |

(53a)

ESMA, împreună cu autoritățile naționale competente, ar trebui să realizeze o evaluare a proiectării, finanțării și funcționării unui sistem central de gestionare a fluxului de lucru în contextul uniunii piețelor de capital.

| (54) | Pentru a facilita accesul pe piețele statelor membre, este important să se facă publice taxele percepute de autoritățile competente pentru aprobarea și depunerea prospectelor și a documentelor conexe
  , precum și ca taxele respective să fie rezonabile
  .
  Taxele impuse emitenților stabiliți într-o țară terță ar trebui să reflecte sarcina pe care o reprezintă o astfel de emisiune. |
| --- | --- |

(54)

Pentru a facilita accesul pe piețele statelor membre, este important să se facă publice taxele percepute de autoritățile competente pentru aprobarea și depunerea prospectelor și a documentelor conexe
  , precum și ca taxele respective să fie rezonabile
  .
  Taxele impuse emitenților stabiliți într-o țară terță ar trebui să reflecte sarcina pe care o reprezintă o astfel de emisiune.

| (55) | Având în vedere că internetul facilitează accesul la informații și pentru a se asigura un acces mai ușor pentru investitori, prospectul aprobat ar trebui să fie publicat întotdeauna în format electronic. Prospectul ar trebui să fie publicat într-o secțiune specială pe site-ul web al emitentului, al ofertantului sau al persoanei care solicită admiterea sau, după caz, pe site-ul web al intermediarilor financiari care plasează sau vând valorile mobiliare, inclusiv al agenților de plată, sau pe site-ul web al pieței reglementate pe care se solicită admiterea la tranzacționare sau al operatorului sistemului multilateral de tranzacționare și ar trebui să fie transmis de autoritatea competentă către ESMA, împreună cu datele relevante care permit clasificarea acestuia. ESMA ar trebui să ofere un mecanism de stocare centralizată a prospectelor care să permită accesul gratuit și instrumente adecvate de căutare pentru public.
  Pentru a asigura că investitorii au acces la date fiabile, care pot fi utilizate și analizate în timp util și într-un mod eficient, informațiile esențiale cuprinse în prospecte, cum ar fi ISIN, care identifică valorile mobiliare, și LEI, care identifică emitenții, ofertanții și garanții, ar trebui să poată fi citite automat inclusiv atunci când se utilizează metadate.
  Prospectele ar trebui să rămână la dispoziția publicului pentru cel puțin 10 ani de la data publicării lor, pentru a se asigura că perioada de disponibilitate pentru public este aliniată cu cea a rapoartelor financiare anuale și semestriale prevăzută de Directiva 2004/109/CE. Cu toate acestea, prospectul ar trebui furnizat întotdeauna investitorilor pe suport
  durabil și
  în mod gratuit, la cerere. |
| --- | --- |

(55)

Având în vedere că internetul facilitează accesul la informații și pentru a se asigura un acces mai ușor pentru investitori, prospectul aprobat ar trebui să fie publicat întotdeauna în format electronic. Prospectul ar trebui să fie publicat într-o secțiune specială pe site-ul web al emitentului, al ofertantului sau al persoanei care solicită admiterea sau, după caz, pe site-ul web al intermediarilor financiari care plasează sau vând valorile mobiliare, inclusiv al agenților de plată, sau pe site-ul web al pieței reglementate pe care se solicită admiterea la tranzacționare sau al operatorului sistemului multilateral de tranzacționare și ar trebui să fie transmis de autoritatea competentă către ESMA, împreună cu datele relevante care permit clasificarea acestuia. ESMA ar trebui să ofere un mecanism de stocare centralizată a prospectelor care să permită accesul gratuit și instrumente adecvate de căutare pentru public.
  Pentru a asigura că investitorii au acces la date fiabile, care pot fi utilizate și analizate în timp util și într-un mod eficient, informațiile esențiale cuprinse în prospecte, cum ar fi ISIN, care identifică valorile mobiliare, și LEI, care identifică emitenții, ofertanții și garanții, ar trebui să poată fi citite automat inclusiv atunci când se utilizează metadate.
  Prospectele ar trebui să rămână la dispoziția publicului pentru cel puțin 10 ani de la data publicării lor, pentru a se asigura că perioada de disponibilitate pentru public este aliniată cu cea a rapoartelor financiare anuale și semestriale prevăzută de Directiva 2004/109/CE. Cu toate acestea, prospectul ar trebui furnizat întotdeauna investitorilor pe suport
  durabil și
  în mod gratuit, la cerere.

| (56) | De asemenea, este necesar să se armonizeze comunicările cu caracter publicitar pentru a se evita subminarea încrederii publicului și pentru a nu se aduce atingere bunei funcționări a piețelor financiare. Corectitudinea și acuratețea comunicărilor cu caracter publicitar, precum și coerența acestora cu conținutul prospectului sunt de cea mai mare importanță pentru protecția investitorilor, inclusiv a investitorilor de retail
  . Fără a aduce atingere regimului de pașaport instituit în temeiul prezentului regulament,
  supravegherea acestor comunicări cu caracter publicitar face parte integrantă din rolul autorităților competente.
  Autoritatea competentă din statul membru în care sunt difuzate comunicările cu caracter publicitar ar trebui să aibă competența de verificare a conformității cu principiile prevăzute în prezentul regulament în ceea ce privește activitățile publicitare privind oferta publică sau admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată de valori mobiliare. Atunci când este necesar, statul membru de origine ar trebui să sprijine autoritatea competentă din statul membru în care sunt diseminate comunicările cu caracter publicitar în procesul de evaluare a conformității acestora cu informațiile din prospect. Fără a aduce atingere atribuțiilor prevăzute la articolul 30 alineatul (1), evaluarea comunicărilor cu caracter publicitar de către o autoritate competentă nu ar trebui să constituie o condiție prealabilă pentru derularea ofertei publice sau admiterea la tranzacționare în orice stat membru gazdă. |
| --- | --- |

(56)

De asemenea, este necesar să se armonizeze comunicările cu caracter publicitar pentru a se evita subminarea încrederii publicului și pentru a nu se aduce atingere bunei funcționări a piețelor financiare. Corectitudinea și acuratețea comunicărilor cu caracter publicitar, precum și coerența acestora cu conținutul prospectului sunt de cea mai mare importanță pentru protecția investitorilor, inclusiv a investitorilor de retail
  . Fără a aduce atingere regimului de pașaport instituit în temeiul prezentului regulament,
  supravegherea acestor comunicări cu caracter publicitar face parte integrantă din rolul autorităților competente.
  Autoritatea competentă din statul membru în care sunt difuzate comunicările cu caracter publicitar ar trebui să aibă competența de verificare a conformității cu principiile prevăzute în prezentul regulament în ceea ce privește activitățile publicitare privind oferta publică sau admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată de valori mobiliare. Atunci când este necesar, statul membru de origine ar trebui să sprijine autoritatea competentă din statul membru în care sunt diseminate comunicările cu caracter publicitar în procesul de evaluare a conformității acestora cu informațiile din prospect. Fără a aduce atingere atribuțiilor prevăzute la articolul 30 alineatul (1), evaluarea comunicărilor cu caracter publicitar de către o autoritate competentă nu ar trebui să constituie o condiție prealabilă pentru derularea ofertei publice sau admiterea la tranzacționare în orice stat membru gazdă.

| (57) | Orice factor nou, eroare materială sau inexactitate semnificativă care poate influența evaluarea investițiilor și care survine după publicarea prospectului, însă înainte de închiderea ofertei sau de începerea tranzacționării pe o piață reglementată, ar trebui să fie corect evaluată de către investitori și necesită, prin urmare, aprobarea și difuzarea unui supliment la prospect, fără întârzieri nejustificate. |
| --- | --- |

(57)

Orice factor nou, eroare materială sau inexactitate semnificativă care poate influența evaluarea investițiilor și care survine după publicarea prospectului, însă înainte de închiderea ofertei sau de începerea tranzacționării pe o piață reglementată, ar trebui să fie corect evaluată de către investitori și necesită, prin urmare, aprobarea și difuzarea unui supliment la prospect, fără întârzieri nejustificate.

| (58) | Pentru a se îmbunătăți securitatea juridică, ar trebui să se clarifice termenele în care emitentul trebuie să publice un supliment la prospect și în care investitorii au dreptul să își retragă acceptarea ofertei în urma publicării unui supliment. Pe de o parte, obligația de a elabora un supliment la prospect ar trebui să se aplice până la închiderea definitivă a perioadei de valabilitate a ofertei sau până la momentul în care începe tranzacționarea acestor valori mobiliare pe o piață reglementată, oricare dintre aceste evenimente are loc ultimul. Pe de altă parte, dreptul de a-și retrage acceptul ar trebui să se aplice numai dacă prospectul se referă la o ofertă publică de valori mobiliare, iar noul factor, noua eroare sau inexactitate a apărut înaintea închiderii definitive a ofertei publice și a furnizării valorilor mobiliare. Prin urmare, dreptul de retragere ar trebui să fie legat de momentul apariției noului factor, al noii erori sau inexactități care dă naștere unui supliment, și ar trebui să implice faptul că acest eveniment declanșator a avut loc în timp ce oferta era deschisă și înainte de furnizarea valorilor mobiliare. Pentru a se îmbunătăți securitatea juridică, suplimentul la prospect ar trebui să precizeze data la care încetează dreptul de retragere. Intermediarii financiari ar trebui să faciliteze procedurile atunci când investitorii își exercită dreptul de a-și retrage acceptul. |
| --- | --- |

(58)

Pentru a se îmbunătăți securitatea juridică, ar trebui să se clarifice termenele în care emitentul trebuie să publice un supliment la prospect și în care investitorii au dreptul să își retragă acceptarea ofertei în urma publicării unui supliment. Pe de o parte, obligația de a elabora un supliment la prospect ar trebui să se aplice până la închiderea definitivă a perioadei de valabilitate a ofertei sau până la momentul în care începe tranzacționarea acestor valori mobiliare pe o piață reglementată, oricare dintre aceste evenimente are loc ultimul. Pe de altă parte, dreptul de a-și retrage acceptul ar trebui să se aplice numai dacă prospectul se referă la o ofertă publică de valori mobiliare, iar noul factor, noua eroare sau inexactitate a apărut înaintea închiderii definitive a ofertei publice și a furnizării valorilor mobiliare. Prin urmare, dreptul de retragere ar trebui să fie legat de momentul apariției noului factor, al noii erori sau inexactități care dă naștere unui supliment, și ar trebui să implice faptul că acest eveniment declanșator a avut loc în timp ce oferta era deschisă și înainte de furnizarea valorilor mobiliare. Pentru a se îmbunătăți securitatea juridică, suplimentul la prospect ar trebui să precizeze data la care încetează dreptul de retragere. Intermediarii financiari ar trebui să faciliteze procedurile atunci când investitorii își exercită dreptul de a-și retrage acceptul.

| (59) | Obligativitatea, pentru emitenți, de a traduce prospectul complet în toate limbile oficiale relevante descurajează ofertele transfrontaliere și tranzacționările multiple. Pentru facilitarea ofertelor transfrontaliere, atunci când prospectul este elaborat într-o limbă uzuală în domeniul finanțelor internaționale, doar rezumatul ar trebui să fie tradus în limba oficială (limbile oficiale) a (ale) statului membru (statelor membre) gazdă sau de origine
  sau într-una dintre limbile oficiale utilizate în acea parte a statului membru în care este distribuit produsul de investiții
  . |
| --- | --- |

(59)

Obligativitatea, pentru emitenți, de a traduce prospectul complet în toate limbile oficiale relevante descurajează ofertele transfrontaliere și tranzacționările multiple. Pentru facilitarea ofertelor transfrontaliere, atunci când prospectul este elaborat într-o limbă uzuală în domeniul finanțelor internaționale, doar rezumatul ar trebui să fie tradus în limba oficială (limbile oficiale) a (ale) statului membru (statelor membre) gazdă sau de origine
  sau într-una dintre limbile oficiale utilizate în acea parte a statului membru în care este distribuit produsul de investiții
  .

| (60) | ESMA și
  autoritatea competentă dintr-un stat membru gazdă ar trebui împuternicită să primească, din partea autorității competente din statul membru de origine, un certificat care să ateste că prospectul
  , ori documentul de înregistrare universal individual în cazurile în care doar un astfel de document a fost aprobat,
  a fost elaborat în conformitate cu prezentul regulament. Autoritatea competentă din statul membru de origine ar trebui să notifice și emitentului sau persoanei responsabile de elaborarea prospectului
  sau a documentului de înregistrare universal, după caz,
  certificatul de aprobare a prospectului adresat autorității competente din statul membru gazdă, pentru a asigura emitentul sau persoana responsabilă de elaborarea prospectului
  sau a documentului de înregistrare universal, după caz,
  dacă și când a avut loc în mod efectiv o notificare. |
| --- | --- |

(60)

ESMA și
  autoritatea competentă dintr-un stat membru gazdă ar trebui împuternicită să primească, din partea autorității competente din statul membru de origine, un certificat care să ateste că prospectul
  , ori documentul de înregistrare universal individual în cazurile în care doar un astfel de document a fost aprobat,
  a fost elaborat în conformitate cu prezentul regulament. Autoritatea competentă din statul membru de origine ar trebui să notifice și emitentului sau persoanei responsabile de elaborarea prospectului
  sau a documentului de înregistrare universal, după caz,
  certificatul de aprobare a prospectului adresat autorității competente din statul membru gazdă, pentru a asigura emitentul sau persoana responsabilă de elaborarea prospectului
  sau a documentului de înregistrare universal, după caz,
  dacă și când a avut loc în mod efectiv o notificare.

| (61) | Pentru a se asigura că obiectivele prezentului regulament vor fi atinse în totalitate, este necesar, de asemenea, să se includă în domeniul său de aplicare valorile mobiliare emise de către emitenții care intră sub incidența legislațiilor țărilor terțe. ▌Pentru a se asigura schimburile de informații și cooperarea cu autoritățile din țări terțe în vederea aplicării eficace a prezentului regulament, autoritățile competente ar trebui să încheie acorduri de cooperare cu autoritățile similare din țările terțe. Orice transfer de date cu caracter personal efectuat în temeiul acestor acorduri ar trebui să respecte Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului și Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului. |
| --- | --- |

(61)

Pentru a se asigura că obiectivele prezentului regulament vor fi atinse în totalitate, este necesar, de asemenea, să se includă în domeniul său de aplicare valorile mobiliare emise de către emitenții care intră sub incidența legislațiilor țărilor terțe. ▌Pentru a se asigura schimburile de informații și cooperarea cu autoritățile din țări terțe în vederea aplicării eficace a prezentului regulament, autoritățile competente ar trebui să încheie acorduri de cooperare cu autoritățile similare din țările terțe. Orice transfer de date cu caracter personal efectuat în temeiul acestor acorduri ar trebui să respecte Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului și Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului.

| (62) | Existența mai multor autorități competente diverse în statele membre, care au responsabilități diferite, poate genera costuri inutile și suprapuneri de responsabilități, fără a crea un avantaj suplimentar. În fiecare stat membru, o singură autoritate competentă ar trebui să fie desemnată să aprobe prospectele și să își asume responsabilitatea supravegherii respectării prezentului regulament. Această autoritate competentă ar trebui să fie constituită ca autoritate administrativă și într-o formă care să garanteze independența sa în raport cu agenții economici și să evite conflictele de interese. Desemnarea unei autorități competente pentru aprobarea prospectului nu ar trebui să excludă cooperarea între această autoritate competentă și alte entități, cum ar fi autoritățile de reglementare în domeniul bancar și al asigurărilor ori autoritățile de supraveghere a piețelor bursiere, în vederea garantării unei verificări și aprobări eficiente a prospectelor în interesul emitenților, al investitorilor, al participanților la piață și, de asemenea, al piețelor. Delegarea sarcinilor de către o autoritate competentă unei alte entități ar trebui să fie permisă numai în cazul în care această delegare vizează publicarea prospectelor aprobate. |
| --- | --- |

(62)

Existența mai multor autorități competente diverse în statele membre, care au responsabilități diferite, poate genera costuri inutile și suprapuneri de responsabilități, fără a crea un avantaj suplimentar. În fiecare stat membru, o singură autoritate competentă ar trebui să fie desemnată să aprobe prospectele și să își asume responsabilitatea supravegherii respectării prezentului regulament. Această autoritate competentă ar trebui să fie constituită ca autoritate administrativă și într-o formă care să garanteze independența sa în raport cu agenții economici și să evite conflictele de interese. Desemnarea unei autorități competente pentru aprobarea prospectului nu ar trebui să excludă cooperarea între această autoritate competentă și alte entități, cum ar fi autoritățile de reglementare în domeniul bancar și al asigurărilor ori autoritățile de supraveghere a piețelor bursiere, în vederea garantării unei verificări și aprobări eficiente a prospectelor în interesul emitenților, al investitorilor, al participanților la piață și, de asemenea, al piețelor. Delegarea sarcinilor de către o autoritate competentă unei alte entități ar trebui să fie permisă numai în cazul în care această delegare vizează publicarea prospectelor aprobate.

| (63) | Dispunerea, de către autoritățile competente din statele membre, de o serie de instrumente, competențe și resurse eficace garantează eficacitatea măsurilor de supraveghere. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să prevadă, în special, un set minim de competențe de supraveghere și de investigare care ar trebui să fie încredințate autorităților competente din statele membre în conformitate cu dreptul intern. Respectivele competențe ar trebui exercitate, în cazul în care dreptul intern prevede acest lucru, în baza unei cereri depuse la autoritățile judiciare competente. În exercitarea competențelor conferite de prezentul regulament, autoritățile competente și ESMA ar trebui să acționeze în mod obiectiv și imparțial și să își mențină autonomia în luarea deciziilor. |
| --- | --- |

(63)

Dispunerea, de către autoritățile competente din statele membre, de o serie de instrumente, competențe și resurse eficace garantează eficacitatea măsurilor de supraveghere. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să prevadă, în special, un set minim de competențe de supraveghere și de investigare care ar trebui să fie încredințate autorităților competente din statele membre în conformitate cu dreptul intern. Respectivele competențe ar trebui exercitate, în cazul în care dreptul intern prevede acest lucru, în baza unei cereri depuse la autoritățile judiciare competente. În exercitarea competențelor conferite de prezentul regulament, autoritățile competente și ESMA ar trebui să acționeze în mod obiectiv și imparțial și să își mențină autonomia în luarea deciziilor.

| (64) | În vederea identificării cazurilor de încălcare a prezentului regulament, este necesar ca autoritățile competente să poată avea acces la alte locații decât reședințele private ale persoanelor fizice, pentru a confisca documente. Accesul la astfel de locații este necesar atunci când există suspiciuni întemeiate conform cărora există documente și alte date referitoare la obiectul unei inspecții sau al unei investigații și că acestea pot fi relevante pentru a se dovedi un caz de încălcare a prezentului regulament. În plus, accesul la astfel de locații este necesar atunci când: persoana căreia i s-au solicitat deja informații nu se conformează acestei obligații; sau atunci când există motive întemeiate pentru a considera că, dacă s-ar formula o astfel de solicitare, persoana în cauză nu s-ar conforma sau că documentele sau informațiile la care se referă solicitarea ar fi îndepărtate, modificate sau distruse. |
| --- | --- |

(64)

În vederea identificării cazurilor de încălcare a prezentului regulament, este necesar ca autoritățile competente să poată avea acces la alte locații decât reședințele private ale persoanelor fizice, pentru a confisca documente. Accesul la astfel de locații este necesar atunci când există suspiciuni întemeiate conform cărora există documente și alte date referitoare la obiectul unei inspecții sau al unei investigații și că acestea pot fi relevante pentru a se dovedi un caz de încălcare a prezentului regulament. În plus, accesul la astfel de locații este necesar atunci când: persoana căreia i s-au solicitat deja informații nu se conformează acestei obligații; sau atunci când există motive întemeiate pentru a considera că, dacă s-ar formula o astfel de solicitare, persoana în cauză nu s-ar conforma sau că documentele sau informațiile la care se referă solicitarea ar fi îndepărtate, modificate sau distruse.

| (65) | În conformitate cu Comunicarea Comisiei din 8 decembrie 2010 denumită „Consolidarea regimurilor de sancțiuni în sectorul serviciilor financiare” și pentru a se asigura îndeplinirea cerințelor prezentului regulament, este important ca statele membre să ia măsurile necesare pentru ca încălcările prezentului regulament să facă obiectul unor sancțiuni și măsuri administrative adecvate. Sancțiunile și măsurile administrative respective ar trebui să fie eficace, proporționale și disuasive și să asigure o abordare comună în statele membre și un efect disuasiv. Prezentul regulament nu ar trebui să limiteze capacitatea statelor membre de a prevedea niveluri mai ridicate de sancțiuni administrative. |
| --- | --- |

(65)

În conformitate cu Comunicarea Comisiei din 8 decembrie 2010 denumită „Consolidarea regimurilor de sancțiuni în sectorul serviciilor financiare” și pentru a se asigura îndeplinirea cerințelor prezentului regulament, este important ca statele membre să ia măsurile necesare pentru ca încălcările prezentului regulament să facă obiectul unor sancțiuni și măsuri administrative adecvate. Sancțiunile și măsurile administrative respective ar trebui să fie eficace, proporționale și disuasive și să asigure o abordare comună în statele membre și un efect disuasiv. Prezentul regulament nu ar trebui să limiteze capacitatea statelor membre de a prevedea niveluri mai ridicate de sancțiuni administrative.

| (66) | Pentru a se garanta că deciziile luate de autoritățile competente au un efect disuasiv asupra publicului în sens larg, în mod normal acestea ar trebui să fie publicate, cu excepția cazului în care autoritatea competentă consideră că este necesar, în conformitate cu prezentul regulament, să opteze pentru publicarea cu titlu anonim, să amâne publicarea sau să nu publice sancțiunile. |
| --- | --- |

(66)

Pentru a se garanta că deciziile luate de autoritățile competente au un efect disuasiv asupra publicului în sens larg, în mod normal acestea ar trebui să fie publicate, cu excepția cazului în care autoritatea competentă consideră că este necesar, în conformitate cu prezentul regulament, să opteze pentru publicarea cu titlu anonim, să amâne publicarea sau să nu publice sancțiunile.

| (67) | Chiar dacă statele membre pot să stabilească norme privind sancțiuni cu caracter administrativ și penal pentru aceleași încălcări, nu ar trebui să li se impună acestora să stabilească norme privind sancțiuni administrative pentru încălcările prezentului regulament care intră sub incidența dreptului penal intern până la [data de aplicare a prezentului regulament]. În conformitate cu dreptul intern, statele membre nu sunt obligate să impună atât sancțiuni administrative, cât și penale pentru aceeași infracțiune, dar ar trebui să poată face acest lucru dacă dreptul intern le permite. Cu toate acestea, menținerea sancțiunilor penale în locul sancțiunilor administrative pentru încălcarea prezentului regulament nu ar trebui să reducă sau să afecteze sub nicio formă capacitatea autorităților competente de a coopera, de a accesa și de a face schimb de informații în timp util cu autoritățile competente din alte state membre în sensul prezentului regulament, inclusiv după eventuala trimitere a cazurilor relevante de încălcare către autoritățile judiciare competente în vederea urmăririi penale. |
| --- | --- |

(67)

Chiar dacă statele membre pot să stabilească norme privind sancțiuni cu caracter administrativ și penal pentru aceleași încălcări, nu ar trebui să li se impună acestora să stabilească norme privind sancțiuni administrative pentru încălcările prezentului regulament care intră sub incidența dreptului penal intern până la [data de aplicare a prezentului regulament]. În conformitate cu dreptul intern, statele membre nu sunt obligate să impună atât sancțiuni administrative, cât și penale pentru aceeași infracțiune, dar ar trebui să poată face acest lucru dacă dreptul intern le permite. Cu toate acestea, menținerea sancțiunilor penale în locul sancțiunilor administrative pentru încălcarea prezentului regulament nu ar trebui să reducă sau să afecteze sub nicio formă capacitatea autorităților competente de a coopera, de a accesa și de a face schimb de informații în timp util cu autoritățile competente din alte state membre în sensul prezentului regulament, inclusiv după eventuala trimitere a cazurilor relevante de încălcare către autoritățile judiciare competente în vederea urmăririi penale.

| (68) | Informatorii pot aduce informații noi în atenția autorităților competente care să le sprijine în detectarea cazurilor de încălcări ale prezentului regulament și în impunerea sancțiunilor aferente. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să asigure existența unor proceduri corespunzătoare pentru a permite informatorilor să înștiințeze autoritățile competente cu privire la încălcările efective sau potențiale ale prezentului regulament și să le ofere protecție împotriva actelor de răzbunare. |
| --- | --- |

(68)

Informatorii pot aduce informații noi în atenția autorităților competente care să le sprijine în detectarea cazurilor de încălcări ale prezentului regulament și în impunerea sancțiunilor aferente. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să asigure existența unor proceduri corespunzătoare pentru a permite informatorilor să înștiințeze autoritățile competente cu privire la încălcările efective sau potențiale ale prezentului regulament și să le ofere protecție împotriva actelor de răzbunare.

| (69) | În vederea precizării cerințelor stabilite în prezentul regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește ▌informațiile minime pe care trebuie să le conțină documentele menționate la articolul 1 alineatul (3) literele (f) și (g) și la articolul 1 alineatul (4) literele (d) și (e), ajustarea definițiilor de la articolul 2, ▌formatul prospectului, al prospectului de bază și al condițiilor finale și informațiile specifice care trebuie incluse într-un prospect, informațiile minime cuprinse în documentul de înregistrare universal, informațiile reduse cuprinse în
  prospectul
  simplificat în cazul operațiunilor secundare și de către IMM-uri,
  conținutul și formatul specific redus al prospectului UE de creștere prevăzut în prezentul regulament,
  comunicările cu caracter publicitar pentru valorile mobiliare care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament, precum și criteriile generale de echivalență pentru prospectele elaborate de emitenții din țări terțe. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți,
  și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea
  actelor delegate,
  Parlamentul European și Consiliul
  ar trebui
  să primească toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții ar trebui să aibă acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate
  . |
| --- | --- |

(69)

În vederea precizării cerințelor stabilite în prezentul regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește ▌informațiile minime pe care trebuie să le conțină documentele menționate la articolul 1 alineatul (3) literele (f) și (g) și la articolul 1 alineatul (4) literele (d) și (e), ajustarea definițiilor de la articolul 2, ▌formatul prospectului, al prospectului de bază și al condițiilor finale și informațiile specifice care trebuie incluse într-un prospect, informațiile minime cuprinse în documentul de înregistrare universal, informațiile reduse cuprinse în
  prospectul
  simplificat în cazul operațiunilor secundare și de către IMM-uri,
  conținutul și formatul specific redus al prospectului UE de creștere prevăzut în prezentul regulament,
  comunicările cu caracter publicitar pentru valorile mobiliare care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament, precum și criteriile generale de echivalență pentru prospectele elaborate de emitenții din țări terțe. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți,
  și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea
  actelor delegate,
  Parlamentul European și Consiliul
  ar trebui
  să primească toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții ar trebui să aibă acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate
  .

| (70) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament în ceea ce privește echivalența legislațiilor țărilor terțe privind prospectele, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare pentru a lua o decizie cu privire la această echivalență. Aceste competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (11). |
| --- | --- |

(70)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament în ceea ce privește echivalența legislațiilor țărilor terțe privind prospectele, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare pentru a lua o decizie cu privire la această echivalență. Aceste competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (11).

| (71) | Standardele tehnice în materie de servicii financiare ar trebui să asigure o protecție adecvată a investitorilor și a consumatorilor din întreaga Uniune. Ar fi eficient și oportun să se încredințeze ESMA, ca organism care deține un nivel înalt de expertiză specializată, sarcina de a elabora proiecte de standarde tehnice de reglementare care nu implică opțiuni de politică, pe care să le înainteze Comisiei. |
| --- | --- |

(71)

Standardele tehnice în materie de servicii financiare ar trebui să asigure o protecție adecvată a investitorilor și a consumatorilor din întreaga Uniune. Ar fi eficient și oportun să se încredințeze ESMA, ca organism care deține un nivel înalt de expertiză specializată, sarcina de a elabora proiecte de standarde tehnice de reglementare care nu implică opțiuni de politică, pe care să le înainteze Comisiei.

| (72) | Comisia ar trebui să adopte proiectele de standarde tehnice de reglementare elaborate de ESMA cu privire la conținutul și formatul de prezentare a informațiilor financiare esențiale istorice care trebuie incluse în rezumat,
  verificarea, aprobarea, depunerea și revizuirea documentului de înregistrare universal, precum și condițiile de modificare sau actualizare a acestuia și condițiile în care statutul de emitent frecvent poate fi pierdut,
  informațiile care pot fi incluse prin trimiteri și alte tipuri de documente necesare în temeiul dreptului Uniunii,
  procedurile de verificare și de aprobare a prospectului,
  publicarea prospectului, datele necesare pentru clasificarea prospectelor în mecanismul de stocare administrat de ESMA,
  dispozițiile referitoare la comunicările cu caracter publicitar,
  situațiile în care un factor nou, o eroare materială sau o inexactitate semnificativă privind informațiile cuprinse în prospect necesită un supliment la prospectul care trebuie publicat, schimbul de informații dintre autoritățile competente și ESMA în cadrul obligației de a coopera, precum și
  conținutul minim
  pentru acordurile de cooperare cu autoritățile de supraveghere din țări terțe. Comisia ar trebui să adopte proiectele de standarde tehnice de reglementare prin intermediul unor acte delegate, în temeiul articolului 290 din TFUE și în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010. |
| --- | --- |

(72)

Comisia ar trebui să adopte proiectele de standarde tehnice de reglementare elaborate de ESMA cu privire la conținutul și formatul de prezentare a informațiilor financiare esențiale istorice care trebuie incluse în rezumat,
  verificarea, aprobarea, depunerea și revizuirea documentului de înregistrare universal, precum și condițiile de modificare sau actualizare a acestuia și condițiile în care statutul de emitent frecvent poate fi pierdut,
  informațiile care pot fi incluse prin trimiteri și alte tipuri de documente necesare în temeiul dreptului Uniunii,
  procedurile de verificare și de aprobare a prospectului,
  publicarea prospectului, datele necesare pentru clasificarea prospectelor în mecanismul de stocare administrat de ESMA,
  dispozițiile referitoare la comunicările cu caracter publicitar,
  situațiile în care un factor nou, o eroare materială sau o inexactitate semnificativă privind informațiile cuprinse în prospect necesită un supliment la prospectul care trebuie publicat, schimbul de informații dintre autoritățile competente și ESMA în cadrul obligației de a coopera, precum și
  conținutul minim
  pentru acordurile de cooperare cu autoritățile de supraveghere din țări terțe. Comisia ar trebui să adopte proiectele de standarde tehnice de reglementare prin intermediul unor acte delegate, în temeiul articolului 290 din TFUE și în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

| (73) | De asemenea, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte standarde tehnice de punere în aplicare prin intermediul unor acte de punere în aplicare în temeiul articolului 291 din TFUE și în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010. ESMA ar trebui să fie însărcinată cu elaborarea de standarde tehnice de punere în aplicare care să fie înaintate Comisiei și care să vizeze formularele, modelele și procedurile standard pentru notificarea certificatului de aprobare, a prospectului, a suplimentului la prospect și a traducerii prospectului și/sau a rezumatului, formularele, modelele și procedurile standard pentru cooperarea și schimbul de informații dintre autoritățile competente, precum și procedurile și formularele pentru schimbul de informații dintre autoritățile competente și ESMA. |
| --- | --- |

(73)

De asemenea, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte standarde tehnice de punere în aplicare prin intermediul unor acte de punere în aplicare în temeiul articolului 291 din TFUE și în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010. ESMA ar trebui să fie însărcinată cu elaborarea de standarde tehnice de punere în aplicare care să fie înaintate Comisiei și care să vizeze formularele, modelele și procedurile standard pentru notificarea certificatului de aprobare, a prospectului, a suplimentului la prospect și a traducerii prospectului și/sau a rezumatului, formularele, modelele și procedurile standard pentru cooperarea și schimbul de informații dintre autoritățile competente, precum și procedurile și formularele pentru schimbul de informații dintre autoritățile competente și ESMA.

| (74) | În exercitarea competențelor sale delegate și de executare în conformitate cu prezentul regulament, Comisia ar trebui să respecte următoarele principii:






  — | necesitatea de a asigura încrederea investitorilor de retail și a IMM-urilor în piețele financiare prin promovarea de standarde înalte privind transparența piețelor financiare; |
| --- | --- | --- |

(74)

În exercitarea competențelor sale delegate și de executare în conformitate cu prezentul regulament, Comisia ar trebui să respecte următoarele principii:

—

necesitatea de a asigura încrederea investitorilor de retail și a IMM-urilor în piețele financiare prin promovarea de standarde înalte privind transparența piețelor financiare;

| — | necesitatea de a ajusta cerințele de informare aferente prospectului ținând seama de dimensiunea emitentului și de informațiile pe care emitentul are deja obligația de a le prezenta în conformitate cu Directiva 2004/109/CE și cu Regulamentul (UE) nr. 596/2014; |
| --- | --- |

—

necesitatea de a ajusta cerințele de informare aferente prospectului ținând seama de dimensiunea emitentului și de informațiile pe care emitentul are deja obligația de a le prezenta în conformitate cu Directiva 2004/109/CE și cu Regulamentul (UE) nr. 596/2014;

| — | necesitatea de a facilita accesul IMM-urilor la piețele de capital, asigurând, în același timp, încrederea investitorilor în investițiile în astfel de societăți; |
| --- | --- |

—

necesitatea de a facilita accesul IMM-urilor la piețele de capital, asigurând, în același timp, încrederea investitorilor în investițiile în astfel de societăți;

| — | necesitatea de a se pune la dispoziția investitorilor o gamă largă de posibilități concurențiale de investiții și de a se prevedea cerințe de informare și de protecție adaptate situației lor; |
| --- | --- |

—

necesitatea de a se pune la dispoziția investitorilor o gamă largă de posibilități concurențiale de investiții și de a se prevedea cerințe de informare și de protecție adaptate situației lor;

| — | necesitatea de a se asigura aplicarea normelor în mod coerent de către autoritățile de reglementare independente, în special în ceea ce privește combaterea infracționalității „gulerelor albe”; |
| --- | --- |

—

necesitatea de a se asigura aplicarea normelor în mod coerent de către autoritățile de reglementare independente, în special în ceea ce privește combaterea infracționalității „gulerelor albe”;

| — | necesitatea de a se garanta un nivel ridicat de transparență și o cooperare strânsă cu toți participanții la piață, precum și cu Parlamentul European și cu Consiliul; |
| --- | --- |

—

necesitatea de a se garanta un nivel ridicat de transparență și o cooperare strânsă cu toți participanții la piață, precum și cu Parlamentul European și cu Consiliul;

| — | necesitatea de a se încuraja inovarea pe piețele financiare pentru ca acestea să fie dinamice și eficiente; |
| --- | --- |

—

necesitatea de a se încuraja inovarea pe piețele financiare pentru ca acestea să fie dinamice și eficiente;

| — | necesitatea de a se asigura stabilitatea sistematică a sistemului financiar printr-un control strict și reactiv al inovării în domeniul financiar; |
| --- | --- |

—

necesitatea de a se asigura stabilitatea sistematică a sistemului financiar printr-un control strict și reactiv al inovării în domeniul financiar;

| — | importanța de a se reduce costul accesului la capital și de a se spori accesul la capital; |
| --- | --- |

—

importanța de a se reduce costul accesului la capital și de a se spori accesul la capital;

| — | necesitatea de a se echilibra, pe termen lung, pentru toți participanții la piață, costurile și beneficiile oricărei măsuri de punere în aplicare; |
| --- | --- |

—

necesitatea de a se echilibra, pe termen lung, pentru toți participanții la piață, costurile și beneficiile oricărei măsuri de punere în aplicare;

| — | necesitatea de a se promova competitivitatea internațională a piețelor financiare din Uniune, fără a se aduce atingere extinderii atât de necesare a cooperării internaționale; |
| --- | --- |

—

necesitatea de a se promova competitivitatea internațională a piețelor financiare din Uniune, fără a se aduce atingere extinderii atât de necesare a cooperării internaționale;

| — | necesitatea de a se stabili condiții echitabile pentru toți participanții la piață prin adoptarea unor acte legislative ale Uniunii ori de câte ori este oportun; |
| --- | --- |

—

necesitatea de a se stabili condiții echitabile pentru toți participanții la piață prin adoptarea unor acte legislative ale Uniunii ori de câte ori este oportun;

| — | necesitatea de a se asigura coerența cu alte dispoziții legislative ale Uniunii din acest domeniu, întrucât dezechilibrele în materie de informare și lipsa de transparență pot compromite funcționarea piețelor și, mai ales, pot cauza prejudicii consumatorilor și micilor investitori. |
| --- | --- |

—

necesitatea de a se asigura coerența cu alte dispoziții legislative ale Uniunii din acest domeniu, întrucât dezechilibrele în materie de informare și lipsa de transparență pot compromite funcționarea piețelor și, mai ales, pot cauza prejudicii consumatorilor și micilor investitori.

| (75) | Orice operațiune de prelucrare de date cu caracter personal efectuată în contextul prezentului regulament, de exemplu schimbul de astfel de date sau transmiterea lor de către autoritățile competente, ar trebui întreprinsă în conformitate cu Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și al Consiliului (12) și orice schimb sau transmitere de informații de către ESMA ar trebui efectuat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (13). |
| --- | --- |

(75)

Orice operațiune de prelucrare de date cu caracter personal efectuată în contextul prezentului regulament, de exemplu schimbul de astfel de date sau transmiterea lor de către autoritățile competente, ar trebui întreprinsă în conformitate cu Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și al Consiliului (12) și orice schimb sau transmitere de informații de către ESMA ar trebui efectuat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (13).

| (76) | În termen de cel mult cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia ar trebui să revizuiască aplicarea prezentului regulament și să evalueze, în special, dacă regimurile de informare pentru operațiunile secundare și pentru IMM-uri, documentul de înregistrare universal și rezumatul prospectului sunt în continuare adecvate pentru atingerea obiectivelor urmărite prin prezentul regulament. |
| --- | --- |

(76)

În termen de cel mult cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia ar trebui să revizuiască aplicarea prezentului regulament și să evalueze, în special, dacă regimurile de informare pentru operațiunile secundare și pentru IMM-uri, documentul de înregistrare universal și rezumatul prospectului sunt în continuare adecvate pentru atingerea obiectivelor urmărite prin prezentul regulament.

| (77) | Aplicarea cerințelor prezentului regulament ar trebui amânată pentru a permite adoptarea actelor delegate și a actelor de punere în aplicare și pentru a permite participanților la piață să asimileze și să planifice punerea în aplicare a noilor măsuri. |
| --- | --- |

(77)

Aplicarea cerințelor prezentului regulament ar trebui amânată pentru a permite adoptarea actelor delegate și a actelor de punere în aplicare și pentru a permite participanților la piață să asimileze și să planifice punerea în aplicare a noilor măsuri.

| (78) | Având în vedere că obiectivul prezentului regulament, și anume îmbunătățirea protecției investitorilor și a eficienței pieței în contextul instituirii uniunii piețelor de capital nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, ținând seama de efectele sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului menționat. |
| --- | --- |

(78)

Având în vedere că obiectivul prezentului regulament, și anume îmbunătățirea protecției investitorilor și a eficienței pieței în contextul instituirii uniunii piețelor de capital nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, ținând seama de efectele sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului menționat.

| (79) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile consacrate, în special, de către Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să fie interpretat și pus în aplicare în conformitate cu aceste drepturi și principii. |
| --- | --- |

(79)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile consacrate, în special, de către Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să fie interpretat și pus în aplicare în conformitate cu aceste drepturi și principii.

| (80) | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a fost consultată în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 ▌. |
| --- | --- |

(80)

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a fost consultată în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 ▌.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Scopul și domeniul de aplicare

(1)   Prezentul regulament are ca scop stabilirea cerințelor privind elaborarea, aprobarea și difuzarea prospectului care urmează să fie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau al admiterii de valori mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată care este
  stabilită
  într-un stat membru.

(2)   Prezentul regulament
  , cu excepția articolului 4,
  nu se aplică următoarelor tipuri de valori mobiliare:

| (a) | unităților emise de organismele de plasament colectiv▌; |
| --- | --- |

(a)

unităților emise de organismele de plasament colectiv▌;

| (b) | valorilor mobiliare, altele decât titlurile de capital, emise de către un stat membru sau de către o autoritate regională sau locală dintr-un stat membru, de către organisme publice internaționale la care au aderat unul sau mai multe state membre, de către Banca Centrală Europeană sau de către băncile centrale ale statelor membre; |
| --- | --- |

(b)

valorilor mobiliare, altele decât titlurile de capital, emise de către un stat membru sau de către o autoritate regională sau locală dintr-un stat membru, de către organisme publice internaționale la care au aderat unul sau mai multe state membre, de către Banca Centrală Europeană sau de către băncile centrale ale statelor membre;

| (c) | participațiilor la capitalul băncilor centrale ale statelor membre; |
| --- | --- |

(c)

participațiilor la capitalul băncilor centrale ale statelor membre;

| (d) | valorilor mobiliare garantate integral, necondiționat și irevocabil de un stat membru sau de o autoritate regională sau locală a unui stat membru; |
| --- | --- |

(d)

valorilor mobiliare garantate integral, necondiționat și irevocabil de un stat membru sau de o autoritate regională sau locală a unui stat membru;

| (e) | valorilor mobiliare emise de asociații cu statut juridic sau de organisme fără scop lucrativ, recunoscute de un stat membru, în vederea obținerii finanțării necesare realizării obiectivelor lor nelucrative; |
| --- | --- |

(e)

valorilor mobiliare emise de asociații cu statut juridic sau de organisme fără scop lucrativ, recunoscute de un stat membru, în vederea obținerii finanțării necesare realizării obiectivelor lor nelucrative;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (g) | participațiilor nefungibile, al căror scop principal este acela de a da titularului dreptul de a ocupa un apartament sau o altă formă de proprietate imobiliară sau o parte a acestora, în cazul în care participațiile nu pot fi vândute fără renunțarea la dreptul care revine acestora; |
| --- | --- |

(g)

participațiilor nefungibile, al căror scop principal este acela de a da titularului dreptul de a ocupa un apartament sau o altă formă de proprietate imobiliară sau o parte a acestora, în cazul în care participațiile nu pot fi vândute fără renunțarea la dreptul care revine acestora;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (i) | valorile mobiliare, altele decât titlurile de capital, emise în mod continuu sau repetat de instituțiile de credit, în cazul în care valoarea totală agregată în Uniune a valorilor mobiliare oferite este mai mică de 75 000 000 EUR pe instituție de credit pe o perioadă de 12 luni, atât timp cât aceste valori mobiliare:






  (i) | nu sunt subordonate, convertibile sau cu valoare de schimb; |
| --- | --- | --- |

(i)

valorile mobiliare, altele decât titlurile de capital, emise în mod continuu sau repetat de instituțiile de credit, în cazul în care valoarea totală agregată în Uniune a valorilor mobiliare oferite este mai mică de 75 000 000 EUR pe instituție de credit pe o perioadă de 12 luni, atât timp cât aceste valori mobiliare:

(i)

nu sunt subordonate, convertibile sau cu valoare de schimb;

| (ii) | nu conferă dreptul de a subscrie sau de a dobândi alte tipuri de valori mobiliare și nu aparțin unui instrument derivat. |
| --- | --- |

(ii)

nu conferă dreptul de a subscrie sau de a dobândi alte tipuri de valori mobiliare și nu aparțin unui instrument derivat.

(3)   Prezentul regulament
  , cu excepția articolului 4,
  nu se aplică niciunuia dintre următoarele tipuri de oferte publice de valori mobiliare:

| (a) | ▌adresate numai investitorilor calificați; |
| --- | --- |

(a)

▌adresate numai investitorilor calificați;

| (b) | ▌ adresată unui număr mai mic de
  350
  de persoane fizice sau juridice pe stat membru,
  fără a se depăși în total 4 000 de persoane fizice sau juridice la nivelul UE
  , altele decât investitori calificați
  sau alți investitori care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 6 alineatul (1) literele (a) și (b) din Regulamentul (UE) nr. 345/2013
  ; |
| --- | --- |

(b)

▌ adresată unui număr mai mic de
  350
  de persoane fizice sau juridice pe stat membru,
  fără a se depăși în total 4 000 de persoane fizice sau juridice la nivelul UE
  , altele decât investitori calificați
  sau alți investitori care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 6 alineatul (1) literele (a) și (b) din Regulamentul (UE) nr. 345/2013
  ;

| (c) | ▌ adresată investitorilor care achiziționează fiecare valori mobiliare în valoare totală de cel puțin 100 000 EUR, pentru fiecare ofertă distinctă; |
| --- | --- |

(c)

▌ adresată investitorilor care achiziționează fiecare valori mobiliare în valoare totală de cel puțin 100 000 EUR, pentru fiecare ofertă distinctă;

| (d) | ▌ a cărei valoare totală în Uniune este mai mică de
  1 000 000 EUR
  , care se calculează pe o perioadă de 12 luni; |
| --- | --- |

(d)

▌ a cărei valoare totală în Uniune este mai mică de
  1 000 000 EUR
  , care se calculează pe o perioadă de 12 luni;

| (e) | acțiunile emise pentru substituirea altor acțiuni din aceeași clasă deja emise, dacă această nouă emisiune de acțiuni nu implică o majorare a capitalului social emis; |
| --- | --- |

(e)

acțiunile emise pentru substituirea altor acțiuni din aceeași clasă deja emise, dacă această nouă emisiune de acțiuni nu implică o majorare a capitalului social emis;

| (f) | valorile mobiliare oferite în schimbul altor valori mobiliare care fac obiectul unei oferte publice de cumpărare/preluare realizată prin schimb, cu condiția să fie disponibil un document cu informații care descriu tranzacția și impactul acesteia asupra emitentului; |
| --- | --- |

(f)

valorile mobiliare oferite în schimbul altor valori mobiliare care fac obiectul unei oferte publice de cumpărare/preluare realizată prin schimb, cu condiția să fie disponibil un document cu informații care descriu tranzacția și impactul acesteia asupra emitentului;

| (g) | valorile mobiliare oferite, atribuite sau care urmează să fie atribuite, cu ocazia unei fuziuni ori a unei divizări, cu condiția să fie disponibil un document cu informații care descriu tranzacția și impactul acesteia asupra emitentului; |
| --- | --- |

(g)

valorile mobiliare oferite, atribuite sau care urmează să fie atribuite, cu ocazia unei fuziuni ori a unei divizări, cu condiția să fie disponibil un document cu informații care descriu tranzacția și impactul acesteia asupra emitentului;

| (h) | dividendele plătite acționarilor existenți sub formă de acțiuni din aceeași clasă ca cele care dau drept la aceste dividende, cu condiția să fie pus la dispoziție un document care conține informații despre numărul și natura acțiunilor, precum și despre motivele și detaliile ofertei; |
| --- | --- |

(h)

dividendele plătite acționarilor existenți sub formă de acțiuni din aceeași clasă ca cele care dau drept la aceste dividende, cu condiția să fie pus la dispoziție un document care conține informații despre numărul și natura acțiunilor, precum și despre motivele și detaliile ofertei;

| (i) | valorile mobiliare oferite, atribuite sau care urmează să fie atribuite foștilor sau actualilor membri ai conducerii sau angajați de către angajatorul lor sau de către o întreprindere afiliată, indiferent dacă este sau nu situată în Uniune, cu condiția să fie pus la dispoziție un document care conține informații despre numărul și natura valorilor mobiliare, precum și despre motivele și detaliile ofertei sau ale atribuirii. |
| --- | --- |

(i)

valorile mobiliare oferite, atribuite sau care urmează să fie atribuite foștilor sau actualilor membri ai conducerii sau angajați de către angajatorul lor sau de către o întreprindere afiliată, indiferent dacă este sau nu situată în Uniune, cu condiția să fie pus la dispoziție un document care conține informații despre numărul și natura valorilor mobiliare, precum și despre motivele și detaliile ofertei sau ale atribuirii.

Statele membre nu extind cerința de elaborare a unui prospect în conformitate cu prezentul regulament pentru a include și ofertele de valori mobiliare menționate la litera (d) de la primul paragraf. În plus, statele membre evită să impună în cazul unor asemenea tipuri de oferte de valori mobiliare alte cerințe de informare la nivel național care ar putea constitui o sarcină disproporționată sau inutilă. Statele membre informează Comisia și ESMA cu privire la cerințele de informare aplicate la nivel național, dacă există, incluzând textul dispozițiilor relevante.

(4)   Prezentul regulament nu se aplică admiterii la tranzacționare pe o piață reglementată a oricărei dintre următoarele:

| (a) | valorile mobiliare fungibile cu valori mobiliare deja admise la tranzacționare pe aceeași piață reglementată, cu condiția ca acestea să reprezinte, pe o perioadă de 12 luni, mai puțin de 20 % din numărul valorilor mobiliare deja admise la tranzacționare pe aceeași piață reglementată; |
| --- | --- |

(a)

valorile mobiliare fungibile cu valori mobiliare deja admise la tranzacționare pe aceeași piață reglementată, cu condiția ca acestea să reprezinte, pe o perioadă de 12 luni, mai puțin de 20 % din numărul valorilor mobiliare deja admise la tranzacționare pe aceeași piață reglementată;

| (b) | acțiunile rezultate din conversia sau schimbul altor valori mobiliare sau din exercitarea drepturilor conferite de alte valori mobiliare, atunci când acțiunile rezultate sunt din aceeași clasă cu cele deja admise la tranzacționare pe aceeași piață reglementată, cu condiția ca acțiunile rezultate să reprezinte, pe o perioadă de 12 luni, mai puțin de 20 % din numărul de acțiuni din aceeași clasă deja admise la tranzacționarea pe aceeași piață reglementată. În cazul în care s-a elaborat un prospect în conformitate cu prezentul regulament sau cu Directiva 2003/71/CE cu privire la oferta publică sau admiterea la tranzacționare a valorilor mobiliare care oferă acces la acțiuni sau în cazul în care valorile mobiliare care oferă acces la acțiuni au fost emise înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament, prezentul regulament nu se aplică admiterii la tranzacționare pe o piață reglementată a acțiunilor rezultate, indiferent de proporția lor în raport cu numărul de acțiuni din aceeași clasă deja admise la tranzacționare pe aceeași piață reglementată. |
| --- | --- |

(b)

acțiunile rezultate din conversia sau schimbul altor valori mobiliare sau din exercitarea drepturilor conferite de alte valori mobiliare, atunci când acțiunile rezultate sunt din aceeași clasă cu cele deja admise la tranzacționare pe aceeași piață reglementată, cu condiția ca acțiunile rezultate să reprezinte, pe o perioadă de 12 luni, mai puțin de 20 % din numărul de acțiuni din aceeași clasă deja admise la tranzacționarea pe aceeași piață reglementată. În cazul în care s-a elaborat un prospect în conformitate cu prezentul regulament sau cu Directiva 2003/71/CE cu privire la oferta publică sau admiterea la tranzacționare a valorilor mobiliare care oferă acces la acțiuni sau în cazul în care valorile mobiliare care oferă acces la acțiuni au fost emise înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament, prezentul regulament nu se aplică admiterii la tranzacționare pe o piață reglementată a acțiunilor rezultate, indiferent de proporția lor în raport cu numărul de acțiuni din aceeași clasă deja admise la tranzacționare pe aceeași piață reglementată.

| (c) | acțiunile emise pentru substituirea altor acțiuni din aceeași clasă deja admise la tranzacționare pe aceeași piață reglementată, dacă această nouă emisiune de acțiuni nu implică o majorare a capitalului social emis; |
| --- | --- |

(c)

acțiunile emise pentru substituirea altor acțiuni din aceeași clasă deja admise la tranzacționare pe aceeași piață reglementată, dacă această nouă emisiune de acțiuni nu implică o majorare a capitalului social emis;

| (d) | valorile mobiliare oferite în schimbul altor valori mobiliare care fac obiectul unei oferte publice de cumpărare/preluare realizată prin schimb, cu condiția să fie disponibil un document cu informații care descriu tranzacția și impactul acesteia asupra emitentului; |
| --- | --- |

(d)

valorile mobiliare oferite în schimbul altor valori mobiliare care fac obiectul unei oferte publice de cumpărare/preluare realizată prin schimb, cu condiția să fie disponibil un document cu informații care descriu tranzacția și impactul acesteia asupra emitentului;

| (e) | valorile mobiliare oferite, atribuite sau care urmează să fie atribuite, cu ocazia unei fuziuni ori a unei divizări, cu condiția să fie disponibil un document cu informații care descriu tranzacția și impactul acesteia asupra emitentului; |
| --- | --- |

(e)

valorile mobiliare oferite, atribuite sau care urmează să fie atribuite, cu ocazia unei fuziuni ori a unei divizări, cu condiția să fie disponibil un document cu informații care descriu tranzacția și impactul acesteia asupra emitentului;

| (f) | acțiunile oferite, atribuite sau care urmează să fie atribuite gratuit acționarilor existenți și dividendele plătite sub formă de acțiuni din aceeași clasă cu acțiunile pentru care se plătesc dividendele, cu condiția ca respectivele acțiuni să fie de aceeași clasă cu acțiunile deja admise la tranzacționare pe aceeași piață reglementată și să fie pus la dispoziție un document cu informații despre numărul și natura acțiunilor, precum și despre motivele și detaliile ofertei sau ale atribuirii; |
| --- | --- |

(f)

acțiunile oferite, atribuite sau care urmează să fie atribuite gratuit acționarilor existenți și dividendele plătite sub formă de acțiuni din aceeași clasă cu acțiunile pentru care se plătesc dividendele, cu condiția ca respectivele acțiuni să fie de aceeași clasă cu acțiunile deja admise la tranzacționare pe aceeași piață reglementată și să fie pus la dispoziție un document cu informații despre numărul și natura acțiunilor, precum și despre motivele și detaliile ofertei sau ale atribuirii;

| (g) | valorile mobiliare oferite, atribuite sau care urmează să fie atribuite foștilor sau actualilor membri ai conducerii sau angajați de către angajatorul lor sau de către o întreprindere afiliată, indiferent dacă este sau nu situată în Uniune, cu condiția ca respectivele valori mobiliare să fie de aceeași clasă cu valorile mobiliare deja admise la tranzacționare pe aceeași piață reglementată și să fie pus la dispoziție un document care conține informații despre numărul și natura valorilor mobiliare, precum și despre motivele și detaliile ofertei sau ale atribuirii; |
| --- | --- |

(g)

valorile mobiliare oferite, atribuite sau care urmează să fie atribuite foștilor sau actualilor membri ai conducerii sau angajați de către angajatorul lor sau de către o întreprindere afiliată, indiferent dacă este sau nu situată în Uniune, cu condiția ca respectivele valori mobiliare să fie de aceeași clasă cu valorile mobiliare deja admise la tranzacționare pe aceeași piață reglementată și să fie pus la dispoziție un document care conține informații despre numărul și natura valorilor mobiliare, precum și despre motivele și detaliile ofertei sau ale atribuirii;

| (h) | valorile mobiliare deja admise la tranzacționare pe o altă piață reglementată, în următoarele condiții:






  (i) | aceste valori mobiliare sau valori mobiliare din aceeași clasă au fost admise la tranzacționare pe această altă piață reglementată de mai mult de 18 luni; |
| --- | --- | --- |

(h)

valorile mobiliare deja admise la tranzacționare pe o altă piață reglementată, în următoarele condiții:

(i)

aceste valori mobiliare sau valori mobiliare din aceeași clasă au fost admise la tranzacționare pe această altă piață reglementată de mai mult de 18 luni;

| (ii) | pentru valorile mobiliare admise pentru prima dată la tranzacționare pe o piață reglementată după data de 1 iulie 2005, admiterea la tranzacționare pe această altă piață reglementată a fost supusă cerinței de aprobare și publicare a prospectului în conformitate cu Directiva 2003/71/CE; |
| --- | --- |

(ii)

pentru valorile mobiliare admise pentru prima dată la tranzacționare pe o piață reglementată după data de 1 iulie 2005, admiterea la tranzacționare pe această altă piață reglementată a fost supusă cerinței de aprobare și publicare a prospectului în conformitate cu Directiva 2003/71/CE;

| (iii) | cu excepția cazului în care se aplică punctul (ii), pentru valorile mobiliare admise pentru prima dată la cotare după 30 iunie 1983, a fost aprobat un prospect în conformitate cu cerințele Directivei 80/390/CEE (14) a Consiliului sau ale Directivei 2001/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului (15); |
| --- | --- |

(iii)

cu excepția cazului în care se aplică punctul (ii), pentru valorile mobiliare admise pentru prima dată la cotare după 30 iunie 1983, a fost aprobat un prospect în conformitate cu cerințele Directivei 80/390/CEE (14) a Consiliului sau ale Directivei 2001/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului (15);

| (iv) | obligațiile permanente privind tranzacționarea pe această altă piață reglementată au fost îndeplinite și |
| --- | --- |

(iv)

obligațiile permanente privind tranzacționarea pe această altă piață reglementată au fost îndeplinite și

| (v) | persoana care solicită admiterea unei valori mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată în temeiul acestei scutiri pune la dispoziția publicului în statul membru al pieței reglementate pe care se solicită admiterea la tranzacționare, în conformitate cu procedura stabilită la articolul 20 alineatul (2), un document al cărui conținut este conform cu articolul 7, elaborat într-o limbă acceptată de autoritatea competentă din statul membru al pieței reglementate pe care se solicită admiterea la tranzacționare. Documentul precizează de unde se poate obține prospectul cel mai recent și în ce loc sunt disponibile informațiile financiare publicate de către emitent în conformitate cu obligațiile sale. |
| --- | --- |

(v)

persoana care solicită admiterea unei valori mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată în temeiul acestei scutiri pune la dispoziția publicului în statul membru al pieței reglementate pe care se solicită admiterea la tranzacționare, în conformitate cu procedura stabilită la articolul 20 alineatul (2), un document al cărui conținut este conform cu articolul 7, elaborat într-o limbă acceptată de autoritatea competentă din statul membru al pieței reglementate pe care se solicită admiterea la tranzacționare. Documentul precizează de unde se poate obține prospectul cel mai recent și în ce loc sunt disponibile informațiile financiare publicate de către emitent în conformitate cu obligațiile sale.

▌

(6)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 42 prin care să stabilească informațiile minime pe care trebuie să le conțină documentele menționate la prezentul articol alineatul (3) literele (f) și (g) și alineatul (4) literele (d) și (e).

Articolul 2

Definiții

(1)   În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „valori mobiliare” înseamnă valorile mobiliare astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 din Directiva 2014/65/UE, cu excepția instrumentelor pieței monetare, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 17 din Directiva 2014/65/UE, și a căror scadență este mai mică de 12 luni; |
| --- | --- |

(a)

„valori mobiliare” înseamnă valorile mobiliare astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 din Directiva 2014/65/UE, cu excepția instrumentelor pieței monetare, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 17 din Directiva 2014/65/UE, și a căror scadență este mai mică de 12 luni;

| (b) | „titluri de capital” înseamnă acțiuni și alte valori mobiliare asimilabile acțiunilor societăților, precum și orice alt tip de valori mobiliare care conferă dreptul de a dobândi oricare dintre valorile menționate anterior ca urmare a conversiei lor sau a exercitării drepturilor conferite de ele, în măsura în care valorile din a doua categorie sunt emise de emitentul acțiunilor-suport sau de o entitate care aparține grupului din care face parte emitentul respectiv; |
| --- | --- |

(b)

„titluri de capital” înseamnă acțiuni și alte valori mobiliare asimilabile acțiunilor societăților, precum și orice alt tip de valori mobiliare care conferă dreptul de a dobândi oricare dintre valorile menționate anterior ca urmare a conversiei lor sau a exercitării drepturilor conferite de ele, în măsura în care valorile din a doua categorie sunt emise de emitentul acțiunilor-suport sau de o entitate care aparține grupului din care face parte emitentul respectiv;

| (c) | „valori mobiliare, altele decât titlurile de capital” înseamnă toate valorile mobiliare care nu sunt titluri de capital; |
| --- | --- |

(c)

„valori mobiliare, altele decât titlurile de capital” înseamnă toate valorile mobiliare care nu sunt titluri de capital;

| (d) | „ofertă publică de valori mobiliare” înseamnă o comunicare adresată unor persoane, făcută sub orice formă și prin orice mijloace, care prezintă informații suficiente despre condițiile ofertei și despre valorile mobiliare oferite, astfel încât să permită investitorului să adopte o decizie cu privire la cumpărarea sau subscrierea valorilor mobiliare respective. Această definiție se aplică și în situația plasamentului de valori mobiliare prin intermediari financiari; |
| --- | --- |

(d)

„ofertă publică de valori mobiliare” înseamnă o comunicare adresată unor persoane, făcută sub orice formă și prin orice mijloace, care prezintă informații suficiente despre condițiile ofertei și despre valorile mobiliare oferite, astfel încât să permită investitorului să adopte o decizie cu privire la cumpărarea sau subscrierea valorilor mobiliare respective. Această definiție se aplică și în situația plasamentului de valori mobiliare prin intermediari financiari;

| (e) | „investitori calificați” înseamnă persoanele sau entitățile care sunt enumerate în secțiunea I punctele 1-4 din anexa II la Directiva 2014/65/UE, precum și persoanele sau entitățile care sunt tratate, la cerere, drept clienți profesionali în conformitate cu secțiunea II din anexa II la Directiva 2014/65/UE sau care sunt recunoscute drept contrapărți eligibile în conformitate cu articolul 30 din Directiva 2014/65/UE, cu excepția cazului în care au solicitat să fie tratate drept clienți neprofesionali. Firmele de investiții și instituțiile de credit informează, la cerere, emitentul cu privire la clasificarea lor, fără a aduce atingere legislației relevante privind protecția datelor; |
| --- | --- |

(e)

„investitori calificați” înseamnă persoanele sau entitățile care sunt enumerate în secțiunea I punctele 1-4 din anexa II la Directiva 2014/65/UE, precum și persoanele sau entitățile care sunt tratate, la cerere, drept clienți profesionali în conformitate cu secțiunea II din anexa II la Directiva 2014/65/UE sau care sunt recunoscute drept contrapărți eligibile în conformitate cu articolul 30 din Directiva 2014/65/UE, cu excepția cazului în care au solicitat să fie tratate drept clienți neprofesionali. Firmele de investiții și instituțiile de credit informează, la cerere, emitentul cu privire la clasificarea lor, fără a aduce atingere legislației relevante privind protecția datelor;

| (f) | „întreprinderi mici și mijlocii” („IMM-uri”) înseamnă:






  — | societăți care, conform ultimele lor situații financiare anuale sau consolidate, îndeplinesc cel puțin două din următoarele trei criterii: un număr mediu de salariați mai mic de 250 de persoane în cursul exercițiului financiar, un total al bilanțului care nu depășește 43 000 000 EUR și o cifră de afaceri netă anuală care nu depășește 50 000 000 EUR sau |
| --- | --- | --- |

(f)

„întreprinderi mici și mijlocii” („IMM-uri”) înseamnă:

—

societăți care, conform ultimele lor situații financiare anuale sau consolidate, îndeplinesc cel puțin două din următoarele trei criterii: un număr mediu de salariați mai mic de 250 de persoane în cursul exercițiului financiar, un total al bilanțului care nu depășește 43 000 000 EUR și o cifră de afaceri netă anuală care nu depășește 50 000 000 EUR sau

| — | întreprinderi mici și mijlocii, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 13 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

—

întreprinderi mici și mijlocii, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 13 din Directiva 2014/65/UE;

| (g) | „instituție de credit” înseamnă o întreprindere, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (16); |
| --- | --- |

(g)

„instituție de credit” înseamnă o întreprindere, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (16);

| (h) | „emitent” înseamnă o entitate juridică care emite sau propune emiterea de valori mobiliare; |
| --- | --- |

(h)

„emitent” înseamnă o entitate juridică care emite sau propune emiterea de valori mobiliare;

| (i) | „ofertant” înseamnă o persoană fizică sau juridică care oferă valori mobiliare publicului; |
| --- | --- |

(i)

„ofertant” înseamnă o persoană fizică sau juridică care oferă valori mobiliare publicului;

| (j) | „piață reglementată” înseamnă o piață reglementată astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 21 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

(j)

„piață reglementată” înseamnă o piață reglementată astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 21 din Directiva 2014/65/UE;

| (k) | „comunicare cu caracter publicitar” înseamnă orice anunț:






  — | privind o ofertă publică specifică de valori mobiliare sau admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată; |
| --- | --- | --- |

(k)

„comunicare cu caracter publicitar” înseamnă orice anunț:

—

privind o ofertă publică specifică de valori mobiliare sau admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată;

| — | publicată de emitent, ofertant, persoana care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată sau garant ori în numele acestora;
  și |
| --- | --- |

—

publicată de emitent, ofertant, persoana care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată sau garant ori în numele acestora;
  și

| — | care are ca scop specific să promoveze subscrierea sau achiziționarea potențială de valori mobiliare; |
| --- | --- |

—

care are ca scop specific să promoveze subscrierea sau achiziționarea potențială de valori mobiliare;

| (l) | „informație reglementată” înseamnă toate informațiile
  pe care emitentul sau orice altă persoană care a solicitat admiterea la tranzacționarea valorilor mobiliare pe o piață reglementată fără consimțământul emitentului trebuie să le dezvăluie, în baza Directivei 2004/109/CE sau a altor legi, reglementări sau dispoziții administrative ale unui stat membru adoptate în baza
  articolului 2 alineatul (1) litera (k)
  din directiva respectivă și a articolelor 17 și 19 din Regulamentul (UE) nr. 596/2014
  ; |
| --- | --- |

(l)

„informație reglementată” înseamnă toate informațiile
  pe care emitentul sau orice altă persoană care a solicitat admiterea la tranzacționarea valorilor mobiliare pe o piață reglementată fără consimțământul emitentului trebuie să le dezvăluie, în baza Directivei 2004/109/CE sau a altor legi, reglementări sau dispoziții administrative ale unui stat membru adoptate în baza
  articolului 2 alineatul (1) litera (k)
  din directiva respectivă și a articolelor 17 și 19 din Regulamentul (UE) nr. 596/2014
  ;

| (m) | „stat membru de origine” înseamnă:






  (i) | pentru toți emitenții de valori mobiliare stabiliți în Uniune care nu sunt menționați la punctul (ii), statul membru în care emitentul are sediul social; |
| --- | --- | --- |

(m)

„stat membru de origine” înseamnă:

(i)

pentru toți emitenții de valori mobiliare stabiliți în Uniune care nu sunt menționați la punctul (ii), statul membru în care emitentul are sediul social;

| (ii) | pentru orice emisiune de valori mobiliare, altele decât titlurile de capital, a căror valoare nominală unitară este cel puțin egală cu 1 000 EUR și pentru orice emisiune de valori mobiliare, altele decât titlurile de capital care conferă dreptul de a achiziționa orice valoare mobiliară sau de a primi o sumă în numerar, ca urmare a conversiei acestor valori mobiliare sau a exercitării drepturilor conferite de acestea, atât timp cât emitentul valorilor mobiliare, altele decât cele de capital nu este emitentul valorilor mobiliare suport sau o entitate care aparține grupului acestui din urmă emitent, statul membru în care emitentul are sediul social, acela în care valorile mobiliare respective au fost sau vor fi admise la tranzacționare pe o piață reglementată sau acela în care valorile mobiliare sunt oferite publicului conform alegerii emitentului, a ofertantului sau a persoanei care solicită admiterea la tranzacționare. Același sistem se aplică emisiunii de valori mobiliare, altele decât cele de capital într-o monedă alta decât euro, cu condiția ca valoarea nominală unitară minimă să fie aproape echivalentă cu 1 000 EUR; |
| --- | --- |

(ii)

pentru orice emisiune de valori mobiliare, altele decât titlurile de capital, a căror valoare nominală unitară este cel puțin egală cu 1 000 EUR și pentru orice emisiune de valori mobiliare, altele decât titlurile de capital care conferă dreptul de a achiziționa orice valoare mobiliară sau de a primi o sumă în numerar, ca urmare a conversiei acestor valori mobiliare sau a exercitării drepturilor conferite de acestea, atât timp cât emitentul valorilor mobiliare, altele decât cele de capital nu este emitentul valorilor mobiliare suport sau o entitate care aparține grupului acestui din urmă emitent, statul membru în care emitentul are sediul social, acela în care valorile mobiliare respective au fost sau vor fi admise la tranzacționare pe o piață reglementată sau acela în care valorile mobiliare sunt oferite publicului conform alegerii emitentului, a ofertantului sau a persoanei care solicită admiterea la tranzacționare. Același sistem se aplică emisiunii de valori mobiliare, altele decât cele de capital într-o monedă alta decât euro, cu condiția ca valoarea nominală unitară minimă să fie aproape echivalentă cu 1 000 EUR;

| (iii) | pentru toți emitenții de valori mobiliare stabiliți într-o țară terță care nu sunt menționați la punctul (ii), statul membru în care se intenționează să se ofere publicului pentru prima dată valorile mobiliare sau statul în care se introduce prima cerere de admitere la tranzacționare pe o piață reglementată, conform alegerii emitentului, a ofertantului sau a persoanei care solicită admiterea la tranzacționare, sub rezerva unei alegeri ulterioare din partea emitenților stabiliți într-o țară terță, în oricare dintre circumstanțele următoare:






  — | în cazul în care statul membru de origine nu a fost stabilit prin alegerea acestor emitenți; |
| --- | --- | --- |

(iii)

pentru toți emitenții de valori mobiliare stabiliți într-o țară terță care nu sunt menționați la punctul (ii), statul membru în care se intenționează să se ofere publicului pentru prima dată valorile mobiliare sau statul în care se introduce prima cerere de admitere la tranzacționare pe o piață reglementată, conform alegerii emitentului, a ofertantului sau a persoanei care solicită admiterea la tranzacționare, sub rezerva unei alegeri ulterioare din partea emitenților stabiliți într-o țară terță, în oricare dintre circumstanțele următoare:

—

în cazul în care statul membru de origine nu a fost stabilit prin alegerea acestor emitenți;

| — | în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (i) punctul (iii) din Directiva 2004/109/CE; |
| --- | --- |

—

în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (i) punctul (iii) din Directiva 2004/109/CE;

| (n) | „stat membru gazdă” înseamnă statul membru în care se face o ofertă publică
  de valori mobiliare
  sau se solicită admiterea la tranzacționarea
  pe o piață reglementată,
  în cazul în care acesta diferă de statul membru de origine; |
| --- | --- |

(n)

„stat membru gazdă” înseamnă statul membru în care se face o ofertă publică
  de valori mobiliare
  sau se solicită admiterea la tranzacționarea
  pe o piață reglementată,
  în cazul în care acesta diferă de statul membru de origine;

| (na) | „autoritate competentă” înseamnă autoritatea desemnată de fiecare stat membru în conformitate cu articolul 29, cu excepția cazului când se dispune altfel în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(na)

„autoritate competentă” înseamnă autoritatea desemnată de fiecare stat membru în conformitate cu articolul 29, cu excepția cazului când se dispune altfel în prezentul regulament.

| (o) | „organism de plasament colectiv▌” înseamnă
  organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) autorizate în conformitate cu articolul 5 din Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului
   (17)

  și fondurile de investiții alternative (FIA) în sensul articolului 4 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului
   (18); |
| --- | --- |

(o)

„organism de plasament colectiv▌” înseamnă
  organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) autorizate în conformitate cu articolul 5 din Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului
   (17)

  și fondurile de investiții alternative (FIA) în sensul articolului 4 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului
   (18);

| (p) | „unități ale unui organism de plasament colectiv” înseamnă valorile mobiliare emise de un organism de plasament colectiv reprezentând drepturile participanților la organism asupra activelor acestuia; |
| --- | --- |

(p)

„unități ale unui organism de plasament colectiv” înseamnă valorile mobiliare emise de un organism de plasament colectiv reprezentând drepturile participanților la organism asupra activelor acestuia;

| (q) | „aprobare” înseamnă actul pozitiv la sfârșitul verificării de către autoritatea competentă din statul membru de origine cu privire la exhaustivitatea, coerența și inteligibilitatea informațiilor furnizate în prospect; |
| --- | --- |

(q)

„aprobare” înseamnă actul pozitiv la sfârșitul verificării de către autoritatea competentă din statul membru de origine cu privire la exhaustivitatea, coerența și inteligibilitatea informațiilor furnizate în prospect;

| (r) | „prospect de bază” înseamnă un prospect conform cu articolul 8 al prezentului regulament și, la alegerea emitentului, condițiile finale ale ofertei; |
| --- | --- |

(r)

„prospect de bază” înseamnă un prospect conform cu articolul 8 al prezentului regulament și, la alegerea emitentului, condițiile finale ale ofertei;

| (s) | „zile lucrătoare”, în sensul prezentului regulament, înseamnă zilele lucrătoare ale autorității competente
  relevante
  , excluzând sâmbetele, duminicile și sărbătorile legale, astfel cum sunt definite de dreptul intern aplicabil autorității competente
  respective
  ; |
| --- | --- |

(s)

„zile lucrătoare”, în sensul prezentului regulament, înseamnă zilele lucrătoare ale autorității competente
  relevante
  , excluzând sâmbetele, duminicile și sărbătorile legale, astfel cum sunt definite de dreptul intern aplicabil autorității competente
  respective
  ;

| (t) | „sistem multilateral de tranzacționare” înseamnă un sistem multilateral astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) punctul 22 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

(t)

„sistem multilateral de tranzacționare” înseamnă un sistem multilateral astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) punctul 22 din Directiva 2014/65/UE;

| (u) | „piață de creștere pentru IMM-uri” înseamnă o piață de creștere pentru IMM-uri astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 12 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

(u)

„piață de creștere pentru IMM-uri” înseamnă o piață de creștere pentru IMM-uri astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 12 din Directiva 2014/65/UE;

| (v) | „emitent dintr-o țară terță” înseamnă un emitent stabilit într-o țară terță. |
| --- | --- |

(v)

„emitent dintr-o țară terță” înseamnă un emitent stabilit într-o țară terță.

| (va) | „suport durabil” înseamnă orice instrument care:










  (i) | îi permite unui client să stocheze informații care îi sunt adresate personal, într-un mod care permite ca informațiile respective să fie consultate ulterior pentru o perioadă de timp adaptată scopului acestor informații; și |
| --- | --- | --- |

(va)

„suport durabil” înseamnă orice instrument care:

(i)

îi permite unui client să stocheze informații care îi sunt adresate personal, într-un mod care permite ca informațiile respective să fie consultate ulterior pentru o perioadă de timp adaptată scopului acestor informații; și

| (ii) | permite reproducerea neschimbată a informațiilor stocate
  . |
| --- | --- |

(ii)

permite reproducerea neschimbată a informațiilor stocate
  .

(2)   Pentru a ține seama de evoluțiile tehnice de pe piețele financiare, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 42 pentru a preciza anumite elemente tehnice ale definițiilor prevăzute la alineatul (1) al prezentului articol,
  excluzând ▌
  definiția „întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri)” de la alineatul (1) litera (f), ținând seama de situația de pe diferite piețe naționale, ▌de legislația ▌Uniunii, precum și de evoluțiile economice.

Articolul 3

Obligativitatea publicării unui prospect și scutirea de aceasta

(1)   Valorile mobiliare
  sunt
  oferite publicului în Uniune
  numai după
  publicarea prealabilă a unui prospect
  în conformitate cu prezentul regulament
  .

(2)   
  Fără a aduce atingere articolului 15, un
  stat membru poate
  decide să scutească
  ofertele publice de valori mobiliare de
  obligația de a publica un
  prospect prevăzută la alineatul (1), cu condiția ca valoarea totală a ofertei
  în Uniune să nu depășească 5 000 000 EUR
  calculată pe o perioadă de 12 luni.

Ofertele publice făcute în baza scutirii prevăzute la primul paragraf:

| (a) | nu beneficiază de mecanismul privind pașaportul prevăzut în prezentul regulament și, prin urmare, articolele 23 și 24 din prezentul regulament nu li se aplică; |
| --- | --- |

(a)

nu beneficiază de mecanismul privind pașaportul prevăzut în prezentul regulament și, prin urmare, articolele 23 și 24 din prezentul regulament nu li se aplică;

| (b) | conțin o indicație clară a faptului că oferta publică nu este de natură transfrontalieră și |
| --- | --- |

(b)

conțin o indicație clară a faptului că oferta publică nu este de natură transfrontalieră și

| (c) | nu caută în mod activ investitori din afara statului membru menționat la primul paragraf. |
| --- | --- |

(c)

nu caută în mod activ investitori din afara statului membru menționat la primul paragraf.

Statele membre notifică Comisiei și ESMA
  orice decizie luată în conformitate cu primul paragraf și pragul ales pentru valoarea totală menționată în acesta.

(3)   Valorile mobiliare ▌
  sunt
  admise la tranzacționare pe o piață reglementată care este
  stabilită
  în Uniune
  doar după
  publicarea prealabilă a unui prospect.

(3a)
     
  Pentru a ține seama de evoluția cursului de schimb, inclusiv de rata inflației și de rata de schimb pentru alte valute decât euro, Comisia poate adopta, prin intermediul actelor delegate, în conformitate cu articolul 42, măsuri pentru a specifica pragul stabilit la alineatul (2) din prezentul articol.

Articolul 4

Prospectul voluntar

În cazul în care o ofertă publică de valori mobiliare sau admiterea unor valori mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată nu intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament, astfel cum este
  specificat
  la articolul 1, un emitent, un ofertant sau o persoană care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată are dreptul să elaboreze în mod voluntar un prospect
  sau, după caz, un prospect UE de creștere,
  în conformitate cu prezentul regulament.

Un astfel de
  prospect voluntar aprobat de autoritatea competentă din statul membru de origine, stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (m), implică toate drepturile și obligațiile aferente unui prospect ▌prevăzut în prezentul regulament și este supus tuturor dispozițiilor prezentului regulament, sub supravegherea autorității competente respective.

Articolul 5

Revânzarea ulterioară a valorilor mobiliare

Orice revânzare ulterioară a unor valori mobiliare care au făcut anterior obiectul unuia sau mai multor tipuri de oferte de valori mobiliare
  excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament în conformitate cu
  articolul 1 alineatul (3) literele (a)-(d) se consideră o ofertă distinctă și se aplică definiția prevăzută la articolul 2 alineatul (1) litera (d) pentru a stabili dacă revânzarea respectivă este o ofertă publică de valori mobiliare. Plasamentul de valori mobiliare prin intermediari financiari face obiectul publicării unui prospect în cazul în care niciuna dintre condițiile prevăzute la articolul 1 alineatul (3) literele (a)-(d) nu este îndeplinită pentru plasamentul final.

În cazul acestor revânzări ulterioare de valori mobiliare sau plasamente finale de valori mobiliare prin intermediari financiari nu este necesar un alt prospect atât timp cât este disponibil un prospect valabil în conformitate cu articolul 12 și emitentul sau persoana responsabilă de elaborarea acestui prospect își exprimă consimțământul pentru utilizarea sa prin intermediul unui acord scris.

CAPITOLUL II

ELABORAREA PROSPECTULUI

Articolul 6

Prospectul

(1)   Fără a aduce atingere articolului 14 alineatul (2) și articolului 17 alineatul (2), prospectul conține informațiile
  relevante și necesare pe care un investitor le-ar cere în mod rezonabil în legătură cu o investiție în valori mobiliare, pentru a-i permite să evalueze în cunoștință de cauză:

| (a) | activele și pasivele, situația financiară, profitul și pierderile și perspectivele emitentului și ale eventualilor garanți, precum și |
| --- | --- |

(a)

activele și pasivele, situația financiară, profitul și pierderile și perspectivele emitentului și ale eventualilor garanți, precum și

| (b) | drepturile aferente acestor valori mobiliare. |
| --- | --- |

(b)

drepturile aferente acestor valori mobiliare.

Aceste informații
  se redactează și
  se prezintă sub o formă concisă, ușor de analizat și de înțeles
  și pot varia în funcție de:

| (a) | natura emitentului; |
| --- | --- |

(a)

natura emitentului;

| (b) | tipul de valori mobiliare; |
| --- | --- |

(b)

tipul de valori mobiliare;

| (c) | circumstanțele emitentului; |
| --- | --- |

(c)

circumstanțele emitentului;

| (d) | acolo unde este relevant, tipul de investitor vizat de oferta publică sau de admiterea la tranzacționare, gradul probabil de cunoaștere a acestui tip de investitor și piața pe care valorile mobiliare urmează să fie admise la tranzacționare; |
| --- | --- |

(d)

acolo unde este relevant, tipul de investitor vizat de oferta publică sau de admiterea la tranzacționare, gradul probabil de cunoaștere a acestui tip de investitor și piața pe care valorile mobiliare urmează să fie admise la tranzacționare;

| (e) | orice informații puse la dispoziția investitorilor ca urmare a cerințelor impuse emitentului valorilor mobiliare în baza dreptului Uniunii sau a dreptului național sau a normelor oricărei autorități competente sau ale unui loc de tranzacționare către care sau pe care sunt cotate sau admise la tranzacționare valorile mobiliare ale emitentului, care se poate accesa printr-un mecanism desemnat în mod oficial, astfel cum se prevede la articolul 21 din Directiva 2004/109/CE, |
| --- | --- |

(e)

orice informații puse la dispoziția investitorilor ca urmare a cerințelor impuse emitentului valorilor mobiliare în baza dreptului Uniunii sau a dreptului național sau a normelor oricărei autorități competente sau ale unui loc de tranzacționare către care sau pe care sunt cotate sau admise la tranzacționare valorile mobiliare ale emitentului, care se poate accesa printr-un mecanism desemnat în mod oficial, astfel cum se prevede la articolul 21 din Directiva 2004/109/CE,

| (f) | aplicabilitatea oricărui regim de informare simplificată sau proporțională, astfel cum se prevede la articolul 14 și la articolul 15. |
| --- | --- |

(f)

aplicabilitatea oricărui regim de informare simplificată sau proporțională, astfel cum se prevede la articolul 14 și la articolul 15.

(2)   Emitentul, ofertantul sau persoana care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată poate elabora prospectul sub forma unui document unic sau a mai multor documente distincte.

Într-un prospect alcătuit din mai multe documente distincte, informațiile necesare sunt împărțite între un document de înregistrare, o notă privind valorile mobiliare și un rezumat, fără a aduce atingere articolului 8 alineatul (7)
  și articolului 7 alineatul (1) al doilea paragraf
  . Documentul de înregistrare cuprinde informații privind emitentul. Nota cuprinde informații privind valorile mobiliare oferite publicului sau propuse a fi admise la tranzacționare pe o piață reglementată.

Articolul 7

Rezumatul prospectului

(1)   Prospectul cuprinde un rezumat care furnizează informațiile esențiale de care au nevoie investitorii pentru a înțelege natura și riscurile aferente emitentului, garantului și valorilor mobiliare care sunt oferite sau admise la tranzacționare pe o piață reglementată, și care
  trebuie
  citite împreună cu celelalte părți ale prospectului
  pentru a ajuta
  investitorii să decidă dacă să investească în astfel de valori mobiliare.

Prin derogare de la primul paragraf, în cazul în care prospectul are legătură cu admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată a unor valori mobiliare, altele decât titlurile de capital, oferite numai investitorilor calificați, nu este necesar un rezumat.

(2)   Conținutul rezumatului este exact, just, clar și nu induce în eroare. Acesta
  trebuie considerat ca fiind o introducere la prospect și
  este consecvent cu celelalte părți ale prospectului.

(3)   Rezumatul este elaborat sub forma unui document scurt, formulat într-un mod concis și nu mai lung de șase pagini format A4 atunci când este imprimat.

Numai în cazuri excepționale, autoritatea competentă poate totuși permite emitentului să redacteze un rezumat mai lung, de până la 10 pagini imprimate în format A4, în cazul în care complexitatea activităților emitentului, natura emisiunii sau natura valorilor mobiliare emise impune acest lucru și în cazul în care există riscul ca investitorul să fie indus în eroare din cauza lipsei informațiilor suplimentare prezentate în rezumat.

Rezumatul
  :

| (a) | este prezentat și aranjat în pagină astfel încât să fie ușor de citit, cu caractere de dimensiuni lizibile; |
| --- | --- |

(a)

este prezentat și aranjat în pagină astfel încât să fie ușor de citit, cu caractere de dimensiuni lizibile;

| (b) | este scris într-un limbaj și într-un stil care facilitează înțelegerea informațiilor, și anume într-un limbaj clar, netehnic, concis și inteligibil
  pentru tipul de investitori vizați
  . |
| --- | --- |

(b)

este scris într-un limbaj și într-un stil care facilitează înțelegerea informațiilor, și anume într-un limbaj clar, netehnic, concis și inteligibil
  pentru tipul de investitori vizați
  .

(4)   Rezumatul este alcătuit din următoarele patru secțiuni:

| (a) | o introducere care conține atenționări
  generale și specifice, inclusiv cu privire la măsura în care investitorii și-ar putea pierde investiția în cel mai pesimist scenariu
  ; |
| --- | --- |

(a)

o introducere care conține atenționări
  generale și specifice, inclusiv cu privire la măsura în care investitorii și-ar putea pierde investiția în cel mai pesimist scenariu
  ;

| (b) | informații esențiale privind emitentul, ofertantul sau persoana care solicită admiterea
  la tranzacționare pe o piață reglementată
  ; |
| --- | --- |

(b)

informații esențiale privind emitentul, ofertantul sau persoana care solicită admiterea
  la tranzacționare pe o piață reglementată
  ;

| (c) | informații esențiale privind valorile mobiliare; |
| --- | --- |

(c)

informații esențiale privind valorile mobiliare;

| (d) | informații esențiale privind oferta însăși și/sau admiterea la tranzacționare. |
| --- | --- |

(d)

informații esențiale privind oferta însăși și/sau admiterea la tranzacționare.

(5)   Introducerea rezumatului conține:

| (a) | denumirea valorilor mobiliare
  și numerele internaționale de identificare a valorilor imobiliare (ISIN)
  ; |
| --- | --- |

(a)

denumirea valorilor mobiliare
  și numerele internaționale de identificare a valorilor imobiliare (ISIN)
  ;

| (b) | identitatea și datele de contact ale emitentului,
  inclusiv identificatorul entității juridice (LEI); |
| --- | --- |

(b)

identitatea și datele de contact ale emitentului,
  inclusiv identificatorul entității juridice (LEI);

| (c) | identitatea și datele de contact
  ale ofertantului,
  inclusiv identificatorul entității juridice, dacă ofertantul are personalitate juridică,
  sau ale persoanei care solicită admiterea; |
| --- | --- |

(c)

identitatea și datele de contact
  ale ofertantului,
  inclusiv identificatorul entității juridice, dacă ofertantul are personalitate juridică,
  sau ale persoanei care solicită admiterea;

| (d) | identitatea și datele de contact ale autorității competente din statul de origine și data documentului. |
| --- | --- |

(d)

identitatea și datele de contact ale autorității competente din statul de origine și data documentului.

În sensul literei (d) de la primul paragraf, în cazul în care prospectul constă din documente separate care au fost aprobate de autorități competente diferite, introducerea rezumatului identifică și oferă datele de contact ale tuturor acelor autorități competente.

Aceasta conține atenționări potrivit cărora:

| (a) | rezumatul trebuie să fie citit ca introducere la prospect; |
| --- | --- |

(a)

rezumatul trebuie să fie citit ca introducere la prospect;

| (b) | orice decizie de investiție în valorile mobiliare respective trebuie să se bazeze pe o examinare exhaustivă a prospectului de către investitor; |
| --- | --- |

(b)

orice decizie de investiție în valorile mobiliare respective trebuie să se bazeze pe o examinare exhaustivă a prospectului de către investitor;

| (c) | în cazul în care se intentează o acțiune în fața unei instanțe privind informațiile cuprinse în prospect, se poate ca investitorul reclamant, în conformitate cu legislația internă a statelor membre, să trebuiască să suporte cheltuielile de traducere a prospectului înaintea începerii procedurii judiciare; |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care se intentează o acțiune în fața unei instanțe privind informațiile cuprinse în prospect, se poate ca investitorul reclamant, în conformitate cu legislația internă a statelor membre, să trebuiască să suporte cheltuielile de traducere a prospectului înaintea începerii procedurii judiciare;

| (d) | răspunderea civilă revine doar persoanelor care au prezentat rezumatul, inclusiv orice traducere a acestuia, dar doar atunci când acesta este înșelător, inexact sau contradictoriu în raport cu celelalte părți ale prospectului, sau atunci când acesta nu furnizează, în raport cu celelalte părți ale prospectului, informațiile esențiale pentru a ajuta investitorii să decidă dacă să investească în astfel de valori mobiliare. |
| --- | --- |

(d)

răspunderea civilă revine doar persoanelor care au prezentat rezumatul, inclusiv orice traducere a acestuia, dar doar atunci când acesta este înșelător, inexact sau contradictoriu în raport cu celelalte părți ale prospectului, sau atunci când acesta nu furnizează, în raport cu celelalte părți ale prospectului, informațiile esențiale pentru a ajuta investitorii să decidă dacă să investească în astfel de valori mobiliare.

(6)   Secțiunea menționată la alineatul (4) litera (b) cuprinde următoarele informații:

| (a) | într-o subsecțiune intitulată „Cine este emitentul valorilor mobiliare?”, o scurtă descriere a emitentului valorilor mobiliare, care să includă cel puțin următoarele:






  — | sediul social și forma sa juridică,
  identificatorul LEI,
  legislația în temeiul căreia își desfășoară activitatea și țara în care a fost constituit; |
| --- | --- | --- |

(a)

într-o subsecțiune intitulată „Cine este emitentul valorilor mobiliare?”, o scurtă descriere a emitentului valorilor mobiliare, care să includă cel puțin următoarele:

—

sediul social și forma sa juridică,
  identificatorul LEI,
  legislația în temeiul căreia își desfășoară activitatea și țara în care a fost constituit;

| — | activitățile sale principale; |
| --- | --- |

—

activitățile sale principale;

| — | acționarii săi majoritari, inclusiv dacă acesta este deținut sau controlat, direct sau indirect, și de către cine; |
| --- | --- |

—

acționarii săi majoritari, inclusiv dacă acesta este deținut sau controlat, direct sau indirect, și de către cine;

| — | identitatea directorilor săi executivi principali și a membrilor comitetului de directori; |
| --- | --- |

—

identitatea directorilor săi executivi principali și a membrilor comitetului de directori;

| — | identitatea auditorilor săi statutari. |
| --- | --- |

—

identitatea auditorilor săi statutari.

| (b) | într-o subsecțiune intitulată „Care sunt informațiile financiare esențiale referitoare la emitent?” o selecție a informațiilor financiare esențiale istorice, inclusiv, după caz, informații pro forma, prezentate pentru fiecare exercițiu financiar din perioada acoperită de informațiile financiare istorice și pentru orice perioadă financiară intermediară ulterioară, însoțite de date comparative din aceeași perioadă a exercițiului financiar precedent. Cerința referitoare la informațiile comparative din bilanț se îndeplinește prin prezentarea informațiilor din bilanțul de la sfârșitul exercițiului. |
| --- | --- |

(b)

într-o subsecțiune intitulată „Care sunt informațiile financiare esențiale referitoare la emitent?” o selecție a informațiilor financiare esențiale istorice, inclusiv, după caz, informații pro forma, prezentate pentru fiecare exercițiu financiar din perioada acoperită de informațiile financiare istorice și pentru orice perioadă financiară intermediară ulterioară, însoțite de date comparative din aceeași perioadă a exercițiului financiar precedent. Cerința referitoare la informațiile comparative din bilanț se îndeplinește prin prezentarea informațiilor din bilanțul de la sfârșitul exercițiului.

| (c) | într-o subsecțiune intitulată „Care sunt riscurile principale specifice emitentului?” o scurtă descriere a cel mult
  10
  dintre factorii de risc cei mai semnificativi specifici emitentului cuprinși în
  prospect, inclusiv, în special, cu privire la riscurile operaționale și de investiție; |
| --- | --- |

(c)

într-o subsecțiune intitulată „Care sunt riscurile principale specifice emitentului?” o scurtă descriere a cel mult
  10
  dintre factorii de risc cei mai semnificativi specifici emitentului cuprinși în
  prospect, inclusiv, în special, cu privire la riscurile operaționale și de investiție;

(7)   Secțiunea menționată la alineatul (4) litera (c) cuprinde următoarele informații:

| (a) | într-o subsecțiune intitulată „Care sunt principalele caracteristici ale valorilor mobiliare?”, o scurtă descriere a valorilor mobiliare oferite și/sau admise la tranzacționare, inclusiv cel puțin:






  — | tipul și clasa,
  numărul internațional de identificare a valorilor mobiliare
  , moneda, valoarea nominală unitară și valoarea nominală a acestora, numărul de valori mobiliare emise, scadența valorilor mobiliare; |
| --- | --- | --- |

(a)

într-o subsecțiune intitulată „Care sunt principalele caracteristici ale valorilor mobiliare?”, o scurtă descriere a valorilor mobiliare oferite și/sau admise la tranzacționare, inclusiv cel puțin:

—

tipul și clasa,
  numărul internațional de identificare a valorilor mobiliare
  , moneda, valoarea nominală unitară și valoarea nominală a acestora, numărul de valori mobiliare emise, scadența valorilor mobiliare;

| — | drepturile aferente valorilor mobiliare; |
| --- | --- |

—

drepturile aferente valorilor mobiliare;

| — | rangul relativ al valorilor mobiliare în structura capitalului emitentului în caz de insolvență, inclusiv, unde este cazul, informații cu privire la nivelul de subordonare a valorilor mobiliare și tratarea lor în cazul rezoluției în conformitate cu Directiva privind redresarea și rezoluția instituțiilor bancare; |
| --- | --- |

—

rangul relativ al valorilor mobiliare în structura capitalului emitentului în caz de insolvență, inclusiv, unde este cazul, informații cu privire la nivelul de subordonare a valorilor mobiliare și tratarea lor în cazul rezoluției în conformitate cu Directiva privind redresarea și rezoluția instituțiilor bancare;

| — | eventualele restricții impuse asupra liberei transferabilități a valorilor mobiliare; |
| --- | --- |

—

eventualele restricții impuse asupra liberei transferabilități a valorilor mobiliare;

| — | după caz, politica privind dividendele sau operațiunile de distribuire. |
| --- | --- |

—

după caz, politica privind dividendele sau operațiunile de distribuire.

| (b) | într-o subsecțiune intitulată „Unde vor fi tranzacționate valorile mobiliare?”, se indică dacă valorile mobiliare oferite fac sau vor face obiectul unei cereri de admitere la tranzacționare pe o piață reglementată sau
  de tranzacționare
  într-un sistem multilateral de tranzacționare și identitatea tuturor piețelor pe care valorile mobiliare sunt sau urmează să fie tranzacționate. |
| --- | --- |

(b)

într-o subsecțiune intitulată „Unde vor fi tranzacționate valorile mobiliare?”, se indică dacă valorile mobiliare oferite fac sau vor face obiectul unei cereri de admitere la tranzacționare pe o piață reglementată sau
  de tranzacționare
  într-un sistem multilateral de tranzacționare și identitatea tuturor piețelor pe care valorile mobiliare sunt sau urmează să fie tranzacționate.

| (c) | într-o subsecțiune intitulată „Există vreo garanție aferentă valorilor mobiliare?” în cazul în care există o garanție, o scurtă descriere a naturii și sferei acesteia, precum și o scurtă descriere a garantului
  , inclusiv identificatorul entității juridice
  . |
| --- | --- |

(c)

într-o subsecțiune intitulată „Există vreo garanție aferentă valorilor mobiliare?” în cazul în care există o garanție, o scurtă descriere a naturii și sferei acesteia, precum și o scurtă descriere a garantului
  , inclusiv identificatorul entității juridice
  .

| (d) | într-o subsecțiune intitulată „Care sunt principalele riscuri specifice valorilor mobiliare?”, o scurtă descriere a cel mult
  10
  dintre factorii de risc cei mai semnificativi specifici valorilor mobiliare cuprinși în
  prospect. |
| --- | --- |

(d)

într-o subsecțiune intitulată „Care sunt principalele riscuri specifice valorilor mobiliare?”, o scurtă descriere a cel mult
  10
  dintre factorii de risc cei mai semnificativi specifici valorilor mobiliare cuprinși în
  prospect.

În cazul în care este necesar să se pregătească un document cu informații esențiale în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1286/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (19), emitentul, ofertantul sau persoana care solicită admiterea poate înlocui conținutul prevăzut în prezentul alineat cu informațiile prevăzute la articolul 8 alineatul (3) literele (b)-(i) din Regulamentul (UE) nr. 1286/2014. În acest caz și atunci când un singur rezumat se referă la mai multe valori mobiliare care se deosebesc doar la nivelul unor detalii foarte limitate, cum ar fi prețul de emisiune sau data scadenței, în conformitate cu articolul 8 alineatul (8) ultimul paragraf, limita privind lungimea prevăzută la alineatul (3) se prelungește cu încă 3 pagini format A4 pentru fiecare valoare mobiliară suplimentară.

(8)   Secțiunea menționată la alineatul (4) litera (d) cuprinde următoarele informații:

| (a) | într-o subsecțiune intitulată „Care sunt condițiile și calendarul pentru a investi în această valoare mobiliară?”, după caz, clauzele generale, condițiile și calendarul previzional ale ofertei, detaliile privind admiterea la tranzacționare, planul de distribuție, cuantumul și procentajul diluării imediate rezultate în urma ofertei și o estimare a costului total al emisiunii și/sau ofertei, inclusiv costurile estimate percepute de la investitor de către emitent sau ofertant. |
| --- | --- |

(a)

într-o subsecțiune intitulată „Care sunt condițiile și calendarul pentru a investi în această valoare mobiliară?”, după caz, clauzele generale, condițiile și calendarul previzional ale ofertei, detaliile privind admiterea la tranzacționare, planul de distribuție, cuantumul și procentajul diluării imediate rezultate în urma ofertei și o estimare a costului total al emisiunii și/sau ofertei, inclusiv costurile estimate percepute de la investitor de către emitent sau ofertant.

| (b) | într-o subsecțiune intitulată „De ce a elaborat emitentul acest prospect?” o scurtă descriere narativă a motivelor ofertei sau ale admiterii la tranzacționare, precum și utilizarea și cuantumul net estimat al veniturilor rezultate în urma ofertei. |
| --- | --- |

(b)

într-o subsecțiune intitulată „De ce a elaborat emitentul acest prospect?” o scurtă descriere narativă a motivelor ofertei sau ale admiterii la tranzacționare, precum și utilizarea și cuantumul net estimat al veniturilor rezultate în urma ofertei.

(9)   În fiecare dintre secțiunile descrise la alineatele (6), (7) și (8), emitentul poate adăuga subrubrici atunci când consideră că sunt necesare.

(10)   Rezumatul nu poate conține trimiteri încrucișate la alte părți ale prospectului sau include informații prin trimiteri.

(11)   ESMA elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare pentru a preciza conținutul și formatul de prezentare a informațiilor financiare esențiale istorice menționate la alineatul (6) litera (b), ținând cont de diversele tipuri de valori mobiliare și de emitenți
  și asigurându-se că informațiile produse sunt succinte, concise și ușor de înțeles.

ESMA înaintează Comisiei aceste proiecte de standarde tehnice de reglementare până la
  [12 luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament].

Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

Articolul 8

Prospectul de bază

(1)   În cazul valorilor mobiliare, altele decât titlurile de capital, prospectul poate consta, la alegerea emitentului, a ofertantului sau a persoanei care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată, într-un prospect de bază care conține ▌informațiile relevante referitoare la emitent și la valorile mobiliare oferite publicului sau propuse a fi admise la tranzacționare pe o piață reglementată.

(2)   Prospectul de bază include următoarele informații:

| (a) | o listă a informațiilor care vor fi incluse în condițiile finale ale ofertei; |
| --- | --- |

(a)

o listă a informațiilor care vor fi incluse în condițiile finale ale ofertei;

| (b) | un șablon, denumit „formatul condițiilor finale”, care trebuie să fie completat pentru fiecare emisiune individuală; |
| --- | --- |

(b)

un șablon, denumit „formatul condițiilor finale”, care trebuie să fie completat pentru fiecare emisiune individuală;

| (c) | adresa site-ului web pe care vor fi publicate condițiile finale. |
| --- | --- |

(c)

adresa site-ului web pe care vor fi publicate condițiile finale.

(3)   Condițiile finale se prezintă sub forma unui document distinct sau se includ în prospectul de bază sau într-un supliment la acesta. Condițiile finale se elaborează într-o formă ușor de analizat și de înțeles.

Condițiile finale conțin doar informații legate de nota privind valorile mobiliare și nu se utilizează pentru completarea prospectului de bază. În astfel de cazuri se aplică articolul 17 alineatul (1) litera (a).

(4)   În cazul în care condițiile finale nu sunt incluse nici în prospectul de bază, nici în supliment, emitentul le pune la dispoziția publicului în conformitate cu articolul 20 și le depune la autoritatea competentă din statul membru de origine, de îndată ce este posibil, înainte de începerea ofertei publice sau de admiterea la tranzacționare.

În condițiile finale se introduce o declarație clară și vizibilă în care se precizează:

| (a) | faptul că condițiile finale au fost elaborate în scopul prezentului regulament și trebuie citite în coroborare cu prospectul de bază și cu suplimentul(ele) la acesta pentru a obține toate informațiile relevante; |
| --- | --- |

(a)

faptul că condițiile finale au fost elaborate în scopul prezentului regulament și trebuie citite în coroborare cu prospectul de bază și cu suplimentul(ele) la acesta pentru a obține toate informațiile relevante;

| (b) | locul în care sunt publicate prospectul de bază și suplimentul(ele) la acesta în conformitate cu articolul 20; |
| --- | --- |

(b)

locul în care sunt publicate prospectul de bază și suplimentul(ele) la acesta în conformitate cu articolul 20;

| (c) | faptul că un rezumat al emisiunii individuale este anexat la condițiile finale. |
| --- | --- |

(c)

faptul că un rezumat al emisiunii individuale este anexat la condițiile finale.

(5)   Prospectul de bază poate fi elaborat sub forma unui document unic sau a mai multor documente distincte.

În cazul în care emitentul, ofertantul sau persoana care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată a depus anterior un document de înregistrare pentru un anumit tip de valori mobiliare, altele decât titlurile de capital sau un document de înregistrare universal, astfel cum este definit la articolul 9, și, într-o etapă ulterioară, alege să elaboreze un prospect de bază, prospectul de bază conține următoarele elemente:

| (a) | informațiile cuprinse în documentul de înregistrare sau în documentul de înregistrare universal; |
| --- | --- |

(a)

informațiile cuprinse în documentul de înregistrare sau în documentul de înregistrare universal;

| (b) | informațiile care ar fi altfel incluse în nota relevantă privind valorile mobiliare, cu excepția condițiilor finale, în cazul în care acestea nu sunt incluse în prospectul de bază. |
| --- | --- |

(b)

informațiile care ar fi altfel incluse în nota relevantă privind valorile mobiliare, cu excepția condițiilor finale, în cazul în care acestea nu sunt incluse în prospectul de bază.

(6)   Informațiile specifice referitoare la fiecare dintre diferitele valori mobiliare incluse în prospectul de bază se separă în mod clar.

(7)   Se elaborează un rezumat numai în cazul în care condițiile finale sunt
  incluse în prospectul de bază în conformitate cu alineatul (3)
  sau sunt depuse, iar rezumatul este specific emisiunii individuale.

(8)   Rezumatul emisiunii individuale se supune cerințelor aplicabile condițiilor finale prevăzute în prezentul articol și se anexează la acestea.

Rezumatul emisiunii individuale este conform cu articolul 7 și furnizează informațiile esențiale din prospectul de bază și din condițiile finale. Rezumatul conține următoarele elemente:

| (a) | informațiile din prospectul de bază care sunt relevante numai pentru emisiunea individuală, inclusiv informațiile esențiale privind emitentul; |
| --- | --- |

(a)

informațiile din prospectul de bază care sunt relevante numai pentru emisiunea individuală, inclusiv informațiile esențiale privind emitentul;

| (b) | opțiunile din prospectul de bază care sunt relevante numai pentru emisiunea individuală, astfel cum sunt stabilite în condițiile finale; |
| --- | --- |

(b)

opțiunile din prospectul de bază care sunt relevante numai pentru emisiunea individuală, astfel cum sunt stabilite în condițiile finale;

| (c) | informațiile relevante din condițiile finale, lăsate inițial necompletate în prospectul de bază. |
| --- | --- |

(c)

informațiile relevante din condițiile finale, lăsate inițial necompletate în prospectul de bază.

În cazurile în care condițiile finale se referă la mai multe valori mobiliare care se deosebesc doar la nivelul câtorva detalii foarte limitate, spre exemplu în ceea ce privește prețul de emisiune sau data scadenței, pentru toate aceste valori mobiliare poate fi atașat un singur rezumat al emisiunii individuale, cu condiția ca informațiile care se referă la diferitele valori mobiliare să fie clar separate.

(9)   Informațiile pe care le conține prospectul de bază se completează, dacă este necesar, în conformitate cu articolul 22, cu informații actualizate referitoare la emitent și la valorile mobiliare care urmează să fie oferite publicului sau să fie admise la tranzacționare pe o piață reglementată.

(10)   O ofertă publică poate continua și după expirarea prospectului de bază în temeiul căruia a fost inițiată, cu condiția ca un prospect de bază ulterior să fie aprobat cel târziu în ultima zi de valabilitate a prospectului de bază anterior. Condițiile finale ale unei astfel de oferte conțin, pe prima pagină, o atenționare ușor de observat în care se indică ultima zi de valabilitate a prospectului de bază anterior și locul în care va fi publicat prospectul de bază ulterior. Prospectul de bază ulterior cuprinde sau include prin trimiteri formatul condițiilor finale din prospectul de bază inițial și face referire la condițiile finale care sunt relevante pentru oferta continuată.

Dreptul de retragere acordat în temeiul articolului 22 alineatul (2) se aplică și investitorilor care au acceptat să achiziționeze sau să subscrie valori mobiliare în perioada de valabilitate a prospectului de bază anterior, cu excepția cazului în care valorile mobiliare au fost deja furnizate acestora.

Articolul 9

Documentul de înregistrare universal

(1)   Orice emitent care are sediul social într-un stat membru și ale cărui valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată sau într-un sistem multilateral de tranzacționare poate elabora în fiecare exercițiu financiar un document de înregistrare sub forma unui document de înregistrare universal care descrie organizarea, activitățile, situația financiară, câștigurile și perspectivele, guvernanța și structura acționarilor societății.

(2)   
  Oricare
  emitent care alege să elaboreze un document de înregistrare universal în fiecare exercițiu financiar îl înaintează spre aprobare autorității competente din statul său membru de origine, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 19 alineatele (2), (4)
  și (5)
  .

Odată ce documentul de înregistrare universal al emitentului a primit aprobarea autorității competente în fiecare exercițiu financiar timp de
  doi
  ani consecutivi, documentele de înregistrare universale ulterioare
  sau modificările la acestea
  se pot depune la autoritatea competentă fără o aprobare prealabilă
  , dacă modificările respective nu vizează o omisiune, o eroare materială sau o inexactitate materială semnificativă care este de natură să inducă publicul în eroare cu privire la faptele și circumstanțele esențiale pentru evaluarea în cunoștință de cauză a emitentului
  .

În cazul în care, ulterior, emitentul nu depune un document de înregistrare universal pentru un exercițiu financiar, avantajul depunerii fără aprobare se pierde și toate documentele de înregistrare universale ulterioare se înaintează autorității competente spre aprobare până când condiția prevăzută la al doilea paragraf este din nou îndeplinită.

(3)   Emitenții care, înainte de data aplicării prezentului regulament, au primit aprobarea autorității competente pentru documentul de înregistrare, elaborat în conformitate cu anexa I sau anexa XI la Regulamentul (CE) nr. 809/2004 (20), timp de cel puțin
  doi
  ani consecutivi și care, ulterior, au depus, în conformitate cu articolul 12 alineatul (3) din Directiva 2003/71/CE, un astfel de document de înregistrare sau au obținut aprobarea pentru acest document în fiecare an, pot depune un document de înregistrare universal fără aprobare prealabilă în conformitate cu alineatul (2) al doilea paragraf începând de la data aplicării prezentului regulament.

(4)   Odată ce a fost aprobat sau depus fără aprobare, documentul de înregistrare universal, precum și modificările acestuia menționate la alineatele (7) și (9) se pun la dispoziția publicului fără întârzieri nejustificate și în conformitate cu modalitățile prevăzute la articolul 20.

(5)   Documentul de înregistrare universal respectă cerințele lingvistice prevăzute la articolul 25.

(6)   În documentul de înregistrare universal pot fi incluse informații prin trimiteri în condițiile prevăzute la articolul 18.

(7)   După depunerea sau aprobarea unui document de înregistrare universal, emitentul poate în orice moment să actualizeze informațiile pe care le conține acesta prin depunerea, la autoritatea competentă, a unei modificări a documentului de înregistrare universal.

(8)   Autoritatea competentă poate revizui în orice moment conținutul oricărui document de înregistrare universal care a fost depus fără aprobare prealabilă, precum și conținutul modificărilor aduse acestuia.

Demersul de revizuire al autorității competente constă în verificarea exhaustivității, a coerenței și a inteligibilității informațiilor furnizate în documentul de înregistrare universal și în modificările acestuia.

(9)   În cazul în care, în cursul revizuirii, autoritatea competentă constată că documentul de înregistrare universal nu îndeplinește standardele de exhaustivitate, inteligibilitate și coerență, și/sau că sunt necesare modificări ori informații suplimentare, autoritatea notifică emitentului acest lucru.

O cerere de modificare sau de informații suplimentare adresată de autoritatea competentă emitentului trebuie să fie luată în considerare de către acesta doar în următorul document de înregistrare universal depus pentru exercițiul financiar următor, cu excepția cazului în care emitentul dorește să utilizeze documentul de înregistrare universal ca element constitutiv al unui prospect înaintat spre aprobare. În acest caz, emitentul depune o modificare a documentului de înregistrare universal cel târziu în momentul înaintării cererii menționate la articolul 19 alineatul (5).

Prin derogare de la al doilea paragraf, în cazul în care autoritatea competentă notifică emitentului faptul că cererea sa de modificare vizează o omisiune, o eroare materială sau o inexactitate materială care este de natură să inducă publicul în eroare cu privire la faptele și circumstanțele care sunt esențiale pentru evaluarea în cunoștință de cauză a emitentului, acesta depune o modificare a documentului de înregistrare universal fără întârzieri nejustificate.

(10)   Dispozițiile alineatelor (7) și (9) se aplică numai în cazul în care documentul de înregistrare universal nu este utilizat ca element constitutiv al unui prospect. Ori de câte ori un document de înregistrare universal este utilizat ca element constitutiv al unui prospect, numai normele prevăzute la articolul 22 pentru completarea prospectului se aplică între momentul aprobării prospectului și închiderea definitivă a ofertei publice sau, după caz, începerea tranzacționării pe o piață reglementată, oricare dintre aceste date survine mai târziu.

(11)   Un emitent care îndeplinește condițiile descrise la alineatul (2) primul
  și
  al doilea paragraf sau la alineatul (3) are statutul de emitent frecvent și beneficiază de procedura de aprobare accelerată descrisă la articolul 19 alineatul (5), cu condiția ca:

| (a) | la depunerea fiecărui document de înregistrare universal sau la înaintarea spre aprobare a acestuia, emitentul confirmă în scris autorității competente că toate informațiile reglementate pe care trebuie să le divulge în temeiul Directivei 2004/109/CE, după caz, și al Regulamentului (UE) nr. 596/2014 au fost depuse și publicate în conformitate cu cerințele prevăzute în actele respective și |
| --- | --- |

(a)

la depunerea fiecărui document de înregistrare universal sau la înaintarea spre aprobare a acestuia, emitentul confirmă în scris autorității competente că toate informațiile reglementate pe care trebuie să le divulge în temeiul Directivei 2004/109/CE, după caz, și al Regulamentului (UE) nr. 596/2014 au fost depuse și publicate în conformitate cu cerințele prevăzute în actele respective și

| (b) | în cazul în care autoritatea competentă efectuează revizuirea menționată la alineatul (8), emitentul își modifică documentul de înregistrare universal în conformitate cu dispozițiile prevăzute la alineatul (9). |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care autoritatea competentă efectuează revizuirea menționată la alineatul (8), emitentul își modifică documentul de înregistrare universal în conformitate cu dispozițiile prevăzute la alineatul (9).

În cazul în care oricare dintre condițiile de mai sus nu este îndeplinită de către emitent, se pierde statutul de emitent frecvent.

(12)   În cazul în care documentul de înregistrare universal depus la autoritatea competentă sau aprobat de către aceasta se face public cel târziu după patru luni de la sfârșitul exercițiului financiar și conține informațiile care trebuie prezentate în raportul financiar anual menționat la articolul 4 din Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului (21), se consideră că emitentul și-a îndeplinit obligația de a publica raportul financiar anual prevăzut la articolul respectiv.

În cazul în care documentul de înregistrare universal sau o modificare a acestuia este depusă la autoritatea competentă sau aprobată de către aceasta și făcută publică în cel mult trei luni de la încheierea primelor șase luni ale exercițiului financiar și conține informațiile care trebuie prezentate în raportul financiar semestrial menționat la articolul 5 din Directiva 2004/109/CE, se consideră că emitentul și-a îndeplinit obligația de a publica raportul financiar semestrial prevăzut la articolul respectiv.

În cazurile descrise la primul sau al doilea paragraf, emitentul:

| (a) | include în documentul de înregistrare universal o listă de referințe încrucișate în care se indică partea din documentul de înregistrare universal în care poate fi găsit fiecare element care trebuie să figureze în rapoartele financiare anuale și semestriale; |
| --- | --- |

(a)

include în documentul de înregistrare universal o listă de referințe încrucișate în care se indică partea din documentul de înregistrare universal în care poate fi găsit fiecare element care trebuie să figureze în rapoartele financiare anuale și semestriale;

| (b) | depune documentul de înregistrare universal în conformitate cu articolul 19 alineatul (1) din Directiva 2004/109/CE și îl pune la dispoziția mecanismului oficial desemnat prevăzut la articolul 21 alineatul (2) din Directiva 2004/109/CE; |
| --- | --- |

(b)

depune documentul de înregistrare universal în conformitate cu articolul 19 alineatul (1) din Directiva 2004/109/CE și îl pune la dispoziția mecanismului oficial desemnat prevăzut la articolul 21 alineatul (2) din Directiva 2004/109/CE;

| (c) | include în documentul de înregistrare universal o declarație de responsabilitate în condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (c) și la articolul 5 alineatul (2) litera (c) din Directiva 2004/109/CE. |
| --- | --- |

(c)

include în documentul de înregistrare universal o declarație de responsabilitate în condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (c) și la articolul 5 alineatul (2) litera (c) din Directiva 2004/109/CE.

(13)   Alineatul (12) se aplică numai în cazul în care statul membru de origine al emitentului în sensul prezentului regulament este și statul membru de origine în sensul Directivei 2004/109/CE și în cazul în care limba documentului de înregistrare universal îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 20 din Directiva 2004/109/CE.

(14)   
  ESMA elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare
  pentru a preciza procedura de verificare, de aprobare, de depunere și de revizuire a documentului de înregistrare universal, precum și condițiile de modificare a acestuia și condițiile în care se poate pierde statutul de emitent frecvent.

ESMA înaintează Comisiei aceste proiecte de standarde tehnice de reglementare până la [12 luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament].

Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

Articolul 10

Prospectele alcătuite din documente distincte

(1)   Un emitent care dispune deja de un document de înregistrare aprobat de către autoritatea competentă are obligația de a elabora numai nota privind valorile mobiliare și rezumatul atunci când valorile mobiliare sunt oferite publicului sau sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată. În acest caz, nota privind valorile mobiliare și rezumatul se prezintă separat spre aprobare.

În cazul în care, de la aprobarea documentului de înregistrare, apare un factor nou, o eroare materială sau o inexactitate semnificativă privind informațiile cuprinse în documentul de înregistrare care este de natură să afecteze evaluarea valorilor mobiliare, în același timp cu nota privind valorile mobiliare și rezumatul se înaintează spre aprobare și un supliment la documentul de înregistrare. Dreptul de a-și retrage acceptul în conformitate cu articolul 22 alineatul (2) nu se aplică în acest caz.

Documentul de înregistrare și suplimentul la acesta, după caz, împreună cu nota privind valorile mobiliare și rezumatul, constituie un prospect, odată ce sunt aprobate de autoritatea competentă.

(2)   Un emitent care dispune deja de un document de înregistrare universal aprobat de către autoritatea competentă,
  sau care a depus un document de înregistrare universal fără aprobare în conformitate cu articolul 9 alineatul (2),
  este obligat să întocmească numai nota privind valorile mobiliare și rezumatul atunci când valorile mobiliare sunt oferite publicului sau sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată. În acest caz, nota privind valorile mobiliare, rezumatul și toate modificările aduse documentului de înregistrare universal depuse de la aprobarea
  sau depunerea
  documentului de înregistrare universal
  , cu excepția modificărilor aduse documentului de înregistrare universal al unui emitent frecvent în conformitate cu articolul 19 alineatul (5),
  se înaintează separat spre aprobare.

În cazul în care un emitent a depus un document de înregistrare universal fără aprobare, întreaga documentație, inclusiv modificările aduse documentului de înregistrare universal, este supusă aprobării, deși aceste documente rămân distincte.

Documentul de înregistrare universal, modificat în conformitate cu articolul 9 alineatul (7) sau (9), împreună cu nota privind valorile mobiliare și rezumatul, constituie un prospect, odată ce sunt aprobate de autoritatea competentă.

Articolul 11

Responsabilitatea privind prospectul

(1)   Statele membre se asigură că responsabilitatea pentru informațiile incluse într-un prospect revine emitentului sau organelor sale de administrație, de conducere sau de supraveghere, ofertantului, persoanei care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată sau garantului. Prospectul identifică în mod clar persoanele responsabile cu numele și funcția lor sau, în cazul persoanelor juridice, cu denumirea și sediul lor social și conține o declarație din partea lor conform căreia, după cunoștințele lor, informațiile cuprinse în prospect sunt conforme cu realitatea, iar prospectul nu conține omisiuni de natură să îi afecteze sensul.

(2)   Statele membre se asigură că actele cu putere de lege și actele lor administrative din domeniul răspunderii civile se aplică persoanelor responsabile de informațiile incluse în prospecte.

Totuși, statele membre se asigură că răspunderea civilă nu se atribuie numai pe baza rezumatului, inclusiv a unei traduceri a acestuia, cu excepția cazului în care acesta este înșelător, inexact sau contradictoriu în raport cu celelalte părți ale prospectului ori a cazului în care rezumatul nu oferă, în raport cu celelalte părți ale prospectului, informațiile esențiale pentru a-i ajuta pe investitori să decidă dacă să investească în astfel de valori mobiliare. Rezumatul conține o atenționare clară în acest scop.

(3)   Responsabilitatea pentru informațiile incluse în documentul de înregistrare universal le revine persoanelor menționate la alineatul (1) numai în cazurile în care documentul de înregistrare universal este utilizat ca element constitutiv al unui prospect aprobat. Această dispoziție se aplică fără a aduce atingere articolelor 4 și 5 din Directiva 2004/109/CE, atunci când informațiile prevăzute la aceste articole sunt incluse într-un document de înregistrare universal.

Articolul 12

Valabilitatea prospectului, a prospectului de bază și a documentului de înregistrare

(1)   Un prospect sau un prospect de bază, indiferent dacă acesta este un document unic sau dacă este alcătuit din mai multe documente distincte, este valabil 12 luni de la aprobarea sa, pentru ofertele publice sau admiterile la tranzacționare pe o piață reglementată, cu condiția de a fi completat cu orice supliment impus în temeiul articolului 22.

În cazul în care prospectul sau prospectul de bază este alcătuit din mai multe documente distincte, valabilitatea începe odată cu aprobarea notei privind valorile mobiliare.

(2)   Un document de înregistrare, inclusiv un document de înregistrare universal, astfel cum este menționat la articolul 9, care a fost depus sau aprobat în prealabil, poate fi utilizat ca element constitutiv al unui prospect timp de 12 luni de la depunerea sau aprobarea sa.

Scurgerea acestei perioade în cazul unui astfel de document de înregistrare nu afectează valabilitatea unui prospect din care acesta face parte.

CAPITOLUL III

CONȚINUTUL ȘI FORMATUL PROSPECTULUI

Articolul 13

Informațiile minime și formatul

(1)   Comisia adoptă, în conformitate cu articolul 42, acte delegate referitoare la formatul prospectului, al prospectului de bază și al condițiilor finale, precum și schemele care definesc informațiile specifice care trebuie incluse într-un prospect, evitând repetarea informațiilor în cazul în care un prospect este alcătuit din mai multe documente distincte.

În special, la
  redactarea
  diverselor scheme referitoare la prospect, se ține seama de:

| (a) | diversele tipuri de informații necesare investitorilor în legătură cu titlurile de capital spre deosebire de valorile mobiliare, altele decât titlurile de capital; adoptarea unei abordări coerente cu privire la informațiile care trebuie incluse în prospect pentru valorile mobiliare care au o logică economică similară, în special instrumentele derivate; |
| --- | --- |

(a)

diversele tipuri de informații necesare investitorilor în legătură cu titlurile de capital spre deosebire de valorile mobiliare, altele decât titlurile de capital; adoptarea unei abordări coerente cu privire la informațiile care trebuie incluse în prospect pentru valorile mobiliare care au o logică economică similară, în special instrumentele derivate;

| (b) | diversele tipuri și caracteristici ale ofertelor și admiterilor la tranzacționare pe o piață reglementată a valorilor mobiliare, altele decât titlurile de capital; |
| --- | --- |

(b)

diversele tipuri și caracteristici ale ofertelor și admiterilor la tranzacționare pe o piață reglementată a valorilor mobiliare, altele decât titlurile de capital;

| (c) | formatul utilizat și informațiile care trebuie incluse în prospectele de bază referitoare la valorile mobiliare, altele decât titlurile de capital, inclusiv valorile mobiliare care dau drept de subscripție sub orice formă; |
| --- | --- |

(c)

formatul utilizat și informațiile care trebuie incluse în prospectele de bază referitoare la valorile mobiliare, altele decât titlurile de capital, inclusiv valorile mobiliare care dau drept de subscripție sub orice formă;

| (d) | după caz, statutul public al emitentului; |
| --- | --- |

(d)

după caz, statutul public al emitentului;

| (e) | după caz, natura specifică a activităților emitentului. |
| --- | --- |

(e)

după caz, natura specifică a activităților emitentului.

În special, Comisia redactează două seturi de scheme referitoare la prospecte separate și diferite ca conținut în care se prevăd cerințele de informare valabile pentru valorile mobiliare, altele decât titlurile de capital, adaptate diferitelor clase de investitori – calificați și necalificați – cărora le este adresată oferta, ținând seama de diferitele nevoi în materie de informare ale investitorilor respectivi.

(2)   Comisia adoptă, în conformitate cu articolul 42, acte delegate în care stabilește schema care definește informațiile minime cuprinse în documentul de înregistrare universal, precum și o schemă specifică pentru documentul de înregistrare universal al instituțiilor de credit.

O astfel de schemă asigură faptul că documentul de înregistrare universal conține toate informațiile necesare privind emitentul, astfel încât același document de înregistrare universal să poată fi utilizat și pentru oferta publică ulterioară sau admiterea ulterioară la tranzacționare de titluri de capital, titluri de creanță sau instrumente derivate. În ceea ce privește informațiile financiare, analizarea rezultatului din exploatare și a celui financiar, perspectivele și guvernanța corporativă, aceste informații trebuie să fie aliniate, pe cât posibil, cu informațiile care trebuie prezentate în rapoartele financiare anuale și semestriale menționate la articolele 4 și 5 din Directiva 2004/109/CE, inclusiv în raportul de gestiune și în declarația privind guvernanța corporativă.

(3)   Actele delegate menționate la alineatele (1) și (2) se bazează pe standardele din domeniul informațiilor financiare și nefinanciare stabilite de organizațiile internaționale de comisii pentru valori mobiliare, în special Organizația Internațională a Reglementatorilor de Valori Mobiliare (IOSCO), și pe anexele I, II și III la prezentul regulament. Actele delegate respective se adoptă până la [
  6 luni înainte de data aplicării prezentului regulament
  ].

Articolul 14

Regimul de informare simplificată pentru operațiunile secundare

(1)   Următoarele persoane pot alege să elaboreze un prospect
  simplificat
  în temeiul regimului de informare
  simplificată
  pentru operațiunile secundare, în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau al admiterii de valori mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată:

| (a) | emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată sau pe o piață de creștere pentru IMM-uri
  sau un MTF, altul decât o piață de creștere pentru IMM-uri, cu cerințe de informare echivalente cel puțin cu cele prevăzute pentru o piață de creștere pentru IMM-uri, astfel cum se indică la articolul 33 alineatul (3) literele (d), (e), (f) și (g) din MiFID,
  de cel puțin 18 luni și care emit mai multe valori mobiliare din aceeași clasă; |
| --- | --- |

(a)

emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată sau pe o piață de creștere pentru IMM-uri
  sau un MTF, altul decât o piață de creștere pentru IMM-uri, cu cerințe de informare echivalente cel puțin cu cele prevăzute pentru o piață de creștere pentru IMM-uri, astfel cum se indică la articolul 33 alineatul (3) literele (d), (e), (f) și (g) din MiFID,
  de cel puțin 18 luni și care emit mai multe valori mobiliare din aceeași clasă;

| (b) | emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată sau pe o piață de creștere pentru IMM-uri
  sau un MTF, altul decât o piață de creștere pentru IMM-uri, cu cerințe de informare echivalente cel puțin cu cele prevăzute pentru o piață de creștere pentru IMM-uri, astfel cum se indică la articolul 33 alineatul (3) literele (d), (e), (f) și (g) din MiFID,
  de cel puțin 18 luni și care emit valori mobiliare, altele decât titlurile de capital; |
| --- | --- |

(b)

emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată sau pe o piață de creștere pentru IMM-uri
  sau un MTF, altul decât o piață de creștere pentru IMM-uri, cu cerințe de informare echivalente cel puțin cu cele prevăzute pentru o piață de creștere pentru IMM-uri, astfel cum se indică la articolul 33 alineatul (3) literele (d), (e), (f) și (g) din MiFID,
  de cel puțin 18 luni și care emit valori mobiliare, altele decât titlurile de capital;

| (c) | ofertanții unei clase de valori mobiliare admise la tranzacționare pe o piață reglementată sau pe o piață de creștere pentru IMM-uri
  sau un MTF, altul decât o piață de creștere pentru IMM-uri, cu cerințe de informare echivalente cel puțin cu cele prevăzute pentru o piață de creștere pentru IMM-uri, astfel cum se indică la articolul 33 alineatul (3) literele (d), (e), (f) și (g) din MiFID,
  de cel puțin 18 luni. |
| --- | --- |

(c)

ofertanții unei clase de valori mobiliare admise la tranzacționare pe o piață reglementată sau pe o piață de creștere pentru IMM-uri
  sau un MTF, altul decât o piață de creștere pentru IMM-uri, cu cerințe de informare echivalente cel puțin cu cele prevăzute pentru o piață de creștere pentru IMM-uri, astfel cum se indică la articolul 33 alineatul (3) literele (d), (e), (f) și (g) din MiFID,
  de cel puțin 18 luni.

Prospectul simplificat prevăzut la primul paragraf
  constă într-un
  rezumat în conformitate cu articolul 7, un
  document specific de înregistrare care poate fi utilizat de persoanele menționate la literele (a), (b) și (c) și o notă specifică privind valorile mobiliare care poate fi utilizată de către persoanele menționate la literele (a) și (c).

În sensul literelor (a), (b) și (c) de la primul paragraf, ESMA publică și actualizează periodic o listă de MTF-uri, altele decât piețele de creștere pentru IMM-uri, cu cerințe de informare echivalente cel puțin cu cele prevăzute pentru o piață de creștere pentru IMM-uri, astfel cum se indică la articolul 33 alineatul (3) literele (d), (e), (f) și (g) din MiFID.

(2)   
  În conformitate cu principiile prevăzute la
  articolul 6 alineatul (1) și fără a aduce atingere articolului 17 alineatul (2), prospectul
  simplificat menționat la alineatul (1)
  conține informațiile
  reduse
  de care
  ar avea nevoie un investitor în mod rezonabil în legătură cu o operațiune secundară, pentru a evalua în cunoștință de cauză:

| (a) | perspectivele emitentului și ale eventualilor garanți, pe baza informațiilor financiare ▌cuprinse sau incluse prin trimiteri în prospect care acoperă numai ultimul exercițiu financiar; |
| --- | --- |

(a)

perspectivele emitentului și ale eventualilor garanți, pe baza informațiilor financiare ▌cuprinse sau incluse prin trimiteri în prospect care acoperă numai ultimul exercițiu financiar;

| (b) | drepturile aferente valorilor mobiliare; |
| --- | --- |

(b)

drepturile aferente valorilor mobiliare;

| (c) | motivele operațiunii, precum și impactul acesteia asupra emitentului
  , în special o declarație privind capitalul circulant, informații privind capitalizarea și gradul de îndatorare, impactul asupra structurii globale a capitalului și un rezumat concis al informațiilor relevante comunicate conform Regulamentului (UE) nr. 596/2014 de la data ultimei emisiuni. |
| --- | --- |

(c)

motivele operațiunii, precum și impactul acesteia asupra emitentului
  , în special o declarație privind capitalul circulant, informații privind capitalizarea și gradul de îndatorare, impactul asupra structurii globale a capitalului și un rezumat concis al informațiilor relevante comunicate conform Regulamentului (UE) nr. 596/2014 de la data ultimei emisiuni.

Rezumatul acoperă doar informațiile relevante necesare în temeiul regimului de informare simplificată pentru operațiunile secundare.

Informațiile conținute în prospectul
  simplificat menționat la alineatul (1) se redactează și
  se prezintă într-o formă ușor de analizat, concisă și ușor de înțeles și permit investitorilor să ia o decizie de investiții în cunoștință de cauză.

(3)   Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 42 pentru a preciza informațiile reduse
  menționate la alineatul (2)
  care trebuie incluse în schemele aplicabile în temeiul
  regimului de informare simplificată indicat la alineatul (1).

Atunci când indică informațiile reduse care trebuie incluse în schemele aplicabile în temeiul
  regimului de informare
  simplificată, Comisia
  ține seama de
  nevoia de a facilita accesul la piețele de capital, de importanța reducerii costurilor accesului la capital și a creșterii accesului la acesta, precum și de
  informațiile pe care
  un emitent trebuie
  deja
  să le furnizeze
  în temeiul Directivei 2004/109/CE, după caz, și al Regulamentului (UE) nr. 596/2014.
  Pentru a evita impunerea unor sarcini inutile asupra emitenților, Comisia își adaptează cerințele în așa fel încât acestea să vizeze informațiile care sunt importante și relevante pentru operațiunile secundare și să fie proporționale.

Actele delegate respective se adoptă până la [
  6 luni înainte de
  data aplicării
  prezentului regulament
  ].

Articolul 15

Prospectul UE de creștere

(1)   
  Următoarele entități au dreptul
  să elaboreze un prospect
  UE de creștere
  în temeiul regimului de informare
  proporțională prevăzut la prezentul articol
  în cazul unei oferte publice de valori mobiliare
  , cu excepția cazului în care valorile mobiliare respective urmează să fie
  admise la tranzacționare pe o piață reglementată:

| (a) | IMM-uri; |
| --- | --- |

(a)

IMM-uri;

| (b) | emitenți, alții decât IMM-uri, a căror ofertă publică privește valori mobiliare admise la tranzacționare pe o piață de creștere pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

(b)

emitenți, alții decât IMM-uri, a căror ofertă publică privește valori mobiliare admise la tranzacționare pe o piață de creștere pentru IMM-uri;

| (c) | emitenți, alții decât cei menționați la literele (a) și (b), a căror ofertă publică de valori mobiliare are o valoare totală calculată pe o perioadă de 12 luni în Uniune care nu depășește 20 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(c)

emitenți, alții decât cei menționați la literele (a) și (b), a căror ofertă publică de valori mobiliare are o valoare totală calculată pe o perioadă de 12 luni în Uniune care nu depășește 20 000 000 EUR.

Un prospect UE de creștere aprobat în temeiul prezentului articol este valabil pentru orice ofertă publică de valori mobiliare în oricât de multe state membre gazdă în condițiile prevăzute la articolele 23, 24 și 25.

Un prospect UE de creștere în temeiul
  regimului de informare
  proporțională menționat la primul paragraf
  este un
  document standardizat, ușor de completat de emitenți.

(1a)
     
  Prospectul UE de creștere se referă la următoarele trei elemente-cheie:

| (a) | informații-cheie privind emitentul, precum:










  (i) | denumirea emitentului și persoanele responsabile pentru prospect; |
| --- | --- | --- |

(a)

informații-cheie privind emitentul, precum:

(i)

denumirea emitentului și persoanele responsabile pentru prospect;

| (ii) | prezentarea generală a activităților, activitățile comerciale actuale și perspectivele emitentului; |
| --- | --- |

(ii)

prezentarea generală a activităților, activitățile comerciale actuale și perspectivele emitentului;

| (iii) | factorii de risc asociați emitentului; |
| --- | --- |

(iii)

factorii de risc asociați emitentului;

| (iv) | informații financiare, care pot fi incluse prin trimiteri; |
| --- | --- |

(iv)

informații financiare, care pot fi incluse prin trimiteri;

| (b) | informații-cheie privind valorile mobiliare, precum:










  (i) | numărul și natura valorilor mobiliare care fac parte din ofertă; |
| --- | --- | --- |

(b)

informații-cheie privind valorile mobiliare, precum:

(i)

numărul și natura valorilor mobiliare care fac parte din ofertă;

| (ii) | termenii și condițiile valorilor mobiliare și o descriere a oricăror drepturi asociate valorilor mobiliare; |
| --- | --- |

(ii)

termenii și condițiile valorilor mobiliare și o descriere a oricăror drepturi asociate valorilor mobiliare;

| (iii) | factorii de risc asociați valorilor mobiliare; |
| --- | --- |

(iii)

factorii de risc asociați valorilor mobiliare;

| (c) | informații-cheie privind oferta, precum:










  (i) | termenii și condițiile ofertei, inclusiv prețul de emisiune; |
| --- | --- | --- |

(c)

informații-cheie privind oferta, precum:

(i)

termenii și condițiile ofertei, inclusiv prețul de emisiune;

| (ii) | motivele pentru lansarea ofertei și modul preconizat de utilizare a veniturilor nete obținute din ofertă. |
| --- | --- |

(ii)

motivele pentru lansarea ofertei și modul preconizat de utilizare a veniturilor nete obținute din ofertă.

▌

(3)   Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 42 pentru a preciza
  conținutul și formatul
  redus
  , specific pentru prospectul UE de creștere menționat la alineatele (1) și (1a). Actele respective specifică informațiile solicitate în schemele referitoare la prospecte într-un limbaj simplu, folosind includerea prin trimiteri dacă e cazul.

Atunci când precizează un conținut și format redus specific al prospectului UE de creștere, Comisia își adaptează cerințele în așa fel încât acestea să vizeze:

| (a) | informații semnificative și relevante atunci când se realizează o investiție în valorile mobiliare emise pentru investitori; |
| --- | --- |

(a)

informații semnificative și relevante atunci când se realizează o investiție în valorile mobiliare emise pentru investitori;

| (b) | necesitatea de a asigura proporționalitatea între dimensiunea societății și nevoile sale de atragere de fonduri; și |
| --- | --- |

(b)

necesitatea de a asigura proporționalitatea între dimensiunea societății și nevoile sale de atragere de fonduri; și

| (c) | costurile creării unui prospect. |
| --- | --- |

(c)

costurile creării unui prospect.

În acest scop, Comisia ține cont de următoarele elemente:

| — | necesitatea ca prospectul UE de creștere să fie simplificat cu adevărat, într-o măsură semnificativă, din punctul de vedere al sarcinii administrative și al costurilor de emitere, față de prospectul complet; |
| --- | --- |

—

necesitatea ca prospectul UE de creștere să fie simplificat cu adevărat, într-o măsură semnificativă, din punctul de vedere al sarcinii administrative și al costurilor de emitere, față de prospectul complet;

| — | necesitatea de a facilita accesul IMM-urilor la piețele de capital, asigurând, în același timp, încrederea investitorilor în investițiile în astfel de societăți; |
| --- | --- |

—

necesitatea de a facilita accesul IMM-urilor la piețele de capital, asigurând, în același timp, încrederea investitorilor în investițiile în astfel de societăți;

| — | necesitatea de reduce la minimum costurile și sarcinile pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

—

necesitatea de reduce la minimum costurile și sarcinile pentru IMM-uri;

| — | necesitatea de a prezenta anumite tipuri de informații de o importanță deosebită pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

—

necesitatea de a prezenta anumite tipuri de informații de o importanță deosebită pentru IMM-uri;

| — | dimensiunea emitentului și durata activității sale; |
| --- | --- |

—

dimensiunea emitentului și durata activității sale;

| — | diversele tipuri și caracteristici ale ofertelor; |
| --- | --- |

—

diversele tipuri și caracteristici ale ofertelor;

| — | diversele tipuri de informații necesare investitorilor în legătură cu diferitele tipuri de valori mobiliare
  . |
| --- | --- |

—

diversele tipuri de informații necesare investitorilor în legătură cu diferitele tipuri de valori mobiliare
  .

Actele delegate respective se adoptă până la [
  6 luni înainte de
  data aplicării
  prezentului regulament
  ].

▌

Articolul 16

Factori de risc

(1)   Factorii de risc menționați în prospect se limitează la riscurile care sunt specifice emitentului și/sau valorilor mobiliare și care sunt semnificative pentru a lua o decizie de investiții în cunoștință de cauză, astfel cum sunt coroborate de conținutul documentului de înregistrare și al notei privind valorile mobiliare. ▌

(1a)
     
  Factorii de risc îi includ și pe cei cauzați de gradul de subordonare a unei valori mobiliare și de impactul asupra dimensiunii preconizate sau asupra programării plăților către deținătorii de valori mobiliare aflați în faliment sau în orice altă procedură similară, inclusiv, acolo unde este cazul, în situația de insolvență, de rezoluție sau de restructurare a unei instituții de credit, în conformitate cu Directiva 2014/59/UE (BRRD).

(2)   ESMA elaborează orientări cu privire la evaluarea ▌specificității și semnificației factorilor de risc și cu privire la încadrarea ▌factorilor de risc.
  În plus, ESMA elaborează orientări pentru a ajuta autoritățile competente în evaluarea factorilor de risc, într-o manieră care să încurajeze comunicarea adecvată și concentrată a factorilor de risc de către emitenți.

Articolul 17

Omiterea de informații

(1)   În cazul în care prețul definitiv al ofertei și/sau numărul definitiv al valorilor mobiliare care vor fi oferite publicului nu se pot include în prospect:

| (a) | în prospect se prezintă criteriile și/sau condițiile în conformitate cu care se stabilesc aceste elemente sau, în cazul prețului, prețul maxim sau |
| --- | --- |

(a)

în prospect se prezintă criteriile și/sau condițiile în conformitate cu care se stabilesc aceste elemente sau, în cazul prețului, prețul maxim sau

| (b) | acceptarea achiziției sau a subscrierii valorilor mobiliare se poate retrage timp de cel puțin două zile lucrătoare după depunerea prețului definitiv al ofertei și/sau a numărului definitiv de valori mobiliare care se vor oferi publicului. |
| --- | --- |

(b)

acceptarea achiziției sau a subscrierii valorilor mobiliare se poate retrage timp de cel puțin două zile lucrătoare după depunerea prețului definitiv al ofertei și/sau a numărului definitiv de valori mobiliare care se vor oferi publicului.

Prețul definitiv al ofertei și numărul definitiv de valori mobiliare se depun la autoritatea competentă din statul membru de origine și se publică în conformitate cu articolul 20 alineatul (2).

(2)   Autoritatea competentă din statul membru de origine poate autoriza omiterea din prospect a anumitor informații care trebuie incluse în prospect, în cazul în care consideră că este îndeplinită oricare dintre condițiile următoare:

| (a) | prezentarea acestor informații ar fi contrară interesului public; |
| --- | --- |

(a)

prezentarea acestor informații ar fi contrară interesului public;

| (b) | prezentarea acestor informații ar aduce un prejudiciu grav emitentului, atât timp cât omiterea acestor informații nu riscă să inducă publicul în eroare asupra faptelor și circumstanțelor a căror cunoaștere este absolut necesară pentru evaluarea în cunoștință de cauză a emitentului, a ofertantului sau a eventualului garant, precum și a drepturilor aferente valorilor mobiliare la care se referă prospectul; |
| --- | --- |

(b)

prezentarea acestor informații ar aduce un prejudiciu grav emitentului, atât timp cât omiterea acestor informații nu riscă să inducă publicul în eroare asupra faptelor și circumstanțelor a căror cunoaștere este absolut necesară pentru evaluarea în cunoștință de cauză a emitentului, a ofertantului sau a eventualului garant, precum și a drepturilor aferente valorilor mobiliare la care se referă prospectul;

| (c) | aceste informații sunt de o importanță minoră pentru o ofertă specifică sau o admitere specifică la tranzacționare pe o piață reglementată și nu ar influența evaluarea situației financiare și a perspectivelor emitentului, ale ofertantului sau ale garantului. |
| --- | --- |

(c)

aceste informații sunt de o importanță minoră pentru o ofertă specifică sau o admitere specifică la tranzacționare pe o piață reglementată și nu ar influența evaluarea situației financiare și a perspectivelor emitentului, ale ofertantului sau ale garantului.

Autoritatea competentă transmite ESMA un raport anual privind informațiile a căror omitere a autorizat-o.

(3)   Fără a aduce atingere informațiilor adecvate puse la dispoziția investitorilor, în cazul în care, în mod excepțional, unele informații care trebuie să fie incluse în prospect nu corespund domeniului de activitate sau formei juridice a emitentului ori valorilor mobiliare la care se referă prospectul, acesta conține informații echivalente cu informațiile cerute, cu excepția cazului în care nu există astfel de informații.

(4)   În cazul în care valorile mobiliare sunt garantate de un stat membru, emitentul, ofertantul sau persoana care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată are dreptul, atunci când elaborează un prospect în conformitate cu articolul 4, să omită informații legate de statul membru respectiv.

(5)   
  ESMA poate elabora proiecte de orientări
  pentru a preciza cazurile în care se pot omite informații în conformitate cu alineatul (2), ținând cont de rapoartele transmise ESMA de autoritățile competente menționate la alineatul (2).

Articolul 18

Includerea de informații prin trimiteri

(1)   Informațiile pot fi incluse într-un prospect
  sau într-un prospect de bază
  prin trimiteri, în cazul în care au fost publicate anterior sau simultan prin mijloace electronice, redactate într-o limbă care îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 25 și
  depuse în contextul cerințelor de informare din dreptul Uniunii sau în temeiul normelor locului de tranzacționare sau ale pieței de creștere pentru IMM-uri
  :

| (a) | documente care au fost aprobate de către
  o autoritate
  competentă ▌sau depuse la aceasta în conformitate cu prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

documente care au fost aprobate de către
  o autoritate
  competentă ▌sau depuse la aceasta în conformitate cu prezentul regulament;

| (b) | documentele menționate la articolul 1 alineatul (3) literele (f) și (g) și la articolul 1 alineatul (4) literele (d) și (e); |
| --- | --- |

(b)

documentele menționate la articolul 1 alineatul (3) literele (f) și (g) și la articolul 1 alineatul (4) literele (d) și (e);

| (c) | informațiile reglementate, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (1) litera (l); |
| --- | --- |

(c)

informațiile reglementate, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (1) litera (l);

| (d) | informațiile financiare anuale sau intermediare; |
| --- | --- |

(d)

informațiile financiare anuale sau intermediare;

| (e) | rapoartele de audit și situațiile financiare; |
| --- | --- |

(e)

rapoartele de audit și situațiile financiare;

| (f) | rapoartele administratorilor, astfel cum sunt definite la articolul 19 din Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului (22); |
| --- | --- |

(f)

rapoartele administratorilor, astfel cum sunt definite la articolul 19 din Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului (22);

| (g) | declarațiile privind guvernanța corporativă, astfel cum sunt definite la articolul 20 din Directiva 2013/34/UE; |
| --- | --- |

(g)

declarațiile privind guvernanța corporativă, astfel cum sunt definite la articolul 20 din Directiva 2013/34/UE;

| (h) | [rapoartele privind remunerarea, astfel cum sunt definite la articolul [X] din [Directiva revizuită privind drepturile acționarilor (23)]; |
| --- | --- |

(h)

[rapoartele privind remunerarea, astfel cum sunt definite la articolul [X] din [Directiva revizuită privind drepturile acționarilor (23)];

| (ha) | rapoartele anuale sau orice informații prevăzute la articolele 22 și 23 din Directiva 2011/61/UE; |
| --- | --- |

(ha)

rapoartele anuale sau orice informații prevăzute la articolele 22 și 23 din Directiva 2011/61/UE;

| (i) | actul constitutiv și statutul. |
| --- | --- |

(i)

actul constitutiv și statutul.

Aceste informații trebuie să fie cele mai recente informații de care dispune emitentul.

În cazul în care numai anumite părți ale unui document sunt incluse prin trimiteri, în prospect se introduce o declarație în care se precizează că părțile neincluse fie nu sunt relevante pentru investitor, fie sunt cuprinse în altă parte a prospectului.

(2)   Atunci când includ informații prin trimiteri, emitenții, ofertanții sau persoanele care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată asigură accesibilitatea informațiilor. Mai precis, în prospect se include o listă a referințelor încrucișate pentru a le permite investitorilor să identifice cu ușurință informații specifice, iar prospectul conține hyperlinkuri către toate documentele care conțin informațiile incluse prin trimiteri.

(3)   Atunci când este posibil, împreună cu primul proiect de prospect înaintat autorității competente și, în orice caz, în cursul procesului de revizuire a prospectului, emitentul, ofertantul sau persoana care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată înaintează, în format electronic cu funcție de căutare, toate informațiile care sunt incluse în prospect prin trimiteri, cu excepția cazului în care informațiile respective au fost deja aprobate de autoritatea competentă care aprobă prospectul sau depuse la aceasta.

(4)   ▌ESMA poate elabora propuneri de standarde tehnice de reglementare pentru a actualiza lista
  documentelor indicate
  la alineatul (1) prin includerea tipurilor de documente suplimentare prevăzute în temeiul dreptului Uniunii a fi depuse la o autoritate publică sau aprobate de o astfel de autoritate.

Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

CAPITOLUL IV

DISPOZIȚII PRIVIND APROBAREA ȘI PUBLICAREA PROSPECTULUI

Articolul 19

Verificarea și aprobarea prospectului

(1)   Niciun prospect nu se publică înainte de a fi aprobat
  sau înainte ca toate elementele sale constitutive să fi fost aprobate
  de către autoritatea competentă
  relevantă
  din statul membru de origine.

(2)   Autoritatea competentă notifică emitentului, ofertantului sau persoanei care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată decizia sa privind aprobarea prospectului, în termen de 10 zile lucrătoare de la înaintarea proiectului de prospect.

▌Autoritatea competentă notifică ESMA aprobarea prospectului și a eventualelor suplimente la acesta în același moment în care respectiva aprobare este notificată emitentului, ofertantului sau persoanei care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată.

(3)   Termenul prevăzut la alineatul (2) se prelungește la 20 de zile lucrătoare în cazul în care oferta publică implică valori mobiliare emise de către un emitent căruia nu i s-a admis încă nicio valoare mobiliară la tranzacționare pe o piață reglementată și care nu a făcut încă nicio ofertă publică de valori mobiliare.

Termenul de 20 de zile lucrătoare se aplică numai pentru înaintarea inițială a proiectului de prospect. În cazul în care este necesar să se prezinte informații ulterioare în conformitate cu alineatul (4), se aplică termenul prevăzut la alineatul (2).

(4)   În cazul în care autoritatea competentă constată că proiectul de prospect nu îndeplinește standardele privind exhaustivitatea, inteligibilitatea și coerența necesare pentru aprobarea sa și/sau că sunt necesare informații suplimentare sau modificări:

| (a) | aceasta informează emitentul, ofertantul sau persoana care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată în termen de 10 zile lucrătoare de la înaintarea proiectului de prospect și/sau a informațiilor suplimentare și indică
  în detaliu
  motivele
  care au stat la baza deciziei sale
  , iar |
| --- | --- |

(a)

aceasta informează emitentul, ofertantul sau persoana care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată în termen de 10 zile lucrătoare de la înaintarea proiectului de prospect și/sau a informațiilor suplimentare și indică
  în detaliu
  motivele
  care au stat la baza deciziei sale
  , iar

| (b) | termenele prevăzute la
  alineatele
  (2)
  și (3)
  se aplică doar începând de la data la care un proiect modificat de prospect și/sau informațiile suplimentare solicitate sunt înaintate autorității competente. |
| --- | --- |

(b)

termenele prevăzute la
  alineatele
  (2)
  și (3)
  se aplică doar începând de la data la care un proiect modificat de prospect și/sau informațiile suplimentare solicitate sunt înaintate autorității competente.

(5)   Prin derogare de la alineatele (2) și (4), termenul menționat la alineatele respective se reduce la 5 zile lucrătoare în cazul emitenților frecvenți menționați la articolul 9 alineatul (11). Emitentul frecvent informează autoritatea competentă cu cel puțin 5 zile lucrătoare înainte de data avută în vedere pentru înaintarea unei cereri de aprobare.

Un emitent frecvent prezintă autorității competente o cerere care cuprinde modificările necesare ale documentului de înregistrare universal, după caz, nota privind valorile mobiliare și rezumatul înaintate spre aprobare.

Un emitent frecvent nu este obligat să obțină aprobare pentru modificările aduse documentului de înregistrare universal dacă modificările respective nu vizează o omisiune, o eroare materială sau o inexactitate materială semnificativă care este de natură să inducă publicul în eroare cu privire la faptele și circumstanțele esențiale pentru evaluarea în cunoștință de cauză a emitentului.

(6)   Autoritățile competente oferă, pe site-urile lor web, orientări cu privire la procedura de verificare și de aprobare pentru a facilita aprobarea eficientă și în timp util a prospectelor. Aceste orientări indică punctele de contact cu privire la aprobări. Emitentul sau persoana responsabilă de elaborarea prospectului are posibilitatea de a comunica și de a interacționa direct cu personalul autorității competente pe tot parcursul procedurii de aprobare a prospectului.

▌

(9)   Nivelul taxelor percepute de autoritatea competentă din statul membru de origine pentru aprobarea prospectelor, a documentelor de înregistrare, inclusiv a documentelor de înregistrare universale, a suplimentelor și modificărilor, precum și pentru depunerea documentelor de înregistrare universale, a modificărilor la acestea și a condițiilor finale este
  rezonabil și proporțional și este
  făcut public cel puțin pe site-ul web al autorității competente.

(10)   
  ESMA poate elabora proiecte de standarde tehnice de reglementare pentru a preciza
  procedurile de verificare a exhaustivității, a inteligibilității și a coerenței și de aprobare a prospectului.

Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

(11)   ESMA face uz de competențele sale prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 pentru a promova convergența practicilor de supraveghere în ceea ce privește procedura de verificare și de aprobare de către autoritățile competente atunci când evaluează exhaustivitatea, coerența și inteligibilitatea informațiilor conținute într-un prospect.
  În acest scop, ESMA elaborează orientări adresate autorităților competente cu privire la supravegherea și aplicarea prospectelor, acoperind examinarea conformității cu prezentul regulament și cu orice act delegat și act de punere în aplicare adoptat în baza acestuia, precum și aplicarea metodelor și sancțiunilor administrative adecvate în cazul oricăror încălcări în conformitate cu articolele 36 și 37. [AM 2] În special, ESMA promovează convergența în ceea ce privește eficiența, metodele și momentul verificării de către autoritățile competente a informațiilor incluse într-un prospect
  , utilizând evaluări inter pares acolo unde este necesar
  .

(11a)
     
  ESMA instituie un sistem central de gestionare a fluxului de date, care cuprinde procesul de aprobare a prospectului de la inițiere până la aprobare, permițând autorităților competente, ESMA și emitenților să gestioneze și să monitorizeze online solicitările de aprobare în întreaga Uniune.

(12)   Fără a aduce atingere articolului 30 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, ESMA organizează și efectuează cel puțin o evaluare inter pares a procedurilor de verificare și de aprobare ale autorităților competente, inclusiv a notificărilor aprobării dintre autoritățile competente. Evaluarea inter pares analizează, de asemenea, impactul diferitelor abordări legate de verificarea și aprobarea de către autoritățile competente asupra capacității emitenților de a atrage capital în Uniunea Europeană. Raportul privind această evaluare inter pares se publică cel târziu la trei ani de la data aplicării prezentului regulament. În contextul acestei evaluări inter pares, ESMA
  ține seama de
  opinii sau avize din partea Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor menționat la articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

Articolul 20

Publicarea prospectului

(1)   Odată aprobat, prospectul se pune la dispoziția publicului de către emitent, ofertant sau persoana care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată, într-un termen rezonabil înainte de începerea sau cel mai târziu la începerea ofertei publice sau a admiterii la tranzacționare a valorilor mobiliare respective.

În cazul unei oferte publice inițiale a unei categorii de acțiuni care sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată pentru prima dată, prospectul se pune la dispoziție cu cel puțin șase zile lucrătoare înaintea închiderii ofertei.

(2)   Prospectul, indiferent dacă acesta este un document unic sau dacă este alcătuit din mai multe documente distincte, se consideră pus la dispoziția publicului atunci când este publicat în format electronic pe oricare dintre următoarele site-uri web:

| (a) | site-ul web al emitentului, al ofertantului sau al persoanei care solicită admiterea la tranzacționare; |
| --- | --- |

(a)

site-ul web al emitentului, al ofertantului sau al persoanei care solicită admiterea la tranzacționare;

| (b) | site-ul web al intermediarilor financiari care plasează sau vând valorile mobiliare, inclusiv al agenților de plată; |
| --- | --- |

(b)

site-ul web al intermediarilor financiari care plasează sau vând valorile mobiliare, inclusiv al agenților de plată;

| (c) | site-ul web al pieței reglementate pe care se solicită admiterea la tranzacționare sau al operatorului sistemului multilateral de tranzacționare, după caz. |
| --- | --- |

(c)

site-ul web al pieței reglementate pe care se solicită admiterea la tranzacționare sau al operatorului sistemului multilateral de tranzacționare, după caz.

(3)   Prospectul se publică într-o secțiune specială de pe site-ul web care este ușor accesibilă la intrarea pe site. Prospectul se poate descărca și imprima și este într-un format electronic cu funcție de căutare care nu poate fi modificat.

Documentele care conțin informațiile incluse prin trimiteri în prospect și suplimentele și/sau condițiile finale legate de prospect sunt accesibile în aceeași secțiune, împreună cu prospectul, inclusiv prin intermediul unor hyperlinkuri, atunci când este necesar.

Fără a aduce atingere dreptului de retragere prevăzut la articolul 22 alineatul (2), emitenții frecvenți menționați la articolul 9 alineatul (11) pot alege să includă orice schimbări în documentul de înregistrare universal printr-o referință dinamică la versiunea cea mai recentă a documentului de înregistrare universal, în locul unui supliment.

(4)   Accesul la prospect nu se condiționează de finalizarea unui proces de înregistrare, de acceptarea unei clauze privind limitarea răspunderii juridice și nici de plata unei taxe.

(5)   Autoritatea competentă din statul membru de origine publică pe site-ul său web toate prospectele aprobate sau cel puțin lista prospectelor aprobate, inclusiv un hyperlink către secțiunile speciale de pe site menționate la alineatul (3), precum și o identificare a statului membru (statelor membre) gazdă în cazul în care prospectele sunt notificate în conformitate cu articolul 24. Lista publicată, inclusiv hyperlinkurile, se actualizează permanent și fiecare element rămâne pe site pentru perioada menționată la alineatul (7).

Atunci când notifică ESMA aprobarea unui prospect sau a eventualelor suplimente la un prospect, autoritatea competentă furnizează ESMA o copie electronică a prospectului și a eventualelor suplimente la acesta, precum și datele necesare pentru clasificarea acestuia de către ESMA în mecanismul de stocare menționat la alineatul (6) și pentru elaborarea raportului menționat la articolul 45.

Autoritatea competentă din statul membru gazdă publică pe site-ul său web informațiile referitoare la toate notificările primite în conformitate cu articolul 24.

(6)   Cel mai târziu la începerea ofertei publice sau a admiterii la tranzacționare a valorilor mobiliare în cauză, ESMA publică toate prospectele primite de la autoritățile competente pe site-ul său web, inclusiv orice supliment la acestea, condițiile finale și traducerile aferente, atunci când este cazul, precum și informații privind statul membru (statele membre) gazdă în cazul în care prospectele sunt notificate în conformitate cu articolul 24. Publicarea se asigură prin intermediul unui mecanism de stocare ce oferă publicului acces gratuit și funcții de căutare.
  Informațiile-cheie cuprinse în prospecte, precum codul ISIN de identificare a valorilor mobiliare și identificatorul de entitate juridică al emitenților, ofertanților și garanților, pot fi citite electronic, inclusiv atunci când se folosesc metadate.

(7)   Toate prospectele aprobate rămân la dispoziția publicului
  în format digital
  timp de cel puțin 10 ani după publicarea lor pe site-urile web menționate la alineatele (2) și (6).

(8)   În cazul în care prospectul este alcătuit din mai multe documente și/sau include informații prin trimiteri, documentele și informațiile care îl compun se pot publica și difuza separat, cu condiția de a fi puse gratuit la dispoziția publicului în conformitate cu alineatul (2). Fiecare document constitutiv al prospectului indică de unde pot fi obținute celelalte documente care sunt deja aprobate și/sau depuse la autoritatea competentă.

(9)   Textul și formatul prospectului și/sau ale suplimentelor la acesta puse la dispoziția publicului sunt întotdeauna identice cu versiunea originală aprobată de către autoritatea competentă din statul membru de origine.

(10)   Emitentul, ofertantul, persoana care solicită admiterea la tranzacționare sau intermediarii financiari care plasează sau vând valorile mobiliare furnizează o copie
  pe suport durabil a
  prospectului, la cerere și în mod gratuit, oricărei persoane fizice sau juridice. Furnizarea ▌se limitează la jurisdicțiile în care se face oferta publică sau în care admiterea la tranzacționare are loc în temeiul prezentului regulament.

(11)   Pentru a asigura o armonizare consecventă a procedurilor prevăzute în prezentul articol, ESMA poate elabora proiecte de standarde tehnice de reglementare în scopul de a detalia cerințele legate de publicarea prospectului.

Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

(12)   ESMA elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare pentru a preciza datele necesare clasificării prospectelor menționate la alineatul (5).

ESMA înaintează Comisiei aceste proiecte de standarde tehnice de reglementare până la [
  12
  luni
  de la data
  intrării în vigoare
  a prezentului regulament
  ].

Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

Articolul 21

Comunicări cu caracter publicitar

(1)   Orice comunicare cu caracter publicitar care vizează fie o ofertă publică
  de valori mobiliare
  , fie admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată respectă principiile prevăzute în prezentul articol.

(2)   Comunicările cu caracter publicitar anunță că un prospect a fost sau va fi publicat și indică locul din care investitorii pot sau vor putea să îl obțină.

(3)   Comunicările cu caracter publicitar se recunosc în mod clar ca atare. Informațiile pe care acestea le conțin nu pot fi eronate și nu pot induce în eroare. De asemenea, informațiile cuprinse într-o comunicare cu caracter publicitar sunt consecvente cu informațiile cuprinse în prospect, în cazul în care acesta a fost deja publicat, sau cu informațiile care trebuie să figureze în acesta, în cazul în care acesta se publică ulterior.

(4)   Toate informațiile prezentate pe cale orală sau în scris cu privire la oferta publică
  de valori mobiliare
  sau admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată, chiar dacă acestea nu au caracter publicitar, concordă cu informațiile cuprinse în prospect.

În cazul în care informațiile importante sunt prezentate de către un emitent sau un ofertant și adresate pe cale orală sau în scris unuia sau mai multor investitori selecționați, aceste informații sunt prezentate tuturor celorlalți investitori cărora li se adresează această ofertă, indiferent dacă un proiect este necesar sau nu în temeiul prezentului regulament. În cazul în care un prospect trebuie publicat, aceste informații figurează în prospect sau într-un supliment la prospect, în conformitate cu articolul 22 alineatul (1).

(5)   Autoritatea competentă din statul membru
  în care sunt diseminate comunicările cu caracter publicitar
  este împuternicită să verifice dacă activitățile publicitare privind oferta publică
  de valori mobiliare
  sau admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată este conformă cu principiile prevăzute la alineatele (2)-(4).

Atunci când este necesar, autoritatea competentă din statul membru de origine sprijină autoritatea competentă din statul membru în care sunt diseminate comunicările cu caracter publicitar în procesul de evaluare a conformității acestora cu informațiile din prospect.

Fără a aduce atingere atribuțiilor prevăzute la articolul 30 alineatul (1), evaluarea comunicărilor cu caracter publicitar de către o autoritate competentă nu constituie o condiție prealabilă pentru derularea ofertei publice de valori mobiliare sau admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată în orice stat membru gazdă.

(5b)
     
  Autoritatea competentă nu percepe taxe pentru evaluarea comunicărilor cu caracter publicitar în temeiul prezentului articol.

(5c)
     
  Autoritatea competentă din statul membru în care sunt diseminate comunicările cu caracter publicitar poate conveni cu autoritatea competentă a statului membru de origine, atunci când aceasta este o autoritate competentă diferită, asupra faptului că autoritatea competentă a statului membru de origine este împuternicită să verifice dacă activitățile publicitare sunt conforme cu principiile prevăzute la alineatul (5). În eventualitatea unui astfel de acord, autoritatea competentă din statul membru de origine notifică emitentul și ESMA fără întârziere.

(6)   
  ESMA elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare
  pentru a detalia dispozițiile referitoare la comunicările cu caracter publicitar prevăzute la alineatele (2)-(4)
  și (5a)
  din prezentul regulament
  și pe cele privind difuzarea comunicărilor cu caracter publicitar, și pentru a stabili procedurile de cooperare între autoritățile competente din statul membru de origine și cele din statul membru în care sunt difuzate comunicările cu caracter publicitar.

ESMA înaintează Comisiei aceste proiecte de standarde tehnice de reglementare până la [12 luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament].

Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010
  .

Articolul 22

Suplimentele la prospect

(1)   Fiecare factor nou, eroare materială sau inexactitate semnificativă privind informațiile cuprinse în prospect care poate influența evaluarea valorilor mobiliare și care survine sau este constatată între momentul aprobării prospectului și cel al închiderii definitive a ofertei publice sau al începerii tranzacționării pe o piață reglementată, oricare dintre aceste evenimente a avut loc ultimul, se menționează într-un supliment la prospect fără întârzieri nejustificate.

Acest supliment se aprobă în același mod ca și prospectul, în termen de maximum cinci zile lucrătoare, și se publică cel puțin în aceleași condiții precum cele aplicate atunci când prospectul inițial a fost publicat în conformitate cu articolul 20. Rezumatul și eventuala traducere a acestuia se completează, de asemenea, în cazul în care se dovedește necesar, pentru a ține seama de noile informații incluse în supliment.

(2)   În cazul în care prospectul se referă la o ofertă publică de valori mobiliare, investitorii care au acceptat deja să achiziționeze sau să subscrie valorile mobiliare înaintea publicării suplimentului au dreptul să își retragă acceptul, în termen de
  cinci
  zile lucrătoare de la publicarea suplimentului, cu condiția ca noul factor, eroarea sau inexactitatea menționată la alineatul (1) să fi apărut înaintea închiderii definitive a ofertei publice sau a furnizării valorilor mobiliare, oricare dintre aceste evenimente survine primul. Acest termen poate fi prelungit de către emitent sau ofertant. Data finală a dreptului de retragere se înscrie în supliment.

Dacă un emitent alege să includă orice modificări ale documentului de înregistrare universal printr-o referință dinamică la versiunea cea mai recentă a documentului de înregistrare universal, în locul unui supliment conform articolului 20 alineatul (3), acest lucru nu afectează dreptul de retragere al investitorului, astfel cum este prevăzut la primul paragraf.

(3)   În cazul în care emitentul elaborează un supliment privind informațiile din prospectul de bază care se referă exclusiv la una sau mai multe emisiuni specifice, dreptul investitorilor de a-și retrage acceptul în temeiul alineatului (2) se aplică numai emisiunii(lor) respective și niciunei alte emisiuni de valori mobiliare în temeiul prospectului de bază.

(4)   În cazul în care noul factor, eroarea materială sau inexactitatea semnificativă menționată la alineatul (1) se referă numai la informațiile conținute într-un
  document de înregistrare sau într-un
  document de înregistrare universal și în cazul în care acest document este folosit simultan ca element constitutiv al mai multor prospecte, se elaborează și se aprobă un singur supliment. În acest caz, suplimentul menționează toate prospectele la care se referă.

(5)   Atunci când verifică un supliment înainte de aprobare,
  fără a aduce atingere articolului 20 alineatul (3) punctul (2a),
  autoritatea competentă poate solicita ca acesta să conțină, într-o anexă, o versiune consolidată a prospectului la care se referă suplimentul, în cazul în care acest lucru este necesar pentru a asigura inteligibilitatea informațiilor furnizate în prospect. O astfel de solicitare se consideră a fi o solicitare de informații suplimentare prevăzută la articolul 19 alineatul (4).

(6)   Pentru a asigura o armonizare consecventă a prezentului articol și pentru a ține seama de evoluțiile tehnice de pe piețele financiare, ESMA elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare pentru precizarea situațiilor în care un nou factor, o eroare materială sau o inexactitate semnificativă privind informațiile cuprinse în prospect impune publicarea unui supliment la prospect.

ESMA înaintează Comisiei aceste proiecte de standarde tehnice de reglementare până la [
  12
  luni
  de la data
  intrării în vigoare
  a prezentului regulament
  ].

Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf, în conformitate cu procedura prevăzută la articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

CAPITOLUL V

OFERTE ȘI ADMITERI LA TRANZACȚIONARE TRANSFRONTALIERE ȘI REGIMUL LINGVISTIC

Articolul 23

Sfera de aplicare la nivelul Uniunii a aprobării unui prospect și a aprobării documentelor de înregistrare universale

(1)   Fără a aduce atingere articolului 35, în cazul în care se prevede o ofertă publică sau o admitere la tranzacționare pe o piață reglementată în unul sau mai multe state membre ori într-un stat membru, altul decât statul membru de origine, prospectul aprobat de statul membru de origine, precum și orice supliment eventual la acesta este valabil în cazul ofertei publice sau al admiterii la tranzacționare în oricât de multe state membre gazdă, cu condiția ca ESMA și autoritatea competentă din fiecare stat membru gazdă să fie notificate în conformitate cu articolul 24. Autoritățile competente din statele membre gazdă nu efectuează nicio procedură administrativă sau de aprobare în ceea ce privește prospectele.

Dispozițiile menționate la alineatul (1) se aplică mutatis mutandis documentelor de înregistrare universale deja aprobate.

În cazul în care un prospect este înaintat spre aprobare în unul sau mai multe state membre și conține un document de înregistrare universal care a fost deja aprobat în alt stat membru, autoritatea competentă pentru examinarea cererii de aprobare a prospectului nu verifică din nou documentul de înregistrare universal, ci acceptă aprobarea anterioară a acestuia.

(2)   În cazul în care noi factori, erori materiale sau inexactități semnificative survin după aprobarea prospectului, astfel cum se menționează la articolul 22, autoritatea competentă din statul membru de origine cere să se aprobe publicarea unui supliment în conformitate cu articolul 19 alineatul (1). ESMA și autoritatea competentă din statul membru gazdă pot informa autoritatea competentă din statul membru de origine în legătură cu necesitatea unor informații noi.

Articolul 24

Notificarea

(1)   La solicitarea emitentului sau a persoanei responsabile de elaborarea prospectului, în termen de trei zile lucrătoare de la data primirii solicitării sau, în cazul în care solicitarea este înaintată împreună cu proiectul de prospect, în termen de o zi lucrătoare de la aprobarea prospectului, autoritatea competentă din statul membru de origine notifică autorității competente din statul membru gazdă un certificat de aprobare atestând că prospectul a fost elaborat în conformitate cu prezentul regulament, precum și o copie electronică a prospectului menționat.
  ESMA creează un portal în care fiecare autoritate națională competentă încarcă astfel de informații.

După caz, notificarea menționată la primul paragraf este însoțită de traducerea prospectului și/sau a rezumatului, realizată sub responsabilitatea emitentului sau a persoanei însărcinate cu elaborarea prospectului.

În cazul în care un document de înregistrare universal a fost aprobat în conformitate cu articolul 9, primul și al doilea paragraf al prezentului alineat se aplică mutatis mutandis.

Certificatul de aprobare i se notifică emitentului sau persoanei însărcinate cu elaborarea prospectului
  sau a documentului de înregistrare universal, după caz,
  în același timp cu notificarea autorității competente din statul membru gazdă.

(2)   Aplicarea dispozițiilor articolului 17 alineatele (2) și (3) se menționează și se motivează în certificat.

(3)   Autoritatea competentă din statul membru de origine notifică ESMA certificatul de aprobare a prospectului în același timp cu notificarea autorității competente din statul membru gazdă.

(4)   În cazul în care condițiile finale ale unui prospect de bază care a fost notificat în prealabil nu sunt incluse nici în prospectul de bază, nici într-un supliment, autoritatea competentă din statul membru de origine le comunică prin mijloace electronice autorității competente din statul membru (statele membre) gazdă și ESMA cât mai curând posibil după ce au fost depuse.

(5)   Autoritățile competente nu percep nicio taxă pentru notificarea sau primirea notificării prospectelor și a suplimentelor la acestea sau
  a documentului de înregistrare universal, după caz, sau
  pentru orice altă activitate de supraveghere conexă, nici în statul membru de origine, nici în statul membru (statele membre) gazdă.

(6)   Pentru a asigura condiții uniforme de aplicare a prezentului regulament și a ține seama de evoluțiile tehnice de pe piețele financiare, ESMA poate elabora proiecte de standarde tehnice de punere în aplicare în care să stabilească formulare, modele și proceduri standard pentru notificarea certificatului de aprobare, a prospectului, a suplimentului la prospect
  sau a documentului de înregistrare universal
  și a traducerii prospectului și/sau a rezumatului.

Se conferă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de punere în aplicare menționate la primul paragraf în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

Articolul 25

Regimul lingvistic

(1)   În cazul în care se face o ofertă publică sau se solicită admiterea la o tranzacționare pe o piață reglementată numai în statul membru de origine, prospectul se elaborează într-o limbă acceptată de către autoritatea competentă din acest stat membru.

(2)   În cazul în care se face o ofertă publică sau se solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată într-unul sau mai multe state membre, cu excepția statului membru de origine, prospectul se elaborează fie într-o limbă acceptată de către autoritățile competente din statele membre respective, fie într-o limbă uzuală în domeniul finanțelor internaționale, conform opțiunii emitentului, a ofertantului sau a persoanei care solicită admiterea la tranzacționare.

Autoritatea competentă din fiecare stat membru gazdă
  solicită
  ca rezumatul menționat la articolul 7 să fie tradus în limba sau limbile sale oficiale, dar nu poate solicita traducerea niciunei alte părți a prospectului. [AM 3]

În scopul verificării și aprobării de către autoritatea competentă din statul membru de origine, prospectul se elaborează fie într-o limbă acceptată de autoritatea respectivă, fie într-o limbă uzuală în domeniul finanțelor internaționale, potrivit opțiunii emitentului, a ofertantului sau a persoanei care solicită admiterea la tranzacționare.

(3)   În cazul în care se face o ofertă publică sau se solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată în mai multe state membre, inclusiv statul membru de origine, prospectul se elaborează într-o limbă acceptată de către autoritatea competentă din statul membru de origine și, de asemenea, se pune la dispoziție fie într-o limbă acceptată de către autoritățile competente din fiecare stat membru gazdă, fie într-o limbă uzuală în domeniul finanțelor internaționale, conform opțiunii emitentului, a ofertantului sau a persoanei care solicită admiterea la tranzacționare.

Autoritatea competentă din fiecare stat membru gazdă poate solicita ca rezumatul menționat la articolul 7 să fie tradus în limba sau limbile sale oficiale, dar nu poate solicita traducerea niciunei alte părți a prospectului.

(4)   Condițiile finale și rezumatul emisiunii individuale se elaborează în aceeași limbă ca și limba prospectului de bază aprobat.

În cazul în care condițiile finale sunt comunicate autorității competente din statul membru gazdă sau, în cazul în care există mai multe state membre gazdă, autorităților competente din statele membre gazdă, condițiile finale și rezumatul emisiunii individuale anexate la acestea sunt supuse cerințelor lingvistice prevăzute în prezentul articol.

CAPITOLUL VI

NORME SPECIFICE PRIVIND EMITENȚII STABILIȚI ÎN ȚĂRI TERȚE

Articolul 26

Oferta de valori mobiliare sau admiterea la tranzacționare realizată în baza unui prospect elaborat în conformitate cu prezentul regulament

(1)   
  În cazul în care
  un emitent dintr-o țară terță ▌intenționează să facă o ofertă publică de valori mobiliare în Uniune sau să solicite admiterea de valori mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată
  stabilită în
  Uniune în baza unui prospect elaborat în conformitate cu prezentul regulament,
  acesta
  obține aprobarea prospectului, în conformitate cu articolul 19, de către autoritatea competentă din statul său membru de origine.

Aprobarea prospectului în conformitate cu primul paragraf atrage după sine toate drepturile și obligațiile prevăzute pentru un prospect în acest regulament, iar
  prospectul și emitentul dintr-o țară terță sunt supuși tuturor dispozițiilor prezentului regulament, sub supravegherea autorității competente din statul membru de origine.

▌

Articolul 27

Oferta de valori mobiliare sau admiterea la tranzacționare realizată în baza unui prospect elaborat în conformitate cu legislația unei țări terțe

(1)   Autoritatea competentă din statul membru de origine al unui emitent dintr-o țară terță poate aproba un prospect pentru o ofertă publică sau admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată care este elaborat în conformitate cu legislația națională a emitentului dintr-o țară terță și este supus acestei legislații
  , cu condiția ca:

| (a) | cerințele de informare impuse de legislația țării terțe respective să fie echivalente cu cerințele prevăzute în prezentul regulament
  și |
| --- | --- |

(a)

cerințele de informare impuse de legislația țării terțe respective să fie echivalente cu cerințele prevăzute în prezentul regulament
  și

| (b) | autoritatea competentă din statul membru de origine să fi încheiat acorduri de cooperare cu autoritățile competente de supraveghere a emitentului din țara terță în conformitate cu articolul 28. |
| --- | --- |

(b)

autoritatea competentă din statul membru de origine să fi încheiat acorduri de cooperare cu autoritățile competente de supraveghere a emitentului din țara terță în conformitate cu articolul 28.

(2)   În cazul în care valorile mobiliare emise de către un emitent dintr-o țară terță sunt oferite publicului sau admise la tranzacționare pe o piață reglementată într-un stat membru, altul decât statul membru de origine, se aplică cerințele prevăzute la articolele 23, 24 și 25.

Pentru astfel de emitenți, autoritatea competentă din statul membru de origine are dreptul să perceapă o taxă suplimentară care să reflecte sarcina pe care o reprezintă o astfel de emisiune.

(3)   Comisia
  este împuternicită să
  adopte acte delegate în conformitate cu articolul 42 pentru a stabili criterii generale de echivalență, pe baza cerințelor prevăzute la articolele 6, 7, 8 și 13.

Pe baza criteriilor de mai sus, Comisia poate adopta
  o decizie
  de punere în aplicare precizând că
  cerințele în materie de informare impuse de legislația unei
  țări terțe
  sunt echivalente cu cerințele impuse în conformitate cu
  prezentul regulament.
  Decizia
  de punere în aplicare
  respectivă
  se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 43 alineatul (2).

Articolul 28

Cooperarea cu țările terțe

(1)   În scopul articolului 27 și, în cazul în care se consideră necesar, în scopul articolului 26, autoritățile competente din statele membre încheie acorduri de cooperare cu autoritățile de supraveghere din țări terțe cu privire la schimbul de informații cu autoritățile de supraveghere din țări terțe și asigurarea respectării, în țări terțe, a obligațiilor care decurg din prezentul regulament
  , cu excepția cazului în care țara terță în cauză se află pe lista de țări necooperante a Comisiei
  . Aceste acorduri de cooperare asigură cel puțin un schimb eficient de informații care permite autorităților competente să își exercite atribuțiile în conformitate cu prezentul regulament.

Atunci când propune încheierea unui astfel de acord, o autoritate competentă informează ESMA și celelalte autorități competente.

(2)   În scopul articolului 27 și, în cazul în care se consideră necesar, în scopul articolului 26, ESMA facilitează și coordonează elaborarea acordurilor de cooperare între autoritățile competente și autoritățile de supraveghere relevante din țări terțe.

▌

Atunci când este necesar, ESMA facilitează și coordonează, de asemenea, schimbul dintre autoritățile competente de informații obținute de la autoritățile de supraveghere din țări terțe care pot fi utile pentru adoptarea de măsuri în temeiul articolelor 36 și 37.

(3)   Autoritățile competente încheie acorduri de cooperare privind schimbul de informații cu autoritățile de supraveghere din țări terțe doar atunci când informațiile divulgate fac obiectul unor garanții de respectare a secretului profesional cel puțin echivalente cu cele prevăzute la articolul 33. Un astfel de schimb de informații trebuie să aibă drept scop îndeplinirea sarcinilor autorităților competente respective.

(3a)
     
  ESMA poate elabora proiecte de standarde tehnice de reglementare pentru a stabili conținutul minim al acordurilor de cooperare menționate la alineatul (1).

Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

(3b)
     
  Pentru a asigura condiții uniforme de aplicare a prezentului articol, ESMA poate elabora proiecte de standarde tehnice de punere în aplicare, pentru a întocmi un document tipizat pentru acordurile de cooperare, care urmează să fie utilizat de autoritățile competente din statele membre.

CAPITOLUL VII

ESMA ȘI AUTORITĂȚILE COMPETENTE

Articolul 29

Autoritățile competente

(1)   Fiecare stat membru desemnează o autoritate administrativă competentă unică responsabilă de îndeplinirea obligațiilor care decurg din prezentul regulament și de asigurarea aplicării dispozițiilor adoptate în temeiul acestuia. Statele membre informează Comisia, ESMA și celelalte autorități competente din alte state membre în legătură cu autoritatea desemnată.

Autoritatea competentă este ▌independentă de ▌participanții la piață.

(2)   Statele membre pot permite autorității lor competente să delege sarcinile de publicare pe internet a prospectelor aprobate.

Orice delegare de sarcini către entități se efectuează printr-o decizie specifică în care se indică sarcinile care trebuie efectuate și condițiile în care acestea trebuie îndeplinite și în care este prevăzută o clauză conform căreia entitatea respectivă are obligația de a acționa și de a se organiza de așa natură încât să evite conflictele de interese și să se asigure că informațiile obținute prin îndeplinirea sarcinilor delegate nu sunt utilizate în mod neloial sau într-un mod care poate afecta concurența. Într-o astfel de decizie se indică toate acordurile încheiate între autoritatea competentă și entitatea căreia îi sunt delegate sarcini.

Responsabilitatea de a controla respectarea prezentului regulament și de a aproba prospectul îi revine, în ultimă instanță, autorității competente desemnate în conformitate cu alineatul (1).

Statele membre informează Comisia, ESMA și autoritățile competente din celelalte state membre cu privire la decizia menționată la al doilea paragraf, inclusiv cu privire la condițiile exacte care reglementează această delegare.

(3)   Alineatele (1) și (2) nu aduc atingere posibilității ca un stat membru să adopte dispoziții legale și administrative separate destinate teritoriilor europene de peste mări de ale căror relații externe este responsabil acel stat membru.

Articolul 30

Competențele autorităților competente

(1)   Pentru a-și îndeplini atribuțiile în conformitate cu prezentul regulament, autoritățile competente dispun, conform dreptului intern, cel puțin de următoarele competențe de supraveghere și de investigare:

| (a) | să solicite emitentului, ofertantului sau persoanei care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată introducerea de informații suplimentare în prospect, în cazul în care acest lucru este necesar pentru protejarea investitorilor; |
| --- | --- |

(a)

să solicite emitentului, ofertantului sau persoanei care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată introducerea de informații suplimentare în prospect, în cazul în care acest lucru este necesar pentru protejarea investitorilor;

| (b) | să solicite emitentului, ofertantului sau persoanei care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată și persoanelor care îi controlează sau sunt controlate de către aceștia să furnizeze informații și documente; |
| --- | --- |

(b)

să solicite emitentului, ofertantului sau persoanei care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată și persoanelor care îi controlează sau sunt controlate de către aceștia să furnizeze informații și documente;

| (c) | să solicite auditorilor și administratorilor emitentului, ai ofertantului sau ai persoanei care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată, precum și intermediarilor financiari desemnați să execute oferta publică sau să solicite admiterea la tranzacționare să furnizeze informații; |
| --- | --- |

(c)

să solicite auditorilor și administratorilor emitentului, ai ofertantului sau ai persoanei care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată, precum și intermediarilor financiari desemnați să execute oferta publică sau să solicite admiterea la tranzacționare să furnizeze informații;

| (d) | să suspende o ofertă publică sau o admitere la tranzacționare timp de cel mult
  25 de
  zile lucrătoare consecutive, de fiecare dată când acestea au motive întemeiate să suspecteze că dispozițiile prezentului regulament au fost încălcate; |
| --- | --- |

(d)

să suspende o ofertă publică sau o admitere la tranzacționare timp de cel mult
  25 de
  zile lucrătoare consecutive, de fiecare dată când acestea au motive întemeiate să suspecteze că dispozițiile prezentului regulament au fost încălcate;

| (e) | să interzică sau să suspende comunicările cu caracter publicitar sau să solicite emitentului, ofertantului sau persoanei care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată sau intermediarilor financiari relevanți să înceteze sau să suspende comunicările cu caracter publicitar timp de cel mult 10 zile lucrătoare consecutive, de fiecare dată când acestea au motive întemeiate să creadă că dispozițiile prezentului regulament au fost încălcate; |
| --- | --- |

(e)

să interzică sau să suspende comunicările cu caracter publicitar sau să solicite emitentului, ofertantului sau persoanei care solicită admiterea la tranzacționare pe o piață reglementată sau intermediarilor financiari relevanți să înceteze sau să suspende comunicările cu caracter publicitar timp de cel mult 10 zile lucrătoare consecutive, de fiecare dată când acestea au motive întemeiate să creadă că dispozițiile prezentului regulament au fost încălcate;

| (f) | să interzică o ofertă publică în cazul în care acestea constată că dispozițiile prezentului regulament au fost încălcate sau au motive întemeiate să suspecteze că ar fi încălcate; |
| --- | --- |

(f)

să interzică o ofertă publică în cazul în care acestea constată că dispozițiile prezentului regulament au fost încălcate sau au motive întemeiate să suspecteze că ar fi încălcate;

| (g) | să suspende sau să solicite piețelor reglementate relevante să suspende tranzacționarea pe o piață reglementată timp de cel mult 10 zile lucrătoare consecutive, de fiecare dată când acestea au motive întemeiate să creadă că dispozițiile prezentului regulament au fost încălcate; |
| --- | --- |

(g)

să suspende sau să solicite piețelor reglementate relevante să suspende tranzacționarea pe o piață reglementată timp de cel mult 10 zile lucrătoare consecutive, de fiecare dată când acestea au motive întemeiate să creadă că dispozițiile prezentului regulament au fost încălcate;

| (h) | să interzică tranzacționarea pe o piață reglementată în cazul în care acestea constată că dispozițiile prezentului regulament au fost încălcate; |
| --- | --- |

(h)

să interzică tranzacționarea pe o piață reglementată în cazul în care acestea constată că dispozițiile prezentului regulament au fost încălcate;

| (i) | să facă public faptul că un emitent, un ofertant sau o persoană care solicită admiterea la tranzacționare nu își respectă obligațiile; |
| --- | --- |

(i)

să facă public faptul că un emitent, un ofertant sau o persoană care solicită admiterea la tranzacționare nu își respectă obligațiile;

| (j) | să suspende verificarea unui prospect înaintat pentru aprobare sau să suspende o ofertă publică ori o admitere la tranzacționare în cazul în care autoritatea competentă face uz de competența de a impune o interdicție sau o restricție în temeiul articolului 42 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (24), până când o astfel de interdicție sau restricție a încetat; |
| --- | --- |

(j)

să suspende verificarea unui prospect înaintat pentru aprobare sau să suspende o ofertă publică ori o admitere la tranzacționare în cazul în care autoritatea competentă face uz de competența de a impune o interdicție sau o restricție în temeiul articolului 42 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (24), până când o astfel de interdicție sau restricție a încetat;

| (k) | să refuze aprobarea oricărui prospect elaborat de un anumit emitent, ofertant sau persoană care solicită admiterea la tranzacționare timp de cel mult 5 ani, în cazul în care respectivul emitent, ofertant sau respectiva persoană care solicită admiterea la tranzacționare a încălcat în mod repetat și grav dispozițiile prezentului regulament; |
| --- | --- |

(k)

să refuze aprobarea oricărui prospect elaborat de un anumit emitent, ofertant sau persoană care solicită admiterea la tranzacționare timp de cel mult 5 ani, în cazul în care respectivul emitent, ofertant sau respectiva persoană care solicită admiterea la tranzacționare a încălcat în mod repetat și grav dispozițiile prezentului regulament;

| (l) | să prezinte sau să solicite emitentului prezentarea tuturor informațiilor semnificative care pot să influențeze evaluarea valorilor mobiliare admise la tranzacționare pe piețe reglementate, pentru a asigura protecția investitorilor sau buna funcționare a pieței; |
| --- | --- |

(l)

să prezinte sau să solicite emitentului prezentarea tuturor informațiilor semnificative care pot să influențeze evaluarea valorilor mobiliare admise la tranzacționare pe piețe reglementate, pentru a asigura protecția investitorilor sau buna funcționare a pieței;

| (m) | să suspende sau să solicite pieței reglementate relevante să suspende tranzacționarea valorilor mobiliare în cazul în care consideră că situația emitentului este de așa natură încât tranzacționarea ar prejudicia interesele investitorilor; |
| --- | --- |

(m)

să suspende sau să solicite pieței reglementate relevante să suspende tranzacționarea valorilor mobiliare în cazul în care consideră că situația emitentului este de așa natură încât tranzacționarea ar prejudicia interesele investitorilor;

| (n) | să efectueze inspecții la fața locului sau investigații în alte locații decât reședințele private ale persoanelor fizice, și, în acest scop, să pătrundă în incinte pentru a avea acces la documente și alte date sub orice formă, în cazul în care există o suspiciune rezonabilă că documentele și alte date legate de obiectul inspecției sau al investigației pot fi relevante pentru a dovedi o încălcare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(n)

să efectueze inspecții la fața locului sau investigații în alte locații decât reședințele private ale persoanelor fizice, și, în acest scop, să pătrundă în incinte pentru a avea acces la documente și alte date sub orice formă, în cazul în care există o suspiciune rezonabilă că documentele și alte date legate de obiectul inspecției sau al investigației pot fi relevante pentru a dovedi o încălcare a prezentului regulament.

În cazul în care dreptul intern o impune, autoritatea competentă poate solicita autorității judiciare relevante să hotărască asupra exercitării competențelor menționate la primul paragraf. În conformitate cu articolul 21 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, ESMA are dreptul de a participa la inspecțiile la fața locului menționate la litera (n) în cazul în care acestea sunt efectuate în comun de către două sau mai multe autorități competente.

(2)   Autoritățile competente își exercită funcțiile și competențele menționate la alineatul (1), în măsura necesară pentru exercitarea responsabilității de supraveghere a conformității cu prezentul regulament și de aprobare a prospectului în oricare dintre următoarele moduri:

| (a) | în mod direct; |
| --- | --- |

(a)

în mod direct;

| (b) | în colaborare cu alte autorități; |
| --- | --- |

(b)

în colaborare cu alte autorități;

| (c) | sub responsabilitate proprie, prin delegare către astfel de autorități; |
| --- | --- |

(c)

sub responsabilitate proprie, prin delegare către astfel de autorități;

| (d) | prin sesizarea autorităților judiciare competente. |
| --- | --- |

(d)

prin sesizarea autorităților judiciare competente.

(3)   Statele membre se asigură că se adoptă măsuri corespunzătoare care să confere autorităților competente toate competențele de supraveghere și de investigare necesare pentru a-și îndeplini atribuțiile.

(4)   O persoană care pune informații la dispoziția autorității competente în conformitate cu prezentul regulament nu este considerată vinovată de încălcarea niciunei restricții privind divulgarea de informații impusă prin contract sau prin acte cu putere de lege și acte administrative și nu are niciun fel de răspundere cu privire la notificarea respectivă.

(5)   Alineatele (1) și (3) nu aduc atingere posibilității ca un stat membru să adopte dispoziții legale și administrative separate destinate teritoriilor europene de peste mări de ale căror relații externe este responsabil acel stat membru.

Articolul 31

Cooperarea dintre autoritățile competente

(1)   Autoritățile competente cooperează între ele și cu ESMA în sensul prezentului regulament. Acestea fac schimb de informații fără întârzieri nejustificate și cooperează în cadrul activităților de investigare, de supraveghere și de asigurare a aplicării legii.

În cazul în care statele membre au ales, în conformitate cu articolul 36, să prevadă sancțiuni penale pentru încălcările dispozițiilor prezentului regulament, ele se asigură că sunt adoptate măsurile corespunzătoare astfel încât autoritățile competente să aibă toate competențele necesare pentru a coopera cu autoritățile judiciare din jurisdicția aria lor cu scopul de a primi informații specifice în legătură cu anchete sau acțiuni penale inițiate pentru posibile încălcări ale prezentului regulament și de a oferi același tip de informații altor autorități competente și ESMA pentru a-și îndeplini obligația de a coopera între ele și cu ESMA în sensul prezentului regulament.

(2)   O autoritate competentă poate refuza să dea curs unei cereri de informații sau unei cereri de cooperare la o anchetă numai în oricare dintre următoarele situații excepționale:

| (a) | atunci când satisfacerea cererii este de natură să afecteze propria anchetă, activitățile de asigurare a aplicării legii sau o anchetă penală; |
| --- | --- |

(a)

atunci când satisfacerea cererii este de natură să afecteze propria anchetă, activitățile de asigurare a aplicării legii sau o anchetă penală;

| (b) | atunci când s-a inițiat deja o procedură judiciară pentru aceleași fapte și împotriva acelorași persoane înaintea autorităților statului membru căruia i-a fost adresată cererea; |
| --- | --- |

(b)

atunci când s-a inițiat deja o procedură judiciară pentru aceleași fapte și împotriva acelorași persoane înaintea autorităților statului membru căruia i-a fost adresată cererea;

| (c) | atunci când s-a pronunțat deja o hotărâre definitivă împotriva acestor persoane pentru aceleași fapte în statul membru căruia i-a fost adresată cererea. |
| --- | --- |

(c)

atunci când s-a pronunțat deja o hotărâre definitivă împotriva acestor persoane pentru aceleași fapte în statul membru căruia i-a fost adresată cererea.

(3)   La cerere, autoritățile competente furnizează imediat toate informațiile necesare în sensul prezentului regulament.

(4)   Autoritatea competentă dintr-un stat membru poate solicita sprijinul unei autorități competente dintr-un alt stat membru cu privire la inspecții la fața locului sau la investigații.

O autoritate competentă solicitantă informează ESMA cu privire la orice solicitare menționată la primul paragraf. În cazul unei investigații sau inspecții cu impact transfrontalier, dacă una dintre autoritățile competente solicită acest lucru, ESMA coordonează investigația sau inspecția.

În cazul în care o autoritate competentă primește din partea autorității competente dintr-un alt stat membru o solicitare de a efectua o inspecție la fața locului sau o investigație, aceasta poate:

| (a) | să efectueze inspecția la fața locului sau investigația pe cont propriu; |
| --- | --- |

(a)

să efectueze inspecția la fața locului sau investigația pe cont propriu;

| (b) | să permită autorității competente care a transmis solicitarea să participe la inspecția la fața locului sau la investigație; |
| --- | --- |

(b)

să permită autorității competente care a transmis solicitarea să participe la inspecția la fața locului sau la investigație;

| (c) | să permită autorității competente care a transmis solicitarea să efectueze inspecția la fața locului sau investigația pe cont propriu; |
| --- | --- |

(c)

să permită autorității competente care a transmis solicitarea să efectueze inspecția la fața locului sau investigația pe cont propriu;

| (d) | să desemneze auditori sau experți care să efectueze inspecția la fața locului sau investigația și/sau |
| --- | --- |

(d)

să desemneze auditori sau experți care să efectueze inspecția la fața locului sau investigația și/sau

| (e) | să împartă anumite sarcini legate de activitățile de supraveghere cu celelalte autorități competente. |
| --- | --- |

(e)

să împartă anumite sarcini legate de activitățile de supraveghere cu celelalte autorități competente.

(5)   Autoritățile competente pot sesiza ESMA cu privire la situațiile în care o cerere de cooperare, în special în vederea schimbului de informații, a fost respinsă sau nu i s-a dat curs în termen rezonabil. Fără a aduce atingere articolului 258 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în situațiile menționate în prima teză, ESMA poate acționa în conformitate cu competența care îi este conferită în temeiul articolului 19 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

(6)   ESMA poate elabora proiecte de standarde tehnice de reglementare pentru a preciza informațiile care trebuie să facă obiectul schimbului dintre autoritățile competente în conformitate cu alineatul (1).

Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

(7)   ESMA poate elabora proiecte de standarde tehnice de punere în aplicare cu scopul de a stabili formulare, modele și proceduri standard pentru cooperarea și schimbul de informații dintre autoritățile competente.

Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de punere în aplicare menționate la al treilea paragraf în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

Articolul 32

Cooperarea cu ESMA

(1)   Autoritățile competente cooperează cu ESMA în sensul prezentului regulament, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

(2)   Autoritățile competente comunică ESMA, fără întârziere, toate informațiile necesare pentru ca aceasta să își îndeplinească atribuțiile în conformitate cu articolul 35 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

(3)   În vederea asigurării unor condiții uniforme de aplicare a prezentului articol, ESMA poate elabora proiecte de standarde tehnice de punere în aplicare cu scopul de a stabili procedurile și formularele pentru schimbul de informații menționat la alineatul (2).

Se conferă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de punere în aplicare menționate la primul paragraf în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

Articolul 33

Secretul profesional

(1)   Toate informațiile care fac obiectul unui schimb între autoritățile competente în conformitate cu prezentul regulament și care privesc condițiile comerciale sau operaționale și alte chestiuni economice sau personale sunt considerate confidențiale și intră sub incidența obligației de păstrare a secretului profesional, cu excepția cazului în care autoritatea competentă precizează, la momentul comunicării, că informațiile respective pot fi divulgate sau a cazului în care divulgarea lor este necesară pentru proceduri judiciare.

(2)   Obligația de păstrare a secretului profesional li se aplică tuturor persoanelor care lucrează sau au lucrat pentru autoritatea competentă și pentru orice entitate căreia autoritatea competentă i-a delegat competențele sale. Informațiile care fac obiectul obligației de păstrare a secretului profesional nu pot fi divulgate niciunei alte persoane sau autorități, exceptând cazurile în care se invocă temeiul dispozițiilor dreptului Uniunii sau ale dreptului intern.

Articolul 34

Protecția datelor

În ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal în cadrul aplicării prezentului regulament, autoritățile competente își îndeplinesc sarcinile în sensul prezentului regulament în conformitate cu actele cu putere de lege și actele administrative naționale de transpunere a Directivei 95/46/CE.

În ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către ESMA în cadrul aplicării prezentului regulament, ESMA respectă dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 45/2001.

Articolul 35

Măsuri asigurătorii

(1)   În cazul în care autoritatea competentă din statul membru gazdă constată că s-au comis nereguli de către emitent, ofertant sau persoana care solicită admiterea la tranzacționare sau de către instituțiile financiare cărora le-a fost încredințată oferta publică ori că aceste persoane au încălcat obligațiile care le revin în temeiul prezentului regulament, aceasta aduce la cunoștință aceste constatări autorității competente din statul membru de origine și ESMA.

(2)   În cazul în care, în ciuda măsurilor luate de către autoritatea competentă din statul membru de origine, emitentul, ofertantul sau persoana care solicită admiterea la tranzacționare sau instituțiile financiare cărora le-a fost încredințată oferta publică continuă să încalce dispozițiile relevante ale prezentului regulament, autoritatea competentă din statul membru gazdă, după ce a informat autoritatea competentă din statul membru de origine și ESMA, ia toate măsurile corespunzătoare pentru protejarea investitorilor și informează Comisia și ESMA despre acestea fără întârzieri nejustificate.

(3)   În situațiile menționate la al doilea paragraf, ESMA poate acționa în conformitate cu competența conferită acesteia în temeiul articolului 19 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

CAPITOLUL VIII

MĂSURI ȘI SANCȚIUNI ADMINISTRATIVE

Articolul 36

Măsuri și sancțiuni administrative

(1)   Fără a aduce atingere competențelor de supraveghere și de investigare ale autorităților competente prevăzute la articolul 30 și dreptului statelor membre de a prevedea și a impune sancțiuni penale, statele membre, în conformitate cu dreptul intern, conferă autorităților competente competența de a lua măsurile administrative corespunzătoare sau de a impune sancțiuni administrative
  eficace, proporționale și disuasive
  .
  Aceste măsuri și sancțiuni administrative se aplică
  cel puțin
  pentru
  :

| (a) | încălcările articolului 3, ale articolului 5, ale articolului 6, ale articolului 7 alineatele (1)-(10), ale articolului 8, ale articolului 9 alineatele (1)-(13), ale articolului 10, ale articolului 11 alineatele (1) și (3), ale articolului 12, ale articolului 14 alineatul (2), ale articolului 15 alineatele (1) și (2), ale articolului 16 alineatul (1), ale articolului 17 alineatele (1) și (3), ale articolului 18 alineatele (1)-(3), ale articolului 19 alineatul (1), ale articolului 20 alineatele (1)-(4) și (7)-(10), ale articolului 21 alineatele (2)-(4), ale articolului 22 alineatele (1), (2) și (4) și ale articolului 25 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

încălcările articolului 3, ale articolului 5, ale articolului 6, ale articolului 7 alineatele (1)-(10), ale articolului 8, ale articolului 9 alineatele (1)-(13), ale articolului 10, ale articolului 11 alineatele (1) și (3), ale articolului 12, ale articolului 14 alineatul (2), ale articolului 15 alineatele (1) și (2), ale articolului 16 alineatul (1), ale articolului 17 alineatele (1) și (3), ale articolului 18 alineatele (1)-(3), ale articolului 19 alineatul (1), ale articolului 20 alineatele (1)-(4) și (7)-(10), ale articolului 21 alineatele (2)-(4), ale articolului 22 alineatele (1), (2) și (4) și ale articolului 25 din prezentul regulament;

| (b) | refuzul de a coopera sau de a se conforma în situația unei investigații, a unei inspecții sau a unei solicitări reglementate de articolul 30. |
| --- | --- |

(b)

refuzul de a coopera sau de a se conforma în situația unei investigații, a unei inspecții sau a unei solicitări reglementate de articolul 30.

Statele membre pot decide să nu stabilească norme privind sancțiunile administrative menționate la primul paragraf în cazul în care încălcările menționate la primul paragraf litera (a) sau (b) sunt deja supuse unor sancțiuni penale în dreptul lor intern la [12 luni
  de la data
  intrării în vigoare
  a prezentului regulament
  ]. În cazul în care decid astfel, statele membre notifică în detaliu Comisiei și ESMA normele de drept penal relevante.

Până la [12 luni
  de la data
  intrării în vigoare
  a prezentului regulament
  ], statele membre notifică în detaliu Comisiei și ESMA normele menționate la primul și la al doilea paragraf. Statele membre notifică fără întârziere Comisiei și ESMA orice eventuală modificare ulterioară a acestora.

(2)   Statele membre, în conformitate cu dreptul intern, se asigură că autoritățile competente au competența de a impune cel puțin următoarele sancțiuni și măsuri administrative în ceea ce privește încălcările enumerate la alineatul 1 litera (a):

| (a) | o declarație publică în care se indică persoana fizică sau entitatea juridică responsabilă și natura încălcării
  în conformitate cu articolul 40
  ; |
| --- | --- |

(a)

o declarație publică în care se indică persoana fizică sau entitatea juridică responsabilă și natura încălcării
  în conformitate cu articolul 40
  ;

| (b) | un ordin prin care i se solicită persoanei fizice sau entității juridice responsabile să înceteze comportamentul care constituie încălcarea; |
| --- | --- |

(b)

un ordin prin care i se solicită persoanei fizice sau entității juridice responsabile să înceteze comportamentul care constituie încălcarea;

| (c) | sancțiuni pecuniare administrative maxime egale cu cel puțin dublul valorii profiturilor obținute sau a pierderilor evitate ca urmare a încălcării, în cazul în care acestea pot fi calculate; |
| --- | --- |

(c)

sancțiuni pecuniare administrative maxime egale cu cel puțin dublul valorii profiturilor obținute sau a pierderilor evitate ca urmare a încălcării, în cazul în care acestea pot fi calculate;

| (d) | în cazul unei persoane juridice, sancțiuni pecuniare administrative maxime de cel puțin 5 000 000 EUR sau, în statele membre a căror monedă nu este euro, cuantumul echivalent în moneda națională la [data intrării în vigoare
  a prezentului regulament
  ] sau de 3 % din cifra de afaceri anuală totală a acelei persoane juridice conform ultimelor situații financiare disponibile aprobate de organul de conducere.
  În cazul în care persoana juridică este o întreprindere-mamă sau o filială a întreprinderii-mamă care trebuie să întocmească situații financiare consolidate în conformitate cu Directiva 2013/34/UE, cifra de afaceri anuală totală relevantă este cifra de afaceri anuală totală sau tipul de venit corespunzător conform actelor legislative relevante ale Uniunii din domeniul contabilității, conform celei mai recente situații financiare consolidate disponibile aprobate de organul de conducere al întreprinderii-mamă de cel mai înalt rang; |
| --- | --- |

(d)

în cazul unei persoane juridice, sancțiuni pecuniare administrative maxime de cel puțin 5 000 000 EUR sau, în statele membre a căror monedă nu este euro, cuantumul echivalent în moneda națională la [data intrării în vigoare
  a prezentului regulament
  ] sau de 3 % din cifra de afaceri anuală totală a acelei persoane juridice conform ultimelor situații financiare disponibile aprobate de organul de conducere.

În cazul în care persoana juridică este o întreprindere-mamă sau o filială a întreprinderii-mamă care trebuie să întocmească situații financiare consolidate în conformitate cu Directiva 2013/34/UE, cifra de afaceri anuală totală relevantă este cifra de afaceri anuală totală sau tipul de venit corespunzător conform actelor legislative relevante ale Uniunii din domeniul contabilității, conform celei mai recente situații financiare consolidate disponibile aprobate de organul de conducere al întreprinderii-mamă de cel mai înalt rang;

| (e) | în cazul unei persoane fizice, sancțiuni pecuniare administrative maxime de cel puțin 700 000 EUR sau, în statele membre a căror monedă nu este euro, de o valoare echivalentă în moneda națională la [data intrării în vigoare
  a prezentului regulament
  ]; |
| --- | --- |

(e)

în cazul unei persoane fizice, sancțiuni pecuniare administrative maxime de cel puțin 700 000 EUR sau, în statele membre a căror monedă nu este euro, de o valoare echivalentă în moneda națională la [data intrării în vigoare
  a prezentului regulament
  ];

(3)   Statele membre pot prevedea sancțiuni sau măsuri suplimentare și niveluri sporite ale amenzilor administrative față de cele prevăzute în prezentul regulament.

Articolul 37

Exercitarea competențelor de supraveghere și a competențelor de sancționare

(1)   Atunci când stabilesc tipul și nivelul sancțiunilor și măsurilor administrative, autoritățile competente țin cont de toate circumstanțele relevante, inclusiv, după caz:

| (a) | gravitatea și durata încălcării; |
| --- | --- |

(a)

gravitatea și durata încălcării;

| (b) | gradul de răspundere al persoanei responsabile de încălcare; |
| --- | --- |

(b)

gradul de răspundere al persoanei responsabile de încălcare;

| (c) | puterea financiară a persoanei responsabile de încălcare, astfel cum este indicată de cifra de afaceri totală a persoanei juridice responsabile sau de venitul anual și de activele nete ale persoanei fizice responsabile; |
| --- | --- |

(c)

puterea financiară a persoanei responsabile de încălcare, astfel cum este indicată de cifra de afaceri totală a persoanei juridice responsabile sau de venitul anual și de activele nete ale persoanei fizice responsabile;

| (d) | impactul încălcării asupra intereselor investitorilor de retail; |
| --- | --- |

(d)

impactul încălcării asupra intereselor investitorilor de retail;

| (e) | valoarea profiturilor obținute, a pierderilor evitate de către persoana responsabilă de încălcare sau a pierderilor suferite de terți ca urmare a încălcării, în măsura în care acestea pot fi calculate; |
| --- | --- |

(e)

valoarea profiturilor obținute, a pierderilor evitate de către persoana responsabilă de încălcare sau a pierderilor suferite de terți ca urmare a încălcării, în măsura în care acestea pot fi calculate;

| (f) | măsura în care persoana responsabilă de încălcare cooperează cu autoritatea competentă, fără a aduce atingere necesității de a asigura recuperarea profiturilor obținute sau a valorii pierderilor evitate de persoana respectivă; |
| --- | --- |

(f)

măsura în care persoana responsabilă de încălcare cooperează cu autoritatea competentă, fără a aduce atingere necesității de a asigura recuperarea profiturilor obținute sau a valorii pierderilor evitate de persoana respectivă;

| (g) | încălcările comise anterior de persoana responsabilă de încălcare; |
| --- | --- |

(g)

încălcările comise anterior de persoana responsabilă de încălcare;

| (h) | măsurile ulterioare încălcării luate de persoana responsabilă de încălcare pentru a împiedica repetarea acesteia. |
| --- | --- |

(h)

măsurile ulterioare încălcării luate de persoana responsabilă de încălcare pentru a împiedica repetarea acesteia.

(2)   În exercitarea competențelor lor de a impune sancțiuni administrative și alte măsuri administrative în temeiul articolului 36, autoritățile competente cooperează strâns pentru a garanta că exercitarea competențelor lor de supraveghere și investigare și sancțiunile și măsurile administrative pe care le impun sunt eficace și adecvate în temeiul prezentului regulament. Acestea își coordonează activitățile pentru a evita dublarea sau suprapunerea atunci când își exercită competențele de supraveghere și de investigare și când impun sancțiuni și măsuri administrative în cazuri transfrontaliere.

Articolul 38

Dreptul la o cale de atac

Statele membre se asigură că deciziile adoptate în temeiul dispozițiilor prezentului regulament sunt justificate în mod corespunzător și pot face obiectul unei căi de atac în fața unei instanțe judecătorești.

Articolul 39

Raportarea încălcărilor

(1)   Autoritățile competente instituie mecanisme eficace pentru a încuraja și a permite să li se raporteze încălcările efective sau potențiale ale prezentului regulament.

(2)   Mecanismele menționate la alineatul (1) includ cel puțin:

| (a) | proceduri specifice de primire a rapoartelor privind încălcările efective sau potențiale și măsurile luate ca reacție la acestea, inclusiv stabilirea de canale de comunicare sigure pentru asemenea rapoarte; |
| --- | --- |

(a)

proceduri specifice de primire a rapoartelor privind încălcările efective sau potențiale și măsurile luate ca reacție la acestea, inclusiv stabilirea de canale de comunicare sigure pentru asemenea rapoarte;

| (b) | protejarea adecvată a angajaților care lucrează cu contract de muncă și care raportează încălcări cel puțin împotriva actelor de răzbunare, a discriminării și a altor tipuri de tratament inechitabil din partea angajatorului lor sau a unor terți; |
| --- | --- |

(b)

protejarea adecvată a angajaților care lucrează cu contract de muncă și care raportează încălcări cel puțin împotriva actelor de răzbunare, a discriminării și a altor tipuri de tratament inechitabil din partea angajatorului lor sau a unor terți;

| (c) | protejarea identității și a datelor cu caracter personal atât ale persoanei care raportează încălcările, cât și ale persoanei fizice prezumate a fi responsabilă de încălcare, în toate etapele procedurii, cu excepția cazului în care divulgarea acestor date este impusă de dreptul intern în contextul unor investigații suplimentare sau al unor proceduri judiciare ulterioare. |
| --- | --- |

(c)

protejarea identității și a datelor cu caracter personal atât ale persoanei care raportează încălcările, cât și ale persoanei fizice prezumate a fi responsabilă de încălcare, în toate etapele procedurii, cu excepția cazului în care divulgarea acestor date este impusă de dreptul intern în contextul unor investigații suplimentare sau al unor proceduri judiciare ulterioare.

(3)   Statele membre pot prevedea stimulente financiare care să fie acordate în conformitate cu dreptul intern persoanelor care furnizează informații relevante privind încălcări efective sau potențiale ale prezentului regulament, în cazul în care aceste persoane nu au alte obligații legale sau contractuale preexistente de a raporta astfel de informații și în condițiile în care informațiile sunt noi și au ca rezultat impunerea unei sancțiuni administrative sau penale ori adoptarea unei alte măsuri administrative pentru încălcarea prezentului regulament.

(4)   Statele membre impun angajatorilor implicați în activități reglementate în scopul serviciilor financiare să instituie proceduri adecvate prin care angajații lor să raporteze la nivel intern încălcările efective sau potențiale prin intermediul unui canal specific, independent și autonom.

Articolul 40

Publicarea deciziilor

(1)   Deciziile de impunere a unei sancțiuni sau măsuri administrative pentru încălcarea prezentului regulament se publică de către autoritățile competente pe site-ul lor web oficial imediat după ce persoana sancționată este informată cu privire la decizia respectivă. Publicarea cuprinde cel puțin informații privind tipul și natura încălcării și identitatea persoanelor responsabile. Această obligație nu se aplică deciziilor de impunere a măsurilor cu caracter investigativ.

(2)   În cazul în care publicarea identității entităților juridice ori a identității sau a datelor cu caracter personal ale persoanelor fizice este considerată de către autoritatea competentă ca fiind disproporționată, ca urmare a unei evaluări efectuate de la caz la caz cu privire la proporționalitatea publicării unor astfel de date, sau în cazul în care publicarea respectivă ar pune în pericol stabilitatea piețelor financiare sau o investigație în curs, statele membre se asigură că autoritățile competente:

| (a) | fie amână publicarea deciziei de impunere a sancțiunii sau a măsurii până în momentul în care motivele nepublicării încetează să existe; |
| --- | --- |

(a)

fie amână publicarea deciziei de impunere a sancțiunii sau a măsurii până în momentul în care motivele nepublicării încetează să existe;

| (b) | fie publică decizia de impunere a unei sancțiuni sau a unei măsuri în mod anonim, într-un mod care să fie conform cu dreptul intern, în cazul în care o astfel de publicare anonimă asigură o protecție eficace a datelor cu caracter personal vizate. În cazul deciziei de a publica o sancțiune sau o măsură în mod anonim, publicarea datelor relevante poate fi amânată pentru o perioadă rezonabilă de timp, dacă se preconizează că în perioada respectivă motivele pentru publicarea anonimă vor înceta să existe; |
| --- | --- |

(b)

fie publică decizia de impunere a unei sancțiuni sau a unei măsuri în mod anonim, într-un mod care să fie conform cu dreptul intern, în cazul în care o astfel de publicare anonimă asigură o protecție eficace a datelor cu caracter personal vizate. În cazul deciziei de a publica o sancțiune sau o măsură în mod anonim, publicarea datelor relevante poate fi amânată pentru o perioadă rezonabilă de timp, dacă se preconizează că în perioada respectivă motivele pentru publicarea anonimă vor înceta să existe;

| (c) | fie nu publică decizia de a impune o sancțiune sau o măsură, în cazul în care opțiunile prevăzute la literele (a) și (b) sunt considerate insuficiente pentru a se asigura:






  (i) | faptul că nu va fi pusă în pericol stabilitatea piețelor financiare; |
| --- | --- | --- |

(c)

fie nu publică decizia de a impune o sancțiune sau o măsură, în cazul în care opțiunile prevăzute la literele (a) și (b) sunt considerate insuficiente pentru a se asigura:

(i)

faptul că nu va fi pusă în pericol stabilitatea piețelor financiare;

| (ii) | proporționalitatea publicării unor astfel de decizii în cazurile în care măsurile respective sunt considerate a fi minore. |
| --- | --- |

(ii)

proporționalitatea publicării unor astfel de decizii în cazurile în care măsurile respective sunt considerate a fi minore.

(3)   În cazul în care decizia de a impune o sancțiune sau o măsură face obiectul unei căi de atac în fața autorităților judiciare sau a altor autorități relevante, autoritățile competente publică, de asemenea, imediat, pe site-ul lor web oficial aceste informații și orice informații ulterioare cu privire la rezultatul unei astfel de căi de atac. Mai mult, se publică și orice decizie de anulare a unei decizii anterioare de impunere a unei sancțiuni sau măsuri.

(4)   Autoritățile competente se asigură că orice informație publicată în temeiul prezentului articol este menținută pe site-ul lor web oficial pentru o perioadă de cel puțin cinci ani de la publicare. Datele cu caracter personal incluse în informațiile publicate sunt menținute pe site-ul web oficial al autorității competente numai pe perioada impusă de normele aplicabile privind protecția datelor.

Articolul 41

Raportarea sancțiunilor către ESMA

(1)   Autoritatea competentă transmite anual ESMA informații agregate privind toate sancțiunile și măsurile administrative impuse în conformitate cu articolul 36. ESMA publică aceste informații într-un raport anual.

În cazul în care statele membre au ales, în conformitate cu articolul 36 alineatul (1), să prevadă sancțiuni penale pentru încălcările dispozițiilor menționate la articolul 36 alineatul (1), autoritățile lor competente furnizează anual ESMA date cu caracter anonim și agregat cu privire la toate anchetele penale efectuate și sancțiunile penale impuse. ESMA publică date privind sancțiunile penale impuse într-un raport anual.

(2)   În cazul în care a făcut publice anumite sancțiuni administrative sau penale sau alte măsuri administrative, autoritatea competentă raportează simultan aceste măsuri sau sancțiuni administrative către ESMA.

(3)   Autoritățile competente informează ESMA cu privire la toate sancțiunile sau măsurile administrative impuse, dar încă nepublicate, în conformitate cu articolul 40 alineatul (2) litera (c), inclusiv orice cale de atac introdusă împotriva acestora, precum și rezultatul respectivelor căi de atac. Statele membre se asigură că autoritățile competente primesc informațiile și hotărârea finală în legătură cu orice sancțiune penală impusă și le transmit ESMA. ESMA menține o bază de date centralizată a sancțiunilor care i-au fost aduse la cunoștință, exclusiv în scopul schimburilor de informații dintre autoritățile competente. Respectiva bază de date poate fi accesată numai de autoritățile competente și se actualizează pe baza informațiilor furnizate de acestea.

CAPITOLUL IX

ACTE DELEGATE ȘI ACTE DE PUNERE ÎN APLICARE

Articolul 42

Exercitarea delegării

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   ▌Competența
  de a adopta actele delegate
  menționată la articolul 1 ▌alineatul (6), articolul 2 alineatul (2), ▌articolul 13 alineatele (1) și (2), articolul 14 alineatul (3), articolul 15 alineatul (3) ▌și articolul 27 alineatul (3) se conferă Comisiei pe perioadă nedeterminată cu începere de la [data intrării în vigoare
  a prezentului regulament
  ].

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 1 ▌alineatul (6), articolul 2 alineatul (2), articolul 13 alineatele (1) și (2), articolul 14 alineatul (3), articolul 15 alineatul (3) ▌și articolul 27 alineatul (3) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării de competențe menționate în respectiva decizie. Decizia produce efecte din ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în textul său. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 1 ▌alineatul (6), al articolului 2 alineatul (2), ▌al articolului 13 alineatele (1) și (2), al articolului 14 alineatul (3), al articolului 15 alineatul (3) ▌și al articolului 27 alineatul (3) intră în vigoare doar
  dacă
  nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de trei luni de la data notificării actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau
  dacă
  , înaintea de expirarea termenului respectiv, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu trei luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 43

Procedura comitetelor

(1)   Comisia este asistată de Comitetul european pentru valori mobiliare, instituit prin Decizia 2001/528/CE a Comisiei (25). Acest comitet este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

CAPITOLUL X

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 44

Abrogare

(1)   Directiva 2003/71/CE se abrogă de la [data aplicării
  prezentului regulament
  ].

(2)   Trimiterile la Directiva 2003/71/CE se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa IV la prezentul regulament.

▌

(4)   Prospectele aprobate în conformitate cu normele naționale de transpunere a Directivei 2003/71/CE înainte de [data aplicării prezentului regulament] sunt reglementate în continuare de normele naționale respective până la expirarea valabilității lor sau până când s-au scurs douăsprezece luni de la [data aplicării prezentului regulament], oricare dintre aceste evenimente survine mai întâi.

Articolul 45

Raportul ESMA privind prospectele

(1)   Pe baza documentelor făcute publice prin intermediul mecanismului menționat la articolul 20 alineatul (6), ESMA publică, în fiecare an, un raport care cuprinde statistici privind prospectele aprobate și notificate în Uniune și o analiză a tendințelor, ținând seama de tipurile de emitenți, în special IMM-uri, și de tipurile de emisiuni, în special valoarea ofertei, tipul valorilor mobiliare, tipul locurilor de tranzacționare și valoarea nominală.

(2)   Acest raport conține în special:

| (a) | o analiză a măsurii în care regimurile de informare prevăzute la articolele 14 și 15 și documentul de înregistrare universal prevăzut la articolul 9 sunt utilizate în întreaga Uniune; |
| --- | --- |

(a)

o analiză a măsurii în care regimurile de informare prevăzute la articolele 14 și 15 și documentul de înregistrare universal prevăzut la articolul 9 sunt utilizate în întreaga Uniune;

| (b) | statistici privind prospectele de bază și condițiile finale, precum și prospectele elaborate sub forma mai multor documente distincte sau sub forma unui document unic; |
| --- | --- |

(b)

statistici privind prospectele de bază și condițiile finale, precum și prospectele elaborate sub forma mai multor documente distincte sau sub forma unui document unic;

| (c) | statistici privind sumele medii și totale atrase prin intermediul unei oferte publice de valori mobiliare care intră sub incidența prezentului regulament de societățile necotate la bursă, de societățile ale căror valori mobiliare sunt tranzacționate în cadrul unor sisteme multilaterale de tranzacționare, inclusiv pe piețe de creștere pentru IMM-uri, și de societățile ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe piețe reglementate. Acolo unde este cazul, aceste statistici prezintă defalcat ofertele publice inițiale și ofertele ulterioare, titlurile de capital și valorile mobiliare, altele decât titlurile de capital; |
| --- | --- |

(c)

statistici privind sumele medii și totale atrase prin intermediul unei oferte publice de valori mobiliare care intră sub incidența prezentului regulament de societățile necotate la bursă, de societățile ale căror valori mobiliare sunt tranzacționate în cadrul unor sisteme multilaterale de tranzacționare, inclusiv pe piețe de creștere pentru IMM-uri, și de societățile ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe piețe reglementate. Acolo unde este cazul, aceste statistici prezintă defalcat ofertele publice inițiale și ofertele ulterioare, titlurile de capital și valorile mobiliare, altele decât titlurile de capital;

| (ca) | statistici privind costurile producerii unui prospect, defalcate cel puțin pe diferitele tipuri de emitenți, dimensiunile emisiunii și localizări, precum și pe tipurile de onorarii și taxe suportate de emitenți și pe tipurile de furnizori de servicii care le percep; statisticile sunt însoțite de o analiză a eficacității concurenței între furnizorii de servicii implicați în elaborarea de prospecte și de recomandări privind modalitățile de reducere a costurilor. |
| --- | --- |

(ca)

statistici privind costurile producerii unui prospect, defalcate cel puțin pe diferitele tipuri de emitenți, dimensiunile emisiunii și localizări, precum și pe tipurile de onorarii și taxe suportate de emitenți și pe tipurile de furnizori de servicii care le percep; statisticile sunt însoțite de o analiză a eficacității concurenței între furnizorii de servicii implicați în elaborarea de prospecte și de recomandări privind modalitățile de reducere a costurilor.

Articolul 46

Revizuire

Până la [5 ani
  de la data
  intrării în vigoare
  a prezentului regulament
  ], Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea prezentului regulament, însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă.

Raportul evaluează, printre altele, dacă, în lumina obiectivelor urmărite, rezumatul prospectului, regimurile de informare prevăzute la articolele 14 și 15 și documentul de înregistrare universal prevăzut la articolul 9 sunt în continuare adecvate. Raportul ține seama de rezultatele evaluării inter pares menționate la articolul 19 alineatul (12).

Articolul 47

Intrarea în vigoare și aplicarea

(1)   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(2)   Se aplică de la [
  24
  de luni
  de la data
  intrării în vigoare
  a acestui regulament
  ].

(2a)
     
  Prin derogare de la alineatul (2), statele membre pot alege să aplice pragurile stabilite în scopul scutirii prevăzute la articolul 1 alineatul (3) litera (d) sau opțiunea prevăzută la articolul 3 alineatul (2), de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(3)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se conforma articolului 11, articolului 19 alineatul (8), articolului 29, articolului 30, articolului 36, articolului 37, articolului 38, articolului 39, articolului 40 și articolului 41 până la [
  24
  de luni
  de la data
  intrării în vigoare
  a prezentului regulament
  ].

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C
  177, 18.5.2016, p. 9

  .

1

177, 18.5.2016, p. 9

(2)  

  JO C 195, 2.6.2016, p. 1.

2

JO C 195, 2.6.2016, p. 1.

(3)  Poziția Parlamentului European din ... [(JO ...)/(nepublicată încă în Jurnalul Oficial)] și decizia Consiliului din ...

3

(4)  
  Directiva 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare și de modificare a Directivei 2001/34/CE (JO L 345, 31.12.2003, p. 64).

4

Directiva 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare și de modificare a Directivei 2001/34/CE (JO L 345, 31.12.2003, p. 64).

(5)  
  Directiva 2010/73/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 de modificare a Directivei 2003/71/CE privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare și a Directivei 2004/109/CE privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată (JO L 327, 11.12.2010, p. 1).

5

Directiva 2010/73/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 de modificare a Directivei 2003/71/CE privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare și a Directivei 2004/109/CE privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată (JO L 327, 11.12.2010, p. 1).

(6)  
  Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a firmelor de investiții și de modificare a Directivei 82/891/CEE a Consiliului și a Directivelor 2001/24/CE, 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2005/56/CE, 2007/36/CE, 2011/35/UE, 2012/30/UE și 2013/36/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Regulamentelor (UE) nr. 1093/2010 și (UE) nr. 648/2012 ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 173, 12.6.2014, p. 190).

6

Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a firmelor de investiții și de modificare a Directivei 82/891/CEE a Consiliului și a Directivelor 2001/24/CE, 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2005/56/CE, 2007/36/CE, 2011/35/UE, 2012/30/UE și 2013/36/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Regulamentelor (UE) nr. 1093/2010 și (UE) nr. 648/2012 ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 173, 12.6.2014, p. 190).

(7)  Regulamentul (UE) nr. 1286/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 noiembrie 2014 privind documentele cu informații esențiale referitoare la produsele de investiții individuale structurate și bazate pe asigurări (PRIIP) (JO L 352, 9.12.2014, p. 1).

7

(8)  Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată și de modificare a Directivei 2001/34/CE (JO L 390, 31.12.2004, p. 38).

8

(9)  Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind abuzul de piață (regulamentul privind abuzul de piață) și de abrogare a Directivei 2003/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivelor 2003/124/CE, 2003/125/CE și 2004/72/CE ale Comisiei (JO L 173, 12.6.2014, p. 1).

9

(10)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

10

(11)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

11

(12)  Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (JO L 281, 23.11.1995, p. 31).

12

(13)  Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (JO L 8, 12.1.2001, p. 1).

13

(14)  Directiva 80/390/CEE a Consiliului din 17 martie 1980 de coordonare a condițiilor de întocmire, control și difuzare a prospectului care trebuie publicat pentru admiterea valorilor mobiliare la cota oficială a unei burse de valori (JO L 100, 17.4.1980, p. 1).

14

(15)  Directiva 2001/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 mai 2001 privind admiterea valorilor mobiliare la cota oficială a unei burse de valori și informațiile care trebuie publicate cu privire la aceste valori mobiliare (JO L 184, 6.7.2001, p. 1).

15

(16)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

16

(17)  
  Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (JO L 302, 17.11.2009, p. 32).

17

Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (JO L 302, 17.11.2009, p. 32).

(18)  
  Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative și de modificare a Directivelor 2003/41/CE și 2009/65/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 1095/2010 (JO L 174, 1.7.2011, p. 1).

18

Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative și de modificare a Directivelor 2003/41/CE și 2009/65/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 1095/2010 (JO L 174, 1.7.2011, p. 1).

(19)  Regulamentul (UE) nr. 1286/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 noiembrie 2014 privind documentele cu informații esențiale referitoare la produsele de investiții individuale structurate și bazate pe asigurări (PRIIP) (JO L 352, 9.12.2014, p. 1).

19

(20)  Regulamentul (CE) nr. 809/2004 al Comisiei din 29 aprilie 2004 de punere în aplicare a Directivei 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește informațiile conținute în prospecte, structura prospectelor, includerea de informații prin trimiteri, publicarea prospectelor și difuzarea comunicatelor cu caracter publicitar (JO L 149, 30.4.2004, p. 1).

20

(21)  Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată și de modificare a Directivei 2001/34/CE (JO L 390, 31.12.2004, p. 38).

21

(22)  Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de întreprinderi, de modificare a Directivei 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului (JO L 182, 29.6.2013, p. 19).

22

(23)  [JO C, , p.].

23

(24)  Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 173, 12.6.2014, p. 84).

24

(25)  Decizia 2001/528/CE a Comisiei din 6 iunie 2001 de instituire a Comitetului european pentru valori mobiliare (JO L 191, 13.7.2001, p. 45).

25

ANEXA I

PROSPECTUL

I.   Rezumat

II.   Identitatea administratorilor, a personalului de conducere de nivel superior, a consilierilor și a auditorilor

Obiectivul este de a-i identifica pe reprezentanții societății și pe celelalte persoane implicate în oferta societății sau în admiterea la tranzacționare, și anume persoanele responsabile de elaborarea prospectului și persoanele responsabile de auditarea situațiilor financiare.

III.   Statistici privind oferta și calendarul previzional

Obiectivul este de a prezenta informații esențiale cu privire la desfășurarea ofertei și de a indica datele importante aferente ofertei respective.

| A. | Statistici privind oferta |
| --- | --- |

A.

Statistici privind oferta

| B. | Metoda și calendarul previzional |
| --- | --- |

B.

Metoda și calendarul previzional

IV.   Informații esențiale

Obiectivul este de a sintetiza informațiile esențiale cu privire la situația financiară, capitalizarea și factorii de risc ai societății. În cazul în care situațiile financiare incluse în document sunt refăcute pentru a oglindi schimbările semnificative ale structurii grupului din care societatea face parte sau ale politicilor contabile ale acesteia, datele financiare selectate trebuie, de asemenea, refăcute.

| A. | Date financiare selectate |
| --- | --- |

A.

Date financiare selectate

| B. | Capitalizare și gradul de îndatorare |
| --- | --- |

B.

Capitalizare și gradul de îndatorare

| C. | Motivele pentru lansarea ofertei și modul de utilizare a veniturilor obținute din ofertă |
| --- | --- |

C.

Motivele pentru lansarea ofertei și modul de utilizare a veniturilor obținute din ofertă

| D. | Factori de risc |
| --- | --- |

D.

Factori de risc

V.   Informații privind societatea

Obiectivul este de a prezenta informații referitoare la activitățile societății, produsele pe care le produce sau serviciile pe care le prestează, precum și factorii care îi afectează activitățile. Scopul este, de asemenea, de a prezenta informații cu privire la caracterul adecvat și corespunzător al imobilizărilor corporale ale societății, precum și cu privire la planurile viitoare de mărire sau de reducere a capacității.

| A. | Istoricul și evoluția societății |
| --- | --- |

A.

Istoricul și evoluția societății

| B. | Prezentare generală a activităților |
| --- | --- |

B.

Prezentare generală a activităților

| C. | Structura organizatorică |
| --- | --- |

C.

Structura organizatorică

| D. | Imobilizări corporale |
| --- | --- |

D.

Imobilizări corporale

VI.   Analizarea rezultatului din exploatare și a celui financiar, perspective

Obiectivul este de a prezenta explicațiile conducerii referitoare la factorii care au afectat situația financiară și rezultatele din exploatare ale societății în perioadele istorice care fac obiectul situațiilor financiare, precum și evaluarea de către conducere a factorilor și a tendințelor care ar putea avea un efect semnificativ asupra situației financiare și rezultatelor din exploatare ale societății în perioadele viitoare.

| A. | Rezultate din exploatare |
| --- | --- |

A.

Rezultate din exploatare

| B. | Lichiditate și resurse de capital |
| --- | --- |

B.

Lichiditate și resurse de capital

| C. | Cercetare și dezvoltare, brevete și licențe etc. |
| --- | --- |

C.

Cercetare și dezvoltare, brevete și licențe etc.

| D. | Tendințe |
| --- | --- |

D.

Tendințe

VII.   Administratori, personal de conducere de nivel superior și salariați

Obiectivul este de a prezenta informații cu privire la administratorii și personalul de conducere de nivel superior al societății care să permită investitorilor să evalueze experiența, calificarea și nivelului remunerației acestor persoane, precum și relația lor cu societatea.

| A. | Administratori și personal de conducere de nivel superior |
| --- | --- |

A.

Administratori și personal de conducere de nivel superior

| B. | Remunerație |
| --- | --- |

B.

Remunerație

| C. | Funcționarea organelor de administrare și conducere |
| --- | --- |

C.

Funcționarea organelor de administrare și conducere

| D. | Salariați |
| --- | --- |

D.

Salariați

| E. | Structura acționarilor |
| --- | --- |

E.

Structura acționarilor

VIII.   Principalii acționari și tranzacții cu părți afiliate

Obiectivul este de a prezenta informații privind principalii acționari și alte părți care pot exercita control sau care pot avea influență asupra societății. Se prezintă, de asemenea, informații cu privire la tranzacțiile pe care societatea le-a încheiat cu părți afiliate societății și se precizează dacă aceste tranzacții au fost încheiate conform unor condiții echitabile pentru societate.

| A. | Principalii acționari |
| --- | --- |

A.

Principalii acționari

| B. | Tranzacții cu părți afiliate |
| --- | --- |

B.

Tranzacții cu părți afiliate

| C. | Interesele experților și consilierilor |
| --- | --- |

C.

Interesele experților și consilierilor

IX.   Informații financiare

Obiectivul este de a preciza situațiile financiare care trebuie incluse în document, precum și perioadele care trebuie acoperite, data întocmirii situațiilor financiare și alte informații cu caracter financiar. Principiile contabile și de audit care vor fi acceptate pentru pregătirea și auditul situațiilor financiare se vor stabili conform standardelor internaționale de contabilitate și audit.

| A. | Situații financiare consolidate și alte informații financiare |
| --- | --- |

A.

Situații financiare consolidate și alte informații financiare

| B. | Modificări semnificative |
| --- | --- |

B.

Modificări semnificative

X.   Detalii privind oferta și admiterea la tranzacționare

Obiectivul este de a prezenta informații privind oferta și admiterea la tranzacționare a valorilor mobiliare, planul de distribuire a valorilor mobiliare și aspectele conexe.

| A. | Oferta și admiterea la tranzacționare |
| --- | --- |

A.

Oferta și admiterea la tranzacționare

| B. | Planul de distribuire |
| --- | --- |

B.

Planul de distribuire

| C. | Piețe |
| --- | --- |

C.

Piețe

| D. | Deținătorii valorilor mobiliare care doresc să le vândă |
| --- | --- |

D.

Deținătorii valorilor mobiliare care doresc să le vândă

| E. | Diluare (numai pentru titlurile de capital) |
| --- | --- |

E.

Diluare (numai pentru titlurile de capital)

| F. | Cheltuielile aferente emisiunii |
| --- | --- |

F.

Cheltuielile aferente emisiunii

XI.   Informații suplimentare

Obiectivul este de a prezenta informații, în principal cu caracter legal, care nu figurează în altă parte a prospectului.

| A. | Capitalul social |
| --- | --- |

A.

Capitalul social

| B. | Actul constitutiv și statutul |
| --- | --- |

B.

Actul constitutiv și statutul

| C. | Contracte importante |
| --- | --- |

C.

Contracte importante

| D. | Controlul asupra schimburilor valutare |
| --- | --- |

D.

Controlul asupra schimburilor valutare

| E. | Atenționare asupra consecințelor fiscale |
| --- | --- |

E.

Atenționare asupra consecințelor fiscale

| F. | Dividende și agenți de plată |
| --- | --- |

F.

Dividende și agenți de plată

| G. | Declarația experților |
| --- | --- |

G.

Declarația experților

| H. | Documente accesibile publicului |
| --- | --- |

H.

Documente accesibile publicului

| I. | Informații subsidiare |
| --- | --- |

I.

Informații subsidiare

ANEXA II

DOCUMENTUL DE ÎNREGISTRARE

I.   Identitatea administratorilor, a personalului de conducere de nivel superior, a consilierilor și a auditorilor

Obiectivul este de a-i identifica pe reprezentanții societății și pe celelalte persoane implicate în oferta societății sau în admiterea la tranzacționare, și anume persoanele responsabile de elaborarea prospectului și persoanele responsabile de auditarea situațiilor financiare.

II.   Informații esențiale privind emitentul

Obiectivul este de a sintetiza informațiile esențiale cu privire la situația financiară, capitalizarea și factorii de risc ai societății. În cazul în care situațiile financiare incluse în document sunt refăcute pentru a oglindi schimbările semnificative ale structurii grupului din care societatea face parte sau ale politicilor contabile ale acesteia, datele financiare selectate trebuie, de asemenea, refăcute.

| A. | Date financiare selectate |
| --- | --- |

A.

Date financiare selectate

| B. | Capitalizare și gradul de îndatorare |
| --- | --- |

B.

Capitalizare și gradul de îndatorare

| C. | Factori de risc |
| --- | --- |

C.

Factori de risc

III.   Informații privind societatea

Obiectivul este de a prezenta informații referitoare la activitățile societății, produsele pe care le produce sau serviciile pe care le prestează, precum și factorii care îi afectează activitățile. Scopul este, de asemenea, de a prezenta informații cu privire la caracterul adecvat și corespunzător al imobilizărilor corporale ale societății, precum și cu privire la planurile viitoare de mărire sau de reducere a capacității.

| A. | Istoricul și evoluția societății |
| --- | --- |

A.

Istoricul și evoluția societății

| B. | Prezentare generală a activităților |
| --- | --- |

B.

Prezentare generală a activităților

| C. | Structura organizatorică |
| --- | --- |

C.

Structura organizatorică

| D. | Imobilizări corporale |
| --- | --- |

D.

Imobilizări corporale

IV.   Analizarea rezultatului din exploatare și a celui financiar, perspective

Obiectivul este de a prezenta explicațiile conducerii referitoare la factorii care au afectat situația financiară și rezultatele din exploatare ale societății în perioadele istorice care fac obiectul situațiilor financiare, precum și evaluarea de către conducere a factorilor și a tendințelor care ar putea avea un efect semnificativ asupra situației financiare și rezultatelor din exploatare ale societății în perioadele viitoare.

| A. | Rezultate din exploatare |
| --- | --- |

A.

Rezultate din exploatare

| B. | Lichiditate și resurse de capital |
| --- | --- |

B.

Lichiditate și resurse de capital

| C. | Cercetare și dezvoltare, brevete și licențe etc. |
| --- | --- |

C.

Cercetare și dezvoltare, brevete și licențe etc.

| D. | Tendințe |
| --- | --- |

D.

Tendințe

V.   Administratori, personal de conducere de nivel superior și salariați

Obiectivul este de a prezenta informații cu privire la administratorii și personalul de conducere de nivel superior al societății care să permită investitorilor să evalueze experiența, calificarea și nivelului remunerației acestor persoane, precum și relația lor cu societatea.

| A. | Administratori și personal de conducere de nivel superior |
| --- | --- |

A.

Administratori și personal de conducere de nivel superior

| B. | Remunerație |
| --- | --- |

B.

Remunerație

| C. | Funcționarea organelor de administrare și conducere |
| --- | --- |

C.

Funcționarea organelor de administrare și conducere

| D. | Salariați |
| --- | --- |

D.

Salariați

| E. | Structura acționarilor |
| --- | --- |

E.

Structura acționarilor

VI.   Principalii acționari și tranzacții cu părți afiliate

Obiectivul este de a prezenta informații privind principalii acționari și alte părți care pot exercita control sau care pot avea influență asupra societății. Se prezintă, de asemenea, informații cu privire la tranzacțiile pe care societatea le-a încheiat cu părți afiliate societății și se precizează dacă aceste tranzacții au fost încheiate conform unor condiții echitabile pentru societate.

| A. | Principalii acționari |
| --- | --- |

A.

Principalii acționari

| B. | Tranzacții cu părți afiliate |
| --- | --- |

B.

Tranzacții cu părți afiliate

| C. | Interesele experților și consilierilor |
| --- | --- |

C.

Interesele experților și consilierilor

VII.   Informații financiare

Obiectivul este de a preciza situațiile financiare care trebuie incluse în document, precum și perioadele care trebuie acoperite, data întocmirii situațiilor financiare și alte informații cu caracter financiar. Principiile contabile și de audit care vor fi acceptate pentru pregătirea și auditul situațiilor financiare se vor stabili conform standardelor internaționale de contabilitate și audit.

| A. | Situații financiare consolidate și alte informații financiare |
| --- | --- |

A.

Situații financiare consolidate și alte informații financiare

| B. | Modificări semnificative |
| --- | --- |

B.

Modificări semnificative

VIII.   Informații suplimentare

Obiectivul este de a prezenta informații, în principal cu caracter legal, care nu figurează în altă parte a prospectului.

| A. | Capitalul social |
| --- | --- |

A.

Capitalul social

| B. | Actul constitutiv și statutul |
| --- | --- |

B.

Actul constitutiv și statutul

| C. | Contracte importante |
| --- | --- |

C.

Contracte importante

| D. | Declarația experților |
| --- | --- |

D.

Declarația experților

| E. | Documente accesibile publicului |
| --- | --- |

E.

Documente accesibile publicului

| F. | Informații subsidiare |
| --- | --- |

F.

Informații subsidiare

ANEXA III

NOTA PRIVIND VALORILE MOBILIARE

I.   Identitatea administratorilor, a personalului de conducere de nivel superior, a consilierilor și a auditorilor

Obiectivul este de a-i identifica pe identificarea reprezentanții societății și pe celelalte persoane implicate în oferta societății sau în admiterea la tranzacționare, și anume persoanele responsabile de elaborarea prospectului și persoanele responsabile de auditarea situațiilor financiare.

II.   Statistici privind oferta și calendarul previzional

Obiectivul este de a prezenta informații esențiale cu privire la desfășurarea ofertei și de a indica datele importante aferente ofertei respective.

| A. | Statistici privind oferta |
| --- | --- |

A.

Statistici privind oferta

| B. | Metoda și calendarul previzional |
| --- | --- |

B.

Metoda și calendarul previzional

III.   Informații esențiale privind emitentul

Obiectivul este de a sintetiza informațiile esențiale cu privire la situația financiară, capitalizarea și factorii de risc ai societății. În cazul în care situațiile financiare incluse în document sunt refăcute pentru a oglindi schimbările semnificative ale structurii grupului din care societatea face parte sau ale politicilor contabile ale acesteia, datele financiare selectate trebuie, de asemenea, refăcute.

| A. | Capitalizare și gradul de îndatorare |
| --- | --- |

A.

Capitalizare și gradul de îndatorare

| B. | Motivele pentru lansarea ofertei și modul de utilizare a veniturilor obținute din ofertă |
| --- | --- |

B.

Motivele pentru lansarea ofertei și modul de utilizare a veniturilor obținute din ofertă

| C. | Factori de risc |
| --- | --- |

C.

Factori de risc

IV.   Interesele experților

Obiectivul este de a prezenta informații privind tranzacțiile pe care societatea le-a încheiat cu experții sau consilierii la care aceasta recurge în mod punctual.

V.   Detalii privind oferta și admiterea la tranzacționare

Obiectivul este de a prezenta informații privind oferta și admiterea la tranzacționare a valorilor mobiliare, planul de distribuire a valorilor mobiliare și aspectele conexe.

| A. | Oferta și admiterea la tranzacționare |
| --- | --- |

A.

Oferta și admiterea la tranzacționare

| B. | Planul de distribuire |
| --- | --- |

B.

Planul de distribuire

| C. | Piețe |
| --- | --- |

C.

Piețe

| D. | Deținătorii valorilor mobiliare care doresc să le vândă |
| --- | --- |

D.

Deținătorii valorilor mobiliare care doresc să le vândă

| E. | Diluare (numai pentru titlurile de capital) |
| --- | --- |

E.

Diluare (numai pentru titlurile de capital)

| F. | Cheltuielile aferente emisiunii |
| --- | --- |

F.

Cheltuielile aferente emisiunii

VI.   Informații suplimentare

Obiectivul este de a prezenta informații, în principal cu caracter legal, care nu figurează în altă parte a prospectului.

| A. | Controlul asupra schimburilor valutare |
| --- | --- |

A.

Controlul asupra schimburilor valutare

| B. | Atenționare asupra consecințelor fiscale |
| --- | --- |

B.

Atenționare asupra consecințelor fiscale

| C. | Dividende și agenți de plată |
| --- | --- |

C.

Dividende și agenți de plată

| D. | Declarația experților |
| --- | --- |

D.

Declarația experților

| E. | Documente accesibile publicului |
| --- | --- |

E.

Documente accesibile publicului

ANEXA IV

Tabel de corespondență

(menționat la articolul 44)

| Directiva 2003/71/CE | Prezentul regulament |
| --- | --- |
| Articolul 1 alineatul (1) | Articolul 1 alineatul (1) |
| Articolul 1 alineatul (2) mai puțin articolul 1 alineatul (2) litera (h) | Articolul 1 alineatul (2) |
| Articolul 1 alineatul (2) litera (h) | Articolul 1 alineatul (3) litera (d) |
| Articolul 1 alineatul (3) | Articolul 4 |
| Articolul 1 alineatul (4) | Articolul 1 alineatul (5) literele (a) și (b) |
| Articolul 2 alineatul (1) | Articolul 2 alineatul (1) |
| Articolul 2 alineatul (4) | Articolul 2 alineatul (2) |
| Articolul 3 alineatul (1) | Articolul 3 alineatul (1) |
| Articolul 3 alineatul (2) litera (a) | Articolul 1 alineatul (3) litera (a) |
| Articolul 3 alineatul (2) litera (b) | Articolul 1 alineatul (3) litera (b) |
| Articolul 3 alineatul (2) litera (c) | Articolul 1 alineatul (3) litera (c) |
| Articolul 3 alineatul (2) litera (d) | — |
| Articolul 3 alineatul (2) litera (e) | — |
| Articolul 3 alineatul (2) al doilea și al treilea paragraf | Articolul 5 |
| Articolul 3 alineatul (3) | Articolul 3 alineatul (3) |
| Articolul 3 alineatul (4) | Articolul 1 alineatul (5) litera (b) |
| Articolul 4 alineatul (1) litera (a) | Articolul 1 alineatul (3) litera (e) |
| Articolul 4 alineatul (1) litera (b) | Articolul 1 alineatul (3) litera (f) |
| Articolul 4 alineatul (1) litera (c) | Articolul 1 alineatul (3) litera (g) |
| Articolul 4 alineatul (1) litera (d) | Articolul 1 alineatul (3) litera (h) |
| Articolul 4 alineatul (1) litera (e) | Articolul 1 alineatul (3) litera (i) |
| Articolul 4 alineatul (1) de la al doilea până la al cincilea paragraf | — |
| Articolul 4 alineatul (2) litera (a) | Articolul 1 alineatul (4) litera (a) |
| Articolul 4 alineatul (2) litera (b) | Articolul 1 alineatul (4) litera (c) |
| Articolul 4 alineatul (2) litera (c) | Articolul 1 alineatul (4) litera (d) |
| Articolul 4 alineatul (2) litera (d) | Articolul 1 alineatul (4) litera (e) |
| Articolul 4 alineatul (2) litera (e) | Articolul 1 alineatul (4) litera (f) |
| Articolul 4 alineatul (2) litera (f) | Articolul 1 alineatul (4) litera (g) |
| Articolul 4 alineatul (2) litera (g) | Articolul 1 alineatul (4) litera (b) |
| Articolul 4 alineatul (2) litera (h) | Articolul 1 alineatul (4) litera (h) |
| Articolul 4 alineatul (3) | Articolul 1 alineatul (6) |
| Articolul 5 alineatul (1) | Articolul 6 alineatul (1) |
| Articolul 5 alineatul (2) | Articolul 7 |
| Articolul 5 alineatul (3) | Articolul 6 alineatul (2) |
| Articolul 5 alineatul (4) primul paragraf | Articolul 8 alineatul (1) |
| Articolul 5 alineatul (4) al doilea paragraf | Articolul 8 alineatul (9) |
| Articolul 5 alineatul (4) al treilea paragraf | Articolul 8 alineatul (4) și articolul 24 alineatul (4) |
| Articolul 5 alineatul (5) | Articolul 13 alineatul (1) |
| Articolul 6 alineatul (1) | Articolul 11 alineatul (1) |
| Articolul 6 alineatul (2) | Articolul 11 alineatul (2) |
| Articolul 7 alineatul (1) | Articolul 13 alineatul (1) primul paragraf |
| Articolul 7 alineatul (2) litera (a) | Articolul 13 alineatul (1) al doilea paragraf litera (a) |
| Articolul 7 alineatul (2) litera (b) | Articolul 13 alineatul (2) al doilea paragraf litera (b) |
| Articolul 7 alineatul (2) litera (c) | Articolul 13 alineatul (2) al doilea paragraf litera (c) |
| Articolul 7 alineatul (2) litera (d) | Articolul 13 alineatul (2) al doilea paragraf litera (c) |
| Articolul 7 alineatul (2) litera (e) | Articolul 15 |
| Articolul 7 alineatul (2) litera (f) | Articolul 13 alineatul (2) al doilea paragraf litera (d) |
| Articolul 7 alineatul (2) litera (g) | Articolul 14 |
| Articolul 7 alineatul (3) | Articolul 13 alineatul (3) |
| Articolul 7 alineatul (4) | — |
| Articolul 8 alineatul (1) | Articolul 17 alineatul (1) |
| Articolul 8 alineatul (2) | Articolul 17 alineatul (2) |
| Articolul 8 alineatul (3) | Articolul 17 alineatul (3) |
| Articolul 8 alineatul (3a) | Articolul 17 alineatul (4) |
| Articolul 8 alineatul (4) | Articolul 17 alineatul (5) |
| Articolul 8 alineatul (5) | — |
| Articolul 9 alineatul (1) | Articolul 12 alineatul (1) |
| Articolul 9 alineatul (2) | Articolul 12 alineatul (1) |
| Articolul 9 alineatul (3) | Articolul 12 alineatul (1) |
| Articolul 9 alineatul (4) | Articolul 12 alineatul (2) |
| Articolul 11 alineatul (1) | Articolul 18 alineatul (1) |
| Articolul 11 alineatul (2) | Articolul 18 alineatul (2) |
| Articolul 11 alineatul (3) | Articolul 18 alineatul (4) |
| Articolul 12 alineatul (1) | Articolul 10 alineatul (1) primul paragraf |
| Articolul 12 alineatul (2) | Articolul 10 alineatul (1) al doilea paragraf |
| Articolul 12 alineatul (3) | — |
| Articolul 13 alineatul (1) | Articolul 19 alineatul (1) |
| Articolul 13 alineatul (2) | Articolul 19 alineatul (2) |
| Articolul 13 alineatul (3) | Articolul 19 alineatul (3) |
| Articolul 13 alineatul (4) | Articolul 19 alineatul (4) |
| Articolul 13 alineatul (5) | Articolul 19 alineatul (7) |
| Articolul 13 alineatul (6) | Articolul 19 alineatul (8) |
| Articolul 13 alineatul (7) | Articolul 19 alineatul (10) |
| Articolul 14 alineatul (1) | Articolul 20 alineatul (1) |
| Articolul 14 alineatul (2) | Articolul 20 alineatul (2) |
| Articolul 14 alineatul (3) | — |
| Articolul 14 alineatul (4) | Articolul 20 alineatul (5) |
| Articolul 14 alineatul (4a) | Articolul 20 alineatul (6) |
| Articolul 14 alineatul (5) | Articolul 20 alineatul (8) |
| Articolul 14 alineatul (6) | Articolul 20 alineatul (9) |
| Articolul 14 alineatul (7) | Articolul 20 alineatul (10) |
| Articolul 14 alineatul (8) | Articolul 20 alineatul (11) |
| Articolul 15 alineatul (1) | Articolul 21 alineatul (1) |
| Articolul 15 alineatul (2) | Articolul 21 alineatul (2) |
| Articolul 15 alineatul (3) | Articolul 21 alineatul (3) |
| Articolul 15 alineatul (4) | Articolul 21 alineatul (4) |
| Articolul 15 alineatul (5) | — |
| Articolul 15 alineatul (6) | Articolul 21 alineatul (5) |
| Articolul 15 alineatul (7) | Articolul 21 alineatul (6) |
| Articolul 16 alineatul (1) | Articolul 22 alineatul (1) |
| Articolul 16 alineatul (2) | Articolul 22 alineatul (2) |
| Articolul 16 alineatul (3) | Articolul 22 alineatul (6) |
| Articolul 17 alineatul (1) | Articolul 23 alineatul (1) |
| Articolul 17 alineatul (2) | Articolul 23 alineatul (2) |
| Articolul 18 alineatul (1) | Articolul 24 alineatul (1) |
| Articolul 18 alineatul (2) | Articolul 24 alineatul (2) |
| Articolul 18 alineatul (3) primul paragraf | Articolul 24 alineatul (3) |
| Articolul 18 alineatul (3) al doilea paragraf | Articolul 20 alineatul (5) al treilea paragraf și articolul 20 alineatul (6) |
| Articolul 18 alineatul (4) | Articolul 24 alineatul (6) |
| Articolul 19 alineatul (1) | Articolul 25 alineatul (1) |
| Articolul 19 alineatul (2) | Articolul 25 alineatul (2) |
| Articolul 19 alineatul (3) | Articolul 25 alineatul (3) |
| Articolul 19 alineatul (4) | — |
| Articolul 20 alineatul (1) | Articolul 27 alineatul (1) |
| Articolul 20 alineatul (2) | Articolul 27 alineatul (2) |
| Articolul 20 alineatul (3) | Articolul 27 alineatul (3) |
| Articolul 21 alineatul (1) | Articolul 29 alineatul (1) |
| Articolul 21 alineatul (1a) | Articolul 32 alineatul (1) |
| Articolul 21 alineatul (1b) | Articolul 32 alineatul (2) |
| Articolul 21 alineatul (2) | Articolul 29 alineatul (2) |
| Articolul 21 alineatul (3) litera (a) | Articolul 30 alineatul (1) litera (a) |
| Articolul 21 alineatul (3) litera (b) | Articolul 30 alineatul (1) litera (b) |
| Articolul 21 alineatul (3) litera (c) | Articolul 30 alineatul (1) litera (c) |
| Articolul 21 alineatul (3) litera (d) | Articolul 30 alineatul (1) litera (d) |
| Articolul 21 alineatul (3) litera (e) | Articolul 30 alineatul (1) litera (e) |
| Articolul 21 alineatul (3) litera (f) | Articolul 30 alineatul (1) litera (f) |
| Articolul 21 alineatul (3) litera (g) | Articolul 30 alineatul (1) litera (g) |
| Articolul 21 alineatul (3) litera (h) | Articolul 30 alineatul (1) litera (h) |
| Articolul 21 alineatul (3) litera (i) | Articolul 30 alineatul (1) litera (i) |
| Articolul 21 alineatul (3) al doilea paragraf | Articolul 30 alineatul (1) al doilea paragraf |
| Articolul 21 alineatul (4) litera (a) | Articolul 30 alineatul (1) litera (l) |
| Articolul 21 alineatul (4) litera (b) | Articolul 30 alineatul (1) litera (m) |
| Articolul 21 alineatul (4) litera (c) | — |
| Articolul 21 alineatul (4) litera (d) | Articolul 30 alineatul (1) litera (n) |
| Articolul 21 alineatul (4) al doilea paragraf | Articolul 30 alineatul (1) al treilea paragraf |
| Articolul 21 alineatul (5) | Articolul 29 alineatul (3) și articolul 30 alineatul (5) |
| Articolul 22 alineatul (1) | Articolul 33 alineatul (2) |
| Articolul 22 alineatul (2) primul paragraf | Articolul 31 alineatul (1) |
| Articolul 22 alineatul (2) al doilea paragraf | — |
| Articolul 22 alineatul (2) al treilea paragraf | Articolul 31 alineatul (5) |
| Articolul 22 alineatul (3) | — |
| Articolul 22 alineatul (4) | Articolul 31 alineatele (6) și (7) |
| Articolul 23 alineatul (1) | Articolul 35 alineatul (1) |
| Articolul 23 alineatul (2) | Articolul 35 alineatul (2) |
| Articolul 24 | Articolul 43 |
| Articolul 24a alineatul (1) | Articolul 42 alineatul (2) |
| Articolul 24a alineatul (2) | Articolul 42 alineatul (4) |
| Articolul 24a alineatul (3) | Articolul 42 alineatul (1) |
| Articolul 24b | Articolul 42 alineatul (3) |
| Articolul 24c | Articolul 42 alineatul (5) |
| Articolul 25 alineatul (1) | Articolul 36 alineatul (1) |
| Articolul 25 alineatul (2) | Articolul 40 |
| Articolul 26 | Articolul 38 |
| Articolul 27 | — |
| Articolul 28 | — |
| Articolul 29 | — |
| Articolul 30 | — |
| Articolul 31 | Articolul 46 |
| Articolul 32 | Articolul 47 |
| Articolul 33 | Articolul 47 |

Directiva 2003/71/CE

Prezentul regulament

Articolul 1 alineatul (1)

Articolul 1 alineatul (1)

Articolul 1 alineatul (2) mai puțin articolul 1 alineatul (2) litera (h)

Articolul 1 alineatul (2)

Articolul 1 alineatul (2) litera (h)

Articolul 1 alineatul (3) litera (d)

Articolul 1 alineatul (3)

Articolul 4

Articolul 1 alineatul (4)

Articolul 1 alineatul (5) literele (a) și (b)

Articolul 2 alineatul (1)

Articolul 2 alineatul (1)

Articolul 2 alineatul (4)

Articolul 2 alineatul (2)

Articolul 3 alineatul (1)

Articolul 3 alineatul (1)

Articolul 3 alineatul (2) litera (a)

Articolul 1 alineatul (3) litera (a)

Articolul 3 alineatul (2) litera (b)

Articolul 1 alineatul (3) litera (b)

Articolul 3 alineatul (2) litera (c)

Articolul 1 alineatul (3) litera (c)

Articolul 3 alineatul (2) litera (d)

—

Articolul 3 alineatul (2) litera (e)

—

Articolul 3 alineatul (2) al doilea și al treilea paragraf

Articolul 5

Articolul 3 alineatul (3)

Articolul 3 alineatul (3)

Articolul 3 alineatul (4)

Articolul 1 alineatul (5) litera (b)

Articolul 4 alineatul (1) litera (a)

Articolul 1 alineatul (3) litera (e)

Articolul 4 alineatul (1) litera (b)

Articolul 1 alineatul (3) litera (f)

Articolul 4 alineatul (1) litera (c)

Articolul 1 alineatul (3) litera (g)

Articolul 4 alineatul (1) litera (d)

Articolul 1 alineatul (3) litera (h)

Articolul 4 alineatul (1) litera (e)

Articolul 1 alineatul (3) litera (i)

Articolul 4 alineatul (1) de la al doilea până la al cincilea paragraf

—

Articolul 4 alineatul (2) litera (a)

Articolul 1 alineatul (4) litera (a)

Articolul 4 alineatul (2) litera (b)

Articolul 1 alineatul (4) litera (c)

Articolul 4 alineatul (2) litera (c)

Articolul 1 alineatul (4) litera (d)

Articolul 4 alineatul (2) litera (d)

Articolul 1 alineatul (4) litera (e)

Articolul 4 alineatul (2) litera (e)

Articolul 1 alineatul (4) litera (f)

Articolul 4 alineatul (2) litera (f)

Articolul 1 alineatul (4) litera (g)

Articolul 4 alineatul (2) litera (g)

Articolul 1 alineatul (4) litera (b)

Articolul 4 alineatul (2) litera (h)

Articolul 1 alineatul (4) litera (h)

Articolul 4 alineatul (3)

Articolul 1 alineatul (6)

Articolul 5 alineatul (1)

Articolul 6 alineatul (1)

Articolul 5 alineatul (2)

Articolul 7

Articolul 5 alineatul (3)

Articolul 6 alineatul (2)

Articolul 5 alineatul (4) primul paragraf

Articolul 8 alineatul (1)

Articolul 5 alineatul (4) al doilea paragraf

Articolul 8 alineatul (9)

Articolul 5 alineatul (4) al treilea paragraf

Articolul 8 alineatul (4) și articolul 24 alineatul (4)

Articolul 5 alineatul (5)

Articolul 13 alineatul (1)

Articolul 6 alineatul (1)

Articolul 11 alineatul (1)

Articolul 6 alineatul (2)

Articolul 11 alineatul (2)

Articolul 7 alineatul (1)

Articolul 13 alineatul (1) primul paragraf

Articolul 7 alineatul (2) litera (a)

Articolul 13 alineatul (1) al doilea paragraf litera (a)

Articolul 7 alineatul (2) litera (b)

Articolul 13 alineatul (2) al doilea paragraf litera (b)

Articolul 7 alineatul (2) litera (c)

Articolul 13 alineatul (2) al doilea paragraf litera (c)

Articolul 7 alineatul (2) litera (d)

Articolul 13 alineatul (2) al doilea paragraf litera (c)

Articolul 7 alineatul (2) litera (e)

Articolul 15

Articolul 7 alineatul (2) litera (f)

Articolul 13 alineatul (2) al doilea paragraf litera (d)

Articolul 7 alineatul (2) litera (g)

Articolul 14

Articolul 7 alineatul (3)

Articolul 13 alineatul (3)

Articolul 7 alineatul (4)

—

Articolul 8 alineatul (1)

Articolul 17 alineatul (1)

Articolul 8 alineatul (2)

Articolul 17 alineatul (2)

Articolul 8 alineatul (3)

Articolul 17 alineatul (3)

Articolul 8 alineatul (3a)

Articolul 17 alineatul (4)

Articolul 8 alineatul (4)

Articolul 17 alineatul (5)

Articolul 8 alineatul (5)

—

Articolul 9 alineatul (1)

Articolul 12 alineatul (1)

Articolul 9 alineatul (2)

Articolul 12 alineatul (1)

Articolul 9 alineatul (3)

Articolul 12 alineatul (1)

Articolul 9 alineatul (4)

Articolul 12 alineatul (2)

Articolul 11 alineatul (1)

Articolul 18 alineatul (1)

Articolul 11 alineatul (2)

Articolul 18 alineatul (2)

Articolul 11 alineatul (3)

Articolul 18 alineatul (4)

Articolul 12 alineatul (1)

Articolul 10 alineatul (1) primul paragraf

Articolul 12 alineatul (2)

Articolul 10 alineatul (1) al doilea paragraf

Articolul 12 alineatul (3)

—

Articolul 13 alineatul (1)

Articolul 19 alineatul (1)

Articolul 13 alineatul (2)

Articolul 19 alineatul (2)

Articolul 13 alineatul (3)

Articolul 19 alineatul (3)

Articolul 13 alineatul (4)

Articolul 19 alineatul (4)

Articolul 13 alineatul (5)

Articolul 19 alineatul (7)

Articolul 13 alineatul (6)

Articolul 19 alineatul (8)

Articolul 13 alineatul (7)

Articolul 19 alineatul (10)

Articolul 14 alineatul (1)

Articolul 20 alineatul (1)

Articolul 14 alineatul (2)

Articolul 20 alineatul (2)

Articolul 14 alineatul (3)

—

Articolul 14 alineatul (4)

Articolul 20 alineatul (5)

Articolul 14 alineatul (4a)

Articolul 20 alineatul (6)

Articolul 14 alineatul (5)

Articolul 20 alineatul (8)

Articolul 14 alineatul (6)

Articolul 20 alineatul (9)

Articolul 14 alineatul (7)

Articolul 20 alineatul (10)

Articolul 14 alineatul (8)

Articolul 20 alineatul (11)

Articolul 15 alineatul (1)

Articolul 21 alineatul (1)

Articolul 15 alineatul (2)

Articolul 21 alineatul (2)

Articolul 15 alineatul (3)

Articolul 21 alineatul (3)

Articolul 15 alineatul (4)

Articolul 21 alineatul (4)

Articolul 15 alineatul (5)

—

Articolul 15 alineatul (6)

Articolul 21 alineatul (5)

Articolul 15 alineatul (7)

Articolul 21 alineatul (6)

Articolul 16 alineatul (1)

Articolul 22 alineatul (1)

Articolul 16 alineatul (2)

Articolul 22 alineatul (2)

Articolul 16 alineatul (3)

Articolul 22 alineatul (6)

Articolul 17 alineatul (1)

Articolul 23 alineatul (1)

Articolul 17 alineatul (2)

Articolul 23 alineatul (2)

Articolul 18 alineatul (1)

Articolul 24 alineatul (1)

Articolul 18 alineatul (2)

Articolul 24 alineatul (2)

Articolul 18 alineatul (3) primul paragraf

Articolul 24 alineatul (3)

Articolul 18 alineatul (3) al doilea paragraf

Articolul 20 alineatul (5) al treilea paragraf și articolul 20 alineatul (6)

Articolul 18 alineatul (4)

Articolul 24 alineatul (6)

Articolul 19 alineatul (1)

Articolul 25 alineatul (1)

Articolul 19 alineatul (2)

Articolul 25 alineatul (2)

Articolul 19 alineatul (3)

Articolul 25 alineatul (3)

Articolul 19 alineatul (4)

—

Articolul 20 alineatul (1)

Articolul 27 alineatul (1)

Articolul 20 alineatul (2)

Articolul 27 alineatul (2)

Articolul 20 alineatul (3)

Articolul 27 alineatul (3)

Articolul 21 alineatul (1)

Articolul 29 alineatul (1)

Articolul 21 alineatul (1a)

Articolul 32 alineatul (1)

Articolul 21 alineatul (1b)

Articolul 32 alineatul (2)

Articolul 21 alineatul (2)

Articolul 29 alineatul (2)

Articolul 21 alineatul (3) litera (a)

Articolul 30 alineatul (1) litera (a)

Articolul 21 alineatul (3) litera (b)

Articolul 30 alineatul (1) litera (b)

Articolul 21 alineatul (3) litera (c)

Articolul 30 alineatul (1) litera (c)

Articolul 21 alineatul (3) litera (d)

Articolul 30 alineatul (1) litera (d)

Articolul 21 alineatul (3) litera (e)

Articolul 30 alineatul (1) litera (e)

Articolul 21 alineatul (3) litera (f)

Articolul 30 alineatul (1) litera (f)

Articolul 21 alineatul (3) litera (g)

Articolul 30 alineatul (1) litera (g)

Articolul 21 alineatul (3) litera (h)

Articolul 30 alineatul (1) litera (h)

Articolul 21 alineatul (3) litera (i)

Articolul 30 alineatul (1) litera (i)

Articolul 21 alineatul (3) al doilea paragraf

Articolul 30 alineatul (1) al doilea paragraf

Articolul 21 alineatul (4) litera (a)

Articolul 30 alineatul (1) litera (l)

Articolul 21 alineatul (4) litera (b)

Articolul 30 alineatul (1) litera (m)

Articolul 21 alineatul (4) litera (c)

—

Articolul 21 alineatul (4) litera (d)

Articolul 30 alineatul (1) litera (n)

Articolul 21 alineatul (4) al doilea paragraf

Articolul 30 alineatul (1) al treilea paragraf

Articolul 21 alineatul (5)

Articolul 29 alineatul (3) și articolul 30 alineatul (5)

Articolul 22 alineatul (1)

Articolul 33 alineatul (2)

Articolul 22 alineatul (2) primul paragraf

Articolul 31 alineatul (1)

Articolul 22 alineatul (2) al doilea paragraf

—

Articolul 22 alineatul (2) al treilea paragraf

Articolul 31 alineatul (5)

Articolul 22 alineatul (3)

—

Articolul 22 alineatul (4)

Articolul 31 alineatele (6) și (7)

Articolul 23 alineatul (1)

Articolul 35 alineatul (1)

Articolul 23 alineatul (2)

Articolul 35 alineatul (2)

Articolul 24

Articolul 43

Articolul 24a alineatul (1)

Articolul 42 alineatul (2)

Articolul 24a alineatul (2)

Articolul 42 alineatul (4)

Articolul 24a alineatul (3)

Articolul 42 alineatul (1)

Articolul 24b

Articolul 42 alineatul (3)

Articolul 24c

Articolul 42 alineatul (5)

Articolul 25 alineatul (1)

Articolul 36 alineatul (1)

Articolul 25 alineatul (2)

Articolul 40

Articolul 26

Articolul 38

Articolul 27

—

Articolul 28

—

Articolul 29

—

Articolul 30

—

Articolul 31

Articolul 46

Articolul 32

Articolul 47

Articolul 33

Articolul 47

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/296 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/296

---

P8_TA(2016)0354

Azil: măsuri provizorii în beneficiul Italiei și al Greciei *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei (UE) 2015/1601 a Consiliului din 22 septembrie 2015 de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei (COM(2016)0171 – C8-0133/2016 – 2016/0089(NLE))

(Procedura de consultare)

(2018/C 204/42)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2016)0171), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2016)0171),

| — | având în vedere articolul 78 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0133/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0133/2016),

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0236/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0236/2016),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

5.

Amendamentul 1

Propunere de decizie

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | În conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Decizia (UE) 2015/1601, din 26 septembrie 2016, 54 000 de solicitanți ar trebui să fie transferați din Italia și Grecia pe teritoriul altor state membre, cu excepția cazului în care, până la acea dată, în temeiul articolului 4 alineatul (3), Comisia prezintă o propunere de a-i repartiza
  în alte
  state membre beneficiare care se confruntă cu o situație de urgență caracterizată de un aflux brusc de persoane. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

În conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Decizia (UE) 2015/1601, din 26 septembrie 2016, 54 000 de solicitanți ar trebui să fie transferați din Italia și Grecia pe teritoriul altor state membre, cu excepția cazului în care, până la acea dată, în temeiul articolului 4 alineatul (3), Comisia prezintă o propunere de a-i repartiza
  în alte
  state membre beneficiare care se confruntă cu o situație de urgență caracterizată de un aflux brusc de persoane.

| (2) | În conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Decizia (UE) 2015/1601, din 26 septembrie 2016, 54 000 de solicitanți ar trebui să fie transferați din Italia și Grecia
  în proporțiile stabilite în decizia respectivă, și anume 12 764 de solicitanți din Italia și 41 236 de solicitanți din Grecia,
  pe teritoriul altor state membre, cu excepția cazului în care, până la acea dată, în temeiul articolului 4 alineatul (3), Comisia prezintă o propunere de a-i repartiza
  altor
  state membre beneficiare care se confruntă cu o situație de urgență caracterizată de un aflux brusc de persoane. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Decizia (UE) 2015/1601, din 26 septembrie 2016, 54 000 de solicitanți ar trebui să fie transferați din Italia și Grecia
  în proporțiile stabilite în decizia respectivă, și anume 12 764 de solicitanți din Italia și 41 236 de solicitanți din Grecia,
  pe teritoriul altor state membre, cu excepția cazului în care, până la acea dată, în temeiul articolului 4 alineatul (3), Comisia prezintă o propunere de a-i repartiza
  altor
  state membre beneficiare care se confruntă cu o situație de urgență caracterizată de un aflux brusc de persoane.

Amendamentul 2

Propunere de decizie

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | În conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Decizia (UE) 2015/1601 Comisia ține în permanență sub supraveghere situația afluxurilor masive de resortisanți ai țărilor terțe în statele membre. Comisia ar trebui să prezinte, după caz, propuneri de modificare a deciziei respective, pentru a ține seama de evoluția situației de pe teren și de impactul acesteia asupra mecanismului de transfer, precum și de evoluția presiunii exercitate asupra statelor membre, în special asupra statelor membre din prima linie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

În conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Decizia (UE) 2015/1601 Comisia ține în permanență sub supraveghere situația afluxurilor masive de resortisanți ai țărilor terțe în statele membre. Comisia ar trebui să prezinte, după caz, propuneri de modificare a deciziei respective, pentru a ține seama de evoluția situației de pe teren și de impactul acesteia asupra mecanismului de transfer, precum și de evoluția presiunii exercitate asupra statelor membre, în special asupra statelor membre din prima linie.

eliminat

Amendamentul 3

Propunere de decizie

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | La articolul 4 alineatul (1) litera (c) din Decizia (UE) 2015/1601 se prevede transferul a 54 000 de solicitanți. Transferul este definit la articolul 2 litera (e) din decizia respectivă ca fiind transferul unui solicitant de pe teritoriul statului membru responsabil de examinarea cererii de protecție internațională a acestuia către teritoriul statului membru de transfer. Transferul nu include relocarea sau admisia de persoane care au nevoie de protecție internațională dintr-o țară terță către teritoriul unui stat membru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

La articolul 4 alineatul (1) litera (c) din Decizia (UE) 2015/1601 se prevede transferul a 54 000 de solicitanți. Transferul este definit la articolul 2 litera (e) din decizia respectivă ca fiind transferul unui solicitant de pe teritoriul statului membru responsabil de examinarea cererii de protecție internațională a acestuia către teritoriul statului membru de transfer. Transferul nu include relocarea sau admisia de persoane care au nevoie de protecție internațională dintr-o țară terță către teritoriul unui stat membru.

Amendamentul 4

Propunere de decizie

Considerentul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3b) | Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă ar trebui să aibă sarcina de a ține în permanență sub supraveghere situația afluxurilor masive de resortisanți ai țărilor terțe în statele membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3b)

Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă ar trebui să aibă sarcina de a ține în permanență sub supraveghere situația afluxurilor masive de resortisanți ai țărilor terțe în statele membre.

Amendamentul 5

Propunere de decizie

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Șefii de stat sau de guvern din UE au convenit la 7 martie să lucreze pe baza unei serii de principii pentru a ajunge la un acord cu Turcia, inclusiv să relocheze, pentru fiecare sirian sosit în insulele elene care este readmis de Turcia, un alt sirian din Turcia în statele membre, în cadrul angajamentelor existente.
  Aceste principii au fost detaliate în continuare în Comunicarea Comisiei privind următoarele etape operaționale ale cooperării dintre UE și Turcia în domeniul migrației, care a solicitat adoptarea măsurilor necesare pentru a transfera o parte din angajamentele asumate în cadrul actualelor decizii de transfer, în special toate cele 54 000 de locuri nealocate în prezent sau o parte din acestea în așa-numitul mecanism 1:1. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Șefii de stat sau de guvern din UE au convenit la 7 martie să lucreze pe baza unei serii de principii pentru a ajunge la un acord cu Turcia, inclusiv să relocheze, pentru fiecare sirian sosit în insulele elene care este readmis de Turcia, un alt sirian din Turcia în statele membre, în cadrul angajamentelor existente.
  Aceste principii au fost detaliate în continuare în Comunicarea Comisiei privind următoarele etape operaționale ale cooperării dintre UE și Turcia în domeniul migrației, care a solicitat adoptarea măsurilor necesare pentru a transfera o parte din angajamentele asumate în cadrul actualelor decizii de transfer, în special toate cele 54 000 de locuri nealocate în prezent sau o parte din acestea în așa-numitul mecanism 1:1.

| (4) | Șefii de stat sau de guvern din UE au convenit
  printr-o declarație
  la 7 martie să lucreze pe baza unei serii de principii pentru a ajunge la un acord cu Turcia, inclusiv să relocheze, pentru fiecare sirian sosit în insulele elene care este readmis de Turcia, un alt sirian din Turcia în statele membre, în cadrul angajamentelor existente.
  Acest mecanism 1:1 ar trebui implementat cu obiectivul de a-i proteja pe sirienii care fug din calea războiului
  și a 
  persecuțiilor și cu respectarea deplină
  a 
  dreptului de a solicita azil și a principiului nereturnării, consacrate în dreptul Uniunii
  , în
  Convenția de la Geneva din 28 iulie 1951 și
  în
  Protocolul
  din
  31 ianuarie 1967 adițional la aceasta privind statutul refugiaților
  . |
| --- | --- |

(4)

Șefii de stat sau de guvern din UE au convenit
  printr-o declarație
  la 7 martie să lucreze pe baza unei serii de principii pentru a ajunge la un acord cu Turcia, inclusiv să relocheze, pentru fiecare sirian sosit în insulele elene care este readmis de Turcia, un alt sirian din Turcia în statele membre, în cadrul angajamentelor existente.
  Acest mecanism 1:1 ar trebui implementat cu obiectivul de a-i proteja pe sirienii care fug din calea războiului
  și a 
  persecuțiilor și cu respectarea deplină
  a 
  dreptului de a solicita azil și a principiului nereturnării, consacrate în dreptul Uniunii
  , în
  Convenția de la Geneva din 28 iulie 1951 și
  în
  Protocolul
  din
  31 ianuarie 1967 adițional la aceasta privind statutul refugiaților
  .

Amendamentul 6

Propunere de decizie

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Relocarea
  , admisia umanitară sau alte forme de admisie legală din Turcia prin sistemele naționale și multilaterale
  ar trebui să reducă
  presiunea exercitată de migrație asupra statelor membre
  care sunt beneficiare ale transferului în temeiul Deciziei (UE) 2015/1601
  prin oferirea unei căi legale și sigure pentru a intra în Uniune și prin
  descurajarea intrărilor
  neregulamentare. Prin urmare,
  eforturile de solidaritate ale statelor membre
  ,
  care constau
  în
  admisia pe teritoriul lor a resortisanților sirieni
  din
  Turcia care au în mod clar nevoie
  de
  protecție internațională
  ,
  ar trebui
  să
  fie luate în considerare în raport cu cele 54 000
  de
  persoane menționate mai sus care au solicitat protecție internațională. Numărul de persoane admise în acest mod din Turcia
  de către
  un stat membru ar trebui scăzut din numărul
  de
  persoane ce urmează
  să
  fie transferate în statul membru respectiv
  în temeiul Deciziei 2015/
  1601 în raport cu cei 54 000 de solicitanți
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Relocarea
  , admisia umanitară sau alte forme de admisie legală din Turcia prin sistemele naționale și multilaterale
  ar trebui să reducă
  presiunea exercitată de migrație asupra statelor membre
  care sunt beneficiare ale transferului în temeiul Deciziei (UE) 2015/1601
  prin oferirea unei căi legale și sigure pentru a intra în Uniune și prin
  descurajarea intrărilor
  neregulamentare. Prin urmare,
  eforturile de solidaritate ale statelor membre
  ,
  care constau
  în
  admisia pe teritoriul lor a resortisanților sirieni
  din
  Turcia care au în mod clar nevoie
  de
  protecție internațională
  ,
  ar trebui
  să
  fie luate în considerare în raport cu cele 54 000
  de
  persoane menționate mai sus care au solicitat protecție internațională. Numărul de persoane admise în acest mod din Turcia
  de către
  un stat membru ar trebui scăzut din numărul
  de
  persoane ce urmează
  să
  fie transferate în statul membru respectiv
  în temeiul Deciziei 2015/
  1601 în raport cu cei 54 000 de solicitanți
  .

| (5) | Relocarea la scară largă
  , admisia umanitară sau alte forme de admisie legală din Turcia prin sistemele naționale și multilaterale
  sunt necesare pentru a reduce
  presiunea exercitată de migrație asupra statelor membre prin oferirea unei căi legale și sigure pentru a intra în Uniune și prin
  faptul că fac intrările
  neregulamentare
  inutile.
  Prin urmare,
  acestea ar trebui extinse. Până în prezent, doar un număr minim de refugiați sirieni au fost relocați în Uniune. În Rezoluția sa din 12 aprilie 2016 referitoare la situația din Mediterana și la necesitatea unei abordări globale a migrației de către UE, Parlamentul European a solicitat să se creeze mai multe rute mai sigure și legale către Uniune pentru solicitanții de azil și refugiați, inclusiv să se adopte un dispozitiv legislativ obligatoriu al Uniunii cu privire la relocare, să se instituie programe de admisie umanitară de către toate statele membre și să se recurgă în mai mare măsură la acordarea de vize umanitare. Aceste măsuri ar trebui să vină în completarea mecanismelor de transfer adoptate în temeiul Deciziei (UE) 2015/1523 și al Deciziei (UE) 2015/1601. |
| --- | --- |

(5)

Relocarea la scară largă
  , admisia umanitară sau alte forme de admisie legală din Turcia prin sistemele naționale și multilaterale
  sunt necesare pentru a reduce
  presiunea exercitată de migrație asupra statelor membre prin oferirea unei căi legale și sigure pentru a intra în Uniune și prin
  faptul că fac intrările
  neregulamentare
  inutile.
  Prin urmare,
  acestea ar trebui extinse. Până în prezent, doar un număr minim de refugiați sirieni au fost relocați în Uniune. În Rezoluția sa din 12 aprilie 2016 referitoare la situația din Mediterana și la necesitatea unei abordări globale a migrației de către UE, Parlamentul European a solicitat să se creeze mai multe rute mai sigure și legale către Uniune pentru solicitanții de azil și refugiați, inclusiv să se adopte un dispozitiv legislativ obligatoriu al Uniunii cu privire la relocare, să se instituie programe de admisie umanitară de către toate statele membre și să se recurgă în mai mare măsură la acordarea de vize umanitare. Aceste măsuri ar trebui să vină în completarea mecanismelor de transfer adoptate în temeiul Deciziei (UE) 2015/1523 și al Deciziei (UE) 2015/1601.

Amendamentul 7

Propunere de decizie

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Printre mecanismele de admisie se pot număra relocarea, admisia umanitară sau alte căi legale de admisie a persoanelor care au în mod clar nevoie de protecție internațională, cum ar fi programele de vize umanitare, transferul umanitar, programele de reîntregire a familiei, proiectele de sponsorizare privată, programele de burse, programele de mobilitate a forței de muncă și altele. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Printre mecanismele de admisie se pot număra relocarea, admisia umanitară sau alte căi legale de admisie a persoanelor care au în mod clar nevoie de protecție internațională, cum ar fi programele de vize umanitare, transferul umanitar, programele de reîntregire a familiei, proiectele de sponsorizare privată, programele de burse, programele de mobilitate a forței de muncă și altele.

| (6) | Printre mecanismele de admisie se pot număra relocarea, admisia umanitară sau alte căi legale de admisie a persoanelor care au în mod clar nevoie de protecție internațională, cum ar fi programele de vize umanitare, transferul umanitar, programele de reîntregire a familiei, proiectele de sponsorizare privată, programele de burse,
  accesul la educație,
  programele de mobilitate a forței de muncă și altele. |
| --- | --- |

(6)

Printre mecanismele de admisie se pot număra relocarea, admisia umanitară sau alte căi legale de admisie a persoanelor care au în mod clar nevoie de protecție internațională, cum ar fi programele de vize umanitare, transferul umanitar, programele de reîntregire a familiei, proiectele de sponsorizare privată, programele de burse,
  accesul la educație,
  programele de mobilitate a forței de muncă și altele.

Amendamentul 8

Propunere de decizie

Considerentul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | În Directiva 2003/86/CE

   (1a)

  a Consiliului se prevede adoptarea unor măsuri privind reîntregirea familiei, în conformitate cu obligația de a proteja familia și de a respecta viața de familie consacrată în numeroase instrumente de drept internațional. Prin urmare, reîntregirea familiei nu este subordonată altor politici ale Uniunii, nici măsurilor de solidaritate ori de urgență. Statele membre ar trebui să respecte și să încurajeze în toate cazurile reîntregirea familiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6a)

În Directiva 2003/86/CE

   (1a)

  a Consiliului se prevede adoptarea unor măsuri privind reîntregirea familiei, în conformitate cu obligația de a proteja familia și de a respecta viața de familie consacrată în numeroase instrumente de drept internațional. Prin urmare, reîntregirea familiei nu este subordonată altor politici ale Uniunii, nici măsurilor de solidaritate ori de urgență. Statele membre ar trebui să respecte și să încurajeze în toate cazurile reîntregirea familiei.

Amendamentul 25

Propunere de decizie

Considerentul 6 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6b) | Numeroși solicitanți care au nevoie de protecție internațională aflați în prezent în Grecia și Italia nu pot beneficia de mecanismul de relocare, întrucât intră sub incidența Regulamentului (UE) nr. 604/2013. Este necesar ca statele membre să ia cât mai rapid măsuri accelerate pentru a face posibilă exercitarea dreptului la reîntregirea familiei, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 604/2013, în cazurile vulnerabile, pentru a le da posibilitatea de se afla alături de familie cât mai curând. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6b)

Numeroși solicitanți care au nevoie de protecție internațională aflați în prezent în Grecia și Italia nu pot beneficia de mecanismul de relocare, întrucât intră sub incidența Regulamentului (UE) nr. 604/2013. Este necesar ca statele membre să ia cât mai rapid măsuri accelerate pentru a face posibilă exercitarea dreptului la reîntregirea familiei, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 604/2013, în cazurile vulnerabile, pentru a le da posibilitatea de se afla alături de familie cât mai curând.

Amendamentul 9

Propunere de decizie

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Angajamentele pe care statele membre și le-au asumat ca parte a mecanismului de relocare convenit în Concluziile reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 20 iulie 2015, nu ar trebui să fie afectate de prezenta decizie și nu ar trebui luate în considerare în vederea îndeplinirii obligațiilor în temeiul Deciziei 2015/1601.
  Prin urmare, un stat membru care alege să își îndeplinească obligațiile în temeiul Deciziei (UE) 2015/1601 prin admiterea de sirieni prezenți în Turcia prin relocare nu poate echivala acest efort ca fiind parte a angajamentului asumat în temeiul mecanismului de relocare din 20 iulie 2015. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Angajamentele pe care statele membre și le-au asumat ca parte a mecanismului de relocare convenit în Concluziile reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 20 iulie 2015, nu ar trebui să fie afectate de prezenta decizie și nu ar trebui luate în considerare în vederea îndeplinirii obligațiilor în temeiul Deciziei 2015/1601.
  Prin urmare, un stat membru care alege să își îndeplinească obligațiile în temeiul Deciziei (UE) 2015/1601 prin admiterea de sirieni prezenți în Turcia prin relocare nu poate echivala acest efort ca fiind parte a angajamentului asumat în temeiul mecanismului de relocare din 20 iulie 2015.

| (7) | Angajamentele pe care statele membre și le-au asumat ca parte a mecanismului de relocare convenit în Concluziile reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului din 20 iulie 2015 nu ar trebui să fie afectate de prezenta decizie și nu ar trebui luate în considerare în vederea îndeplinirii obligațiilor în temeiul Deciziei 2015/1601. |
| --- | --- |

(7)

Angajamentele pe care statele membre și le-au asumat ca parte a mecanismului de relocare convenit în Concluziile reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului din 20 iulie 2015 nu ar trebui să fie afectate de prezenta decizie și nu ar trebui luate în considerare în vederea îndeplinirii obligațiilor în temeiul Deciziei 2015/1601.

Amendamentul 10

Propunere de decizie

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Pentru a asigura o monitorizare adecvată a situației, statele membre ar trebui să raporteze lunar Comisiei numărul de sirieni prezenți în Turcia care sunt admiși pe teritoriul lor,
  în conformitate cu opțiunea prevăzută
  în
  prezenta modificare, specificând sistemul național sau multilateral prin care persoana respectivă
  a 
  fost admisă și forma de admisie legală
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Pentru a asigura o monitorizare adecvată a situației, statele membre ar trebui să raporteze lunar Comisiei numărul de sirieni prezenți în Turcia care sunt admiși pe teritoriul lor,
  în conformitate cu opțiunea prevăzută
  în
  prezenta modificare, specificând sistemul național sau multilateral prin care persoana respectivă
  a 
  fost admisă și forma de admisie legală
  .

| (8) | Pentru a asigura o monitorizare adecvată a situației, statele membre ar trebui să raporteze lunar Comisiei numărul de sirieni prezenți în Turcia care sunt admiși pe teritoriul lor,
  forma de admisie utilizată și tipul de mecanism
  în
  cadrul căruia
  a 
  avut loc admisia
  . |
| --- | --- |

(8)

Pentru a asigura o monitorizare adecvată a situației, statele membre ar trebui să raporteze lunar Comisiei numărul de sirieni prezenți în Turcia care sunt admiși pe teritoriul lor,
  forma de admisie utilizată și tipul de mecanism
  în
  cadrul căruia
  a 
  avut loc admisia
  .

Amendamentul 11

Propunere de decizie

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | Relocarea nu ar trebui să se facă în detrimentul transferului. Ambele sunt instrumente importante de manifestare a solidarității. Transferul este o formă de solidaritate internă, între statele membre, în timp ce relocarea și admisia umanitară sau alte tipuri de admisie sunt forme de solidaritate externă, cu țările terțe care găzduiesc majoritatea refugiaților. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Relocarea nu ar trebui să se facă în detrimentul transferului. Ambele sunt instrumente importante de manifestare a solidarității. Transferul este o formă de solidaritate internă, între statele membre, în timp ce relocarea și admisia umanitară sau alte tipuri de admisie sunt forme de solidaritate externă, cu țările terțe care găzduiesc majoritatea refugiaților.

Amendamentul 12

Propunere de decizie

Considerentul 8 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8b) | Referitor la actualul număr de solicitanți de azil din Grecia și numărul tot mai mare de solicitanți de azil care ajung în Italia, se așteaptă că nevoia de locuri de transfer de urgență să rămână la un nivel ridicat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8b)

Referitor la actualul număr de solicitanți de azil din Grecia și numărul tot mai mare de solicitanți de azil care ajung în Italia, se așteaptă că nevoia de locuri de transfer de urgență să rămână la un nivel ridicat.

Amendamentul 13

Propunere de decizie

Considerentul 8 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8c) | Potrivit unor date recente puse la dispoziție de UNHCR, 53 859 de persoane în căutare de protecție internațională se află în prezent în Grecia, iar marea majoritate a acestora sunt sirieni (45 %), irakieni (22 %) și afgani (21 %). În ciuda reducerii numărului de sosiri și dată fiind natura politică a declarației din 18 martie 2016 a șefilor de stat sau de guvern din UE cu privire la cooperarea cu Turcia, nu este deloc sigur că scăderea actuală a numărului de sosiri ale solicitanților de azil în Grecia va continua. Pe de altă parte, refugiații ar putea recurge la noi rute, cum ar fi ruta central-mediteraneeană către Italia, unde UNHCR raportează o creștere cu 42,5  % a numărului de migranți care sosesc prin Libia în comparație cu aceeași perioadă din 2015. Prin urmare, este de așteptat ca nevoia de locuri de transfer să rămână ridicată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8c)

Potrivit unor date recente puse la dispoziție de UNHCR, 53 859 de persoane în căutare de protecție internațională se află în prezent în Grecia, iar marea majoritate a acestora sunt sirieni (45 %), irakieni (22 %) și afgani (21 %). În ciuda reducerii numărului de sosiri și dată fiind natura politică a declarației din 18 martie 2016 a șefilor de stat sau de guvern din UE cu privire la cooperarea cu Turcia, nu este deloc sigur că scăderea actuală a numărului de sosiri ale solicitanților de azil în Grecia va continua. Pe de altă parte, refugiații ar putea recurge la noi rute, cum ar fi ruta central-mediteraneeană către Italia, unde UNHCR raportează o creștere cu 42,5  % a numărului de migranți care sosesc prin Libia în comparație cu aceeași perioadă din 2015. Prin urmare, este de așteptat ca nevoia de locuri de transfer să rămână ridicată.

Amendamentul 14

Propunere de decizie

Considerentul 8 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8d) | În comunicarea sa intitulată „Prim raport privind transferul și relocarea” din 16 martie 2016, Comisia a indicat că punerea în aplicare a Deciziei (UE) 2015/1601 a Consiliului prezintă numeroase neajunsuri. Acțiunile întreprinse de statele membre ca răspuns la apelul general al EASO privind 374 de experți este în mod clar insuficient, având în vedere situația critică cu care se confruntă Italia și Grecia. În ciuda numărului tot mai mare de minori neînsoțiți în rândul solicitanților de azil și al refugiaților eligibili pentru transfer, numai un număr foarte limitat dintre aceștia au fost transferați, în pofida deciziilor Consiliului privind transferul care prevăd că solicitanții vulnerabili trebuie să fie tratați în mod prioritar. Unele state membre nu au pus la dispoziție niciun loc de transfer până în prezent. Doar 18 state membre s-au angajat să transfere solicitanți din Grecia și 19 state membre s-au angajat să transfere solicitanți din Italia. Dintre aceste state membre, unele au prezentat doar angajamente foarte limitate comparativ cu cota totală care le-a fost alocată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8d)

În comunicarea sa intitulată „Prim raport privind transferul și relocarea” din 16 martie 2016, Comisia a indicat că punerea în aplicare a Deciziei (UE) 2015/1601 a Consiliului prezintă numeroase neajunsuri. Acțiunile întreprinse de statele membre ca răspuns la apelul general al EASO privind 374 de experți este în mod clar insuficient, având în vedere situația critică cu care se confruntă Italia și Grecia. În ciuda numărului tot mai mare de minori neînsoțiți în rândul solicitanților de azil și al refugiaților eligibili pentru transfer, numai un număr foarte limitat dintre aceștia au fost transferați, în pofida deciziilor Consiliului privind transferul care prevăd că solicitanții vulnerabili trebuie să fie tratați în mod prioritar. Unele state membre nu au pus la dispoziție niciun loc de transfer până în prezent. Doar 18 state membre s-au angajat să transfere solicitanți din Grecia și 19 state membre s-au angajat să transfere solicitanți din Italia. Dintre aceste state membre, unele au prezentat doar angajamente foarte limitate comparativ cu cota totală care le-a fost alocată.

Amendamentul 15

Propunere de decizie

Considerentul 8 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8e) | Comisia a inițiat proceduri privind încălcarea dreptului comunitar împotriva Italiei și Greciei în ceea ce privește punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 603/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  și împotriva Greciei din motive ce țin de Directiva 2013/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1b)

  . Cu toate acestea, nu a fost inițiată nicio acțiune în justiție împotriva statelor membre care nu respectă obligațiile prevăzute de Decizia (UE) 2015/1601. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8e)

Comisia a inițiat proceduri privind încălcarea dreptului comunitar împotriva Italiei și Greciei în ceea ce privește punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 603/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  și împotriva Greciei din motive ce țin de Directiva 2013/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1b)

  . Cu toate acestea, nu a fost inițiată nicio acțiune în justiție împotriva statelor membre care nu respectă obligațiile prevăzute de Decizia (UE) 2015/1601.

Amendamentul 16

Propunere de decizie

Considerentul 8 f (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8f) | Statele membre de transfer trebuie să îndeplinească pe deplin obligațiile care le revin în temeiul Deciziei (UE) 2015/1523 și al Deciziei (UE) 2015/1601 pentru a atenua presiunea asupra statelor membre din prima linie. Statele membre de transfer ar trebui să își intensifice rapid și semnificativ eforturile de a răspunde situației umanitare de urgență din Grecia și de a preveni deteriorarea situației din Italia. Până în prezent, statele membre au pus la dispoziție doar 7 % din locurile de transfer. Până la 5 iunie 2016, au fost efectiv transferate numai 793 de persoane din Italia și 2 033  de persoane din Grecia. În primul său raport privind transferul și relocarea din 16 martie 2016, Comisia a sublinia că statele membre trebuie să atingă o rată lunară de transfer de cel puțin 5 680 de persoane pentru a-și îndeplini obligațiile de transfer în termen de doi ani. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8f)

Statele membre de transfer trebuie să îndeplinească pe deplin obligațiile care le revin în temeiul Deciziei (UE) 2015/1523 și al Deciziei (UE) 2015/1601 pentru a atenua presiunea asupra statelor membre din prima linie. Statele membre de transfer ar trebui să își intensifice rapid și semnificativ eforturile de a răspunde situației umanitare de urgență din Grecia și de a preveni deteriorarea situației din Italia. Până în prezent, statele membre au pus la dispoziție doar 7 % din locurile de transfer. Până la 5 iunie 2016, au fost efectiv transferate numai 793 de persoane din Italia și 2 033  de persoane din Grecia. În primul său raport privind transferul și relocarea din 16 martie 2016, Comisia a sublinia că statele membre trebuie să atingă o rată lunară de transfer de cel puțin 5 680 de persoane pentru a-și îndeplini obligațiile de transfer în termen de doi ani.

Amendamentul 17

Propunere de decizie

Considerentul 8 g (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8 g) | Resortisanții afgani ar trebui să fie, de asemenea, eligibili pentru transfer în temeiul Deciziei (UE) 2015/1601. În 2015, numărul de cereri de azil depuse de afgani în Uniune a atins un nivel fără precedent, de circa 180 000 , astfel încât afganii reprezintă al doilea grup ca număr de solicitanți de azil în Uniune în anul respectiv. Marea majoritate a acestora sosesc în Grecia. Mulți dintre ei sunt minori neînsoțiți. Ei au nevoi deosebite în materie de protecție, pe care Grecia, din cauza marii presiuni create în acest moment de solicitările de azil, nu este în măsură să le îndeplinească. Deteriorarea situației de securitate din Afganistan, unde s-au atins în 2015 numere-record de atacuri teroriste și de victime în rândul civililor, a dus la o creștere semnificativă a ratei de recunoaștere a solicitanților de azil afgani în Uniune: de la 43 % în 2014 la 66 % în 2015, potrivit datelor Eurostat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8 g)

Resortisanții afgani ar trebui să fie, de asemenea, eligibili pentru transfer în temeiul Deciziei (UE) 2015/1601. În 2015, numărul de cereri de azil depuse de afgani în Uniune a atins un nivel fără precedent, de circa 180 000 , astfel încât afganii reprezintă al doilea grup ca număr de solicitanți de azil în Uniune în anul respectiv. Marea majoritate a acestora sosesc în Grecia. Mulți dintre ei sunt minori neînsoțiți. Ei au nevoi deosebite în materie de protecție, pe care Grecia, din cauza marii presiuni create în acest moment de solicitările de azil, nu este în măsură să le îndeplinească. Deteriorarea situației de securitate din Afganistan, unde s-au atins în 2015 numere-record de atacuri teroriste și de victime în rândul civililor, a dus la o creștere semnificativă a ratei de recunoaștere a solicitanților de azil afgani în Uniune: de la 43 % în 2014 la 66 % în 2015, potrivit datelor Eurostat.

Amendamentul 18

Propunere de decizie

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Având în vedere caracterul urgent al situației, prezenta
  decizie ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Având în vedere caracterul urgent al situației, prezenta
  decizie ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

| (14) | Prezenta
  decizie ar trebui să intre în vigoare
  imediat,
  în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(14)

Prezenta
  decizie ar trebui să intre în vigoare
  imediat,
  în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Amendamentul 19

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul - 1 (nou)

Decizia (UE) 2015/1601

Articolul 3 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | -1.
     
  La articolul 3, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |
| 2.   Transferul în temeiul prezentei decizii se efectuează numai în privința solicitanților care aparțin unei naționalități pentru care procentajul deciziilor de acordare a protecției internaționale din totalul deciziilor în primă instanță cu privire la cererile de protecție internațională, astfel cum sunt prevăzute în capitolul III din Directiva 2013/32/UE a Parlamentului European și a Consiliului [1], este, în conformitate cu cele mai recente date actualizate privind cifrele medii trimestriale la nivelul Uniunii publicate de Eurostat, de cel puțin 75 %. În cazul apatrizilor, se ia în considerare țara reședinței obișnuite anterioare. Actualizările trimestriale sunt luate în considerare numai în ceea ce privește solicitanții care nu au fost deja identificați ca solicitanți care ar putea fi transferați, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din prezenta decizie. | „2.
     Transferul în temeiul prezentei decizii se efectuează numai în privința solicitanților
  de naționalitate siriană, irakiană, eritreeană sau afgană sau a celor
  care aparțin unei naționalități pentru care procentajul deciziilor de acordare a protecției internaționale din totalul deciziilor în primă instanță cu privire la cererile de protecție internațională, astfel cum sunt prevăzute în capitolul III din Directiva 2013/32/UE a Parlamentului European și a Consiliului [1], este, în conformitate cu cele mai recente date actualizate privind cifrele medii trimestriale la nivelul Uniunii publicate de Eurostat, de cel puțin 75 %. În cazul apatrizilor, se ia în considerare țara reședinței obișnuite anterioare. Actualizările trimestriale sunt luate în considerare numai în ceea ce privește solicitanții care nu au fost deja identificați ca solicitanți care ar putea fi transferați, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din prezenta decizie.” |

Textul în vigoare

Amendamentul

-1.
     
  La articolul 3, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

2.   Transferul în temeiul prezentei decizii se efectuează numai în privința solicitanților care aparțin unei naționalități pentru care procentajul deciziilor de acordare a protecției internaționale din totalul deciziilor în primă instanță cu privire la cererile de protecție internațională, astfel cum sunt prevăzute în capitolul III din Directiva 2013/32/UE a Parlamentului European și a Consiliului [1], este, în conformitate cu cele mai recente date actualizate privind cifrele medii trimestriale la nivelul Uniunii publicate de Eurostat, de cel puțin 75 %. În cazul apatrizilor, se ia în considerare țara reședinței obișnuite anterioare. Actualizările trimestriale sunt luate în considerare numai în ceea ce privește solicitanții care nu au fost deja identificați ca solicitanți care ar putea fi transferați, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din prezenta decizie.

„2.
     Transferul în temeiul prezentei decizii se efectuează numai în privința solicitanților
  de naționalitate siriană, irakiană, eritreeană sau afgană sau a celor
  care aparțin unei naționalități pentru care procentajul deciziilor de acordare a protecției internaționale din totalul deciziilor în primă instanță cu privire la cererile de protecție internațională, astfel cum sunt prevăzute în capitolul III din Directiva 2013/32/UE a Parlamentului European și a Consiliului [1], este, în conformitate cu cele mai recente date actualizate privind cifrele medii trimestriale la nivelul Uniunii publicate de Eurostat, de cel puțin 75 %. În cazul apatrizilor, se ia în considerare țara reședinței obișnuite anterioare. Actualizările trimestriale sunt luate în considerare numai în ceea ce privește solicitanții care nu au fost deja identificați ca solicitanți care ar putea fi transferați, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din prezenta decizie.”

Amendamentul 20

Amendamentul 20

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1

Articolul 1 – paragraful 1

Decizia (UE) 2015/1601

Articolul 4 – alineatul 3a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| La articolul 4 din Decizia (UE) 2015/1601 se introduce următorul alineat 3a: | eliminat |
| „3a.
     
  În ceea ce privește transferul solicitanților menționați la alineatul (1) litera (c), admisia de către statele membre pe teritoriul acestora a unor resortisanți sirieni din Turcia în cadrul sistemelor naționale sau multilaterale de admisie legală a persoanelor care au în mod clar nevoie de protecție internațională, altele decât mecanismul de relocare care a făcut obiectul Concluziilor reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 20 iulie 2015, conduce la o reducere corespunzătoare a obligației statului membru respectiv. | |
| Articolul 10 se aplică mutatis mutandis pentru orice astfel de admisie legală care conduce la o reducere a obligației de transfer. | |
| În fiecare lună, statele membre raportează Comisiei numărul de persoane care au fost admise legal în sensul prezentului alineat, indicând tipul de sistem pe baza căruia a avut loc admisia și forma de admisie legală utilizată.” | |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

La articolul 4 din Decizia (UE) 2015/1601 se introduce următorul alineat 3a:

La articolul 4 din Decizia (UE) 2015/1601 se introduce următorul alineat 3a:

eliminat

eliminat

„3a.
     
  În ceea ce privește transferul solicitanților menționați la alineatul (1) litera (c), admisia de către statele membre pe teritoriul acestora a unor resortisanți sirieni din Turcia în cadrul sistemelor naționale sau multilaterale de admisie legală a persoanelor care au în mod clar nevoie de protecție internațională, altele decât mecanismul de relocare care a făcut obiectul Concluziilor reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 20 iulie 2015, conduce la o reducere corespunzătoare a obligației statului membru respectiv.

„3a.

În ceea ce privește transferul solicitanților menționați la alineatul (1) litera (c), admisia de către statele membre pe teritoriul acestora a unor resortisanți sirieni din Turcia în cadrul sistemelor naționale sau multilaterale de admisie legală a persoanelor care au în mod clar nevoie de protecție internațională, altele decât mecanismul de relocare care a făcut obiectul Concluziilor reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 20 iulie 2015, conduce la o reducere corespunzătoare a obligației statului membru respectiv.

Articolul 10 se aplică mutatis mutandis pentru orice astfel de admisie legală care conduce la o reducere a obligației de transfer.

Articolul 10 se aplică mutatis mutandis pentru orice astfel de admisie legală care conduce la o reducere a obligației de transfer.

În fiecare lună, statele membre raportează Comisiei numărul de persoane care au fost admise legal în sensul prezentului alineat, indicând tipul de sistem pe baza căruia a avut loc admisia și forma de admisie legală utilizată.”

În fiecare lună, statele membre raportează Comisiei numărul de persoane care au fost admise legal în sensul prezentului alineat, indicând tipul de sistem pe baza căruia a avut loc admisia și forma de admisie legală utilizată.”

Amendamentul 21

Amendamentul 21

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 a (nou)

Decizia (UE) 2015/1601

Articolul 5 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a. | La articolul 5, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

1a.

1a.

La articolul 5, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

2.   Statele membre indică, la intervale regulate și cel puțin o dată la trei luni, numărul solicitanților care pot fi transferați rapid pe teritoriul lor și alte informații relevante.

| | „2.
     Statele membre indică, la intervale regulate și cel puțin o dată la trei luni, numărul solicitanților care pot fi transferați rapid pe teritoriul lor și alte informații relevante.
  Până la 31 decembrie 2016 statele membre pun la dispoziție cel puțin o treime din locurile lor de transfer.” |
| --- | --- |

„2.
     Statele membre indică, la intervale regulate și cel puțin o dată la trei luni, numărul solicitanților care pot fi transferați rapid pe teritoriul lor și alte informații relevante.
  Până la 31 decembrie 2016 statele membre pun la dispoziție cel puțin o treime din locurile lor de transfer.”

„2.

Până la 31 decembrie 2016 statele membre pun la dispoziție cel puțin o treime din locurile lor de transfer.”

Amendamentul 22

Amendamentul 22

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 b (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 b (nou)

Decizia (UE) 2015/1601

Articolul 5 – alineatul 4

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1b. | La articolul 5, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

1b.

1b.

La articolul 5, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

4.   În urma aprobării statului membru de transfer, Italia și Grecia iau o decizie, cât mai curând posibil, privind transferul fiecăruia dintre solicitanții identificați către un anumit stat membru de transfer, în consultare cu EASO, și transmit solicitantului o notificare în conformitate cu articolul 6 alineatul (4). Statul membru de transfer poate decide să nu aprobe transferul unui solicitant numai în cazul în care există motive întemeiate, astfel cum se prevede la alineatul (7) al prezentului articolul.

| | „4.   În urma aprobării statului membru de transfer, Italia și Grecia iau o decizie, cât mai curând posibil, privind transferul fiecăruia dintre solicitanții identificați către un anumit stat membru de transfer, în consultare cu EASO, și transmit solicitantului o notificare în conformitate cu articolul 6 alineatul(4). Statul membru de transfer poate decide să nu aprobe transferul unui solicitant numai în cazul în care există motive întemeiate, astfel cum se prevede la alineatul (7) al prezentului articolul.
  În cazul în care statul membru de transfer nu aprobă transferul în termen de două săptămâni, se consideră că statul membru respectiv și-a dat aprobarea.” |
| --- | --- |

„4.   În urma aprobării statului membru de transfer, Italia și Grecia iau o decizie, cât mai curând posibil, privind transferul fiecăruia dintre solicitanții identificați către un anumit stat membru de transfer, în consultare cu EASO, și transmit solicitantului o notificare în conformitate cu articolul 6 alineatul(4). Statul membru de transfer poate decide să nu aprobe transferul unui solicitant numai în cazul în care există motive întemeiate, astfel cum se prevede la alineatul (7) al prezentului articolul.
  În cazul în care statul membru de transfer nu aprobă transferul în termen de două săptămâni, se consideră că statul membru respectiv și-a dat aprobarea.”

În cazul în care statul membru de transfer nu aprobă transferul în termen de două săptămâni, se consideră că statul membru respectiv și-a dat aprobarea.”

Amendamentul 23

Amendamentul 23

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 c (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 c (nou)

Decizia (UE) 2015/1601

Articolul 5 – alineatul 10

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1c. | La articolul 5, alineatul (10) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

1c.

1c.

La articolul 5, alineatul (10) se înlocuiește cu următorul text:

10.   Procedura de transfer prevăzută la prezentul articol se finalizează cât mai repede posibil și în termen de cel mult două luni de la indicațiile date de către statul membru de transfer, astfel cum se prevede la alineatul (2)
  , cu excepția cazului în care aprobarea din partea statului membru de transfer menționată la alineatul (4) are loc cu mai puțin de două săptămâni înainte de expirarea respectivei perioade de două luni
  .
  În acest caz, termenul de finalizare a procedurii de transfer poate fi prelungit pentru o nouă perioadă care nu depășește două săptămâni. În plus, termenul poate fi, de asemenea, prelungit
  cu o perioadă
  suplimentară
  de patru săptămâni, după caz, în cazul în care Italia și Grecia demonstrează obiectiv obstacole de ordin practic care împiedică efectuarea transferului.

, cu excepția cazului în care aprobarea din partea statului membru de transfer menționată la alineatul (4) are loc cu mai puțin de două săptămâni înainte de expirarea respectivei perioade de două luni

În acest caz, termenul de finalizare a procedurii de transfer poate fi prelungit pentru o nouă perioadă care nu depășește două săptămâni. În plus, termenul poate fi, de asemenea, prelungit

suplimentară

| | „10.
     Procedura de transfer prevăzută la prezentul articol se finalizează cât mai repede posibil și în termen de cel mult două luni de la indicațiile date de către statul membru de transfer, astfel cum se prevede la alineatul (2). Termenul poate fi prelungit cu o perioadă de patru săptămâni, după caz, în cazul în care Italia și Grecia demonstrează obiectiv obstacole de ordin practic care împiedică efectuarea transferului.” |
| --- | --- |

„10.
     Procedura de transfer prevăzută la prezentul articol se finalizează cât mai repede posibil și în termen de cel mult două luni de la indicațiile date de către statul membru de transfer, astfel cum se prevede la alineatul (2). Termenul poate fi prelungit cu o perioadă de patru săptămâni, după caz, în cazul în care Italia și Grecia demonstrează obiectiv obstacole de ordin practic care împiedică efectuarea transferului.”

„10.

---

(1a)  
  Directiva 2003/86/CE a Consiliului din 22 septembrie 2003 privind dreptul la reîntregirea familiei (JO L 251, 3.10.2003, p. 12).

1a

Directiva 2003/86/CE a Consiliului din 22 septembrie 2003 privind dreptul la reîntregirea familiei (JO L 251, 3.10.2003, p. 12).

(1a)  
  Regulamentul (UE) nr. 603/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (UE) nr. 604/2013 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid și privind cererile autorităților de aplicare a legii din statele membre și ale Europol de comparare a datelor Eurodac în scopul asigurării respectării aplicării legii și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1077/2011 de instituire a Agenției europene pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă, în spațiul de libertate, securitate și justiție (JO L 180, 29.6.2013, p. 1).

1a

Regulamentul (UE) nr. 603/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (UE) nr. 604/2013 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid și privind cererile autorităților de aplicare a legii din statele membre și ale Europol de comparare a datelor Eurodac în scopul asigurării respectării aplicării legii și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1077/2011 de instituire a Agenției europene pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă, în spațiul de libertate, securitate și justiție (JO L 180, 29.6.2013, p. 1).

(1b)  
  Directiva 2013/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de protecție internațională (JO L 180, 29.6.2013, p. 96).

1b

Directiva 2013/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de protecție internațională (JO L 180, 29.6.2013, p. 96).

---

| 13.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 204/308 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 204/308

---

P8_TA(2016)0355

Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 septembrie 2016 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (COM(2016)0071 – C8-0098/2016 – 2016/0043(NLE))

(Procedura de consultare)

(2018/C 204/43)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2016)0071), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2016)0071),

| — | având în vedere articolul 148 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0098/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 148 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0098/2016),

| — | având în vedere poziția sa din 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (1),

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0247/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0247/2016),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

5.

Amendamentul 1

Propunere de decizie

Considerentul - 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1) | Prin Decizia sa (UE) 2015/1848

   (1a)

  , Consiliul a hotărât, din nou, să ignore rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015. Abordarea Consiliului nu este în spiritul tratatelor, slăbind cooperarea dintre instituțiile Uniunii și agravând „deficitul democratic” în raport cu cetățenii Uniunii. Parlamentul European regretă profund această abordare a Consiliului și subliniază că rezoluția sa legislativă ar trebui luată în considerare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1)

Prin Decizia sa (UE) 2015/1848

   (1a)

  , Consiliul a hotărât, din nou, să ignore rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015. Abordarea Consiliului nu este în spiritul tratatelor, slăbind cooperarea dintre instituțiile Uniunii și agravând „deficitul democratic” în raport cu cetățenii Uniunii. Parlamentul European regretă profund această abordare a Consiliului și subliniază că rezoluția sa legislativă ar trebui luată în considerare.

Amendamentul 2

Propunere de decizie

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede la articolul 145 că statele membre și Uniunea se angajează să elaboreze o strategie coordonată de ocupare a forței de muncă și, în special, să promoveze o forță de muncă formată, calificată și adaptabilă, precum și piețe ale muncii capabile să reacționeze rapid la evoluția economiei, în vederea realizării obiectivelor enunțate la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede la articolul 145 că statele membre și Uniunea se angajează să elaboreze o strategie coordonată de ocupare a forței de muncă și, în special, să promoveze o forță de muncă formată, calificată și adaptabilă, precum și piețe ale muncii capabile să reacționeze rapid la evoluția economiei, în vederea realizării obiectivelor enunțate la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE).

| (1) | Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede la articolul 145 că statele membre și Uniunea se angajează să elaboreze o strategie coordonată de ocupare a forței de muncă și, în special, să promoveze o forță de muncă formată, calificată și adaptabilă, precum și piețe ale muncii capabile să reacționeze rapid la evoluția economiei, în vederea realizării obiectivelor enunțate la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE).
  În conformitate cu articolele 9 și 10 din TFUE, în conceperea și realizarea politicilor și activităților sale, Uniunea trebuie să asigure o piață a muncii incluzivă și integrată, capabilă să facă față efectelor grave ale șomajului și să garanteze un nivel ridicat al ocupării forței de muncă, condiții decente de muncă în Uniune, inclusiv salarii adecvate, o protecție socială corespunzătoare, conformă cu dreptul muncii, negocierile colective și principiul subsidiarității, precum și un nivel înalt de educație și formare, alături de combaterea discriminării pe criterii de sex, origine rasială sau etnică, religie sau convingeri, dizabilități, vârstă sau orientare sexuală. |
| --- | --- |

(1)

Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede la articolul 145 că statele membre și Uniunea se angajează să elaboreze o strategie coordonată de ocupare a forței de muncă și, în special, să promoveze o forță de muncă formată, calificată și adaptabilă, precum și piețe ale muncii capabile să reacționeze rapid la evoluția economiei, în vederea realizării obiectivelor enunțate la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE).
  În conformitate cu articolele 9 și 10 din TFUE, în conceperea și realizarea politicilor și activităților sale, Uniunea trebuie să asigure o piață a muncii incluzivă și integrată, capabilă să facă față efectelor grave ale șomajului și să garanteze un nivel ridicat al ocupării forței de muncă, condiții decente de muncă în Uniune, inclusiv salarii adecvate, o protecție socială corespunzătoare, conformă cu dreptul muncii, negocierile colective și principiul subsidiarității, precum și un nivel înalt de educație și formare, alături de combaterea discriminării pe criterii de sex, origine rasială sau etnică, religie sau convingeri, dizabilități, vârstă sau orientare sexuală.

Amendamentul 3

Propunere de decizie

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Strategia Europa 2020 propusă de Comisie
  permite
  Uniunii să-și direcționeze economia către o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, însoțită de un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, de productivitate și de coeziune socială.
  Cinci obiective principale, enumerate în cadrul orientărilor relevante, reprezintă obiective comune ce orientează acțiunea statelor membre, ținând seama de pozițiile lor inițiale și de circumstanțele naționale, precum și de pozițiile și de circumstanțele Uniunii.
  Strategia europeană pentru ocuparea forței de muncă are rolul principal în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor privind ocuparea forței de muncă și piața muncii ale noii strategii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Strategia Europa 2020 propusă de Comisie
  permite
  Uniunii să-și direcționeze economia către o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, însoțită de un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, de productivitate și de coeziune socială.
  Cinci obiective principale, enumerate în cadrul orientărilor relevante, reprezintă obiective comune ce orientează acțiunea statelor membre, ținând seama de pozițiile lor inițiale și de circumstanțele naționale, precum și de pozițiile și de circumstanțele Uniunii.
  Strategia europeană pentru ocuparea forței de muncă are rolul principal în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor privind ocuparea forței de muncă și piața muncii ale noii strategii.

| (2) | Strategia Europa 2020 propusă de Comisie (Europa 2020)
  ar trebui să permită
  Uniunii să-și direcționeze economia către o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, însoțită de un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, de productivitate și de coeziune socială.
  UE are nevoie de politici holistice și investiții publice care să combată șomajul și sărăcia. În această privință, crearea unor indicatori ai forței de muncă și a unor indicatori sociali în cadrul Europei 2020 are o importanță majoră, deoarece numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie și excluziune a crescut cu cinci milioane, în loc să scadă, rata de ocupare a forței de muncă, în unele țări, încă nu a ajuns la nivelul de dinainte de criză, iar în unele state membre procentul tinerilor care nu lucrează și nici nu urmează vreun program de educație sau formare depășește 20 %, în timp ce rata abandonului școlar atinge 23 %.
  Strategia europeană pentru ocuparea forței de muncă are rolul principal în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor privind ocuparea forței de muncă
  , incluziunea socială
  și piața muncii ale noii strategii.
  Aceste obiective nu au fost însă îndeplinite, iar statele membre trebuie să facă mai multe eforturi pentru a realiza rezultatele așteptate. Transpunerea în practică a Europei 2020 în domeniul social și al ocupării forței de muncă trebuie să rămână un obiectiv esențial al politicii de ocupare a forței de muncă a statelor membre. |
| --- | --- |

(2)

Strategia Europa 2020 propusă de Comisie (Europa 2020)
  ar trebui să permită
  Uniunii să-și direcționeze economia către o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, însoțită de un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, de productivitate și de coeziune socială.
  UE are nevoie de politici holistice și investiții publice care să combată șomajul și sărăcia. În această privință, crearea unor indicatori ai forței de muncă și a unor indicatori sociali în cadrul Europei 2020 are o importanță majoră, deoarece numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie și excluziune a crescut cu cinci milioane, în loc să scadă, rata de ocupare a forței de muncă, în unele țări, încă nu a ajuns la nivelul de dinainte de criză, iar în unele state membre procentul tinerilor care nu lucrează și nici nu urmează vreun program de educație sau formare depășește 20 %, în timp ce rata abandonului școlar atinge 23 %.
  Strategia europeană pentru ocuparea forței de muncă are rolul principal în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor privind ocuparea forței de muncă
  , incluziunea socială
  și piața muncii ale noii strategii.
  Aceste obiective nu au fost însă îndeplinite, iar statele membre trebuie să facă mai multe eforturi pentru a realiza rezultatele așteptate. Transpunerea în practică a Europei 2020 în domeniul social și al ocupării forței de muncă trebuie să rămână un obiectiv esențial al politicii de ocupare a forței de muncă a statelor membre.

Amendamentul 4

Propunere de decizie

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Orientările integrate
  sunt
  în concordanță cu concluziile Consiliului European. Ele oferă statelor membre îndrumări precise cu privire la definirea programelor lor naționale de reformă și la punerea în aplicare a reformelor, reflectând interdependența și respectând Pactul de stabilitate și de creștere. Orientările privind ocuparea forței de muncă ar trebui
  să reprezinte baza
  oricăror recomandări specifice fiecărei țări pe care Consiliul le poate adresa statelor membre în temeiul articolului 148 alineatul (4) din TFUE,
  în paralel cu
  recomandările
  specifice fiecărei țări
  adresate statelor membre în temeiul articolului 121 alineatul (2) din tratatul respectiv. Orientările privind ocuparea forței de muncă ar trebui
  , de asemenea,
  să constituie baza pentru redactarea raportului comun privind ocuparea forței de muncă, trimis anual de Consiliu și de
  Comisia Europeană
  Consiliului European. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Orientările integrate
  sunt
  în concordanță cu concluziile Consiliului European. Ele oferă statelor membre îndrumări precise cu privire la definirea programelor lor naționale de reformă și la punerea în aplicare a reformelor, reflectând interdependența și respectând Pactul de stabilitate și de creștere. Orientările privind ocuparea forței de muncă ar trebui
  să reprezinte baza
  oricăror recomandări specifice fiecărei țări pe care Consiliul le poate adresa statelor membre în temeiul articolului 148 alineatul (4) din TFUE,
  în paralel cu
  recomandările
  specifice fiecărei țări
  adresate statelor membre în temeiul articolului 121 alineatul (2) din tratatul respectiv. Orientările privind ocuparea forței de muncă ar trebui
  , de asemenea,
  să constituie baza pentru redactarea raportului comun privind ocuparea forței de muncă, trimis anual de Consiliu și de
  Comisia Europeană
  Consiliului European.

| (3) | Orientările integrate
  ar trebui să fie
  în concordanță cu concluziile Consiliului European. Ele oferă statelor membre îndrumări precise cu privire la definirea programelor lor naționale de reformă și la punerea în aplicare a reformelor, reflectând interdependența și respectând Pactul de stabilitate și de creștere. Orientările privind ocuparea forței de muncă ar trebui
  luate în considerare în cadrul
  oricăror recomandări specifice fiecărei țări pe care Consiliul le poate adresa statelor membre în temeiul articolului 148 alineatul (4) din TFUE,
  într-un mod echilibrat în raport cu
  recomandările
  de țară
  adresate statelor membre în temeiul articolului 121 alineatul (2) din TFUE.
  Recomandările de țară ar trebui să țină seama nu numai de indicatorii economici, ci și de cei sociali și cei legați de forța de muncă, atunci când este cazul, evaluând ex ante reformele de realizat și impactul lor asupra cetățenilor.
  Orientările privind ocuparea forței de muncă
  ar trebui stabilite în strânsă cooperare cu Parlamentul European și
  ar trebui să constituie baza pentru redactarea raportului comun privind ocuparea forței de muncă, trimis anual de Consiliu și de
  Comisie
  Consiliului European.
  În procedura privind dezechilibrele macroeconomice au fost introduși recent trei indicatori pentru ocuparea forței de muncă – rata activității, rata de angajare a tinerilor și șomajul pe termen lung – iar Parlamentul European, în rezoluția sa din 25 februarie 2016

   (1a)

  , a solicitat realizarea, pe baza acestor indicatori, a unei analize aprofundate în statele membre în cauză, care să poată conduce la sugerarea și aplicarea unor reforme economice, ale pieței muncii și a unor reforme sociale suplimentare. |
| --- | --- |

(3)

Orientările integrate
  ar trebui să fie
  în concordanță cu concluziile Consiliului European. Ele oferă statelor membre îndrumări precise cu privire la definirea programelor lor naționale de reformă și la punerea în aplicare a reformelor, reflectând interdependența și respectând Pactul de stabilitate și de creștere. Orientările privind ocuparea forței de muncă ar trebui
  luate în considerare în cadrul
  oricăror recomandări specifice fiecărei țări pe care Consiliul le poate adresa statelor membre în temeiul articolului 148 alineatul (4) din TFUE,
  într-un mod echilibrat în raport cu
  recomandările
  de țară
  adresate statelor membre în temeiul articolului 121 alineatul (2) din TFUE.
  Recomandările de țară ar trebui să țină seama nu numai de indicatorii economici, ci și de cei sociali și cei legați de forța de muncă, atunci când este cazul, evaluând ex ante reformele de realizat și impactul lor asupra cetățenilor.
  Orientările privind ocuparea forței de muncă
  ar trebui stabilite în strânsă cooperare cu Parlamentul European și
  ar trebui să constituie baza pentru redactarea raportului comun privind ocuparea forței de muncă, trimis anual de Consiliu și de
  Comisie
  Consiliului European.
  În procedura privind dezechilibrele macroeconomice au fost introduși recent trei indicatori pentru ocuparea forței de muncă – rata activității, rata de angajare a tinerilor și șomajul pe termen lung – iar Parlamentul European, în rezoluția sa din 25 februarie 2016

   (1a)

  , a solicitat realizarea, pe baza acestor indicatori, a unei analize aprofundate în statele membre în cauză, care să poată conduce la sugerarea și aplicarea unor reforme economice, ale pieței muncii și a unor reforme sociale suplimentare.

Amendamentul 5

Propunere de decizie

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Examinarea programelor naționale de reformă ale statelor membre, cuprinsă în raportul comun privind ocuparea forței de muncă, arată că statele membre ar trebui să continue să depună toate eforturile necesare pentru a aborda
  următoarele domenii prioritare: creșterea
  participării pe piața muncii și
  reducerea
  șomajului structural, dezvoltarea unei forțe de muncă calificate
  care
  să răspundă nevoilor pieței muncii
  și
  promovarea
  calității locurilor
  de muncă și a învățării pe tot parcursul vieții, îmbunătățirea performanței sistemelor de educație și de formare profesională la toate nivelurile și creșterea participării la învățământul terțiar, promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Examinarea programelor naționale de reformă ale statelor membre, cuprinsă în raportul comun privind ocuparea forței de muncă, arată că statele membre ar trebui să continue să depună toate eforturile necesare pentru a aborda
  următoarele domenii prioritare: creșterea
  participării pe piața muncii și
  reducerea
  șomajului structural, dezvoltarea unei forțe de muncă calificate
  care
  să răspundă nevoilor pieței muncii
  și
  promovarea
  calității locurilor
  de muncă și a învățării pe tot parcursul vieții, îmbunătățirea performanței sistemelor de educație și de formare profesională la toate nivelurile și creșterea participării la învățământul terțiar, promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei.

| (4) | Examinarea programelor naționale de reformă ale statelor membre, cuprinsă în raportul comun privind ocuparea forței de muncă, arată că statele membre ar trebui să
  ia în considerare recomandările Parlamentului European din Analiza anuală a creșterii, recomandările de țară și orientările privind ocuparea forței de muncă și ar trebui să
  continue să depună toate eforturile necesare pentru a aborda
  domeniile prioritare ale creșterii
  participării pe piața muncii și
  reducerii
  șomajului structural,
  prin crearea de locuri de muncă, susținerea unei piețe a muncii dinamice și incluzive,
  dezvoltarea unei forțe de muncă calificate
  , capabile
  să răspundă nevoilor pieței muncii, promovarea
  unor locuri
  de muncă
  decente
  și a învățării pe tot parcursul vieții, îmbunătățirea performanței sistemelor de educație și de formare profesională la toate nivelurile și creșterea participării la învățământul terțiar,
  precum și prin
  promovarea incluziunii sociale
  , a reconcilierii între exigențele familiale
  și
  cele profesionale, prin
  combaterea
  tuturor tipurilor de discriminare și a
  sărăciei
  , în special a sărăciei copiilor și prin îmbunătățirea capacităților populației în îmbătrânire
  . |
| --- | --- |

(4)

Examinarea programelor naționale de reformă ale statelor membre, cuprinsă în raportul comun privind ocuparea forței de muncă, arată că statele membre ar trebui să
  ia în considerare recomandările Parlamentului European din Analiza anuală a creșterii, recomandările de țară și orientările privind ocuparea forței de muncă și ar trebui să
  continue să depună toate eforturile necesare pentru a aborda
  domeniile prioritare ale creșterii
  participării pe piața muncii și
  reducerii
  șomajului structural,
  prin crearea de locuri de muncă, susținerea unei piețe a muncii dinamice și incluzive,
  dezvoltarea unei forțe de muncă calificate
  , capabile
  să răspundă nevoilor pieței muncii, promovarea
  unor locuri
  de muncă
  decente
  și a învățării pe tot parcursul vieții, îmbunătățirea performanței sistemelor de educație și de formare profesională la toate nivelurile și creșterea participării la învățământul terțiar,
  precum și prin
  promovarea incluziunii sociale
  , a reconcilierii între exigențele familiale
  și
  cele profesionale, prin
  combaterea
  tuturor tipurilor de discriminare și a
  sărăciei
  , în special a sărăciei copiilor și prin îmbunătățirea capacităților populației în îmbătrânire
  .

Amendamentul 6

Propunere de decizie

Considerentul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | 120 de milioane de cetățeni ai Uniunii, aproximativ 25 %, sunt expuși riscului de sărăcie și excluziune socială. Această situație de urgență, caracterizată printre altele prin menținerea numărului mare de cetățeni ai Uniunii care nu au un loc de muncă, impune din partea Comisiei adoptarea rapidă a unor măsuri pentru a încuraja statele membre să creeze sisteme naționale de venit minim de bază, astfel încât aceștia să beneficieze de condiții de viață decente. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6a)

120 de milioane de cetățeni ai Uniunii, aproximativ 25 %, sunt expuși riscului de sărăcie și excluziune socială. Această situație de urgență, caracterizată printre altele prin menținerea numărului mare de cetățeni ai Uniunii care nu au un loc de muncă, impune din partea Comisiei adoptarea rapidă a unor măsuri pentru a încuraja statele membre să creeze sisteme naționale de venit minim de bază, astfel încât aceștia să beneficieze de condiții de viață decente.

Amendamentul 7

Propunere de decizie

Articolul 1 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, așa cum sunt definite în
  anexa la Decizia Consiliului din 5 octombrie 2015 privind orientările pentru
  politicile de ocupare a forței de muncă
  ale statelor membre

   (4)

  sunt menținute pentru anul 2016 și sunt luate în considerare de statele membre
  în
  politicile lor de ocupare a forței de muncă
  . | Prin prezenta decizie se adoptă
  orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, așa cum sunt definite în
  anexă. Respectivele orientări sunt luate în considerare de statele membre în
  politicile
  lor
  de ocupare a forței de muncă
  și în programele lor de reformă care se raportează
  în
  concordanță cu articolul 148 alineatul (3) din TFUE
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, așa cum sunt definite în
  anexa la Decizia Consiliului din 5 octombrie 2015 privind orientările pentru
  politicile de ocupare a forței de muncă
  ale statelor membre

   (4)

  sunt menținute pentru anul 2016 și sunt luate în considerare de statele membre
  în
  politicile lor de ocupare a forței de muncă
  .

Prin prezenta decizie se adoptă
  orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, așa cum sunt definite în
  anexă. Respectivele orientări sunt luate în considerare de statele membre în
  politicile
  lor
  de ocupare a forței de muncă
  și în programele lor de reformă care se raportează
  în
  concordanță cu articolul 148 alineatul (3) din TFUE
  .

Amendamentul 8

Propunere de decizie

Anexa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Orientarea 5: Stimularea cererii de forță de muncă |
| | Statele membre, în cooperare cu autoritățile locale și regionale, ar trebui să soluționeze efectiv și prompt problema gravă a șomajului, să faciliteze și să investească în crearea de locuri de muncă durabile și de calitate, să soluționeze problema accesibilității pentru grupurile cele mai vulnerabile și să reducă barierele din calea angajărilor de personal în întreprinderi, la toate nivelurile de calificare și în toate sectoarele pieței muncii, inclusiv prin reducerea birocrației excesive, respectând totodată standardele de muncă și sociale, să promoveze antreprenoriatul în rândul tinerilor și, în special, să sprijine înființarea și dezvoltarea microîntreprinderilor, a întreprinderilor mici și mijlocii, pentru a crește rata de ocupare a locurilor de muncă în rândul femeilor și bărbaților. Statele membre ar trebui să promoveze activ, printre altele, locurile de muncă din sectoarele verzi, albe și albastre și economia socială și să încurajeze inovarea socială. |
| | Obligațiile fiscale ar trebui transferate de la forța de muncă la alte surse de impozitare, mai puțin dăunătoare pentru ocuparea forței de muncă și creșterea economică, protejând în același timp veniturile destinate unei protecții sociale adecvate și cheltuielilor direcționate către investițiile publice, inovare și crearea de locuri de muncă. Reducerea impozitării muncii ar trebui să vizeze componentele relevante ale obligațiilor fiscale, combaterea discriminării și eliminarea barierelor și a factorilor de descurajare a participării pe piața muncii, în special pentru persoanele cu dizabilități și persoanele cele mai îndepărtate de piața muncii, respectând totodată standardele de muncă existente. |
| | Politicile de garantare a faptului că salariile permit un trai decent sunt în continuare importante pentru crearea de locuri de muncă și reducerea sărăciei în Uniune. Prin urmare, statele membre ar trebui, în colaborare cu partenerii sociali, să respecte și să încurajeze instituirea unor mecanisme de stabilire a salariilor care să permită reactivitatea salariilor reale în funcție de evoluția productivității, contribuind la corectarea divergențelor din trecut fără a provoca presiuni deflaționiste. Aceste mecanisme ar trebui să asigure suficiente resurse pentru satisfacerea nevoilor fundamentale, ținând cont de indicatorii de sărăcie specifici fiecărui stat membru. În acest sens, ar trebui evaluate în mod adecvat diferențele în materie de calificări și de condiții de pe piețele locale ale muncii, pentru a asigura un nivel de trai și venituri decente în întreaga Uniune. La stabilirea salariului minim în conformitate cu legislația și practicile naționale, statele membre și partenerii sociali ar trebui să se asigure de caracterul adecvat al acestuia și să analizeze impactul său asupra sărăciei persoanelor încadrate în muncă, veniturilor gospodăriilor, cererii agregate, creării de locuri de muncă și competitivității. |
| | Statele membre ar trebui să reducă birocrația, pentru a diminua obligațiile excesive asupra întreprinderilor mici și mijlocii, această măsură contribuind semnificativ la crearea de locuri de muncă. |
| | Orientarea 6: Îmbunătățirea ofertei de forță de muncă și a competențelor |
| | Statele membre ar trebui să promoveze o productivitate sustenabilă și o capacitate de inserție profesională de calitate printr-o ofertă adecvată de cunoștințe și competențe relevante, pusă la dispoziția tuturor și pentru toți. Ar trebui să se pună accent în special asupra serviciilor de sănătate, serviciilor sociale și serviciilor de transport care se confruntă sau care se vor confrunta cu un deficit de personal pe termen mediu. Statele membre ar trebui să realizeze investiții eficace în sisteme de educație și de formare profesională de calitate și favorabile incluziunii de timpuriu, îmbunătățind, în același timp, eficiența și eficacitatea acestora, pentru a ridica nivelul de know-how și de competență al forței de muncă și a mări diversitatea competențelor, permițând lucrătorilor să anticipeze și să răspundă mai bine exigențelor în schimbare rapidă ale piețelor dinamice ale muncii, într-o economie din ce în ce mai digitală. În acest scop, ar trebui să se țină cont de faptul că o serie de „competențe netehnice”, cum sunt cele de comunicare, devin tot mai importante pentru un număr mare de ocupații. |
| | Statele membre ar trebui să promoveze antreprenoriatul în rândul tinerilor, printre altele prin introducerea unor cursuri opționale de antreprenoriat și prin încurajarea creării de întreprinderi ale elevilor sau studenților în licee și facultăți. Statele membre, în cooperare cu autoritățile locale și regionale, ar trebui să-și intensifice eforturile pentru a-i împiedica pe tineri să renunțe la școală și să asigure o trecere fără impedimente de la educație și formare la viața profesională, să îmbunătățească accesul și să înlăture obstacolele care frânează o educație de înaltă calitate pentru adulți, acordând o atenție specială grupurilor cel mai vulnerabile și nevoilor acestora, prin oferirea unor cursuri de recalificare profesională în situațiile în care pierderea locului de muncă și schimbările de pe piața muncii necesită o reintegrare activă. În același timp, statele membre ar trebui să pună în aplicare strategii de îmbătrânire activă, pentru a permite încadrarea sănătoasă în muncă până la vârsta reală de pensionare. |
| | Pe lângă asigurarea nivelului necesar de competențe impus de o piață a forței de muncă în continuă schimbare și susținerea programelor de educație și formare în paralel cu programele de învățare pentru adulți, statele membre ar trebui să țină cont de faptul că locurile de muncă cu un nivel scăzut de calificare sunt, de asemenea, necesare și că persoanele cu un nivel înalt de calificare beneficiază de oportunități de încadrare în muncă mai bune decât persoanele cu calificare medie sau slab calificate. |
| | Accesul la îngrijirea și educația accesibile și de înaltă calitate a copiilor preșcolari ar trebui să reprezinte o prioritate în cadrul unor politici și investiții cuprinzătoare, cuplate cu măsuri de sprijin pentru familii și părinți și cu măsuri de reconciliere, care să ajute părinții să își echilibreze viața profesională cu viața de familie și să contribuie la prevenirea abandonului școlar și la îmbunătățirea șanselor tinerilor pe piața muncii. |
| | Problema șomajului, în special a șomajului pe termen lung și a nivelului ridicat al șomajului regional ar trebui soluționată în mod eficace și prompt, dar și prevenită prin intermediul unei combinații de măsuri vizând cererea și oferta. Numărul șomerilor pe termen lung și problema necorelării și perimării competențelor ar trebui soluționate prin intermediul unor strategii cuprinzătoare și care să se consolideze reciproc, inclusiv prin furnizarea de sprijin activ și personalizat bazat pe nevoi și a unor forme de protecție socială adecvate șomerilor pe termen lung pentru a reveni pe piața muncii în mod conștient și responsabil. Ar trebui să fie abordat pe larg șomajul în rândul tinerilor, prin intermediul unei strategii generale de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor. Aceasta include investiții în sectoare care pot crea locuri de muncă de calitate pentru tineri și dotarea factorilor relevanți, precum servicii de sprijin pentru tineri, furnizori de educație și formare, organizații de tineret și servicii publice de ocupare a forței de muncă, cu mijloacele necesare pentru a pune în aplicare pe deplin și în mod coerent planurile lor naționale de punere în aplicare a garanției pentru tineret, dar și prin preluarea rapidă a resurselor de către statele membre. Accesul la finanțare pentru cei care aleg să demareze o afacere ar trebui facilitat printr-o accesibilitate mai extinsă a informațiilor, prin reducerea birocrației excesive și prin posibilitatea transformării ajutorului de șomaj pentru câteva luni într-o subvenție inițială de înființare a unei întreprinderi, după prezentarea unui plan de afaceri și în conformitate cu legislația națională. |
| | Statele membre ar trebui să țină cont de disparitățile locale și regionale la elaborarea și aplicarea măsurilor de combatere a șomajului și să colaboreze cu serviciile locale de ocupare a forței de muncă. |
| | Ar trebui abordate deficiențele structurale ale sistemelor de educație și de formare, pentru a se asigura un învățământ de calitate și pentru a preveni și a combate abandonul școlar timpuriu, precum și pentru a promova o educație atotcuprinzătoare, de înaltă calitate, încă de la nivelul de bază. În acest scop sunt necesare sisteme educaționale flexibile, orientate înspre practică. Statele membre, în cooperare cu autoritățile locale și regionale, ar trebui să crească calitatea nivelului de studii, făcându-l accesibil pentru toți, să instituie și să îmbunătățească sisteme de învățare duale, adaptate nevoilor acestora, prin modernizarea învățământului profesional și a cadrelor existente, cum este Europass, asigurând în același timp, unde este cazul, o reconversie profesională corespunzătoare și recunoașterea competențelor profesionale dobândite în afara sistemului de învățământ oficial. Ar trebui consolidate legăturile dintre educație și piața muncii, asigurându-se în același timp că educația este suficient de vastă pentru a oferi o bază solidă pentru încadrarea în muncă pe tot parcursul vieții. |
| | Statele membre ar trebui să își orienteze sistemele de formare mai mult către piața forței de muncă, vizând o tranziție mai bună de la formare la angajare. În special în contextul digitalizării și în ceea ce privește noile tehnologii, locurile de muncă verzi și asistența medicală sunt esențiale. |
| | Discriminarea pe piața muncii, precum și în ceea ce privește accesul pe piața muncii trebuie redusă în continuare, în special în cazul grupurilor care se confruntă cu discriminare sau excludere, cum sunt femeile, lucrătorii vârstnici, tinerii, persoanele cu dizabilități și migranții legali. Egalitatea între femei și bărbați, inclusiv egalitatea de remunerare, trebuie să fie garantată pe piața muncii, precum și accesul la servicii de învățământ și de îngrijire de calitate și la prețuri abordabile pentru preșcolari, dar și flexibilitatea necesară pentru a preveni excluderea celor care și-au întrerupt carierele din cauza responsabilităților familiale, cum sunt persoanele care îngrijesc membri ai familiei. În acest sens, Directiva privind femeile în consiliile de administrație ar trebui deblocată de statele membre. |
| | În această privință, statele membre ar trebui să țină seama de faptul că numărul tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) este mai ridicat în cazul femeilor decât al bărbaților și că fenomenul NEET este cauzat, în primul rând, de creșterea șomajului în rândul tinerilor, dar și de inactivitatea corelată cu lipsa studiilor. |
| | Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin, cu eficiență și eficacitate, Fondul social european și sprijinul primit din alte fonduri ale Uniunii pentru a combate sărăcia, pentru a îmbunătăți calitatea locurilor de muncă, incluziunea socială, educația, administrația publică și serviciile publice. Fondul european pentru investiții strategice și platformele sale de investiții ar trebui să fie, de asemenea, mobilizate pentru a se asigura că sunt create locuri de muncă de calitate și că lucrătorii sunt dotați cu competențele necesare pentru tranziția Uniunii către un model de creștere sustenabilă. |
| | Orientarea 7: Îmbunătățirea funcționării piețelor muncii |
| | Statele membre ar trebui să reducă segmentarea pieței muncii, soluționând problemele legate de locurile de muncă precare, munca nedeclarată și contractele în care nu se menționează numărul de ore de lucru. Normele de protecție a ocupării forței de muncă și instituțiile ar trebui să asigure un mediu adecvat pentru recrutare, oferind, în același timp, un nivel adecvat de protecție persoanelor încadrate în muncă și persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă sau angajate pe baza unor contracte temporare, cu fracțiune de normă, atipice sau contracte de muncă independentă, implicând în mod activ partenerii sociali și promovând contractele colective de muncă. Ar trebui să se asigure locuri de muncă de calitate pentru toți, avându-se în vedere securitatea socioeconomică, sustenabilitatea, salarii adecvate, drepturile la locul de muncă, condiții de muncă decente (inclusiv în ceea ce privește sănătatea și securitatea), protecția prin securitatea socială, egalitatea de gen și oportunitățile de educație și formare profesională. Prin urmare, trebuie promovate intrarea tinerilor pe piața muncii, reintegrarea profesională a persoanelor care sunt șomere de foarte mult timp și echilibrul dintre viața profesională și cea privată, precum și asigurarea unor programe de îngrijire la prețuri accesibile și modernizarea organizării muncii. În ceea ce privește condițiile de muncă, ar trebui promovată convergența ascendentă în întreaga Uniune. |
| | Accesul la piața muncii ar trebui să faciliteze activitatea antreprenorială, crearea de locuri de muncă sustenabile în toate sectoarele, inclusiv crearea de locuri de muncă verzi, precum și asistența și inovarea socială pentru a utiliza în mod optim competențele persoanelor, pentru a stimula dezvoltarea acestora pe întreaga durată a vieții și pentru a încuraja inovarea inițiată de angajați. |
| | Statele membre ar trebui să implice îndeaproape parlamentele naționale, partenerii sociali, organizațiile societății civile și autoritățile regionale și locale în elaborarea și în punerea în aplicare a reformelor și politicilor relevante, în conformitate cu principiul parteneriatului și cu practicile naționale, sprijinind totodată îmbunătățirea funcționării și a eficacității dialogului social la nivel național, în special în țările cu probleme majore legate de devalorizarea salariilor cauzată de dereglementarea recentă a piețelor forței de muncă și de deficiențele negocierii colective. |
| | Statele membre ar trebui să asigure standarde de calitate fundamentale în ceea ce privește politicile active pe piața muncii, prin îmbunătățirea obiectivelor, a impactului și a razei de acțiune a acestora, precum și a interacțiunii lor cu măsurile de sprijin, precum securitatea socială. Respectivele politici ar trebui să vizeze îmbunătățirea accesului pe piața forței de muncă, consolidarea negocierii colective și a dialogului social, precum și să susțină tranzițiile sustenabile pe piața forței de muncă, cu servicii publice de ocupare a forței de muncă cu calificare înaltă, care să ofere susținere individualizată și care să utilizeze sisteme de măsurare a performanței. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că sistemele lor de protecție socială activează și abilitează în mod eficient persoanele care pot participa pe piața muncii, protejează persoanele excluse (temporar) de pe piața muncii și/sau care se află în imposibilitatea de a participa la aceasta și pregătesc persoanele pentru riscurile potențiale și condițiile sociale și economice în schimbare, prin investiții în capitalul uman. Pentru a reduce sărăcia, una dintre măsurile care ar trebui introduse de statele membre, în conformitate cu practicile la nivel național, ar trebui să fie stabilirea unui venit minim proporțional cu situația socioeconomică specifică a acestora. Statele membre ar trebui să promoveze piețe incluzive ale muncii deschise tuturor și, de asemenea, să instituie măsuri eficace de combatere a discriminării. |
| | Ar trebui să se asigure mobilitatea lucrătorilor, care ar trebui să reprezinte un drept fundamental și să rămână la libera alegere a acestora, în scopul valorificării întregului potențial al pieței europene a muncii, inclusiv prin îmbunătățirea portabilității drepturilor de pensie și a recunoașterii efective a calificărilor și a competențelor și prin eliminarea birocrației și a altor obstacole existente. Statele membre ar trebui, în același timp, să soluționeze problemele legate de barierele lingvistice, îmbunătățind sistemele de formare în acest domeniu. Statele membre ar trebui, de asemenea, să utilizeze în mod adecvat rețeaua EURES pentru a încuraja mobilitatea lucrătorilor. Ar trebui promovate investițiile în regiunile care se confruntă cu plecarea forței de muncă în vederea reducerii exodului de creiere și a încurajării revenirii lucrătorilor care participă la programe de mobilitate. |
| | Orientarea 8: Îmbunătățirea calității și performanțelor sistemelor de educație și formare la toate nivelurile |
| | Accesul la îngrijire și la o educație de calitate, accesibilă din punct de vedere financiar, pentru copiii preșcolari ar trebui să reprezinte o prioritate pentru statele membre, întrucât acestea reprezintă măsuri importante de sprijin pentru actorii de pe piața forței de muncă și contribuie la creșterea nivelului general al ocupării forței de muncă, sprijinind, în același timp, cetățenii în ceea ce privește responsabilitățile lor. Statele membre ar trebui să elaboreze politici cuprinzătoare și să asigure investițiile necesare pentru a îmbunătăți măsurile de sprijin pentru familii și părinți și măsurile de reconciliere, care ajută părinții să ajungă la un echilibru între viața profesională și viața de familie, contribuind astfel la prevenirea renunțării timpurii la școală și la sporirea șanselor tinerilor pe piața forței de muncă. |
| | Orientarea 9: Asigurarea justiției sociale, combaterea sărăciei și promovarea egalității de șanse |
| | În cooperare cu autoritățile locale și regionale, statele membre ar trebui să își îmbunătățească sistemele de protecție socială asigurând standarde de bază pentru a oferi o protecție eficace, eficientă și sustenabilă pe parcursul tuturor etapelor din viața unei persoane, garantând viața demnă, solidaritatea, accesul la protecția socială, respectarea deplină a drepturilor sociale și echitatea și abordând inegalitățile, precum și asigurând incluziunea în vederea eliminării sărăciei, în special pentru persoanele excluse de pe piața forței de muncă și pentru grupurile mai vulnerabile. Este nevoie de politici sociale simplificate, mai bine orientate și mai ambițioase, care să includă servicii de calitate și abordabile de învățământ și de îngrijire a copiilor, formare și asistență eficiente în căutarea unui loc de muncă, ajutoare pentru locuință și servicii medicale de înaltă calitate și accesibile tuturor, accesul la serviciile de bază, cum ar fi accesul la conturi bancare și la internet, precum și adoptarea de măsuri pentru prevenirea abandonului școlar timpuriu și combaterea sărăciei extreme și a excluziunii sociale și, mai general, a tuturor formelor de sărăcie. În special sărăcia în rândul copiilor trebuie soluționată clar. |
| | În acest scop, ar trebui utilizate în mod complementar o varietate de instrumente, inclusiv de facilitare a activării forței de muncă și de sprijin pentru venituri, orientate spre nevoile individuale. În acest sens, este de competența fiecărui stat membru să stabilească niveluri ale venitului minim în funcție de practicile naționale și proporționale cu situația socioeconomică specifică în statele membre respective. Sistemele de protecție socială ar trebui concepute în așa fel încât să faciliteze accesul și includerea tuturor persoanelor într-un mod nediscriminatoriu, să sprijine investițiile în capitalul uman și să ajute la prevenirea, reducerea și protecția împotriva sărăciei și a excluderii sociale, precum și a altor riscuri, precum cele la adresa sănătății și lipsa unui loc de muncă. Ar trebui acordată o atenție specială copiilor sărăci, ca urmare a faptului că părinții se află în șomaj de foarte mult timp. |
| | Sistemele de pensii ar trebui să fie structurate în așa fel încât să se asigure caracterul sustenabil, sigur și adecvat al acestora pentru femei și bărbați prin consolidarea sistemelor de pensii, cu scopul de a asigura un venit decent la pensie, cel puțin deasupra nivelului de sărăcie. Sistemele de pensii ar trebui să includă consolidarea, dezvoltarea în continuare și îmbunătățirea celor trei piloni ai sistemelor de economii pentru pensii. Stabilirea vârstei de pensionare în funcție de speranța de viață nu este singurul instrument cu ajutorul căruia se pot soluționa problemele legate de îmbătrânire. Reformele sistemelor de pensii ar trebui să reflecte, printre altele, tendințele de pe piața forței de muncă, situația demografică, situația în ceea ce privește sănătatea și bunăstarea, condițiile de lucru și raportul de dependență economică. Cea mai bună modalitate de a soluționa problemele legate de îmbătrânire este creșterea ratei de ocupare a forței de muncă în general, cu ajutorul, printre altele, al investițiilor sociale în îmbătrânirea activă. |
| | Statele membre ar trebui să îmbunătățească calitatea, accesibilitatea din punct de vedere financiar, accesibilitatea în general, eficiența și eficacitatea sistemelor de asistență medicală și de îngrijire pe termen lung, precum și serviciile de asistență socială și condițiile de muncă decente în sectoarele conexe, protejând, în același timp, sustenabilitatea financiară a acestor sisteme prin îmbunătățirea finanțării bazate pe solidaritate. |
| | Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin sprijinul oferit de Fondul social european și alte fonduri ale Uniunii în vederea combaterii sărăciei, a excluziunii sociale și a discriminării, a îmbunătățirii accesibilității persoanelor cu dizabilități, a promovării egalității între femei și bărbați și a îmbunătățirii administrației publice. |
| | Obiectivele principale ale Europei 2020, pe baza cărora statele membre își stabilesc propriile obiective naționale, ținând seama de pozițiile lor de plecare respective și de circumstanțele naționale, urmăresc să crească rata de ocupare a forței de muncă la 75 % pentru femeile și bărbații cu vârsta cuprinsă între 20 și 64 de ani, să reducă rata de abandon la mai puțin de 10 %, să crească la cel puțin 40 % cota persoanelor cu vârsta cuprinsă între 30 și 34 de ani care termină ciclul de învățământ terțiar sau un nivel de instruire echivalent, și să promoveze incluziunea socială, îndeosebi prin reducerea sărăciei, vizându-se ca cel puțin 20 de milioane de persoane să nu mai fie expuse riscului de sărăcie și excluziune

   (1a)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Orientarea 5: Stimularea cererii de forță de muncă

Statele membre, în cooperare cu autoritățile locale și regionale, ar trebui să soluționeze efectiv și prompt problema gravă a șomajului, să faciliteze și să investească în crearea de locuri de muncă durabile și de calitate, să soluționeze problema accesibilității pentru grupurile cele mai vulnerabile și să reducă barierele din calea angajărilor de personal în întreprinderi, la toate nivelurile de calificare și în toate sectoarele pieței muncii, inclusiv prin reducerea birocrației excesive, respectând totodată standardele de muncă și sociale, să promoveze antreprenoriatul în rândul tinerilor și, în special, să sprijine înființarea și dezvoltarea microîntreprinderilor, a întreprinderilor mici și mijlocii, pentru a crește rata de ocupare a locurilor de muncă în rândul femeilor și bărbaților. Statele membre ar trebui să promoveze activ, printre altele, locurile de muncă din sectoarele verzi, albe și albastre și economia socială și să încurajeze inovarea socială.

Obligațiile fiscale ar trebui transferate de la forța de muncă la alte surse de impozitare, mai puțin dăunătoare pentru ocuparea forței de muncă și creșterea economică, protejând în același timp veniturile destinate unei protecții sociale adecvate și cheltuielilor direcționate către investițiile publice, inovare și crearea de locuri de muncă. Reducerea impozitării muncii ar trebui să vizeze componentele relevante ale obligațiilor fiscale, combaterea discriminării și eliminarea barierelor și a factorilor de descurajare a participării pe piața muncii, în special pentru persoanele cu dizabilități și persoanele cele mai îndepărtate de piața muncii, respectând totodată standardele de muncă existente.

Politicile de garantare a faptului că salariile permit un trai decent sunt în continuare importante pentru crearea de locuri de muncă și reducerea sărăciei în Uniune. Prin urmare, statele membre ar trebui, în colaborare cu partenerii sociali, să respecte și să încurajeze instituirea unor mecanisme de stabilire a salariilor care să permită reactivitatea salariilor reale în funcție de evoluția productivității, contribuind la corectarea divergențelor din trecut fără a provoca presiuni deflaționiste. Aceste mecanisme ar trebui să asigure suficiente resurse pentru satisfacerea nevoilor fundamentale, ținând cont de indicatorii de sărăcie specifici fiecărui stat membru. În acest sens, ar trebui evaluate în mod adecvat diferențele în materie de calificări și de condiții de pe piețele locale ale muncii, pentru a asigura un nivel de trai și venituri decente în întreaga Uniune. La stabilirea salariului minim în conformitate cu legislația și practicile naționale, statele membre și partenerii sociali ar trebui să se asigure de caracterul adecvat al acestuia și să analizeze impactul său asupra sărăciei persoanelor încadrate în muncă, veniturilor gospodăriilor, cererii agregate, creării de locuri de muncă și competitivității.

Statele membre ar trebui să reducă birocrația, pentru a diminua obligațiile excesive asupra întreprinderilor mici și mijlocii, această măsură contribuind semnificativ la crearea de locuri de muncă.

Orientarea 6: Îmbunătățirea ofertei de forță de muncă și a competențelor

Statele membre ar trebui să promoveze o productivitate sustenabilă și o capacitate de inserție profesională de calitate printr-o ofertă adecvată de cunoștințe și competențe relevante, pusă la dispoziția tuturor și pentru toți. Ar trebui să se pună accent în special asupra serviciilor de sănătate, serviciilor sociale și serviciilor de transport care se confruntă sau care se vor confrunta cu un deficit de personal pe termen mediu. Statele membre ar trebui să realizeze investiții eficace în sisteme de educație și de formare profesională de calitate și favorabile incluziunii de timpuriu, îmbunătățind, în același timp, eficiența și eficacitatea acestora, pentru a ridica nivelul de know-how și de competență al forței de muncă și a mări diversitatea competențelor, permițând lucrătorilor să anticipeze și să răspundă mai bine exigențelor în schimbare rapidă ale piețelor dinamice ale muncii, într-o economie din ce în ce mai digitală. În acest scop, ar trebui să se țină cont de faptul că o serie de „competențe netehnice”, cum sunt cele de comunicare, devin tot mai importante pentru un număr mare de ocupații.

Statele membre ar trebui să promoveze antreprenoriatul în rândul tinerilor, printre altele prin introducerea unor cursuri opționale de antreprenoriat și prin încurajarea creării de întreprinderi ale elevilor sau studenților în licee și facultăți. Statele membre, în cooperare cu autoritățile locale și regionale, ar trebui să-și intensifice eforturile pentru a-i împiedica pe tineri să renunțe la școală și să asigure o trecere fără impedimente de la educație și formare la viața profesională, să îmbunătățească accesul și să înlăture obstacolele care frânează o educație de înaltă calitate pentru adulți, acordând o atenție specială grupurilor cel mai vulnerabile și nevoilor acestora, prin oferirea unor cursuri de recalificare profesională în situațiile în care pierderea locului de muncă și schimbările de pe piața muncii necesită o reintegrare activă. În același timp, statele membre ar trebui să pună în aplicare strategii de îmbătrânire activă, pentru a permite încadrarea sănătoasă în muncă până la vârsta reală de pensionare.

Pe lângă asigurarea nivelului necesar de competențe impus de o piață a forței de muncă în continuă schimbare și susținerea programelor de educație și formare în paralel cu programele de învățare pentru adulți, statele membre ar trebui să țină cont de faptul că locurile de muncă cu un nivel scăzut de calificare sunt, de asemenea, necesare și că persoanele cu un nivel înalt de calificare beneficiază de oportunități de încadrare în muncă mai bune decât persoanele cu calificare medie sau slab calificate.

Accesul la îngrijirea și educația accesibile și de înaltă calitate a copiilor preșcolari ar trebui să reprezinte o prioritate în cadrul unor politici și investiții cuprinzătoare, cuplate cu măsuri de sprijin pentru familii și părinți și cu măsuri de reconciliere, care să ajute părinții să își echilibreze viața profesională cu viața de familie și să contribuie la prevenirea abandonului școlar și la îmbunătățirea șanselor tinerilor pe piața muncii.

Problema șomajului, în special a șomajului pe termen lung și a nivelului ridicat al șomajului regional ar trebui soluționată în mod eficace și prompt, dar și prevenită prin intermediul unei combinații de măsuri vizând cererea și oferta. Numărul șomerilor pe termen lung și problema necorelării și perimării competențelor ar trebui soluționate prin intermediul unor strategii cuprinzătoare și care să se consolideze reciproc, inclusiv prin furnizarea de sprijin activ și personalizat bazat pe nevoi și a unor forme de protecție socială adecvate șomerilor pe termen lung pentru a reveni pe piața muncii în mod conștient și responsabil. Ar trebui să fie abordat pe larg șomajul în rândul tinerilor, prin intermediul unei strategii generale de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor. Aceasta include investiții în sectoare care pot crea locuri de muncă de calitate pentru tineri și dotarea factorilor relevanți, precum servicii de sprijin pentru tineri, furnizori de educație și formare, organizații de tineret și servicii publice de ocupare a forței de muncă, cu mijloacele necesare pentru a pune în aplicare pe deplin și în mod coerent planurile lor naționale de punere în aplicare a garanției pentru tineret, dar și prin preluarea rapidă a resurselor de către statele membre. Accesul la finanțare pentru cei care aleg să demareze o afacere ar trebui facilitat printr-o accesibilitate mai extinsă a informațiilor, prin reducerea birocrației excesive și prin posibilitatea transformării ajutorului de șomaj pentru câteva luni într-o subvenție inițială de înființare a unei întreprinderi, după prezentarea unui plan de afaceri și în conformitate cu legislația națională.

Statele membre ar trebui să țină cont de disparitățile locale și regionale la elaborarea și aplicarea măsurilor de combatere a șomajului și să colaboreze cu serviciile locale de ocupare a forței de muncă.

Ar trebui abordate deficiențele structurale ale sistemelor de educație și de formare, pentru a se asigura un învățământ de calitate și pentru a preveni și a combate abandonul școlar timpuriu, precum și pentru a promova o educație atotcuprinzătoare, de înaltă calitate, încă de la nivelul de bază. În acest scop sunt necesare sisteme educaționale flexibile, orientate înspre practică. Statele membre, în cooperare cu autoritățile locale și regionale, ar trebui să crească calitatea nivelului de studii, făcându-l accesibil pentru toți, să instituie și să îmbunătățească sisteme de învățare duale, adaptate nevoilor acestora, prin modernizarea învățământului profesional și a cadrelor existente, cum este Europass, asigurând în același timp, unde este cazul, o reconversie profesională corespunzătoare și recunoașterea competențelor profesionale dobândite în afara sistemului de învățământ oficial. Ar trebui consolidate legăturile dintre educație și piața muncii, asigurându-se în același timp că educația este suficient de vastă pentru a oferi o bază solidă pentru încadrarea în muncă pe tot parcursul vieții.

Statele membre ar trebui să își orienteze sistemele de formare mai mult către piața forței de muncă, vizând o tranziție mai bună de la formare la angajare. În special în contextul digitalizării și în ceea ce privește noile tehnologii, locurile de muncă verzi și asistența medicală sunt esențiale.

Discriminarea pe piața muncii, precum și în ceea ce privește accesul pe piața muncii trebuie redusă în continuare, în special în cazul grupurilor care se confruntă cu discriminare sau excludere, cum sunt femeile, lucrătorii vârstnici, tinerii, persoanele cu dizabilități și migranții legali. Egalitatea între femei și bărbați, inclusiv egalitatea de remunerare, trebuie să fie garantată pe piața muncii, precum și accesul la servicii de învățământ și de îngrijire de calitate și la prețuri abordabile pentru preșcolari, dar și flexibilitatea necesară pentru a preveni excluderea celor care și-au întrerupt carierele din cauza responsabilităților familiale, cum sunt persoanele care îngrijesc membri ai familiei. În acest sens, Directiva privind femeile în consiliile de administrație ar trebui deblocată de statele membre.

În această privință, statele membre ar trebui să țină seama de faptul că numărul tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) este mai ridicat în cazul femeilor decât al bărbaților și că fenomenul NEET este cauzat, în primul rând, de creșterea șomajului în rândul tinerilor, dar și de inactivitatea corelată cu lipsa studiilor.

Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin, cu eficiență și eficacitate, Fondul social european și sprijinul primit din alte fonduri ale Uniunii pentru a combate sărăcia, pentru a îmbunătăți calitatea locurilor de muncă, incluziunea socială, educația, administrația publică și serviciile publice. Fondul european pentru investiții strategice și platformele sale de investiții ar trebui să fie, de asemenea, mobilizate pentru a se asigura că sunt create locuri de muncă de calitate și că lucrătorii sunt dotați cu competențele necesare pentru tranziția Uniunii către un model de creștere sustenabilă.

Orientarea 7: Îmbunătățirea funcționării piețelor muncii

Statele membre ar trebui să reducă segmentarea pieței muncii, soluționând problemele legate de locurile de muncă precare, munca nedeclarată și contractele în care nu se menționează numărul de ore de lucru. Normele de protecție a ocupării forței de muncă și instituțiile ar trebui să asigure un mediu adecvat pentru recrutare, oferind, în același timp, un nivel adecvat de protecție persoanelor încadrate în muncă și persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă sau angajate pe baza unor contracte temporare, cu fracțiune de normă, atipice sau contracte de muncă independentă, implicând în mod activ partenerii sociali și promovând contractele colective de muncă. Ar trebui să se asigure locuri de muncă de calitate pentru toți, avându-se în vedere securitatea socioeconomică, sustenabilitatea, salarii adecvate, drepturile la locul de muncă, condiții de muncă decente (inclusiv în ceea ce privește sănătatea și securitatea), protecția prin securitatea socială, egalitatea de gen și oportunitățile de educație și formare profesională. Prin urmare, trebuie promovate intrarea tinerilor pe piața muncii, reintegrarea profesională a persoanelor care sunt șomere de foarte mult timp și echilibrul dintre viața profesională și cea privată, precum și asigurarea unor programe de îngrijire la prețuri accesibile și modernizarea organizării muncii. În ceea ce privește condițiile de muncă, ar trebui promovată convergența ascendentă în întreaga Uniune.

Accesul la piața muncii ar trebui să faciliteze activitatea antreprenorială, crearea de locuri de muncă sustenabile în toate sectoarele, inclusiv crearea de locuri de muncă verzi, precum și asistența și inovarea socială pentru a utiliza în mod optim competențele persoanelor, pentru a stimula dezvoltarea acestora pe întreaga durată a vieții și pentru a încuraja inovarea inițiată de angajați.

Statele membre ar trebui să implice îndeaproape parlamentele naționale, partenerii sociali, organizațiile societății civile și autoritățile regionale și locale în elaborarea și în punerea în aplicare a reformelor și politicilor relevante, în conformitate cu principiul parteneriatului și cu practicile naționale, sprijinind totodată îmbunătățirea funcționării și a eficacității dialogului social la nivel național, în special în țările cu probleme majore legate de devalorizarea salariilor cauzată de dereglementarea recentă a piețelor forței de muncă și de deficiențele negocierii colective.

Statele membre ar trebui să asigure standarde de calitate fundamentale în ceea ce privește politicile active pe piața muncii, prin îmbunătățirea obiectivelor, a impactului și a razei de acțiune a acestora, precum și a interacțiunii lor cu măsurile de sprijin, precum securitatea socială. Respectivele politici ar trebui să vizeze îmbunătățirea accesului pe piața forței de muncă, consolidarea negocierii colective și a dialogului social, precum și să susțină tranzițiile sustenabile pe piața forței de muncă, cu servicii publice de ocupare a forței de muncă cu calificare înaltă, care să ofere susținere individualizată și care să utilizeze sisteme de măsurare a performanței. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că sistemele lor de protecție socială activează și abilitează în mod eficient persoanele care pot participa pe piața muncii, protejează persoanele excluse (temporar) de pe piața muncii și/sau care se află în imposibilitatea de a participa la aceasta și pregătesc persoanele pentru riscurile potențiale și condițiile sociale și economice în schimbare, prin investiții în capitalul uman. Pentru a reduce sărăcia, una dintre măsurile care ar trebui introduse de statele membre, în conformitate cu practicile la nivel național, ar trebui să fie stabilirea unui venit minim proporțional cu situația socioeconomică specifică a acestora. Statele membre ar trebui să promoveze piețe incluzive ale muncii deschise tuturor și, de asemenea, să instituie măsuri eficace de combatere a discriminării.

Ar trebui să se asigure mobilitatea lucrătorilor, care ar trebui să reprezinte un drept fundamental și să rămână la libera alegere a acestora, în scopul valorificării întregului potențial al pieței europene a muncii, inclusiv prin îmbunătățirea portabilității drepturilor de pensie și a recunoașterii efective a calificărilor și a competențelor și prin eliminarea birocrației și a altor obstacole existente. Statele membre ar trebui, în același timp, să soluționeze problemele legate de barierele lingvistice, îmbunătățind sistemele de formare în acest domeniu. Statele membre ar trebui, de asemenea, să utilizeze în mod adecvat rețeaua EURES pentru a încuraja mobilitatea lucrătorilor. Ar trebui promovate investițiile în regiunile care se confruntă cu plecarea forței de muncă în vederea reducerii exodului de creiere și a încurajării revenirii lucrătorilor care participă la programe de mobilitate.

Orientarea 8: Îmbunătățirea calității și performanțelor sistemelor de educație și formare la toate nivelurile

Accesul la îngrijire și la o educație de calitate, accesibilă din punct de vedere financiar, pentru copiii preșcolari ar trebui să reprezinte o prioritate pentru statele membre, întrucât acestea reprezintă măsuri importante de sprijin pentru actorii de pe piața forței de muncă și contribuie la creșterea nivelului general al ocupării forței de muncă, sprijinind, în același timp, cetățenii în ceea ce privește responsabilitățile lor. Statele membre ar trebui să elaboreze politici cuprinzătoare și să asigure investițiile necesare pentru a îmbunătăți măsurile de sprijin pentru familii și părinți și măsurile de reconciliere, care ajută părinții să ajungă la un echilibru între viața profesională și viața de familie, contribuind astfel la prevenirea renunțării timpurii la școală și la sporirea șanselor tinerilor pe piața forței de muncă.

Orientarea 9: Asigurarea justiției sociale, combaterea sărăciei și promovarea egalității de șanse

În cooperare cu autoritățile locale și regionale, statele membre ar trebui să își îmbunătățească sistemele de protecție socială asigurând standarde de bază pentru a oferi o protecție eficace, eficientă și sustenabilă pe parcursul tuturor etapelor din viața unei persoane, garantând viața demnă, solidaritatea, accesul la protecția socială, respectarea deplină a drepturilor sociale și echitatea și abordând inegalitățile, precum și asigurând incluziunea în vederea eliminării sărăciei, în special pentru persoanele excluse de pe piața forței de muncă și pentru grupurile mai vulnerabile. Este nevoie de politici sociale simplificate, mai bine orientate și mai ambițioase, care să includă servicii de calitate și abordabile de învățământ și de îngrijire a copiilor, formare și asistență eficiente în căutarea unui loc de muncă, ajutoare pentru locuință și servicii medicale de înaltă calitate și accesibile tuturor, accesul la serviciile de bază, cum ar fi accesul la conturi bancare și la internet, precum și adoptarea de măsuri pentru prevenirea abandonului școlar timpuriu și combaterea sărăciei extreme și a excluziunii sociale și, mai general, a tuturor formelor de sărăcie. În special sărăcia în rândul copiilor trebuie soluționată clar.

În acest scop, ar trebui utilizate în mod complementar o varietate de instrumente, inclusiv de facilitare a activării forței de muncă și de sprijin pentru venituri, orientate spre nevoile individuale. În acest sens, este de competența fiecărui stat membru să stabilească niveluri ale venitului minim în funcție de practicile naționale și proporționale cu situația socioeconomică specifică în statele membre respective. Sistemele de protecție socială ar trebui concepute în așa fel încât să faciliteze accesul și includerea tuturor persoanelor într-un mod nediscriminatoriu, să sprijine investițiile în capitalul uman și să ajute la prevenirea, reducerea și protecția împotriva sărăciei și a excluderii sociale, precum și a altor riscuri, precum cele la adresa sănătății și lipsa unui loc de muncă. Ar trebui acordată o atenție specială copiilor sărăci, ca urmare a faptului că părinții se află în șomaj de foarte mult timp.

Sistemele de pensii ar trebui să fie structurate în așa fel încât să se asigure caracterul sustenabil, sigur și adecvat al acestora pentru femei și bărbați prin consolidarea sistemelor de pensii, cu scopul de a asigura un venit decent la pensie, cel puțin deasupra nivelului de sărăcie. Sistemele de pensii ar trebui să includă consolidarea, dezvoltarea în continuare și îmbunătățirea celor trei piloni ai sistemelor de economii pentru pensii. Stabilirea vârstei de pensionare în funcție de speranța de viață nu este singurul instrument cu ajutorul căruia se pot soluționa problemele legate de îmbătrânire. Reformele sistemelor de pensii ar trebui să reflecte, printre altele, tendințele de pe piața forței de muncă, situația demografică, situația în ceea ce privește sănătatea și bunăstarea, condițiile de lucru și raportul de dependență economică. Cea mai bună modalitate de a soluționa problemele legate de îmbătrânire este creșterea ratei de ocupare a forței de muncă în general, cu ajutorul, printre altele, al investițiilor sociale în îmbătrânirea activă.

Statele membre ar trebui să îmbunătățească calitatea, accesibilitatea din punct de vedere financiar, accesibilitatea în general, eficiența și eficacitatea sistemelor de asistență medicală și de îngrijire pe termen lung, precum și serviciile de asistență socială și condițiile de muncă decente în sectoarele conexe, protejând, în același timp, sustenabilitatea financiară a acestor sisteme prin îmbunătățirea finanțării bazate pe solidaritate.

Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin sprijinul oferit de Fondul social european și alte fonduri ale Uniunii în vederea combaterii sărăciei, a excluziunii sociale și a discriminării, a îmbunătățirii accesibilității persoanelor cu dizabilități, a promovării egalității între femei și bărbați și a îmbunătățirii administrației publice.

Obiectivele principale ale Europei 2020, pe baza cărora statele membre își stabilesc propriile obiective naționale, ținând seama de pozițiile lor de plecare respective și de circumstanțele naționale, urmăresc să crească rata de ocupare a forței de muncă la 75 % pentru femeile și bărbații cu vârsta cuprinsă între 20 și 64 de ani, să reducă rata de abandon la mai puțin de 10 %, să crească la cel puțin 40 % cota persoanelor cu vârsta cuprinsă între 30 și 34 de ani care termină ciclul de învățământ terțiar sau un nivel de instruire echivalent, și să promoveze incluziunea socială, îndeosebi prin reducerea sărăciei, vizându-se ca cel puțin 20 de milioane de persoane să nu mai fie expuse riscului de sărăcie și excluziune

   (1a)

  .

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0261.

(1a)  
  Decizia (UE) 2015/1848 a Consiliului din 5 octombrie 2015 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre pentru 2015.(JO L 268, 15.10.2015, p. 28).

(1a)  
  Texte adoptate, P8_TA(2016)0058.

(4)  
  Decizia (UE) 2015/1848 a Consiliului din 5 octombrie 2015 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 268, 15.10.2015, p. 28).

(1a)  
  Această categorie de populație se definește ca numărul de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune în raport cu trei indicatori (riscul de sărăcie, penuria materială, gospodării în care niciun membru nu are un loc de muncă), statele membre având libertatea de a-și decide obiectivele naționale pe baza celor mai adecvați indicatori, ținând seama de circumstanțele și prioritățile naționale.

---