# Uradni list C 331/18.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 331 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6118. september 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 331

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6118. september 2018

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2017–2018Seje: 12.–15. junij 2017
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 68, 22.2.2018 .SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2017–2018Seje: 12.–15. junij 2017
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 68, 22.2.2018 .SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sej je bil objavljen v

UL C 68, 22.2.2018

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 13. junij 2017 |
| 2018/C 331/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o okrepljenem sodelovanju s partnerji in prepoznavnosti uspešnosti delovanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov (2016/2304(INI)) | 2 |
| 2018/C 331/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o stroškovni učinkovitosti sedmega raziskovalnega programa (2015/2318(INI)) | 10 |
| 2018/C 331/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o apatridnosti v južni in jugovzhodni Aziji (2016/2220(INI)) | 17 |
| 2018/C 331/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o čezmejnih združitvah in delitvah (2016/2065(INI)) | 25 |
| 2018/C 331/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o oceni izvajanja programa Obzorje 2020 ob upoštevanju njegove vmesne ocene in predloga devetega okvirnega programa (2016/2147(INI)) | 30 |
| 2018/C 331/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o gradnikih kohezijske politike EU po letu 2020 (2016/2326(INI)) | 41 |
| 2018/C 331/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o stanju ribjih staležev in socialno-ekonomskem položaju ribiškega sektorja v Sredozemlju (2016/2079(INI)) | 50 |
| | Sreda, 14. junij 2017 |
| 2018/C 331/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o potrebi po strategiji EU za odpravo in preprečevanje razlik v pokojninah med spoloma (2016/2061(INI)) | 60 |
| 2018/C 331/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o poročilu Komisije o Srbiji za leto 2016 (2016/2311(INI)) | 71 |
| 2018/C 331/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o poročilu Komisije o Kosovu za leto 2016 (2016/2314(INI)) | 80 |
| 2018/C 331/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o poročilu Komisije o Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji za leto 2016 (2016/2310(INI)) | 88 |
| 2018/C 331/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o razmerah v Demokratični republiki Kongo (2017/2703(RSP)) | 97 |
| 2018/C 331/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o trenutnem stanju pri izvajanju trajnostnega sporazuma v Bangladešu (2017/2636(RSP)) | 100 |
| | Četrtek, 15. junij 2017 |
| 2018/C 331/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o primeru Afgana Mukhtarlija in razmerah na področju medijev v Azerbajdžanu (2017/2722(RSP)) | 105 |
| 2018/C 331/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o Pakistanu, zlasti položaju zagovornikov človekovih pravic in smrtni kazni (2017/2723(RSP)) | 109 |
| 2018/C 331/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o razmerah na področju človekovih pravic v Indoneziji (2017/2724(RSP)) | 113 |
| 2018/C 331/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o izvajanju Evropskega sklada za strateške naložbe (2016/2064(INI)) | 116 |
| 2018/C 331/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o Evropski agendi za sodelovalno gospodarstvo (2017/2003(INI)) | 125 |
| 2018/C 331/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o spletnih platformah in enotnem digitalnem trgu (2016/2276(INI)) | 135 |
| 2018/C 331/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o humanitarnih razmerah v Jemnu (2017/2727(RSP)) | 146 |
| 2018/C 331/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o financiranju političnih strank in političnih fundacij na evropski ravni (2017/2733(RSP)) | 150 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 13. junij 2017

2018/C 331/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o okrepljenem sodelovanju s partnerji in prepoznavnosti uspešnosti delovanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov (2016/2304(INI))

2

2018/C 331/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o stroškovni učinkovitosti sedmega raziskovalnega programa (2015/2318(INI))

10

2018/C 331/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o apatridnosti v južni in jugovzhodni Aziji (2016/2220(INI))

17

2018/C 331/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o čezmejnih združitvah in delitvah (2016/2065(INI))

25

2018/C 331/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o oceni izvajanja programa Obzorje 2020 ob upoštevanju njegove vmesne ocene in predloga devetega okvirnega programa (2016/2147(INI))

30

2018/C 331/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o gradnikih kohezijske politike EU po letu 2020 (2016/2326(INI))

41

2018/C 331/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o stanju ribjih staležev in socialno-ekonomskem položaju ribiškega sektorja v Sredozemlju (2016/2079(INI))

50

Sreda, 14. junij 2017

2018/C 331/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o potrebi po strategiji EU za odpravo in preprečevanje razlik v pokojninah med spoloma (2016/2061(INI))

60

2018/C 331/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o poročilu Komisije o Srbiji za leto 2016 (2016/2311(INI))

71

2018/C 331/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o poročilu Komisije o Kosovu za leto 2016 (2016/2314(INI))

80

2018/C 331/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o poročilu Komisije o Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji za leto 2016 (2016/2310(INI))

88

2018/C 331/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o razmerah v Demokratični republiki Kongo (2017/2703(RSP))

97

2018/C 331/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o trenutnem stanju pri izvajanju trajnostnega sporazuma v Bangladešu (2017/2636(RSP))

100

Četrtek, 15. junij 2017

2018/C 331/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o primeru Afgana Mukhtarlija in razmerah na področju medijev v Azerbajdžanu (2017/2722(RSP))

105

2018/C 331/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o Pakistanu, zlasti položaju zagovornikov človekovih pravic in smrtni kazni (2017/2723(RSP))

109

2018/C 331/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o razmerah na področju človekovih pravic v Indoneziji (2017/2724(RSP))

113

2018/C 331/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o izvajanju Evropskega sklada za strateške naložbe (2016/2064(INI))

116

2018/C 331/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o Evropski agendi za sodelovalno gospodarstvo (2017/2003(INI))

125

2018/C 331/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o spletnih platformah in enotnem digitalnem trgu (2016/2276(INI))

135

2018/C 331/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o humanitarnih razmerah v Jemnu (2017/2727(RSP))

146

2018/C 331/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o financiranju političnih strank in političnih fundacij na evropski ravni (2017/2733(RSP))

150

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 14. junij 2017 |
| 2018/C 331/22 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o zahtevi za odvzem imunitete Rolandasu Paksasu (2016/2070(IMM)) | 151 |
| 2018/C 331/23 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o zahtevi za odvzem imunitete Mylène Troszczynski (2017/2019(IMM)) | 153 |
| 2018/C 331/24 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o zahtevi za odvzem imunitete Jean-Marieju Le Penu (2017/2020(IMM)) | 155 |
| | Četrtek, 15. junij 2017 |
| 2018/C 331/25 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o zahtevi za odvzem imunitete Marine Le Pen (2017/2021(IMM)) | 157 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 14. junij 2017

2018/C 331/22

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o zahtevi za odvzem imunitete Rolandasu Paksasu (2016/2070(IMM))

151

2018/C 331/23

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o zahtevi za odvzem imunitete Mylène Troszczynski (2017/2019(IMM))

153

2018/C 331/24

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o zahtevi za odvzem imunitete Jean-Marieju Le Penu (2017/2020(IMM))

155

Četrtek, 15. junij 2017

2018/C 331/25

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o zahtevi za odvzem imunitete Marine Le Pen (2017/2021(IMM))

157

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 13. junij 2017 |
| 2018/C 331/26 | P8_TA(2017)0249Sodelovanje Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Evropske unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic (COM(2016)0662 – C8-0421/2016 – 2016/0325(COD))P8_TC1-COD(2016)0325Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. junija 2017 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic | 159 |
| 2018/C 331/27 | P8_TA(2017)0250Posebni ukrepi za zagotovitev dodatne pomoči državam članicam, ki so jih prizadele naravne nesreče ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 v zvezi s posebnimi ukrepi za zagotovitev dodatne pomoči državam članicam, ki so jih prizadele naravne nesreče (COM(2016)0778 – C8-0489/2016 – 2016/0384(COD))P8_TC1-COD(2016)0384Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. junija 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev dodatne pomoči državam članicam, ki so jih prizadele naravne nesreče | 162 |
| 2018/C 331/28 | P8_TA(2017)0251Označevanje energijske učinkovitosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za označevanje energijske učinkovitosti in razveljavitvi Direktive 2010/30/EU (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD))P8_TC1-COD(2015)0149Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. junija 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za označevanje z energijskimi nalepkami in razveljavitvi Direktive 2010/30/EU | 163 |
| 2018/C 331/29 | P8_TA(2017)0252Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 445/2014/EU o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 (COM(2016)0400 – C8-0223/2016 – 2016/0186(COD))P8_TC1-COD(2016)0186Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. junija 2017 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 445/2014/EU o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 | 165 |
| | Sreda, 14. junij 2017 |
| 2018/C 331/30 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. junija 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v državah članicah v obdobju 2021–2030 za trdno energetsko unijo in izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD)) | 166 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 13. junij 2017

2018/C 331/26

P8_TA(2017)0249Sodelovanje Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Evropske unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic (COM(2016)0662 – C8-0421/2016 – 2016/0325(COD))P8_TC1-COD(2016)0325Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. junija 2017 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic

159

2018/C 331/27

P8_TA(2017)0250Posebni ukrepi za zagotovitev dodatne pomoči državam članicam, ki so jih prizadele naravne nesreče ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 v zvezi s posebnimi ukrepi za zagotovitev dodatne pomoči državam članicam, ki so jih prizadele naravne nesreče (COM(2016)0778 – C8-0489/2016 – 2016/0384(COD))P8_TC1-COD(2016)0384Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. junija 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev dodatne pomoči državam članicam, ki so jih prizadele naravne nesreče

162

2018/C 331/28

P8_TA(2017)0251Označevanje energijske učinkovitosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za označevanje energijske učinkovitosti in razveljavitvi Direktive 2010/30/EU (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD))P8_TC1-COD(2015)0149Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. junija 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za označevanje z energijskimi nalepkami in razveljavitvi Direktive 2010/30/EU

163

2018/C 331/29

P8_TA(2017)0252Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 445/2014/EU o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 (COM(2016)0400 – C8-0223/2016 – 2016/0186(COD))P8_TC1-COD(2016)0186Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. junija 2017 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 445/2014/EU o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033

165

Sreda, 14. junij 2017

2018/C 331/30

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. junija 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v državah članicah v obdobju 2021–2030 za trdno energetsko unijo in izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD))

166

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

18.9.2018

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2017–2018

Seje: 12.–15. junij 2017

Zapisnik sej je bil objavljen v

  UL C 68, 22.2.2018
  .

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 13. junij 2017

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/2

---

P8_TA(2017)0245

Okrepljeno sodelovanje s partnerji in prepoznavnost uspešnosti delovanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o okrepljenem sodelovanju s partnerji in prepoznavnosti uspešnosti delovanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov (2016/2304(INI))

(2018/C 331/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 174, 175 in 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 174, 175 in 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (uredba o skupnih določbah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (uredba o skupnih določbah),

| — | ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 240/2014 z dne 7. januarja 2014 o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 240/2014 z dne 7. januarja 2014 o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o naložbah v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov: ocena poročila v skladu s členom 16(3) uredbe o skupnih določbah (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o naložbah v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov: ocena poročila v skladu s členom 16(3) uredbe o skupnih določbah (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o zamudi pri izvajanju operativnih programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov – vpliv na kohezijsko politiko in pot naprej (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o zamudi pri izvajanju operativnih programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov – vpliv na kohezijsko politiko in pot naprej (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2016 o novih orodjih teritorialnega razvoja v kohezijski politiki za obdobje 2014–2020: celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2016 o novih orodjih teritorialnega razvoja v kohezijski politiki za obdobje 2014–2020: celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2015 z naslovom Na poti k poenostavljeni in v uspešnost usmerjeni kohezijski politiki za obdobje 2014–2020 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2015 z naslovom Na poti k poenostavljeni in v uspešnost usmerjeni kohezijski politiki za obdobje 2014–2020 (6),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. novembra 2016 o rezultatih in novih elementih kohezijske politike ter evropskih strukturnih in investicijskih skladov (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. novembra 2016 o rezultatih in novih elementih kohezijske politike ter evropskih strukturnih in investicijskih skladov (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Zagotavljanje vidnosti kohezijske politike: Pravila za informiranje in komunikacijo za obdobje 2014–2020 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Zagotavljanje vidnosti kohezijske politike: Pravila za informiranje in komunikacijo za obdobje 2014–2020 (8),

| — | ob upoštevanju raziskave Flash Eurobarometer 423 iz septembra 2015, ki jo je naročila Komisija, z naslovom Poznavanje in dojemanje regionalne politike EU s strani državljanov (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave Flash Eurobarometer 423 iz septembra 2015, ki jo je naročila Komisija, z naslovom Poznavanje in dojemanje regionalne politike EU s strani državljanov (9),

| — | ob upoštevanju poročila Luca van den Brandeja z naslovom Multilevel Governance and Partnership (Upravljanje na več ravneh in partnerstvo), pripravljenega oktobra 2014 na zahtevo komisarja za regionalno in mestno politiko Johannesa Hahna (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Luca van den Brandeja z naslovom Multilevel Governance and Partnership (Upravljanje na več ravneh in partnerstvo), pripravljenega oktobra 2014 na zahtevo komisarja za regionalno in mestno politiko Johannesa Hahna (10),

| — | ob upoštevanju komunikacijskega načrta Evropskega odbora regij za leto 2016 z naslovom Connecting regions and cities for a stronger Europe (Povezovanje regij in mest za močnejšo Evropo) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju komunikacijskega načrta Evropskega odbora regij za leto 2016 z naslovom Connecting regions and cities for a stronger Europe (Povezovanje regij in mest za močnejšo Evropo) (11),

| — | ob upoštevanju študije iz julija 2016, ki jo je naročila Komisija, z naslovom Implementation of the partnership principle and multi-level governance in the 2014-2020 ESI Funds (Izvajanje načela partnerstva in upravljanja na več ravneh v evropskih strukturnih in investicijskih skladih v obdobju 2014–2020) (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz julija 2016, ki jo je naročila Komisija, z naslovom Implementation of the partnership principle and multi-level governance in the 2014-2020 ESI Funds (Izvajanje načela partnerstva in upravljanja na več ravneh v evropskih strukturnih in investicijskih skladih v obdobju 2014–2020) (12),

| — | ob upoštevanju predstavitve sekretariata Interreg Europe z naslovom Designing a project communication strategy (Oblikovanje projektne strategije komuniciranja) (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitve sekretariata Interreg Europe z naslovom Designing a project communication strategy (Oblikovanje projektne strategije komuniciranja) (13),

| — | ob upoštevanju poročila, pripravljenega v okviru naknadne ocene in napovedi koristi za države EU-15, ki naj bi izvirale iz izvajanja kohezijske politike v državah višegrajske skupine (V4), po naročilu poljskega ministrstva za gospodarski razvoj, z naslovom How do EU-15 Member States benefit from the Cohesion Policy in the V4? (Kakšne koristi imajo države članice EU-15 od kohezijske politike v državah višegrajske skupine?) (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila, pripravljenega v okviru naknadne ocene in napovedi koristi za države EU-15, ki naj bi izvirale iz izvajanja kohezijske politike v državah višegrajske skupine (V4), po naročilu poljskega ministrstva za gospodarski razvoj, z naslovom How do EU-15 Member States benefit from the Cohesion Policy in the V4? (Kakšne koristi imajo države članice EU-15 od kohezijske politike v državah višegrajske skupine?) (14),

| — | ob upoštevanju priročnika Evropske mreže za boj proti revščini iz leta 2014 z naslovom Giving a voice to citizens: Building stakeholder engagement for effective decision-making – Guidelines for Decision-Makers at EU and national levels (Krepitev vloge državljanov: spodbujanje sodelovanja deležnikov za učinkovito sprejemanje odločitev – Smernice za nosilce odločanja na ravni EU in nacionalni ravni) (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priročnika Evropske mreže za boj proti revščini iz leta 2014 z naslovom Giving a voice to citizens: Building stakeholder engagement for effective decision-making – Guidelines for Decision-Makers at EU and national levels (Krepitev vloge državljanov: spodbujanje sodelovanja deležnikov za učinkovito sprejemanje odločitev – Smernice za nosilce odločanja na ravni EU in nacionalni ravni) (15),

| — | ob upoštevanju študije, ki jo je novembra 2014 pripravil Generalni direktorat za notranjo politiko (sektor B: strukturna in kohezijska politika), z naslovom Predstavljanje Evrope njenim državljanom: trenutno stanje in obeti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije, ki jo je novembra 2014 pripravil Generalni direktorat za notranjo politiko (sektor B: strukturna in kohezijska politika), z naslovom Predstavljanje Evrope njenim državljanom: trenutno stanje in obeti,

| — | ob upoštevanju informativnega poročila, ki ga je aprila 2016 pripravil Generalni direktorat za notranjo politiko (sektor B: strukturna in kohezijska politika), z naslovom Research for REGI Committee: Mid-term review of the MFF and Cohesion Policy (Raziskava za odbor REGI: Vmesni pregled večletnega finančnega okvira in kohezijske politike), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnega poročila, ki ga je aprila 2016 pripravil Generalni direktorat za notranjo politiko (sektor B: strukturna in kohezijska politika), z naslovom Research for REGI Committee: Mid-term review of the MFF and Cohesion Policy (Raziskava za odbor REGI: Vmesni pregled večletnega finančnega okvira in kohezijske politike),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 19. septembra 2016 z naslovom Naknadno vrednotenje ESRR in Kohezijskega sklada za obdobje 2007–2013 (SWD(2016)0318), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 19. septembra 2016 z naslovom Naknadno vrednotenje ESRR in Kohezijskega sklada za obdobje 2007–2013 (SWD(2016)0318),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za proračun in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0201/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za proračun in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0201/2017),

| A. | ker je kohezijska politika pomembno prispevala h krepitvi rasti in delovnih mest ter zmanjšanju razlik med regijami EU; |
| --- | --- |

A.

ker je kohezijska politika pomembno prispevala h krepitvi rasti in delovnih mest ter zmanjšanju razlik med regijami EU;

| B. | ker ima financiranje kohezijske politike EU pozitivne učinke na gospodarstvo in življenje državljanov, kar je razvidno iz številnih poročil in neodvisnih ocen, vendar se rezultati ne sporočajo vedno dobro, ozaveščenost o pozitivnih učinkih pa ostaja razmeroma nizka; ker dodana vrednost kohezijske politike EU presega njene dokazane pozitivne ekonomske, socialne in teritorialne učinke, saj je obenem simbol zavezanosti držav članic in regij okrepitvi evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

B.

ker ima financiranje kohezijske politike EU pozitivne učinke na gospodarstvo in življenje državljanov, kar je razvidno iz številnih poročil in neodvisnih ocen, vendar se rezultati ne sporočajo vedno dobro, ozaveščenost o pozitivnih učinkih pa ostaja razmeroma nizka; ker dodana vrednost kohezijske politike EU presega njene dokazane pozitivne ekonomske, socialne in teritorialne učinke, saj je obenem simbol zavezanosti držav članic in regij okrepitvi evropskega povezovanja;

| C. | ker je ozaveščenost končnih uporabnikov in civilne družbe o lokalnih programih, ki jih financira EU, ključnega pomena ne glede na ravni financiranja v določeni regiji; |
| --- | --- |

C.

ker je ozaveščenost končnih uporabnikov in civilne družbe o lokalnih programih, ki jih financira EU, ključnega pomena ne glede na ravni financiranja v določeni regiji;

| D. | ker lahko načelo partnerstva in model upravljanja na več ravneh, ki temeljita na izboljšanem usklajevanju med javnimi organi, gospodarskimi in socialnimi partnerji ter civilno družbo, učinkovito prispevata k boljšemu komuniciranju o ciljih in rezultatih politik EU; |
| --- | --- |

D.

ker lahko načelo partnerstva in model upravljanja na več ravneh, ki temeljita na izboljšanem usklajevanju med javnimi organi, gospodarskimi in socialnimi partnerji ter civilno družbo, učinkovito prispevata k boljšemu komuniciranju o ciljih in rezultatih politik EU;

| E. | ker sta stalni dialog in vključenost civilne družbe ključna za zagotavljanje odgovornosti in legitimnosti javnih politik, saj ustvarjata občutek skupne odgovornosti in preglednosti v postopku sprejemanja odločitev; |
| --- | --- |

E.

ker sta stalni dialog in vključenost civilne družbe ključna za zagotavljanje odgovornosti in legitimnosti javnih politik, saj ustvarjata občutek skupne odgovornosti in preglednosti v postopku sprejemanja odločitev;

| F. | ker lahko povečanje prepoznavnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov prispeva k izboljšanju mnenj o učinkovitosti kohezijske politike ter ponovni vzpostavitvi zaupanja državljanov v evropski projekt in njihovega zanimanja zanj; |
| --- | --- |

F.

ker lahko povečanje prepoznavnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov prispeva k izboljšanju mnenj o učinkovitosti kohezijske politike ter ponovni vzpostavitvi zaupanja državljanov v evropski projekt in njihovega zanimanja zanj;

| G. | ker je usklajeno komuniciranje bistvenega pomena, ne le od zgoraj navzdol, tj. obveščanje o konkretnih rezultatih pri izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ampak tudi od spodaj navzgor, tj. seznanjanje nosilcev projektov z možnostmi financiranja, da se poveča udeležba državljanov v procesu izvajanja; |
| --- | --- |

G.

ker je usklajeno komuniciranje bistvenega pomena, ne le od zgoraj navzdol, tj. obveščanje o konkretnih rezultatih pri izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ampak tudi od spodaj navzgor, tj. seznanjanje nosilcev projektov z možnostmi financiranja, da se poveča udeležba državljanov v procesu izvajanja;

| H. | ker bi bilo treba izboljšati metodologijo za zagotavljanje informacij in povečati raznolikost komunikacijskih kanalov; |
| --- | --- |

H.

ker bi bilo treba izboljšati metodologijo za zagotavljanje informacij in povečati raznolikost komunikacijskih kanalov;

Splošne ugotovitve

| 1. | poudarja, da je kohezijska politika eden glavnih javnih instrumentov za rast, ki prek svojih petih skladov ESI zagotavlja naložbe v vseh regijah EU in prispeva k zmanjševanju razlik, podpira konkurenčnost in pametno, trajnostno in vključujočo rast ter evropskim državljanom zagotavlja višjo kakovost življenja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se splošna ozaveščenost in mnenje javnosti o učinkovitosti regionalne politike EU z leti poslabšujeta; navaja raziskavo Eurobarometer 423 iz septembra 2015, v kateri je le malo več kot tretjina (34 %) Evropejcev navedla, da so slišali za projekte, ki jih sofinancira EU in so izboljšali kakovost življenja na območju, kjer živijo; ugotavlja, da je večina anketirancev kot pomembna področja navedla izobraževanje, zdravje, socialno infrastrukturo in okoljsko politiko; meni, da se za uspešno komunikacijo ne bi smeli osredotočati le na količino, temveč predvsem na kakovost projektov, financiranih iz skladov ESI, in njihovo dodano vrednost v smislu otipljivih rezultatov; zato poudarja, da se je treba pri oceni, izboru, izvajanju in dokončanju projektov osredotočiti na doseganje pričakovanih rezultatov, da bi preprečili neučinkovito porabo, ki bi lahko privedla do negativne publicitete za kohezijsko politiko; opozarja, da se je treba pri izbiri komunikacijskih ukrepov posebej osredotočiti na njihovo vsebino in obseg, hkrati pa želi spomniti, da je najboljša oblika oglaševanja prikazovanje pomembnosti in uporabnosti izvedenih projektov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da bi moralo zagotavljanje vidnosti naložb kohezijske politike ostati skupna odgovornost Komisije in držav članic, da bi se oblikovala učinkovita evropska komunikacijska strategija za zagotovitev vidnosti naložb kohezijske politike; v zvezi s tem opozarja na vlogo organov upravljanja ter zlasti pristojnih lokalnih in regionalnih organov, prek institucionalnega komuniciranja kot tudi upravičencev, ki predstavljajo najbolj učinkovit vmesnik pri komunikaciji z državljani, saj jim zagotavljajo informacije s terena in jim približajo Evropo; poleg tega opozarja, da ti organi najbolje poznajo lokalne in regionalne danosti in potrebe ter da so za izboljšanje prepoznavnosti potrebna večja prizadevanja za boljše obveščanje in preglednost na ravni, ki je državljanom najbližja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da zagotavljanje prepoznavnosti politike vključuje dvostranski proces komunikacije in interakcije s partnerji; poleg tega opozarja, da morajo javni organi glede na zapletene izzive in zaradi zagotovitve legitimnosti in učinkovitih dolgoročnih rešitev v vse faze pogajanj in izvajanja partnerskega sporazuma in operativnih programov vključiti ustrezne deležnike v skladu z načelom partnerstva; poleg tega poudarja, da je treba okrepiti institucionalne zmogljivosti javnih organov in partnerjev, ter znova poudarja, da lahko ima Evropski socialni sklad (ESS) pri tem pomembno vlogo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | v zvezi s tem poudarja, da države članice neenakomerno napredujejo v racionalizaciji upravnih postopkov v smislu širše mobilizacije in vključevanja regionalnih in lokalnih partnerjev, tudi ekonomskih in socialnih partnerjev in teles, ki zastopajo civilno družbo; opozarja na pomen socialnega dialoga v tem okviru; |
| --- | --- |

5.

Izzivi, ki jih je treba obravnavati

| 6. | opozarja na porast evroskepticizma in protievropske populistične propagande, ki izkrivlja informacije o politikah Unije, ter poziva Komisijo in Svet, naj preučita in obravnavata njune temeljne vzroke; zato poudarja, da je nujno treba razviti bolj učinkovite komunikacijske strategije, ki bi vključevale državljanom prijazen jezik in bi bile namenjene premoščanju vrzeli med EU in njenimi državljani, vključno z brezposelnimi in tistimi, ki jim grozi socialna izključenost, prek različnih medijskih platform na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, ki lahko državljanom posredujejo točno in usklajeno sporočilo o dodani vrednosti evropskega projekta za kakovost njihovega življenja in blaginjo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo in Svet, naj preučita vpliv ukrepov, namenjenih krepitvi povezave z evropskim semestrom in izvajanju strukturnih reform prek programov, ki se financirajo iz skladov ESI, na dojemanje politik EU, tako za sedanji okvir kot za reformo kohezijske politike po letu 2020; |
| --- | --- |

7.

| 8. | priznava omejitve pravnega okvira, kar zadeva zagotavljanje ustrezne prepoznavnosti kohezijske politike; poudarja, da komunikacija o oprijemljivih dosežkih te politike doslej ni bila vedno prednostna naloga različnih deležnikov; meni, da bi bilo treba stalno posodabljati priporočene dejavnosti komuniciranja o oprijemljivih dosežkih; v zvezi s tem ugotavlja, da tehnična pomoč v okviru skladov ESI ne vsebuje posebnega finančnega okvira za komunikacije, niti na ravni Unije niti na ravni držav članic; vendar poudarja, da so organi upravljanja in upravičenci odgovorni za redno preverjanje skladnosti z dejavnostmi obveščanja in komuniciranja, kot je določeno v členu 115 in Prilogi XII uredbe o skupnih določbah; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno poudarja, da je treba poiskati ustrezno ravnovesje med potrebo po poenostavitvi pravil o izvajanju kohezijske politike ter potrebo po ohranjanju dobrega in preglednega finančnega poslovodenja in boju proti goljufijam, hkrati pa o tem ustrezno obveščati javnost; v zvezi s tem opozarja, da je treba jasno razlikovati med nepravilnostmi in goljufijami, da ne bi povzročili nezaupanja javnosti v upravne organe in lokalno upravo; poleg tega vztraja, da je treba poenostaviti in zmanjšati upravno breme za upravičence, ne da bi to vplivalo na nujne kontrole in revizije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je treba povečati odgovornost za politiko na regionalni in lokalni ravni, da bi zagotovili učinkovito doseganje in sporočanje rezultatov; pozdravlja dejstvo, da načelo partnerstva prispeva dodano vrednost k izvajanju evropskih javnih politik, kot je bilo potrjeno v nedavni študiji Komisije; vendar poudarja, da je partnerje v nekaterih primerih še vedno težko mobilizirati, ker se načelo partnerstva uradno sicer izvaja, ne zagotavlja pa dejanske udeležbe v procesu upravljanja; opozarja, da je treba vložiti večja prizadevanja in vire v partnersko sodelovanje in izmenjavo izkušenj prek platform za dialog s partnerji, med drugim z namenom, da bi postali multiplikatorji možnosti in uspešnih zgodb financiranja EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nadalje opozarja, da dolgoročna strateška narava naložb kohezijske politike pomeni, da rezultati včasih niso vidni takoj, kar negativno vpliva na prepoznavnost instrumentov kohezijske politike, zlasti v primerjavi z drugimi orodji Unije, kot je Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI); zato predlaga, da bi se morale dejavnosti komuniciranja, kjer je to primerno, nadaljevati še štiri leta po zaključku projekta; poudarja, da so rezultati nekaterih naložb (zlasti naložb v človeški kapital) manj prepoznavni in jih je težje količinsko opredeliti kot „fizične“ naložbe, in poziva k podrobnejši in bolj diferencirani oceni dolgoročnih učinkov kohezijske politike na življenje državljanov; poleg tega meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti naknadni oceni in dejavnostim komuniciranja o prispevanju skladov ESI k strategiji Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast kot dolgoročni evropski razvojni strategiji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da imajo mediji pomembno vlogo pri obveščanju državljanov o različnih politikah EU in splošnih zadevah EU; obžaluje pa, da mediji razmeroma malo poročajo o naložbah kohezijske politike EU; poudarja, da je treba razviti kampanje obveščanja in strategije komuniciranja za medije, ki bodo prilagojene sedanjim informacijskim izzivom in bodo zagotavljale informacije v dostopni in privlačni obliki; poudarja, da je treba izkoristiti vse večji vpliv družbenih medijev, prednosti digitalnega napredka in kombinacijo različnih vrst komunikacijskih kanalov, ki so na voljo, da bi jih bolje uporabili pri promociji možnosti, ki jih ponujajo skladi ESI, in njihovih dosežkov; |
| --- | --- |

12.

Izboljšanje komuniciranja in vključevanja partnerjev v drugi polovici obdobja 2014–2020

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj povečajo usklajevanje obstoječih komunikacijskih sredstev in instrumentov na ravni EU in dostopnost do njih, da bi se obravnavale teme, ki vplivajo na agendo EU; v tem okviru poudarja, da je pomembno zagotoviti smernice, ki določajo tehnike in metode za učinkovito obveščanje o tem, kako kohezijska politika prinaša oprijemljive rezultate za vsakdanje življenje državljanov EU; poziva organe upravljanja in upravičence, naj dejavno in sistematično sporočajo rezultate, koristi in dolgoročni vpliv politike ob upoštevanju različnih faz razvoja projektov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da glede na kakovost in količino informacij, ki potujejo po tradicionalnih in sodobnih medijih, samo prikaz logotipa Evropske komisije na panojih z opisom del ne zadostuje; poziva Komisijo, naj pripravi učinkovitejše identifikacijske instrumente; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja tekoče posebne dejavnosti komuniciranja, kot so kampanja „Evropa v moji regiji“ in spletna aplikacija Komisije „Proračun EU, usmerjen v rezultate“, sodelovanje z združenjem CIRCOM Regional (16), program Evropa za državljane in priložnosti, ki jih zagotavlja novoustanovljena evropska solidarnostna enota; poleg tega poudarja ključno vlogo informacijskih centrov Europe Direct pri decentraliziranem komuniciranju in povečevanju ozaveščenosti o vplivu kohezijske politike na terenu na lokalni in regionalni ravni; poleg tega poudarja, da je treba prizadevanja osredotočiti na doseganje študentov in novinarjev kot potencialnih nosilcev komunikacije ter na zagotavljanje geografske uravnoteženosti kampanj za komuniciranje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je treba prilagoditi ureditev komuniciranja v uredbi o skupnih določbah; poziva Komisijo, naj preuči dodano vrednost določitve posebnega finančnega okvira za komuniciranje v okviru tehnične pomoči ter, kjer je to primerno, povečanja števila zavezujočih zahtev glede obveščanja in informiranja javnosti za projekte kohezijske politike; poziva Komisijo, naj v letu 2017 zagotovi jasna navodila v zvezi s tem, kako bi bilo mogoče tehnično pomoč uporabiti za komuniciranje v tekočem obdobju financiranja, da bi se zagotovila pravna varnost lokalnim in regionalnim organom ter drugim upravičencem; znova poudarja tudi, da običajni komunikacijski in oglaševalski standardi, ki so sicer primerno zasnovani za strukturne in tehnološke naložbe, niso enako učinkoviti pri neotipljivih naložbah v človeški kapital; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba komuniciranje uvrstiti višje v hierarhiji prednostnih nalog kohezijske politike EU, zlasti v okviru dela vodstvenih uslužbencev, ki niso neposredno odgovorni za komuniciranje, ter da je treba komuniciranje vključiti v običajni postopek skladov ESI; poziva h krepitvi strokovnosti na področju komuniciranja, zlasti pri lokalnih dejavnostih in izogibanju žargonu EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja naknadno oceno programov kohezijske politike za obdobje 2007–2013, ki jo je izvedla Komisija in ki je odličen vir informacij o doseženih rezultatih in realiziranih učinkih; je seznanjen s pobudo držav višegrajske skupine o zunanjih učinkih kohezijske politike v EU-15 (17) in poziva Komisijo, naj pripravi širšo objektivno študijo na ravni EU-28; poleg tega poziva Komisijo, naj uporablja različne strategije komuniciranja z državami članicami glede na to, ali so neto plačnice ali neto prejemnice, ter naj poudarja posebne koristi kohezijske politike v smislu spodbujanja realnega sektorja, spodbujanja podjetništva in inovacij, ustvarjanja rasti in odpiranja delovnih mest v vseh regijah EU ter izboljšanja socialne in gospodarske infrastrukture, tako z neposrednimi naložbami kot z neposrednim in posrednim izvozom (zunanji učinki); |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo in organe za upravljanje, naj poiščejo načine, kako olajšati in standardizirati dostop do informacij, spodbuditi izmenjavo znanja in primerov dobre prakse v zvezi s komunikacijskimi strategijami, da bi bolje izkoristili obstoječe izkušnje, ter povečati preglednost in prepoznavnost možnosti financiranja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja uvedbo e-kohezije v sedanje programsko obdobje, katere cilj je poenostaviti in racionalizirati izvajanje skladov ESI; poudarja, da lahko e-kohezija učinkovito prispeva k dostopu do informacij, spremljanju priprave programov in ustvarjanju koristnih povezav med deležniki; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da je treba izboljšati komunikacijo prek novih medijskih kanalov, za to pa bo treba sprejeti strategijo za digitalne platforme in družbene medije, zasnovane z namenom obveščati državljane in jim omogoči, da izrazijo svoje potrebe, s poudarkom na doseganju končnih uporabnikov s pomočjo različnih orodij, kot so interaktivna spletna sredstva, razvoju bolj dostopnih vsebin in aplikacij za mobilne naprave ter zagotavljanju, da so informacije prilagojene različnim starostnim skupinam ter na voljo v različnih jezikih, kjer je to primerno; poziva organe upravljanja, naj ustreznim generalnim direktoratom zagotovijo posodobljene informacije o finančnih podatkih ter dosežkih in naložbah, ti pa naj na platformi za odprte podatke o skladih ESI objavijo enostavno berljive podatke in grafikone za novinarje; poziva k začetku izvajanja pobud za priznanja najboljšim regionalnim projektom po zgledu nagrade RegioStars; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poleg tega predlaga, naj se izboljšata spremljanje in ocenjevanje sedanjih dejavnosti komuniciranja ter naj se ustanovijo regionalne delovne skupine za komuniciranje, ki bodo vključevale akterje na več ravneh; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja na pomen Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstvo in vlogo načela partnerstva pri izboljšanju kolektivne zavezanosti kohezijski politiki in odgovornosti zanjo; poziva h krepitvi povezave med javnimi organi, potencialnimi upravičenci, zasebnim sektorjem, civilno družbo in državljani z odprtim dialogom ter k prilagajanju sestave partnerstev med izvajanjem, če je to potrebno, da se zagotovi ustrezna kombinacija partnerjev, ki predstavljajo interese skupnosti na vseh stopnjah postopka; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja inovativni model sodelovanja več deležnikov na več ravneh, ki ga predlaga agenda EU za mesta, in predlaga, da se ga uporablja tudi pri izvajanju kohezijske politike, če je le mogoče; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja potrebo po krepitvi komunikacijske razsežnosti čezmejnega in medregionalnega sodelovanja, tudi na ravni tekočih makroregionalnih strategij, ki bi morale postati bolj prepoznavne za državljane EU, z razširjanjem primerov dobre prakse ter zgodb o uspehu in priložnostih za naložbe; |
| --- | --- |

25.

Spodbujanje komuniciranja o kohezijski politiki po letu 2020

| 26. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo privlačnost financiranja kohezijske politike EU z nadaljnjo poenostavitvijo in omejevanjem čezmernega urejanja ter naj razmislijo o zmanjšanju kompleksnosti in, kadar je to primerno, števila predpisov in smernic, glede na nedavno priporočilo skupine neodvisnih strokovnjakov na visoki ravni za spremljanje poenostavitve za upravičence do skladov ESI; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ob upoštevanju, kako kohezijska politika EU prispeva k pozitivni identifikaciji s projektom evropskega povezovanja, poziva Komisijo, naj razmisli o obveznem polju za komuniciranje v prijavnih obrazcih v okviru večje uporabe tehnične pomoči prek sredstev, namenjenih za komuniciranje, na programski ravni, obenem pa naj pazi, da ne bo prišlo do povečanja števila omejitev, ter zagotovi potrebno prožnost; poleg tega poziva lokalne in regionalne organe upravljanja, naj izboljšajo kakovost svojega komuniciranja o končnih rezultatih projektov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opozarja, da je treba nujno povečati dialog Unije z državljani, ponovno razmisliti o komunikacijskih kanalih in strategijah ter glede na možnosti družbenih omrežij in novih digitalnih tehnologij prilagoditi sporočila lokalnim in regionalnim okoliščinam; poudarja tudi potencialno vlogo deležnikov iz civilne družbe kot vektorjev za komunikacijo; kljub temu znova poudarja, da so izobraževalne vsebine prav tako pomembne kot medijske strategije in promocija prek različnih platform; |
| --- | --- |

28.

| 29. | v zvezi s komunikacijo in prepoznavnostjo poudarja potrebo po nadaljnji poenostavitvi politike po letu 2020, med drugim v zvezi z deljenim upravljanjem in revizijskimi sistemi, da bi se vzpostavilo ustrezno ravnovesje med usmerjenostjo politike k rezultatom, primernim številom preverjanj in kontrol ter poenostavitvijo postopkov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva k nadaljnji krepitvi načela partnerstva v programskem obdobju po letu 2020; je prepričan, da bi lahko z dejavnim vključevanjem deležnikov, vključno z organizacijami, ki zastopajo civilno družbo, v pogajanja o partnerskem sporazumu in operativnih programih ter v njihovo izvajanje pripomogli k večji odgovornosti in preglednosti pri izvajanju politike in k boljšemu izvajanju politike z vidika proračuna EU; zato poziva države članice, naj razmislijo o izvajanju obstoječih modelov participativnega upravljanja, ki združujejo vse ustrezne družbene partnerje in vključujejo deležnike v participativnem procesu priprave proračuna, da bi se opredelili viri, dodeljeni za nacionalno, regionalno in lokalno sofinanciranje, kakor je ustrezno, ter da bi se povečalo medsebojno zaupanje in vključevanje državljanov v odločitve o javni porabi; poleg tega predlaga izvedbo ocen rezultatov v sodelovanju z upravičenci in različnimi deležniki, da se zberejo ustrezni podatki, ki bi lahko prispevali k spodbujanju dejavnega sodelovanja pri prihodnjih ukrepih in njihovi večji prepoznavnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vztraja tudi pri povečanju sodelovanja med mesti in podeželjem, da se s polnim izkoriščanjem potenciala sinergij med sredstvi EU ter z izhajanjem iz strokovnega znanja mestnih območij in njihovih večjih zmogljivosti za upravljanje sredstev razvijejo teritorialna partnerstva med mesti in podeželskimi območji; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo in države članice, naj se poleg tega v svojih akcijskih načrtih za komuniciranje osredotočijo na krepitev sodelovanja med različnimi generalnimi direktorati, ministrstvi in poročevalci na različnih ravneh ter na vzpostavitev pregleda ciljnih skupin, z namenom oblikovati in posredovati sporočila, prilagojena posebnim ciljnim skupinam, da bi dosegli državljane bolj neposredno na terenu in jih bolje obveščali; |
| --- | --- |

32.

| 33. | v zvezi s tem poudarja pomen kulturnega premika v smislu, da je komunikacija odgovornost vseh vpletenih akterjev in da sami upravičenci postajajo glavni poročevalci; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nadalje poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo vlogo in položaj obstoječih komunikacijskih in informacijskih omrežij ter naj uporabljajo interaktivno platformo EU za e-komunikacijo o izvajanju kohezijske politike, da bi se zbrali vsi ustrezni podatki o projektih skladov ESI in da bi se končnim uporabnikom omogočilo, da dajo povratne informacije o procesu izvajanja in doseženih rezultatih, ki bi obsegale več kot le skop opis projekta in nastale izdatke; meni, da bi takšna platforma tudi olajšala ocenjevanje učinkovitosti komuniciranja o kohezijski politiki; |
| --- | --- |

34.

o

o o

| 35. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij ter nacionalnim in regionalnim parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(2)  UL L 74, 14.3.2014, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0053.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0055.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0211.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0419.

(7)  http://www.consilium.europa.eu/press-releases-pdf/2016/11/47244650399_sl.pdf

(8)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sl/information/publications/brochures/2014/ensuring-the-visibility-of-cohesion-policy-information-and-communication-rules-2014-2020

(9)  http://ec.europa.eu/COMMFrontOffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/67400

(10)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/informing/dialog/2014/5_vandenbrande_report.pdf

(11)  http://cor.europa.eu/en/about/Documents/CoR-communication-plan-2016.pdf

(12)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/policy/how/studies_integration/impl_partner_report_en.pdf

(13)  http://www.interregeurope.eu/fileadmin/user_upload/events/Rotterdam/pdf/Designing_communication_strategy.pdf

(14)  https://www.strukturalni-fondy.cz/getmedia/fdc8a04e-590d-47ac-9213-760d4ac76f75/V4_EU15_manazerske-shrnuti.pdf?ext=.pdf

(15)  http://www.eapn.eu/images/stories/docs/EAPN-position-papers-and-reports/2014-eapn-handbook-Give-a-voice-to-citizens-Guidelines-for-Stakeholder-Engagement.pdf

(16)  Strokovno združenje javnih regionalnih televizij v Evropi.

(17)  Poročilo, pripravljeno v okviru naknadne ocene in napovedi koristi za države EU-15, ki naj bi izvirale iz izvajanja kohezijske politike v državah višegrajske skupine (V4), po naročilu poljskega ministrstva za gospodarski razvoj, z naslovom How do EU-15 Member States benefit from the Cohesion Policy in the V4? (Kakšne koristi imajo države članice EU-15 od kohezijske politike v državah višegrajske skupine?).

---

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/10

---

P8_TA(2017)0246

Stroškovna učinkovitost sedmega razvojnega programa

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o stroškovni učinkovitosti sedmega raziskovalnega programa (2015/2318(INI))

(2018/C 331/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju naslova XIX Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova XIX Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (1),

| — | ob upoštevanju Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 2 k o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 2 k o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (3) (finančna uredba), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (3) (finančna uredba),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna v proračunskem letu 2014, skupaj z odgovori institucij (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna v proračunskem letu 2014, skupaj z odgovori institucij (4),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 2/2013 z naslovom „Ali je Komisija zagotovila učinkovito izvajanje sedmega okvirnega programa za raziskave?“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 2/2013 z naslovom „Ali je Komisija zagotovila učinkovito izvajanje sedmega okvirnega programa za raziskave?“,

| — | ob upoštevanju poročila odbora za znanost in tehnologijo spodnjega doma parlamenta Združenega kraljestva z naslovom „Izstop iz EU: posledice in priložnosti za znanost in raziskave“ z dne 16. novembra 2016 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila odbora za znanost in tehnologijo spodnjega doma parlamenta Združenega kraljestva z naslovom „Izstop iz EU: posledice in priložnosti za znanost in raziskave“ z dne 16. novembra 2016 (5),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 28. aprila 2016 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, oddelek III – Komisija (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 28. aprila 2016 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, oddelek III – Komisija (6),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0194/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0194/2017),

| A. | ker se je večletni finančni okvir 2007–2013 zaključil, izvajanje sedmega okvirnega programa za raziskave in inovacije pa še poteka; |
| --- | --- |

A.

ker se je večletni finančni okvir 2007–2013 zaključil, izvajanje sedmega okvirnega programa za raziskave in inovacije pa še poteka;

| B. | ker se za projekte za raziskave in inovacije v večletnem finančnem okviru 2014–2020 uporablja uredba o Obzorju 2020; |
| --- | --- |

B.

ker se za projekte za raziskave in inovacije v večletnem finančnem okviru 2014–2020 uporablja uredba o Obzorju 2020;

| C. | ker mu ni znano, da bi obstajala celovita analiza stroškovne učinkovitosti sedmega okvirnega programa; |
| --- | --- |

C.

ker mu ni znano, da bi obstajala celovita analiza stroškovne učinkovitosti sedmega okvirnega programa;

| D. | ker bi bilo treba – v idealnih razmerah – pred začetkom veljavnosti Obzorja 2020 celovito oceniti sedmi okvirni program; |
| --- | --- |

D.

ker bi bilo treba – v idealnih razmerah – pred začetkom veljavnosti Obzorja 2020 celovito oceniti sedmi okvirni program;

| E. | ker stopnje napak in naknadna ocena programa ne zagotavljajo celovitih informacij o stroškovni učinkovitosti; |
| --- | --- |

E.

ker stopnje napak in naknadna ocena programa ne zagotavljajo celovitih informacij o stroškovni učinkovitosti;

Sedmi okvirni program

| 1. | poudarja, da je bil za sedmi okvirni program izglasovan proračun v skupnem znesku 55 milijard EUR, kar je znašalo približno 3 % vseh izdatkov za raziskave in tehnološki razvoj (RTR) v Evropi oziroma 25 % konkurenčnega financiranja; v sedmih letih izvajanja sedmega okvirnega programa je bilo predloženih več kot 139 000 raziskovalnih predlogov, izmed katerih je bilo izbranih in prejelo financiranje 25 000 projektov najvišje kakovosti; med 29 000 organizacijami, ki so sodelovale v sedmem okvirnem programu, so bili sicer največji prejemniki univerze (44 % financiranja iz sedmega okvirnega programa), raziskovalne in tehnološke organizacije (27 %), velike zasebne družbe (11 %) ter mala in srednja podjetja (13 %), delež javnega sektorja (3 %) in civilnodružbenih organizacij (2 %) pa je bil manjši; |
| --- | --- |

1.

| 2. | se zaveda, da je sedmi okvirni program namenjen upravičencem vseh držav članic EU, partnerskim državam in kandidatkam za članstvo v Uniji, kot so Švica, Izrael, Norveška, Islandija, Lihtenštajn, Turčija, Hrvaška, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Srbija, Albanija, Črna gora, Bosna in Hercegovina, Ferski otroki ter partnerske članice v mednarodnem sodelovanju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je strokovna skupina na visoki ravni, ki je opravila naknadno oceno sedmega okvirnega programa (7), menila, da je bil ta uspešen; skupina na visoki ravni je zlasti poudarila, da je sedmi okvirni program:






  — | spodbujal znanstveno odličnost na ravni posameznikov in institucij, |
| --- | --- | --- |

3.

—

spodbujal znanstveno odličnost na ravni posameznikov in institucij,

| — | spodbujal prelomne raziskave prek novega programa FP7–IDEAS (Evropski raziskovalni svet), |
| --- | --- |

—

spodbujal prelomne raziskave prek novega programa FP7–IDEAS (Evropski raziskovalni svet),

| — | strateško pritegnil industrijo ter mala in srednja podjetja, |
| --- | --- |

—

strateško pritegnil industrijo ter mala in srednja podjetja,

| — | okrepil nov način sodelovanja in odprt inovativni okvir, |
| --- | --- |

—

okrepil nov način sodelovanja in odprt inovativni okvir,

| — | okrepil evropski raziskovalni prostor s spodbujanjem kulture sodelovanja in z gradnjo celovitih omrežij, ki so primerna za reševanje tematskih izzivov, |
| --- | --- |

—

okrepil evropski raziskovalni prostor s spodbujanjem kulture sodelovanja in z gradnjo celovitih omrežij, ki so primerna za reševanje tematskih izzivov,

| — | obravnaval nekatere družbene izzive prek raziskav, tehnologije in inovacij prek sodelovanja FP7–COOPERATION, |
| --- | --- |

—

obravnaval nekatere družbene izzive prek raziskav, tehnologije in inovacij prek sodelovanja FP7–COOPERATION,

| — | spodbujal harmonizacijo nacionalnih sistemov in politik za raziskave in inovacije, |
| --- | --- |

—

spodbujal harmonizacijo nacionalnih sistemov in politik za raziskave in inovacije,

| — | spodbujal mobilnost raziskovalcev po Evropi – FP7–PEOPLE je ustvaril potrebne pogoje za odprt trg dela za raziskovalce, |
| --- | --- |

—

spodbujal mobilnost raziskovalcev po Evropi – FP7–PEOPLE je ustvaril potrebne pogoje za odprt trg dela za raziskovalce,

| — | spodbujal naložbe v evropske raziskovalne infrastrukture, |
| --- | --- |

—

spodbujal naložbe v evropske raziskovalne infrastrukture,

| — | dosegel kritično maso raziskav v Evropi in po svetu; |
| --- | --- |

—

dosegel kritično maso raziskav v Evropi in po svetu;

| 4. | ugotavlja, da so bile med javnimi posvetovanji z deležniki februarja in maja 2015, ki so bila del ocenjevanja sedmega okvirnega programa, izpostavljene naslednje pomanjkljivosti:






  — | veliko upravno breme ter zapletena pravna in finančna pravila, |
| --- | --- | --- |

4.

—

veliko upravno breme ter zapletena pravna in finančna pravila,

| — | občutno preveliko število vlog, |
| --- | --- |

—

občutno preveliko število vlog,

| — | nezadostna osredotočenost na družbeni vpliv, |
| --- | --- |

—

nezadostna osredotočenost na družbeni vpliv,

| — | preozka tematska področja in področja razpisov, |
| --- | --- |

—

preozka tematska področja in področja razpisov,

| — | nezadostna osredotočenost na sodelovanje industrije, |
| --- | --- |

—

nezadostna osredotočenost na sodelovanje industrije,

| — | visok prag za nove udeležence; nizka povprečna stopnja uspešnosti za predloge in prosilce v višini 19 % oziroma 22 %, |
| --- | --- |

—

visok prag za nove udeležence; nizka povprečna stopnja uspešnosti za predloge in prosilce v višini 19 % oziroma 22 %,

| — | pomanjkljivo obveščanje; |
| --- | --- |

—

pomanjkljivo obveščanje;

| 5. | je zaskrbljen, da po mnenju komisarja sedmi okvirni program za raziskave ne bo v celoti izveden in ocenjen pred letom 2020, kar bi lahko povzročilo zamude pri prihodnjih spremljevalnih programih; poziva Komisijo, naj ocenjevalno poročilo objavi čim prej oziroma vsaj pred predstavitvijo raziskovalnega programa po programu Obzorje - 2020; |
| --- | --- |

5.

Ugotovitve Evropskega računskega sodišča (Računskega sodišča)

| 6. | z zaskrbljenostjo poudarja, da so po mnenju Računskega sodišča nadzorni in kontrolni sistemi za raziskave in druge notranje politike „deloma učinkoviti“; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj pristojni odbor Parlamenta podrobno seznani z 10 transakcijami, ki so zajemale 77 % napak, in o popravnih ukrepih, ki so bili sprejeti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je stopnja napake pri raziskavah, razvoju in inovacijah v razrešnicah za zadnjih nekaj proračunskih let vedno presegala 5 %; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opaža, da so bile v letu 2015 napake ugotovljene pri 72 od 150 transakcij (48 %), ki jih je revidiralo Računsko sodišče; na podlagi 38 napak, ki jih je Računsko sodišče količinsko opredelilo, je ocenilo, da stopnja napake znaša 4,4 %; nadalje so imeli Komisija, nacionalni organi ali neodvisni revizorji pri 16 količinsko opredeljivih napakah dovolj informacij, da bi lahko preprečili ali odkrili in popravili napake, še preden so bili odhodki sprejeti; če bi bili vsi ti podatki uporabljeni za odpravo napak, bi bila ocenjena stopnja napake za to poglavje nižja za 0,6 %; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obžaluje, da je Računsko sodišče pri 10 od 38 transakcij, v katerih so bile količinsko opredeljene napake, poročalo o napakah pri več kot 20 % pregledanih postavkah; teh 10 primerov (9 iz sedmega okvirnega programa za raziskave in eden iz programa za konkurenčnost in inovativnost za obdobje 2007–2013) predstavlja 77 % skupne ocenjene stopnje napake na področju konkurenčnosti za rast in delovna mesta v letu 2015; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje, da večina količinsko opredeljenih napak, ki jih je odkrilo Računsko sodišče (33 od 38), zadeva povračilo neupravičenih stroškov osebja in posrednih stroškov, ki so jih prijavili upravičenci, in da so skoraj vse napake, ki jih je Računsko sodišče odkrilo v izkazih stroškov, nastale zato, ker so si upravičenci napačno razlagali zapletena pravila o upravičenosti ali ker so napačno izračunali upravičene stroške, kar seveda pomeni, da je ta pravila treba poenostaviti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priznava, da je Komisija izračunala stopnjo preostale napake (ob koncu programa in po popravkih), ki je za leto 2014 znašala 3 % (2,88 % v letu 2015); |
| --- | --- |

12.

| 13. | spominja na svoje stališče iz razrešnic Komisiji za leti 2012 in 2014: „ostaja prepričan, da bi si morala Komisija še naprej prizadevati za sprejemljivo ravnotežje med tem, da so programi privlačni za udeležence, in legitimno potrebo po odgovornosti in finančnemu nadzoru; v zvezi s tem opozarja na izjavo generalnega direktorja iz leta 2012, da postopek, ki je zasnovan tako, da bi v vsakem primeru dosegel stopnjo preostale napake 2 %, ni vzdržen“; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obžaluje, da so bili glavni vir napak nepravilno izračunano stroški osebja ter neupravičeni neposredni in posredni stroški; |
| --- | --- |

14.

| 15. | z zaskrbljenostjo opozarja na ugotovitve iz posebnega poročila Računskega sodišča št. 2/2013, v katerem to pride do sklepa, da so postopki Komisije usmerjeni v zagotavljanje, da se financiranje vlaga v visokokakovostne raziskave; osredotočanje na učinkovitost pa je manjše;






  — | obstoječa orodja informacijske tehnologije niso dopuščala učinkovitega izvajanja projektov, v osmih službah Komisije pa je zaposlenih več kot 2 500 ljudi za izvajanje sedmega okvirnega projekta, med katerimi jih je 1 500 (60 %) dodeljenih neposredno upravljanju posebnega programa Sodelovanje, |
| --- | --- | --- |

15.

—

obstoječa orodja informacijske tehnologije niso dopuščala učinkovitega izvajanja projektov, v osmih službah Komisije pa je zaposlenih več kot 2 500 ljudi za izvajanje sedmega okvirnega projekta, med katerimi jih je 1 500 (60 %) dodeljenih neposredno upravljanju posebnega programa Sodelovanje,

| — | dodatno bi bilo treba skrajšati čas do dodelitve nepovratnih sredstev ter |
| --- | --- |

—

dodatno bi bilo treba skrajšati čas do dodelitve nepovratnih sredstev ter

| — | v modelu finančnega nadzora sedmega okvirnega programa se ne upošteva dovolj tveganja napak; |
| --- | --- |

—

v modelu finančnega nadzora sedmega okvirnega programa se ne upošteva dovolj tveganja napak;

| 16. | je seznanjen z odgovori Komisije na ugotovitve Računskega sodišča, v katerih je poudarila, da je bilo vseeno odobrenih 4 324 prošenj za nepovratna sredstva s skoraj 20 000 udeleženci, da je bil že skrajšan čas do dodelitve nepovratnih sredstev ter da so bile strukture za nadzor zasnovane tako, da se najbolj zanašajo na naknadne kontrole; |
| --- | --- |

16.

Stroškovna učinkovitost v okviru sedmega okvirnega programa

| 17. | poudarja, da bi bilo treba stroškovno učinkovitost meriti glede na gospodarnost, učinkovitost in uspešnost (dobro finančno poslovodenje) (8) pri uresničevanju ciljev politike; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je seznanjen, da je bilo izvajanje okvirnih programov za raziskave razdeljeno med različne generalne direktorate, izvajalske agencije, skupna podjetja, tako imenovana telesa iz člena 185, Evropsko investicijsko banko (EIB) in Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je generalni direktorat za raziskave in inovacije (GD RTD) v letu 2015 odobril plačila v znesku 3,8 milijarde EUR, od katerih je bilo 67,4 % opravljenih v neposredni odgovornosti generalnega direktorata, 12,6 % plačil so opravila skupna podjetja, 10,7 % EIB in Evropski investicijski sklad ter 2,4 % izvajalske agencije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je seznanjen, da GD RTD v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2015 navaja, da je Evropska unija za sedmi okvirni program prispevala 44,56 milijarde EUR, od katerih je šlo 58 % Nemčiji (16 %), Združenemu kraljestvu (16 %), Franciji (11 %), Italiji (8 %) in Španiji (7 %); |
| --- | --- |

20.

| 21. | opaža, da je GD RTD vzpostavil okvir za nadzor, ki je usmerjen v zmanjševanje tveganj, povezanih z različnimi fazami postopka upravljanja neposrednih in posrednih nepovratnih sredstev; poleg tega je GD RTD sprejel strategijo nadzora za finančne instrumente, ki jih izvajata EIB in Evropski investicijski sklad; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je seznanjen z dejstvom, da je GD RTD v okviru sedmega okvirnega programa 2007–2013 do konca leta 2015 dokončal in zaključil 3 035 sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev od 4 950 ter 1 915 projektov, izplačati pa mora še 1,6 milijarde EUR; GD RTD je v letu 2015 opravil 826 končnih plačil; spodbuja GD k razvoju te statistike v naslednjih proračunskih letih; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja še posebej dejstvo, da je bilo pri kazalnikih, kot so čas do dodelitve nepovratnih sredstev, čas do obvestila in čas do plačila, moč opaziti pozitiven trend in da so se šteli za zadovoljive (93–100 % skladnost); |
| --- | --- |

23.

| 24. | je seznanjen, da je GD RTD opravil 1 550 revizij, ki so zajele 1 404 upravičence in 58,7 % proračuna v programskem obdobju sedmega okvirnega programa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pripominja, da je bila za nadzorovanje in usklajevanje dejavnosti, povezanih z izvajalskimi agencijami, po mnenju GD RTD zaposlena delovna sila v obsegu 9,4 polnega delovnega časa; to je predstavljalo 1,26 milijona EUR oziroma 1,35 % vseh upravnih stroškov; poleg tega sta Izvajalska agencija za raziskave (REA) in Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta (ERCEA) izvršili operativni proračun v znesku 1,94 milijarde EUR, Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja (EASME) ter Izvajalska agencija za inovacije in omrežja (INEA) pa sta izvršili odobritve za plačila v znesku 480,5 milijona EUR v letu 2015; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opaža, da je imel GD RTD stroške v višini 1,67 milijona EUR oziroma 0,35 % od 479,9 milijona EUR, izplačanih skupnim podjetjem za nadzor njihovih dejavnosti; nadalje opaža, da je imel GD RTD stroške v višini 0,7 milijona EUR oziroma 0,78 % od zneska, izplačanega telesom iz člena 185 za nadzor njihovih dejavnosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da so skupna podjetja in telesa iz člena 185 sama odgovorna za svoje revizije, rezultate teh revizij pa morajo posredovati GD RTD; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je zaskrbljen zaradi ocene GD RTD, da je splošna stopnja ugotovljene napake znašala 4,35 %; obenem je generalni direktorat menil, da je stopnja preostale napake (ob koncu programa in po popravkih) znašala 2,88 %; |
| --- | --- |

28.

| 29. | je seznanjen, da je bilo treba do konca leta 2016 izterjati znesek v višini 68 milijona EUR ter da je bilo dejansko izterjanih 49,7 milijona EUR; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kljub temu ugotavlja, da pravila sedmega okvirnega programa niso bila dovolj združljiva s splošnimi poslovnimi praksami, da bi morala biti tveganje in nadzor v nadzornem sistemu bolj uravnotežena, da bi upravičenci potrebovali boljša navodila za soočanje z zapletenostjo programa ter da bi moral biti način vračanja stroškov učinkovitejši; |
| --- | --- |

30.

| 31. | je zaskrbljen, ker je v letnem poročilu o dejavnostih GD RDT navedeno, da do konca leta 2015 še vedno ni bilo dokončanih 1 915 projektov sedmega okvirnega programa za raziskave v vrednosti 1,63 milijarde EUR, kar bi utegnilo povzročiti zamudo pri izvajanju programa Obzorje 2020; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ugotavlja, da je doseganje sinergij med sektorjem raziskav in inovacij na eni strani ter strukturnimi skladi na drugi strani v interesu Evropske unije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ugotavlja, da bi morala Komisija zagotavljati skladnost financiranja sedmega okvirnega programa in nacionalnih raziskav s pravili EU o državni pomoči, da bi se preprečila neskladja in podvajanje financiranja; poudarja, da bi bilo treba upoštevati posebne nacionalne značilnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja pomen finančnih instrumentov na področju raziskav in inovacij; poudarja, da je z vidika konkurenčnosti raziskav mogoče z uporabo finančnih instrumentov za projekte na višjih ravneh tehnološke pripravljenosti zagotavljati zadostno donosnost javnih naložb; v zvezi s tem opozarja na dejstvo, da Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (2007–2013) nudi posojila in hibridno ali dolžniško-lastniško financiranje za izboljšanje dostopa do financiranja tveganja za projekte na področju raziskav in inovacij; ugotavlja, da je Sklad Unije za financiranje na osnovi delitve tveganja za obdobje 2007–2015 je s prispevkom 961 milijonov EUR podprl dejavnosti, ki skupaj zajemajo več kot 10,22 milijarde EUR od pričakovanih 11,31 milijarde EUR; je seznanjen, da je instrument za porazdelitev tveganja za MSP zagotovil financiranje, ki je presegalo 2,3 milijarde EUR, k čemur je Unija prispevala 270 milijonov EUR (9); meni, da ti zneski izpostavljajo veliko zainteresiranost gospodarskih družb in drugih upravičencev za tvegano financiranje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opaža, da je za zagotavljanje podpore za nove udeležence z omejenim dostopom do financiranja na področju raziskav in inovacij treba bolje usmerjati finančne instrumente sedmega okvirnega programa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ugotavlja, da niso bili vključeni nekateri ukrepi, ki jih je priporočil zunanji revizor oziroma služba Komisije za notranjo revizijo, in sicer dva ukrepa, ki zadevata sisteme kontrole za nadzor zunanjih organov, in trije ukrepi za Jamstveni sklad za udeležence; |
| --- | --- |

36.

| 37. | predlaga boljše sporočanje rezultatov v državah članicah in informacijske kampanje za ta program; |
| --- | --- |

37.

Obeti za prihodnost v okviru programa Obzorje 2020

| 38. | poudarja, da je bilo do konca leta 2015, z rokom za predložitev predlogov na ta datum, objavljenih 198 razpisov v okviru programa Obzorje 2020; v odziv na te razpise je bilo prejetih skupaj 78 268 predlogov, od katerih je bilo 10 658 uvrščenih na glavni ali rezervni seznam; če se upoštevajo samo upravičeni predlogi, to pomeni, da je bila stopnja uspešnosti približno 14 %; v istem obdobju je bilo z upravičenci podpisanih 8 832 sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev, od katerih je GD RTD podpisal 528 sporazumov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | priznava, da so v sedmem okvirnem programu prihranki pri stroških v primerjavi s šestim okvirnim programom znašali 551 milijonov EUR in da si je Komisija prizadevala, da bi izvajanje programa Obzorje 2020 dodatno poenostavila v primerjavi s sedmim okvirnim programom; poudarja, da bi morala poenostavitev nujno koristiti vsem področjem politik, tudi strukturnim skladom, da bi se ohranila enaka obravnava upravičencev do evropske finančne pomoči; |
| --- | --- |

39.

| 40. | z zadovoljstvom ugotavlja, da poskuša GD RTD dodatno zmanjšati režijske stroške tako, da upravljanje pogodb prenaša na izvajalske agencije in druga telesa; v zvezi s tem poudarja, da bodo v okviru programa Obzorje 2020 izvajalske agencije upravljale 55 % proračuna; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da je zaradi velikega števila političnih akterjev, med katerimi so generalni direktorati Komisije, izvajalske agencije, skupna podjetja in telesa iz člena 185, potrebno veliko usklajevanja in da je učinkovitost tega usklajevanja zelo pomembna; |
| --- | --- |

41.

| 42. | je seznanjen z razhajanjem med mnenji Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) ter Komisije na eni strani in Računskega sodišča na drugi strani o zakonitosti plačil; meni, da se tega spora ne bi smelo rešiti v škodo upravičencev, ki so ravnali v dobri veri; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja dejstvo, da je za program Obzorje 2020 značilno:






  — | da je struktura programa manj zapletena in zagotavlja interoperabilnost med različnimi deli, |
| --- | --- | --- |

43.

—

da je struktura programa manj zapletena in zagotavlja interoperabilnost med različnimi deli,

| — | da se uporabljajo enotna pravila, |
| --- | --- |

—

da se uporabljajo enotna pravila,

| — | da se za vsak projekt sedaj uporablja ena stopnja financiranja, |
| --- | --- |

—

da se za vsak projekt sedaj uporablja ena stopnja financiranja,

| — | da se posredni stroški krijejo po pavšalni stopnji (25 %), |
| --- | --- |

—

da se posredni stroški krijejo po pavšalni stopnji (25 %),

| — | da se preverja samo finančna sposobnost koordinatorjev, |
| --- | --- |

—

da se preverja samo finančna sposobnost koordinatorjev,

| — | da je bil uveden bolj merljiv pristop glede uspešnosti, |
| --- | --- |

—

da je bil uveden bolj merljiv pristop glede uspešnosti,

| — | da se za raziskave in inovacije uporablja enotna revizijska strategija, |
| --- | --- |

—

da se za raziskave in inovacije uporablja enotna revizijska strategija,

| — | da je bil vzpostavljen enotni portal za sodelujoče za upravljanje z nepovratnimi sredstvi in strokovnjaki, |
| --- | --- |

—

da je bil vzpostavljen enotni portal za sodelujoče za upravljanje z nepovratnimi sredstvi in strokovnjaki,

| — | da se elektronsko upravlja z nepovratnimi sredstvi, pogodbami z izvedenci in arhiviranjem; |
| --- | --- |

—

da se elektronsko upravlja z nepovratnimi sredstvi, pogodbami z izvedenci in arhiviranjem;

| 44. | pozdravlja oblikovanje skupnega centra za podporo, ki bo pomagal pri usklajevanju in uresničevanju programa na učinkovit in harmoniziran način, in sicer med sedmimi generalnimi direktorati Komisije, štirimi izvajalskimi agencijami in šestimi skupnimi podjetji; ugotavlja, da od 1. januarja 2014 skupni center za podporo zagotavlja skupne storitve na področjih pravne pomoči, naknadnih revizij, sistemov in operacij na področju informacijske tehnologije, poslovnih procesov ter informacij in podatkov o programu za vse raziskovalne generalne direktorate, izvajalske agencije in skupna podjetja, ki izvajajo program Obzorje 2020; |
| --- | --- |

44.

| 45. | predlaga povečanje vloge nacionalnih kontaktnih točk za zagotovitev kakovostne tehnične podpore na terenu; letno ocenjevanje rezultatov, usposabljanja in nagrajevanja učinkovitih nacionalnih kontaktnih točk bo povečale stopnjo uspešnosti programa Obzorje 2020; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja, da se je delež sredstev iz Obzorja 2020, namenjen malim in srednjim podjetjem, povečal z 19,4 % v letu 2014 na 23,4 % v letu 2015, in priporoča, naj se ta trend proaktivno spodbuja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | šteje za nesprejemljivo, da GD RTD ni ustregel zahtevi Parlamenta, da bi morali generalni direktorati Komisije v svojih letnih poročilih o dejavnostih objaviti vsa svoja priporočila za posamezne države; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, s katerimi bo zagotovila enako plačilo za raziskovalce, ki opravljajo enako delo v okviru istega projekta, in pripravi seznam – razčlenjen po državah – vseh podjetij, ki kotirajo na borzi in/ali v letnih računovodskih izkazih prikažejo dobiček ter prejemajo sredstva iz programa Obzorje 2020; |
| --- | --- |

48.

| 49. | priznava, da novi elementi, uvedeni s programom Obzorje 2020, odražajo tudi ugotovitve Računskega sodišča; |
| --- | --- |

49.

| 50. | želi spomniti, da se pripravlja deveti okvirni program za raziskave; poudarja, da je treba zagotoviti, da se bodo najboljše prakse iz programa Obzorje 2020 uporabile za opredelitev programa; predlaga večje financiranje inovacij, ki bo gospodarsko učinkovito za poslovni sektor, in večjo prožnost med proračuni različnih podprogramov, da bi se preprečilo, da tisti, ki so opredeljeni kot odlični, ostanejo brez financiranja; |
| --- | --- |

50.

Posledice izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije za sedmi okvirni program

| 51. | se spoštljivo seznanja z rezultatom referenduma v Združenem kraljestvu 23. junija 2016, na katerem so njegovi državljani izrazili politično voljo, da zapustijo Evropsko unijo; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja delo spodnjega doma parlamenta Združenega kraljestva pri oceni posledic te referendumske odločitve na področju znanosti in raziskav (10) ter njegova prizadevanja, da bi kar najbolj omejil negativni vpliv na evropsko konkurenčnost; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da so organizacije s sedežem v Združenem kraljestvu prejele 1,27 milijarde EUR na razpisih za nepovratna sredstva v letu 2014, kar je predstavljalo 15 % vseh sredstev, ter 1,18 milijarde EUR na razpisih v letu 2015, kar je predstavljalo 15,9 % vseh sredstev – največji delež financiranja EU, ki ga je v tem letu prejela katera od držav članic (11); |
| --- | --- |

53.

Sklepi

| 54. | ugotavlja, da je Komisija na splošno stroškovno učinkovito upravljala s sedmim okvirnim programom; ugotavlja, da se izboljšala tudi učinkovitost programa, kljub zamudam in ponavljajočim se stopnjam napake pri njegovi izvedbi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja dejstvo, da so bili upoštevani pomisleki Računskega sodišča; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo posodobitve, vpeljane v okviru programa Obzorje 2020, kot so denimo pavšalni zneski za posredne stroške, enotna revizijska strategija, enotni portal za sodelujoče itd., podobno uporabile tudi na področjih drugih politik, na primer pri strukturnih skladih; poudarja, da je treba vse upravičence do nepovratnih sredstev obravnavati pravično in enako; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva države članice, naj se dodatno potrudijo, da bi dosegle cilj 3 % BDP za naložbe v raziskave; meni, da bi to spodbudilo odličnost in inovacije; zato poziva Komisijo, naj prouči možnost, da bi predlagala pakt za znanost na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, ki bi se opiral na dinamiko, ki jo je že ustvarila konvencija županov; |
| --- | --- |

57.

| 58. | je zaskrbljen, ker obe agenciji – Izvajalska agencija za raziskave (REA) in Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta (ERCEA) – v svojih poročilih o oceni opozarjata, da bi bilo mogoče dodatno izboljšati posredovanje povratnih informacij in komuniciranje med Komisijo in izvajalskimi agencijami; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladam in parlamentom držav članic, Evropskemu računskemu sodišču in Komisiji. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 104.

(3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(4)  UL C 373, 10.11.2015, str. 1.

(5)  http://www.parliament.uk/business/committees/committees-a-z/commons-select/science-and-technology-committee/inquiries/parliament-2015/leaving-the-eu-inquiry-16-17/publications/

(6)  UL L 246, 14.9.2016, str. 25.

(7)  Commitment and Coherence (Zavezanost in povezanost), naknadna ocena sedmega okvirnega programa EU, november 2015

https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/fp7_final_evaluation_expert_group_report.pdf.

(8)

(9)  COM(2016)0675, str. 18 in 19.

(10)  Glej poročilo odbora za znanost in tehnologijo spodnjega doma parlamenta Združenega kraljestva z dne 16. novembra 2016.

(11)  Poročilo za leto 2015 o spremljanju programa Obzorje 2020, str. 21 f.

---

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/17

---

P8_TA(2017)0247

Apatridnost v južni in jugovzhodni Aziji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o apatridnosti v južni in jugovzhodni Aziji (2016/2220(INI))

(2018/C 331/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju instrumentov OZN na področju človekovih pravic, vključno s tistimi, ki opredeljujejo pravico do državljanstva, kot so Ustanovna listina Združenih narodov, Splošna deklaracija človekovih pravic, Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, Konvencija o otrokovih pravicah, Konvencija o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, Konvencija o statusu oseb brez državljanstva iz leta 1954, Konvencija o zmanjšanju števila oseb brez državljanstva iz leta 1961, Konvencija o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in njen izbirni protokol, Konvencija o pravicah invalidov in Mednarodna konvencija o varstvu pravic delavcev migrantov in članov njihovih družin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju instrumentov OZN na področju človekovih pravic, vključno s tistimi, ki opredeljujejo pravico do državljanstva, kot so Ustanovna listina Združenih narodov, Splošna deklaracija človekovih pravic, Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, Konvencija o otrokovih pravicah, Konvencija o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, Konvencija o statusu oseb brez državljanstva iz leta 1954, Konvencija o zmanjšanju števila oseb brez državljanstva iz leta 1961, Konvencija o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in njen izbirni protokol, Konvencija o pravicah invalidov in Mednarodna konvencija o varstvu pravic delavcev migrantov in članov njihovih družin,

| — | ob upoštevanju drugih instrumentov OZN o apatridnosti in pravici do državljanstva, kot so sklep izvršnega odbora Urada visokega komisarja OZN za begunce (UNHCR) št. 106 o opredelitvi in preprečevanju apatridnosti ter zmanjšanju števila in zaščiti oseb brez državljanstva (1), ki je bil potrjen z resolucijo Generalne skupščine OZN A/RES/61/137 iz leta 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugih instrumentov OZN o apatridnosti in pravici do državljanstva, kot so sklep izvršnega odbora Urada visokega komisarja OZN za begunce (UNHCR) št. 106 o opredelitvi in preprečevanju apatridnosti ter zmanjšanju števila in zaščiti oseb brez državljanstva (1), ki je bil potrjen z resolucijo Generalne skupščine OZN A/RES/61/137 iz leta 2006,

| — | ob upoštevanju kampanje UNHCR za odpravo apatridnosti do leta 2024 (2) in svetovne kampanje za enake državljanske pravice, ki jo podpirajo UNHCR, Agencija OZN za ženske in drugi ter jo je potrdil Svet OZN za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kampanje UNHCR za odpravo apatridnosti do leta 2024 (2) in svetovne kampanje za enake državljanske pravice, ki jo podpirajo UNHCR, Agencija OZN za ženske in drugi ter jo je potrdil Svet OZN za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice o človekovih pravicah in samovoljnem odvzemu državljanstva z dne 15. julija 2016 (A/HRC/RES/32/5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice o človekovih pravicah in samovoljnem odvzemu državljanstva z dne 15. julija 2016 (A/HRC/RES/32/5),

| — | ob upoštevanju Dunajske deklaracije in akcijskega programa (3), sprejetih na svetovni konferenci OZN o človekovih pravicah 25. junija 1993, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Dunajske deklaracije in akcijskega programa (3), sprejetih na svetovni konferenci OZN o človekovih pravicah 25. junija 1993,

| — | ob upoštevanju splošnega priporočila št. 32 Odbora za odpravo diskriminacije žensk o razsežnosti spola pri begunskem statusu, azilu, državljanstvu in apatridnosti žensk (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega priporočila št. 32 Odbora za odpravo diskriminacije žensk o razsežnosti spola pri begunskem statusu, azilu, državljanstvu in apatridnosti žensk (4),

| — | ob upoštevanju deklaracije Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) o človekovih pravicah (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) o človekovih pravicah (5),

| — | ob upoštevanju člena 3(5) Pogodbe o Evropski uniji, ki določa, da mora EU v „odnosih s preostalim svetom“ prispevati k „odpravi revščine in varstvu človekovih pravic, predvsem pravic otrok, kakor tudi k doslednemu spoštovanju in razvoju mednarodnega prava, zlasti k spoštovanju načel Ustanovne listine Združenih narodov“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(5) Pogodbe o Evropski uniji, ki določa, da mora EU v „odnosih s preostalim svetom“ prispevati k „odpravi revščine in varstvu človekovih pravic, predvsem pravic otrok, kakor tudi k doslednemu spoštovanju in razvoju mednarodnega prava, zlasti k spoštovanju načel Ustanovne listine Združenih narodov“,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. julija 2015 o akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. julija 2015 o akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019 (6),

| — | ob upoštevanju strateškega okvira in akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo z dne 25. junija 2012 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira in akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo z dne 25. junija 2012 (7),

| — | ob upoštevanju sklepov z dne 4. decembra 2015 Sveta o apatridnosti (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov z dne 4. decembra 2015 Sveta o apatridnosti (8),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o strategiji EU v zvezi z Mjanmarom/Burmo z dne 20. junija 2016 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o strategiji EU v zvezi z Mjanmarom/Burmo z dne 20. junija 2016 (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 o človekovih pravicah in migracijah v tretjih državah (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 o človekovih pravicah in migracijah v tretjih državah (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2016 o Mjanmaru, zlasti položaju ljudstva Rohingja (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2016 o Mjanmaru, zlasti položaju ljudstva Rohingja (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2015 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2013 in politiki Evropske unije na tem področju (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2015 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2013 in politiki Evropske unije na tem področju (12),

| — | ob upoštevanju študije generalnega direktorata za zunanjo politiko Unije iz novembra 2014 o obravnavanju vpliva apatridnosti na človekove pravice pri zunanjem delovanju EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije generalnega direktorata za zunanjo politiko Unije iz novembra 2014 o obravnavanju vpliva apatridnosti na človekove pravice pri zunanjem delovanju EU,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A8-0182/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A8-0182/2017),

| A. | ker južno in jugovzhodno Azijo sestavljajo naslednje države: Afganistan, Bangladeš, Butan, Brunej, Kambodža, Indija, Indonezija, Laos, Malezija, Maldivi, Mjanmar, Nepal, Pakistan, Filipini, Singapur, Šrilanka, Tajska, Vzhodni Timor in Vietnam, ki so vse članice bodisi Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) bodisi Južnoazijskega združenja za regionalno sodelovanje (SAARC) oziroma imajo v teh združenjih status opazovalke; |
| --- | --- |

A.

ker južno in jugovzhodno Azijo sestavljajo naslednje države: Afganistan, Bangladeš, Butan, Brunej, Kambodža, Indija, Indonezija, Laos, Malezija, Maldivi, Mjanmar, Nepal, Pakistan, Filipini, Singapur, Šrilanka, Tajska, Vzhodni Timor in Vietnam, ki so vse članice bodisi Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) bodisi Južnoazijskega združenja za regionalno sodelovanje (SAARC) oziroma imajo v teh združenjih status opazovalke;

| B. | ker je v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah nedvoumno zapisano, da imajo vsi ljudje enako dostojanstvo in enake pravice; ker 15. člen te deklaracije, pa tudi drugi mednarodni instrumenti in konvencije s področja človekovih pravic določajo, da ima vsakdo pravico do državljanstva in da se državljanstva ne sme nikomur vzeti samovoljno; ker mednarodni pravni instrumenti za boj proti apatridnosti še vedno niso dosegli svojega primarnega cilja, tj. zaščititi pravico vsake osebe do državljanstva; |
| --- | --- |

B.

ker je v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah nedvoumno zapisano, da imajo vsi ljudje enako dostojanstvo in enake pravice; ker 15. člen te deklaracije, pa tudi drugi mednarodni instrumenti in konvencije s področja človekovih pravic določajo, da ima vsakdo pravico do državljanstva in da se državljanstva ne sme nikomur vzeti samovoljno; ker mednarodni pravni instrumenti za boj proti apatridnosti še vedno niso dosegli svojega primarnega cilja, tj. zaščititi pravico vsake osebe do državljanstva;

| C. | ker so vse človekove pravice univerzalne, nedeljive, soodvisne in medsebojno povezane; ker človekove pravice in temeljne svoboščine vsem ljudem pripadejo ob rojstvu, njihovo varstvo in spodbujanje pa je primarna odgovornost vlad; |
| --- | --- |

C.

ker so vse človekove pravice univerzalne, nedeljive, soodvisne in medsebojno povezane; ker človekove pravice in temeljne svoboščine vsem ljudem pripadejo ob rojstvu, njihovo varstvo in spodbujanje pa je primarna odgovornost vlad;

| D. | ker je v Konvenciji o otrokovih pravicah, ki so jo ratificirale vse države južne in jugovzhodne Azije, določeno, da mora biti otrok takoj po rojstvu vpisan v rojstno matično knjigo in ima od rojstva pravico pridobiti državljanstvo; ker se ocenjuje, da otroci predstavljajo polovico oseb brez državljanstva na svetu in da so številni od njih brez državljanstva že od rojstva; |
| --- | --- |

D.

ker je v Konvenciji o otrokovih pravicah, ki so jo ratificirale vse države južne in jugovzhodne Azije, določeno, da mora biti otrok takoj po rojstvu vpisan v rojstno matično knjigo in ima od rojstva pravico pridobiti državljanstvo; ker se ocenjuje, da otroci predstavljajo polovico oseb brez državljanstva na svetu in da so številni od njih brez državljanstva že od rojstva;

| E. | ker deklaracija o človekovih pravicah združenja ASEAN določa, da imajo vsi ljudje pravico do zakonsko predpisanega državljanstva, da se državljanstva ne sme nikomur vzeti samovoljno in da je treba vsem ljudem priznati pravico do spremembe državljanstva; |
| --- | --- |

E.

ker deklaracija o človekovih pravicah združenja ASEAN določa, da imajo vsi ljudje pravico do zakonsko predpisanega državljanstva, da se državljanstva ne sme nikomur vzeti samovoljno in da je treba vsem ljudem priznati pravico do spremembe državljanstva;

| F. | ker Konvencija o statusu oseb brez državljanstva iz leta 1954 osebe brez državljanstva opredeljuje kot osebe, ki jih po svojem pravu nobena država ne šteje za svoje državljane; ker so vzroki za apatridnost lahko različni in med njimi najdemo tudi naslednje: nasledstvo ali razpad držav, zaradi česar so lahko ljudje prisiljeni v beg, migracijo ali postanejo žrtve trgovine z ljudmi, pa tudi spremembe in vrzeli v zakonih o državljanstvu, potek državljanstva, ker je oseba daljše obdobje živela zunaj svoje države, samovoljni odvzem državljanstva, diskriminacija na podlagi spola, rase, narodnosti ali drugih razlogov, upravne in birokratske ovire, vključno s pridobivanje ali evidentiranjem rojstnih listov; ker lahko večino teh vzrokov za apatridnost, če ne že kar vseh, najdemo v južni in jugovzhodni Aziji; |
| --- | --- |

F.

ker Konvencija o statusu oseb brez državljanstva iz leta 1954 osebe brez državljanstva opredeljuje kot osebe, ki jih po svojem pravu nobena država ne šteje za svoje državljane; ker so vzroki za apatridnost lahko različni in med njimi najdemo tudi naslednje: nasledstvo ali razpad držav, zaradi česar so lahko ljudje prisiljeni v beg, migracijo ali postanejo žrtve trgovine z ljudmi, pa tudi spremembe in vrzeli v zakonih o državljanstvu, potek državljanstva, ker je oseba daljše obdobje živela zunaj svoje države, samovoljni odvzem državljanstva, diskriminacija na podlagi spola, rase, narodnosti ali drugih razlogov, upravne in birokratske ovire, vključno s pridobivanje ali evidentiranjem rojstnih listov; ker lahko večino teh vzrokov za apatridnost, če ne že kar vseh, najdemo v južni in jugovzhodni Aziji;

| G. | ker je treba poudariti, da pri obravnavanju oseb brez državljanstva ne gre za isto vprašanje kot pri obravnavanju beguncev; ker večina oseb brez državljanstva ni nikoli zapustila svojega rojstnega kraja ali prečkala mednarodne meje; |
| --- | --- |

G.

ker je treba poudariti, da pri obravnavanju oseb brez državljanstva ne gre za isto vprašanje kot pri obravnavanju beguncev; ker večina oseb brez državljanstva ni nikoli zapustila svojega rojstnega kraja ali prečkala mednarodne meje;

| H. | ker je apatridnost večplastni problem in vodi v zelo različne kršitve človekovih pravic, ki med drugim zajemajo probleme, povezane z rojstnimi listi in drugimi listinami o civilnem statusu ter listinami, ki se nanašajo na lastninsko pravico, pa neupravičenost do programov otroškega zdravstva in obiskovanja javnih šol, lastništva podjetij, politične zastopanosti in volilne udeležbe ter dostopa do socialne varnosti in javnih storitev; ker lahko apatridnost prispeva k trgovini z ljudmi, samovoljnemu pridržanju, kršitvi svobode gibanja, izkoriščanju in zlorabi otrok ter diskriminaciji žensk; |
| --- | --- |

H.

ker je apatridnost večplastni problem in vodi v zelo različne kršitve človekovih pravic, ki med drugim zajemajo probleme, povezane z rojstnimi listi in drugimi listinami o civilnem statusu ter listinami, ki se nanašajo na lastninsko pravico, pa neupravičenost do programov otroškega zdravstva in obiskovanja javnih šol, lastništva podjetij, politične zastopanosti in volilne udeležbe ter dostopa do socialne varnosti in javnih storitev; ker lahko apatridnost prispeva k trgovini z ljudmi, samovoljnemu pridržanju, kršitvi svobode gibanja, izkoriščanju in zlorabi otrok ter diskriminaciji žensk;

| I. | ker mednarodna javnost apatridnosti še vedno namenja premalo pozornosti, kljub temu da ima zelo zaskrbljujoče posledice za človekove pravice na svetovni in regionalni ravni, ter še vedno velja za notranjo zadevo posameznih držav; ker bi morala omejevanje in dokončna odprava apatridnosti postati prednostna naloga na področju človekovih pravic na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

I.

ker mednarodna javnost apatridnosti še vedno namenja premalo pozornosti, kljub temu da ima zelo zaskrbljujoče posledice za človekove pravice na svetovni in regionalni ravni, ter še vedno velja za notranjo zadevo posameznih držav; ker bi morala omejevanje in dokončna odprava apatridnosti postati prednostna naloga na področju človekovih pravic na mednarodni ravni;

| J. | ker je v državah južne in jugovzhodne Azije, kot so Nepal, Malezija in Brunej, še vedno prisotna zakonodajna diskriminacija na podlagi spola, na primer pri pridobitvi državljanstva ali njegovem prenosu na otroka ali zakonca; |
| --- | --- |

J.

ker je v državah južne in jugovzhodne Azije, kot so Nepal, Malezija in Brunej, še vedno prisotna zakonodajna diskriminacija na podlagi spola, na primer pri pridobitvi državljanstva ali njegovem prenosu na otroka ali zakonca;

| K. | ker je UNHCR ocenil, da v celotni regiji 135 milijonov otrok, mlajših od 5 let, ob rojstvu ni bilo vpisanih v rojstno matično knjigo, zato obstaja nevarnost, da bodo ostali brez državljanstva; |
| --- | --- |

K.

ker je UNHCR ocenil, da v celotni regiji 135 milijonov otrok, mlajših od 5 let, ob rojstvu ni bilo vpisanih v rojstno matično knjigo, zato obstaja nevarnost, da bodo ostali brez državljanstva;

| L. | ker bo odprava apatridnosti privedla tudi do več demokracije, saj bodo nekdanje osebe brez državljanstva vključene v demokratične procese in bodo k njim lahko prispevale; |
| --- | --- |

L.

ker bo odprava apatridnosti privedla tudi do več demokracije, saj bodo nekdanje osebe brez državljanstva vključene v demokratične procese in bodo k njim lahko prispevale;

| M. | ker je zapleteni problem apatridnosti na skrajnem obrobju mednarodnega prava in politike, čeprav ne gre za zanemarljivo vprašanje; |
| --- | --- |

M.

ker je zapleteni problem apatridnosti na skrajnem obrobju mednarodnega prava in politike, čeprav ne gre za zanemarljivo vprašanje;

| N. | ker apatridnost ogroža razvojne perspektive prizadetih populacij in učinkovito izvajanje agende za trajnostni razvoj do leta 2030; |
| --- | --- |

N.

ker apatridnost ogroža razvojne perspektive prizadetih populacij in učinkovito izvajanje agende za trajnostni razvoj do leta 2030;

| O. | ker je cilj globalnega akcijskega načrta UNHCR za odpravo apatridnosti za obdobje 2014–2024 podpreti vlade pri odpravi obstoječih obsežnih primerov apatridnosti, preprečiti nove primere ter bolje prepoznati in zaščititi prebivalstvo brez državljanstva; ker je v 10. točki akcijskega načrta poudarjeno, da je treba izboljšati kvantitativne in kvalitativne podatke o apatridnosti; ker se je EU zavezala k dejavnemu podpiranju tega akcijskega načrta; |
| --- | --- |

O.

ker je cilj globalnega akcijskega načrta UNHCR za odpravo apatridnosti za obdobje 2014–2024 podpreti vlade pri odpravi obstoječih obsežnih primerov apatridnosti, preprečiti nove primere ter bolje prepoznati in zaščititi prebivalstvo brez državljanstva; ker je v 10. točki akcijskega načrta poudarjeno, da je treba izboljšati kvantitativne in kvalitativne podatke o apatridnosti; ker se je EU zavezala k dejavnemu podpiranju tega akcijskega načrta;

| P. | ker je pomen obravnavanja vprašanja apatridnosti v odnosih z državami, ki so bile opredeljene kot prednostne, potrjen v sklepih Sveta o akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019, s katerimi je poudarjeno tudi, da si je treba posebej prizadevati za to, da ne bi prihajalo do novih primerov apatridnosti zaradi konfliktov, razseljevanja ali razpada držav; |
| --- | --- |

P.

ker je pomen obravnavanja vprašanja apatridnosti v odnosih z državami, ki so bile opredeljene kot prednostne, potrjen v sklepih Sveta o akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019, s katerimi je poudarjeno tudi, da si je treba posebej prizadevati za to, da ne bi prihajalo do novih primerov apatridnosti zaradi konfliktov, razseljevanja ali razpada držav;

| Q. | ker letno poročilo EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu z dne 20. septembra 2016 v delu, kjer so obravnavane posamezne države in regije, potrjuje cilj EU za večjo usklajenost, učinkovitost in prepoznavnost človekovih pravic v zunanji politiki EU ter cilj poglobljenega sodelovanja EU z OZN in regionalnimi mehanizmi za človekove pravice pri spodbujanju regionalnega prevzema odgovornosti za človekove pravice in njihove univerzalnosti, pri čemer letno poročilo izrecno navaja tudi izvedbo prvega političnega dialoga o človekovih pravicah z mehanizmi za človekove pravice združenja ASEAN; |
| --- | --- |

Q.

ker letno poročilo EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu z dne 20. septembra 2016 v delu, kjer so obravnavane posamezne države in regije, potrjuje cilj EU za večjo usklajenost, učinkovitost in prepoznavnost človekovih pravic v zunanji politiki EU ter cilj poglobljenega sodelovanja EU z OZN in regionalnimi mehanizmi za človekove pravice pri spodbujanju regionalnega prevzema odgovornosti za človekove pravice in njihove univerzalnosti, pri čemer letno poročilo izrecno navaja tudi izvedbo prvega političnega dialoga o človekovih pravicah z mehanizmi za človekove pravice združenja ASEAN;

| R. | ker je EU odločena, da bo človekove pravice postavljala v središče svojih odnosov s tretjimi državami; |
| --- | --- |

R.

ker je EU odločena, da bo človekove pravice postavljala v središče svojih odnosov s tretjimi državami;

| S. | ker apatridnost povzroča premike prebivalstva, izseljevanje in trgovino z ljudmi ter so zaradi nje destabilizirane celotne regije; |
| --- | --- |

S.

ker apatridnost povzroča premike prebivalstva, izseljevanje in trgovino z ljudmi ter so zaradi nje destabilizirane celotne regije;

| T. | ker velik del 10 milijonov oseb brez državljanstva na svetu prebiva v južni in jugovzhodni Aziji, pri čemer je ljudstvo Rohingja iz Mjanmara največja posamezna skupina ljudi brez državljanstva na svetu, saj v okvir pristojnosti UNHCR na področju apatridnosti spada več kot milijon pripadnikov te skupine, obsežne skupnosti oseb brez državljanstva pa živijo še na Tajskem, v Maleziji, Bruneju, Vietnamu, na Filipinih in drugje; ker osebe brez državljanstva najdemo tudi med Tibetanci, ki med drugim živijo v Indiji in Nepalu; ker nekatere od teh skupin spadajo v okvir pristojnosti UNHCR na področju apatridnosti, druge pa ne; ker sta statistična pokritost in poročanje o populacijah brez državljanstva po svetu nepopolna, saj vse države ne vodijo tovrstne statistike; ker v južni in jugovzhodni Aziji najdemo tako dolgotrajne in nerešene primere kot tudi takšne, kjer je prišlo do napredka; |
| --- | --- |

T.

ker velik del 10 milijonov oseb brez državljanstva na svetu prebiva v južni in jugovzhodni Aziji, pri čemer je ljudstvo Rohingja iz Mjanmara največja posamezna skupina ljudi brez državljanstva na svetu, saj v okvir pristojnosti UNHCR na področju apatridnosti spada več kot milijon pripadnikov te skupine, obsežne skupnosti oseb brez državljanstva pa živijo še na Tajskem, v Maleziji, Bruneju, Vietnamu, na Filipinih in drugje; ker osebe brez državljanstva najdemo tudi med Tibetanci, ki med drugim živijo v Indiji in Nepalu; ker nekatere od teh skupin spadajo v okvir pristojnosti UNHCR na področju apatridnosti, druge pa ne; ker sta statistična pokritost in poročanje o populacijah brez državljanstva po svetu nepopolna, saj vse države ne vodijo tovrstne statistike; ker v južni in jugovzhodni Aziji najdemo tako dolgotrajne in nerešene primere kot tudi takšne, kjer je prišlo do napredka;

| U. | ker je bil v zadnjih nekaj letih v južni in jugovzhodni Aziji dosežen določen napredek, saj so bili zakoni o državljanstvu dopolnjeni z določbami, ki preprečujejo apatridnost in osebam brez državljanstva omogočajo pridobitev državljanstva; ker je treba tovrstna prizadevanja še okrepiti in sprejete zakone spoštovati tudi v praksi; |
| --- | --- |

U.

ker je bil v zadnjih nekaj letih v južni in jugovzhodni Aziji dosežen določen napredek, saj so bili zakoni o državljanstvu dopolnjeni z določbami, ki preprečujejo apatridnost in osebam brez državljanstva omogočajo pridobitev državljanstva; ker je treba tovrstna prizadevanja še okrepiti in sprejete zakone spoštovati tudi v praksi;

| V. | ker ljudstvo Rohingja spada med najbolj preganjane manjšine na svetu in tvori največjo skupino oseb brez državljanstva na svetu, ki je državljanstvo uradno izgubila leta 1982, ko je bil v Burmi sprejet zakon o državljanstvu; ker so pripadniki ljudstva Rohingja nezaželeni tako pri mjanmarskih oblasteh kot v sosednjih državah, kamor so se mnogi zatekli kot begunci; ker v državi Rakhine prihaja do nenehnih spopadov; ker je bilo več tisoč beguncev, ki so prišli čez mejo v Bangladeš, ker so obupno potrebovali humanitarno pomoč, prisilno izgnanih nazaj, s čimer je bilo očitno kršeno mednarodno pravo; ker pripadniki ljudstva Rohingja bežijo pred politiko skupinskega kaznovanja v državi Rakhine, kjer varnostne sile izvajajo brezobzirne povračilne napade in menda na vaščane streljajo iz bojnih helikopterjev, zažigajo dome, izvajajo samovoljne aretacije ter posiljujejo ženske in dekleta; ker se mjanmarska in mednarodna javnost le malo odzivata na vse slabše stanje na področju človekovih pravic in humanitarno krizo pripadnikov ljudstva Rohingja, številna orodja za reševanje njihovega vprašanja pa ostajajo neraziskana; |
| --- | --- |

V.

ker ljudstvo Rohingja spada med najbolj preganjane manjšine na svetu in tvori največjo skupino oseb brez državljanstva na svetu, ki je državljanstvo uradno izgubila leta 1982, ko je bil v Burmi sprejet zakon o državljanstvu; ker so pripadniki ljudstva Rohingja nezaželeni tako pri mjanmarskih oblasteh kot v sosednjih državah, kamor so se mnogi zatekli kot begunci; ker v državi Rakhine prihaja do nenehnih spopadov; ker je bilo več tisoč beguncev, ki so prišli čez mejo v Bangladeš, ker so obupno potrebovali humanitarno pomoč, prisilno izgnanih nazaj, s čimer je bilo očitno kršeno mednarodno pravo; ker pripadniki ljudstva Rohingja bežijo pred politiko skupinskega kaznovanja v državi Rakhine, kjer varnostne sile izvajajo brezobzirne povračilne napade in menda na vaščane streljajo iz bojnih helikopterjev, zažigajo dome, izvajajo samovoljne aretacije ter posiljujejo ženske in dekleta; ker se mjanmarska in mednarodna javnost le malo odzivata na vse slabše stanje na področju človekovih pravic in humanitarno krizo pripadnikov ljudstva Rohingja, številna orodja za reševanje njihovega vprašanja pa ostajajo neraziskana;

| W. | ker se več sto tisoč tako imenovanih Biharcev po bangladeški vojni za neodvisnost ni štelo za državljane Bangladeša, saj je Pakistan zavrnil njihovo repatriacijo; ker pa je bilo po letu 2003 z več sodnimi odločitvami potrjeno, da so Biharci državljani Bangladeša; ker mnogi Biharci še vedno niso v celoti vključeni v bangladeško družbo in razvojne programe, številni pa ne morejo v celoti izkoristiti svojih na novo potrjenih pravic; |
| --- | --- |

W.

ker se več sto tisoč tako imenovanih Biharcev po bangladeški vojni za neodvisnost ni štelo za državljane Bangladeša, saj je Pakistan zavrnil njihovo repatriacijo; ker pa je bilo po letu 2003 z več sodnimi odločitvami potrjeno, da so Biharci državljani Bangladeša; ker mnogi Biharci še vedno niso v celoti vključeni v bangladeško družbo in razvojne programe, številni pa ne morejo v celoti izkoristiti svojih na novo potrjenih pravic;

| X. | ker je v južni in jugovzhodni Aziji še veliko drugih skupin brez državljanstva; ker pa je v zadnjih letih prišlo do več pozitivnih sprememb, na primer v Indoneziji, ki je v postopku za pridobitev indonezijskega državljanstva odpravila diskriminacijo po spolu in je leta 2006 reformirala svoj zakon o državljanstvu, tako da indonezijski migranti, ki v tujini preživijo več kot pet let, ne morejo več izgubiti državljanstva, če bi izguba državljanstva vodila v apatridnost; v Kambodži, ki je uvedla brezplačen vpis rojstva v 30 dneh po rojstvu; v Vietnamu, kjer je od leta 2008 mogoča naturalizacija vseh rezidentov, ki so v Vietnamu brez državljanstva živeli več kot 20 let, in na Tajskem, kjer je po reformi zakonodaje o državljanstvu in registraciji prebivalstva od leta 2011 državljanstvo pridobilo 23 000 oseb brez državljanstva; |
| --- | --- |

X.

ker je v južni in jugovzhodni Aziji še veliko drugih skupin brez državljanstva; ker pa je v zadnjih letih prišlo do več pozitivnih sprememb, na primer v Indoneziji, ki je v postopku za pridobitev indonezijskega državljanstva odpravila diskriminacijo po spolu in je leta 2006 reformirala svoj zakon o državljanstvu, tako da indonezijski migranti, ki v tujini preživijo več kot pet let, ne morejo več izgubiti državljanstva, če bi izguba državljanstva vodila v apatridnost; v Kambodži, ki je uvedla brezplačen vpis rojstva v 30 dneh po rojstvu; v Vietnamu, kjer je od leta 2008 mogoča naturalizacija vseh rezidentov, ki so v Vietnamu brez državljanstva živeli več kot 20 let, in na Tajskem, kjer je po reformi zakonodaje o državljanstvu in registraciji prebivalstva od leta 2011 državljanstvo pridobilo 23 000 oseb brez državljanstva;

| Y. | ker je izredno pomembno, da vlade in pristojne oblasti vseh držav v regiji v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi in mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic dosledno spoštujejo načelo nevračanja beguncev in begunce zaščitijo; |
| --- | --- |

Y.

ker je izredno pomembno, da vlade in pristojne oblasti vseh držav v regiji v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi in mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic dosledno spoštujejo načelo nevračanja beguncev in begunce zaščitijo;

| Z. | ker bi morale skupine brez državljanstva imeti dostop do humanitarnih programov za pomoč na področju zdravja, prehrane in izobraževanja o njej; |
| --- | --- |

Z.

ker bi morale skupine brez državljanstva imeti dostop do humanitarnih programov za pomoč na področju zdravja, prehrane in izobraževanja o njej;

| 1. | je zaskrbljen zaradi milijonov primerov apatridnosti po svetu, zlasti v južni in jugovzhodni Aziji, in izraža solidarnost z osebami brez državljanstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je zelo zaskrbljen zaradi položaja manjšine Rohingja v Mjanmaru; je zgrožen nad poročili o množičnih kršitvah človekovih pravic in neprestani represiji, diskriminaciji in nepriznavanju ljudstva Rohingja kot dela mjanmarske družbe, kar je videti kot usklajeno kampanjo etničnega čiščenja; poudarja, da ljudstvo Rohingja na ozemlju Mjanmara živi že več generacij in je v celoti upravičeno do mjanmarskega državljanstva, kot ga je v preteklosti že imelo, ter do pravic in dolžnosti, ki jih to vključuje; poziva mjanmarsko vlado in oblasti, naj manjšini Rohingja vrnejo mjanmarsko državljanstvo; poziva tudi, naj država Rakhine nemudoma postane dostopna za humanitarne organizacije, mednarodne opazovalce, nevladne organizacije in novinarje; meni, da bo treba izvesti nepristransko preiskavo, da bodo krivci za kršitve človekovih pravic dejansko odgovarjali za svoja dejanja; meni tudi, da so potrebni nujni ukrepi, da se preprečijo novi primeri diskriminacije, sovražnosti in nasilja nad manjšinami oziroma da se onemogoči navajanje nanje; od dobitnice Nobelove nagrade za mir in nagrade Saharova Aung San Su Či pričakuje, da bo uporabila različne položaje v mjanmarski vladi in poiskala poti do rešitve; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje, da se status oseb brez državljanstva v nekaterih primerih izkorišča za marginalizacijo določenih skupnosti in odvzem njihovih pravic; meni, da je pravna, politična in socialna vključitev manjšin ključni element demokratičnega prehoda in da bi razrešitev vprašanja apatridnosti prispevala k boljši socialni koheziji in politični stabilnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja na dejstvo, da lahko apatridnost povzroči hudo humanitarno krizo, in želi opomniti, da bi morale osebe brez državljanstva imeti dostop do humanitarnih programov; poudarja, da apatridnost pogosto vodi do slabega dostopa do izobraževanja, zdravstvenih storitev, dela, svobode gibanja in varnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je zaskrbljen zaradi pomanjkanja podatkov o apatridnosti v južni in jugovzhodni Aziji, saj za Butan, Indijo, Nepal in Vzhodni Timor na primer praktično ni razpoložljivih podatkov; prav tako je zaskrbljen, ker tudi tedaj, ko skupne številke obstajajo, ni razčlenjenih podatkov za ženske, otroke in druge ranljive skupine na primer; opozarja, da je zaradi pomanjkanja podatkov še težje oblikovati ciljno usmerjene ukrepe, vključno znotraj okvira kampanje UNHCR za odpravo apatridnosti do leta 2024; močno spodbuja države v južni in jugovzhodni Aziji, naj pripravijo zanesljive in javne razčlenjene podatke o apatridnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da obstajajo tudi pozitivni primeri, kot je pobuda Filipinov iz maja 2016 za zbiranje podatkov o številu in položaju otrok brez državljanstva v regiji; poziva EU, naj ponudi sodelovanje in pomoč pri natančnem popisu oseb brez državljanstva in pri pripravi potrebnih projektov za odpravo apatridnosti v regiji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je globoko zaskrbljen, ker je zakonodaja Bruneja, Malezije in Nepala diskriminatorna na podlagi spola; poudarja, da je potreben pregled predpisov s področja državljanstva, zlasti v Konvenciji o otrokovih pravicah in Konvenciji o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja pozitiven razvoj dogodkov v regiji in prizadevanja na Filipinih, v Vietnamu in na Tajskem, države iz te regije pa spodbuja, naj sodelujejo in si izmenjujejo dobre zglede in prizadevanja za odpravo apatridnosti v celotni regiji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja na razmere po apatridnosti v regiji in na načelo udeležbe, ki je del človekovih pravic; spodbuja, naj se skupnosti, ki jih je prizadela apatridnost, in osebe, ki so bile nekdaj brez državljanstva, vključuje v razvojne projekte in načrtovanje; spodbuja, naj se vlade in razvojni projekti za odpravljanje diskriminacije po apatridnosti in za vzpostavitev dejanske enakosti zgledujejo po členu 4(1) Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk; |
| --- | --- |

9.

| 10. | priznava nacionalno suverenost pri zadevah, kot je državljanstvo, a vseeno poziva države s prebivalci brez državljanstva, naj za reševanje tega vprašanja sprejmejo konkretne ukrepe, ki bodo v skladu z načeli iz mednarodnih konvencij, ki so jih vse ratificirale, zlasti pa z načeli iz Konvencije o otrokovih pravicah; ugotavlja, da je bilo v regiji kar nekaj primerov pozitivnega razvoja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva bangladeško vlado, naj se zaveže jasni časovnici za celovito izvedbo mirovnega sporazuma za hribovito območje Chittagong iz leta 1997 in s tem za rehabilitacijo pripadnikov razseljenega ljudstva Jumma, ki trenutno živijo v Indiji in nimajo državljanstva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | močno spodbuja države, naj izvajajo zaščitne ukrepe iz Konvencije o zmanjšanju števila oseb brez državljanstva iz leta 1961, ki določa, da mora oseba, ki je rojena v določeni državi, dobiti državljanstvo te države, če bi sicer ostala brez njega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja povezave med apatridnostjo ter socialno in ekonomsko ranljivostjo; poziva vlade držav v razvoju, naj preprečijo odrekanje pravice do državljanstva, njegovo izgubo ali odvzem iz diskriminatornih razlogov, naj sprejmejo pravične zakone o državljanstvu in izvajajo dostopne, cenovno sprejemljive in nediskriminatorne postopke urejanja dokumentov, povezanih z državljanstvom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja zavezo Sveta v sklepih o akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019, da bo v odnosih z državami, ki so bile opredeljene kot prednostne, obravnaval vprašanje apatridnosti, pozdravlja pa tudi njegovo zavezo krepitvi odnosov z združenjem ASEAN; priporoča, naj se prizadevanja ne usmerjajo le na pojav prebivalstva brez državljanstva, ki je posledica konfliktov, razseljevanja in razpadov držav, ampak tudi na druge pomembne vidike, kot je apatridnost zaradi diskriminacije ali zaradi tega, ker oseba ob rojstvu ni bila vpisana v rojstno matično knjigo ali register prebivalstva; |
| --- | --- |

14.

| 15. | želi spomniti na obljubljene ukrepe iz akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019 glede oblikovanja skupnega okvira Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje za opozarjanje na vprašanje apatridnosti s tretjimi državami; poudarja, da bi bili priprava in širjenje formalnega okvira pomemben del podpore Evropske unije pri doseganju cilja UNHCR glede odprave apatridnosti po svetu do leta 2024; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU, naj ob posameznih regionalnih ali lokalnih strategijah spodbuja tudi iskanje globalnih rešitev za apatridnost, saj za odpravo apatridnosti ne bo dovolj zgolj en sam pristop; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da bi morala EU bolj poudarjati pomembne posledice apatridnosti za globalna vprašanja, kot so odprava revščine, izvajanje Agende 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, spodbujanje otrokovih pravic ter obravnavanje nezakonitih migracij in trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja sprejetje cilja trajnostnega razvoja 16.9, ki določa, da bi bilo treba vsem urediti osebni pravni status, tudi z vpisom rojstev v matični register; obžaluje pa, da v Agendi 2030 apatridnost ni izrecno navedena niti kot razlog za diskriminacijo niti kot cilj za zmanjšanje revščine; poziva EU in države članice, naj razmislijo, da bi v mehanizme za spremljanje uresničevanja ciljev trajnostnega razvoja in poročanja o njih vključile kazalnike apatridnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja pomen učinkovite komunikacijske strategije o apatridnosti za večjo ozaveščenost o tem vprašanju; poziva EU, naj v sodelovanju z UNHCR in prek svojih delegacij v tretjih državah, ki jih to zadeva, več in bolje obvešča o apatridnosti in se osredotoča na kršitve človekovih pravic, ki so posledica apatridnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva EU, naj oblikuje celovito strategijo o apatridnosti, ki naj temelji na dveh sklopih ukrepov; meni, da bi moral prvi sklop obravnavati nujne primere, v drugem pa bi bilo treba opredeliti dolgoročne ukrepe za odpravo apatridnosti; meni, da bi se morala strategija osredotočiti na omejeno število prednostnih nalog in da bi morala EU v nujnih premerih prevzeti vodilno vlogo, da bi povečala ozaveščenost o apatridnosti na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da bi bilo treba celovito strategijo EU o apatridnosti prilagajati posebnim razmeram, s katerimi se srečujejo osebe brez državljanstva; poudarja, da je treba pri opredelitvi ustreznih ukrepov razlikovati med apatridnostjo, ki je posledica premajhne upravne zmogljivosti, in apatridnostjo, ki je posledica diskriminatorne državne politike zoper nekatere skupnosti ali manjšine; |
| --- | --- |

21.

| 22. | priporoča, naj si države članice za prednostno nalogo zastavijo podpiranje pozitivnega razvoja pri obravnavanju apatridnosti v južni in jugovzhodni Aziji, in predlaga nov celovit politični pristop, ki bo med drugim osnovan na:






  — | spodbujanju držav, naj pristopijo h konvencijama o apatridnosti, in opozarjanju na koristi pristopa k njima v dvostranskih stikih med parlamenti in ministrstvi ter na drugih ravneh; |
| --- | --- | --- |

22.

—

spodbujanju držav, naj pristopijo h konvencijama o apatridnosti, in opozarjanju na koristi pristopa k njima v dvostranskih stikih med parlamenti in ministrstvi ter na drugih ravneh;

| — | podpori sektorskim organom združenj ASEAN in SAARC pri podpiranju njunih držav članic, da bi še naprej podeljevale pravico do državljanstva in odpravile apatridnost; |
| --- | --- |

—

podpori sektorskim organom združenj ASEAN in SAARC pri podpiranju njunih držav članic, da bi še naprej podeljevale pravico do državljanstva in odpravile apatridnost;

| — | poudarjanju vrednosti konvencij o apatridnosti v večstranskih forumih; |
| --- | --- |

—

poudarjanju vrednosti konvencij o apatridnosti v večstranskih forumih;

| — | sodelovanju z državami in opozarjanju na koristi zbiranja medsektorskih, razčlenjenih in preverljivih nacionalnih podatkov o osebah brez državljanstva in osebah z nedoločljivim državljanstvom, saj je opredelitev oseb brez državljanstva prvi korak posameznih držav pri sprejemanju potrebnih ukrepov za odpravo apatridnosti; zbrani podatki se bodo nato uporabili za evidentiranje, dokumentiranje, izvajanje javnih storitev, vzdrževanje javnega reda in miru ter razvojno načrtovanje; |
| --- | --- |

—

sodelovanju z državami in opozarjanju na koristi zbiranja medsektorskih, razčlenjenih in preverljivih nacionalnih podatkov o osebah brez državljanstva in osebah z nedoločljivim državljanstvom, saj je opredelitev oseb brez državljanstva prvi korak posameznih držav pri sprejemanju potrebnih ukrepov za odpravo apatridnosti; zbrani podatki se bodo nato uporabili za evidentiranje, dokumentiranje, izvajanje javnih storitev, vzdrževanje javnega reda in miru ter razvojno načrtovanje;

| — | stalnem poudarjanju, da mora biti vpis rojstev brezplačen in lahko dostopen, potekati pa mora nediskriminatorno; |
| --- | --- |

—

stalnem poudarjanju, da mora biti vpis rojstev brezplačen in lahko dostopen, potekati pa mora nediskriminatorno;

| — | stalnem poudarjanju, da morajo biti v nacionalne sisteme za upravljanje osebnih stanj vključene vsi prebivalci določene države, tudi tisti, ki živijo v zelo oddaljenih predelih ali so del marginaliziranih skupin in ki bi lahko ostali oziroma so že brez državljanstva; |
| --- | --- |

—

stalnem poudarjanju, da morajo biti v nacionalne sisteme za upravljanje osebnih stanj vključene vsi prebivalci določene države, tudi tisti, ki živijo v zelo oddaljenih predelih ali so del marginaliziranih skupin in ki bi lahko ostali oziroma so že brez državljanstva;

| — | podpiranju držav južne in jugovzhodne Azije, da bi zagotovile dostop do izobraževanja za vse, vključno z otroki brez državljanstva, saj je apatridnost za otroke velika ovira pri enakem dostopanju do izobraževanja; |
| --- | --- |

—

podpiranju držav južne in jugovzhodne Azije, da bi zagotovile dostop do izobraževanja za vse, vključno z otroki brez državljanstva, saj je apatridnost za otroke velika ovira pri enakem dostopanju do izobraževanja;

| — | spodbujanju pomembne vloge inovativne tehnologije, ki ponuja programe digitalnega vpisa v rojstno matično knjigo in torej omogoča boljše evidentiranje in arhiviranje dokumentov; |
| --- | --- |

—

spodbujanju pomembne vloge inovativne tehnologije, ki ponuja programe digitalnega vpisa v rojstno matično knjigo in torej omogoča boljše evidentiranje in arhiviranje dokumentov;

| — | obravnavanju problematike vsebine in uporabe zakonov o državljanstvu in samovoljnega odvzema državljanstva ali zanikanja pravice do njega na podlagi narodnosti, kar je glavni razlog za apatridnost v tej azijski regiji; |
| --- | --- |

—

obravnavanju problematike vsebine in uporabe zakonov o državljanstvu in samovoljnega odvzema državljanstva ali zanikanja pravice do njega na podlagi narodnosti, kar je glavni razlog za apatridnost v tej azijski regiji;

| — | spodbujanju držav v regiji, naj se posvetijo potrebam žensk in problematiki spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola, kar naj storijo z vidika človekovih pravic in s pristopi, ki bodo temeljili na skupnosti, zlasti v primerih žrtev trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

—

spodbujanju držav v regiji, naj se posvetijo potrebam žensk in problematiki spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola, kar naj storijo z vidika človekovih pravic in s pristopi, ki bodo temeljili na skupnosti, zlasti v primerih žrtev trgovine z ljudmi;

| — | obravnavanju problematike zakonov o državljanstvu in diskriminacije na podlagi spola, saj nekatere države otežujejo ali celo onemogočajo možnost, da bi otroci dobili državljanstvo svoje matere; |
| --- | --- |

—

obravnavanju problematike zakonov o državljanstvu in diskriminacije na podlagi spola, saj nekatere države otežujejo ali celo onemogočajo možnost, da bi otroci dobili državljanstvo svoje matere;

| — | zagotavljanju, da bodo vsi razvojni projekti in humanitarna pomoč, za katere EU zagotavlja financiranje, po potrebi upoštevali obravnavo apatridnosti; |
| --- | --- |

—

zagotavljanju, da bodo vsi razvojni projekti in humanitarna pomoč, za katere EU zagotavlja financiranje, po potrebi upoštevali obravnavo apatridnosti;

| — | gradnji zmogljivosti ustreznih institucij in akterjev EU, da bi razumeli, ocenjevali in načrtovali problematiko apatridnosti ter redno poročali o njej in o dosežkih EU pri boji proti apatridnosti, tudi tako, da se v letno poročilo EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu doda poglavje o apatridnosti; |
| --- | --- |

—

gradnji zmogljivosti ustreznih institucij in akterjev EU, da bi razumeli, ocenjevali in načrtovali problematiko apatridnosti ter redno poročali o njej in o dosežkih EU pri boji proti apatridnosti, tudi tako, da se v letno poročilo EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu doda poglavje o apatridnosti;

| — | zagotavljanju, da so apatridnost, državna pripadnost in državljanstvo ustrezno obravnavani v državnih strategijah za človekove pravice in demokracijo ter da te strategije temeljijo na načelu, da ima pravico do državljanstva vsakdo, ne glede na spol, raso, barvo kože, vero ali veroizpoved, narodnost ali pripadnost nacionalni ali etnični manjšini; obravnavanju problematike apatridnosti pri vseh političnih dialogih ali dialogih o človekovih pravicah z državami, ki jih to zadeva; |
| --- | --- |

—

zagotavljanju, da so apatridnost, državna pripadnost in državljanstvo ustrezno obravnavani v državnih strategijah za človekove pravice in demokracijo ter da te strategije temeljijo na načelu, da ima pravico do državljanstva vsakdo, ne glede na spol, raso, barvo kože, vero ali veroizpoved, narodnost ali pripadnost nacionalni ali etnični manjšini; obravnavanju problematike apatridnosti pri vseh političnih dialogih ali dialogih o človekovih pravicah z državami, ki jih to zadeva;

| — | pripravi smernic EU o človekovih pravicah v zvezi z apatridnostjo, saj bi na tej osnovi lahko vzpostavili konkretne in izmerljive cilje v prizadevanjih EU za odpravo apatridnosti po svetu; |
| --- | --- |

—

pripravi smernic EU o človekovih pravicah v zvezi z apatridnostjo, saj bi na tej osnovi lahko vzpostavili konkretne in izmerljive cilje v prizadevanjih EU za odpravo apatridnosti po svetu;

| — | okrepitvi dialoga o apatridnosti v južni in jugovzhodni Aziji z ustreznimi regionalnimi in mednarodnimi organizacijami ter s sosedami držav južne in jugovzhodne Azije in drugimi dejavnimi državami v regiji; |
| --- | --- |

—

okrepitvi dialoga o apatridnosti v južni in jugovzhodni Aziji z ustreznimi regionalnimi in mednarodnimi organizacijami ter s sosedami držav južne in jugovzhodne Azije in drugimi dejavnimi državami v regiji;

| — | zagotavljanju, da so udeleženci misij za opazovanje volitev seznanjeni s problematiko apatridnosti; |
| --- | --- |

—

zagotavljanju, da so udeleženci misij za opazovanje volitev seznanjeni s problematiko apatridnosti;

| — | opozarjanju, da morajo regionalni organi za človekove pravice dobiti vidnejšo vlogo, da bodo lahko dejavnejši pri prepoznavanju in odpravi apatridnosti; |
| --- | --- |

—

opozarjanju, da morajo regionalni organi za človekove pravice dobiti vidnejšo vlogo, da bodo lahko dejavnejši pri prepoznavanju in odpravi apatridnosti;

| — | rezervaciji zadostnih sredstev, ki naj se v okviru proračuna instrumenta za razvojno sodelovanje, Evropskega razvojnega sklada in evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice namenijo za nevladne organizacije ter druge organizacije, ki se trudijo doseči skupnosti brez državljanstva; spodbujanju partnerstev med organizacijami civilne družbe in skupnostmi oseb brez državljanstva, ki bi ta način dobile vidnejšo vlogo v boju za lastne pravice; |
| --- | --- |

—

rezervaciji zadostnih sredstev, ki naj se v okviru proračuna instrumenta za razvojno sodelovanje, Evropskega razvojnega sklada in evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice namenijo za nevladne organizacije ter druge organizacije, ki se trudijo doseči skupnosti brez državljanstva; spodbujanju partnerstev med organizacijami civilne družbe in skupnostmi oseb brez državljanstva, ki bi ta način dobile vidnejšo vlogo v boju za lastne pravice;

| — | boljšem usklajevanju med državami v njihovih prizadevanjih za odpravo apatridnosti, zlasti v primerih, ko ta prizadevanja sežejo čez različne državne meje, ter na izmenjavi primerov dobre prakse pri izvajanju mednarodnih standardov v boju proti apatridnosti; |
| --- | --- |

—

boljšem usklajevanju med državami v njihovih prizadevanjih za odpravo apatridnosti, zlasti v primerih, ko ta prizadevanja sežejo čez različne državne meje, ter na izmenjavi primerov dobre prakse pri izvajanju mednarodnih standardov v boju proti apatridnosti;

| — | rednem spremljanju, kot sta ozaveščanje in tehnična podpora za javne uprave kot sredstvo za izgradnjo zmogljivosti, tudi na lokalni ravni v primeru pozitivnega razvoja, ki ga je treba izvesti v praksi, kot je napredek na Tajskem, Filipinih, v Vietnamu in Bangladešu, kjer so Biharcem vrnili državljanstvo, vključno z volilno pravico; |
| --- | --- |

—

rednem spremljanju, kot sta ozaveščanje in tehnična podpora za javne uprave kot sredstvo za izgradnjo zmogljivosti, tudi na lokalni ravni v primeru pozitivnega razvoja, ki ga je treba izvesti v praksi, kot je napredek na Tajskem, Filipinih, v Vietnamu in Bangladešu, kjer so Biharcem vrnili državljanstvo, vključno z volilno pravico;

| 23. | poziva vlade Bruneja, Malezije in Nepala, naj se borijo proti oblikam diskriminacije na podlagi spola, ki jo omogočajo njihovi zakoni o državljanstvu in naj spodbujajo pravico otrok do državljanstva; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je seznanjen s povezavo med apatridnostjo in prisilnim razseljevanjem, zlasti na konfliktnih območjih; opozarja, da je vsaj 1,5 milijona oseb brez državljanstva po svetu beguncev ali nekdanjih beguncev, vključno s številnimi mladimi ženskami in dekleti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja, da podatkov o geografski porazdelitvi apatridnosti po svetu praktično ni, če pa že so, so nezadostno predstavljeni ali pa temeljijo na različnih opredelitvah; poziva mednarodno skupnost, naj sprejme enotno opredelitev in začne odpravljati pomanjkljivosti pri zbiranju podatkov za spremljanje apatridnosti v državah v razvoju, zlasti z nudenjem pomoči lokalnim oblastem pri vzpostavljanju ustreznih metod za kvantifikacijo, identifikacijo in registracijo oseb brez državljanstva ter pri krepitvi njihovih statističnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj poskrbi za izmenjavo primerov dobre prakse med državami članicami, spodbuja dejavno usklajevanje nacionalnih kontaktnih točk za spremljanje apatridnosti in pozdravlja kampanjo #IBelong; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja ključno vlogo Konvencije o statusu oseb brez državljanstva iz leta 1954 in Konvencije o zmanjšanju števila oseb brez državljanstva iz leta 1961, ki obe pozivata k pripravi pravnih okvirov za opredelitev in zaščito oseb brez državljanstva in preprečevanje apatridnosti ter lahko služita kot pomembno izhodišče za države, ki želijo napredovati pri odpravljanju problematike apatridnosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja podporo EU osebam brez državljanstva v južni in jugovzhodni Aziji prek različnih instrumentov in spodbuja Unijo, naj si tudi v prihodnje prizadeva za odpravljanje posledic apatridnosti za razvoj, mir in stabilnost kot sestavnega dela njenih programov razvojnega sodelovanja in bolj na splošno zunanjega delovanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  http://www.unhcr.org/excom/exconc/453497302/conclusion-identification-prevention-reduction-statelessness-protection.html

(2)  http://www.unhcr.org/protection/statelessness/54621bf49/global-action-plan-end-statelessness-2014-2024.html

(3)  http://www.ohchr.org/Documents/ProfessionalInterest/vienna.pdf

(4)  http://www.refworld.org/docid/54620fb54.html

(5)  http://www.asean.org/wp-content/uploads/images/ASEAN_RTK_2014/6_AHRD_Booklet.pdf

(6)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/sites/antitrafficking/files/council_conclusions_on_the_action_plan_on_human_rights_and_democracy_2015_-_2019.pdf

(7)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/131181.pdf

(8)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2015/12/04-council-adopts-conclusions-on-statelessness/

(9)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/06/20-fac-conclusions-myanmar-burma/

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0404.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0316.

(12)  UL C 316, 30.8.2016, str. 141.

---

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/25

---

P8_TA(2017)0248

Čezmejne združitve in delitve

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o čezmejnih združitvah in delitvah (2016/2065(INI))

(2018/C 331/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 49, 54 in 153 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 49, 54 in 153 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Šeste direktive Sveta 82/891/EGS z dne 17. decembra 1982 o delitvi delniških družb, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Šeste direktive Sveta 82/891/EGS z dne 17. decembra 1982 o delitvi delniških družb, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/56/ES z dne 26. oktobra 2005 o čezmejnih združitvah kapitalskih družb (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/56/ES z dne 26. oktobra 2005 o čezmejnih združitvah kapitalskih družb (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2157/2001 z dne 8. oktobra 2001 o statutu evropske družbe (SE) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2157/2001 z dne 8. oktobra 2001 o statutu evropske družbe (SE) (3),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/86/ES z dne 8. oktobra 2001 o dopolnitvi Statuta evropske družbe glede udeležbe delavcev (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/86/ES z dne 8. oktobra 2001 o dopolnitvi Statuta evropske družbe glede udeležbe delavcev (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. decembra 2012 z naslovom Akcijski načrt: evropsko pravo družb in upravljanje podjetij – sodoben pravni okvir za boljše sodelovanje delničarjev in trajnostna podjetja (COM(2012)0740), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. decembra 2012 z naslovom Akcijski načrt: evropsko pravo družb in upravljanje podjetij – sodoben pravni okvir za boljše sodelovanje delničarjev in trajnostna podjetja (COM(2012)0740),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 o prihodnosti evropskega prava družb (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 o prihodnosti evropskega prava družb (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2009 s priporočili Komisiji o čezmejnih prenosih sedežev družb (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2009 s priporočili Komisiji o čezmejnih prenosih sedežev družb (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 25. oktobra 2016 z naslovom Vzpostavitev pravičnega, konkurenčnega in stabilnega sistema obdavčevanja dohodkov pravnih oseb v EU (COM(2016)0682), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 25. oktobra 2016 z naslovom Vzpostavitev pravičnega, konkurenčnega in stabilnega sistema obdavčevanja dohodkov pravnih oseb v EU (COM(2016)0682),

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije v zvezi s svobodo ustanavljanja, zlasti zadev SEVIC Systems AG (8), Cadbury Schweppes plc in Cadbury Schweppes Overseas Ltd proti Commissioners of Inland Revenue (9), CARTESIO Oktató és Szolgáltató bt (10), VALE Építési kft. (11), KA Finanz AG proti Sparkassen Versicherung AG Vienna Insurance Group (12), Kamer van Koophandel en Fabrieken voor Amsterdam proti Inspire Art Ltd. (13), Überseering BV proti Nordic Construction Company Baumanagement GmbH (NCC) (14), Centros Ltd proti Erhvervs- og Selskabsstyrelsen (15) ter The Queen proti H. M. Treasury in Commissioners of Inland Revenue, ex parte Daily Mail in General Trust plc. (16); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije v zvezi s svobodo ustanavljanja, zlasti zadev SEVIC Systems AG (8), Cadbury Schweppes plc in Cadbury Schweppes Overseas Ltd proti Commissioners of Inland Revenue (9), CARTESIO Oktató és Szolgáltató bt (10), VALE Építési kft. (11), KA Finanz AG proti Sparkassen Versicherung AG Vienna Insurance Group (12), Kamer van Koophandel en Fabrieken voor Amsterdam proti Inspire Art Ltd. (13), Überseering BV proti Nordic Construction Company Baumanagement GmbH (NCC) (14), Centros Ltd proti Erhvervs- og Selskabsstyrelsen (15) ter The Queen proti H. M. Treasury in Commissioners of Inland Revenue, ex parte Daily Mail in General Trust plc. (16);

| — | ob upoštevanju izjave Komisije Feedback statement from the Commission of October 2015 containing a summary of responses to the public consultation on cross-border mergers and divisions conducted between 8 September 2014 and 2 February 2015 (Izjava s povratnimi informacijami Komisije iz oktobra 2015, ki povzema odgovore na javno posvetovanje o čezmejnih združitvah in delitvah, ki je potekalo med 8. septembrom 2014 in 2. februarjem 2015) (17); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Komisije Feedback statement from the Commission of October 2015 containing a summary of responses to the public consultation on cross-border mergers and divisions conducted between 8 September 2014 and 2 February 2015 (Izjava s povratnimi informacijami Komisije iz oktobra 2015, ki povzema odgovore na javno posvetovanje o čezmejnih združitvah in delitvah, ki je potekalo med 8. septembrom 2014 in 2. februarjem 2015) (17);

| — | ob upoštevanju študije tematskega sektorja C Evropskega parlamenta (za pravice državljanov in ustavne zadeve) z naslovom Cross-border mergers and divisions, transfers of seat: is there a need to legislate? (Čezmejne združitve in delitve, prenos sedeža: ali je potrebna zakonodaja?) (18); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije tematskega sektorja C Evropskega parlamenta (za pravice državljanov in ustavne zadeve) z naslovom Cross-border mergers and divisions, transfers of seat: is there a need to legislate? (Čezmejne združitve in delitve, prenos sedeža: ali je potrebna zakonodaja?) (18);

| — | ob upoštevanju študije Službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom Ex-post analysis of the EU framework in the area of Cross-border mergers and divisions (Naknadna ocena okvira EU na področju čezmejnih združitev in delitev) (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom Ex-post analysis of the EU framework in the area of Cross-border mergers and divisions (Naknadna ocena okvira EU na področju čezmejnih združitev in delitev) (19),

| — | ob upoštevanju delovnega programa Evropske komisije za leto 2017 Za Evropo, ki varuje, opolnomoča in ščiti, zlasti točke 4 poglavja II (COM(2016)0710), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega programa Evropske komisije za leto 2017 Za Evropo, ki varuje, opolnomoča in ščiti, zlasti točke 4 poglavja II (COM(2016)0710),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0190/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0190/2017),

| A. | ker bi imela celovita reforma prava družb pomemben učinek na evropsko konkurenčnost ter ker še obstajajo ovire na poti k polnemu izvajanju direktive o čezmejnih združitvah; |
| --- | --- |

A.

ker bi imela celovita reforma prava družb pomemben učinek na evropsko konkurenčnost ter ker še obstajajo ovire na poti k polnemu izvajanju direktive o čezmejnih združitvah;

| B. | ker čezmejne delitve podjetij še niso vključene v pravo Evropske unije; ker zadevnim podjetjem to povzroča očitne postopkovne, upravne in finančne težave ter pomeni nevarnost zlorab in dampinga; |
| --- | --- |

B.

ker čezmejne delitve podjetij še niso vključene v pravo Evropske unije; ker zadevnim podjetjem to povzroča očitne postopkovne, upravne in finančne težave ter pomeni nevarnost zlorab in dampinga;

| C. | ker Evropski parlament odločno in vztrajno poziva k sprejetju evropske zakonodaje o čezmejnem prenosu sedeža ali glavne uprave podjetij; ker večina deležnikov na splošno podpira pozive Parlamenta; |
| --- | --- |

C.

ker Evropski parlament odločno in vztrajno poziva k sprejetju evropske zakonodaje o čezmejnem prenosu sedeža ali glavne uprave podjetij; ker večina deležnikov na splošno podpira pozive Parlamenta;

| D. | ker je za izboljšanje mobilnosti podjetij v EU pomembno oblikovati skupen pravni okvir za združitve, delitve in prenose podjetij; |
| --- | --- |

D.

ker je za izboljšanje mobilnosti podjetij v EU pomembno oblikovati skupen pravni okvir za združitve, delitve in prenose podjetij;

| E. | ker v vseh državah članicah, v katerih je prišlo do čezmejnih združitev in delitev ali prenosa sedeža, ni predpisov, ki bi zagotavljali spoštovanje pravic delavcev do posvetovanja, obveščenosti in soodločanja; |
| --- | --- |

E.

ker v vseh državah članicah, v katerih je prišlo do čezmejnih združitev in delitev ali prenosa sedeža, ni predpisov, ki bi zagotavljali spoštovanje pravic delavcev do posvetovanja, obveščenosti in soodločanja;

| F. | ker prenos sedeža ne bi smel omogočati izogibanja pravnim, socialnim in davčnim zahtevam, ki jih določajo predpisi Unije in matičnih držav članic, temveč bi moral biti cilj vzpostavitev enotnega pravnega okvira, ki bi zagotovil največjo možno preglednost in poenostavitev postopkov ter zaviral pojav davčnih goljufij; |
| --- | --- |

F.

ker prenos sedeža ne bi smel omogočati izogibanja pravnim, socialnim in davčnim zahtevam, ki jih določajo predpisi Unije in matičnih držav članic, temveč bi moral biti cilj vzpostavitev enotnega pravnega okvira, ki bi zagotovil največjo možno preglednost in poenostavitev postopkov ter zaviral pojav davčnih goljufij;

| G. | ker zadevni pravni red Unije določa številne oblike pravice delavcev do obveščenosti, posvetovanja in udeležbe; ker Direktiva 2009/38/ES (20) in Direktiva 2005/56/ES zagotavljata čezmejno udeležbo delavcev in določata načelo predhodno obstoječih pravic; ker velja, da je treba ta pravice delavcev ščititi tudi v primeru prenosa sedeža; |
| --- | --- |

G.

ker zadevni pravni red Unije določa številne oblike pravice delavcev do obveščenosti, posvetovanja in udeležbe; ker Direktiva 2009/38/ES (20) in Direktiva 2005/56/ES zagotavljata čezmejno udeležbo delavcev in določata načelo predhodno obstoječih pravic; ker velja, da je treba ta pravice delavcev ščititi tudi v primeru prenosa sedeža;

| H. | ker bi morale vse nove pobude na področju evropskega prava družb temeljiti na poglobljeni oceni in presoji obstoječih oblik prava družb, ustreznih sodbah Sodišča Evropske unije o čezmejni mobilnosti podjetij ter na ocenah učinka, ki bi upoštevale interese vseh deležnikov, tudi delničarjev, upnikov, vlagateljev in delavcev, in zagotavljati spoštovanje načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

H.

ker bi morale vse nove pobude na področju evropskega prava družb temeljiti na poglobljeni oceni in presoji obstoječih oblik prava družb, ustreznih sodbah Sodišča Evropske unije o čezmejni mobilnosti podjetij ter na ocenah učinka, ki bi upoštevale interese vseh deležnikov, tudi delničarjev, upnikov, vlagateljev in delavcev, in zagotavljati spoštovanje načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

Horizontalna vprašanja

| 1. | poudarja, da je treba opredeliti okvir, ki bo celovito urejal mobilnost podjetij na evropski ravni, poenostavil postopke in zahteve za prenos, delitev ali združitev ter preprečeval zlorabe in fiktivne prenose zaradi socialnega ali davčnega dampinga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj prouči rezultate javnega posvetovanja, ki je potekalo od 8. septembra 2014 do 2. februarja 2015, o možnosti pregleda Direktive 2005/56/ES in uvedbe zakonodajnega okvira, ki bi urejal čezmejne delitve; opozarja, da rezultat posvetovanja kaže določen konsenz o regulativnih prednostnih nalogah na področju čezmejnih združitev in delitev v prizadevanju za izpolnitev cilja krepitve notranjega trga in spodbujanja pravic delavcev; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da morajo biti določbe prihodnjih zakonodajnih predlogov o mobilnosti podjetij čim bolj usklajene, zlasti kar zadeva postopkovne standarde, pravice nosilcev upravljanja podjetij, zlasti manjših, ter razširitev uporabe na vse subjekte, ki so opredeljeni kot podjetja v skladu s členom 54 PDEU, slediti pa jim morajo tudi predpisi na drugih področjih, kot so predpisi o pravicah delavcev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da bi morala nova pravila o združitvah, delitvah in prenosih sedežev olajšati mobilnost podjetij v Uniji z upoštevanjem njihovih poslovnih potreb po prestrukturiranju, da bi lahko bolje izkoristila priložnosti notranjega trga in bi se jim olajšala svoboda organizacije, ob ustreznem upoštevanju pravic delavcev do zastopanja; v zvezi s tem opozarja, da je treba odpraviti ovire zaradi kolizije zakonov, da se določi, katera nacionalna zakonodaja se uporablja; meni, da bi se lahko zaščita delavskih pravic obravnavala z različnimi pravnimi akti EU, zlasti s predlogom direktive o minimalnih standardih za delavce in udeležbo zaposlenih v evropskih oblikah prava družb in nadzornih svetih, ustanovljenih v skladu z evropsko zakonodajo; |
| --- | --- |

4.

Čezmejne združitve

| 5. | poudarja pozitivne učinke Direktive 2005/56/ES o čezmejnih združitvah kapitalskih družb, ki je pospešila čezmejne združitve družb z omejeno odgovornostjo v Evropski uniji (kar dokazujejo uradni podatki, saj potrjujejo, da je število čezmejnih združitev v zadnjih letih precej naraslo) ter zmanjšala njihove stroške in upravne postopke; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da je treba izvesti pregled Direktive 2005/56/ES, da bi izboljšali njeno izvajanje ter upoštevali nedavni razvoj sodne prakse Sodišča Evropske unije o svobodi ustanavljanja podjetij in evropskega prava družb; meni, da bi moral prihodnji zakonodajni predlog za spremembo Direktive 2005/56/ES vključevati tudi nov sklop pravil za delitve podjetij in določiti smernice za nadaljnje predpise na področju mobilnosti podjetij; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj upošteva rezultate posvetovanja iz oktobra 2015, ki zlasti kažejo, da je potrebna čim večja uskladitev meril, ki urejajo učinke združitev na različne deležnike v podjetju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da je treba prednostno opredeliti sklop naprednejših pravil za različne akterje in kategorije upravljanja podjetij, ter ta pravila uporabiti tudi v prihodnjih skupnih modelih čezmejnih delitev in prenosa sedeža ali glavne uprave; meni, da je bistveno, da se postopki čezmejnih združitev poenostavijo z jasnejšo opredelitvijo standardov za pravno dokumentacijo (začenši z vprašanji glede informacij o delničarjih in zbirko dokumentov o združitvah) ter novimi praksami digitalizacije, vendar je hkrati treba ohraniti osnovne postopkovne standarde in zahteve iz Direktive 2005/56/ES (vključno z izdajo potrdila pred združitvijo iz člena 10 in pregledom zakonitosti iz člena 11) ter zadeve javnega interesa, kot sta pravna varnost in zanesljivost poslovnih registrov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pričakuje, da bodo predpisi s področja pravic delavcev opredeljeni na način, ki bo onemogočal, da bi nekatera podjetja direktivo o čezmejnih združitvah izkoriščala zgolj za prenos sedeža iz izkoriščevalskih davčnih, socialnih ali pravnih razlogov; poudarja, da je treba odpraviti dvoumnosti glede uporabe nacionalnih kazni v primeru kršenja predpisov o pravicah delavcev; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da je treba izboljšati nekatere bistvene vidike:






  — | upravljanje sredstev in obveznosti, |
| --- | --- | --- |

10.

—

upravljanje sredstev in obveznosti,

| — | metodo vrednotenja sredstev, |
| --- | --- |

—

metodo vrednotenja sredstev,

| — | pravila o zaščiti upnikov, |
| --- | --- |

—

pravila o zaščiti upnikov,

| — | datum, ko se začne zaščita upnikov, in njeno trajanje, v skladu z načelom pripisovanja odgovornosti skupščini, |
| --- | --- |

—

datum, ko se začne zaščita upnikov, in njeno trajanje, v skladu z načelom pripisovanja odgovornosti skupščini,

| — | prenos informacij o družbi prek medsebojno povezanih in standardiziranih registrov v državah članicah, |
| --- | --- |

—

prenos informacij o družbi prek medsebojno povezanih in standardiziranih registrov v državah članicah,

| — | pravice manjšinskih delničarjev, |
| --- | --- |

—

pravice manjšinskih delničarjev,

| — | določitev minimalne ravni obveščenosti in soodločanja delavcev ter posvetovanja z njimi, |
| --- | --- |

—

določitev minimalne ravni obveščenosti in soodločanja delavcev ter posvetovanja z njimi,

| — | nekatere posebne primere izvzetja iz postopkovnih zahtev; |
| --- | --- |

—

nekatere posebne primere izvzetja iz postopkovnih zahtev;

| 11. | pripisuje velik pomen varstvu nekaterih pravic manjšinskih delničarjev, kot so pravica do preiskave združitve, pravica do nadomestila v primeru izstopa iz družbe zaradi nasprotovanja združitvi in pravica do izpodbijanja ustreznosti menjalnega razmerja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podpira možnost uvedbe pospešenih čezmejnih postopkov v primeru soglasja vseh delničarjev, pomanjkanja delavcev ali nebistvenega učinka na upnike; |
| --- | --- |

12.

Čezmejne delitve

| 13. | opozarja, da Direktiva 82/891/EGS ureja le delitve podjetij znotraj posamezne države članice; ugotavlja, da kljub redkim specifičnim primerom, ki vključujejo delitve podjetij med različnimi državami članicami (kot izhaja iz posvetovanja Komisije iz leta 2015), podatki o delitvah znotraj držav kažejo potrebo po posebnem okviru EU za čezmejne delitve; poudarja, da morebitne nove direktive ne bi smele služiti kot formalni instrument pri delitvah podjetij z namenom izbiranja najugodnejšega sodišča in s tem izogibanja pravnim obveznostim v nacionalni zakonodaji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj premisli o pomembnih ekonomskih učinkih, ki bi izhajali iz ureditve čezmejnih delitev, kot so poenostavitev organizacijske strukture, večja sposobnost prilagajanja in nove priložnosti na notranjem trgu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da so sedanji postopki, potrebni za čezmejne delitve, dolgi in zapleteni ter se večinoma izvajajo v dveh fazah: začetna delitev znotraj države in nato čezmejna združitev; je prepričan, da bi se z uvedbo usklajenih standardov na ravni EU za področje čezmejnih delitev ta postopek poenostavil, znižali bi se stroški in skrajšalo trajanje postopkov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja, da je treba odpraviti ovire zaradi kolizije zakonov, da se določi, katera nacionalna zakonodaja se uporablja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opozarja, da v nekaterih državah članicah ne obstajajo ad hoc nacionalni predpisi o izvedbi čezmejne delitve; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da bi se morala prihodnja zakonodajna pobuda o čezmejnih delitvah zgledovati po načelih in orodjih, navedenih v okviru direktive o čezmejnih združitvah:






  — | postopkovna vprašanja in vprašanja poenostavitve, vključno z vsemi glavnimi oblikami delitve podjetja, ki se danes uporabljajo („split-up“, „spin-off“, „hive-down“), |
| --- | --- | --- |

18.

—

postopkovna vprašanja in vprašanja poenostavitve, vključno z vsemi glavnimi oblikami delitve podjetja, ki se danes uporabljajo („split-up“, „spin-off“, „hive-down“),

| — | pravice upnikov in manjšinskih delničarjev, s poudarkom na načelih varstva in učinkovitosti, |
| --- | --- |

—

pravice upnikov in manjšinskih delničarjev, s poudarkom na načelih varstva in učinkovitosti,

| — | izpolnjevanje standardov o udeležbi, zastopanju in zaščiti delavcev z namenom, da se poveča njihovo varstvo, zlasti zaščita pred socialnim dampingom, |
| --- | --- |

—

izpolnjevanje standardov o udeležbi, zastopanju in zaščiti delavcev z namenom, da se poveča njihovo varstvo, zlasti zaščita pred socialnim dampingom,

| — | računovodska vprašanja, |
| --- | --- |

—

računovodska vprašanja,

| — | sredstva in obveznosti, |
| --- | --- |

—

sredstva in obveznosti,

| — | uskladitev pravil in postopkov, na primer glede pravic v zvezi z delnicami, zahtev za registracijo in komunikacijo med registri podjetij, datuma zaključka transakcije, minimalnih okvirov delitve, pravil v zvezi z večino ter organa, pristojnega za spremljanje skladnosti in zakonitosti poslovanja; |
| --- | --- |

—

uskladitev pravil in postopkov, na primer glede pravic v zvezi z delnicami, zahtev za registracijo in komunikacijo med registri podjetij, datuma zaključka transakcije, minimalnih okvirov delitve, pravil v zvezi z večino ter organa, pristojnega za spremljanje skladnosti in zakonitosti poslovanja;

o

o o

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  UL L 378, 31.12.1982, str. 47.

(2)  UL L 310, 25.11.2005, str. 1.

(3)  UL L 294, 10.11.2001, str. 1.

(4)  UL L 294, 10.11.2001, str. 22.

(5)  UL L 80, 23.3.2002, str. 29.

(6)  UL C 332 E, 15.11.2013, str. 78.

(7)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 5.

(8)  Zadeva C-411/03, SEVIC Systems AG, 13.12.2005, ECLI:EU:C:2005:762.

(9)  Zadeva C-196/04, Cadbury Schweppes Overseas Ltd proti Commissioners of Inland Revenue, 12.9.2006, ECLI:EU:C:2006:544.

(10)  Zadeva C-210/06, CARTESIO Oktató és Szolgáltató bt., 16.12.2008, ECLI:EU:C:2008:723.

(11)  Zadeva C-378/10, VALE Építési kft., 12.7.2012, ECLI:EU:C:2012:440.

(12)  Zadeva C-483/14, KA Finanz AG proti Sparkassen Versicherung AG Vienna Insurance Group, 7.4.2016, ECLI:EU:C:2016:205.

(13)  Zadeva C-167/01, Kamer van Koophandel en Fabrieken voor Amsterdam proti Inspire Art Ltd., 30.9.2003, ECLI:EU:C:2003:512.

(14)  Zadeva C-208/00, Überseering BV proti Nordic Construction Company Baumanagement GmbH (NCC), 5.11.2002, ECLI:EU:C:2002:632.

(15)  Zadeva C-212/97, Centros Ltd proti Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, 9.3.1999, ECLI:EU:C:1999:126.

(16)  Zadeva C81/87, The Queen proti H. M. Treasury in Commissioners of Inland Revenue, ex parte Daily Mail in General Trust plc., 27.9.1988, ECLI:EU:C:1988:456.

(17)  http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2014/cross-border-mergers-divisions/docs/summary-of-responses_en.pdf

(18)  PE 556.960. http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/556960/IPOL_STU(2016)556960_EN.pdf

(19)  PE 593.796.

(20)  Direktiva 2009/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah na območju Skupnosti (UL L 122, 16.5.2009, str. 28).

---

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/30 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/30

---

P8_TA(2017)0253

Ocena izvajanja programa Obzorje 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o oceni izvajanja programa Obzorje 2020 ob upoštevanju njegove vmesne ocene in predloga devetega okvirnega programa (2016/2147(INI))

(2018/C 331/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (Euratom) št. 1314/2013 z dne 16. decembra 2013 o programu za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo (2014–2018), ki dopolnjuje okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (Euratom) št. 1314/2013 z dne 16. decembra 2013 o programu za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo (2014–2018), ki dopolnjuje okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje 2020 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1292/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 294/2008 o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1292/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 294/2008 o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (5),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1312/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) – prispevek EIT k bolj inovativni Evropi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1312/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) – prispevek EIT k bolj inovativni Evropi (6),

| — | ob upoštevanju uredb Sveta (EU) št. 557/2014, 558/2014, 559/2014, 560/2014 in 561/2014 z dne 6. maja 2014 (7) ter uredb Sveta (EU) št. 642/2014 (8) in 721/2014 (9) z dne 16. junija 2014 o ustanovitvi skupnih podjetij, ki se financirajo v okviru programa Obzorje 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uredb Sveta (EU) št. 557/2014, 558/2014, 559/2014, 560/2014 in 561/2014 z dne 6. maja 2014 (7) ter uredb Sveta (EU) št. 642/2014 (8) in 721/2014 (9) z dne 16. junija 2014 o ustanovitvi skupnih podjetij, ki se financirajo v okviru programa Obzorje 2020,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega parlamenta in Sveta št. 553/2014/EU, 554/2014/EU, 555/2014/EU in 556/2014/EU z dne 15. maja 2014 (10) o ustanovitvi javno-javnih partnerstev v skladu s členom 185 PDEU, ki se financirajo v okviru programa Obzorje 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega parlamenta in Sveta št. 553/2014/EU, 554/2014/EU, 555/2014/EU in 556/2014/EU z dne 15. maja 2014 (10) o ustanovitvi javno-javnih partnerstev v skladu s členom 185 PDEU, ki se financirajo v okviru programa Obzorje 2020,

| — | ob upoštevanju dokumentov o vprašanjih z dne 3. februarja 2017 za skupino na visoki ravni v zvezi s povečanjem vpliva programov EU za raziskave in inovacije (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumentov o vprašanjih z dne 3. februarja 2017 za skupino na visoki ravni v zvezi s povečanjem vpliva programov EU za raziskave in inovacije (11),

| — | ob upoštevanju poročil Komisije za leti 2014 in 2015 o spremljanju programa Obzorje 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Komisije za leti 2014 in 2015 o spremljanju programa Obzorje 2020,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Evropski raziskovalni prostor: čas za izvajanje in za spremljanje napredka (COM(2017)0035), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Evropski raziskovalni prostor: čas za izvajanje in za spremljanje napredka (COM(2017)0035),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Evropski obrambni akcijski načrt (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Evropski obrambni akcijski načrt (COM(2016)0950),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Izvajanje strategije za mednarodno sodelovanje na področju raziskav in inovacij (COM(2016)0657), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Izvajanje strategije za mednarodno sodelovanje na področju raziskav in inovacij (COM(2016)0657),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Evropska pobuda za računalništvo v oblaku – vzpostavljanje konkurenčnega podatkovnega gospodarstva znanja v Evropi (COM(2016)0178) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2016)0106), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Evropska pobuda za računalništvo v oblaku – vzpostavljanje konkurenčnega podatkovnega gospodarstva znanja v Evropi (COM(2016)0178) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2016)0106),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o odzivu na poročilo strokovne skupine na visoki ravni o naknadni oceni sedmega okvirnega programa (COM(2016)0005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o odzivu na poročilo strokovne skupine na visoki ravni o naknadni oceni sedmega okvirnega programa (COM(2016)0005),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Letno poročilo o dejavnostih Evropske unije na področju raziskav in tehnološkega razvoja v letu 2014 (COM(2015)0401), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Letno poročilo o dejavnostih Evropske unije na področju raziskav in tehnološkega razvoja v letu 2014 (COM(2015)0401),

| — | ob upoštevanju poročil Komisije iz leta 2014 in 2015 z naslovom Vključevanje družboslovnih ved in humanistike v program Obzorje 2020: udeleženci, proračuni in discipline, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Komisije iz leta 2014 in 2015 z naslovom Vključevanje družboslovnih ved in humanistike v program Obzorje 2020: udeleženci, proračuni in discipline,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Boljše pravno urejanje za naložbe na podlagi inovacij na ravni EU (SWD(2015)0298), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Boljše pravno urejanje za naložbe na podlagi inovacij na ravni EU (SWD(2015)0298),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Evropski raziskovalni prostor – Poročilo o napredku za leto 2014 (COM(2014)0575), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Evropski raziskovalni prostor – Poročilo o napredku za leto 2014 (COM(2014)0575),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Raziskave in inovacije kot vir ponovne rasti (COM(2014)0339), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Raziskave in inovacije kot vir ponovne rasti (COM(2014)0339),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Second Situation Report on Education and Training in the Nuclear Energy Field in the European Union (Drugo poročilo o stanju izobraževanja in usposabljanja na področju jedrske energije v Evropski uniji) (SWD(2014)0299), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Second Situation Report on Education and Training in the Nuclear Energy Field in the European Union (Drugo poročilo o stanju izobraževanja in usposabljanja na področju jedrske energije v Evropski uniji) (SWD(2014)0299),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom FET Flagships: A novel partnering approach to address grand scientific challenges and to boost innovation in Europe (Vodilne pobude FET: nov partnerski pristop k obravnavanju velikih znanstvenih izzivov in spodbujanju inovacij v Evropi) (SWD(2014)0283), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom FET Flagships: A novel partnering approach to address grand scientific challenges and to boost innovation in Europe (Vodilne pobude FET: nov partnerski pristop k obravnavanju velikih znanstvenih izzivov in spodbujanju inovacij v Evropi) (SWD(2014)0283),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Druga vmesna ocena skupnih podjetij za izvajanje skupnih tehnoloških pobud – čisto nebo, gorivne celice in vodik ter pobuda za inovativna zdravila (COM(2014)0252), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Druga vmesna ocena skupnih podjetij za izvajanje skupnih tehnoloških pobud – čisto nebo, gorivne celice in vodik ter pobuda za inovativna zdravila (COM(2014)0252),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vlogi in učinkih skupnih tehnoloških pobud in javno-zasebnih partnerstev pri izvajanju programa Obzorje 2020 za trajnostne spremembe v industriji (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vlogi in učinkih skupnih tehnoloških pobud in javno-zasebnih partnerstev pri izvajanju programa Obzorje 2020 za trajnostne spremembe v industriji (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o evropski pobudi za računalništvo v oblaku (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o evropski pobudi za računalništvo v oblaku (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2017 o sredstvih EU za enakost spolov (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2017 o sredstvih EU za enakost spolov (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2016 o sinergijah za inovacije: evropski strukturni in investicijski skladi, program Obzorje 2020 ter drugi evropski inovacijski skladi in programi EU (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2016 o sinergijah za inovacije: evropski strukturni in investicijski skladi, program Obzorje 2020 ter drugi evropski inovacijski skladi in programi EU (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o kohezijski politiki ter raziskovalnih in inovacijskih strategijah za pametno specializacijo (RIS3) (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o kohezijski politiki ter raziskovalnih in inovacijskih strategijah za pametno specializacijo (RIS3) (16),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za proračun, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0209/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za proračun, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0209/2017),

| A. | ker je program Obzorje 2020 največji centralno upravljani program EU za raziskave in razvoj ter največji javno financiran program za raziskave in razvoj na svetu; |
| --- | --- |

A.

ker je program Obzorje 2020 največji centralno upravljani program EU za raziskave in razvoj ter največji javno financiran program za raziskave in razvoj na svetu;

| B. | ker je Parlament pri pogajanjih o programu Obzorje 2020 in sedanjem večletnem finančnem okviru namesto prvotno dogovorjenih 77 milijard EUR zahteval proračun v višini 100 milijard EUR; ker se zdi proračun zelo omejen, če naj bi program Obzorje 2020 v celoti izkoristil potencial odličnosti in se primerno odzval na družbene izzive, s katerimi se sooča evropska in globalna družba; |
| --- | --- |

B.

ker je Parlament pri pogajanjih o programu Obzorje 2020 in sedanjem večletnem finančnem okviru namesto prvotno dogovorjenih 77 milijard EUR zahteval proračun v višini 100 milijard EUR; ker se zdi proračun zelo omejen, če naj bi program Obzorje 2020 v celoti izkoristil potencial odličnosti in se primerno odzval na družbene izzive, s katerimi se sooča evropska in globalna družba;

| C. | ker bosta poročilo skupine na visoki ravni o povečanju učinka programov EU za raziskave in inovacije ter vmesna ocena, predvidena za tretje četrtletje leta 2017, temelja za strukturo in vsebino devetega okvirnega programa, predlog katerega bo objavljen v prvi polovici leta 2018; |
| --- | --- |

C.

ker bosta poročilo skupine na visoki ravni o povečanju učinka programov EU za raziskave in inovacije ter vmesna ocena, predvidena za tretje četrtletje leta 2017, temelja za strukturo in vsebino devetega okvirnega programa, predlog katerega bo objavljen v prvi polovici leta 2018;

| D. | ker je bila gospodarska in finančna kriza odločilen dejavnik pri oblikovanju programa Obzorje 2020; ker bodo nastajajoči izzivi, nove politične in družbeno-gospodarske paradigme ter nadaljujoči se svetovni trendi verjetno močno vplivali na naslednji okvirni program; |
| --- | --- |

D.

ker je bila gospodarska in finančna kriza odločilen dejavnik pri oblikovanju programa Obzorje 2020; ker bodo nastajajoči izzivi, nove politične in družbeno-gospodarske paradigme ter nadaljujoči se svetovni trendi verjetno močno vplivali na naslednji okvirni program;

| E. | ker mora okvirni program temeljiti na evropskih vrednotah, znanstveni neodvisnosti, odprtosti, raznolikosti, visokih evropskih etičnih standardih, socialni koheziji in enakem dostopu državljanov do rešitev in odgovorov, ki jih zagotavlja; |
| --- | --- |

E.

ker mora okvirni program temeljiti na evropskih vrednotah, znanstveni neodvisnosti, odprtosti, raznolikosti, visokih evropskih etičnih standardih, socialni koheziji in enakem dostopu državljanov do rešitev in odgovorov, ki jih zagotavlja;

| F. | ker so naložbe v raziskave in razvoj bistvenega pomena za evropski gospodarski in socialni razvoj ter konkurenčnost na svetovni ravni; ker se mora pomen odlične znanosti za spodbujanje inovacij in dolgoročne konkurenčne prednosti odražati v financiranju devetega okvirnega programa; |
| --- | --- |

F.

ker so naložbe v raziskave in razvoj bistvenega pomena za evropski gospodarski in socialni razvoj ter konkurenčnost na svetovni ravni; ker se mora pomen odlične znanosti za spodbujanje inovacij in dolgoročne konkurenčne prednosti odražati v financiranju devetega okvirnega programa;

Struktura, filozofija in izvajanje programa Obzorje 2020

| 1. | meni, da je po več kot treh letih od začetka izvajanja programa Obzorje 2020 čas, da Parlament oblikuje svoje stališče o vmesni oceni in viziji o prihodnjem devetem okvirnem programu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da je cilj programa Obzorje 2020 prispevati k oblikovanju družbe in gospodarstva, ki bosta temeljila na znanju in inovacijah, ter okrepiti znanstveno in tehnološko osnovo ter navsezadnje konkurenčnost Evrope s pritegnitvijo dodatnih nacionalnih javnih in zasebnih sredstev za raziskave in razvoj ter s pomočjo pri doseganju cilja 3-odstotnega BDP za raziskave in razvoj do leta 2020; obžaluje, da je EU leta 2015 v raziskave in razvoj vložila le 2,03 % BDP, pri čemer se posamezni podatki za različne države gibljejo med 0,46 % in 3,26 % (17), medtem ko največji globalni tekmeci vlagajo več kot EU v to področje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | želi spomniti, da se evropski raziskovalni prostor sooča z neposredno konkurenco najzmogljivejših raziskovalnih regij na svetu in da je zato njegova krepitev skupna evropska dolžnost; spodbuja zadevne države članice, naj ustrezno prispevajo k uresničevanju cilja 3 % BDP za raziskave in razvoj; ugotavlja, da bi s skupnim povečanjem na 3 % dodatno zagotovili več kot 100 milijard EUR za raziskave in inovacije v Evropi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da ocena sedmega okvirnega programa in spremljanje programa Obzorje 2020 kažeta, da je okvirni program EU za raziskave in inovacije uspešen in da se z njim ustvarja jasna dodana vrednost za EU (18); priznava, da obstajajo možnosti za izboljšanje okvirnega programa in prihodnjih programov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da je uspešen zaradi večdisciplinarnega in sodelovalnega okvira ter zahtev glede odličnosti in vpliva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | razume, da je namen okvirnega programa spodbuditi udeležbo industrije, da bi povečali porabo njenih sredstev za raziskave in razvoj (19); ugotavlja, da je udeležba industrije v programu, zlasti malih in srednjih podjetij, bistveno višja kot v sedmem okvirnem programu; vendar opozarja, da industrija v povprečju ni dovolj povečala svojega deleža pri vlaganju v raziskave in razvoj, kot je bilo dogovorjeno v sklepih Sveta iz Barcelone (20); poziva Komisijo, naj oceni evropsko dodano vrednost financiranja instrumentov, usmerjenih v industrijo, kot so skupne tehnološke pobude (21), in njihov pomen za javnost, ter oceni skladnost, odprtost in preglednost vseh skupnih pobud (22); |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da so proračun, upravljanje in izvajanje programa razpršeni po 20 različnih organih EU; se sprašuje, ali to povzroča pretirana prizadevanja za usklajevanje, upravno zapletenost ter podvajanje; poziva Komisijo, naj si prizadeva za racionalizacijo in poenostavitev tega postopka; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da sta drugi in tretji steber pretežno osredotočena na višje ravni tehnološke pripravljenosti, kar bi lahko omejilo prihodnje sprejemanje prelomnih inovacij, ki se še vedno pripravljajo v okviru raziskovalnih projektov z nižjimi ravnmi tehnološke pripravljenosti; poziva k previdnemu vzdrževanju ravnotežja med ravnmi tehnološke pripravljenosti, da bi spodbujali celotno verigo ustvarjanja vrednosti; meni, da lahko ravni tehnološke pripravljenosti izključujejo netehnološke oblike inovacij, ustvarjene na področju temeljnih in uporabnih raziskav, zlasti v družboslovju in humanistiki; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj zagotovi uravnotežen nabor malih, srednjih in velikih projektov; je seznanjen s tem, da se je povprečni proračun za projekte v okviru programa Obzorje 2020 povečal in da so večji projekti zahtevnejši, kar zadeva pripravljanje predloga in upravljanja projekta, kar je v prid udeležencem z več izkušnjami z okvirnimi projekti, ustvarja ovire za novince ter omogoča koncentracijo financiranja v rokah omejenega števila institucij; |
| --- | --- |

9.

Proračun

| 10. | poudarja, da sedanja stopnja uspešnosti, ki je manj kot 14-odstotna (23), pomeni negativni trend v primerjavi s sedmim okvirnim programom; poudarja, da zaradi prevelikega števila prijav veliko visokokakovostnih projektov ne bo mogoče financirati, ter obžaluje, da je krčenje proračuna zaradi Evropskega sklada za strateške naložbe še poglobilo to težavo; poziva Komisijo, naj prepreči dodatno krčenje proračuna za program Obzorje 2020; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja, da so okvirni programi Unije za raziskave in inovacije pod proračunskim pritiskom; obžaluje negativen učinek plačilne krize proračuna EU v prvih letih sedanjega večletnega finančnega okvira na izvajanje programa; med drugim ugotavlja, da je leta 2014 prišlo do umetne zamude pri razpisu za predložitev predlogov v vrednosti 1 milijarde EUR in do znatnega zmanjšanja ravni predhodnega financiranja novih programov; v zvezi s tem poudarja, da so bila v skladu s členom 15 uredbe o večletnem finančnem okviru v obdobju 2014–2015 predhodno zagotovljena sredstva za program Obzorje 2020; poudarja, da so bila ta sredstva v celoti porabljena za program, kar dokazuje uspešnost programa in njegovo zmožnost porabe še več sredstev; poudarja, da predhodna zagotovitev sredstev ne spremeni skupnih finančnih sredstev programa, kar pomeni, da bo v drugi polovici večletnega finančnega okvira manj odobritev; poziva obe veji proračunskega organa in Komisijo, naj zagotovita ustrezno raven odobritev plačil v prihodnjih letih in po najboljših močeh preprečita ponovno plačilno krizo v zadnjih letih sedanjega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da mora program Obzorje 2020 v glavnem temeljiti na nepovratnih sredstvih in biti usmerjen predvsem v financiranje temeljnih in skupnih raziskav; vztraja, da so lahko raziskave za vlagatelje zelo tvegana naložba in da jih je treba financirati z nepovratnimi sredstvi; v zvezi s tem poudarja, da številni javni organi pravno izključeni iz prejemanja posojil; obžaluje, da se v nekaterih primerih namesto nepovratnih sredstev pogosteje uporabljajo posojila; priznava, da bi morali biti finančni instrumenti na voljo za visoke ravni tehnološke pripravljenosti, blizu tržnim dejavnostim kot del finančnih instrumentov InnovFin, ter zunaj okvirnega programa (npr. programi Evropske investicijske banke in Evropskega investicijskega sklada); |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da številne države članice ne upoštevajo svojih nacionalnih zavez glede naložb v raziskave in razvoj; poudarja, da je treba doseči cilj 3 % BDP, in upa, da bo mogoče ta cilj karseda hitro dvigniti na raven največjih svetovnih tekmecev EU; zato poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo nacionalne strategije, da bi ta cilj dosegli, in poziva k namenitvi sredstev iz strukturnih skladov za dejavnosti in programe raziskav in razvoja, zlasti k naložbam v krepitev zmogljivosti, infrastrukturo in plače, ter k podpori dejavnosti za pripravljanje predlogov upravljanje projektov okvirnega programa; |
| --- | --- |

13.

Ocena

| 14. | potrjuje, da bi morala odličnost ostati ključno merilo v vseh treh stebrih okvirnega programa, hkrati je seznanjen z obstoječima meriloma učinka ter kakovosti in učinkovitosti izvajanja, ki bi lahko bila v pomoč pri ocenjevanju dodane vrednosti projekta za EU; zato poziva Komisijo, naj preuči možnosti, da bi v okviru meril učinka ter kakovosti in učinkovitosti izvajanja upoštevali slabo udeležbo v premalo zastopanih regijah EU, vključevanje premalo zastopanjih področij znanosti, kot sta družboslovje in humanistika, ter izkoriščanje infrastrukture za raziskave, financirane z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, ki se zdijo pomembni za uspešno izvajanje evropskega raziskovalnega prostora in za zagotavljanje sinergije med okvirnimi programi in evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva ocenjevalce k boljšemu in preglednejšemu ocenjevanju in zagotavljanju kakovosti; poudarja, da je treba izboljšati povratne informacije za udeležence vzdolž procesa ocenjevanja, ter poziva k upoštevanju pritožb neuspešnih prosilcev, da zbirna poročila o ocenjevanju niso dovolj natančna in jasna v zvezi s tem, kaj bi bilo treba storiti drugače, da bi dosegli uspeh; zato poziva Komisijo, naj v povezavi z razpisom za zbiranje predlogov objavi podrobna merila za ocenjevanje, da bi udeležencem zagotovila bolj podrobna in informativna zbirna poročila o ocenjevanju, ter naj pri organiziranju razpisov za zbiranje predlogov prepreči pretirano število prijav, ki slabo vpliva na motivacijo raziskovalcev in sloves programa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj zagotovi širšo opredelitev vpliva in pri tem upošteva tako gospodarske kot družbene učinke; poudarja, da bi bilo treba ohraniti prilagodljivost ocene vpliva temeljnih raziskovalnih projektov; poziva Komisijo, naj ohrani ravnotežje med razpisi za zbiranje predlogov od spodaj navzgor in od zgoraj navzdol, ter naj analizira, s katerim postopkom ocenjevanja (eno- ali dvostopenjskim) bi lahko najučinkoviteje preprečili preveliko število prijav in izvajali kakovostne raziskave; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo naj oceni, do katere mere bi bila natančnejša tematska usmeritev smiselna v kontekstu trajnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj okrepi razpoložljivost portala za udeležence, razširi omrežje nacionalnih kontaktnih točk in mu dodeliti več sredstev, da bi mikro- in malim podjetjem zagotovili učinkovite storitve, zlasti med predložitvijo in ocenjevanjem projekta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da bi moral Evropski raziskovalni svet sodelovati v več sodelovalnih projektih po Evropi in zlasti pritegniti nizko zmogljive regije in institucije, da bi razširili politiko EU za raziskave in razvoj ter strokovno znanje po vsej EU; |
| --- | --- |

19.

Medsektorska vprašanja

| 20. | je seznanjen, da sta struktura programa Obzorje 2020 in njegov pristop k družbenim izzivom pri deležnikih na splošno dobro sprejeta; poziva Komisijo, naj še krepi pristop k družbenim izzivom, in poudarja pomen skupnih raziskav, pri katerih bodo sodelovale univerze, raziskovalne organizacije, industrija (zlasti mala in srednja podjetja) in drugi akterji; poziva Komisijo, naj razmisli, da bi ocenila ustreznost in posamezne proračune za družbene izzive na podlagi gospodarskih, socialnih in političnih okoliščin med izvajanjem okvirnega programa ter v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | priznava prizadevanja Komisije, da bi racionalizirala upravljanje in skrajšala čas med objavo razpisa in dodelitvijo nepovratnih sredstev; poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za zmanjšanje birokracije in poenostavitev upravljanja; pozdravlja predlog Komisije, da bi uvedli pavšalne zneske in tako poenostavili upravljanje in revizijo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj oceni, ali je poenostavljeni model financiranja, ki je bil uveden za program Obzorje 2020, pripomogel k večjemu sodelovanju industrije, kot je bilo predvideno; glede tega poziva, naj se oceni učinkovitost tega modela financiranja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj oceni, do katere mere bi lahko z uporabo nacionalnih ali posebnih računovodskih sistemov namesto sistema, opredeljenega v pravilih za sodelovanje v programu, znatno poenostavili računovodski postopek in zmanjšali stopnjo napake pri revidiranju projektov, ki se financirajo z evropskimi sredstvi; ob tem poziva k tesnejšemu sodelovanju z Evropskim računskim sodiščem in k uvedbi enkratne revizije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ugotavlja, da je za večjo učinkovitost naložb bistvena sinergija med skladi; poudarja, da so raziskovalne in inovacijske strategije za pametno specializacijo pomembno orodje za spodbujanje sinergije, saj vzpostavljajo nacionalne in regionalne okvire za naložbe v raziskave, razvoj in inovacije, zato bi jih bilo treba spodbujati in krepiti; obžaluje, da je še vedno precej ovir za resnično vzajemno delovanje (24); zato si prizadeva za uskladitev pravil in postopkov za projekte s področja raziskav, razvoja in inovacij v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov in okvirnega programa in želi opomniti, da bo sistem pečata odličnosti mogoč le, če bodo izpolnjeni vsi zgoraj našteti pogoji; poziva Komisijo, naj v programu Obzorje 2020 nameni del sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za raziskovalne in inovacijske strategije za pametno specializacijo; poziva Komisijo, naj revidira pravila o državni pomoči ter omogoči, da bodo lahko projekti strukturnih skladov na področju raziskav in razvoja upravičeni po poslovniku okvirnega programa, poskrbi pa naj tudi, da bodo pregledni; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo pravilno uporabo načela dodatnosti, kar v praksi pomeni, da prispevki iz evropskih skladov ne bi smeli nadomestiti nacionalnih ali primerljivih izdatkov držav članic za regije, za katere se to načelo uporablja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ve, da je za uspešno izvajanje evropskega raziskovalnega prostora dodobra izkoristiti potencial vseh držav članic za raziskave, razvoj in inovacije; priznava, da je pri udeležbi v programu Obzorje 2020 vrzel, s katero se je treba spoprijeti na ravni EU in nacionalni ravni, tudi z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi; poziva Komisijo in države članice, naj za zapolnitev te vrzeli prilagodijo obstoječa orodja ali sprejmejo nove ukrepe, na primer za raziskovalce razvijejo orodja za mreženje; pozdravlja politiko spodbujanja odličnosti in povečevanja udeležbe; poziva Komisijo, naj oceni, ali vsi trije instrumenti dosegajo svoj namen, namreč da zagotovijo ustrezen proračun in uravnotežen sklop instrumentov, s katerimi se odpravljajo razlike v EU na področju raziskav in inovacij; poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo jasna pravila, ki bodo omogočala popolno izvajanje sistema pečata odličnosti, in naj preučijo sinergijo pri financiranju; poziva Komisijo, naj oblikuje mehanizme, s katerimi bo omogočila vključiti raziskovalno infrastrukturo, ki se financira iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, v projekte okvirnega programa; poziva, naj se kazalniki, po katerih se opredeljujejo „premalo zastopane“ države in regije, pregledajo, in naj se seznam teh držav in regij med izvajanjem okvirnega programa redno preverja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je seznanjen, da so po podatkih letnega poročila Komisije o izvajanju programa Obzorje 2020 za leti 2014 in 2015 države članice EU-15 prejele 88,6 % sredstev, medtem ko so jih države članice EU-15 prejele samo 4,5 %, kar je celo manj, kot znaša financiranje za države pridružitve (6,4 %); |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja prizadevanja za zagotovitev boljših povezav med evropskim raziskovalnim prostorom in evropskim visokošolskim prostorom, s katerimi naj bi olajšali usposabljanje naslednje generacije raziskovalcev; priznava, da je v izobraževalne sisteme držav članic pomembno vključevati znanja in spretnosti s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter raziskovalne in podjetniške veščine, da bi mlade spodbudili k razvijanju teh spretnosti, saj bi bilo treba raziskave in razvoj razumeti kot strukturno, ne pa ciklično ali časovno vprašanje; poziva države članice in Komisijo, naj za mlade raziskovalce izboljšajo zaposlitveno stabilnost in privlačnost; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je pomembno tesnejše sodelovanje med industrijo, univerzami in znanstveno srenjo, kar bi olajšalo nastajanje namenskih struktur na univerzah in v raziskovalnih centrih, ki bodo pomagale stkati tesnejše stike s proizvodnim sektorjem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je svetovno sodelovanje pomemben način za okrepitev evropskih raziskav; potrjuje, da se je mednarodno sodelovanje zmanjšalo s 5 % v sedmem okvirnem programu na 2,8 % v programu Obzorje 2020; želi spomniti, da bi moral okvirni program Evropi pomagati ohraniti položaj pomembne globalne akterke, poudarja pa tudi, da je pomembna znanstvena diplomacija; poziva Komisijo, naj pregleda pogoje mednarodnega sodelovanja v okvirnem programu in oblikuje konkretne in takojšnje ukrepe ter dolgoročno strateško vizijo in strukturo, s katero bo to podprla; v zvezi s tem pozdravlja pobude, kot sta BONUS in PRIMA; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je treba okrepiti mednarodno sodelovanje v devetem okvirnem programu in razširiti znanstveno diplomacijo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | želi opozoriti, da vključenost družboslovnih in humanističnih ved pomeni družboslovne in humanistične raziskave v interdisciplinarnih projektih, ne pa naknadnega dodajanja sicer tehnološkim projektom, in da so za obravnavanje najbolj perečih vprašanj, s katerimi se spoprijema EU, potrebne metodološke raziskave, ki so že v zasnovi bolj družboslovno in humanistično usmerjene; ugotavlja, da sta družboslovje in humanizem v sedanjem okvirnem programu premalo zastopana; poziva Komisijo, naj poveča možnosti za sodelovanje družboslovnih in humanističnih raziskovalcev v interdisciplinarnih projektih okvirnega programa in naj priskrbi dovolj finančnih sredstev za teme s teh področij; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da v programu Obzorje 2020 vlada ravnovesje med raziskavami in inovacijami, in poziva, naj se v naslednjem okvirnem programu uporabi podoben pristop; pozdravlja ustanovitev Evropskega sveta za inovacije (EIC) (25), a vztraja, da zaradi tega ne bi smeli spet ločevati raziskav od inovacij ali še bolj razdrobiti financiranja; poudarja, da je program Obzorje 2020 ne osredotoča dovolj na premoščanje „doline smrti“, ki je glavna ovira za prenos prototipov v proizvodnjo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj razjasni cilje, instrumente in delovanje Evropskega sveta za inovacije, in poudarja, da je treba oceniti rezultate njegovih pilotnih projektov; poziva Komisijo, naj za portfelj Evropskega sveta za inovacije predlaga uravnoteženo kombinacijo instrumentov; poudarja, da Evropski svet za inovacije v nobenem primeru ne bi smel nadomestiti drugega stebra in da ta ne sme postati individualni podporni instrument, temveč bi moral biti še naprej osredotočen na skupne raziskave; poudarja, da je treba ohraniti in okrepiti instrument za mala in srednja podjetja in instrument „Hitra pot do inovacij“; poziva Komisijo, naj oblikuje mehanizme za boljše vključevanje malih in srednjih podjetij v večje interdisciplinarne projekte v devetem okvirnem programu, zato da bi dodobra izkoristili njihov potencial; poziva Komisijo, naj ohrani skupnosti znanja in inovacij v sedanji strukturi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo, saj se s tem poudari, da sta pomembna preglednost in široko sodelovanje deležnikov, in naj preuči, kako bi Evropski inštitut in skupnosti znanja in inovacij lahko sodelovala z Evropskim svetom za inovacije; poziva Komisijo, naj oblikuje okvir za zasebne naložbe tveganega kapitala v sodelovanju z Evropskim svetom za inovacije, da bi spodbujali tovrstne naložbe v Evropi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja pobude, ki združujejo zasebni in javni sektor za spodbujanje raziskav; poudarja, da je treba okrepiti vodilno vlogo EU na področju javnih potreb po raziskavah, ki jih je treba postaviti višje na dnevni red, potrebna pa je tudi zadostna preglednost, sledljivost in dokajšnja raven javno donosnih naložb programa Obzorje 2020 v smislu cenovne dostopnosti, razpoložljivosti in ustreznosti končnih proizvodov, zlasti na nekaterih občutljivih področjih, kot so zdravje, varstvo javnega interesa in pravični socialni učinki; poziva Komisijo, naj še naprej preučuje mehanizme, zlasti z namenom dolgoročnega izkoriščanja vseh projektov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz okvirnega programa, in sicer z združevanjem primernega javnega donosa in spodbud za sodelovanje industrije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja, da je odprti dostop postal splošno načelo programa Obzorje 2020; poudarja, da precejšnje število publikacij, povezanih s projekti, ki so bili povezani z obzorjem 2020 in so se izvajali do decembra 2016 (26), kaže, da so potrebne nove politike za uveljavljanje deljenja podatkov in znanja, zato da bomo čim bolj izkoristili raziskovalne rezultate in količino razpoložljivih znanstvenih podatkov; poziva Komisijo, naj pregleda merila prilagodljivosti, ki bi lahko predstavljala oviro pri doseganju tega cilja, in naj poveča znanje in razvoj; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja financiranje pilotnega projekta Odprta znanost, ki je prvi korak k evropskemu oblaku za odprto znanost; priznava, da so e-infrastrukture in superračunalništvo pomembni in imajo velik potencial, da je treba pritegniti deležnike iz javnega in zasebnega sektorja ter civilne družbe in da je znanstvena dejavnost državljanov pomembna za aktivnejšo vlogo družbe pri opredeljevanju in reševanju problematike in za skupno iskanje rešitev; poziva Komisijo ter javno in zasebno raziskovalno skupnost, naj proučita nove modele, ki bodo povezali zasebne vire za oblak in mreženje in javne e-infrastrukture, in naj začneta izvajati agendo državljanov na področju znanosti in inovacij; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja, da je Komisija nedavno uvedla koncept inovacijskih centrov, s katerimi bi nadalje krepili evropsko inovacijsko krajino, in sicer s podpiranjem podjetij, zlasti malih in srednjih, pri krepitvi njihovih poslovnih modelov in proizvodnih procesov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | spodbuja nacionalne kontaktne točke, naj dejavneje spodbujajo projekte s pečatom odličnosti in jim pomagajo iskati druge (domače ali mednarodne) vire javnega in zasebnega financiranja za te projekte, in sicer z okrepljenim sodelovanjem na tem področju v okviru mreže nacionalnih kontaktnih točk; |
| --- | --- |

38.

Priporočila za deveti okvirni program

| 39. | meni, da ima EU možnosti, da postane vodilno svetovno središče za raziskave in znanost; poleg tega meni, da mora deveti okvirni program za raziskave postati osrednja prednostna naloga Evrope, da bomo spodbujali rast, nova delovna mesta in inovacije; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja uspešnost programa Obzorje 2020 in količnik vzvoda 1: 11; poziva Komisijo, naj za deveti okvirni program za raziskave predlaga večji splošni proračun 120 milijard EUR; meni, da je poleg povečanega proračuna potreben okvir, ki bo zajemal inovacije, zato poziva Komisijo, naj razjasni koncept inovacije in različne vrste inovacij; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da se EU sooča s številnimi pomembnimi in dinamičnimi izzivi, in poziva Komisijo, naj skupaj z Evropskim parlamentom v okviru tretjega stebra zagotovi uravnotežen in prožen nabor instrumentov za odzivanje na dinamično naravo novonastajajoče problematike; poudarja, da je treba zagotoviti zadostna finančna sredstva za posebne izzive v okviru tretjega stebra ter da je treba redno pregledovati ustreznost teh izzivov; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj v devetem okvirnem programu za raziskave ohrani ravnotežje med temeljnimi raziskavami in inovacijami; ugotavlja, da je treba okrepiti skupne raziskave; poudarja, da je treba v skupne projekte in inovacije pritegniti več malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisijo, naj okrepi sinergijo med devetim okvirnim programom za raziskave in drugimi namenskimi evropskimi skladi za raziskave in inovacije ter naj tako na evropski kot na nacionalni ravni in v tesnem sodelovanju z državami članicami vzpostavi usklajene instrumente in pravila za te sklade; poziva Komisijo, naj tudi v prihodnjih okvirnih programih upošteva pomembno vlogo standardizacije pri inovacijah; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opozarja, da bi moral deveti okvirni program za raziskave obravnavati problem prevelikega števila predlogov in nizke stopnje uspešnosti v programu Obzorje 2020; predlaga, naj se ponovno uvede dvostopenjski postopek ocenjevanja z enotno prvo fazo in namensko drugo fazo za izbrane prosilce; poziva Komisijo, naj zagotovi dovolj izčrpna zbirna poročila o ocenjevanju z navedbami o tem, kako bi lahko izboljšali predloge; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je mora evropska dodana vrednost ostati nesporna temeljna sestavina okvirnega raziskovalnega programa; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo, naj v naslednjem večletnem finančnem okviru loči vojaške raziskave od civilnih, saj je treba zanje oblikovati različna programa z ločenima proračunoma, ki ne bosta vplivala na proračunske težnje civilnih raziskav v devetem okvirnem programu; zato poziva Komisijo, naj Parlamentu predstavi možne načine financiranja za prihodnji program za raziskave na področju obrambe v skladu s Pogodbama, s posebnim proračunom s svežimi viri sredstev in posebnimi pravili; poudarja, da je pri tem pomemben parlamentarni nadzor; |
| --- | --- |

46.

| 47. | meni, da ima program za prihodnje in nastajajoče tehnologije velik potencial za prihodnost in da je dobro orodje za širjenje inovativnih zamisli in znanja na nacionalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da je treba v okviru Pariškega sporazuma in podnebnih ciljev EU dati prednost financiranju raziskav na področju podnebnih sprememb in infrastrukturi za zbiranje podnebnih podatkov, zlasti glede na to, da so Združene države proračunsko močno oklestile svoje raziskovalne ustanove s področja okolja; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da bi morale raziskave in razvoj ter deveti okvirni program za raziskave okrepiti družbeni napredek in konkurenčnost EU ter ustvarjati rast in delovna mesta ter prinesti novo znanje in inovacije za reševanje izzivov, s katerimi se spoprijema Evropa, ter zagotoviti nadaljnje napredovanje proti trajnostnemu evropskemu raziskovalnemu prostoru; glede tega pozdravlja sedanjo stebrno strukturo programa in poziva Komisijo, naj jo ohrani zaradi neprekinjenosti in predvidljivosti, zato poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za usklajenost, poenostavitev, preglednost in jasnost programa, naj izboljša ocenjevalni postopek, zmanjša razdrobljenost in podvojevanje ter odpravi nepotrebna upravna bremena; |
| --- | --- |

49.

| 50. | se zaveda, da se upravne naloge in raziskave med seboj pogosto izničijo; zato poudarja, da je pomembno obveznosti poročanja zmanjšati na najmanjšo možno mero in tako preprečiti, da bi birokracija ovirala inovacije, in da je treba zagotoviti učinkovito rabo sredstev devetega okvirnega programa za raziskave, obenem pa poskrbeti za neodvisnost raziskav; spodbuja Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja za poenostavitev na tem področju; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ugotavlja, da se Komisija vedno pogosteje uporablja podporo na podlagi rezultatov; poziva Komisijo, naj natančneje opredeli, kaj to pomeni; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za več sinergije med okvirnim programom in drugimi skladi ter poskušajo problem pomanjkanja raziskav, s katero se srečujejo konvergenčne regije v nekaterih državah članicah, rešiti z uporabo načela dodatnosti; obžaluje, da lahko dodeljevanje finančnih sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov povzroči zmanjšanje nacionalnih izdatkov za raziskave in razvoj v regijah, v katerih se uporabljajo, a vztraja, da morajo ta sredstva dopolnjevati nacionalne javnofinančne izdatke; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da javno financiranje raziskav in razvoja ne bo štelo za naložbo, temveč za strošek; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opominja, da so učinkovite naložbe v raziskave in inovacije v okviru strukturnih skladov mogoče le, če je v državah članicah dobro pripravljena podlaga za to; zato poziva k tesnejši povezavi med priporočili za posamezne države glede strukturnih reform ter naložbami v raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da so potrebni novi centri in regije višje odličnosti ter da pomembno še naprej razvijati evropski raziskovalni prostor; poudarja, da je treba za uresničitev tega cilja poskrbeti za sinergijo med okvirnim programom, Evropskim skladom za strateške naložbe in evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi; poziva k politikam za odpravo ovir, kot so nižje plače v vzhodnih in južnih državah, da bi preprečili beg možganov; poziva, da je treba odličnosti projekta dati prednost pred odličnostjo vodilnih „elitnih“ institucij; |
| --- | --- |

54.

| 55. | meni, da je treba uvesti močnejše spodbude, da bi se za naložbe uporabljala sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, če je to navedeno v priporočilih za posamezne države ali če se ugotovijo pomanjkljivosti; ugotavlja, da bodo sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za naložbe v raziskave in inovacije v obdobju 2014–2020 znašala 65 milijard EUR; zato predlaga, naj se rezerva za uspešnost v okviru teh skladov, v državah članicah uporabi za vlaganje znatnega deleža prihodkov iz strukturnih skladov v raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pozdravlja načelo in potencial pečata odličnosti kot znaka kakovosti za sinergijo med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi in programom Obzorje 2020, a opozarja, da se v praksi ne uporablja dovolj, saj v državah članicah primanjkuje sredstev za to; meni, da bi bilo treba projekte, ki so se potegovali za financiranje v okviru programa Obzorje 2020 in so izpolnjevali stroga merila za izbor in dodelitev sredstev, a jih zaradi proračunskih omejitev niso prejeli, financirati s sredstvi evropskih strukturnih in investicijskih skladov, če so na razpolago za ta namen; poudarja, da bi bilo treba podoben mehanizem vzpostaviti tudi za skupne raziskovalne projekte; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo, naj v devetem okvirnem programu za raziskave zagotovi višje ravni podpore za mlade raziskovalce, na primer vseevropska orodja za mreženje, in naj okrepi sisteme financiranja za raziskovalce na začetku poklicne poti z manj kot dveletnimi izkušnjami po končanem doktorskem študiju; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opaža, da so ukrepi Marie Skłodowske-Curie splošno priznan vir financiranja med raziskovalci in da spodbujajo mobilnost raziskovalcev in razvoj mladih raziskovalcev; meni, da bi bilo zaradi neprekinjenosti zaželeno, da bi v okviru devetega okvirnega programa še naprej financirali ukrepe Marie Skłodowske-Curie; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Komisijo in države članice, naj še naprej spodbujajo zasebne naložbe v raziskave, razvoj in inovacije, ki bodo dodatne in ne bodo nadomestilo za javne raziskave, razvoj in inovacije; želi opomniti, da bi morali dve tretjini ciljnih 3 % BDP za raziskave in razvoj priti iz zasebnega sektorja (27); ceni dosedanja prizadevanja industrije in glede na splošno omejena sredstva za javne izdatke na področju raziskav in razvoja poziva zasebni sektor k večjemu vključevanju v to financiranje ter k odprtemu dostopu in odprti znanosti; poziva Komisijo, naj določi obseg udeležbe velikih industrijskih podjetij (bodisi prek posojil, nepovratnih sredstev ali na lastne stroške), in sicer glede na evropsko dodano vrednost projekta in njegov potencial gonilne sile za mala in srednja podjetja, pri čemer je treba upoštevati posebnosti in potrebe posameznih sektorjev; poziva Komisijo, naj spremlja „prispevke v naravi“ in tako zagotovi, da bodo naložbe resnične in nove; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo, naj na podlagi ugotovitev in priporočil, ki izhajajo iz ocen, izboljša preglednost in jasnost pravil za sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem v okviru projektov devetega okvirnega programa; poziva Komisijo, naj preveri in oceni obstoječe instrumente za javno-zasebna partnerstva; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja, da bi bilo treba še naprej podpirati udeležbo industrije, ne glede na instrument za mala in srednja podjetja, saj ima prav industriji dovolj strokovnega znanja z različnih področij in tudi veliko finančno prispeva; |
| --- | --- |

61.

| 62. | obžaluje, da je bil z osredotočanjem na enakost spolov v programu Obzorje 2020 dosežen mešan sklop rezultatov, saj je bil uresničen le cilj glede udeležbe žensk v svetovalnih skupinah, medtem ko delež žensk v odborih za ocenjevanje projektov in med koordinatorji projektov ter vidik spolov v vsebinah raziskav in inovacij ostajata pod ciljnimi ravnmi; poudarja, da je treba izboljšati sodelovanje in vključevanje načela enakosti med spoloma v deveti okvirni program ter doseči ciljno raven, določeno v uredbi o programu Obzorje 2020, in poziva Komisijo, naj izvede študijo, v kateri bo proučila ovire ali težave, ki utegnejo biti povod za premajhno zastopanost žensk v programu; spodbuja države članice, naj v skladu s cilji evropskega raziskovalnega prostora ustvarijo pravno in politično okolje, ki bo prijazno do spolov in bo zagotavljalo spodbude za spremembe; pozdravlja smernice Komisije o enakosti spolov v okviru programa Obzorje 2020 (28); želi spomniti, da je po teh smernicah uravnoteženost spolov eden odločilnih dejavnikov za prednostno razvrščanje predlogov, ki presegajo prag in imajo enako število točk; |
| --- | --- |

62.

| 63. | želi spomniti, da bo treba v naslednjem okvirnem programu upoštevati izstop Združenega kraljestva iz EU in posledice izstopa; je seznanjen, da so za raziskave in inovacije koristni jasni in stabilni dolgoročni okviri in da ima Združeno kraljestvo vodilni položaj na področju znanosti; si želi, da se bodo omrežja in sodelovanje med Združenim kraljestvom in EU na področju raziskav v prihodnje nadaljevala in da bo mogoče ob upoštevanju nekaterih pogojev hitro najti stabilno in zadovoljivo rešitev za zagotovitev, da EU ne bo izgubljala znanstvenih rezultatov, pridobljenih v okviru Obzorja 2020 in devetega okvirnega programa; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 104.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 948.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 81.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 965.

(5)  UL L 347, 20.12.2013, str. 174.

(6)  UL L 347, 20.12.2013, str. 892.

(7)  UL L 169, 7.6.2014, str. 54–178.

(8)  UL L 177, 17.6.2014, str. 9.

(9)  UL L 192, 1.7.2014, str. 1.

(10)  UL L 169, 7.6.2014, str. 1–53.

(11)  http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/hlg_issue_papers.pdf

(12)  UL C 34, 2.2.2017, str. 24.

(13)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0052.

(14)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0075.

(15)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0311.

(16)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0320.

(17)  Študija službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom Horizon 2020, the EU framework programme for research and innovation. European Implementation Assessment (Obzorje 2020, okvirni program EU za raziskave in inovacije. Evropska ocena izvajanja).

(18)  Z več kot 130 000 prejetimi predlogi, 9 000 podpisanimi pogodbami za nepovratna sredstva, 50 000 udeleženci in 15,9 milijarde EUR sredstev EU.

(19)  Industrija bi morala zagotoviti dve tretjini 3 % BDP za raziskave in razvoj. Glej zasebne izdatke za raziskave in razvoj, ki jih objavlja Eurostat: http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=tsc00031&plugin=1

(20)  http://ec.europa.eu/invest-in-research/pdf/download_en/barcelona_european_council.pdf

(21)  Sedmim skupnim tehnološkim pobudam skupaj pripada več kot 7 milijard EUR sredstev v okviru programa Obzorje 2020, kar je približno 10 % celotnega proračuna programa Obzorje 2020 in več kot 13 % dejansko razpoložljivih finančnih sredstev za razpise za zbiranje predlogov v okviru programa Obzorje 2020 (približno 8 milijard EUR na leto v sedemletnem obdobju).

(22)  Glej sklepe Sveta z dne 29. maja 2015.

(23)  Študija službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom Horizon 2020, EU framework programme for research and innovation. European Implementation Assessment (Obzorje 2020, okvirni program EU za raziskave in inovacije. Evropska ocena izvajanja).

(24)  Velika raziskovalna infrastruktura sicer ustreza področju uporabe in ciljem Evropskega sklada za regionalni razvoj, vendar se ne sme sofinancirati z nacionalno dodeljenimi sredstvi iz tega sklada; v okviru sklada so namreč upravičeni stroški gradnje nove raziskovalne infrastrukture, operativni stroški in stroški za zaposlene pa ne;

(25)  Sporočilo Komisije z naslovom Naslednji na čelu Evrope: pobuda za zagon in razširitev podjetij (COM(2016)0733).

(26)  Poročilo OpenAIRE: v okviru programa Obzorje 2020 je bilo leta 2 017 zaključenih 10 648 projektov (19 %), 8 667 pa se jih še izvaja. V okviru projekta OpenAIRE je bilo opredeljenih 6 133 publikacij, povezanih s 1 375 projekti programa Obzorje 2020.

(27)  Glej sklepe Sveta z dne 29. maja 2015.

(28)  Glej smernice o enakosti spolov v programu Obzorje 2020, http://eige.europa.eu/sites/default/files/h2020-hi-guide-gender_en.pdf

---

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/41

---

P8_TA(2017)0254

Gradniki kohezijske politike EU po letu 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o gradnikih kohezijske politike EU po letu 2020 (2016/2326(INI))

(2018/C 331/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti njenega člena 3, in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti njenih členov 4, 162, od 174 do 178 in 349, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti njenega člena 3, in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti njenih členov 4, 162, od 174 do 178 in 349,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (uredba o skupnih določbah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (uredba o skupnih določbah),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1302/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1302/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. septembra 2016 z naslovom Vmesni pregled/revizija večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 – Proračun EU, usmerjen v rezultate (COM(2016)0603), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. septembra 2016 z naslovom Vmesni pregled/revizija večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 – Proračun EU, usmerjen v rezultate (COM(2016)0603),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2015 z naslovom Vlaganje v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2015 z naslovom Vlaganje v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov (COM(2015)0639),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o naložbah v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov: ocena poročila v skladu s členom 16(3) uredbe o skupnih določbah (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o naložbah v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov: ocena poročila v skladu s členom 16(3) uredbe o skupnih določbah (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o evropskem teritorialnem sodelovanju – najboljša praksa in inovativni ukrepi (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o evropskem teritorialnem sodelovanju – najboljša praksa in inovativni ukrepi (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2016 o hitrejšem izvajanju kohezijske politike (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2016 o hitrejšem izvajanju kohezijske politike (11),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 21. januarja 2010 o evropski strategiji za Podonavje (12), z dne 6. julija 2010 o strategiji Evropske unije za regijo Baltskega morja in vlogi makroregij v prihodnji kohezijski politiki (13), z dne 28. oktobra 2015 o strategiji EU za jadransko-jonsko regijo (14) in z dne 13. septembra 2016 o strategiji EU za alpsko regijo (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 21. januarja 2010 o evropski strategiji za Podonavje (12), z dne 6. julija 2010 o strategiji Evropske unije za regijo Baltskega morja in vlogi makroregij v prihodnji kohezijski politiki (13), z dne 28. oktobra 2015 o strategiji EU za jadransko-jonsko regijo (14) in z dne 13. septembra 2016 o strategiji EU za alpsko regijo (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2016 o sinergijah za inovacije: evropski strukturni in investicijski skladi, program Obzorje 2020 ter drugi evropski inovacijski skladi in programi EU (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2016 o sinergijah za inovacije: evropski strukturni in investicijski skladi, program Obzorje 2020 ter drugi evropski inovacijski skladi in programi EU (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2016 o novih orodjih teritorialnega razvoja v kohezijski politiki za obdobje 2014–2020: celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2016 o novih orodjih teritorialnega razvoja v kohezijski politiki za obdobje 2014–2020: celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2015 z naslovom Na poti k poenostavljeni in v uspešnost usmerjeni kohezijski politiki za obdobje 2014–2020 (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2015 z naslovom Na poti k poenostavljeni in v uspešnost usmerjeni kohezijski politiki za obdobje 2014–2020 (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o naložbah za delovna mesta in rast: spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o naložbah za delovna mesta in rast: spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o mestni razsežnosti politik EU (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o mestni razsežnosti politik EU (20),

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije in svojih resolucij o najbolj oddaljenih regijah, zlasti resolucije z dne 18. aprila 2012 o vlogi kohezijske politike v najbolj oddaljenih regijah Evropske unije v okviru strategije Evropa 2020 (21) in resolucije z dne 26. februarja 2014 o čim boljšem izkoriščanju potenciala najbolj oddaljenih regij z ustvarjanjem sinergije med strukturnimi skladi in drugimi programi Evropske unije (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije in svojih resolucij o najbolj oddaljenih regijah, zlasti resolucije z dne 18. aprila 2012 o vlogi kohezijske politike v najbolj oddaljenih regijah Evropske unije v okviru strategije Evropa 2020 (21) in resolucije z dne 26. februarja 2014 o čim boljšem izkoriščanju potenciala najbolj oddaljenih regij z ustvarjanjem sinergije med strukturnimi skladi in drugimi programi Evropske unije (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. oktobra 2015 o kohezijski politiki in pregledu strategije Evropa 2020 (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. oktobra 2015 o kohezijski politiki in pregledu strategije Evropa 2020 (23),

| — | ob upoštevanju sklepov in priporočil iz poročila skupine na visoki ravni za spremljanje poenostavitve za upravičence do evropskih strukturnih in investicijskih skladov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov in priporočil iz poročila skupine na visoki ravni za spremljanje poenostavitve za upravičence do evropskih strukturnih in investicijskih skladov,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o posebnem poročilu Evropskega računskega sodišča iz leta 2016 št. 31 z naslovom Poraba vsaj enega evra od petih iz proračuna EU za podnebne ukrepe: delo, ki poteka, je ambiciozno, vendar obstaja resno tveganje, da cilj ne bo dosežen, ki so bili sprejeti 21. marca 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o posebnem poročilu Evropskega računskega sodišča iz leta 2016 št. 31 z naslovom Poraba vsaj enega evra od petih iz proračuna EU za podnebne ukrepe: delo, ki poteka, je ambiciozno, vendar obstaja resno tveganje, da cilj ne bo dosežen, ki so bili sprejeti 21. marca 2017,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 15. decembra 2015 (24) glede razlage člena 349 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 15. decembra 2015 (24) glede razlage člena 349 PDEU,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 19/2016: Izvrševanje proračuna EU s finančnimi instrumenti – izkušnje, pridobljene v programskem obdobju 2007–2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 19/2016: Izvrševanje proračuna EU s finančnimi instrumenti – izkušnje, pridobljene v programskem obdobju 2007–2013,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 22. februarja 2016 o dopolnjevanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Evropskega sklada za strateške naložbe za zagotavljanje usklajevanja, sinergij in dopolnjevanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 22. februarja 2016 o dopolnjevanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Evropskega sklada za strateške naložbe za zagotavljanje usklajevanja, sinergij in dopolnjevanja,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za proračun (A8-0202/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za proračun (A8-0202/2017),

| A. | ker kohezijska politika EU izhaja iz PEU in PDEU ter izraža solidarnost EU kot enega od temeljnih načel Unije, in sicer z uresničevanjem cilja iz pogodb za zmanjševanjem regionalnih razlik ter spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v vseh regijah EU; |
| --- | --- |

A.

ker kohezijska politika EU izhaja iz PEU in PDEU ter izraža solidarnost EU kot enega od temeljnih načel Unije, in sicer z uresničevanjem cilja iz pogodb za zmanjševanjem regionalnih razlik ter spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v vseh regijah EU;

| B. | ker se je po letu 2008 delovanje EU kot „orodja za konvergenco“ zaustavilo, zaradi česar so se povečale razlike državami članicami v znotraj njih, poglobile pa so se tudi socialne in gospodarske neenakosti v EU; želi poudariti, da je kohezijska politika na evropski ravni zelo učinkovita, zlasti pri spodbujanju različnih oblik ozemeljskega sodelovanja, zato z ekonomskega, socialnega in ozemeljskega vidika ostaja izredno pomembna politika, ki združuje posebne potrebe posameznega ozemlja in prednosti EU ter zagotavlja lokalne oprijemljive rezultate v korist vseh državljanov; |
| --- | --- |

B.

ker se je po letu 2008 delovanje EU kot „orodja za konvergenco“ zaustavilo, zaradi česar so se povečale razlike državami članicami v znotraj njih, poglobile pa so se tudi socialne in gospodarske neenakosti v EU; želi poudariti, da je kohezijska politika na evropski ravni zelo učinkovita, zlasti pri spodbujanju različnih oblik ozemeljskega sodelovanja, zato z ekonomskega, socialnega in ozemeljskega vidika ostaja izredno pomembna politika, ki združuje posebne potrebe posameznega ozemlja in prednosti EU ter zagotavlja lokalne oprijemljive rezultate v korist vseh državljanov;

| C. | ker kohezijska politika ostaja glavna, izredno uspešna in cenjena naložbena in razvojna politika na ravni EU za trajnostno ustvarjanje novih delovnih mest ter pametno, trajnostno in vključujočo rast in konkurenčnost po letu 2020, zlasti glede na strm upad javnih in zasebnih naložb v mnogih državah članicah in posledice globalizacije; želi opomniti, da ima kohezijska politika ključno vlogo ter se je izkazala za zelo odzivno na makroekonomske omejitve; |
| --- | --- |

C.

ker kohezijska politika ostaja glavna, izredno uspešna in cenjena naložbena in razvojna politika na ravni EU za trajnostno ustvarjanje novih delovnih mest ter pametno, trajnostno in vključujočo rast in konkurenčnost po letu 2020, zlasti glede na strm upad javnih in zasebnih naložb v mnogih državah članicah in posledice globalizacije; želi opomniti, da ima kohezijska politika ključno vlogo ter se je izkazala za zelo odzivno na makroekonomske omejitve;

| D. | ker je bila zadnja reforma kohezijske politike leta 2013 obsežna in vsebinska, pri čemer je bila politika po eni strani preusmerjena v pristop, temelječ na rezultatih, tematski osredotočenosti, učinkovitosti in uspešnosti, po drugi pa na načelih, kot so partnerstvo, upravljanje na več ravneh, pametna specializacija in lokalni pristopi; |
| --- | --- |

D.

ker je bila zadnja reforma kohezijske politike leta 2013 obsežna in vsebinska, pri čemer je bila politika po eni strani preusmerjena v pristop, temelječ na rezultatih, tematski osredotočenosti, učinkovitosti in uspešnosti, po drugi pa na načelih, kot so partnerstvo, upravljanje na več ravneh, pametna specializacija in lokalni pristopi;

| E. | ker je prenovljena kohezijska politika privedla do postopne preusmeritve od velikih projektov, povezanih z infrastrukturo, k spodbujanju gospodarstva, temelječega na znanju in inovacijah; |
| --- | --- |

E.

ker je prenovljena kohezijska politika privedla do postopne preusmeritve od velikih projektov, povezanih z infrastrukturo, k spodbujanju gospodarstva, temelječega na znanju in inovacijah;

| F. | ker bi bilo treba ta načela ohraniti in utrditi po letu 2020, da se zagotovi kontinuiteta, prepoznavnost, pravna varnost, dostopnost in preglednost izvajanja politike; |
| --- | --- |

F.

ker bi bilo treba ta načela ohraniti in utrditi po letu 2020, da se zagotovi kontinuiteta, prepoznavnost, pravna varnost, dostopnost in preglednost izvajanja politike;

| G. | ker je za uspešnost kohezijske politike po letu 2020 bistveno zmanjšati upravno breme za njene upravičence in upravne organe, našli pravo mero med usmerjenostjo politike k rezultatom ter ravnjo preverjanj in kontrol, da bi se povečala sorazmernost, uvesti razlikovanje pri izvajanju programov ter poenostaviti pravila in postopke, saj dojema kot preveč kompleksna; |
| --- | --- |

G.

ker je za uspešnost kohezijske politike po letu 2020 bistveno zmanjšati upravno breme za njene upravičence in upravne organe, našli pravo mero med usmerjenostjo politike k rezultatom ter ravnjo preverjanj in kontrol, da bi se povečala sorazmernost, uvesti razlikovanje pri izvajanju programov ter poenostaviti pravila in postopke, saj dojema kot preveč kompleksna;

| H. | ker ti elementi, skupaj s celostnimi pristopom politike in načelom partnerstva, ponazarjajo dodano vrednost kohezijske politike; |
| --- | --- |

H.

ker ti elementi, skupaj s celostnimi pristopom politike in načelom partnerstva, ponazarjajo dodano vrednost kohezijske politike;

| I. | ker kohezijske politike EU ne smejo oslabiti vse večje omejevanje proračuna EU in nacionalnih proračunov ter posledice izstopa Združenega kraljestva; zato obe pogajalski strani poziva, naj preučita prednosti in slabosti, da bi Združeno kraljestvo še naprej sodelovalo v programih evropskega teritorialnega sodelovanja; |
| --- | --- |

I.

ker kohezijske politike EU ne smejo oslabiti vse večje omejevanje proračuna EU in nacionalnih proračunov ter posledice izstopa Združenega kraljestva; zato obe pogajalski strani poziva, naj preučita prednosti in slabosti, da bi Združeno kraljestvo še naprej sodelovalo v programih evropskega teritorialnega sodelovanja;

| J. | ker se v okviru kohezijske politike že obravnavajo zelo različni izzivi, povezani z uresničevanjem njenih ciljev v skladu s pogodbama, in ni mogoče pričakovati, da bi se lahko z enakimi ali celo manjšimi proračunskimi sredstvi soočili z vsemi novimi izzivi, s katerimi se bo EU soočala po letu 2020, čeprav bi lahko bil vpliv večji, če bi državam članicam, regijam in mestom omogočili večjo prožnost pri podpiranju novih političnih izzivov; |
| --- | --- |

J.

ker se v okviru kohezijske politike že obravnavajo zelo različni izzivi, povezani z uresničevanjem njenih ciljev v skladu s pogodbama, in ni mogoče pričakovati, da bi se lahko z enakimi ali celo manjšimi proračunskimi sredstvi soočili z vsemi novimi izzivi, s katerimi se bo EU soočala po letu 2020, čeprav bi lahko bil vpliv večji, če bi državam članicam, regijam in mestom omogočili večjo prožnost pri podpiranju novih političnih izzivov;

Dodana vrednost kohezijske politike EU

| 1. | močno nasprotuje vsem možnim potekom dogodkom za EU-27 do leta 2025, ki so navedeni v beli knjigi o prihodnosti Evrope, pri čemer bi se zmanjšala prizadevanja EU v zvezi s kohezijsko politiko; poziva Komisijo, naj namesto tega predstavi obsežen zakonodajni predlog za trdno in učinkovito kohezijsko politiko po letu 2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da lahko dosežemo rast ter regionalno, gospodarsko in socialno zbliževanje samo z dobrim upravljanjem, sodelovanjem, vzajemnim zaupanjem in učinkovitim vključevanjem partnerjev na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, kot to določa načelo partnerstva (člen 5 uredbe o skupnih določbah); ponavlja, da deljeno upravljanje kohezijske politike EU zagotavlja edinstveno orodje, s katerim lahko Unija neposredno obravnava skrbi državljanov v zvezi z notranjimi in zunanjimi izzivi; meni, da je deljeno upravljanje, ki temelji na načelu partnerstva, upravljanju na več ravneh in usklajevanju različnih upravnih ravni, zagotavlja večje prevzemanje odgovornosti za izvajanje politike med vsemi vključenimi deležniki; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da ima kohezijska politika in z njo povezane izkušnje, ki jih lahko pridobijo upravni organi, upravičenci in deležniki, spodbujevalni učinek; meni, da ima kohezijska politika pomemben horizontalni in medsektorski pristop ter kot kot pametna, trajnostna in vključujoča politika zagotavlja okvir za mobilizacijo in usklajevanje nacionalnih in podnacionalnih akterjev ter njihovo neposredno vključevanje v sodelovanje pri doseganju prednostnih nalog EU s sofinanciranimi projekti; zato poziva k optimalnem usklajevanju in sodelovanju z generalnimi direktorati Evropske komisije, ki so pristojni za kohezijsko politiko, in drugimi generalnimi direktorati, pa tudi z ministrstvi ter regionalnimi/lokalnimi organi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obžaluje pozno sprejetje več operativnih programov in pozno določitev organov upravljanja v nekaterih državah članicah v sedanjem programskem obdobju; pozdravlja prve znake pospešenega izvajanja operativnih programov, opažene v letu 2016; poziva Komisijo, naj nadaljuje delo projektne skupine za boljše izvajanje, da bi podpirala izvajanje in opredelila razloge za zamudo pri izvajanju, ter naj predlaga praktične smernice in ukrepe, da bi se takšnim težavam in zamudam izognili v naslednjem programskem obdobju; močno spodbuja vse vključene akterje, si še naprej prizadevajo za izboljšanje in pospešitev izvajanja dejavnosti, ne da bi povzročali nastanek ozkih grl; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je seznanjen s pomanjkljivostmi v sistemu za finančno načrtovanje in izvajanje, ki so povzročile nezaslišano kopičenje neporavnanih računov in zahtevkov, ki so se iz prejšnjega večletnega finančnega okvira prenesli v sedanjega; poziva Komisijo, naj pripravi strukturirano rešitev, da bi te težave odpravili pred koncem sedanjega večletnega finančnega okvira in tako preprečili njihovo širjenje v prihodnji večletni finančni okvir; poudarja, da mora raven odobritev za plačila ustrezati obveznostim iz preteklosti, zlasti proti koncu obdobja, ko so zahteve držav članic po plačilih bistveno višje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | priznava, da je v nekaterih državah članicah načelo partnerstva privedlo do tesnejšega sodelovanja z regionalnimi in lokalnimi organi, da pa še vedno obstajajo možnosti za izboljšave glede dejanskega in zgodnjega vključevanja vseh deležnikov, tudi predstavnikov civilne družbe, da bi zagotovili večjo odgovornost in prepoznavnost pri izvajanju kohezijske politike brez povečanja upravnih bremen ali ustvarjanja zamud; poudarja, da bi morali biti deležniki še naprej vključeni v skladu s pristopom upravljanja na več ravneh; meni, da bi bilo treba v prihodnje načelo partnerstva in kodeks ravnanja dodatno okrepiti, denimo z uvedbo jasnih minimalnih zahtev glede partnerskega sodelovanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da so regionalne razlike, razlike v konkurenčnosti in socialne neenakosti še vedno precejšnje, čeprav je kohezijska politika ublažila posledice nedavne gospodarske in finančne krize v EU ter posledice varčevalnih ukrepov; poziva k okrepljenim prizadevanjem za zmanjšanje obstoječih razlik in preprečevanje nastajanja novih razlik v vseh tipih regij, pri čemer je treba ohraniti in utrditi podporo regijam, da bi spodbudili odgovornost vseh regij za politiko ter dosegli cilje EU na ozemlju celotne Unije; meni, da je treba pri tem več pozornosti nameniti zagotovitvi, da bodo regije bolj odporne na nenadne pretrese; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da se na podlagi vsakršnega teritorialnega sodelovanja, tudi v okviru makroregionalnih strategij, s potencialom, ki še ni v celoti izkoriščen, prenaša koncept čezmejnega političnega sodelovanja in usklajevanja regij in državljanov v EU; poudarja, da je kohezijska politika pomembna za obravnavanje izzivov, s katerimi se soočajo otoki, čezmejne regije in najbolj oddaljene in redko poseljene severne regije, v skladu s členom 174 PDEU, najbolj oddaljene regije v skladu s členoma 349 in 355 PDEU, ki imajo poseben status, njihova posebna orodja in financiranje pa bi bilo treba ohraniti tudi po letu 2020, in obrobne regije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da je evropsko teritorialno sodelovanje eden od pomembnih ciljev kohezijske politike v obdobju 2014–2020, ki zagotavlja pomembno dodano vrednost pri uresničevanju ciljev EU, spodbuja solidarnost med regijami EU in njihovimi sosedami ter spodbuja izmenjavo izkušenj in prenos dobrih praks, denimo v okviru standardiziranih dokumentov; poudarja, da je treba ohraniti čezmejno, nadnacionalno in medregijsko sodelovanje v okviru krepitve teritorialne kohezije v skladu s členom 174 PDEU; meni, da bi moralo ostati pomemben instrument tudi v obdobju po letu 2020; vendar poudarja, da sedanja proračunska sredstva za evropsko teritorialno sodelovanje ne ustrezajo velikim izzivom, s katerimi se soočajo programi Interreg, ter ne podpirajo učinkovito čezmejnega sodelovanja; zato poziva k znatnemu povečanju proračuna za evropsko teritorialno sodelovanje v naslednjem programskem obdobju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je sedanji program sodelovanja za evropske javne organe Interreg Europe pomemben za spodbujanje izmenjave izkušenj in prenosa dobrih praks; predlaga povečanje možnosti financiranja v naslednjem programskem obdobju Interreg Europe po letu 2020, da bi omogočili naložbe v pilotne in predstavitvene projekte, pri čemer bi upoštevali tudi sodelovanje deležnikov iz vse Evrope; |
| --- | --- |

10.

Struktura kohezijske politike po letu 2020: kontinuiteta in možnosti za izboljšanje

| 11. | poudarja, da se je s sedanjo kategorizacijo regij, uvedbo reform, kot je tematska osredotočenost, ter okvirom uspešnosti izkazal pomen kohezijske politike; poziva Komisijo, naj predstavi predloge, kako doseči večjo prožnost pri izvajanju proračuna EU kot celote; meni, da je v zvezi s tem zanimiva opcija oblikovanje rezerve za reševanje večjih nepredvidenih dogodkov v programskem obdobju ter za omogočanje reprogramiranja operativnih programov, da bi naložbe evropskih strukturnih in investicijskih skladov prilagajali glede na nove potrebe v posameznih regijah, ter za soočanje s posledicami globalizacije na regionalni in lokalni ravni, kar pa naj ne bi negativno vplivalo na naložbe v okviru kohezijske politike ali na strateško usmeritev, dolgoročne cilje in gotovost načrtovanja večletnih programov za regionalne in lokalne organe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priznava pomen predhodnih pogojev, zlasti za raziskovalne in inovacijske strategije za pametno specializacijo (RIS3), ki še naprej podpirajo strateško programiranje evropskih strukturnih in investicijskih skladov in so privedle do večje usmerjenosti v uspešnost; ugotavlja, da predhodni pogoji evropskim strukturnim in investicijskim skladom omogočajo učinkovito podpiranje ciljev strategije EU po letu 2020, brez poseganja v doseganje ciljev kohezijske politike iz Pogodbe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nasprotuje makroekonomski pogojenosti in poudarja, da mora biti povezava med kohezijsko politiko in procesi ekonomskega upravljanja uravnotežena, vzajemna in nekaznovalna do vseh zainteresiranih strank; podpira nadaljnje priznavanje teritorialne razsežnosti, ki bi lahko bilo koristno za evropski semester, tj. da bi bilo treba najti pravo mero med ekonomskim upravljanjem in cilji kohezijske politike (ekonomska, socialna in teritorialna kohezija, trajnostna rast, delovna mesta in varstvo okolja); |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da bi morala Komisija, ker so sredstva kohezijske politike namenjena spodbujanju naložb, rasti in delovnih mest v Uniji, v tesnem sodelovanju z vladami držav članic in v 7. kohezijskem poročilu preučiti, kako obravnavati vpliv teh naložb na proračunski primanjkljaj zadevnih vlad; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je za pravočasno in uspešno izvajanje kohezijske politike ter konvergenco k višjim standardom bistveno povečanje upravnih zmogljivosti za načrtovanje ter tudi krepitev nacionalnih in regionalnih agencij za podpiranje vlaganja na področju programiranja, izvajanja in ocenjevanja operativnih programov ter kakovosti strokovnega usposabljanja v državah članicah in regijah; v zvezi s tem poudarja, da je pomembna pobuda Taiex Regio Peer 2 Peer, ki izboljšuje upravno in institucionalno zmogljivost in prinaša boljše rezultate naložb EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je treba poenostaviti splošni sistem upravljanja kohezijske politike na vseh ravneh upravljanja ter s tem olajšati načrtovanje, upravljanje in vrednotenje operativnih programov, da bo bolj dostopen, prilagodljiv in učinkovit; v zvezi s tem poudarja, da se je treba boriti proti pojavu čezmernega prenašanja zakonodaje v državah članicah; poziva Komisijo, naj poveča možnosti za e-kohezijo in posebne vrste stroškov, kot so standardne lestvice stroškov na enoto in pavšalni zneski v okviru uredbe o skupnih določbah, in naj uvede digitalno platformo ali sisteme vse na enem mestu z informacijami za prosilce in upravičence; podpira sklepe in priporočila, ki jih je sprejela skupina na visoki ravni za spremljanje poenostavitve za upravičence do evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ter poziva države članice k izvajanju teh priporočil; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj razmisli o rešitvah v skladu z načelom sorazmernosti in razlikovanja pri izvajanju programov, ki bi temeljile na tveganju, objektivnih merilih in pozitivnih spodbudah za programe, njihovih lestvicah in upravni zmogljivosti, zlasti glede večslojnosti revizij, s poudarkom na boju proti nepravilnostih, tj. goljufijam in korupciji, in števila pregledov, da bi dosegli boljšo usklajenost kohezijske politike, politike konkurence in drugih področij politike Unije, zlasti pravil o državni pomoči, ki veljajo za evropske strukturne in investicijske sklade, ne pa tudi za Evropski sklad za strateške naložbe in Obzorje 2020, pa tudi glede možnosti enotnega sklopa pravil za vse evropske strukturne in investicijske sklade, da bi bilo financiranje učinkovitejše in da bi se upoštevale posebnosti vsakega sklada; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj z namenom dejanske poenostavitve in v skladu z organi upravljanja nacionalnih in regionalnih programov pripravi izvedljiv načrt za razširitev sistema poenostavljenega obračunavanja na ESRR, tudi v skladu z določbami predlagane uredbe, ki spreminja finančna pravila, ki se uporabljajo za proračun, t. i. uredbe omnibus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da bi morala biti nepovratna sredstva še naprej podlaga za financiranje kohezijske politike; vendar opaža čedalje večjo vlogo finančnih instrumentov; poudarja, da imajo lahko posojila, lastniški kapital in jamstva dopolnilno vlogo, uporabljati pa jih je treba previdno in na podlagi ustrezne predhodne ocene, in da je treba nepovratna sredstva dopolniti le v primeru, ko se izkaže, da imajo takšni finančni instrumenti dodano vrednost in da bi lahko imeli učinek vzvoda, pri čemer je treba upoštevati razlike med regijami ter raznolikost praks in izkušenj; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je pomembno, da Komisija, Evropska investicijska banka in države članice lokalnim in regionalnim organom nudijo pomoč pri inovativnih finančnih instrumentih prek platform, kot je platforma fi-compass, ali s spodbudami za upravičence, ter opozarja, da ti instrumenti niso primerni za vse oblike posegov v okviru kohezijske politike; meni, da bi morale imeti vse regije možnost na prostovoljni osnovi in v skladu s svojimi potrebami odločati o izvajanju finančnih instrumentov, vendar nasprotuje kvantitativnim in zavezujočim ciljem glede uporabe finančnih instrumentov ter poudarja, da vse pogostejša uporaba finančnih instrumentov ne bi smela privesti do zmanjšanja splošnega proračuna EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj zagotovi boljšo sinergijo med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi ter drugimi skladi in programi Unije, vključno z Evropskim skladom za strateške naložbe, pa tudi komuniciranje o njih, ter olajša izvajanje operacij, ki se financirajo iz več skladov; poudarja, da Evropski sklad za strateške naložbe ne bi smel ogrožati strateške usklajenosti in teritorialne koncentracije, dolgoročna perspektiva načrtovanja kohezijske politike ne bi smela nadomestiti ali izriniti nepovratnih sredstev ter imeti cilj nadomestiti ali zmanjšati proračun tega sklada; vztraja, da morajo viri sklada zagotavljati resnično dodatnost; poziva, naj se določijo jasne meje med Evropskim skladom za strateške naložbe in kohezijsko politiko ter zagotovijo možnosti za njuno kombinirano in poenostavljeno uporabo, ne da bi se ju pomešalo, s čimer bi lahko postala struktura financiranja privlačnejša, da bi na ta način zagotovili optimalno porabo omejenih sredstev EU; meni, da je treba uskladiti pravila za operacije, ki se financirajo iz več skladov, potrebna pa je tudi jasna komunikacijska strategija o obstoječih možnostih financiranja; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem razvije nabor orodij za upravičence; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj razmisli o razvoju nabora dodatnih kazalnikov, s katerimi bi dopolnili kazalnik BDP, ki ostaja poglavitni zakonit in zanesljiv način za pravično dodeljevanje sredstev evropskih strukturnih in investicijskih skladov; meni, da bi bilo treba v tem okviru oceniti in proučiti kazalnik družbenega napredka ali demografski kazalnik, s čimer bi zagotovili celostno podobno regionalnega razvoja; meni, da bi se lahko s takšnimi kazalniki bolje odzvali na nastajajoče nove oblike neenakosti med regijami EU; poudarja tudi pomen kazalnikov rezultatov za krepitev usmerjenosti k rezultatom in učinkovitosti politike; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj razmisli o ukrepih za reševanje vprašanja nacionalnega financiranja projektov kohezijske politike ob upoštevanju težav, s katerimi se soočajo lokalni in regionalni organi v močno centraliziranih državah članicah, ki nimajo dovolj fiskalnih in finančnih zmogljivosti ter imajo zaradi pomanjkanja razpoložljivih finančnih sredstev velike težave pri sofinanciranju projektov ali celo pri pripravi dokumentacije zanje, kar povzroča manjšo uporabo kohezijske politike; |
| --- | --- |

23.

| 24. | spodbuja Komisijo, naj razmisli o možnosti uporabe razvrstitve regij na ravni NUTS III v kohezijski politiki za nekatere izbrane prednostne naloge; |
| --- | --- |

24.

Glavna področja politik za prenovljeno kohezijsko politiko po letu 2020

| 25. | poudarja pomen Evropskega socialnega sklada, jamstva za mlade in pobude za zaposlovanje mladih, zlasti v boju proti dolgotrajni brezposelnosti in brezposelnosti mladih v Uniji, ki sta visoki kot še nikoli do zdaj, zlasti v manj razvitih regijah, najbolj oddaljenih regijah in regijah, ki jih je kriza najhuje prizadela; poudarja ključno vlogo malih in srednjih podjetij pri ustvarjanju novih delovnih mest (ustvarjajo 80 % delovnih mest v Uniji), saj spodbujajo inovativne sektorje, kot sta digitalno in nizkoogljično gospodarstvo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da bi si morali v kohezijski politiki za obdobje po letu 2020 še naprej prizadevati za ranljive in marginalizirane, za odpravo vse večjih neenakosti ter za vzpostavitev solidarnosti; je seznanjen s pozitivnim učinkom v smislu socialne in zaposlitvene dodane vrednosti naložb na področju izobraževanja, usposabljanja in kulture; nadalje opozarja, da je treba ohraniti socialno vključenost, vključno s porabo sredstev iz Evropskega socialnega sklada, ki ga je treba na tem področju dopolnjevati z naložbami na tem področju iz Evropskega sklada za regionalni razvoj; |
| --- | --- |

26.

| 27. | predlaga boljšo porabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov za spopadanje z demografskimi spremembami ter za odpravo njihovih lokalnih posledic; meni, da je treba v regijah, ki se soočajo z izzivi, kot je odseljevanje prebivalstva, sredstva evropskih strukturnih in investicijskih skladov optimalno usmeriti v ustvarjanje delovnih mest in rast; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je seznanjen z vse večjim pomenom teritorialne agende in uspešnega sodelovanja med mesti in podeželjem ter zgledno vlogo pametnih mest kot mikrokozmosov in spodbud za inovativne rešitve za regionalne in lokalne izzive; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja Amsterdamski pakt in večje priznavanje vloge, ki jo imajo mesta in mestna območja pri oblikovanju evropske politike, ter poziva k učinkovitemu izvajanju metode zadružne prakse prek partnerstev iz pakta; pričakuje, da bodo rezultati vključeni v politike EU za obdobje po letu 2020; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja okrepljeno mestno razsežnost kohezijske politike v obliki posebnih določb za trajnostni razvoj mest in programa inovativnih ukrepov v mestih; meni, da bi bilo treba to v obdobju po letu 2020 dodatno razviti in finančno okrepiti, okrepiti pa bi bilo treba tudi prenosa pristojnosti na nižje ravni; spodbuja Komisijo, naj izboljša usklajevanje med različnimi ukrepi za mesta, da bi in naj v okviru kohezijske politike okrepi neposredno podporo lokalnim vladam s financiranjem in prilagojenimi instrumenti za teritorialni razvoj; poudarja, da bodo imela v prihodnosti pomembno vlogo nova orodja teritorialnega razvoja, kot so lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, in celostne teritorialne naložbe; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podpira izpolnjevanje zavez EU v okviru Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah; želi v zvezi s tem opomniti, da so vse institucije EU podprle cilj, po katerem naj bi najmanj 20 % proračuna EU porabili za podnebne ukrepe, in poudarja, da imajo pri tem ključno vlogo evropski strukturni in investicijski skladi in da bi jih morali še naprej čim bolj učinkovito uporabljati za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter za zeleno gospodarstvo in obnovljive vire energije; meni, da je treba izboljšati sistem za spremljanje in sledenje izdatkov, povezanih s podnebnimi spremembami; poudarja, da ima pri tem velik potencial evropsko teritorialno sodelovanje, pomembno vlogo pa imajo tudi mesta in regije v okviru agende za mesta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ugotavlja, da raziskovalne in inovacijske strategije za pametno specializacijo (RIS3) prispevajo h krepitvi regionalnih inovacijskih ekosistemov; poudarja, da morajo imeti raziskave, inovacije in tehnološki razvoj še naprej pomembno vlogo, da bi se lahko EU kosala s svetovno konkurenco; meni, da bi moral model pametne specializacije postati glavni pristop v kohezijski politiki po letu 2020, in sicer s spodbujanjem sodelovanja med posameznimi regijami ter mestnimi in podeželskimi območji ter krepitvijo gospodarskega razvoja EU in vzpostavljanjem sinergije med nadnacionalnimi raziskovalnimi in inovacijskimi strategijami za pametno specializacijo (RIS3) ter vrhunskimi grozdi; želi spomniti na obstoječi pilotni projekt z imenom Pot do odličnosti, ki regije še vedno podpira pri razvoju in izkoriščanju sinergije med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, programom Obzorje 2020 in drugimi programi financiranja EU; zato meni, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za maksimalno povečanje sinergije, da bi dodatno okrepili pametno specializacijo in inovacije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da je večja prepoznavnost kohezijske politike bistvena za boj proti evroskepticizmu in lahko prispeva k ponovni vzpostavitvi zaupanja državljanov; poudarja, da mora biti za povečanje prepoznavnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov večji poudarek na vsebini in rezultatih njihovih programov s pristopom od spodaj navzgor, da bi omogočili sodelovanje deležnikov in upravičencev, ki so lahko učinkovit kanal za razširjanje dosežkov kohezijske politike; poleg tega poziva Komisijo, države članice, regije in mesta, naj učinkoviteje obveščajo o merljivih rezultatih kohezijske politike, ki zagotavljajo dodano vrednost v vsakdanjem življenju državljanov EU; poziva, da se po potrebi še naprej izvajajo dejavnosti obveščanja v sklopu posameznih proračunskih postavk v okviru tehnične pomoči, dokler se posamezen projekt ne zaključi po jasno doseženih rezultatih; |
| --- | --- |

33.

Obeti

| 34. | poziva, da se krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije in solidarnosti v EU ter usmerjanje skladov EU k rasti, delovnim mestom in konkurenčnosti umesti na vrh dnevnega reda EU; poziva tudi k nadaljnjemu boju proti neenakostim med regijami, revščini in socialni izključenosti ter proti diskriminaciji; meni, da bi morala kohezijska politika poleg ciljev, zapisanih v Pogodbah, še naprej služiti kot orodje za doseganje političnih ciljev EU, s čimer bi tudi prispevala k večji ozaveščenosti o njeni uspešnosti ter bila še naprej glavna naložbena politika Unije za vse regije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je skrajni čas, da se pripravi kohezijska politika EU za obdobje po letu 2020, da se jo bo lahko začelo učinkovito uporabljati že na samem začetku novega programskega obdobja; zato poziva Komisijo, naj začne pravočasno pripravljati novi zakonodajni okvir, in sicer takoj po predstavitvi in prevodu predloga Komisije o prihodnjem večletnem finančnem okviru v vse uradne jezike; poziva tudi, naj se pravočasno, še pred začetkom novega programskega obdobja, sprejmejo vsi zakonodajni predlogi o prihodnji kohezijski politiki ter o smernicah za upravljanje in nadzor, in sicer brez retroaktivnega učinka; poudarja, da zamuda pri izvajanju operativnih programov vpliva na učinkovitost kohezijske politike; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ugotavlja, da bi bilo treba jedro sedanjega zakonodajnega okvira za kohezijsko politiko po letu 2020 ohraniti s prečiščeno, okrepljeno, lahko dostopno in v rezultate usmerjeno politiko in z dodatno vrednostjo politike, o kateri so državljani bolje obveščeni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, glede na predlog Komisije 2016/0282(COD), da sprejem migrantov in begunce, ki uživajo mednarodno zaščito, ter njihovo socialno in ekonomsko vključevanje zahtevajo usklajen mednarodni pristop, ki bi ga bilo treba obravnavati tudi s sedanjo in prihodnjo kohezijsko politiko EU; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da morajo biti pravila stabilna; poziva Komisijo, naj v prihodnjem večletnem finančnem okviru čim manj spreminja izvedbene določbe za kohezijsko politiko; meni, da je treba za kohezijsko politiko v obdobju po letu 2020 nameniti ustrezen delež proračuna EU, če ne višji, da bi upoštevali kompleksne notranje in zunanje izzive, s katerimi se bo ta politika soočala pri izpolnjevanju zastavljenih ciljev; meni, da se kohezijske politike v nobenih okoliščinah ne sme oslabiti, tudi v primeru izstopa Združenega kraljestva iz EU ne, in da v skupnem proračunu EU s preusmerjanjem sredstev za financiranje novih izzivov ne bi smeli zmanjšati deleža, namenjenega tej politiki; poudarja tudi večletni vidik kohezijske politike in poziva, da se ohrani njeno sedemletno programsko obdobje ali uvede programsko obdobje 5 + 5 let z obvezno vmesno revizijo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva k hitremu dodeljevanju rezerve za uspešnost; ugotavlja, da je obdobje med doseganjem uspešnosti in odprtjem rezerve predolgo, zato se učinkovitost rezerve zmanjša; odločno poziva Komisijo, naj državam članicam dovoli, da uveljavijo uporabo rezerve za uspešnost, takoj ko je ocena končana; |
| --- | --- |

39.

| 40. | v zvezi s tem poudarja, da mora biti digitalna agenda skupaj z zagotovitvijo potrebne infrastrukture in naprednih tehnoloških rešitev prednostna naloga v okviru kohezijske politike zlasti v naslednjem obdobju financiranja; meni, da mora razvoj v sektorju telekomunikacij v vsakem primeru spremljati ustrezno usposabljanje, ki ga mora podpirati tudi kohezijska politika; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji državam članicam in njihovim parlamentom ter Odboru regij. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 289.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 470.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 259.

(5)  UL L 347, 20.12.2013, str. 303.

(6)  UL L 347, 20.12.2013, str. 281.

(7)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(8)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0053.

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0321.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0217.

(12)  UL C 305 E, 11.11.2010, str. 14.

(13)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 1.

(14)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0383.

(15)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0336.

(16)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0311.

(17)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0211.

(18)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0419.

(19)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0308.

(20)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0307.

(21)  UL C 258 E, 7.9.2013, str. 1.

(22)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0133.

(23)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0384.

(24)  ECLI:EU:C:2015:813.

---

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/50

---

P8_TA(2017)0255

Stanje ribjih staležev in socialno-ekonomski položaj ribiškega sektorja v Sredozemlju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o stanju ribjih staležev in socialno-ekonomskem položaju ribiškega sektorja v Sredozemlju (2016/2079(INI))

(2018/C 331/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (1) (uredba o skupni ribiški politiki), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (1) (uredba o skupni ribiški politiki),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju, spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1626/94 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju, spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1626/94 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (4),

| — | ob upoštevanju srednjeročne strategije Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) za obdobje 2017–2020 za večjo trajnost ribištva v Sredozemlju in Črnem morju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju srednjeročne strategije Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) za obdobje 2017–2020 za večjo trajnost ribištva v Sredozemlju in Črnem morju,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2016 o predlogu direktive Sveta o izvajanju Sporazuma med Splošno konfederacijo kmetijskih zadrug v Evropski uniji (COGECA), Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) in Združenjem nacionalnih organizacij ribiških podjetij v Evropski uniji (Europêche) z dne 21. maja 2012, kakor je bil spremenjen 8. maja 2013, o izvajanju Konvencije o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2016 o predlogu direktive Sveta o izvajanju Sporazuma med Splošno konfederacijo kmetijskih zadrug v Evropski uniji (COGECA), Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) in Združenjem nacionalnih organizacij ribiških podjetij v Evropski uniji (Europêche) z dne 21. maja 2012, kakor je bil spremenjen 8. maja 2013, o izvajanju Konvencije o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007 (5),

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 25. septembra 2015 z naslovom Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development (Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 25. septembra 2015 z naslovom Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development (Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030),

| — | ob upoštevanju regionalne konference o gradnji prihodnosti za trajnostni mali ribolov v Sredozemlju in Črnem morju, ki je potekala v Alžiru (Alžirija) od 7. do 9. marca 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju regionalne konference o gradnji prihodnosti za trajnostni mali ribolov v Sredozemlju in Črnem morju, ki je potekala v Alžiru (Alžirija) od 7. do 9. marca 2016,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0179/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0179/2017),

| A. | ker je Sredozemsko morje s 17 000 morskimi vrstami eno od območij z največjo biotsko raznovrstnostjo na svetu; ker je zato pri odločanju o njegovem upravljanju potreben pristop na osnovi več vrst; |
| --- | --- |

A.

ker je Sredozemsko morje s 17 000 morskimi vrstami eno od območij z največjo biotsko raznovrstnostjo na svetu; ker je zato pri odločanju o njegovem upravljanju potreben pristop na osnovi več vrst;

| B. | ker Komisija v svojem sporočilu z naslovom Posvetovanje o ribolovnih možnostih za leto 2017 v okviru skupne ribiške politike (COM(2016)0396) trdi, da v Sredozemlju še nadalje prevladuje prelov ter da so za spremembo tega stanja potrebni nujni ukrepi; ker Komisija v zgoraj omenjenem dokumentu izraža zaskrbljenost, ker se številne vrste, zajete v oceno, lovijo bistveno nad ocenjenimi cilji največjega trajnostnega donosa (MSY); |
| --- | --- |

B.

ker Komisija v svojem sporočilu z naslovom Posvetovanje o ribolovnih možnostih za leto 2017 v okviru skupne ribiške politike (COM(2016)0396) trdi, da v Sredozemlju še nadalje prevladuje prelov ter da so za spremembo tega stanja potrebni nujni ukrepi; ker Komisija v zgoraj omenjenem dokumentu izraža zaskrbljenost, ker se številne vrste, zajete v oceno, lovijo bistveno nad ocenjenimi cilji največjega trajnostnega donosa (MSY);

| C. | ker se mora Sredozemlje odzvati na velik izziv in do leta 2020 za vse staleže doseči cilj postopne obnove in ohranitve populacije ribjih staležev nad ravnjo biomase, ki omogoča največji trajnostni donos; ker ta izziv zahteva sodelovanje in zavezanost držav, ki niso članice EU; ker je v sredozemskem bazenu splošna raven prelova med dvakratnikom in trikratnikom ravni FMSY; ker je kljub velikim prizadevanjem v EU in zunaj nje za zagotovitev izvajanja zakonodaje v ribiškem sektorju in njegove skladnosti z njo več kot 93 % ocenjenih vrst v Sredozemlju še vedno prelovljenih; |
| --- | --- |

C.

ker se mora Sredozemlje odzvati na velik izziv in do leta 2020 za vse staleže doseči cilj postopne obnove in ohranitve populacije ribjih staležev nad ravnjo biomase, ki omogoča največji trajnostni donos; ker ta izziv zahteva sodelovanje in zavezanost držav, ki niso članice EU; ker je v sredozemskem bazenu splošna raven prelova med dvakratnikom in trikratnikom ravni FMSY; ker je kljub velikim prizadevanjem v EU in zunaj nje za zagotovitev izvajanja zakonodaje v ribiškem sektorju in njegove skladnosti z njo več kot 93 % ocenjenih vrst v Sredozemlju še vedno prelovljenih;

| D. | ker ima ribištvo v tej regiji velik socialno-ekonomski pomen za obalno prebivalstvo; ker sektor zaposluje več sto tisoč ljudi, vključno s sekundarnim sektorjem predelave, zlasti pa je od zaposlitve v tem sektorju odvisno veliko število žensk; ker Sredozemlje bistveno prispeva k prehranski varnosti, zlasti za najranljivejše prebivalce v regiji; ker ribištvo omogoča dodatni prihodek in dopolnjuje preskrbo s hrano, s čimer prispeva k regionalni stabilnosti; |
| --- | --- |

D.

ker ima ribištvo v tej regiji velik socialno-ekonomski pomen za obalno prebivalstvo; ker sektor zaposluje več sto tisoč ljudi, vključno s sekundarnim sektorjem predelave, zlasti pa je od zaposlitve v tem sektorju odvisno veliko število žensk; ker Sredozemlje bistveno prispeva k prehranski varnosti, zlasti za najranljivejše prebivalce v regiji; ker ribištvo omogoča dodatni prihodek in dopolnjuje preskrbo s hrano, s čimer prispeva k regionalni stabilnosti;

| E. | ker so v Sredozemskem morju hkrati prisotni različni dejavniki, ki z ribolovom vplivajo na zdravje staležev (na primer onesnaženost, ki jo povzroča pomorski promet); |
| --- | --- |

E.

ker so v Sredozemskem morju hkrati prisotni različni dejavniki, ki z ribolovom vplivajo na zdravje staležev (na primer onesnaženost, ki jo povzroča pomorski promet);

| F. | ker se z malim ribolovom ukvarja 80 % ribiških flot ter zagotavlja 60 % delovnih mest v Sredozemlju; ker na žalost ni dogovorjene enotne opredelitve malega ribolova na evropski ravni, čeprav je to zaradi mnogih posebnosti in značilnosti morskega ekosistema in ribiškega sektorja zelo težka naloga; ker je „mali priobalni ribolov“ uradno opredeljen le za namene Evropskega sklada za ribištvo (Uredba Sveta (ES) št. 1198/2006) kot „ribolov, ki ga izvajajo ribiška plovila, katerih skupna dolžina ne presega 12 metrov in ki ne uporabljajo vlečnega orodja“ (kot so vlečne mreže); ker bi bilo treba v opredelitvi malega ribolova upoštevati vrsto nacionalnih in regionalnih značilnosti; |
| --- | --- |

F.

ker se z malim ribolovom ukvarja 80 % ribiških flot ter zagotavlja 60 % delovnih mest v Sredozemlju; ker na žalost ni dogovorjene enotne opredelitve malega ribolova na evropski ravni, čeprav je to zaradi mnogih posebnosti in značilnosti morskega ekosistema in ribiškega sektorja zelo težka naloga; ker je „mali priobalni ribolov“ uradno opredeljen le za namene Evropskega sklada za ribištvo (Uredba Sveta (ES) št. 1198/2006) kot „ribolov, ki ga izvajajo ribiška plovila, katerih skupna dolžina ne presega 12 metrov in ki ne uporabljajo vlečnega orodja“ (kot so vlečne mreže); ker bi bilo treba v opredelitvi malega ribolova upoštevati vrsto nacionalnih in regionalnih značilnosti;

| G. | ker je bil na srečanju na visoki ravni o stanju staležev v Sredozemskem morju v Catanii februarja 2016 dosežen dogovor o nujnih ukrepih, potrebnih za spremembo negativnih trendov, saj sta obnovitev in ohranitev populacije ribjih staležev nad ravnjo biomase, ki omogoča največji trajnostni donos vseh vrst najpozneje do leta 2020, velik izziv; |
| --- | --- |

G.

ker je bil na srečanju na visoki ravni o stanju staležev v Sredozemskem morju v Catanii februarja 2016 dosežen dogovor o nujnih ukrepih, potrebnih za spremembo negativnih trendov, saj sta obnovitev in ohranitev populacije ribjih staležev nad ravnjo biomase, ki omogoča največji trajnostni donos vseh vrst najpozneje do leta 2020, velik izziv;

| H. | ker se poleg s prelovom Sredozemlje sooča s številnimi drugimi izzivi, razlog za katere so predvsem gosto naseljene obale (presežek hranil, onesnaževala, spremembe habitata in obale), pa tudi pomorski promet, prekomerno izkoriščanje virov, med drugim črpanje nafte in zemeljskega plina; ker je Sredozemsko morje zelo občutljivo na podnebne spremembe, ki skupaj z gostim pomorskim prometom ustvarjajo ugodne pogoje za vnos in nastanitev novih invazivnih vrst; |
| --- | --- |

H.

ker se poleg s prelovom Sredozemlje sooča s številnimi drugimi izzivi, razlog za katere so predvsem gosto naseljene obale (presežek hranil, onesnaževala, spremembe habitata in obale), pa tudi pomorski promet, prekomerno izkoriščanje virov, med drugim črpanje nafte in zemeljskega plina; ker je Sredozemsko morje zelo občutljivo na podnebne spremembe, ki skupaj z gostim pomorskim prometom ustvarjajo ugodne pogoje za vnos in nastanitev novih invazivnih vrst;

| I. | ker nezmožnost uporabe posebnega orodja in tehnik, ki so sprejemljivejši in manj vplivajo na stanje ogroženih staležev, resno vpliva na obstojnost obalnih in otoških skupnosti, ki so že tako marginalizirane, ter onemogoča razvoj in vodi v nadaljnje upadanje števila prebivalcev; |
| --- | --- |

I.

ker nezmožnost uporabe posebnega orodja in tehnik, ki so sprejemljivejši in manj vplivajo na stanje ogroženih staležev, resno vpliva na obstojnost obalnih in otoških skupnosti, ki so že tako marginalizirane, ter onemogoča razvoj in vodi v nadaljnje upadanje števila prebivalcev;

| J. | ker so obalne skupnosti v državah članicah v Sredozemlju zelo odvisne od ribištva in zlasti od malega ribolova, jih zelo ogroža pomanjkanje trajnosti ribjih staležev; |
| --- | --- |

J.

ker so obalne skupnosti v državah članicah v Sredozemlju zelo odvisne od ribištva in zlasti od malega ribolova, jih zelo ogroža pomanjkanje trajnosti ribjih staležev;

| K. | ker je v EU na območju Sredozemskega morja ogromno obalnih skupnosti zelo odvisnih od tradicionalnih, obrtnih in neobsežnih ribolovnih dejavnosti; |
| --- | --- |

K.

ker je v EU na območju Sredozemskega morja ogromno obalnih skupnosti zelo odvisnih od tradicionalnih, obrtnih in neobsežnih ribolovnih dejavnosti;

| L. | ker ima za številne sredozemske regije rekreacijski ribolov veliko družbeno-ekonomsko vrednost ter neposredno in posredno vpliva na zaposlovanje; |
| --- | --- |

L.

ker ima za številne sredozemske regije rekreacijski ribolov veliko družbeno-ekonomsko vrednost ter neposredno in posredno vpliva na zaposlovanje;

| M. | ker je treba upoštevati vpliv rekreacijskega ribolova na stanje virov v Sredozemlju; |
| --- | --- |

M.

ker je treba upoštevati vpliv rekreacijskega ribolova na stanje virov v Sredozemlju;

| 1. | poudarja, da je treba hitro začeti v celoti uresničevati cilje in izvajati ukrepe skupne ribiške politike ter zagotoviti pravočasno in učinkovito izvajanje večletnih načrtov upravljanja v skladu pristopom, usmerjenim v regionalizacijo in raznolikost vrst; zlasti poudarja, da je treba doseči cilj dobrega okoljskega stanja, določen v Okvirni direktivi o morski strategiji 2008/56/ES, glede na to, da bi se moralo o ukrepih za upravljanje ribištva odločati v okviru skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da bi bilo treba v okviru skupne ribiške politike Sredozemlje še naprej obravnavati drugače kot druge morske bazene, saj velik del Sredozemskega morja spada v mednarodne vode, kjer tretje države igrajo odločilno vlogo glede stanja staležev; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da je nujno potreben skupen odziv, ki bo temeljil na mednarodnem, evropskem, nacionalnem in regionalnem sodelovanju; meni, da bi morali biti vsi deležniki, vključno s poklicnimi in rekreacijskimi ribiči, ribiško industrijo, tradicionalnim in obrtnim ribolovom, znanstveniki, regionalnimi organizacijami, upravljavci zaščitenih morskih območij, sindikati in nevladnimi organizacijami, udeleženci v vključujočem procesu „od spodaj navzgor“; v zvezi s tem poudarja strateško vlogo Svetovalnega sveta za Sredozemsko morje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da se z ukrepi in uredbami za upravljanje ne bodo izkoristile vse možnosti brez ozaveščenosti, popolne podpore in sodelovanja obalnih skupnosti, ki morajo biti zaradi svoje ekonomske in socialne prihodnosti obveščene o izčrpanih staležih in vrstah; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da ni skupne in podrobne opredelitve malega in obrtnega ribolova; poudarja, da je treba za nadaljnje politično ukrepanje čim prej sprejeti ti opredelitvi na ravni EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vztraja, da je treba pri oblikovanju politik na področju ribištva omogočiti, da ribiči, njihova združenja, organizacije proizvajalcev, sindikati, obalne akcijske skupine in lokalne skupnosti sodelujejo v procesih sprejemanja odločitev ter so sestavni del teh procesov, v skladu z načelom regionalizacije iz skupne ribiške politike, vključiti pa je treba tudi tretje države, ki ležijo ob vzhodnih in južnih obalah Sredozemlja; poudarja, da se lahko zdravi ribolovni viri ter trajnostno in donosno ribištvo dosežejo le z vzpostavitvijo poštenih, uravnoteženih in pravičnih pogojev za vse vključene države in upravljavce ribištva v Sredozemlju, s čimer bi ohranili trenutno raven zaposlenosti in v idealnih okoliščinah ustvarili še več delovnih mest v ribiškem sektorju; poudarja, kako pomembni so v ribiškem sektorju močni in neodvisni socialni partnerji, institucionaliziran socialni dialog in sodelovanje zaposlenih v zadevah podjetja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da se v okviru skupne ribiške politike zagotavljajo spodbude, vključno z ribolovnimi možnostmi, za selektivni ribolov, ki malo vpliva na morski ekosistem in ribolovne vire; v zvezi s tem poudarja, da bi morale države članice uporabljati pregledna in objektivna merila, vključno z okoljskimi, socialnimi in ekonomskimi (člen 17 uredbe o skupni ribiški politiki); poudarja, da bi si bilo treba nujno prizadevati v tej smeri, da bi se flotam za mali ribolov (obrtni in tradicionalni), če uporabljajo selektivne ribolovne metode in manj vplivajo na okolje, zagotovilo več spodbud in prednostni dostop do območij obalnega ribolova; poudarja, da se je treba posvetovati z zadevnimi obalnimi skupnostmi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da vpliv rekreacijskega ribolova na staleže in njegov socialno-ekonomski potencial v Sredozemlju nista dovolj raziskana; meni, da bi bilo treba v prihodnje zbirati podatke o številu rekreacijskih ribičev, količini njihovega ulova in dodani vrednosti, ki jo ustvarijo v obalnih skupnostih; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da rekreacijski ribolov z dejavnostmi, kot je turizem, lokalnim skupnostim prinaša velik prihodek in malo vpliva na okolje, zato bi ga bilo treba spodbujati; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da je treba v skladu s socialno-ekonomskimi posebnostmi ter na podlagi regionalnega pristopa nujno opredeliti priobalni, mali in tradicionalni ribolov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da se v priobalnem ribolovu uporabljajo tradicionalno orodje in tehnike, ki zaradi svojih posebnosti ustvarjajo identiteto in način življenja v obalnih regijah, zato je treba ohraniti njihovo rabo in jih zaščititi kot del kulturne, zgodovinske in tradicionalne dediščine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da je treba v okviru regionalizacije, vendar ob upoštevanju posebnosti posameznih oblik ribolova, dopustiti nekatera upravičena odstopanja pri rabi ribolovnih orodij in metod; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je po mnenju Organizacije združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) potreben previdnostni pristop za ohranitev, upravljanje in uporabo živih morskih virov, ob upoštevanju socialno-ekonomskih dejavnikov, da bi se doseglo trajnostno ribištvo, ki bi varovalo in ohranjalo celotno morsko okolje; poudarja, da pomanjkanje znanstvenih podatkov ne sme biti izgovor za neizvajanje ukrepov za ohranjanje in upravljanje; meni, da je treba hitro odpraviti pomanjkanje podatkov in oprijemljivih znanstvenih informacij o stanju staležev; poudarja, da bi se bilo treba v tem procesu posvetovati z vsemi deležniki; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da lahko ribolovne in okoljske vire v Sredozemlju varujemo in zaščitimo z učinkovitimi politikami za upravljanje ribištva, ki pa jih morajo spremljati močni, obsežni in nujni ukrepi in politike proti dejavnikom, ki te vire bremenijo in nanje negativno vplivajo, kot so podnebne spremembe (globalno segrevanje, zakisovanje, padavine), onesnaževanje (kemično, organsko, makro in mikro), nenadzorovano iskanje in črpanje plina in nafte, pomorski promet, invazivne vrste, uničenje ali spreminjanje naravnih habitatov, zlasti obalnih; poudarja, da je zato pomembno, da bolje razumemo vpliv teh dejavnikov na ribje staleže; v zvezi s tem poziva k večji uporabi obstoječih evropskih zmogljivosti za opazovanje in nadzorovanje Sredozemskega morja, kot sta program Copernicus in njegov morski del ter mreža EMODnet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da varstvo in ohranjanje ribolovnih virov v Sredozemlju ne bi smela temeljiti samo na ukrepih na področju ribolova, temveč mora zajemati tudi druge sektorje dejavnosti, ki vplivajo na morsko okolje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da je treba okrepiti prizadevanja za boljše poznavanje morja, zlasti staležev, ki se izkoriščajo v komercialne namene, in na podlagi tega znanja načrtovati njihovo trajnostno izkoriščanje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | odločno poudarja, da je v Sredozemlju že vedno prisoten nezakoniti, neprijavljeni in zakonsko neurejeni ribolov, tudi v državah članicah EU; meni, da noben ukrep za ohranitev virov, še zlasti in predvsem v zvezi z gospodarstvi, odvisnimi od malega ribolova, ne more biti učinkovit brez trdnega in odločnega boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu; meni, da bi si morala v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu EU zagotoviti podporo tretjih držav v Sredozemlju; nadalje meni, da bi bilo treba zaradi zelo velikih razlik pri inšpekcijskih in kaznovalnih postopkih harmonizirati nadzor celotnega Sredozemlja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | želi spomniti, da obalne skupnosti zelo vplivajo na učinkovitost ukrepov za preprečevanje, odkrivanje in prepoznavanje nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da je prednostna naloga krepitev dejavnosti nadzora na kopnem, skozi vso distribucijsko verigo (na trgih in v gostinstvu) in na morju, zlasti na območjih, kjer je ribolov začasno prekinjen ali prepovedan; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da bo treba za preprečevanje socialnih neenakosti ribolovne možnosti dodeljevati po objektivnih in preglednih merilih, tudi okoljskih, socialnih in ekonomskih, ter ob ustreznem upoštevanju metod z majhnim vplivom na okolje; meni, da bi morale biti ribolovne možnosti enakomerno razporejene po različnih ribolovnih segmentih, vključno s tradicionalnim in malim ribolovom, meni, da bi morale zagotoviti spodbude za flote, da bodo uporabljale bolj selektivno ribolovno orodje in metode z manjšim vplivom na morsko okolje, v skladu s členom 17 uredbe o skupni ribiški politiki; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da je treba obravnavati vprašanje izčrpanosti staležev v Sredozemskem morju z ukrepi za upravljanje ribištva in ohranjanje komercialnega in rekreacijskega ribolova, ki vključujejo predvsem časovne in prostorske omejitve ter dnevne ali tedenske omejitve ribolova ter po potrebi tudi kvote; meni, da bi to zagotovilo enake pogoje s tretjimi državami za lovljenje skupnih staležev; meni, da je treba te ukrepe sprejeti v tesnem sodelovanju s sektorjem, da se zagotovi učinkovito izvajanje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja povečanje števila inšpekcijskih pregledov Agencije za nadzor ribištva in poudarja, da si je treba bolj prizadevati za rešitev dveh glavnih težav v zvezi s spoštovanjem predpisov v letu 2016, in sicer: lažne izjave v dokumentih (ladijski dnevniki, izjave o iztovarjanju in prenosu, obvestilo o prodaji) in uporaba prepovedanega ribolovnega orodja ali ribolovnega orodja, ki ne ustreza zahtevam; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da se ribičem ne sme naprtiti obveznosti, ki izhajajo iz obveznosti iztovarjanja iz prenovljene skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva k preučitvi posledic pomanjkanja hranilnih snovi za morske organizme in druge živalske vrste, kakor so na primer galebi, zaradi ukinitve zavržkov rib; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ugotavlja, da sistem zavarovanih morskih območij v Sredozemlju obsega neustrezne površine, pri čemer so velike razlike v pokritosti posameznih bazenov; opozarja na splošno pomanjkanje ekonomskih virov; meni, da je treba priznati in okrepiti vlogo zavarovanih morskih območij kot naprednih laboratorijev za znanstvene raziskave, izvajanje posebnih ukrepov, sodelovanje in upravljanje skupaj z ribiči, ter optimizirati njihovo uporabo za znanstvena mnenja in ohranitvene cilje; v zvezi s tem je pomembno, da se sistemu zagotovijo stalno višja sredstva; meni, da je treba z boljšim sodelovanjem z Generalno komisijo za ribištvo v Sredozemlju in s tretjimi državami ugotoviti, za katera območja naj veljajo zaščitni ukrepi, in sprejeti učinkovit sistem spremljanja in nadziranja učinkovitosti teh območij; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo zavarovana morska območja do leta 2020 pokrivala najmanj 10 % Sredozemskega morja v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 14.5 OZN; poziva Generalno komisijo za ribištvo v Sredozemlju, naj se na letnem zasedanju 2018 dogovori o progresivnem koledarju z ustreznimi vmesnimi cilji za dosego tega cilja; poudarja, da se obstoječa zaščitena morska območja pogosto neustrezno upravljajo, zato meni, da sta poleg uvedbe učinkovitega sistema spremljanja in nadzora nujna razvoj in uporaba ukrepov za upravljanje v skladu z ekosistemskim pristopom, da se preveriti učinkovitost zaščitnih ukrepov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zlasti poudarja, da je treba zaščititi občutljiva območja in sodelovati pri njihovem upravljanju, saj so pomembna za drstenje ekonomsko najpomembnejših vrst (npr. Jabučna kotlina v Jadranskem morju); |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da so za Sredozemlje značilne biološko edinstvene populacije, ki jih lovijo flote iz različnih držav, zato je zelo pomembno tesno sodelovanje in usklajevanje ukrepov za zakonsko ureditev ribolova med vsemi deležniki in na vseh ravneh; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe in rešijo problem morskih odpadkov in plastike v morju, ki povzročajo zelo hudo okoljsko, ekološko, ekonomsko in zdravstveno škodo; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da je v okviru načrtov upravljanja nujno potreben raznovrsten pristop in različna merila na podlagi bioloških značilnosti vrst ter tehničnih značilnosti ribolovnih tehnik; poleg tega meni, da bi moral vsak večletni načrt predvideti ustrezno prostorsko (rotacija območij brez ribolova, popolna ali delna prepoved glede na sisteme ribolova) in časovno (biološka obnovitev) načrtovanje ter spodbujanje tehničnih ukrepov za največjo možno selektivnost ribolovnega orodja; poudarja, da je treba predvideti ustrezno finančno nadomestilo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja zavzemanje Komisije za večletni načrt upravljanja za Sredozemsko morje; poudarja pomen regionalizacije skupne ribiške politike za upravljanje ribolova v Sredozemlju; poziva, naj bo Svetovalni svet za Sredozemsko morje vključen v vse faze načrtovanja in priprave večletnega načrta upravljanja in regionaliziranih ukrepov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je treba zagotoviti primeren dohodek za ribiče med obdobji biološkega mirovanja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da bi bilo treba za vse vrste v Sredozemlju, s katerimi se trguje in ki se lovijo v okviru rekreacijskega ribolova, določiti najmanjšo dovoljeno velikost glede na spolno zrelost rib in na podlagi najboljših znanstvenih dognanj; poudarja, da bi bilo treba sprejeti ukrepe za strožje upoštevanje najmanjših dovoljenih velikosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da je treba spodbujati uvedbo usklajenih ukrepov s tretjimi državami sredozemskega območja, in sicer z okrepitvijo političnega in tehničnega sodelovanja pod okriljem mednarodnih institucij, dejavnih na tem območju; pozdravlja nedavno pobudo Komisije, ki s programom MedFish4Ever poziva k ukrepanju za zaustavitev izčrpavanja ribjih staležev v Sredozemlju; poudarja, da je treba v okviru te pobude narediti vse za spodbujanje trajnostnih ribištev v sredozemskih državah; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je treba spodbujati in izvajati sporazum o časovnih prepovedih, ki uvaja začasno omejitev ribolova na drstitvenih območjih določenih vrst skozi celo leto; poudarja, da bo rezultat takšne sezonske razporeditve in specializacije ribolovnega napora visoka produktivnost, ki bi jo bilo treba načrtovati v soglasju z ribiškimi skupnostmi in znanstvenimi svetovalci; |
| --- | --- |

35.

Ukrepi v zvezi s tretjimi državami

| 36. | poziva Komisijo, naj prek Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju spodbuja ukrepe za izboljšanje stanja staležev, ki si jih EU deli s tretjimi državami, ter naj pri tem izkoristi že ustaljeno sodelovanje med različni predstavniškimi organi flot in podjetij, ki delujejo v ribiškem sektorju, in ustreznimi organi ali ustanovami tretjih držav; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ugotavlja, da pomanjkanje enotnega ureditvenega okvira za flote EU in tretjih držav, ki delujejo v Sredozemlju, povzroča nelojalno konkurenco med ribiči in hkrati ogroža dolgoročno trajnost ulova skupnih vrst; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je pomembno sodelovati in da je treba spodbujati skladnost in enake konkurenčne pogoje pri nadzoru nad ribištvom s tretjimi državami in regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva ter okrepiti horizontalno usklajevanje za upravljanje morskih območij in ribjih staležev zunaj nacionalne pristojnosti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj sredozemskim državam, ki niso članice EU, pomaga doseči trajnostni ribolov, s podporo malemu in priobalnemu ribolovu, izmenjavo najboljših praks ter prek odprte komunikacije, in naj vzpostavi potreben dialog med različnimi nacionalnimi upravami, da bi ustrezno podprlo izvajanje srednjeročne strategije Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju za obdobje 2017–2020 in obrnil zaskrbljujoči trend v zvezi s stanjem sredozemskih staležev; poziva Komisijo, naj izvede učinkovite izmenjave informacij s tretjimi državami v Sredozemlju o dejavnostih flot iz tretjih držav, ki delujejo v Sredozemlju; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva k uvedbi regionalnega načrta pod okriljem Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju, da bi se zagotovili enaki konkurenčni pogoji za vsa plovila na sredozemskem območju in pošteno ravnotežje med ribolovnimi viri in zmogljivostjo flot vseh držav ob sredozemski obali; nadalje poziva k ustanovitvi regionalnega središča za sistem spremljanja plovil in skupnih inšpekcijskih dejavnosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | priporoča, naj Komisija začasno prekine uvoz iz tretjih držav, ki ne sprejemajo potrebnih ukrepov za preprečevanje, odvračanje od in izkoreninjenje nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova, kar morajo na podlagi mednarodnega prava storiti kot države zastave, pristanišča, obalne ali prodaje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva države članice in Komisijo, naj podprejo tretje države in jim nudijo vso možno pomoč ter z njimi sodelujejo, da bi se uspešnejše borile proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu v vsem Sredozemlju; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva obalne države, naj sodelujejo pri vzpostavitvi zaprtih območij za ribolov in zavarovanih morskih območij, tudi v mednarodnih vodah; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da je treba razviti osnovna pravila za upravljanje rekreacijskega ribolova v vsem Sredozemlju; |
| --- | --- |

44.

Socialno-ekonomski vidiki

| 45. | poudarja, da je 250 000 oseb zaposlenih neposredno na plovilih in da število oseb, odvisnih od zaposlitve v ribiškem sektorju, eksponentno raste, če upoštevamo družine, katerih preživetje je odvisno od regionalnega ribolova, saj so zaposlene v dejavnostih, povezanih z njim, kot so predelava, vzdrževanje plovil in turizem, vključno s turizmom, povezanim z rekreacijskim ribolovom; opozarja, da se 60 % dela, povezanega z ribolovom, izvaja v državah v razvoju na jugu in vzhodu Sredozemlja, kar kaže na pomembno vlogo malega (obrtnega in tradicionalnega) in rekreacijskega ribolova pri trajnostnem razvoju teh regij in zlasti najbolj ranljivih obalnih skupnosti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | meni, da je treba izboljšati delovne pogoje ribičev, najprej z uvedbo dostojnih dohodkov in lojalne konkurence, posebno pozornost pa bi bilo treba nameniti velikemu številu nesreč pri delu in visokemu tveganju za poklicne bolezni; predlaga državam članicam, naj uvedejo instrumente za podporo dohodkov, ob upoštevanju zakonodaje in ustaljene prakse posameznih držav članic; nazadnje priporoča, naj države članice ustanovijo sklad za nadomestilo stalnega dohodka, iz katerega bi se črpala sredstva v času zunaj ribolovne sezone ali ob neugodnih vremenskih razmerah, ki onemogočajo ribolov, v času, ko je prepovedan (biološko mirovanje), da bi se zaščitil življenjski cikel izkoriščanih vrst, v primeru okoljskih nesreč ali drugih dogodkov, katerih posledica je daljše obdobje onesnaženosti okolja ali onesnaženosti z morskimi biotoksini; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ugotavlja, da so bila zadnja leta težka za ribiški sektor EU zaradi višjih proizvodnih stroškov, slabšega stanja ribjih staležev, manjšega ulova in stalnega zniževanja dohodka; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ugotavlja, da so se socialno-ekonomske razmere v sektorju iz različnih razlogov poslabšale, tudi zaradi upada ribjega staleža, zmanjšanja vrednosti rib pri prvi prodaji (kar se ne odraža v maloprodajni ceni, predvsem zaradi nepoštene delitve dodane vrednosti v sektorski vrednostni verigi s strani večine posrednikov in v nekaterih regijah zaradi monopola distributerjev) in zvišanja cen goriva; poudarja, da so vse težave prispevale k povečanju ribolovnega napora, kar je zlasti zaskrbljujoče v primeru malega ribolova in lahko celo ogrozi prihodnost tega starodavnega načina življenja in preživetje lokalnih skupnosti, ki so zelo odvisne od ribolova; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da je treba razviti pobude, ki bi lahko pozitivno vplivale na zaposlovanje in bi bile združljive z zmanjšanjem ribolovnega napora, kot so ribolovni turizem ali raziskovalne dejavnosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo dostop do dostojnih delovnih pogojev in ustrezne socialne varnosti za delavce v ribiškem sektorju, ne glede na velikost in vrsto podjetja, ki jih zaposluje, kraj dela ali vrsto pogodbe o zaposlitvi, tudi z uveljavljanjem partnerskih sporazumov o trajnostnem ribištvu, podpisanih v regiji za boj proti socialnemu dampingu in izboljšanje dostopa do trgov in financiranja, sodelovanja z javno upravo in institucijami in diverzifikacijo virov za preživljanje; v zvezi s tem poudarja pomen učinkovitih delovnih inšpekcij in nadzora; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da je treba glede na visoko stopnjo nesreč v sektorju ter nesorazmerno visoko tveganje za poklicne bolezni, tako fizične kot duševne, izboljšati delovne pogoje za ribiče; poudarja, da je treba ribičem omogočiti ustrezno usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; poudarja, da je pomembno, da so zagotovljeni ustrezni sanitarni prostori na krovu in na zemlji, dostojna nastanitev ter možnosti za rekreativne dejavnosti; poudarja, da je treba zagotavljati, da so pristanišča in plovne poti stalno varni in plovni; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da je treba zagotoviti, da vsaka riba in ribiški proizvod, uvožena v EU, ustrezata pogojem, ki so skladni z mednarodnimi standardi na področju okolja, dela in človekovih pravic; poziva Komisijo in države članice, naj v ribiškem sektorju vzpostavijo pošteno konkurenco in trajnost, da bi zaščitile delovna mesta in rast; poudarja, da to ni pomembno le za konkurenco v Uniji, temveč predvsem za konkurente s sedežem v tretjih državah; |
| --- | --- |

52.

| 53. | meni, da bi morala Komisija in države članice spodbujati celoten izkoristek sredstev iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo ter evropskega sosedskega instrumenta; meni, da bi morala Komisija po najboljših močeh pomagati državam članicam in tretjim državam, da bi vsa razpoložljiva sredstva uporabljale karseda učinkovito, zlasti za:






  — | izboljšanje delovnih pogojev in varnosti na krovu; |
| --- | --- | --- |

53.

—

izboljšanje delovnih pogojev in varnosti na krovu;

| — | krepitev ugleda dela in poklicnega usposabljanja ter podporo vzpostavljanju in razvijanju novih ekonomskih dejavnosti v sektorju z zaposlovanjem, izobraževanjem in večdisciplinskim usposabljanjem mladih; |
| --- | --- |

—

krepitev ugleda dela in poklicnega usposabljanja ter podporo vzpostavljanju in razvijanju novih ekonomskih dejavnosti v sektorju z zaposlovanjem, izobraževanjem in večdisciplinskim usposabljanjem mladih;

| — | krepitev vloge žensk v ribištvu in z njim neposredno povezanih proizvodnih sektorjih, saj predstavljajo 12 % delovne sile v sektorju; |
| --- | --- |

—

krepitev vloge žensk v ribištvu in z njim neposredno povezanih proizvodnih sektorjih, saj predstavljajo 12 % delovne sile v sektorju;

| 54. | opozarja, da mora Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo pomagati sektorju malega ribolova pri obnovi ribolovnega orodja, da bi predvsem izpolnjeval stroge omejitve v zvezi z obveznostjo iztovarjanja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisijo, naj spodbuja vzpostavljanje in dejavnosti lokalnih akcijskih skupin za ribištvo, ki spodbujajo model trajnostnega ribištva; |
| --- | --- |

55.

| 56. | meni, da je nujno treba krepiti, poudarjati in spodbujati sodelovanje med ribiči, zlasti tistimi, ki se ukvarjajo z malim ribolovom znotraj istega območja ali regije, da bi skupaj načrtovali in upravljali lokalne ribolovne vire, da bi v skladu s cilji skupne ribiške politike prišlo do učinkovite in dejanske regionalizacije; meni, da je velika razpršenost in raznolikost poklicev, ciljev, tehničnih značilnosti in uporabljene opreme posebnost ribolova v Sredozemlju, zato enoten horizontalni pristop ne bi upošteval teh lokalnih značilnosti; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opozarja, da je kljub nedavnemu izboljšanju še vedno veliko staležev brez zanesljive ocene stanja ter da Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) obžaluje dejstvo, da se je število ocen zmanjšalo s 44 v letu 2012 na zgolj 15 v letu 2014; poudarja, da je pomembno zagotoviti hitro in ustrezno zbiranje podatkov in spodbujati in podpirati večje število študij in vrst, vključenih v podatke, ter krepiti poznavanje staležev, vpliva rekreacijskega ribolova in zunanjih dejavnikov, kot so onesnaženost, da bi dosegli trajnostno upravljanje staležev; |
| --- | --- |

57.

| 58. | meni, da racionalno in trajnostno upravljanje virov ni mogoče brez ustreznih podatkov in njihove znanstvene uporabe o dejavnikih, kot so ribolovne zmogljivosti, opravljene ribolovne dejavnosti in njihov socialni in ekonomski položaj ter biološko stanje izkoriščenih staležev; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ugotavlja, da le 40 % iztovorjenih rib na območju Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju prihaja iz staležev, za katere je bila znanstvena ocena predložena Komisiji, ter da je ta odstotek še nižji za staleže, ki so vključeni v načrt za upravljanje; ugotavlja tudi, da je treba izboljšati obseg znanstvenih ocen o stanju staležev in povečati odstotek iztovora iz oblik ribolova, ki jih zakonsko urejajo večletni načrti upravljanja; |
| --- | --- |

59.

| 60. | meni, da je pomembno ocenjevati ribolovni napor rekreacijskega ribolova ter zbirati podatke na ravni posameznih morskih bazenov in na ravni Sredozemlja; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja, da so potrebni celostni pristopi, ki upoštevajo raznolikost morskega okolja in kompleksnost morskih vrst (tistih, ki se izkoriščajo, in tistih, ki se ne), različne značilnosti in prakse ribolovnih dejavnosti, zmanjšanje vrednosti rib pri prvi prodaji, monopol distribucije v nekaterih regijah ter vse druge dejavnike, ki vplivajo na zdravje ribjih staležev; |
| --- | --- |

61.

| 62. | priznava, da so podatki, ki so na voljo za merjenje obsega in učinkov dejavnosti malega ribolova, omejeni ter se lahko razlikujejo po posameznih državah; priznava tudi, da je zaradi tovrstnega pomanjkanja podatkov mali ribolov pogosto podcenjen; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja, da bi boljše razumevanje ekonomskega in socialnega učinka različnih vrst ribolova, zlasti malega in rekreacijskega ribolova, pripomoglo k določitvi najboljših ukrepov upravljanja; |
| --- | --- |

63.

| 64. | odločno podpira predlog Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju, da bi se oblikoval katalog ribolovnih dejavnosti, ki bi vključeval informacije o ribolovnem orodju in dejavnostih, opis ribolovnih območij in navedbo ciljnih vrst in prilova, ter tako nudil celosten opis ribolovnih dejavnosti na tem območju in njegovih povezav z drugimi sektorji, na primer z rekreacijskim ribolovom; |
| --- | --- |

64.

| 65. | meni, da bi se morala za rekreacijski ribolov uporabljati nova pravila in da bi bilo treba oblikovati seznam dejavnosti rekreativnega ribolova, ki bi vključeval informacije o ribolovnem orodju in dejavnostih, opis ribolovnih območij, ciljnih vrst in prilova; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva Komisijo, naj spodbuja tesno sodelovanje na znanstvenem področju ter si prizadeva za učinkovitejše zbiranje podatkov o najpomembnejših staležih ter krajši čas med zbiranjem in končno oceno podatkov, STEFC pa naj pozove k oceni novih staležev; močno obžaluje, da se v Sredozemlju iztovarjajo večinoma vrste, za katere je na voljo malo podatkov; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, da je nujno treba okrepiti izmenjavo podatkov ter se boriti proti njihovi nedostopnosti in razpršenosti, zato je treba oblikovati skupno podatkovno zbirko s celovitimi in zanesljivimi podatki o ribolovnih virih ter vzpostaviti mrežo strokovnjakov in raziskovalnih ustanov, ki obravnavajo različna področja ribiške znanosti; poudarja, da bi bilo treba podatkovno zbirko financirati s sredstvi EU, vsebovati pa bi morala podatke o ribištvu in ribolovnih dejavnosti po geografskih podobmočjih, vključno s podatki o rekreacijskem ribolovu, da bi se olajšal nadzor nad kakovostjo, omogočali neodvisni in celoviti podatki ter tako izboljšalo ocenjevanje staležev; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ugotavlja, da vpliv, značilnosti in obseg nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova niso ustrezno ocenjeni, njihovo vrednotenje se v Sredozemlju razlikuje od države do države, zato podatki o trenutnem stanju na področju ribištva ter predvidevanja za prihodnost v teh državah niso točni; poudarja, da bi se morale te države ustrezno upoštevati pri razvoju znanstvenih ocen za upravljanje ribolova; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva države članice, naj se z označevanjem proizvodov in njihovo sledljivostjo borijo proti goljufijam na področju morske hrane ter naj bodo bolj prizadevne v boju proti nezakonitemu ribolovu; obžaluje, da so podatki o stanju večine staležev pomanjkljivi, da približno 50 % ulova ni uradno prijavljenega in da 80 % iztovora prihaja iz staležev s pomanjkljivimi podatki; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva države članice, naj ratificirajo in v celoti izvajajo vse ustrezne konvencije Mednarodne organizacije dela za delavce v ribiškem sektorju, da se zagotovijo dobri delovni pogoji, ter naj okrepijo kolektivna pogajanja, da bodo lahko pomorski delavci, tudi samozaposleni, uživali delavske pravice; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva Komisijo, naj z razvijanjem komplementarnih dejavnosti spodbuja in podpira naložbe v diverzifikacijo in inovacije v ribiškem sektorju; |
| --- | --- |

71.

Ozaveščenost

| 72. | poudarja, da se dejanski rezultati in polno izpolnjevanje dosežejo z visoko ravnjo odgovornosti in ozaveščenosti med zaposlenimi v sektorju, z razvijanjem spretnosti vseh ribičev (poklicnih in rekreacijskih), z izobraževanjem, vključevanjem v proces odločanja ter s posebnimi ukrepi za širjenje dobrih praks; |
| --- | --- |

72.

| 73. | meni, da je treba z zahtevo po obveznem obveščanju potrošnikov o poreklu in datumu ulova spodbujati primerno obveščenost potrošnikov, da bodo seznanjeni z dejanskim poreklom ponujenega izdelka ter z načinom in datumom ulova; meni, da bi bilo treba analizirati in oceniti, ali ukrepi iz nove skupne ureditve trga zagotavljajo boljše informacije za potrošnika; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poleg tega meni, da je treba bolj ozaveščati in izobraževati potrošnike za odgovorno uživanje rib, da bi izbirali lokalne vrste, ulovljene s trajnostnimi tehnikami in po možnosti iz staležev, ki niso prekomerno izkoriščani in so malo komercializirani; meni, da je treba v ta namen v sodelovanju z ustreznimi deležniki spodbujati sistem učinkovite in zanesljive sledljivosti in označevanja, ki bo med drugim potrošnikom zagotavljal informacije in omogočal boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

74.

| 75. | meni, da je treba vzpostaviti ravnovesje med pošteno konkurenco, zahtevami potrošnikov, trajnostjo ribiškega sektorja in ohranitvijo delovnih mest; poudarja, da morajo vse sredozemske države uporabljati celovit pristop in imeti trdno politično voljo, da bi lahko obvladale izzive in izboljšale stanje v Sredozemskem morju; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pozdravlja kampanjo MEDFISH4EVER, ki jo je začela Komisija za ozaveščanje javnosti o razmerah v Sredozemskem morju; |
| --- | --- |

76.

| 77. | meni, da bi se morale šole, bolnišnice in druge javne institucije oskrbovati z ribami iz lokalnega ribolova; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poudarja, da je treba zaradi tega novega scenarija in vseh novih, med seboj povezanih dejavnikov v Sredozemlju pregledati Uredbo (ES) št. 1967/2006 o Sredozemskem morju, da se jo prilagodi sedanjim razmeram; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poudarja, da je treba pregledati tisti del Uredbe (ES) št. 1967/2006, ki se nanaša na prepoved uporabe nekaterih tradicionalnih vrst orodja (npr. prepoved uporabe zabodnih mrež za nekomercialni ribolov), ter določbe o posebnostih ribolovnega orodja, denimo višina ribiških mrež in velikost mrežnega očesa, ter o globini in oddaljenosti od obale, na kateri je dovoljena uporaba orodja; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

(2)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

(3)  UL L 409, 30.12.2006, str. 9.

(4)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0343.

---

Sreda, 14. junij 2017

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/60 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/60

---

P8_TA(2017)0260

Potreba po strategiji EU za odpravo in preprečevanje razlik v pokojninah med spoloma

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o potrebi po strategiji EU za odpravo in preprečevanje razlik v pokojninah med spoloma (2016/2061(INI))

(2018/C 331/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 8, 151, 153 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8, 151, 153 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih določb o socialnih pravicah in enakosti med moškimi in ženskami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih določb o socialnih pravicah in enakosti med moškimi in ženskami,

| — | ob upoštevanju členov 22 in 25 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 22 in 25 Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju splošne pripombe št. 16 odbora OZN za ekonomske, socialne in kulturne pravice: enakopravno uživanje vseh ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic za moške in ženske (člen 3 Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah (ICESCR) (1) in splošne pripombe št. 19 odbora OZN za ekonomske, socialne in kulturne pravice: pravica do socialne varnosti (člen 9 ICESCR) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne pripombe št. 16 odbora OZN za ekonomske, socialne in kulturne pravice: enakopravno uživanje vseh ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic za moške in ženske (člen 3 Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah (ICESCR) (1) in splošne pripombe št. 19 odbora OZN za ekonomske, socialne in kulturne pravice: pravica do socialne varnosti (člen 9 ICESCR) (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju členov 4(2), 4(3), 12, 20 in 23 Evropske socialne listine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 4(2), 4(3), 12, 20 in 23 Evropske socialne listine,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega odbora za socialne pravice z dne 5. decembra 2014 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega odbora za socialne pravice z dne 5. decembra 2014 (3),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 79/7/EGS z dne 19. decembra 1978 o postopnem izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zadevah socialne varnosti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 79/7/EGS z dne 19. decembra 1978 o postopnem izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zadevah socialne varnosti (4),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (5),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (6),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (7),

| — | ob upoštevanju načrta Komisije iz avgusta 2015 za nov začetek reševanja izzivov za usklajevanje poklicnega in družinskega življenja, s katerimi se srečujejo delovno aktivne družine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta Komisije iz avgusta 2015 za nov začetek reševanja izzivov za usklajevanje poklicnega in družinskega življenja, s katerimi se srečujejo delovno aktivne družine,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 3. decembra 2015 z naslovom Strateška prizadevanja za enakost spolov 2016–2019 (SWD(2015)0278), zlasti njegovega cilja 3.2, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 3. decembra 2015 z naslovom Strateška prizadevanja za enakost spolov 2016–2019 (SWD(2015)0278), zlasti njegovega cilja 3.2,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o razmerah žensk, ki se približujejo upokojitveni starosti (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o razmerah žensk, ki se približujejo upokojitveni starosti (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o položaju mater samohranilk (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o položaju mater samohranilk (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2013 o vplivu gospodarske krize na enakost spolov in pravice žensk (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2013 o vplivu gospodarske krize na enakost spolov in pravice žensk (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2015 o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji leta 2013 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2015 o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji leta 2013 (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2015 o uporabi Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2015 o uporabi Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o ustvarjanju ugodnih razmer na trgu dela za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o ustvarjanju ugodnih razmer na trgu dela za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja (15),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. junija 2015 o enakih možnostih za ženske in moške: odpravljanje razlik v pokojninah med spoloma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. junija 2015 o enakih možnostih za ženske in moške: odpravljanje razlik v pokojninah med spoloma,

| — | ob upoštevanju izjave predsedujoče trojice EU (Nizozemska, Slovaška in Malta) z dne 7. decembra 2015 o enakosti spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedujoče trojice EU (Nizozemska, Slovaška in Malta) z dne 7. decembra 2015 o enakosti spolov,

| — | ob upoštevanju evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020), ki ga je 7. marca 2011 sprejel Svet, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020), ki ga je 7. marca 2011 sprejel Svet,

| — | ob upoštevanju študije iz leta 2016, ki jo je naročil njegov tematski sektor za pravice državljanov in ustavne zadeve z naslovom „Razlika v pokojninah med spoloma: razlike med materami in ženskami brez otrok“ ter študije Komisije iz leta 2013 „Razlike v pokojninah med spoloma v EU“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz leta 2016, ki jo je naročil njegov tematski sektor za pravice državljanov in ustavne zadeve z naslovom „Razlika v pokojninah med spoloma: razlike med materami in ženskami brez otrok“ ter študije Komisije iz leta 2013 „Razlike v pokojninah med spoloma v EU“,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0197/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0197/2017),

| A. | ker je leta 2015 razlika v pokojninah med spoloma v EU, ki se lahko opredeli kot razlika med povprečno pokojnino žensk in moških pred plačilom davkov, znašala 38,3 % v starostni skupini 65 let in več, v zadnjih petih letih pa je v polovici držav članic še narasla; ker je finančna kriza v zadnjih letih negativno vplivala na prihodke žensk; ker v nekaterih državah članicah od 11 do 36 % žensk nima dostopa do nikakršne pokojnine; |
| --- | --- |

A.

ker je leta 2015 razlika v pokojninah med spoloma v EU, ki se lahko opredeli kot razlika med povprečno pokojnino žensk in moških pred plačilom davkov, znašala 38,3 % v starostni skupini 65 let in več, v zadnjih petih letih pa je v polovici držav članic še narasla; ker je finančna kriza v zadnjih letih negativno vplivala na prihodke žensk; ker v nekaterih državah članicah od 11 do 36 % žensk nima dostopa do nikakršne pokojnine;

| B. | ker je enakost med ženskami in moškimi eno od skupnih in temeljnih načel, določeno v členih 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji, členu 8 PDEU in členu 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; ker bi morala biti enakost spolov vključena v vse politike, pobude, programe in dejavnosti EU; |
| --- | --- |

B.

ker je enakost med ženskami in moškimi eno od skupnih in temeljnih načel, določeno v členih 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji, členu 8 PDEU in členu 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; ker bi morala biti enakost spolov vključena v vse politike, pobude, programe in dejavnosti EU;

| C. | ker se v večini držav članic EU za ženske plačujejo nižji pokojninski prispevki kot za moške in so najbolj zastopane v skupini najrevnejših upokojencev in najmanj v skupini najbogatejših; |
| --- | --- |

C.

ker se v večini držav članic EU za ženske plačujejo nižji pokojninski prispevki kot za moške in so najbolj zastopane v skupini najrevnejših upokojencev in najmanj v skupini najbogatejših;

| D. | ker so te neenakosti nesprejemljive in bi jih treba zmanjšati, v EU pa vse pokojninske prispevke izračunati in zaračunati ne glede na spol, saj je enakost spolov eno od njenih temeljnih načel, tako kot je pravica vseh do dostojnega življenja določena v Listini EU o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

D.

ker so te neenakosti nesprejemljive in bi jih treba zmanjšati, v EU pa vse pokojninske prispevke izračunati in zaračunati ne glede na spol, saj je enakost spolov eno od njenih temeljnih načel, tako kot je pravica vseh do dostojnega življenja določena v Listini EU o temeljnih pravicah;

| E. | ker je četrtina prebivalstva v EU-28 odvisna od pokojnine kot glavnega vira dohodka in ker se bo do leta 2060 zaradi daljšanja pričakovane življenjske dobe in splošnega staranja prebivalstva podvojilo število ljudi, ki bodo dosegli upokojitveno starost; |
| --- | --- |

E.

ker je četrtina prebivalstva v EU-28 odvisna od pokojnine kot glavnega vira dohodka in ker se bo do leta 2060 zaradi daljšanja pričakovane življenjske dobe in splošnega staranja prebivalstva podvojilo število ljudi, ki bodo dosegli upokojitveno starost;

| F. | ker bo moralo v prihodnosti zaradi demografskih sprememb vedno manj aktivnega prebivalstva skrbeti za vedno več upokojencev, kar pomeni, da bodo zasebne pokojninske sheme ter sheme poklicnega in starostnega pokojninskega zavarovanja čedalje pomembnejše; |
| --- | --- |

F.

ker bo moralo v prihodnosti zaradi demografskih sprememb vedno manj aktivnega prebivalstva skrbeti za vedno več upokojencev, kar pomeni, da bodo zasebne pokojninske sheme ter sheme poklicnega in starostnega pokojninskega zavarovanja čedalje pomembnejše;

| G. | ker je cilj pokojninske politike zagotoviti ekonomsko neodvisnost, ki je bistvenega pomena za enakost med ženskami in moškimi, in sisteme socialne varnosti v državah članicah, ki naj vsem državljanom EU omogočijo dostojne in ustrezne pokojninske dohodke in sprejemljiv življenjski standard ter jih zaščitijo pred nevarnostjo revščine, ki je posledica različnih dejavnikov ali socialne izključenosti, da se starostnikom zagotovijo aktivna družbena, kulturna in politična udeležba, dostojno življenje in nadaljnja vključenost v družbo; |
| --- | --- |

G.

ker je cilj pokojninske politike zagotoviti ekonomsko neodvisnost, ki je bistvenega pomena za enakost med ženskami in moškimi, in sisteme socialne varnosti v državah članicah, ki naj vsem državljanom EU omogočijo dostojne in ustrezne pokojninske dohodke in sprejemljiv življenjski standard ter jih zaščitijo pred nevarnostjo revščine, ki je posledica različnih dejavnikov ali socialne izključenosti, da se starostnikom zagotovijo aktivna družbena, kulturna in politična udeležba, dostojno življenje in nadaljnja vključenost v družbo;

| H. | ker vse večja odgovornost posameznikov pri odločanju za varčevanje, ki prinaša različna tveganja, pomeni tudi, da morajo biti posamezniki jasno obveščeni o razpoložljivih možnostih in z njimi povezanim tveganjem; ker je treba tako ženskam kot moškim, a predvsem ženskam, pomagati pri izboljšanju finančne pismenosti, da bodo lahko sprejemali ozaveščene odločitve na tem področju, ki postaja čedalje bolj zapleteno; |
| --- | --- |

H.

ker vse večja odgovornost posameznikov pri odločanju za varčevanje, ki prinaša različna tveganja, pomeni tudi, da morajo biti posamezniki jasno obveščeni o razpoložljivih možnostih in z njimi povezanim tveganjem; ker je treba tako ženskam kot moškim, a predvsem ženskam, pomagati pri izboljšanju finančne pismenosti, da bodo lahko sprejemali ozaveščene odločitve na tem področju, ki postaja čedalje bolj zapleteno;

| I. | ker razlike v pokojninah povečujejo ekonomsko ranljivost žensk in jih izpostavljajo socialni izključenosti, revščini in ekonomski odvisnosti, zlasti od zakoncev ali drugih družinskih članov; ker je razlika v plačah in pokojninah med spoloma še izrazitejša pri ženskah, ki so iz različnih razlogov v slabšem položaju ali so pripadnice rasnih, etničnih, verskih in jezikovnih manjšin, saj pogosto opravljajo delo, pri katerem se zahteva manj znanja in spretnosti ter manj odgovornosti; |
| --- | --- |

I.

ker razlike v pokojninah povečujejo ekonomsko ranljivost žensk in jih izpostavljajo socialni izključenosti, revščini in ekonomski odvisnosti, zlasti od zakoncev ali drugih družinskih članov; ker je razlika v plačah in pokojninah med spoloma še izrazitejša pri ženskah, ki so iz različnih razlogov v slabšem položaju ali so pripadnice rasnih, etničnih, verskih in jezikovnih manjšin, saj pogosto opravljajo delo, pri katerem se zahteva manj znanja in spretnosti ter manj odgovornosti;

| J. | ker bi lahko pokojnina, vezana na individualne in ne na pridobljene pravice, pomagala vsem zagotoviti ekonomsko neodvisnost, zmanjšati odvračilne dejavnike za udeležbo v formalnih oblikah zaposlitve in stereotipe o spolih; |
| --- | --- |

J.

ker bi lahko pokojnina, vezana na individualne in ne na pridobljene pravice, pomagala vsem zagotoviti ekonomsko neodvisnost, zmanjšati odvračilne dejavnike za udeležbo v formalnih oblikah zaposlitve in stereotipe o spolih;

| K. | ker bodo ženske zaradi pričakovane daljše življenjske dobe v času upokojitve v povprečju potrebovale višje prejemke kot moški; ker lahko dodatne prejemke dobijo od družinskih pokojnin; |
| --- | --- |

K.

ker bodo ženske zaradi pričakovane daljše življenjske dobe v času upokojitve v povprečju potrebovale višje prejemke kot moški; ker lahko dodatne prejemke dobijo od družinskih pokojnin;

| L. | ker pomanjkanje primerljivih, celovitih, zanesljivih in redno posodobljenih podatkov, ki bi omogočali oceno razlik med pokojninami in dejavnikov, ki jih povzročajo, otežuje presojo o tem, kako najbolj učinkovito rešiti problem; |
| --- | --- |

L.

ker pomanjkanje primerljivih, celovitih, zanesljivih in redno posodobljenih podatkov, ki bi omogočali oceno razlik med pokojninami in dejavnikov, ki jih povzročajo, otežuje presojo o tem, kako najbolj učinkovito rešiti problem;

| M. | ker je razlika v starostni skupini med 65. in 74. letom (nad 40 %) višja od povprečne razlike cele skupine nad 65. letom, zlasti ker se v nekaterih državah članicah lahko prenesejo pravice, na primer v primeru vdovstva; |
| --- | --- |

M.

ker je razlika v starostni skupini med 65. in 74. letom (nad 40 %) višja od povprečne razlike cele skupine nad 65. letom, zlasti ker se v nekaterih državah članicah lahko prenesejo pravice, na primer v primeru vdovstva;

| N. | ker je zaradi znižanj in zamrznitev pokojnin tveganje za revščino v starosti večje, zlasti pri ženskah; ker je v letu 2014 delež starejših žensk, izpostavljenih revščini in socialni izključenosti, znašal 20,2 %, delež moških pa 14,6 %, in ker naj bi leta 2050 v večini držav članic delež ljudi, starejših od 75 let, ki bodo izpostavljeni revščini, znašal 30 %; |
| --- | --- |

N.

ker je zaradi znižanj in zamrznitev pokojnin tveganje za revščino v starosti večje, zlasti pri ženskah; ker je v letu 2014 delež starejših žensk, izpostavljenih revščini in socialni izključenosti, znašal 20,2 %, delež moških pa 14,6 %, in ker naj bi leta 2050 v večini držav članic delež ljudi, starejših od 75 let, ki bodo izpostavljeni revščini, znašal 30 %;

| O. | ker imajo osebe, starejše od 65 let, prihodke, ki znašajo približno 94 % povprečja celotnega prebivalstva; ker pa približno 22 % žensk, starejših od 65 let, živi pod pragom tveganja za revščino; |
| --- | --- |

O.

ker imajo osebe, starejše od 65 let, prihodke, ki znašajo približno 94 % povprečja celotnega prebivalstva; ker pa približno 22 % žensk, starejših od 65 let, živi pod pragom tveganja za revščino;

| P. | ker je povprečna razlika v pokojninah v vsej EU v letu 2014 prikrivala velike razlike med državami članicami; ker je, za primerjavo, najnižja razlika v pokojninah med moškimi in ženskami 3,7 %, najvišja pa 48,8 %, medtem ko v 14 državah članicah razlika presega 30 %; |
| --- | --- |

P.

ker je povprečna razlika v pokojninah v vsej EU v letu 2014 prikrivala velike razlike med državami članicami; ker je, za primerjavo, najnižja razlika v pokojninah med moškimi in ženskami 3,7 %, najvišja pa 48,8 %, medtem ko v 14 državah članicah razlika presega 30 %;

| Q. | ker se delež prebivalcev, ki prejemajo pokojnino, med državami članicami zelo razlikuje, in sicer je leta 2013 na Cipru znašal 15,1 % in v Litvi 31,8 %, medtem ko je bila glavnina prejemnikov pokojnin leta 2013 v večini držav članic EU žensk; |
| --- | --- |

Q.

ker se delež prebivalcev, ki prejemajo pokojnino, med državami članicami zelo razlikuje, in sicer je leta 2013 na Cipru znašal 15,1 % in v Litvi 31,8 %, medtem ko je bila glavnina prejemnikov pokojnin leta 2013 v večini držav članic EU žensk;

| R. | ker razlika v pokojninah, ki temelji na več dejavnikih, odraža neravnovesje med moškimi in ženskami v poklicnem in družinskem življenju, možnosti za plačevanje pokojninskih prispevkov, položaj v družini in način izračunavanja plač za namene pokojninskega sistema; ker odraža tudi segregacijo na trgu dela in večji delež žensk, zaposlenih za krajši delovni čas, nižje urne postavke, prekinitve poklicne poti in krajšo delovno dobo zaradi neplačanega dela, ki ga opravijo ženske kot matere in družinske negovalke; ker je treba zato razliko v pokojninah med spoloma obravnavati kot ključni kazalnik neenakosti spolov na trgu dela, saj je sedanja razlika v pokojnini med spoloma zelo blizu razliki v skupnem dohodku (39,7 % leta 2015); |
| --- | --- |

R.

ker razlika v pokojninah, ki temelji na več dejavnikih, odraža neravnovesje med moškimi in ženskami v poklicnem in družinskem življenju, možnosti za plačevanje pokojninskih prispevkov, položaj v družini in način izračunavanja plač za namene pokojninskega sistema; ker odraža tudi segregacijo na trgu dela in večji delež žensk, zaposlenih za krajši delovni čas, nižje urne postavke, prekinitve poklicne poti in krajšo delovno dobo zaradi neplačanega dela, ki ga opravijo ženske kot matere in družinske negovalke; ker je treba zato razliko v pokojninah med spoloma obravnavati kot ključni kazalnik neenakosti spolov na trgu dela, saj je sedanja razlika v pokojnini med spoloma zelo blizu razliki v skupnem dohodku (39,7 % leta 2015);

| S. | ker se lahko dejanska razsežnost razlik v pokojninah, ki je rezultat neravnotežja in neenakosti med moškimi in ženskami, ki nastajajo skozi življenje in se kažejo na primer pri dostopu do virov moči in financiranja v času aktivnega življenja ter v prvem in drugem pokojninskem stebru, prikrije s pomočjo korektivnih mehanizmov; |
| --- | --- |

S.

ker se lahko dejanska razsežnost razlik v pokojninah, ki je rezultat neravnotežja in neenakosti med moškimi in ženskami, ki nastajajo skozi življenje in se kažejo na primer pri dostopu do virov moči in financiranja v času aktivnega življenja ter v prvem in drugem pokojninskem stebru, prikrije s pomočjo korektivnih mehanizmov;

| T. | ker razlika v pokojninah v danem trenutku odraža družbene razmere in razmere na trgu dela skozi več desetletij; ker se razmere spreminjajo, včasih zelo, kar lahko vpliva na potrebe različnih generacij upokojenk; |
| --- | --- |

T.

ker razlika v pokojninah v danem trenutku odraža družbene razmere in razmere na trgu dela skozi več desetletij; ker se razmere spreminjajo, včasih zelo, kar lahko vpliva na potrebe različnih generacij upokojenk;

| U. | ker so razlike v pokojninah odvisne tudi od osebnega in socialnega statusa, zakonskega stana in/ali družinskega statusa upokojenk; ker zaradi tega ni nujno, da bo enoten pristop dal najboljše rezultate; |
| --- | --- |

U.

ker so razlike v pokojninah odvisne tudi od osebnega in socialnega statusa, zakonskega stana in/ali družinskega statusa upokojenk; ker zaradi tega ni nujno, da bo enoten pristop dal najboljše rezultate;

| V. | ker so enostarševska gospodinjstva posebej ranljiva, saj predstavljajo 10 % vseh gospodinjstev z vzdrževanimi otroki, od tega jih je 50 % izpostavljenih revščini in socialni izključenosti, kar je dvakrat več kot delež v celotnem prebivalstvu; ker obstaja pozitivna korelacija med razliko v pokojninah in številom otrok, ki so odrasli v gospodinjstvu, in ker je razlika v pokojninah med poročenimi ženskami in materami veliko večja od neporočenih žensk brez otrok; ker se lahko zaradi tega neenakosti, ki so jim bile izpostavljene matere, zlasti matere samohranilke, povečajo v trenutku upokojitve; |
| --- | --- |

V.

ker so enostarševska gospodinjstva posebej ranljiva, saj predstavljajo 10 % vseh gospodinjstev z vzdrževanimi otroki, od tega jih je 50 % izpostavljenih revščini in socialni izključenosti, kar je dvakrat več kot delež v celotnem prebivalstvu; ker obstaja pozitivna korelacija med razliko v pokojninah in številom otrok, ki so odrasli v gospodinjstvu, in ker je razlika v pokojninah med poročenimi ženskami in materami veliko večja od neporočenih žensk brez otrok; ker se lahko zaradi tega neenakosti, ki so jim bile izpostavljene matere, zlasti matere samohranilke, povečajo v trenutku upokojitve;

| W. | ker nosečnost in starševski dopust pogosto silita matere – ki predstavljajo 79,76 % oseb, ki skrajšajo svoj delovni čas zaradi nege otrok, mlajših od osem let – v slabše plačano delo ali v skrajšani delovni čas ali v nezaželene prekinitve dela, da bi skrbele za otroke; ker je porodniški, očetovski in starševski dopust potreben in nujen instrument za boljšo delitev nalog varstva in nege, za boljše ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem ter manj prekinitev poklicne poti žensk; |
| --- | --- |

W.

ker nosečnost in starševski dopust pogosto silita matere – ki predstavljajo 79,76 % oseb, ki skrajšajo svoj delovni čas zaradi nege otrok, mlajših od osem let – v slabše plačano delo ali v skrajšani delovni čas ali v nezaželene prekinitve dela, da bi skrbele za otroke; ker je porodniški, očetovski in starševski dopust potreben in nujen instrument za boljšo delitev nalog varstva in nege, za boljše ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem ter manj prekinitev poklicne poti žensk;

| X. | ker število otrok ne vpliva na višino plač in pokojninske pravice očetov ali nanje celo pozitivno vpliva; |
| --- | --- |

X.

ker število otrok ne vpliva na višino plač in pokojninske pravice očetov ali nanje celo pozitivno vpliva;

| Y. | ker je stopnja brezposelnosti žensk ocenjena prenizko, saj se mnoge ne prijavijo kot nezaposlene, zlasti tiste, ki živijo na podeželju ali na oddaljenih območjih, med katerimi se mnoge posvetijo izključno gospodinjskim obveznostim in skrbi za otroke; ker to ustvarja razlike v njihovih pokojninah; |
| --- | --- |

Y.

ker je stopnja brezposelnosti žensk ocenjena prenizko, saj se mnoge ne prijavijo kot nezaposlene, zlasti tiste, ki živijo na podeželju ali na oddaljenih območjih, med katerimi se mnoge posvetijo izključno gospodinjskim obveznostim in skrbi za otroke; ker to ustvarja razlike v njihovih pokojninah;

| Z. | ker tako imenovani tradicionalni načini organizacije dela težko omogočajo parom, zaposlenim s polnim delovnim časom, da nemoteno usklajujejo družinsko in poklicno življenje; |
| --- | --- |

Z.

ker tako imenovani tradicionalni načini organizacije dela težko omogočajo parom, zaposlenim s polnim delovnim časom, da nemoteno usklajujejo družinsko in poklicno življenje;

| AA. | ker pokojninski dobropisi v obliki nadomestila za nego otrok ali članov družine za ženske in moške preprečujejo, da bi prekinitve poklicne poti zaradi nege negativno vplivale na pokojnino, in je zaželeno, da se ta pristop razširi na vse države članice ali se okrepi; |
| --- | --- |

AA.

ker pokojninski dobropisi v obliki nadomestila za nego otrok ali članov družine za ženske in moške preprečujejo, da bi prekinitve poklicne poti zaradi nege negativno vplivale na pokojnino, in je zaželeno, da se ta pristop razširi na vse države članice ali se okrepi;

| AB. | ker bi podobni pokojninski dobropisi, ki bi veljali za različne oblike dela, lahko pomagali vsem delavcem, da si zagotovijo pokojnino; |
| --- | --- |

AB.

ker bi podobni pokojninski dobropisi, ki bi veljali za različne oblike dela, lahko pomagali vsem delavcem, da si zagotovijo pokojnino;

| AC. | ker je kljub prizadevanjem za izboljšanje stanja na tem področju stopnja vključevanja žensk na trg dela še vedno nižja od ciljev strategije Evropa 2020 ter od stopnje vključevanja moških; ker povečanje udeležbe na trgu dela prispeva k prizadevanjem za zmanjšanje razlik v pokojninah med spoloma v EU, saj obstaja neposredna povezava med udeležbo na trgu dela in višino pokojnine; ker pa stopnja zaposlenosti ne vsebuje informacij o trajanju ali vrsti zaposlitve in nas lahko torej le delno informira o plačah in pokojninah; |
| --- | --- |

AC.

ker je kljub prizadevanjem za izboljšanje stanja na tem področju stopnja vključevanja žensk na trg dela še vedno nižja od ciljev strategije Evropa 2020 ter od stopnje vključevanja moških; ker povečanje udeležbe na trgu dela prispeva k prizadevanjem za zmanjšanje razlik v pokojninah med spoloma v EU, saj obstaja neposredna povezava med udeležbo na trgu dela in višino pokojnine; ker pa stopnja zaposlenosti ne vsebuje informacij o trajanju ali vrsti zaposlitve in nas lahko torej le delno informira o plačah in pokojninah;

| AD. | ker delovna doba neposredno vpliva na pokojnino; ker imajo ženske v povprečju več kot 10 let krajšo delovno dobo kot moški in ker imajo ženske z delovno dobo, krajšo od 14 let, dvakrat nižjo pokojnino (64 %) od tistih, ki so delale dlje (32 %); |
| --- | --- |

AD.

ker delovna doba neposredno vpliva na pokojnino; ker imajo ženske v povprečju več kot 10 let krajšo delovno dobo kot moški in ker imajo ženske z delovno dobo, krajšo od 14 let, dvakrat nižjo pokojnino (64 %) od tistih, ki so delale dlje (32 %);

| AE. | ker ženske pogosteje kot moški prekinejo poklicno pot, sprejmejo nestandardne oblike zaposlovanja, delo s skrajšanim delovnim časom (32 % žensk v primerjavi z 8,2 % moških) ali opravljajo neplačano delo, zlasti ko skrbijo za otroke in sorodnike in so zaradi vztrajne neenakosti med spoloma skoraj izključno odgovorne za nego in gospodinjstvo, vse to pa gre v škodo njihovih pokojnin; |
| --- | --- |

AE.

ker ženske pogosteje kot moški prekinejo poklicno pot, sprejmejo nestandardne oblike zaposlovanja, delo s skrajšanim delovnim časom (32 % žensk v primerjavi z 8,2 % moških) ali opravljajo neplačano delo, zlasti ko skrbijo za otroke in sorodnike in so zaradi vztrajne neenakosti med spoloma skoraj izključno odgovorne za nego in gospodinjstvo, vse to pa gre v škodo njihovih pokojnin;

| AF. | ker lahko naložbe v šole, predšolsko izobraževanje, univerze in oskrbo starejših pripomorejo k ustvarjanju boljšega ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem in na dolgi rok k ustvarjanju delovnih mest in pridobivanju visokokakovostnih delovnih mest za ženske ter k odpiranju možnosti, da dalj časa ostanejo na trgu dela, kar bo dolgoročno pozitivno vplivalo na njihove pokojnine; |
| --- | --- |

AF.

ker lahko naložbe v šole, predšolsko izobraževanje, univerze in oskrbo starejših pripomorejo k ustvarjanju boljšega ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem in na dolgi rok k ustvarjanju delovnih mest in pridobivanju visokokakovostnih delovnih mest za ženske ter k odpiranju možnosti, da dalj časa ostanejo na trgu dela, kar bo dolgoročno pozitivno vplivalo na njihove pokojnine;

| AG. | ker je neformalna nega temeljni steber naše družbe, v veliki meri pa jo opravljajo ženske, kar se kaže v razliki v pokojninah med spoloma; ker tovrstno nevidno delo ni dovolj priznano, zlasti če gledamo na pokojninske pravice; |
| --- | --- |

AG.

ker je neformalna nega temeljni steber naše družbe, v veliki meri pa jo opravljajo ženske, kar se kaže v razliki v pokojninah med spoloma; ker tovrstno nevidno delo ni dovolj priznano, zlasti če gledamo na pokojninske pravice;

| AH. | ker so v EU še vedno velike razlike v plačah med moškimi in ženskami; ker je ta razlika v letu 2014 znašala 16,3 %, zlasti zaradi diskriminacije in segregacije, saj se ženske večinoma zaposlujejo v sektorjih, kjer so plače nižje, in ne v sektorjih, kjer prevladujejo moški; ker tudi drugi dejavniki prispevajo k ustvarjanju razlike v plačah med moškimi in ženskami, na primer prekinitve poklicne poti ali neprostovoljno opravljanje dela s krajšim delovnim časom, ki omogoča usklajevanje poklicnih in družinskih obveznosti, stereotipi, podcenjevanje ženskega dela, razlike v stopnji izobrazbe in delovnih izkušnjah; |
| --- | --- |

AH.

ker so v EU še vedno velike razlike v plačah med moškimi in ženskami; ker je ta razlika v letu 2014 znašala 16,3 %, zlasti zaradi diskriminacije in segregacije, saj se ženske večinoma zaposlujejo v sektorjih, kjer so plače nižje, in ne v sektorjih, kjer prevladujejo moški; ker tudi drugi dejavniki prispevajo k ustvarjanju razlike v plačah med moškimi in ženskami, na primer prekinitve poklicne poti ali neprostovoljno opravljanje dela s krajšim delovnim časom, ki omogoča usklajevanje poklicnih in družinskih obveznosti, stereotipi, podcenjevanje ženskega dela, razlike v stopnji izobrazbe in delovnih izkušnjah;

| AI. | ker je cilj EU za dosego ustrezne socialne zaščite zapisan v členu 151 PDEU; ker bi morala EU državam članicam pomagati s priporočili za izboljšanje zaščite starejših, ki imajo zaradi starosti ali osebnega položaja pravico do pokojnine; |
| --- | --- |

AI.

ker je cilj EU za dosego ustrezne socialne zaščite zapisan v členu 151 PDEU; ker bi morala EU državam članicam pomagati s priporočili za izboljšanje zaščite starejših, ki imajo zaradi starosti ali osebnega položaja pravico do pokojnine;

| AJ. | ker kaže, da se zaradi večje povezave med prispevki in prejemki ter večjega deleža shem drugega in tretjega stebra v pokojninskih sistemih tveganje za pojav specifičnih dejavnikov, povezanih s spolom, ki vplivajo na razlike v pokojninah, prenaša na zasebni sektor; |
| --- | --- |

AJ.

ker kaže, da se zaradi večje povezave med prispevki in prejemki ter večjega deleža shem drugega in tretjega stebra v pokojninskih sistemih tveganje za pojav specifičnih dejavnikov, povezanih s spolom, ki vplivajo na razlike v pokojninah, prenaša na zasebni sektor;

| AK. | ker za reforme pokojninskih sistemov iz bele knjige Komisije o pokojninah iz leta 2012 niso bile opravljene predhodne ali naknadne ocene učinka na enakost spolov na področju pokojnin; |
| --- | --- |

AK.

ker za reforme pokojninskih sistemov iz bele knjige Komisije o pokojninah iz leta 2012 niso bile opravljene predhodne ali naknadne ocene učinka na enakost spolov na področju pokojnin;

| AL. | ker je organizacija javnega socialnovarstvenega in pokojninskega sistema v izključni pristojnosti držav članic; ker ima EU na področju pokojninskih sistemov predvsem podporno pristojnost, zlasti na podlagi člena 153 PDEU; |
| --- | --- |

AL.

ker je organizacija javnega socialnovarstvenega in pokojninskega sistema v izključni pristojnosti držav članic; ker ima EU na področju pokojninskih sistemov predvsem podporno pristojnost, zlasti na podlagi člena 153 PDEU;

Splošne opombe

| 1. | poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami oblikuje strategijo za odpravo razlik v plačah med moškimi in ženskami v Evropski uniji („strategija“) ter jim pomaga oblikovati ustrezne smernice; |
| --- | --- |

1.

| 2. | potrjuje in podpira poziv Sveta, naj Komisija pripravi novo pobudo s strategijo za enakost žensk in moških v obdobju 2016–2020, in sicer v obliki sporočila, kot je bila praksa s prejšnjimi strategijami, in naj se okrepijo strateška prizadevanja EU za enakost spolov, zlasti s tesnim povezovanjem s strategijo Evropa 2020; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da bi moral biti cilj te strategije obravnavanje posledic pokojninske vrzeli na ravni držav članic, zlasti na najbolj ranljive skupine, pa tudi preprečitev te vrzeli v prihodnosti z bojem proti osnovnim vzrokom zanjo, kot sta neenakopraven položaj žensk in moških na trgu dela pri plači, poklicnem napredovanju in priložnostih za zaposlitev s polnim delovnim časom ter razlikovanje na trgu dela; v zvezi s tem spodbuja medvladni dialog in izmenjavo primerov dobre prakse med državami članicami; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je za uspeh strategije potreben večplasten pristop s kombinacijo ukrepov v okviru različnih politik, namenjenih izboljšanju enakosti spolov, ter da mora ta pristop zajemati vseživljenjski pristop do pokojnin z upoštevanjem celotnega delovnega življenja posameznika ter obravnavati razlike med moškimi in ženskami v smislu stopnje zaposlenosti, poklicne poti in možnosti za plačevanje pokojninskih prispevkov in razlike, ki so posledica načina organizacije pokojninskih sistemov; poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo sklepe Sveta z dne 18. junija 2015 z naslovom „Enake možnosti žensk in moških za prihodke: odpravljanje razlik v pokojninah med spoloma“; |
| --- | --- |

4.

| 5. | želi spomniti, da imajo socialni partnerji pomembno vlogo pri obravnavanju vprašanja minimalne plače in da je treba spoštovati načelo subsidiarnosti; poudarja pomembno vlogo sindikatov in dogovorov iz kolektivnih pogajanj pri zagotavljanju, da starejši prejemajo pokojnine v skladu z načelom medgeneracijske solidarnosti in enakosti spolov; poudarja, da je treba upoštevati mnenje socialnih partnerjev, ko se sprejemajo politične odločitve, ki spreminjajo pomembne pravne vidike v zvezi s pogoji za upravičenost do pokojnine; poziva EU in države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji in organizacijami za enakost spolov določijo in izvajajo politike za odpravo razlik v plačah med spoloma; poziva države članice, naj ta prizadevanja dopolnijo z redno primerjalno analizo plač; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice, naj uvedejo spoštljive ukrepe za preprečevanje revščine pri delavcih, ki zaradi zdravstvenih težav ne morejo delati do predpisane upokojitvene starosti; meni, da bi bilo treba za delavce, ki delajo v težkih ali tveganih delovnih razmerah, ohraniti predčasno upokojevanje; meni, da bi lahko povečanje stopnje zaposlenosti s kakovostnimi zaposlitvami pripomoglo v prihodnosti k precejšnjemu zmanjšanju števila ljudi, ki ne morejo delati do predpisane upokojitvene starosti, s tem pa tudi k zmanjšanju finančnega bremena staranja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je zelo zaskrbljen, kako priporočila za varčevanje vplivajo na pokojninske sisteme v posameznih državah članicah, na njihovo vzdržnost in dostop do pokojnin na podlagi prispevkov ter kako ta priporočila negativno vplivajo na stopnjo prihodka in socialne transferje, ki so potrebni za izkoreninjenje revščine in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je treba načelo subsidiarnosti strogo spoštovati tudi v pokojninskih vprašanjih; |
| --- | --- |

8.

Merjenje in ozaveščanje za učinkovitejše ukrepanje proti razlikam v pokojninah

| 9. | poziva države članice in Komisijo, naj še naprej preučujejo razlike v pokojninah med spoloma ter naj v sodelovanju z Eurostatom in Evropskim inštitutom za enakost spolov (EIGE) oblikujejo formalne in zanesljive kazalnike razlik v pokojninah med spoloma in opredelijo različne dejavnike, ki so podlaga zanje, da bi tako te razlike spremljali in določiti jasne cilje za njihovo znižanje, o vsem tem pa naj poročajo Evropskemu parlamentu; poziva države članice, naj Eurostatu vsako leto pošljejo statistične podatke o razlikah v plačah in pokojninah med spoloma, da bo mogoče oceniti razvoj na tem področju v celotni EU in načine, kako se lotiti te problematike; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj izvede temeljito oceno učinka priporočil iz bele knjige iz leta 2012 o pokojninah, namenjenih preprečevanju vzrokov razlik v pokojninah med spoloma, na najbolj ranljive skupine in zlasti ženske ter naj določi formalni kazalnik razlik v pokojninah med spoloma in izvaja sistematično spremljanje; poziva k ustreznemu ocenjevanju in spremljanju vpliva doslej izvedenih priporočil ali ukrepov na razlike med spoloma; poziva Komisijo, naj podpre razvoj statističnih podatkov, ločenih po spolu, in raziskav za okrepitev spremljanja in ocenjevanja vplivov pokojninskih reform na dobro počutje in blaginjo žensk; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice, naj spodbujajo ukrepe za odpravo razlik v pokojninah med spoloma prek svojih socialnih politik, naj povečajo ozaveščenost oblikovalcev politik na tem področju ter naj razvijejo programe, ki bodo ženskam zagotovili več informacij o posledicah razlik v pokojninah zanje, pa tudi z orodji, potrebnimi za oblikovanje trajnostnih strategij za financiranje pokojninskih skladov, ki bodo prilagojene posebnim potrebam žensk, ter o dostopu žensk do pokojnin drugega in tretjega stebra, zlasti v feminiziranih sektorjih, kjer se morda zanje odloča malo žensk; poziva Komisijo in države članice, naj podaljšajo in nadaljujejo dejavnosti ozaveščanja javnosti o enakem plačilu in razlikah v pokojninah ter o neposredni in posredni diskriminaciji žensk na delovnem mestu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | znova poudarja potrebo po jasnih usklajenih opredelitvah, ki bi na ravni EU olajšale primerjavo izrazov, kot sta „razlike v“ in „razlike v plačah med spoloma“ in „razlike v pokojninah med spoloma“; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice in institucije Unije, naj spodbujajo študije o učinkih razlik v pokojninah med spoloma in finančni neodvisnosti žensk, pri čemer je treba upoštevati vprašanja, kot so staranje prebivalstva, razlike med spoloma v zdravstvenem stanju in pričakovani življenjski dobi, kako so se spremenile družinske strukture in kako narašča število enočlanskih gospodinjstev ter razlike v osebnih okoliščinah žensk; prav tako poziva, naj pripravijo možne strategije za odpravo razlik v pokojninah med spoloma; |
| --- | --- |

13.

Zmanjšanje neenakosti pri zmožnosti plačevanju pokojninskih prispevkov

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se zakonodaja EU o posredni in neposredni diskriminaciji na podlagi spola pravilno izvaja in da se napredek pri izvajanju sistematično spremlja, da se v primerih neizvajanja uvede postopek za ugotavljanje kršitev, ter da se zakonodaja po potrebi spremeni za zagotovitev, da bodo imeli moški in ženske enake možnosti za plačevanje pokojninskih prispevkov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nedvoumno obsoja razlike v plačilu med spoloma in njihovo „nerazložljivo“ komponento, ki so posledica diskriminacije na delovnem mestu, ter znova poziva k spremembi Direktive 2006/54/ES, ki je bila jasno in ustrezno prenesena samo v dveh državah članicah, da bi zagotovili bolj enako obravnavo moških in žensk pri zaposlovanju in plačilu ter tako uveljavili načelo enakega plačila za ženske in moške za enako delo, ki je zagotovljeno s pogodbo vse od ustanovitve Evropske gospodarske skupnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo uporabo načela nediskriminacije in enakosti na trgu dela ter pri dostopu do zaposlitve, zlasti pa naj sprejmejo ukrepe na področju socialnega varstva in tako zagotovijo, da bodo imele ženske enake plače in socialne pravice, vključno s pokojninami, v skladu z načelom enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske; poziva države članice, naj določijo ustrezne sankcije, s katerimi bi zajezile kršitve načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice, delodajalce in sindikate, naj pripravijo in izvajajo uporabna in usmerjena orodja za ocenjevanje delovnih mest, s katerimi bi olajšali opredeljevanje dela enake vrednosti ter s tem zagotovili, da moški in ženske prejemajo enako plačilo in zato v prihodnosti enake pokojnine; spodbuja podjetja, naj izvajajo letne revizije enakosti plačil, naj te podatke objavijo kar najbolj pregledno in naj zmanjšajo razlike v plačilu med spoloma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo in države članice, naj se lotijo problema horizontalne in vertikalne segregacije na trgu dela z odpravo neenakosti med spoloma in diskriminacije pri zaposlovanju ter naj zlasti prek izobraževanja in z ozaveščanjem spodbujajo dekleta in ženske, da se odločajo za študij, delo in poklice v inovativnih sektorjih rasti, v katerih zaenkrat prevladujejo moški zaradi trdovratnih stereotipov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj ženskam ponudijo več spodbud za daljše delo s krajšimi oddihi, da bi povečali njihovo stopnjo ekonomske neodvisnosti danes in v prihodnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja, kako pomembno je v kontekstu vse večjega prenosa odgovornosti pokojninskih sistemov na sheme zasebnega financiranja, da se prepreči diskriminacija pri dostopu do finančnih storitev, ki jih ureja Direktiva 2004/113/ES, ter da ta dostop temelji na aktuarskih merilih, neodvisnih od spola; ugotavlja, da bo uporaba pravila o enakih pogojih za oba spola pomagala zmanjšati razliko v pokojninah med spoloma; poziva države članice in Komisijo, naj povečajo preglednost, dostop do informacij in varnost za člane in upravičence pokojninskih načrtov poklicnega zavarovanja, pri tem pa je treba upoštevati načela EU o nediskriminaciji in enakosti spolov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je Sodišče Evropske unije jasno določilo, da je treba pokojninske načrte poklicnega zavarovanja obravnavati kot plačilo in da se zato tudi zanje uporablja načelo enakega obravnavanja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva države članice, naj posebno pozornost namenijo ženskam, ki pogosto niso pridobile pokojninskih pravic in zato niso ekonomsko neodvisne, predvsem v primeru ločitve; |
| --- | --- |

22.

Zmanjšanje neenakosti na poklicnih poteh moških in žensk

| 23. | pozdravlja odziv Komisije na njegov poziv k izboljšavam na področju usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, in sicer z nezakonodajnimi predlogi in zakonodajnim predlogom za uvedbo več vrst dopusta, da bi se soočili z izzivi enaindvajsetega stoletja; poudarja, da so ti predlogi dobra podlaga za uresničevanje pričakovanj evropskih državljanov; poziva vse institucije, naj začnejo omenjeni sveženj čim prej izvajati; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države članice, naj spoštujejo in izvajajo zakonodajo o pravicah do porodniškega dopusta, da ženske ne bodo prikrajšane pri pokojnini, ker so med delovno dobo imeli otroke; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice, naj razmislijo o možnosti, da bi se lahko zaposleni pogajali o prostovoljnih prožnih ureditvah dela, vključno s „pametnimi oblikami dela“, v skladu z nacionalno prakso in ne glede na starost otrok ali družinski položaj, s čimer bi ženskam in moškim omogočili boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, tako da jim pri prevzemanju obveznosti oskrbe ne bi bilo treba dajati prednost eni skrbi pred drugo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je seznanjen s predlogom Komisije o dopustu oskrbovalcev iz direktive o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev in ponovno poziva, naj se zagotovi ustrezno plačilo in socialna zaščita; spodbuja države članice, naj uvedejo „kreditne točke za oskrbo“ tako za ženske kot za moške na podlagi izmenjave primerov dobre prakse, da bi tako nadomestili prekinitev poklicne poti zaradi neformalne oskrbe družinskega člana in odsotnosti zaradi uradne oskrbe, kot so porodniški, očetovski in starševski dopust, ter naj te kreditne točke pravično upoštevajo pri izračunu pokojninskih pravic; meni, da bi morale biti takšne kreditne točke dodeljene za kratko in določeno obdobje, da ne bi dodatno krepile stereotipov in neenakosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice, naj oblikujejo strategije za priznavanje pomena neformalne oskrbe, ki se izvaja za družinske člane in druge vzdrževane osebe ter za njihovo pravično delitev med ženskami in moškimi, odsotnost pravične dodelitve je namreč lahko vzrok za prekinitve poklicne poti in negotove zaposlitve za ženske, to pa ogroža njihove pokojninske pravice; v zvezi s tem poudarja pomen spodbud za moške, da izkoristijo starševski in očetovski dopust; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice, naj omogočijo vrnitev delavca po porodniškem ali starševskem dopustu na delo s primerljivo ureditvijo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opozarja, da pravilnega ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem moških in žensk ni mogoče doseči brez lokalnih, visoko kakovostnih, cenovno dosegljivih in dostopnih ustanov za varstvo otrok, starejših in vzdrževanih oseb in brez spodbujanja enakopravne delitve odgovornosti, stroškov in oskrbe; poziva države članice, naj povečajo naložbe v storitve za otroke, poudarja, da morajo biti zmogljivosti za varstvo otrok na voljo povsod na podeželju, ter poziva Komisijo, naj podpre države članice, vključno z zagotavljanjem razpoložljivih finančnih sredstev EU, pri vzpostavljanju teh zmogljivosti v obliki, ki bo dostopna vsem; poziva države članice, naj izpolnijo barcelonske cilje v najkrajšem možnem času, najpozneje pa do leta 2020, ter določijo podobne cilje za storitve dolgotrajne oskrbe, hkrati pa naj družinam, ki se zavzemajo za drugačen model otroškega varstva, omogočijo svobodno izbiro; čestita tistim državam članicam, ki so že izpolnile oba sklopa ciljev; |
| --- | --- |

29.

Vpliv pokojninskih sistemov na razliko v pokojninah

| 30. | poziva države članice, naj na podlagi zanesljivih in primerljivih podatkov ocenijo vpliv svojih pokojninskih sistemov na razlike v pokojninah in dejavnike, na katerih temeljijo, da bi odpravili diskriminacijo in vnesli preglednost v pokojninske sisteme držav članic; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da je treba pri vzdržnosti pokojninskih sistemov upoštevati izzive, ki jih prinašajo demografske spremembe, staranje prebivalstva, rodnost ter razmerje med delovno aktivnimi osebami in osebami, ki so dosegle upokojitveno starost; opozarja, da je položaj slednjih v veliki meri odvisen od števila let, za katera so delali in plačevali prispevke; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice, naj glede na vse daljšo pričakovano življenjsko dobo v EU nujno izvedejo vse potrebne strukturne spremembe pokojninskih sistemov, da bi trajno zagotovile socialno varnost; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo in države članice, naj podrobneje preučijo potencialni učinek prehoda od zakonsko določenega državnega pokojninskega sistema na prožnejše ureditve plačevanja prispevkov v okviru poklicnih in zasebnih pokojninskih shem (kar zadeva izračun trajanja plačevanja prispevkov v pokojninsko blagajno in ureditve za postopno upokojitev) na razlike v pokojninah; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opozarja na tveganja, ki ga za enakost spolov predstavlja prehod s pokojnin iz sredstev socialnega pokojninskega zavarovanja na pokojnine, financirane iz osebnih sredstev, saj osebne pokojnine temeljijo na prispevkih posameznika in ne vključujejo nadomestila za čas, porabljen za varstvo in nego otrok in drugih vzdrževanih sorodnikov, ali za obdobja brezposelnosti, bolniške odsotnosti z dela ali invalidnosti; opozarja na dejstvo, da se reforme pokojninskih sistemov, ki povezujejo socialne dodatke z rastjo ter stanjem na trgih dela in finančnih trgih, osredotočajo le na makroekonomske vidike in ne upoštevajo socialnega namena pokojnin; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva države članice, naj iz svojih pokojninskih sistemov izločijo vse elemente, ki povečujejo neravnovesja v pokojninah (zlasti obstoječa neravnovesja med spoloma), ter upoštevajo vpliv vseh prihodnjih pokojninskih reform na enakost spolov in sprejmejo takojšnje ukrepe za popolno odpravo te diskriminacije;; poudarja, da bi bilo treba vse spremembe politike v zvezi s pokojninami meriti glede na njihov vpliv na razlike med spoloma, pri čemer bi bilo treba s pomočjo posebne analize primerjati vpliv predlaganih sprememb na ženske in moške, kar naj postane značilnost postopkov načrtovanja, zasnove, izvajanja in ocenjevanja javne politike; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo primerov dobre prakse, da bi se določili najučinkovitejši korektivni mehanizmi in mehanizmi, ki prispevajo k boju proti dejavnikom, ki spodbujajo razlike v pokojninah; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj v pokojninske sisteme uvedejo tarife za pričakovano življenjsko dobo, neodvisne od spola, ter dobropise za oskrbo in izvedene ugodnosti, da bi ženske dobile enake pokojninske anuitete za enake prispevke, tudi če se pričakuje, da bodo živele dlje kot moški, in naj zagotovijo, da pričakovana življenjska doba žensk ne bo razlog za diskriminacijo, zlasti pri izračunu pokojnin; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva k pregledu vseh spodbud, ki so na voljo v okviru davčnih in pokojninskih sistemov, ter njihovega učinka na razlike v pokojninah med spoloma, s posebnim poudarkom na gospodinjstvih mater samohranilk; prav tako poziva k odpravi kontraproduktivnih spodbud in k individualizaciji pravic; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo pokojnine po umrlem zavarovancu pri varovanju številnih starejših žensk pred večjo izpostavljenostjo revščini in socialni izključenosti v primerjavi s starejšimi moškimi; poziva države članice, naj po potrebi reformirajo svoje sisteme za družinske pokojnine in vdovske pokojnine, da bi preprečile oškodovanje neporočenih žensk; poziva države članice, naj s podporo Komisije preučijo vplive različnih sistemov zagotavljanja pokojnine po umrlem zavarovancu v povezavi z visoko stopnjo razvez zakonske zveze, visoko pojavnostjo revščine pri neporočenih parih in socialno izključenostjo starejših žensk ter naj razmislijo o zakonskih instrumentih za zagotovitev pravice do deljene pokojnine v primeru razveze zakonske zveze; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da imajo vsi ljudje pravico do univerzalno dostopne javne pokojnine, in opozarja, da je v členu 25 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah priznana pravica starejših do dostojnega in samostojnega življenja, v členu 34 pa je priznana pravica do dostopa do prejemkov socialne varnosti in socialnih storitev, ki zagotavljajo varstvo v primeru materinstva, bolezni, delovnih nesreč, invalidnosti, odvisnosti od dolgotrajne oskrbe ali starosti, pa tudi v primeru izgube zaposlitve; poudarja, da so socialnovarstveni sistemi, ki jih država financira iz prispevkov, pomembna osnova ustreznega pokojninskega zavarovanja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo imeli tako moški kot ženske možnost doseči obdobja polnih prispevkov in pravico do pokojnine, in sicer s preprečevanjem diskriminacije spolov pri zaposlovanju, prilagoditvijo izobraževanja in načrtovanja kariere, izboljšanjem možnosti usklajevanja dela in družinskih obveznosti ter višjimi naložbami v varstvo in nego otrok in starejših; meni, da je prav tako pomembno oblikovati pravila na področju zdravja in varnosti na delovnem mestu, ki bi zajela poklicno tveganje glede na spol in psihosocialna tveganja, vlagati v javne službe za zaposlovanje, ki bi vodile ženske vseh starosti pri iskanju zaposlitve, ter uvesti prožna pravila za prehod iz delovnega razmerja v pokoj; |
| --- | --- |

41.

| 42. | želi spomniti, da je odbor Združenih narodov za ekonomske, socialne in kulturne pravice v Splošni pripombi št. 16 iz leta 2005 o enakih pravicah za moške in ženske glede uveljavljanja ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic poudaril, da člen 3 v povezavi s členom 9 Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah med drugim določa, da mora biti obvezna upokojitvena starost enaka za moške in ženske ter da morajo imeti ženske enake pravice v javnih in zasebnih pokojninskih sistemih; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  11. avgust 2005, E/C. 12/2005/4.

(2)  4. februar 2008, E/C. 12/GC/19.

(3)  XX-3/def/GRC/4/1/EN.

(4)  UL L 6, 10.1.1979, str. 24.

(5)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(6)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

(7)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(8)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 9.

(9)  UL C 131 E, 8.5.2013, str. 60.

(10)  UL C 264 E, 13.9.2013, str. 75.

(11)  UL C 36, 29.1.2016, str. 6.

(12)  UL C 316, 30.8.2016, str. 2.

(13)  UL C 407, 4.11.2016, str. 2.

(14)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0351.

(15)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0338.

---

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/71 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/71

---

P8_TA(2017)0261

Poročilo o Srbiji za leto 2016

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o poročilu Komisije o Srbiji za leto 2016 (2016/2311(INI))

(2018/C 331/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta s seje v Solunu 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav Zahodnega Balkana k Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta s seje v Solunu 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav Zahodnega Balkana k Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/213/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih Evropskega partnerstva s Srbijo in o razveljavitvi Sklepa 2006/56/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/213/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih Evropskega partnerstva s Srbijo in o razveljavitvi Sklepa 2006/56/ES (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Komisije z dne 12. oktobra 2011 o prošnji Srbije za članstvo v Evropski uniji (SEC(2011)1208), sklepa Evropskega sveta z dne 2. marca 2012, da Srbiji podeli status države kandidatke, in sklepa Evropskega sveta z dne 27. in 28. junija 2013, da se začnejo pristopna pogajanja s Srbijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Komisije z dne 12. oktobra 2011 o prošnji Srbije za članstvo v Evropski uniji (SEC(2011)1208), sklepa Evropskega sveta z dne 2. marca 2012, da Srbiji podeli status države kandidatke, in sklepa Evropskega sveta z dne 27. in 28. junija 2013, da se začnejo pristopna pogajanja s Srbijo,

| — | ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami ter Republiko Srbijo, ki je začel veljati 1. septembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami ter Republiko Srbijo, ki je začel veljati 1. septembra 2013,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1244 (1999), svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. 64/298 z dne 9. septembra 2010, ki je potrdila vsebino mnenja Meddržavnega sodišča in pozdravila pripravljenost EU, da pomaga pri dialogu med Srbijo in Kosovom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1244 (1999), svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. 64/298 z dne 9. septembra 2010, ki je potrdila vsebino mnenja Meddržavnega sodišča in pozdravila pripravljenost EU, da pomaga pri dialogu med Srbijo in Kosovom,

| — | ob upoštevanju deklaracije in priporočil, sprejetih na petem srečanju stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Srbija, ki je potekalo 22. in 23. septembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije in priporočil, sprejetih na petem srečanju stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Srbija, ki je potekalo 22. in 23. septembra 2016,

| — | ob upoštevanju poročila o politiki podjetništva in industrije, ki ga je 7. oktobra 2016 sprejel skupni posvetovalni odbor EU-srbska civilna družba, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o politiki podjetništva in industrije, ki ga je 7. oktobra 2016 sprejel skupni posvetovalni odbor EU-srbska civilna družba,

| — | ob upoštevanju končnega poročila o misiji omejenega obsega za opazovanje volitev OVSE/ODIHR o predčasnih parlamentarnih volitvah v Srbiji z dne 29. julija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila o misiji omejenega obsega za opazovanje volitev OVSE/ODIHR o predčasnih parlamentarnih volitvah v Srbiji z dne 29. julija 2016,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o Srbiji za leto 2016 z dne 9. novembra 2016 (SWD(2016)0361), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o Srbiji za leto 2016 z dne 9. novembra 2016 (SWD(2016)0361),

| — | ob upoštevanju ocene programa gospodarskih reform Srbije (2016–2018), ki jo je pripravila Komisija (SWD(2016)0137), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene programa gospodarskih reform Srbije (2016–2018), ki jo je pripravila Komisija (SWD(2016)0137),

| — | ob upoštevanju skupnih sklepov, sprejetih v okviru ekonomskega in finančnega dialoga med EU ter Zahodnim Balkanom in Turčijo z dne 26. maja 2016 (9500/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih sklepov, sprejetih v okviru ekonomskega in finančnega dialoga med EU ter Zahodnim Balkanom in Turčijo z dne 26. maja 2016 (9500/2016),

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva z dne 13. decembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva z dne 13. decembra 2016,

| — | ob upoštevanju tretje seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU-Srbija z dne 13. decembra 2016; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretje seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU-Srbija z dne 13. decembra 2016;

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2016 o poročilu o Srbiji za leto 2015 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2016 o poročilu o Srbiji za leto 2015 (2),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0063/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0063/2017),

| A. | ker je treba Srbijo, kot vse države, ki si prizadevajo za članstvo v EU, soditi po lastnih dosežkih pri izpolnjevanju, izvajanju in spoštovanju istega sklopa meril in ker je časovni načrt za pristop določen na podlagi kakovosti nujnih reform in predanosti njim; |
| --- | --- |

A.

ker je treba Srbijo, kot vse države, ki si prizadevajo za članstvo v EU, soditi po lastnih dosežkih pri izpolnjevanju, izvajanju in spoštovanju istega sklopa meril in ker je časovni načrt za pristop določen na podlagi kakovosti nujnih reform in predanosti njim;

| B. | ker je v skladu s pogajalskim okvirom napredek Srbije pri poglavjih 23 in 24 o načelih pravne države in pri normalizaciji odnosov s Kosovom v sklopu poglavja 35 še vedno izjemno pomemben za splošen tempo pogajalskega procesa; |
| --- | --- |

B.

ker je v skladu s pogajalskim okvirom napredek Srbije pri poglavjih 23 in 24 o načelih pravne države in pri normalizaciji odnosov s Kosovom v sklopu poglavja 35 še vedno izjemno pomemben za splošen tempo pogajalskega procesa;

| C. | ker je Srbija sprejela pomembne ukrepe za normalizacijo odnosov s Kosovom, kar je privedlo do sklenitve prvega sporazuma o načelih normalizacije odnosov dne 19. aprila 2013 ter sporazuma avgusta 2015, vendar je treba na tem področju storiti še veliko; ker je treba nujno sprejeti dodatne ukrepe, da bi bilo mogoče obravnavati, začeti reševati in rešiti vsa odprta vprašanja med državama; |
| --- | --- |

C.

ker je Srbija sprejela pomembne ukrepe za normalizacijo odnosov s Kosovom, kar je privedlo do sklenitve prvega sporazuma o načelih normalizacije odnosov dne 19. aprila 2013 ter sporazuma avgusta 2015, vendar je treba na tem področju storiti še veliko; ker je treba nujno sprejeti dodatne ukrepe, da bi bilo mogoče obravnavati, začeti reševati in rešiti vsa odprta vprašanja med državama;

| D. | ker je Srbija ostala zavezana vzpostavljanju delujočega tržnega gospodarstva in še naprej izvaja stabilizacijsko-pridružitveni sporazum; |
| --- | --- |

D.

ker je Srbija ostala zavezana vzpostavljanju delujočega tržnega gospodarstva in še naprej izvaja stabilizacijsko-pridružitveni sporazum;

| E. | ker je treba v celoti zagotoviti izvajanje pravnega okvira za zaščito manjšin, zlasti na področjih izobraževanja, uporabe jezika, dostopa do medijev in verskih obredov v manjšinskih jezikih, prav tako pa poskrbeti za ustrezno politično zastopanje narodnih manjšin na lokalni, regionalni in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

E.

ker je treba v celoti zagotoviti izvajanje pravnega okvira za zaščito manjšin, zlasti na področjih izobraževanja, uporabe jezika, dostopa do medijev in verskih obredov v manjšinskih jezikih, prav tako pa poskrbeti za ustrezno politično zastopanje narodnih manjšin na lokalni, regionalni in nacionalni ravni;

| 1. | pozdravlja začetek pogajanj o poglavjih 23 (pravosodje in temeljne pravice) in 24 (pravica, svoboda in varnost) kot ključnih poglavjih v pristopu EU k širitvi, ki temelji na spoštovanju načela pravne države, saj je napredek pri teh poglavjih še vedno izjemno pomemben za splošen tempo pogajalskega procesa; pozdravlja odprtje poglavij 32 (finančni nadzor) in 35 (druga vprašanja), začetek pogajanj o poglavju 5 (javno naročanje) ter odprtje in začasno zaprtje poglavja 25 (znanost in raziskovanje), začetek pogajanj o poglavju 20 (podjetniška in industrijska politika) ter odprtje in začasno zaprtje poglavja 26 (izobraževanje in kultura); se veseli odprtja dodatnih poglavij, ki so tehnično pripravljena; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja stalen napredek Srbije na poti vključevanja v EU ter njen tvoren in dobro pripravljen pristop k pogajanjem, kar je jasen znak odločnosti in politične volje; poziva Srbijo, naj še naprej dejavno spodbuja in širi to strateško odločitev med srbskim prebivalstvom, tudi z ozaveščanjem srbskih državljanov o sredstvih iz proračun EU, namenjenih Srbiji; poziva srbske oblasti, naj se vzdržijo retorike proti EU in pošiljanja sporočil javnosti; poudarja, da so potrebne informirane, pregledne in konstruktivne razprave o EU, njenih institucijah in vidikih članstva v EU; je seznanjen z izboljšavami v dialogu in javnih posvetovanjih z ustreznimi deležniki in civilno družbo, pa tudi z njihovim sodelovanjem v procesu vključevanja v EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je temeljito izvajanje reform in politik še vedno bistveni kazalnik uspešnega procesa vključevanja; izraža pohvalo sprejetju revidiranega nacionalnega programa za sprejemanje pravnega reda EU; poziva Srbijo, naj izboljša načrtovanje, usklajevanje in spremljanje izvajanja nove zakonodaje in politik, vzpostavi primerno in učinkovito upravno zmogljivost ter si dodatno prizadeva za sistematično vključevanje civilne družbe v politične dialoge, vključno s pristopnim procesom, saj gre za pripomoček, s katerim je mogoče izboljšati standarde demokratičnega upravljanja; pozdravlja stalne pobude vladnega urada, pristojnega za sodelovanje s civilno družbo, katerih namen je izboljšati sodelovanje med državo in civilnim sektorjem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je seznanjen z zamudo pri črpanju predpristopne pomoči, tudi zaradi neustreznega institucionalnega okvira; poziva oblasti, naj si prizadevajo za pozitivne primere in dobre prakse med državami članicami; poudarja, da je treba na nacionalni, regionalni in lokalni ravni vzpostaviti učinkovitejši in celovitejši institucionalni sistem za črpanje sredstev iz instrumenta za predpristopno pomoč in drugih razpoložljivih skladov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja napredek, ki ga je Srbija dosegla pri razvoju delujočega tržnega gospodarstva in izboljšanju splošnih gospodarskih razmer v državi; poudarja, da je Srbija dosegla pomemben napredek pri obravnavanju nekaterih pomanjkljivosti v zvezi s politiko, zlasti kar zadeva proračunski primanjkljaj, ki je sedaj pod stopnjo, določeno z maastrichtskimi merili; poudarja, da so se obeti za rast izboljšali in da so se notranja in zunanja neravnovesja zmanjšala; pozdravlja dejstvo, da je prestrukturiranje podjetij v javni lasti napredovalo, zlasti na področju energije in železniškega prometa, ter poudarja, kako pomembno je, da s strokovnim upravljanjem postanejo bolj učinkovita, konkurenčna in donosna; poudarja, kako pomembna sta zaposlitev v javnem sektorju in spoštovanje pravic delavcev za srbske državljane; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je seznanjen z izidom predsedniških volitev, ki so potekale 2. aprila 2017; ostro obsoja retoriko, ki so jo vladni uradniki in provladni mediji med predsedniško kampanjo uporabljali proti drugim predsedniškim kandidatom; obžaluje, da kandidati med volilno kampanjo niso imeli enakega dostopa do medijev ter da so bile med kampanjo parlamentarne počitnice, zaradi česar opozicijski politiki niso imeli dostopa do javnega foruma; poziva oblasti, naj ustrezno preučijo navedbe o različnih vrstah nepravilnosti, nasilja in ustrahovanja med volitvami; priznava proteste, ki so tedaj potekali v več srbskih mestih, ter spodbuja oblasti, naj v skladu z demokratičnimi standardi ter v duhu demokracije upoštevajo zahteve protestnikov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja bistveno vlogo malih in srednjih podjetij za gospodarstvo Srbije in poziva državo, naj še naprej izboljšuje poslovno okolje za zasebni sektor; poziva srbsko vlado in institucije EU, naj razširijo priložnosti za financiranje malih in srednjih podjetij, zlasti na področju informacijske tehnologije in digitalnega gospodarstva; želi pohvaliti prizadevanja Srbije v zvezi z dualnim in poklicnim izobraževanjem, s katerimi obravnava brezposelnost mladih, in poudarja, kako pomembno je organizirati več usposabljanj, prirejenih zahtevam trga dela; poziva Srbijo, naj spodbuja podjetništvo, zlasti med mladimi; je seznanjen z neugodnim demografskim trendom in pojavom bega možganov ter poziva Srbijo, naj uvede nacionalne programe za spodbujanje zaposlovanja mladih; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja izvedbo parlamentarnih volitev dne 24. aprila 2016, ki so jih mednarodni opazovalci pozitivno ocenili; poziva oblasti, naj v celoti obravnavajo priporočila misije za opazovanje volitev OVSE/ODIHR, zlasti v zvezi s pristranskim poročanjem medijev, neupravičeno prednostjo za tiste, ki so trenutno na položajih, nejasno ločnico med dejavnostmi države in političnih strank, postopkom registracije ter pomanjkanjem preglednosti pri financiranju političnih strank in volilnih kampanj; poudarja, da mora biti financiranje političnih strank v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi; poziva oblasti, naj ustrezno preiščejo očitke o nepravilnosti, nasilju in ustrahovanju, ki so bili podani med volilnim procesom; poziva Srbijo, naj poskrbi za poštene in svobodne volitve aprila 2017; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da je predsednik vlade Aleksandar Vučić na predsedniških volitvah 2. aprila 2017 prejel 55,08 % glasov; poudarja, da je volitve opazovala večstranska delegacija parlamentarne skupščine Sveta Evrope (PACE) in da je urad OVSE/ODIHR tja napotil misijo za oceno volitev; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno poziva Srbijo, naj v skladu z zahtevami za države s statusom kandidatk svojo zunanjo in varnostno politiko postopoma uskladi s politiko EU, vključno s politiko o Rusiji; meni, da je izvajanje skupnih vojaških vaj med Srbijo in Rusijo obžalovanja vredno; je zaskrbljen, ker ima Rusija v Nišu letalske zmogljivosti; obžaluje, da je bila Srbija decembra 2016 med 26 državami, ki v Združenih narodih niso podprle resolucije o Krimu, v kateri je bil poziv za mednarodno opazovalno misijo v zvezi s stanjem na področju človekovih pravic na polotoku; pozdravlja pomemben prispevek Srbije k številnim misijam in operacijam EU v okviru skupne varnostne in obrambne politike (EUTM Mali, EUTM Somalija, EU NAVFOR Atalanta in EUTM RCA) in stalno sodelovanje pri mednarodnih operacijah za ohranjanje miru; odločno spodbuja in podpira Srbijo pri pogajanjih za pristop k STO; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izreka pohvalo Srbiji za njen konstruktiven in humanitaren pristop pri reševanju migracijske krize; poziva Srbijo, naj tak konstruktiven pristop spodbuja tudi v sosednjih državah; z zadovoljstvom ugotavlja, da si Srbija močno prizadeva, da z evropsko in mednarodno pomočjo državljanom tretjih držav zagotovi zatočišče in humanitarno pomoč; poudarja, da bi morala Srbija sprejeti in izvajati novo zakonodajo na področju azila; poziva srbske oblasti, naj vsem beguncem in migrantom še naprej zagotavljajo osnovne storitve, kot so ustrezna nastanitev, hrana, sanitarna infrastruktura in zdravstvena oskrba; poziva Komisijo in Svet, naj še naprej zagotavljata podporo Srbiji pri obravnavanju izzivov na področju migracij ter natančno spremljata uporabo finančnih subvencij za organiziranje in obvladovanje migracijskih tokov; spodbuja Srbijo, naj ohrani trend vse manjšega števila prosilcev za azil, ki v EU prihajajo iz Srbije; poziva Srbijo, naj v celoti spoštuje pravice prosilcev za azil v državi ter zagotovi identifikacijo in zaščito mladoletnikov, ki nimajo spremstva ali so bili ločeni od družine; poziva Komisijo, naj se še naprej ukvarja z migracijami, ki zadevajo vse države zahodnega Balkana, da bi zagotovili, da se spoštujejo evropske in mednarodne norme in standardi; |
| --- | --- |

11.

Pravna država

| 12. | ugotavlja, da kljub temu, da je bil dosežen določen napredek na področju pravosodja, zlasti z ukrepi za usklajevanje sodne prakse in nadaljnje spodbujanje sistema zaposlovanja na podlagi zaslug, neodvisnost sodstva v praksi ni zagotovljena, to pa sodnikom in tožilcem preprečuje, da bi začeli izvrševati sprejeto zakonodajo; poziva oblasti, naj uskladijo ustavni in pravni okvir z evropskimi standardi, da bi zmanjšali politični vpliv pri zaposlovanju in imenovanju sodnikov in tožilcev; poudarja, da so kakovost in učinkovitost sodstva ter dostop do pravnega varstva še naprej omejeni zaradi neenakomerne porazdelitve dela, obremenjujočih sodnih zaostankov in odsotnosti sistema brezplačne pravne pomoči, ki bi ga bilo treba vzpostaviti; poziva k začetku izvrševanja sodb Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je zaskrbljen zaradi pomanjkanja napredka v zvezi z bojem proti korupciji in poziva Srbijo, naj pokaže jasno politično voljo in zavezanost spopadanju s tem vprašanjem, tudi z izboljšanjem in popolnim uveljavljanjem pravnega okvira; poziva Srbijo, naj okrepi izvajanje nacionalne strategije in akcijskega načrta za boj proti korupciji, in poziva k prvim konkretnim rezultatom glede preiskav, kazenskega pregona in obsodb za korupcijo na visoki ravni; pozdravlja napredek pri dokončnem oblikovanju osnutka zakona o agenciji za boj proti korupciji in izvajanju dejavnosti preprečevanja korupcije in boja proti njej, ki so predvidene v novem projektu EU o tesnem medinstitucionalnem sodelovanju; poziva Srbijo, naj spremeni in izvaja poglavja kazenskega zakonika o gospodarskem kriminalu in kaznivih dejanjih korupcije, da bi zagotovila verodostojen in predvidljiv okvir kazenskega prava; je zaskrbljen, ker so informacije o potekajočih preiskavah že večkrat pricurljale v medije; poziva srbske oblasti, naj z vso resnostjo preiščejo več odmevnih primerov, pri katerih so novinarji predstavili dokaze o domnevnih kaznivih dejanjih; znova poziva k primerni reformi kaznivega dejanja zlorabe uradnega položaja in zlorabe odgovornega položaja, da se preprečijo možne zlorabe ali samovoljno tolmačenje; poudarja, da je pretirana uporaba določbe o zlorabi položaja v zasebnem sektorju škodljiva za poslovno ozračje in ovira pravno gotovost; poziva Srbijo, naj zagotovi neopredeljeno in neprekinjeno delovanje javne uprave; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja aktivno vlogo, ki jo ima Srbija pri mednarodnem in regionalnem policijskem in pravosodnem sodelovanju, napredek, dosežen na področju boja proti organiziranemu kriminalu, ter dejstvo, da je Srbija sprejela prvo nacionalno oceno ogroženosti zaradi organiziranega kriminala; in hudih kaznivih dejanj (SOCTA); poziva Srbijo, naj okrepi prizadevanja za preiskovanje širših kriminalnih mrež, izboljša finančne preiskave in policijsko ukrepanje na podlagi obveščevalnih podatkov ter doseže trdne rezultate pri pravnomočnih obsodbah; poziva Srbijo, naj začne v celoti izvajati zakon o policiji iz februarja 2016, uskladi predpise s pravili EU o zaplembi premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji, ter vzpostavi varno platformo za izmenjavo obveščevalnih podatkov med agencijami kazenskega pregona; pozdravlja pred kratkim izvedene spremembe zakona o javnem lastništvu ter poudarja, da je treba zagotoviti pregledno in nediskriminacijsko izvajanje in sprejeti nadaljnje ukrepe, da se v celoti vzpostavi pravna jasnost nad lastniškimi pravicami; poziva k dodatnim prizadevanjem pri obravnavi področja uporabe, posledic in izvajanja zakona o organizaciji in pristojnosti državnih organov pri sodnih postopkih v zvezi z vojnimi hudodelstvi; poziva oblasti, naj obravnavajo primere pretirane uporabe policijske sile zoper državljane; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je prišlo v beograjski četrti Savamala do spornih dogodkov, zlasti na področju uničenja zasebne lastnine; je zaskrbljen, ker je minilo že celo leto, ne da bi bil pri preiskavi dosežen kakršen koli napredek, in poziva, da se ob polnem sodelovanju s sodnimi organi hitro preišče te dogodke, da bi storilce privedli pred sodišče; poziva srbsko ministrstvo za notranje zadeve in mestne oblasti v Beogradu, naj v tej zadevi v celoti sodelujejo z državnim tožilstvom; poziva oblasti, naj se vzdržijo obtožb, pritiska in napadov zoper člane civilnega gibanja „Ne da(vi)mo Beograda“; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja aktivno vlogo Srbije pri boju proti terorizmu in spominja, da je Srbija v skladu z resolucijo varnostnega sveta Združenih narodov št. 2178(2014) že leta 2014 kriminalizirala delovanje tujih borcev; poziva k sprejetju nacionalne strategije za preprečevanje terorizma in boj proti njemu, ki je bila marca 2016 dokončno oblikovana; poziva Srbijo, naj v celoti izvaja priporočila iz poročila o oceni napredka Srbije, ki ga je pripravila skupina strokovnjakov za ocenjevanje ukrepov proti pranju denarja in financiranju terorizma Sveta Evrope (Moneyval), zlasti priporočila projektne skupine za finančne ukrepe (FATF) v zvezi s financiranjem teroristov in pranjem denarja; pozdravlja stalno mednarodno in regionalno sodelovanje Srbije v boju proti drogam, a poudarja, da je potrebno nadaljnje prizadevanje za iskanje in pregon kriminalnih združb, vpletenih v trgovino z ljudmi; meni, da sta regionalna strategija in tesnejše sodelovanje v regiji bistvena za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

15.

Demokracija

| 16. | pozdravlja sprejete ukrepe za izboljšanje preglednosti in procesa posvetovanja znotraj parlamenta, vključno z javnimi razpravami ter rednimi srečanji in posvetovanji z nacionalnim svetom za evropske integracije, zlasti ker so pomemben del pogajalskih postopkov; je še vedno zaskrbljen zaradi razširjene uporabe nujnih postopkov pri sprejemanju zakonodaje; poudarja, da pogosta uporaba nujnih postopkov in sprememb dnevnega reda v zadnjem trenutku spodkopava učinkovitost parlamenta ter kakovost in preglednost zakonodajnega procesa, hkrati pa ne zagotavlja vedno zadostnega posvetovanja deležnikov in širše javnosti; poudarja, da je treba okrepiti nadzor parlamenta nad izvršilno oblastjo; poziva k boljšemu usklajevanju na vseh ravneh in takojšnjemu sprejetju kodeksa ravnanja parlamenta; obžaluje, da vodja delegacije EU v Srbiji poročila Komisije zaradi prekinitev ni mogel predstaviti v odboru srbskega parlamenta za evropske integracije; poudarja, da bi bilo treba vodji delegacije EU omogočiti neovirano predstavitev tega poročila in da bo s tem omogočen ustrezen nadzor srbskega parlamenta nad pristopnim procesom; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja, da je treba revidirati ustavo, da bi ta v celoti odražala priporočila Beneške komisije, zlasti kar zadeva vlogo parlamenta pri imenovanju sodnikov, nadzor političnih strank nad mandati parlamentarnih poslancev, neodvisnost ključnih institucij in varovanje temeljnih pravic; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja sprejetje programa reform upravljanja javnih financ, strategije za e-upravo, strategije o reformi zakonodaje in oblikovanju politik ter nove zakonodaje o splošnih upravnih postopkih, plačah v javnem sektorju in javnih uslužbencih na pokrajinski in lokalni ravni vlade; ugotavlja, da je bilo izvajanje akcijskega načrta reforme javne uprave na nekaterih področjih počasno in da ni bil dosežen nikakršen napredek glede spremembe zakonodajnega okvira za javne uslužbence centralne vlade; poudarja, da si je treba bolj prizadevati za nadaljnjo profesionalizacijo in depolitizacijo uprave ter za preglednejše postopke zaposlovanja in odpuščanja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponovno poudarja, kako pomembni so pri zagotavljanju nadzora in politične odgovornosti izvršilne oblasti neodvisni regulativni organi, kot so varuh človekovih pravic, komisar za informacije javnega značaja in varstvo osebnih podatkov, državna revizijska institucija, agencija za preprečevanje korupcije in svet za preprečevanje korupcije; poudarja potrebo po preglednosti in odgovornosti državnih institucij; poziva oblasti, naj v celoti zaščitijo neodvisnost teh regulativnih organov ter jim zagotovijo popolno politično in upravno podporo, da bi omogočili ustrezne nadaljnje ukrepe na podlagi njihovih priporočil; poziva oblasti, naj se vzdržijo obtožb in neutemeljenih političnih napadov na varuha človekovih pravic; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je treba zagotoviti dostopen izobraževalni sistem s polnim in uravnoteženim učnim načrtom, ki bo vključeval pomembnost človekovih pravic in protidiskriminacije, priložnosti za delo in usposabljanje za mlade ter spodbujanje evropskih študijskih programov, kot je program Erasmus; |
| --- | --- |

20.

Človekove pravice

| 21. | poudarja, da je zakonodajni in institucionalni okvir za spoštovanje mednarodnega prava o človekovih pravicah vzpostavljen; poudarja, da je potrebno dosledno izvajanje v celotni državi; poudarja, da so potrebna nadaljnja neprekinjena prizadevanja za izboljšanje položaja pripadnikov ranljivih skupin, vključno z Romi, invalidi, osebami z virusom HIV/aidsom ter osebami LGBTI, migranti in prosilci za azil ter etničnimi manjšinami; poudarja, da morajo srbski organi in vse politične stranke ter javne osebnosti v Srbiji spodbujati ozračje strpnosti in vključenosti; poziva oblasti, naj zagotovijo pravilno izvajanje sprejete zakonodaje proti diskriminaciji, zlasti v zvezi s kaznivimi dejanji iz sovraštva; izraža zaskrbljenost zaradi zakona o pravicah civilnih žrtev vojne, ki izključuje nekatere skupine žrtev nasilja med konflikti, in poziva oblasti, naj pregledajo ta zakon; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponovno izraža zaskrbljenost, ker se stanje na področju svobode izražanja in samocenzure medijev ni izboljšalo, temveč se je še poslabšalo; poudarja, da so politično vmešavanje, grožnje novinarjem, nasilje nad njimi in njihovo ustrahovanje, vključno s fizičnimi napadi, verbalnimi in pisnimi grožnjami ter napadi na lastnino, še vedno skrb vzbujajoči; poziva oblasti, naj javno in odločno obsodijo vse napade, zagotovijo zadostne vire za bolj proaktivno preiskovanje vseh primerov napadov na novinarje in medijske hiše ter hitro privedejo storilce pred sodišče; izraža zaskrbljenost nad dejstvom, da so medijske hiše in novinarji nesorazmerno pogosto tarča civilnih tožb zaradi obrekovanja in kampanj blatenja, ter se sprašuje, kakšne posledice bi utegnile imeti sodbe v zvezi z obrekovanjem na svobodo medijev; je zaskrbljen zaradi negativne kampanje proti preiskovalnim novinarjem, ki poročajo o korupciji, ter poziva vladne uradnike, naj ne izvajajo takšnih kampanj; poziva k celovitemu izvajanju zakonodaje na področju medijev; pozdravlja podpis sporazuma o sodelovanju in zaščiti novinarjev, sklenjenega med tožilci, policisti, novinarji in medijskimi združenji, ter pričakuje, da se bo začel čim prej izvajati; poudarja, da je glede lastništva in financiranja medijev nujna popolna preglednost; poziva vlado, naj zagotovi neodvisnost in finančno vzdržnost obeh organizacij javnih medijskih služb ter finančno zmogljivost za medijske vsebine v manjšinskih jezikih, prav tako pa naj okrepi vlogo javnih radijskih in televizijskih postaj na tem področju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | je zaskrbljen, ker je bil zakon o oglaševanju sprejet leta 2015 brez ustreznega posvetovanja z javnostjo in je odpravil pomembne določbe, kot so tiste, ki se nanašajo na prepoved oglaševanja javnih organov in političnega oglaševanja izven volilne kampanje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | obžaluje, da je bila izoblikovana zahteva za uporabo sredstev iz instrumenta za predpristopno pomoč, ki zahteva od organizacij civilne družbe, da postanejo partnerice z državo, če želijo, da je njihova prijava uspešna; |
| --- | --- |

24.

| 25. | obsoja negativno kampanjo vlade in medijev, ki jih upravlja vlada, proti organizacijam civilne družbe; izraža zaskrbljenost, ker vlada ustanavlja navidezne institucije organizacij civilne družbe in nasprotuje neodvisnim organizacijam civilne družbe; meni, da je nesprejemljivo, da je partnerstvo z vlado pogoj za uspešno prijavo organizacij civilne družbe za sredstva iz instrumenta za predpristopno pomoč; |
| --- | --- |

25.

Spoštovanje in varstvo manjšin

| 26. | poudarja, da sta spodbujanje in varstvo človekovih pravic, tudi pravic narodnih manjšin, osnovni pogoj za pristop k EU; pozdravlja sprejetje akcijskega načrta za uresničevanje pravic narodnih manjšin ter sprejetje odloka, s katerim je ustanovljen sklad za narodne manjšine, ki mora začeti delovati; poziva k celovitemu izvajanju akcijskega načrta in njegove priloge na celovit in pregleden način, s konstruktivnim sodelovanjem vseh strani; ponovno poziva Srbijo, naj zagotovi skladno izvajanje zakonodaje o varstvu manjšin in posebno pozornost nameni nediskriminatornemu obravnavanju narodnih manjšin v celotni državi, tudi na področju izobrazbe, uporabe jezikov, ustrezne zastopanosti v sodstvu, javni upravi, nacionalnem parlamentu ter lokalnih in regionalnih organih, pa tudi dostopa do medijev in verskih obredov v jezikih manjšin; pozdravlja, da so bili za predmet srbski jezik kot nematerni jezik sprejeti novi izobraževalni standardi, je zadovoljen z napredkom pri prevajanju šolskih učbenikov v jezike manjšin in spodbuja srbske oblasti, naj zagotovijo trajnost teh postopkov; poziva Srbijo, naj celovito izvaja vse mednarodne pogodbe, ki se nanašajo na pravice manjšin; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da večetnična, večkulturna in večverska raznolikost Vojvodine prav tako prispeva k identiteti Srbije; poudarja, da je Vojvodina ohranila visoko raven zaščite manjšin in da so medetnični odnosi še vedno dobri; poudarja, da se avtonomija Vojvodine ne sme omajati ter da je treba nemudoma sprejeti zakon o njenih virih, kot je določeno v ustavi; pozdravlja uspeh srbskega Novega Sada, ki je bil izbran za evropsko prestolnico kulture v letu 2021; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je seznanjen s sprejetjem nove strategije za vključevanje Romov za obdobje 2016–2025, ki zajema izobraževanje, zdravstveno varstvo, nastanitev, zaposlovanje, socialno zaščito, nediskriminacijo in enakost spolov; poziva k celovitemu in hitremu izvajanju nove strategije za vključevanje Romov, saj so najšibkejša, najbolj marginalizirana in najpogosteje diskriminirana skupina v Srbiji, in zahteva, naj se nujno sprejme akcijski načrt in ustanovi organ za usklajevanje njegovega izvajanja; obsoja, da oblasti rušijo neformalna romska naselja, ne da bi njihove prebivalce o tem obvestile ali jim ponudile nadomestno namestitev; je zelo zaskrbljen, ker se Romom ne izdajajo osebni dokumenti, kar omejuje njihove temeljne pravice; meni, da vse to vodi do tega, da je med prosilci za azil v EU veliko Romov iz Srbije; |
| --- | --- |

28.

Regionalno sodelovanje in dobri sosedski odnosi

| 29. | pozdravlja dejstvo, da Srbija ostaja tvorno zavezana bilateralnim odnosom z drugimi državami širitve in sosednjimi državami članicami EU; spodbuja Srbijo, naj okrepi proaktivno in pozitivno sodelovanje s sosedami in širšo regijo, spodbuja dobre sosedske odnose ter si skupaj s sosednjimi državami še bolj prizadeva za reševanje dvostranskih vprašanj v skladu z mednarodnim pravom; ponovno poziva oblasti, naj omogočijo dostop do arhivov, ki zadevajo nekdanje jugoslovanske republike; poziva Srbijo, naj celovito izvaja dvostranske sporazume s sosednjimi državami; poudarja, da nerešeni bilateralni spori ne bi smeli škoditi pristopnemu procesu; poziva Srbijo, naj okrepi sodelovanje s sosednjimi državami članicami EU, zlasti v obmejnih območjih, da bi spodbudili gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

29.

| 30. | z zadovoljstvom ugotavlja, da Srbija vse bolj konstruktivno sodeluje v pobudah regionalnega sodelovanja, kot so strategija za Podonavje, proces sodelovanja v Jugovzhodni Evropi, Svet za regionalno sodelovanje, Srednjeevropski sporazum o prosti trgovini, Jadransko-jonska pobuda, proces Brdo-Brioni, pobuda šestih zahodnobalkanskih držav in njihova agenda o povezljivosti ter Berlinski proces; pozdravlja srečanje bolgarskega, romunskega in srbskega predsednika vlade na temo sodelovanja na področju energetike in prometne infrastrukture ter podpira zamisel o stalni obliki srečanj skupine iz Craiove; poudarja, kako pomemben je Regionalni urad za sodelovanje mladih Zahodnega Balkana pri spodbujanju sprave; poziva Srbijo, naj izvaja reformne ukrepe na področju povezljivosti, povezane z agendo o povezljivosti, in sklepe pariške konference o Zahodnem Balkanu iz leta 2016 ter uredbo o TEN-T; želi pohvaliti vlogo srbske gospodarske zbornice pri spodbujanju regionalnega sodelovanja ter njen prispevek k ustanovitvi in razvoju naložbenega foruma zahodnobalkanskih zbornic; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja sprejetje nacionalne strategije za preiskovanje in pregon vojnih hudodelstev; poziva Srbijo, naj spodbuja ozračje spoštovanja in strpnosti ter obsodi vse oblike sovražnega govora, javno odobravanje in zanikanje genocida, hudodelstva zoper človečnost in vojna hudodelstva; ugotavlja, da se je prejšnjemu tožilcu za vojna hudodelstva mandat iztekel decembra 2015; poudarja, da je imenovanje njegovega naslednika zelo skrb vzbujajoče; poziva k izvajanju nacionalne strategije in sprejetju delujoče tožilske strategije v skladu z načeli in pravili mednarodnega prava in mednarodnih standardov; poziva k tesnejšemu mednarodnemu sodelovanju pri obravnavi vojnih hudodelstev in rešitvi vseh odprtih vprašanj v zvezi s tem, tudi s sodelovanjem tožilstev, ki so v regiji pristojna za vojna hudodelstva, pri vprašanjih skupnega interesa; poziva k polnemu sodelovanju z MKSJ, ki ostaja ključno; poziva k obravnavanju vojnih hudodelstev brez kakšne koli diskriminacije, odpravljanju nekaznovanja in zagotavljanju odgovornosti; poziva oblasti, naj si še naprej prizadevajo za rešitev vprašanja o usodi pogrešanih oseb, iskanje množičnih grobišč in zagotavljanje pravic žrtev in njihovih družin; ponovno izraža podporo pobudi za ustanovitev regionalne komisije za ugotavljanje dejstev o vojnih hudodelstvih in drugih resnih kršitvah človekovih pravic, zagrešenih v nekdanji Jugoslaviji, in poziva srbsko vlado, naj pri tem prevzame vodilno vlogo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | izraža zaskrbljenost zaradi udeležbe nekaterih visokih srbskih uradnikov na slovesnosti ob dnevu Republike Srbske, ki je potekala 9. januarja 2017 v nasprotju s sodbo ustavnega sodišča Bosne in Hercegovine; poudarja, da bi morali Srbija kot država kandidatka ter Bosna in Hercegovina kot potencialna kandidatka z dejanji varovati in spodbujati načela pravne države; poziva srbske organe, naj podpirajo ustavne reforme v Bosni in Hercegovini, da bi povečali zmogljivost države za delovanje in sodelovanje v pristopnih pogajanj z EU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | želi pohvaliti odprtje treh novih mejnih prehodov med Srbijo in Romunijo, saj pričajo o pozitivnem razvoju dogodkov, ter priporoča odprtje treh še neodprtih mejnih prehodov z Bolgarijo Salaš – Novo Korito, Bankija – Petačinci in Trekljano – Bosilegrad; |
| --- | --- |

33.

| 34. | želi pohvaliti tako Srbijo kot Albanijo za njuna nenehna prizadevanja za izboljšanje dvostranskih odnosov in krepitev regionalnega sodelovanja na politični in družbeni ravni, na primer z regionalnim uradom za sodelovanje mladih (RYCO) s sedežem v Tirani; spodbuja obe državi, naj še naprej dobro sodelujeta ter spodbujata spravo v regiji; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja stalno sodelovanje Srbije v procesu normalizacije odnosov s Kosovom ter njeno zavezanost izvajanju sporazumov, doseženih v dialogu, ki ga podpira EU; ponavlja, da je treba napredek pri dialogu ocenjevati glede na izvajanje na terenu; zato poziva obe strani, naj začneta v dobri veri in pravočasno v celoti izvajati vse že sprejete sporazume in odločno nadaljujeta proces normalizacije odnosov, tudi z obravnavo vprašanja skupnosti srbskih občin; spodbuja Srbijo in Kosovo, naj opredelita nove teme dialoga, da bi izboljšala življenja prebivalcev in v celoti normalizirala odnose; ponovno poziva Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj oceni, kako strani izpolnjujeta svoje obveznosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vendar pa obžaluje odločitev srbske oblasti, da ne bodo dovolile nekdanji predsednici Kosova Atifeti Jahjaga, da se udeleži festivala „Mirëdita Dobar dan“ v Beogradu, na katerega je bila povabljena, da bi govorila o žrtvah spolnega nasilja med vojno na Kosovu; obžaluje tudi nadaljnji vzajemni ukrep, ki so ga sprejele kosovske oblasti, da bi srbskemu ministru za delo Aleksandru Vulinu prepovedale vstop na Kosovo; poudarja, da te odločitve kršijo bruseljski sporazum o prostem pretoku oseb, sklenjen med Srbijo in Kosovom v okviru procesa normalizacije odnosov med državama; |
| --- | --- |

36.

| 37. | je zelo zaskrbljen zaradi nedavnih trenj med Srbijo in Kosovom v zvezi s prvo železniško povezavo med Beogradom in Mitrovico na severu Kosova, vključno z vojnohujskaškimi izjavami in retoriko, uperjeno zoper EU; poudarja, da se morata Beograd in Priština vzdržati vsakršnih dejanj, ki bi utegnila ogroziti doslej dosežen napredek, in opustiti izzivalne korake in nesmiselno retoriko, ki bi utegnili ovirati proces normalizacije odnosov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja, da srbski organi podpirajo Črno goro pri preiskavi spodletelih napadov, ki so bili načrtovani na dan črnogorskih volitev leta 2016; ugotavlja, da so srbski organi na podlagi črnogorskega naloga za prijetje aretirali dva osumljenca; spodbuja srbske organe, naj še naprej sodelujejo s Črno goro ter se z njo dogovorijo o izročitvi osumljencev v skladu s pogoji iz dvostranskega sporazuma o izročanju med državama; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva, da bi podprla proces resnične sprave v tej regiji, zlasti s podporo za kulturne projekte, ki se ukvarjajo z nedavno zgodovino ter spodbujajo skupno in deljeno razumevanje zgodovine ter javno in politično kulturo strpnosti, vključenosti in sprave; |
| --- | --- |

39.

Energetika

| 40. | poziva Srbijo, naj v celoti izvaja reformne ukrepe na področju povezljivosti v sektorju energetike; spodbuja Srbijo, naj na trgu s plinom razvije konkurenco in sprejme ukrepe za izboljšanje usklajevanja s pravnim redom na področju energetske učinkovitosti, energije iz obnovljivih virov in boja proti podnebnim spremembam, vključno s sprejetjem celovite podnebne politike; poziva k ratifikaciji pariškega podnebnega sporazuma; poziva, naj se v skladu z okoljsko zakonodajo EU oblikuje strategija za izkoriščanje vodne energije za ves Zahodni Balkan, in poziva organe, naj dodatna sredstva EU v višini 50 milijonov EUR uporabijo za razvoj vodnega potenciala v regiji; želi pohvaliti Srbijo, da je vzpostavila sistem, s katerim se sredstva za okolje zagotavljajo v obliki sklada za varstvo podnebja; poudarja, da mora Srbija razviti plinske in elektroenergetske povezave s sosednjimi državami; poziva Srbijo, naj pospeši tehnične in proračunske priprave za povezovalni plinovod med Bolgarijo in Srbijo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da Srbija uradno še ni sprejela strategije za gospodarjenje z vodo ter ni pregledala zakona o vodah in nacionalnega načrta za upravljanje povodja Donave; poudarja, da so ti zakoni bistveni za nadaljnje usklajevanje s pravnim redom EU in izboljševanje izvajanja direktiv EU v vodnem sektorju; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladi in parlamentu Srbije. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  UL L 80, 19.3.2008, str. 46.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0046.

---

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/80

---

P8_TA(2017)0262

Poročilo o Kosovu za leto 2016

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o poročilu Komisije o Kosovu za leto 2016 (2016/2314(INI))

(2018/C 331/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta s seje v Solunu 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav Zahodnega Balkana k Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta s seje v Solunu 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav Zahodnega Balkana k Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med EU in Kosovom, ki je začel veljati 1. aprila 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med EU in Kosovom, ki je začel veljati 1. aprila 2016,

| — | ob upoštevanju podpisa okvirnega sporazuma s Kosovom o sodelovanju v programih EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju podpisa okvirnega sporazuma s Kosovom o sodelovanju v programih EU,

| — | ob upoštevanju prvega sporazuma o načelih, ki urejajo normalizacijo odnosov, ki sta ga podpisala predsednika vlad Hashim Thaçi in Ivica Dačić 19. aprila 2013, ter akcijskega načrta za izvajanje z dne 22. maja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega sporazuma o načelih, ki urejajo normalizacijo odnosov, ki sta ga podpisala predsednika vlad Hashim Thaçi in Ivica Dačić 19. aprila 2013, ter akcijskega načrta za izvajanje z dne 22. maja 2013,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2016/947 z dne 14. junija 2016 o spremembi Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX Kosovo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2016/947 z dne 14. junija 2016 o spremembi Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX Kosovo),

| — | ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja Združenih narodov o tekočih dejavnostih začasne misije ZN na Kosovu (UNMIK) in z njo povezanem razvoju, vključno z zadnjim poročilom, objavljenim 26. oktobra 2016, in razprave Varnostnega sveta o UNMIK, ki je potekala 16. novembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja Združenih narodov o tekočih dejavnostih začasne misije ZN na Kosovu (UNMIK) in z njo povezanem razvoju, vključno z zadnjim poročilom, objavljenim 26. oktobra 2016, in razprave Varnostnega sveta o UNMIK, ki je potekala 16. novembra 2016,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2016 o širitveni politiki EU za leto 2016 (COM(2016)0715), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2016 o širitveni politiki EU za leto 2016 (COM(2016)0715),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 9. novembra 2016 o Kosovu za leto 2016 (SWD(2016)0363), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 9. novembra 2016 o Kosovu za leto 2016 (SWD(2016)0363),

| — | ob upoštevanju ocene Komisije z dne 18. aprila 2016 (SWD(2016)0134) o programu gospodarskih reform Kosova za obdobje 2016–2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene Komisije z dne 18. aprila 2016 (SWD(2016)0134) o programu gospodarskih reform Kosova za obdobje 2016–2018,

| — | ob upoštevanju skupnih sklepov, sprejetih v okviru ekonomskega in finančnega dialoga med EU ter Zahodnim Balkanom in Turčijo, z dne 26. maja 2016 (9500/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih sklepov, sprejetih v okviru ekonomskega in finančnega dialoga med EU ter Zahodnim Balkanom in Turčijo, z dne 26. maja 2016 (9500/2016),

| — | ob upoštevanju programa evropskih reform, ki se je začel 11. novembra 2016 v Prištini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa evropskih reform, ki se je začel 11. novembra 2016 v Prištini,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva z dne 13. decembra 2016 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva z dne 13. decembra 2016 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu,

| — | ob upoštevanju sklepov z zasedanj Sveta za splošne zadeve dne 7. decembra 2009, 14. decembra 2010 in 5. decembra 2011, v katerih je bilo poudarjeno in ponovno potrjeno, da bi moralo po izpolnitvi vseh pogojev tudi Kosovo imeti korist od morebitne liberalizacije vizumske ureditve, in to brez poseganja v stališče držav članic do njegovega statusa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov z zasedanj Sveta za splošne zadeve dne 7. decembra 2009, 14. decembra 2010 in 5. decembra 2011, v katerih je bilo poudarjeno in ponovno potrjeno, da bi moralo po izpolnitvi vseh pogojev tudi Kosovo imeti korist od morebitne liberalizacije vizumske ureditve, in to brez poseganja v stališče držav članic do njegovega statusa,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 1. junija 2016 za uredbo o liberalizaciji vizumskega režima za prebivalce Kosova (COM(2016)0277) in četrtega poročila Komisije z dne 4. maja 2016 o napredku Kosova pri izpolnjevanju zahtev iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima (COM(2016)0276), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 1. junija 2016 za uredbo o liberalizaciji vizumskega režima za prebivalce Kosova (COM(2016)0277) in četrtega poročila Komisije z dne 4. maja 2016 o napredku Kosova pri izpolnjevanju zahtev iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima (COM(2016)0276),

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1244 (1999), svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. 64/298 z dne 9. septembra 2010, ki je potrdila vsebino mnenja Meddržavnega sodišča in pozdravila pripravljenost EU, da pospešuje dialog med Srbijo in Kosovom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1244 (1999), svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. 64/298 z dne 9. septembra 2010, ki je potrdila vsebino mnenja Meddržavnega sodišča in pozdravila pripravljenost EU, da pospešuje dialog med Srbijo in Kosovom,

| — | ob upoštevanju skupnih izjav z medparlamentarnih srečanj predstavnikov Evropskega parlamenta in Kosova z dne 28. in 29. maja 2008, 6. in 7. aprila 2009, 22. in 23. junija 2010, 20. maja 2011, 14. in 15. marca 2012, 30. in 31. oktobra 2013 ter 29. in 30. aprila 2015 ter deklaracij in priporočil, sprejetih na prvem in drugem srečanju stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Kosovo, ki sta potekali 16. in 17. maja 2016 ter 23. in 24. novembra 2016, in ob upoštevanju prvega srečanja stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, ki je potekalo 25. novembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih izjav z medparlamentarnih srečanj predstavnikov Evropskega parlamenta in Kosova z dne 28. in 29. maja 2008, 6. in 7. aprila 2009, 22. in 23. junija 2010, 20. maja 2011, 14. in 15. marca 2012, 30. in 31. oktobra 2013 ter 29. in 30. aprila 2015 ter deklaracij in priporočil, sprejetih na prvem in drugem srečanju stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Kosovo, ki sta potekali 16. in 17. maja 2016 ter 23. in 24. novembra 2016, in ob upoštevanju prvega srečanja stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, ki je potekalo 25. novembra 2016,

| — | ob upoštevanju svojih preteklih resolucij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih preteklih resolucij,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0062/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0062/2017),

| A. | ker je neodvisnost Kosova do zdaj priznalo 114 od 193 držav članic OZN, med njimi 23 od 28 držav članic Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je neodvisnost Kosova do zdaj priznalo 114 od 193 držav članic OZN, med njimi 23 od 28 držav članic Evropske unije;

| B. | ker se vse (potencialne) države kandidatke ocenjujejo po dosežkih, časovni načrt za pristop pa se določa glede na hitrost in kakovost potrebnih reform; |
| --- | --- |

B.

ker se vse (potencialne) države kandidatke ocenjujejo po dosežkih, časovni načrt za pristop pa se določa glede na hitrost in kakovost potrebnih reform;

| C. | ker je EU večkrat zatrdila, da je pripravljena pomagati pri gospodarskem in političnem razvoju Kosova z jasno evropsko perspektivo, kar je v skladu z evropsko perspektivo te regije, in ker je Kosovo na svoji poti vključevanja v EU pokazalo prizadevnost; |
| --- | --- |

C.

ker je EU večkrat zatrdila, da je pripravljena pomagati pri gospodarskem in političnem razvoju Kosova z jasno evropsko perspektivo, kar je v skladu z evropsko perspektivo te regije, in ker je Kosovo na svoji poti vključevanja v EU pokazalo prizadevnost;

| D. | ker Evropska unija v središče svoje politike širitve postavlja načelo pravne države, temeljne pravice, krepitev demokratičnih institucij, vključno z reformo javne uprave, ter dobre sosedske odnose, gospodarski razvoj in konkurenčnost; |
| --- | --- |

D.

ker Evropska unija v središče svoje politike širitve postavlja načelo pravne države, temeljne pravice, krepitev demokratičnih institucij, vključno z reformo javne uprave, ter dobre sosedske odnose, gospodarski razvoj in konkurenčnost;

| E. | ker se več kot 90 % Kosovcev boji brezposelnosti in jih več kot 30 % prejema med 0 in 120 EUR mesečno; |
| --- | --- |

E.

ker se več kot 90 % Kosovcev boji brezposelnosti in jih več kot 30 % prejema med 0 in 120 EUR mesečno;

| 1. | pozdravlja začetek veljavnosti stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med EU in Kosovom 1. aprila 2016, ki vzpostavlja prve pogodbene odnose in je ključni korak za nadaljnji proces vključevanja Kosova v EU; pozdravlja začetek programa evropskih reform 11. novembra 2016 in sprejetje nacionalne strategije, ki naj bi izvajanje tega sporazuma olajšala, in poziva Kosovo, naj še naprej kaže jasno politično voljo in odločenost za izvajanje sprejetega časovnega načrta, med drugim vzpostavi koordinacijski mehanizem za izvajanje sporazuma, in naj pozitivni zagon, ki ga je ustvaril sporazum, izkoristi za izvedbo in institucionalizacijo reform, izboljšanje družbeno-gospodarskega razvoja Kosova, začetek sodelovanja z EU na številnih področjih, kar bo pospešilo tudi trgovinsko in naložbeno približevanje Kosova, izboljšanje odnosov s sosednjimi državami in prispevek k stabilnosti v regiji; poziva vlado Kosova, naj se osredotoči na izvajanje celovitih reform, ki so potrebne za izpolnitev obveznosti v okviru tega sporazuma; pozdravlja, da je 23. in 24. novembra 2016 potekala druga seja stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora in da je 25. novembra 2016 potekala prva seja stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU-Kosovo; ugotavlja, da bodo svobodne, pravične in pregledne predčasne splošne volitve in lokalne volitve v drugi polovici leta 2017 ključnega pomena za demokratično prihodnost Kosova, pa tudi za prihodnost njegovega procesa vključevanja v EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja v splošnem miren in nemoten potek predčasnih splošnih volitev 11. junija 2017; vseeno obžaluje, da zaradi pomanjkanja časa nekatera priporočila Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) iz leta 2014 niso bila uresničena; je zaskrbljen zaradi težav, na katere so opazovalci EU opozorili med volilno kampanjo, zlasti razdiralnega poseganja nekaterih političnih strank v neodvisnost medijev, tako zasebnih kot javnih, ter groženj in ustrahovanja pripadnikov skupnosti kosovskih Srbov in kandidatov Srbske liste; poziva stranke, naj čim prej oblikujejo vlado in nadaljujejo kosovsko pot proti EU ter se zavežejo, da bodo ratificirale sporazum o določitvi meje s Črno goro in poskrbele za nadaljnje obsodbe zaradi korupcije na visoki ravni in organiziranega kriminala, s čimer bodo kosovskim državljanom omogočile potovanje brez vizumov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izraža zaskrbljenost zaradi močne razdvojenosti političnega okolja; poziva vse strani, naj ravnajo odgovorno in predano ter ustvarijo razmere za uspešen dialog, usmerjen k rešitvam in rezultatom, da bi zmanjšali napetosti in dosegli trajen dogovor, ki bo olajšal napredek države pri približevanju Evropi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva voditelje srbske skupnosti na Kosovu, naj prevzamejo vso odgovornost za svoje mesto in vlogo v državnih institucijah ter ravnajo neodvisno od Beograda in si konstruktivno prizadevajo za korist vseh prebivalcev Kosova, hkrati pa poziva Kosovo, naj še naprej podpira dostop kosovskih Srbov do kosovskih institucij; v zvezi s tem pozdravlja vključitev kosovskih Srbov, zaposlenih na področju pravosodja, policije in civilne zaščite, v kosovski sistem; poziva kosovske oblasti, naj še naprej gradijo vzajemno zaupanje med skupnostma, hkrati pa spodbujajo njuno gospodarsko približevanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | najostreje obsoja, da so nekateri pripadniki opozicije v kosovskem parlamentu v prvi polovici leta 2016 nasilno prekinili delo, in pozdravlja ponovno sodelovanje opozicije pri delu narodne skupščine v zvezi z večino vprašanj, pa tudi konstruktivno sodelovanje vseh članov v skupni parlamentarni delegaciji Evropskega parlamenta in skupščine Kosova proti koncu mandata odhajajočega zakonodajnega organa; poudarja, da so politični dialog, dejavna in konstruktivna udeležba vseh političnih strank v odločanju in nemoteno parlamentarno delo bistveni pogoji za napredek v procesu pridruževanja EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da približevanje EU zahteva dolgoročno strateško vizijo ter vztrajna prizadevanja za sprejetje in izvajanje potrebnih reform; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da pet držav članic Kosova ni priznalo; poudarja, da bi priznanje prispevalo k normalizaciji odnosov Kosovom in Srbijo ter povečalo zaupanje v zunanjo politiko EU; pozitivno ocenjuje konstruktiven pristop vseh držav članic k spodbujanju in krepitvi odnosov med EU in Kosovom, namenjen socialno-ekonomskemu razvoju, utrjevanju pravne države in krepitvi demokracije v korist prebivalcev Kosova; spodbuja pozitiven pristop v zvezi s sodelovanjem Kosova v mednarodnih organizacijah; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja predlog Komisije za liberalizacijo vizumskega režima, kar bi bil zelo pozitiven ukrep za Kosova na njegovi evropski poti; z zadovoljstvom ugotavlja, da se je število prošenj za azil, ki jih državljani Kosova vložijo v državah EU in pridruženih schengenskih državah, znižalo, in pozdravlja uvedbo sklada za ponovno vključitev in programe ponovnega vključevanja za državljane Kosova, ki so se tja vrnili; je zaskrbljen zaradi zastoja v odhajajoči narodni skupščini pri ratifikaciji sporazuma o določitvi meje s Črno goro in poudarja, da bo liberalizacija vizumskega režima uvedena šele po izpolnitvi vseh meril, vključno z doseganjem rezultatov pri obsodbah na visoki ravni v primerih korupcije in organiziranega kriminala, k čemur veliko prispeva mehanizem IT za sledenje odmevnih primerov, ki bi ga bilo treba razširiti tudi na druge kazenske zadeve; zato poziva organe, naj okrepijo prizadevanja za reševanje vprašanj, povezanih s pranjem denarja, nedovoljenim prometom s prepovedanimi drogami, trgovino z ljudmi, trgovino z orožjem in nezakonitim posedovanjem orožja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da mora biti zunanja in varnostna politika Kosova skladna s skupno zunanjo in varnostno politiko EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja napredek pri izvajanju različnih sporazumov, podpisanih od avgusta 2016 v procesu normalizacije odnosov s Srbijo, po več mesecih z malo ali brez napredka; poudarja, da je izvajanje doseženih sporazumov v celoti bistveno za nadaljnji uspeh dialoga med Prištino in Beogradom; poziva tako Kosovo kot Srbijo, naj v normalizacijo odnosov vložita več prizadevanj in se vzdržita dejanj, ki bi ogrozila doseženi napredek v tem procesu; opominja, da je to pogoj za pridružitev EU; ugotavlja, da je bil dosežen določen napredek pri drugih tehničnih vprašanjih, kot so kataster, univerzitetne diplome in registrske tablice ter izvajanje sporazuma o mostu v Mitrovici; je z zaskrbljenostjo spremljal dogajanje v zvezi s tem mostom in nedavni sporazum podpira; pozdravlja dodelitev lastne mednarodne klicne številke Kosovu; ponovno poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj redno ocenjuje, kako strani izpolnjujeta svoje obveznosti, in poroča Evropskemu parlamentu; poudarja, da bi morali doseženi sporazumi izboljšati vsakdanje življenje običajnih državljanov; ugotavlja, da državljani Kosova in Srbije ne vidijo prednosti dialoga, in poudarja, da je treba zagotoviti popolno preglednost pri obveščanju o izidih dialoga, zlasti na severu Kosova; poudarja, da so dobri sosedski odnosi z vsemi državami Zahodnega Balkana zelo pomembni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | strogo obsoja dejstvo, da je bil vlak srbskih nacionalistov iz Beograda napoten na sever Kosova; je zelo zaskrbljen zaradi izjav, ki hujskajo k vojni, in retorike, uperjene proti EU; je seznanjen z odločitvijo sodišča v Colmarju (Francija), da zavrne izročitev Srbiji in izpusti Ramusha Haradinaja, ki ga je Mednarodno kazensko sodišče za nekdanjo Jugoslavijo oprostilo leta 2008 in leta 2012, v Franciji pa je bil aretiran 4. januarja 2017 na osnovi mednarodnega naloga za prijetje, ki ga je leta 2004 izdala Srbija v skladu s svojim zakonom o organizaciji in pristojnostih državnih organov v postopkih v zvezi z vojnimi zločini; obžaluje, da se je ta zakon doslej zlorabljal za pregon državljanov nekdanjih jugoslovanskih držav, kar potrjuje tudi ta nedavni primer; poziva obe strani, naj se vzdržita izzivanja in škodljive retorike, ki bi lahko ovirala proces normalizacije; poziva EU, Kosovo in Srbijo, naj o teh vprašanjih razpravljajo na konstruktiven način v sklopu pogajanj o pristopu k EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da združenje srbskih občin še ni bilo ustanovljeno, da osnutek njegovega statuta še ni bil oblikovan in da je ustanovitev tega združenja odgovornost kosovske vlade; poziva Kosovo, naj to združenje ustanovi brez nadaljnjega odlašanja, v skladu z dogovorom, doseženim v dialogu ob posredovanju EU, in s sodbo kosovskega ustavnega sodišča; v zvezi s tem spodbuja kosovske oblasti, naj imenujejo delovno skupino na visoki ravni z jasnim in časovno omejenim mandatom, ki bo pripravila predlog statuta za obravnavo v javnosti in parlamentu; izraža zaskrbljenost, ker še vedno obstajajo vzporedne srbske strukture, ki med drugim prejemajo finančno podporo, in poziva k njihovi odpravi; spodbuja vse akterje, naj poiščejo sprejemljivo in vzajemno zadovoljivo dolgoročno rešitev za status rudarskega kompleksa Trepča; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva politične sile, naj poskrbijo, da bodo spoštovane državljanske svoboščine in varnost srbske skupnosti ter njihovi verski objekti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja ustanovitev specializiranih senatov in specializiranega tožilstva za Kosovo v Haagu kot ključni ukrep za zagotovitev pravičnosti in sprave; poudarja, da je zaščita prič ključna za uspeh posebnega sodišča, zato poziva oblasti, naj državljanom omogočijo izkoristiti ta sistem, ne da bi se morali bati povračilnih ukrepov; poziva EU in države članice, naj to sodišče še naprej podpirajo, med drugim z ustreznim financiranjem; pozdravlja pripravljenost Nizozemske, da to sodišče gosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Kosovo, naj obravnava vprašanje pogrešanih oseb, med drugim z učinkovitim jamčenjem lastninskih pravic, prepovedjo nezakonitega prilaščanja premoženja ter omogočanjem vračanja in ponovnega vključevanja razseljenih oseb; poziva ga tudi, naj zagotovi ustrezno odškodnino za žrtve vojnih posilstev, kot je predvideno v nacionalnem akcijskem načrtu; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je napredek pri preiskavah, kazenskem pregonu in obsodbah za vojne zločine počasen, vključno s primeri spolnega nasilja med kosovsko vojno v letih 1998–1999, in poziva Kosovo, naj si na tem področju bolj prizadeva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | obžaluje, da v procesu odločanja ni predvideno redno posvetovanje s civilno družbo; opozarja, da je treba dati civilni družbi še večjo moč, in poziva k politični volji za sodelovanje z njo, saj bodo tako izpolnjeni minimalni standardi za posvetovanje z javnostjo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva politične sile, naj zagotavljajo, spoštujejo, podprejo in okrepijo pravno državo, med drugim neodvisnost sodstva, ter si bolj prizadevajo za jasno razlikovanje med legitimnimi težnjami za svobodo in pravice kosovskih prebivalcev ter dejanji posameznikov, osumljenih vojnih zločinov, ki jih morajo ustrezno preganjati pristojni sodni organi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da je varuh človekovih pravic začel izvajati zakon o tej instituciji iz leta 2015 z obsežnejšim in boljšim poročanjem, in poziva k sprejetju povezane sekundarne zakonodaje; poziva kosovsko skupščino in vlado, naj zagotovita finančno, funkcijsko in organizacijsko neodvisnost varuha v skladu z mednarodnimi standardi o institucijah za varstvo človekovih pravic; poziva vlado, naj ukrepa na osnovi poročil in priporočil urada generalnega revizorja in varuha človekovih pravic; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je treba zagotoviti ustrezno delovanje varuha človekovih pravic in tej instituciji dodeliti vsa potrebna sredstva za izvajanje dejavnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da je bil dosežen delen napredek pri sprejemanju zakonodaje za pravilno delovanje sodstva, vendar je izvajanje sodne oblasti še vedno počasno in neučinkovito, ovirajo pa ga tudi preostale pomanjkljivosti v kazenski zakonodaji, politični in ekonomski interesi, politično vmešavanje, pomanjkanje odgovornosti ter omejeni finančni in človeški viri, tudi v uradu specialnega tožilstva; spodbuja Kosovo, naj ta vprašanja prednostno obravnava, da bo zagotovilo pravno varnost glede lastninskih pravic tujih vlagateljev; je seznanjen s prizadevanji policije in tožilstva v boju proti organiziranemu kriminalu; je seznanjen s prizadevanji pristojnih organov, da bi raziskali okoliščine smrti Astrita Deharija v zaporu, in jih poziva, naj preiskavo dokončajo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja podpis okvirnega sporazuma o sodelovanju Kosova v programih EU ter poziva k njegovi čim hitrejši uveljavitvi in ustreznemu izvajanju, potem ko ga bo odobril Evropski parlament; |
| --- | --- |

21.

| 22. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi premajhnega napredka na področju varstva svobode izražanja in svobode medijev ter okrepljenega političnega vmešavanja, ustrahovanja medijev in pritiska nanje; je globoko zaskrbljen zaradi pogostejših neposrednih groženj novinarjem in napadov nanje in razširjene samocenzure; poziva kosovske oblasti, naj v celoti priznajo in zaščitijo svobodo izražanja v skladu s standardi EU, odpravijo nekaznovanje napadov na novinarje in odgovorne privedejo pred sodišče; poziva vlado, naj zagotovi neodvisnost in ohranitev javnega medija RTK ter uvede ustrezen program financiranja; poziva k sprejetju solidne zakonodaje o avtorskih pravicah in preglednosti lastništva medijev; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva kosovsko vlado, naj poskrbi, da bodo telesni napadi na novinarje in druge oblike pritiskov takoj preiskani, ter pospeši in podpre reševanje zadev na sodiščih, naj še naprej odločno obsoja vse napade na novinarje in medijske hiše ter zagotovi pregledno lastništvo medijev, da bi zmanjšala tveganje nedovoljenih pritiskov na urednike in novinarje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja sporazum, ki sta ga Kosovo in Srbija podpisala 30. novembra 2016, o končnih ukrepih za izvajanje sporazuma o pravosodju, sklenjenega v okviru dialoga dne 9. februarja 2015, ki bo omogočil, da sodne institucije v državi začnejo delovati na vsem kosovskem ozemlju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja na sistemsko korupcijo, ki je v nasprotju s temeljnima vrednotama EU – preglednostjo in neodvisnostjo sodstva; ponovno izraža zaskrbljenost zaradi zelo počasnega napredka v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter poziva k okrepljenim prizadevanjem in jasni politični volji za reševanje teh vprašanj, ki ovirajo hiter gospodarski napredek; obžaluje, da korupcija in organizirani kriminal na nekaterih območjih Kosova, zlasti na severu, ostajata nekaznovana; je zaskrbljen, ker rezultati pri preiskavah, kazenskem pregonu in pravnomočnih obsodbah ostajajo slabi, zasegi in zaplembe premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji, pa so redki, čeprav so osrednje orodje v boju proti korupciji, zato priporoča hitro zamrznitev premoženja in večje število dokončnih zaplemb; kosovsko agencijo za boj proti korupciji spodbuja, naj v preiskavah deluje bolj proaktivno; je zaskrbljen, ker ni ustreznega regulativnega nadzora nad financiranjem političnih strank in kampanj; meni, da bi bilo treba zakon o navzkrižju interesov uskladiti z evropskimi standardi, državne uradnike, obtožene ali obsojene hudih ali koruptivnih kaznivih dejanj, pa učinkovito odstraniti; je zaskrbljen zaradi neučinkovitega usklajevanja med institucijami, odgovornimi za odkrivanje, preiskavo in pregon korupcije; je resno zaskrbljen zaradi vpletenosti oboroženih kriminalnih skupin v čezmejne kriminalne dejavnosti ter poziva k odločnejšim prizadevanjem in jasni politični volji za reševanje teh vprašanj; poudarja, da bi vključitev Kosova v Interpol ter sodelovanje z Europolom olajšala ta prizadevanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je zaskrbljen, ker Kosovo ostaja država skladiščenja in tranzita trdih drog; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ni varnih skladišč, kamor bi lahko pred uničenjem shranili zasežene droge; je globoko zaskrbljen zaradi zelo majhnega deleža obsodb v primerih trgovine z ljudmi, čeprav je Kosovo izvorno, tranzitno in ciljno območje za ženske in otroke, ki so žrtev te trgovine; je prav tako zaskrbljen, ker v dejavnostih organiziranega kriminala, kot je tihotapljenje orožja, sodelujejo oborožene skupine in ker očitno ostajajo nekaznovane in lahko zato delujejo prek meja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Kosovo, naj si še naprej prizadeva za preprečevanje nasilja na podlagi spola ter ženskam zagotovi polno uživanje pravic; poziva kosovske institucije, naj zagotovijo zadostna sredstva za izvajanje nacionalne strategije za nasilje v družini, ki vključuje tudi mednarodne mehanizme, kot je Istanbulska konvencija; pozdravlja politično podporo na visoki ravni za pravice oseb LGBTI; pozdravlja izvedbo druge parade ponosa, vendar ponavlja, da je v skupnosti LGBTI strah še vedno zelo razširjen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva kosovske oblasti, naj vključevanje načela enakosti spolov obravnavajo kot prednostno nalogo ter zagotovijo, da bodo upravni organi in oblasti pri tem dajali zgled; je zaskrbljen zaradi strukturnih izzivov, ki ovirajo izvajanje zakona o enakosti spolov, še vedno pa tudi zaradi premajhne zastopanosti žensk na vodstvenih položajih; poziva Kosovo, naj ženske nenehno spodbuja, naj se potegujejo za visoke položaje; je zaskrbljen, ker imajo ženske v lasti zelo malo premoženja, in poziva oblast, naj odločno ukrepajo, da bodo lastninske pravice žensk, vključno s pravico dedovanja, zagotovljene; pozdravlja sprejetje nacionalne strategije preprečevanja nasilja v družini in poziva k njenemu polnemu izvajanju, da bi dosegli napredek v boju proti nasilju v družini in nasilju na podlagi spola; opominja na povezavo med spolnim nasiljem v vojnah in konfliktih ter normalizacijo razmer in pogostostjo nasilja na podlagi spola v pokonfliktnih državah, če spolno nasilje ni bilo ustrezno obravnavano; poziva oblasti, naj javno spodbujajo ter vzpostavijo zaščitne mehanizme in ukrepe za nudenje zatočišča za ženske, ki spregovorijo in prijavijo nasilje v družini; spodbuja delo nevladnih organizacij na tem področju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | izraža priznanje za ustanovitev medresorske usklajevalne skupine za človekove pravice maja 2016, vendar ugotavlja, da so potrebna dodatna prizadevanja za zaščito pravic vseh manjšin na Kosovu, vključno z romskimi, aškalskimi in egiptovskimi skupnostmi, s polnim izvajanjem ustrezne zakonodaje in dodeljevanjem zadostnih sredstev; poziva pristojne nacionalne in lokalne organe, naj prednostno sprejmejo vse potrebne zakonodajne in praktične ukrepe, da bi omejili diskriminacijo in utrdili pravice različnih narodnostnih manjšin, med drugim kulturne, jezikovne in premoženjske pravice, s tem pa prispevali k razvoju večetnične družbe; poziva Kosovo, naj poskrbi, da bodo vračajoči se begunci, med katerimi je veliko Romov, povsem vključeni in da bodo znova uživali državljanske pravice, s tem pa reši vprašanje apatridov; poziva ga, naj sprejme novo strategijo in akcijski načrt za vključevanje romskih, aškalskih in egiptovskih skupnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja okrepljena prizadevanja za preprečevanje nasilnega ekstremizma in boj proti njemu in priznava pomembno delo, ki ga je Kosovo opravilo na tem področju; ugotavlja, da so se na Kosovo vrnili številni tuji borci, ter poziva oblasti, naj jih nadzirajo in kazensko preganjajo ter sprejmejo celovit pristop z učinkovitimi politikami za preprečevanje radikalizacije, deradikalizacijo in po potrebi ponovno vključevanje; poziva k nadaljnjemu odkrivanju, preprečevanju in prekinitvi toka tujih borcev in kanalov, po katerih prihaja neizsledljiv denar, namenjen radikalizaciji; poudarja, da so v skupnostih potrebni učinkoviti programi, ki bodo reševali težave, zaradi katerih se porajata nasilni ekstremizem in radikalizacija, ter gradili odnose na osnovi strpnosti in dialoga; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja izboljšanje gospodarskih razmer in povečanje prihodkov od davkov, kar vladi zagotavlja več sredstev za izvajanje njenih politik; kljub temu izraža pomisleke glede vzdržnosti kosovskega proračuna, zlasti ob upoštevanju višine nadomestil za vojne veterane, in v zvezi s tem poziva k reformi ustrezne zakonodaje v skladu z dogovorom z Mednarodnim denarnim skladom; znova opominja, da so družbene in gospodarske strukturne reforme ključnega pomena za dolgoročno rast; poudarja, da je treba nujno spodbuditi lokalno industrijo, ob tem pa se osredotočiti na konkurenčnost lokalnih proizvodov, da bodo izpolnjevali uvozne standarde EU; je zaskrbljen zaradi odvisnosti od denarja, ki ga pošiljajo izseljenci; izraža zaskrbljenost zaradi sprejemanja ad hoc odločitev o financiranju, ki spodkopavajo stabilnost, ki jo potrebujejo podjetja; znova poudarja, da je treba pospešiti registracijo novih podjetij, ki se trenutno otepajo z neodgovorno upravo, nerazvito infrastrukturo, šibko pravno državo in korupcijo; poziva Kosovo, naj upošteva priporočila iz ocene EU o aktu za mala podjetja in začne izvajati ocene regulativnega učinka, da bi zmanjšalo upravno breme za mala in srednja podjetja, Komisijo pa poziva, naj pomoč za ta podjetja poveča; poziva Kosovo, naj v celoti izvaja priporočila iz programa gospodarskih reform 2016–2018 in agende za evropske reforme, ki se je začela izvajati 11. novembra 2016; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je zaskrbljen zaradi visoke stopnje brezposelnosti, zlasti med mladimi, in diskriminacije zoper ženske na trgu dela, zlasti v procesu zaposlovanja; poziva Kosovo, naj naredi več, da bi povečal stopnjo zaposlenosti in izboljšal pogoje na trgu dela; poudarja, da se je treba osredotočiti na povečanje kakovosti izobraževanja, med drugim z boljšim usposabljanjem učiteljev, podporo za prehod iz šolanja v zaposlitev in uskladitvijo izobrazbenih kompetenc s potrebami na trgu dela, saj je to nujno potrebno za zmanjšanje zelo visoke brezposelnosti mladih; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za povečanje skupnega izobraževanja vseh pripadnikov kosovske družbe; poudarja, da je treba izboljšati mehanizme za izvrševanje, zlasti delovno inšpekcijo in sodišča, in poglobiti dialog med javnimi institucijami in socialnimi partnerji prek Ekonomsko-socialnega sveta Kosova; pozdravlja sklepe z vrhovnega srečanja v Parizu leta 2016 in vzpostavitev regionalnega urada za sodelovanje mladih; |
| --- | --- |

32.

| 33. | obžaluje, da so prizadevanja Kosova za vzpostavitev ustreznih in učinkovitih upravnih zmogljivosti počasna, kar državo ovira pri polnem izvajanju sprejetih zakonov in učinkoviti uporabi sredstev EU; obžaluje razširjeno korupcijo, politično vmešavanje in politizacijo zaposlenih na vseh ravneh javne uprave, kot tudi imenovanje na funkcije v različnih neodvisnih institucijah in agencijah na podlagi politične pripadnosti, in ne toliko na podlagi strokovnih meril; poziva k dodatnim prizadevanjem za zaposlovanje na podlagi dosežkov, da bi zagotovili učinkovito, uspešno in strokovno neodvisno javno upravo; poziva k preiskavi nedavnih trditev glede političnega vmešavanja v zaposlovanje in postopke odločanja javnih organov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ugotavlja, da so določbe javnih naročil glede potegovanja za vse oblike pogodb v okviru instrumenta predpristopne pomoči tako zapletene, da kosovska in regionalna podjetja pogosto ne morejo niti prijaviti, zato poziva, naj se posebna pozornost nameni usmerjanju zainteresiranih deležnikov; poziva oblasti, naj preostalo pomoč, ki še ni bila programirana, usmerijo v projekte, ki bodo bolj neposredno vplivali na kosovsko gospodarstvo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja podaljšanje mandata misije EULEX Kosovo in Kosovo poziva, naj še naprej dejavno prispeva k doslednemu in nemotenemu izvajanju njenega mandata; poziva k nadaljnjim prizadevanjem EU za krepitev neodvisnega sodstva, policije in carine po letu 2018, da bo Kosovo popolnoma prevzelo te funkcije; poziva k učinkovitemu in nemotenemu prenosu sodnih zadev, ki jih obravnavajo tožilci EULEX, na nacionalne tožilce z ustreznimi varovali, da bodo imele žrtve kršitev dostop do resnice, pravice in odškodnine; |
| --- | --- |

35.

| 36. | je seznanjen z zaključkom kazenske preiskave glede suma korupcije v misiji EULEX; izraža zadovoljstvo, da so bili preiskovani uradniki EU spoznani za nedolžne, poziva EULEX, naj poveča učinkovitost, zagotovi popolno preglednost in odgovornost misije ves čas njenega mandata ter v celoti izvede vsa priporočila, ki jih je v poročilu za leto 2014 predlagal neodvisni strokovnjak Jean-Paul Jacqué; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ugotavlja, da Kosovo za zdaj ni postalo pomembna pot za begunce in migrante, ki potujejo po zahodnobalkanski poti; poziva kosovske oblasti, naj zagotovijo, da bodo ljudje, ki prečkajo njihovo ozemlje, obravnavani v skladu evropsko in mednarodno zakonodajo, vključno z Listino EU o temeljnih pravicah in konvencijo o beguncih iz leta 1951; ponovno poudarja, da bi morali med drugim iz naslova za predpristopno pomoč (IPA II) zagotoviti sredstva, ki bi jih bilo mogoče hitro in učinkovito uporabiti v primeru krize in večjih potreb; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je zadovoljen, da so bila s kosovskimi javnimi sredstvi obnovljena številna območja srbske verske in kulturne dediščine, ki so bila v letu 2004 žal uničena, na primer pravoslavna katedrala; je seznanjen z zavezo Kosova, da bo varoval objekte kulturne dediščine, in poziva oblasti, naj konvencije ZN o kulturni dediščini izvajajo na vseh ravneh, ne glede na status Kosova v odnosu do Unesca, in sicer s sprejetjem ustrezne strategije in nacionalne zakonodaje, ter naj zagotovijo ustrezno zaščito in upravljanje objektov kulturne dediščine na Kosovu; v zvezi s tem pozdravlja program za varstvo in obnovo majhnih objektov kulturne dediščine, ki pomaga pri spodbujanju medkulturnega in medverskega dialoga v večetničnih občinah; znova poudarja, da je treba sprejeti zakon o svobodi veroizpovedi, ki je še v obliki osnutka, in vanj vključiti priporočila Beneške komisije v zvezi s tem vprašanjem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja odločitev Sveta Evrope, da z januarjem 2017 Kosovu odobri status opazovalca v svoji parlamentarni skupščini na zasedanjih v zvezi s Kosovom; podpira prizadevanja Kosova za vključitev v mednarodno skupnost; v zvezi s tem poziva, naj Kosovo sodeluje v vseh ustreznih regionalnih in mednarodnih organizacijah, ter priporoča Srbiji, naj se preneha vmešavati v ta proces; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva kosovske oblasti, naj sprejmejo verodostojno dolgoročno strategijo in zakonodajni okvir na področju energetike, ki bosta temeljila na energijski učinkovitosti, diverzifikaciji virov energije in razvoju obnovljivih virov; poudarja, da je treba narediti več za zanesljiva električna omrežja in večjo trajnostnost energetskega sektorja, tako v smislu varnosti kot okoljskih standardov; oblasti poziva k podpisu šestega memoranduma o soglasju za Zahodni Balkan o razvoju regionalnega trga električne energije in vzpostavitvi okvira za sodelovanje z drugimi državami; poudarja, da bo Kosovo leta 2017 prevzelo predsedstvo v okviru pogodbe o energetski skupnosti, in kosovske oblasti opozarja na pravne obveznosti, ki izhajajo iz te pogodbe, glede zagotovitve 25 % električne energije iz obnovljivih virov do leta 2020; poziva vlado, naj spoštuje dogovor o razgradnji elektrarne Kosovo A in obnovi elektrarne Kosovo B ter o uporabi 60 milijonov EUR, ki jih je za to namenila EU v okviru instrumenta za predpristopno pomoč; poziva k strategiji za izkoriščanje vodne energije za celotni Zahodni Balkan; |
| --- | --- |

40.

| 41. | izraža zaskrbljenost zaradi velike onesnaženosti zraka na Kosovu, predvsem na območju Prištine, državne in lokalne oblasti pa poziva, naj hitro sprejmejo ustrezne ukrepe za reševanje tega nujnega vprašanja; poudarja, da je treba nacionalno strategijo za kakovost zraka ustrezno izvajati; je zaskrbljen, ker upravljanje odpadkov ostaja ena večjih težav na Kosovu, trenutna zakonodaja pa izzivov ne obravnava; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja začetek novega projekta železniške povezave v koridorju Orient–vzhodno Sredozemlje z novim tirom in novimi postajami na Kosovu, saj je to edina povezava Kosova s širšo regijo; poziva kosovsko vlado, naj v celoti podpre izvajanje projekta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja prizadevanja Komisije za odpravo blokade električnega omrežja med Albanijo in Kosovom, ki ga Srbija že več mesecev blokira, ter poziva h konstruktivnemu sodelovanju med srbskimi in kosovskimi organi, pristojnimi za električno energijo; opominja Srbijo, da je bil rok, ki ga je energetska skupnost določila za odpravo blokade, najkasneje do 31. decembra 2016; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo, naj se še naprej ukvarja z vprašanji, povezanimi z migracijami, ki zadevajo vse države Zahodnega Balkana, da bi zagotovili spoštovanje evropskih in mednarodnih norm in standardov; je zadovoljen z doslej opravljenim delom; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva, da bi podprla proces resnične sprave v tej regiji, zlasti s podporo za kulturne projekte, ki se ukvarjajo z nedavno zgodovino ter spodbujajo skupno in deljeno razumevanje zgodovine ter javno in politično kulturo strpnosti, vključenosti in sprave; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje in vladi ter narodni skupščini Kosova. |
| --- | --- |

46.

---

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/88

---

P8_TA(2017)0263

Poročilo o Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji za leto 2016

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o poročilu Komisije o Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji za leto 2016 (2016/2310(INI))

(2018/C 331/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu z dne 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav Zahodnega Balkana k Uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu z dne 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav Zahodnega Balkana k Uniji,

| — | ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani (1),

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma, sklenjenega v Ohridu in podpisanega v Skopju 13. avgusta 2001 (v nadaljevanju: ohridski okvirni sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma, sklenjenega v Ohridu in podpisanega v Skopju 13. avgusta 2001 (v nadaljevanju: ohridski okvirni sporazum),

| — | ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta z dne 16. decembra 2005, da se državi podeli status kandidatke za članstvo v EU, sklepov Evropskega sveta iz junija 2008, sklepov Evropskega sveta iz decembra 2008, decembra 2012, decembra 2014 in decembra 2015 ter sklepov predsedstva z dne 13. decembra 2016, ki jih je podprla velika večina delegacij in ki so znova potrdili nedvomno in trdno zavezanost procesu pristopa k EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta z dne 16. decembra 2005, da se državi podeli status kandidatke za članstvo v EU, sklepov Evropskega sveta iz junija 2008, sklepov Evropskega sveta iz decembra 2008, decembra 2012, decembra 2014 in decembra 2015 ter sklepov predsedstva z dne 13. decembra 2016, ki jih je podprla velika večina delegacij in ki so znova potrdili nedvomno in trdno zavezanost procesu pristopa k EU,

| — | ob upoštevanju trinajstega srečanja stabilizacijsko-pridružitvenega odbora med državo in Komisijo, ki je potekalo 15. junija 2016 v Skopju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju trinajstega srečanja stabilizacijsko-pridružitvenega odbora med državo in Komisijo, ki je potekalo 15. junija 2016 v Skopju,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2016 z naslovom Širitvena politika EU (COM(2016)0715), skupaj s priloženim delovnim dokumentom služb Komisije z naslovom Poročilo o Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji za leto 2016 (SWD(2016)0362), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2016 z naslovom Širitvena politika EU (COM(2016)0715), skupaj s priloženim delovnim dokumentom služb Komisije z naslovom Poročilo o Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji za leto 2016 (SWD(2016)0362),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča o Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji iz junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča o Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji iz junija 2016,

| — | ob upoštevanju nujnih prednostnih nalog Komisije na področju reform za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo iz junija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nujnih prednostnih nalog Komisije na področju reform za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo iz junija 2015,

| — | ob upoštevanju priporočil skupine višjih strokovnjakov glede sistemskih vprašanj pravne države, povezanih s prestrezanjem komunikacije, razkritim spomladi 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil skupine višjih strokovnjakov glede sistemskih vprašanj pravne države, povezanih s prestrezanjem komunikacije, razkritim spomladi 2015,

| — | ob upoštevanju političnega dogovora (t.i. dogovora iz Pržina), ki so ga 2. junija in 15. julija 2015 v Skopju dosegle štiri največje politične stranke, in sporazuma teh strank o njegovem izvajanju z dne 20. julija in 31. avgusta 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnega dogovora (t.i. dogovora iz Pržina), ki so ga 2. junija in 15. julija 2015 v Skopju dosegle štiri največje politične stranke, in sporazuma teh strank o njegovem izvajanju z dne 20. julija in 31. avgusta 2016,

| — | ob upoštevanju končne izjave predsednika vrhunskega srečanja o Zahodnem Balkanu, ki je potekalo 4. julija 2016 v Parizu, in priporočil organizacij civilne družbe za to srečanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končne izjave predsednika vrhunskega srečanja o Zahodnem Balkanu, ki je potekalo 4. julija 2016 v Parizu, in priporočil organizacij civilne družbe za to srečanje,

| — | ob upoštevanju predhodnih ugotovitev in sklepov ter končnega poročila OVSE/ODIHR v zvezi s predčasnimi parlamentarnimi volitvami 11. decembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnih ugotovitev in sklepov ter končnega poročila OVSE/ODIHR v zvezi s predčasnimi parlamentarnimi volitvami 11. decembra 2016,

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov št. 817 (1993) in 845 (1993), resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 47/225 in začasnega sporazuma z dne 13. septembra 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov št. 817 (1993) in 845 (1993), resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 47/225 in začasnega sporazuma z dne 13. septembra 1995,

| — | ob upoštevanju sodbe Meddržavnega sodišča o izvajanju začasnega sporazuma z dne 13. septembra 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Meddržavnega sodišča o izvajanju začasnega sporazuma z dne 13. septembra 1995,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o tej državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o tej državi,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0055/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0055/2017),

| A. | ker so po tem, ko so bile dvakrat prestavljene, predčasne parlamentarne volitve v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji potekale 11. decembra 2016 brez posebnosti in mirno, v skladu z mednarodnimi standardi in po priporočilih OVSE/ODIHR; ker so potekale brez večjih incidentov in so bile na splošno dobro organizirane, volilna udeležba pa je bila visoka; |
| --- | --- |

A.

ker so po tem, ko so bile dvakrat prestavljene, predčasne parlamentarne volitve v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji potekale 11. decembra 2016 brez posebnosti in mirno, v skladu z mednarodnimi standardi in po priporočilih OVSE/ODIHR; ker so potekale brez večjih incidentov in so bile na splošno dobro organizirane, volilna udeležba pa je bila visoka;

| B. | ker politična polarizacija, globoko medsebojno nezaupanje in pomanjkanje pristnega dialoga med strankami ovirajo reforme in priprave na pristop; ker je mogoče na nekaterih pomembnih področjih opaziti stalno nazadovanje; ker se demokracija in načelo pravne države nenehno spodkopavata, zlasti zaradi ujetja države, kar vpliva na delovanje demokratičnih institucij in ključnih področjih družbe; |
| --- | --- |

B.

ker politična polarizacija, globoko medsebojno nezaupanje in pomanjkanje pristnega dialoga med strankami ovirajo reforme in priprave na pristop; ker je mogoče na nekaterih pomembnih področjih opaziti stalno nazadovanje; ker se demokracija in načelo pravne države nenehno spodkopavata, zlasti zaradi ujetja države, kar vpliva na delovanje demokratičnih institucij in ključnih področjih družbe;

| C. | ker je bil 27. aprila 2017 Talat Džaferi izvoljen za novega govornika makedonskega parlamenta; ker je predsednik Republike Makedonije 17. maja 2017 vodji SDSM Zoranu Zaevu zaupal mandat za oblikovanje nove vlade; ker je makedonski parlament 31. maja 2017 izvolil novo vlado pod vodstvom predsednika vlade Zorana Zaeva; |
| --- | --- |

C.

ker je bil 27. aprila 2017 Talat Džaferi izvoljen za novega govornika makedonskega parlamenta; ker je predsednik Republike Makedonije 17. maja 2017 vodji SDSM Zoranu Zaevu zaupal mandat za oblikovanje nove vlade; ker je makedonski parlament 31. maja 2017 izvolil novo vlado pod vodstvom predsednika vlade Zorana Zaeva;

| D. | ker med pomembna vprašanja procesa reform sodijo reforma pravosodja, javne uprave in medijev, boj proti brezposelnosti mladih in pregled izvajanja ohridskega okvirnega sporazuma; |
| --- | --- |

D.

ker med pomembna vprašanja procesa reform sodijo reforma pravosodja, javne uprave in medijev, boj proti brezposelnosti mladih in pregled izvajanja ohridskega okvirnega sporazuma;

| E. | ker je potrebna resna predanost vseh političnih sil, da država ostane na svoji poti vključevanja v EU in evro-atlantskega povezovanja; ker mora nova vlada v celoti sprejeti in izvajati učinkovite reforme, ki jih zaznamujejo oprijemljivi rezultati, zlasti na področju pravne države, pravosodja, korupcije, temeljnih pravic, notranjih zadev in dobrih sosedskih odnosov; |
| --- | --- |

E.

ker je potrebna resna predanost vseh političnih sil, da država ostane na svoji poti vključevanja v EU in evro-atlantskega povezovanja; ker mora nova vlada v celoti sprejeti in izvajati učinkovite reforme, ki jih zaznamujejo oprijemljivi rezultati, zlasti na področju pravne države, pravosodja, korupcije, temeljnih pravic, notranjih zadev in dobrih sosedskih odnosov;

| F. | ker se Komisija, Svet in Parlament na splošno strinjajo, da je ohranitev pozitivnega priporočila za začetek pristopnih pogajanj z državo odvisna od napredka pri izvajanju dogovora iz Pržina in bistvenega napredka pri izvajanju nujnih prednostnih nalog na področju reform oziroma pogojena s tem napredkom; |
| --- | --- |

F.

ker se Komisija, Svet in Parlament na splošno strinjajo, da je ohranitev pozitivnega priporočila za začetek pristopnih pogajanj z državo odvisna od napredka pri izvajanju dogovora iz Pržina in bistvenega napredka pri izvajanju nujnih prednostnih nalog na področju reform oziroma pogojena s tem napredkom;

| G. | ker je Svet zaradi nerešenega vprašanja z Grčijo v zvezi z imenom blokiral napredovanje; ker se dvostranska vprašanja ne bi smela uporabljati kot pretveza za zaviranje hitrega začetka pogajanj z EU; |
| --- | --- |

G.

ker je Svet zaradi nerešenega vprašanja z Grčijo v zvezi z imenom blokiral napredovanje; ker se dvostranska vprašanja ne bi smela uporabljati kot pretveza za zaviranje hitrega začetka pogajanj z EU;

| H. | ker se dvostranski spori ne bi smeli uporabljati za oviranje procesa pristopa k EU in ne bi smeli ovirati začetka pristopnih pogajanj, pač pa bi se morali ustrezno obravnavati v konstruktivnem duhu in v skladu s standardi EU in OZN, in sicer čim prej v pristopnem procesu; ker bi si bilo treba kar najbolj prizadevati za ohranitev dobrih sosedskih in medetničnih odnosov; |
| --- | --- |

H.

ker se dvostranski spori ne bi smeli uporabljati za oviranje procesa pristopa k EU in ne bi smeli ovirati začetka pristopnih pogajanj, pač pa bi se morali ustrezno obravnavati v konstruktivnem duhu in v skladu s standardi EU in OZN, in sicer čim prej v pristopnem procesu; ker bi si bilo treba kar najbolj prizadevati za ohranitev dobrih sosedskih in medetničnih odnosov;

| I. | ker se (potencialne) države kandidatke ocenjujejo po dosežkih, časovni načrt za pristop pa se določa glede na hitrost in kakovost potrebnih reform; ker bi bilo treba začetek pristopnih pogajanj zagotoviti šele, ko bodo izpolnjeni zahtevani pogoji; ker je država več let veljala za eno od najnaprednejših držav kandidatk EU v smislu usklajevanja s pravnim redom EU; |
| --- | --- |

I.

ker se (potencialne) države kandidatke ocenjujejo po dosežkih, časovni načrt za pristop pa se določa glede na hitrost in kakovost potrebnih reform; ker bi bilo treba začetek pristopnih pogajanj zagotoviti šele, ko bodo izpolnjeni zahtevani pogoji; ker je država več let veljala za eno od najnaprednejših držav kandidatk EU v smislu usklajevanja s pravnim redom EU;

| J. | ker je proces pristopa k EU glavna spodbuda za nadaljnje reforme, zlasti v zvezi s pravno državo, neodvisnostjo sodstva, bojem proti korupciji in svobodo medijev; ker so regionalno sodelovanje in dobri sosedski odnosi bistveni elementi procesa širitve, stabilizacijsko-pridružitvenega procesa in pristopnega procesa države; |
| --- | --- |

J.

ker je proces pristopa k EU glavna spodbuda za nadaljnje reforme, zlasti v zvezi s pravno državo, neodvisnostjo sodstva, bojem proti korupciji in svobodo medijev; ker so regionalno sodelovanje in dobri sosedski odnosi bistveni elementi procesa širitve, stabilizacijsko-pridružitvenega procesa in pristopnega procesa države;

| K. | ker so 20. julija in 31. avgusta 2016 predsedniki štirih glavnih političnih strank dosegli sporazum o izvajanju dogovora iz Pržina, vključno z določitvijo 11. decembra 2016 kot datuma za predčasne parlamentarne volitve, ter izrazili svojo podporo delu posebne tožilke; ker so ponovno izrazili tudi svojo zavezanost izvajanju nujnih prednostnih nalog na področju reform; |
| --- | --- |

K.

ker so 20. julija in 31. avgusta 2016 predsedniki štirih glavnih političnih strank dosegli sporazum o izvajanju dogovora iz Pržina, vključno z določitvijo 11. decembra 2016 kot datuma za predčasne parlamentarne volitve, ter izrazili svojo podporo delu posebne tožilke; ker so ponovno izrazili tudi svojo zavezanost izvajanju nujnih prednostnih nalog na področju reform;

| L. | ker je nedavna politična kriza pokazala, da makedonske institucije nimajo učinkovitega sistema nadzora in ravnotežja ter da je treba povečati preglednost in javno odgovornost; |
| --- | --- |

L.

ker je nedavna politična kriza pokazala, da makedonske institucije nimajo učinkovitega sistema nadzora in ravnotežja ter da je treba povečati preglednost in javno odgovornost;

| M. | ker je boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji še naprej bistven za preprečevanje vdora kriminalitete v politični, pravni in gospodarski sistem; |
| --- | --- |

M.

ker je boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji še naprej bistven za preprečevanje vdora kriminalitete v politični, pravni in gospodarski sistem;

| 1. | je zadovoljen, da je bila 31. maja 2017 oblikovana nova vlada; poziva vse politične stranke, naj ravnajo v duhu sprave in v skupnem interesu vseh državljanov ter sodelujejo z vlado, da bi povrnili zaupanje v državo in njene institucije, tudi s popolnim izvajanjem dogovora iz Pržina in prednostnih nalog na področju reform; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja spoštovanje temeljnih svoboščin pri predčasnih volitvah 11. decembra 2016, ki so bile dobro organizirane in so bile izvedene pregledno in vključujoče ter so potekale brez večjih incidentov; ugotavlja, da so bile volitve po mnenju OVSE/ODIHR konkurenčne; pozdravlja, da so vse politične stranke priznale rezultate volitev v interesu notranje stabilnosti, in poudarja, da imajo odgovornost zagotoviti, da država ne bo ponovno zdrsnila v politično krizo; poziva vse stranke, naj se vzdržijo vsakega oviranja učinkovitega delovanja parlamenta; poziva novo vlado, naj hitro nadaljuje potrebne reforme, da bi zagotovila evro-atlantsko povezovanje države in uresničevanje evropske perspektive v korist državljanov; meni, da je sodelovanje med strankami in medetnično sodelovanje bistvenega pomena za obravnavo perečih notranjih izzivov in izzivov, povezanih z EU, tudi za to, da se ohrani pozitivno priporočilo za začetek pogajanj o pristopu k EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja, da se je volilni proces izboljšal, vključno s pravnim okvirom, volilnim seznamom in medijsko pokritostjo; pozdravlja dejstvo, da so volitve na veliki večini volišč spremljali predstavniki civilne družbe; poziva pristojne organe, naj pred lokalnimi volitvami maja 2017 učinkovito obravnavajo domnevne nepravilnosti in pomanjkljivosti, vključno z ustrahovanjem volivcev, kupovanjem glasov, zlorabo upravnih virov, političnim pritiskom na medije ter podžigajočimi govori in verbalnimi napadi na novinarje; poziva pristojne organe, naj obravnavajo priporočila OVSE/ODHIR in Beneške komisije ter dosežejo verodostojne rezultate pri učinkovitem nadzoru financiranja političnih strank in volilnih kampanj; poudarja, da je treba povečati preglednost in dodatno depolitizirati delo volilne uprave, da bi povečali zaupanje javnosti v prihodnje volitve; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da bi bilo treba izvesti popis prebivalstva (zadnji popis je bil izveden leta 2002), če obstaja soglasje o uporabljeni metodologiji na ravni celotne države, da bi dobili posodobljeno in stvarno demografsko sliko makedonskega prebivalstva ter bolje izpolnjevali potrebe makedonskih državljanov in jim zagotavljali storitve, hkrati pa dodatno posodobili volilni seznam ter zmanjšali nepravilnosti in pomanjkljivosti v prihodnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pričakuje, da bo nova vlada kot prvo prednostno nalogo v sodelovanju z drugimi strankami pospešila izvajanje reform v zvezi z EU; ponovno izraža podporo začetku pristopnih pogajanj, ki pa je odvisen od napredka pri izvajanju dogovora iz Pržina, da bi zagotovili njegovo popolno, konkretno in trajnostno izvajanje ter bistveni napredek pri izvajanju nujnih prednostnih nalog na področju sistemskih reform; poziva Svet, naj vprašanje pristopnih pogajanj obravnava čim prej; je še vedno prepričan, da lahko pogajanja spodbudijo prepotrebne reforme, ustvarijo novo dinamiko, oživijo evropsko perspektivo in pozitivno vplivajo na rešitev dvostranskih sporov, da ne bi ovirali procesa pristopa k EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja strateški pomen nadaljnjega napredka v procesu pristopa k EU in ponovno poziva, naj vse strani pokažejo politično voljo in odgovornost, da bi bilo mogoče začeti v celoti izvajati nujne prednostne naloge na področju reform in dogovor iz Pržina; poudarja, da bi bilo treba dogovor iz Pržina izvajati tudi po volitvah, da bi zagotovili politično stabilnost in trajnost v prihodnosti; poziva Komisijo, naj čim prej, vendar pred koncem leta 2017, oceni napredek države pri izvajanju ter o tem poroča Parlamentu in Svetu; sicer opozarja, da je treba sprejeti in začeti izvajati reforme, za katere je že skrajni čas, vendar podpira nadaljevanje pristopnega dialoga na visoki ravni za sistematično pomoč državi pri tej nalogi; obžaluje, da v okviru tega dialoga ni potekalo nobeno srečanje in da je bil pri uresničevanju prejšnjih ciljev dosežen le manjši napredek; opozarja na morebitne negativne politične, varnostne in socialno-gospodarske posledice dodatnih zamud pri procesu evro-atlantskega povezovanja države; poleg tega poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj povečata vidnost projektov v državi, ki jih financira EU, da bi EU bolj približali državljanom Makedonije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja velik napredek države pri procesu vključevanja v EU in poudarja negativne posledice nadaljnjih zamud pri tem procesu, vključno z ogrožanjem verodostojnosti širitvene politike EU in tveganjem nestabilnosti v regiji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da sedanji izzivi, s katerimi se sooča Evropska unija (izstop Združenega kraljestva iz EU, migracije, radikalizem itd.), ne bi smeli ovirati procesa širitve; poudarja, da so nasprotno ti izzivi pokazali, da je treba Zahodni Balkan v celoti vključiti v strukture EU, da bi okrepili in poglobili partnerstvo in se spopadli z mednarodnimi krizami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja visoko raven usklajenosti zakonodaje s pravnim redom in priznava prednost, namenjeno učinkovitemu izvajanju in izvrševanju veljavnih pravnih in političnih okvirov, kot velja za države, ki so že vključene v pristopna pogajanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | čestita državi za stalno izpolnjevanje zavez, ki jih je prevzela v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma; poziva Svet, naj sprejme predlog Komisije iz leta 2009 glede prehoda na drugo fazo stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma v skladu z ustreznimi določbami; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva vse strani, naj pokažejo politično voljo in odgovornost za odpravo razdiralnega političnega okolja, polarizacije in pomanjkanja kulture sprejemanja kompromisov ter za ponovno vzpostavitev dialoga; ponovno poudarja, da ima parlament osrednjo vlogo v demokratičnem razvoju države, prav tako pa je forum za politični dialog in predstavništvo; poziva k okrepitvi njegovih nadzornih funkcij ter k določitvi meja glede prakse pogostih zakonodajnih sprememb zakonov in uporabe skrajšanih postopkov za sprejetje brez zadostnega posvetovanja ali ocene učinka; zahteva, da morajo parlamentarni odbori imeti možnost nemoteno delovati na področju prestrezanja komunikacij ter varnosti in protiobveščevalnih dejavnosti, prav tako pa imeti neoviran dostop do potrebnih podatkov in pričanj, da bi lahko zagotavljali verodostojen parlamentarni nadzor nad ustreznimi službami; priznava konstruktivno vlogo, ki jo ima civilna družba pri podpiranju in izboljševanju demokratičnih procesov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je seznanjen z določenim napredkom pri reformi javne uprave, vključno z ukrepi za začetek izvajanja novega pravnega okvira o upravljanju človeških virov; poziva k dodatni zavezanosti za izvajanje priporočil Komisije; ostaja zaskrbljen zaradi politizacije javne uprave in izvajanja političnega pritiska nad javnimi uslužbenci; poziva novo vlado, naj na vseh ravneh pokaže močno politično zavezanost izboljšanju strokovnosti, dosežkov nevtralnosti in neodvisnosti z izvajanjem novega postopka zaposlovanja in ocenjevanja, ki temelji na dosežkih; poudarja, da je treba dokončati strategijo reforme javne uprave za obdobje 2017–2022, vključno z dodelitvijo zadostnih proračunskih sredstev za njeno izvajanje, ter okrepiti ustrezno upravno zmogljivost; poziva novo vlado, naj vzpostavi pregledne in učinkovite ravni odgovornosti med institucijami in v njih; priporoča pravično zastopanost vseh skupnosti na vseh ravneh javne uprave; |
| --- | --- |

12.

| 13. | priporoča novi vladi, naj razvije celovito strategijo e-upravljanja, ki jo bo spremljal nadaljnji razvoj e-storitev za državljane in podjetja, da bi zmanjšali birokratsko breme za državo, državljane in podjetja; poudarja, da bi e-upravljanje in e-storitve izboljšali gospodarsko učinkovitost države ter povečali preglednost in učinkovitost javne uprave in storitev; poudarja pravico državljanov do dostopa do javnih informacij ter poziva k nadaljnjim prizadevanjem za zagotovitev, da uveljavljanje te pravice ne bo ovirano; spodbuja iskanje inovativnih e-rešitev, ki bodo olajšale dostop do javnih informacij in zmanjšale z njimi povezano birokracijo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obžaluje stalno nazadovanje pri reformi pravosodja, ki bi ga morali spodbujati k neodvisnemu delovanju; obžaluje ponavljajoče se politično vmešavanje v delo sodstva, tudi pri imenovanju in napredovanju sodnikov in tožilcev, ter pomanjkanje odgovornosti in primere selektivne pravičnosti; ponovno poziva odgovorne organe, naj učinkovito obravnavajo nerešena vprašanja, opredeljena v nujnih prednostnih nalogah na področju reform, in pokažejo politično voljo, da bi tako v zakonodaji kot v praksi dosegli napredek na področju reforme pravosodja, vključno z izboljšanjem preglednosti pri postopkih imenovanja in napredovanja ter skrajšanjem sodnih postopkov; priznava določena prizadevanja za izboljšanje preglednosti; poleg tega poziva organe, naj zagotovijo strokovnost sodnega sveta in sveta tožilcev ter funkcionalno neodvisnost celotnega pravosodnega sistema; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponovno poudarja pomen temeljite, neodvisne in neovirane preiskave obtožb v zvezi z nezakonitim ravnanjem, odkritim s prisluškovanjem telefonskim pogovorom, in s tem povezanega pomanjkanja nadzora; opozarja na pomen mandata in dela posebne tožilke in parlamentarne preiskovalne komisije za proučitev pravne in politične odgovornosti; ugotavlja, da je posebna tožilka vložila prve obtožnice zaradi zločinov v zvezi z nezakonitim ravnanjem, odkritim s prisluškovanjem telefonskim pogovorom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je zaskrbljen, da je delo urada posebne tožilke tarča političnih napadov ter upravnega in pravosodnega oviranja ter da druge institucije niso pripravljene sodelovati; opozarja kazenska sodišča, ki ne izpolnjujejo uradnih zahtev urada posebne tožilke, na njihovo pravno obveznost, da temu uradu pomagajo; meni, da je za demokratični proces bistvenega pomena, da lahko urad posebne tožilke opravlja vse svoje naloge in temeljite preiskave, pri tem pa je povsem neodvisen, brez ovir in ima na voljo potrebna ustrezna sredstva; poziva, naj se uradu zagotovijo popolna podpora, pogoji in čas, da bo lahko dokončal svoje pomembno delo; poziva k odpravi oviranja posredovanja dokazov posebni tožilki na sodiščih in k podpori sprememb zakona, da bi se zagotovila avtonomna avtoriteta posebne tožilke na področju zaščite prič v zvezi s primeri, za katere je pristojna; je trdno prepričan, da so rezultati preiskav pomemben korak k ponovni vzpostavitvi zaupanja v nacionalne institucije; poleg tega poudarja, da bi bilo treba sprejeti spremembe zakona o zaščiti prič; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ostaja zaskrbljen, da korupcija ostaja resna težava in da politično vmešavanje spodkopava boj proti njej; poudarja potrebo po močni politični volji za odpravo korupcije; poudarja, da je treba povečati neodvisnost policije, tožilstva in državne komisije za preprečevanje korupcije; poziva k izboljšanju preglednosti ter zagotovitvi izbire in imenovanja članov te komisije, ki temeljita na dosežkih; poziva, naj se nujno prizadeva za učinkovito preprečevanje in kaznovanje primerov navzkrižja interesov ter za doseganje verodostojnih rezultatov pri odkrivanju korupcije na visoki ravni, vključno z izvajanjem pravnih okvirov za zaščito prijaviteljev nepravilnosti v skladu z evropskimi standardi, nujnimi prednostnimi nalogami na področju reform in priporočili Beneške komisije; ponovno spodbuja neodvisne organizacije civilne družbe in medije, naj razkrivajo korupcijo ter podpirajo neodvisne in nepristranske preiskave; organe poziva, naj delo varuha človekovih pravic podprejo z ustreznimi kadrovskimi in proračunskimi ukrepi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je zaskrbljen zaradi združevanja medijskih, političnih in vladnih dejavnosti, zlasti v zvezi z javno porabo; odločno obsoja obstoj nezakonitih gospodarskih, političnih in družinskih vezi v zvezi s porabo javnih sredstev; poziva vlado k sprejetju zakonodajnega okvira za urejanje navzkrižja interesov in javno razkritje sredstev oseb, ki zasedajo visoke državniške položaje, kot dodaten ukrep za boj proti korupciji; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja obstoj zakonodajnega okvira in strategij za boj proti organiziranemu kriminalu; pozdravlja odkrivanje kriminalnih mrež in poti, povezanih s trgovino z ljudmi in nedovoljenim prometom s prepovedanimi drogami, ter poziva k večjim prizadevanjem v boju proti organiziranemu kriminalu; spodbuja nadaljnje izboljšanje sodelovanja med agencijami kazenskega pregona, tako znotraj države kot med sosednjimi državami, ter krepitev pooblastil in virov za sodišča; meni, da je nujno še naprej razvijati zmogljivost kazenskega pregona, da bo mogoče preiskovati finančni kriminal in zapleniti premoženje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ceni nenehna prizadevanja za boj proti islamski radikalizaciji in tujim terorističnim borcem; pozdravlja sprejetje strategije za boj proti terorizmu v obdobju 2013–2019, ki opredeljuje tudi pojme nasilnega ekstremizma, radikalizacije, preprečevanja in ponovnega vključevanja; poziva, naj njeno izvajanje poteka s tesnejšim sodelovanjem med varnostnimi agencijami in organizacijami civilne družbe, verskimi voditelji, lokalnimi skupnostmi ter drugimi državnimi institucijami na področju izobraževanja, zdravstva in socialnih storitev pri obravnavi različnih stopenj radikalizacije in oblikovanju orodij za ponovno vključevanje in rehabilitacijo; prav tako poziva, naj varnostne službe še naprej spremljajo tuje borce, ki se vračajo, njihovo ustrezno ponovno vključevanje v družbo ter nenehno izmenjujejo informacije z organi EU in sosednjimi državami; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je zaskrbljen zaradi opozoril organizacij civilne družbe v zvezi s poslabšanjem okolja, v katerem delujejo; ostaja zaskrbljen zaradi skrajnih javnih napadov politikov in medijev na organizacije civilne družbe in tuje predstavnike; priznava in spodbuja pomembno vlogo, ki jo imajo organizacije civilne družbe pri spremljanju, podpiranju in izboljševanju demokratičnih procesov, vključno z volilnim procesom, in pri zagotavljanju nadzora in ravnovesja; je zaskrbljen zaradi omejene predanosti vlade in nezadostnega sodelovanja z organizacijami civilne družbe na vseh ravneh; poudarja pomen rednega in konstruktivnega dialoga ter sodelovanja z organizacijami civilne družbe ter poziva pristojne organe, naj jih redno in strukturirano vključujejo v oblikovanje politik; organe poziva, naj ne diskriminirajo organizacij civilne družbe na podlagi politične pripadnosti, verskih prepričanj ali etnične sestave; meni, da svobode zbiranja in združevanja ne bi smeli brez tehtne utemeljitve odreči nobeni skupini oseb; |
| --- | --- |

21.

| 22. | spodbuja organe, naj znova začnejo izvajati prekinjeni popis prebivalstva, s čimer bi zagotovili točne statistične podatke o prebivalstvu, ki bi služili kot podlaga za vladne razvojne programe in ustrezno načrtovanje proračuna; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja vlado in politične stranke na njihovo odgovornost pri oblikovanju kulture vključevanja in strpnosti, tako v zakonodaji kot v praksi; pozdravlja sprejetje nacionalne strategije za enakost in nediskriminacijo za obdobje 2016–2020; je zaskrbljen glede nepristranskosti in neodvisnosti komisije za zaščito pred diskriminacijo ter poziva k preglednim postopkom izbire njenih članov; ponovno obsoja sovražni govor zoper diskriminirane skupine; je zaskrbljen, ker so še vedno prisotni nestrpnost, diskriminacija in napadi na lezbijke, geje, biseksualne, transseksualne in interseksualne osebe (osebe LGBTI); ponovno poziva, naj se protidiskriminacijski zakon uskladi s pravnim redom EU v zvezi z diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti; ponovno poudarja, da je treba odpraviti predsodke in diskriminacijo do Romov in jim olajšati vključevanje ter dostop do izobraževalnega sistema in trga dela; je zaskrbljen zaradi nečloveških fizičnih razmer v zaporih in njihove prezasedenosti, čeprav se je proračun za zapore znatno povečal; poziva k upoštevanju priporočil varuha človekovih pravic; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva k nadaljnjim prizadevanjem za spodbujanje enakosti spolov in povečanje udeležbe žensk v političnem življenju in zaposlovanju, za izboljšanje njihovega družbeno-ekonomskega položaja in za krepitev pravic žensk nasploh; poziva pristojne organe, naj izboljšajo izvajanje zakona o enakih možnostih, naj se spopadajo z vprašanjem slabe zastopanosti žensk na ključnih položajih sprejemanja odločitev na vseh ravneh ter okrepijo učinkovitost institucionalnih mehanizmov za spodbujanje enakosti spolov; poziva pristojne organe, naj izvajanju tega načrta namenijo dovolj proračunskih sredstev; je zaskrbljen, ker ženske nimajo dostopa do nekaterih osnovnih zdravstvenih storitev in ker je umrljivost dojenčkov še vedno visoka; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva vlado, naj sprejme ukrepe za pregled zakona o preprečevanju nasilja v družini in zaščiti pred njim ter drugih zadevnih zakonov, s katerimi bi zagotovili ustrezno zaščito za vse žrtve nasilja v družini in nasilja na podlagi spola ter izboljšali storitve v podporo žrtvam nasilja v družini, vključno z zagotavljanjem ustreznega števila varnih hiš; poleg tega poziva vlado k podrobnim preiskavam primerov nasilja v družini, h kazenskemu pregonu storilcev in k nadaljevanju izvajanja kampanj ozaveščanja o nasilju v družini; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponovno poudarja, da so razmere na področju odnosov med etničnimi skupinami še vedno negotove; poziva vse politične stranke in organizacije civilne družbe, naj aktivno spodbujajo vključujočo in strpno večetnično, večkulturno in večversko družbo, prav tako pa naj krepijo soobstoj in dialog; meni, da so potrebni posebni ukrepi, da bi se dosegla socialna kohezija med različnimi etničnimi, nacionalnimi in verskimi skupnostmi; spominja predsednike vlade in strank na njihovo zavezo, da bodo v celoti, na pregleden in vključujoč način izvajali ohridski okvirni sporazum, brez dodatnega odlašanja zaključili njegov pregled, vključno s političnimi priporočili, ter njegovemu izvajanju namenili dovolj sredstev; obsoja vse oblike iredentizma in vse poskuse razkroja različnih družbenih skupin; poudarja, da je treba nemudoma začeti dolgo pričakovani popis prebivalstva; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva, da bi podprla proces resnične sprave v tej regiji, zlasti s podporo za kulturne projekte, ki se ukvarjajo z nedavno zgodovino ter spodbujajo skupno in deljeno razumevanje zgodovine ter javno in politično kulturo strpnosti, vključenosti in sprave; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ponovno poudarja, da bi morale oblasti in civilna družba sprejeti ustrezne ukrepe za zgodovinsko spravo, da se premagajo delitve med različnimi etničnimi in narodnimi skupinami ter znotraj njih, vključno z državljani, ki se opredeljujejo za Bolgare; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva vlado, naj javnosti in medijem pošlje jasno sporočilo, da diskriminacija na podlagi narodne identitete v državi ni dopustna, tudi v povezavi s pravosodnim sistemom, mediji, zaposlovanjem in socialnimi priložnostmi; poudarja pomen teh ukrepov za vključevanje različnih etničnih skupnosti ter za stabilnost in evropsko integracijo države; |
| --- | --- |

29.

| 30. | spodbuja oblasti, naj od Srbije pridobijo ustrezne arhive jugoslovanske tajne službe; meni, da je pregledna obravnava totalitarne preteklosti, vključno z odprtjem arhivov tajnih služb, korak v smeri demokratizacije, odgovornosti in institucionalne trdnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ponovno poudarja, kako pomembni sta svoboda in neodvisnost medijev kot osrednji vrednoti EU in temelja vsake demokracije; ostaja zaskrbljen glede svobode izražanja in medijske svobode, uporabe sovražnega govora, primerov ustrahovanja in samocenzure, sistematičnega političnega vmešavanja in pritiskov na uredniško politiko, neobstoječega raziskovalnega, objektivnega in točnega poročanja pa tudi neuravnoteženega poročanja o vladnih dejavnostih; ponovno poziva, naj se v osrednjih medijih, zlasti na javni radioteleviziji, poroča o različnih stališčih; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva novo vlado, naj zagotovi preprečevanje in ustrezno preiskavo primerov ustrahovanja novinarjev ter nasilja nad njimi, odgovorne pa privede pred sodišče; poudarja, da sta za zagotavljanje finančne in uredniške samostojnosti potrebni trajnostnost ter politična in finančna neodvisnost javne radiotelevizije kot tudi dostop do nepristranskih informacij; poziva k vzpostavitvi vključujočih organov za zastopanje interesov medijev; poziva k oblikovanju kodeksa poklicnega ravnanja, ki bi ga sprejeli tako javni kot zasebni mediji; spodbuja vladne uradnike, organizacije civilne družbe in novinarske organizacije k sodelovanju pri reformi medijev; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ostaja zaskrbljen, ker politične razmere resno ogrožajo makedonsko gospodarstvo; je še vedno zaskrbljen zaradi slabega izvrševanja pogodb, obsega neformalne ekonomije in težav pri dostopu do financiranja; poudarja, da obsežna siva ekonomija močno ovira poslovanje; poudarja, da je treba sprejeti ukrepe za izboljšanje konkurenčnosti in ustvarjanja delovnih mest v zasebnem sektorju, ter poziva pristojne organe, naj obravnavajo tudi učinkovitost sodstva; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja ohranjanje makroekonomske stabilnosti, znižanje stopnje brezposelnosti in stalno zavezanost vlade spodbujanju rasti in zaposlovanja s tržnimi gospodarskimi politikami, vendar je zaskrbljen zaradi vzdržnosti javnega dolga in dejstva, da je brezposelnost še vedno visoka, stopnja delovne aktivnosti pa je zlasti med mladimi, ženskami in invalidi zelo nizka; poleg tega poziva pristojne organe, naj se spoprimejo z dolgoročno in strukturno brezposelnostjo, spodbujajo sodelovanje na področju gospodarske politike, bolje uskladijo izobraževanje z zahtevami na trgu dela ter oblikujejo ciljno strategijo, s katero bi bolje vključili mlade in ženske na trg dela; je zaskrbljen zaradi izseljevanja visoko izobraženih mladih strokovnjakov in odločno poziva vlado, naj oblikuje programe, ki bi visoko izobraženim mladim strokovnjakom omogočili vrnitev in sodelovanje v političnih postopkih in postopkih odločanja; poziva k izboljšanju fiskalne discipline in preglednosti ter k povečanju zmogljivosti načrtovanja proračuna; spodbuja načelo uravnoteženega proračuna; ugotavlja, da zanesljivo in predvidljivo regulativno poslovno okolje vodi v večjo makroekonomsko stabilnost in rast; v zvezi s tem poziva k ustreznemu posvetovanju z vsemi deležniki; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja napredek, dosežen pri modernizaciji prometnih, energetskih in telekomunikacijskih omrežij, ter zlasti prizadevanja za dokončanje desetega koridorja (2); glede na pomen železniških povezav v okviru trajnostnega prometnega sistema pozdravlja namero vlade, da posodobi ali zgradi železniške povezave med Skopjem in prestolnicami sosednjih držav, ter poziva k hitrejšemu napredku, zlasti pri dokončanju železniških in cestnih povezav v okviru osmega koridorja (3); |
| --- | --- |

35.

| 36. | Izraža pohvalo dobrim pripravam na področju elektronskih komunikacij in informacijske družbe; poziva k dodatnemu napredku na področju kibernetske varnosti ter poudarja, da bi bilo treba razviti in sprejeti nacionalno strategijo za kibernetsko varnost, da bi povečali kibernetsko odpornost; |
| --- | --- |

36.

| 37. | je zaskrbljen zaradi precejšnjih pomanjkljivosti na področju okolja, zlasti na področju industrijskega onesnaževanja ter onesnaževanja zraka in vode; ugotavlja, da je trenutno stanje sistema oskrbe z vodo na splošno slabo, kar povzroča veliko izgubo vode in težave glede kakovosti vode; poudarja, da bi bilo treba pripraviti in izvajati trajnostno politiko ravnanja z odpadki, ter poziva k oblikovanju celovite politike in strategije za boj proti podnebnim spremembam, in sicer v skladu z okvirom EU 2030 za podnebno politiko, ter k ratifikaciji in izvajanju pariškega podnebnega sporazuma; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja konstruktivno vlogo države pri regionalnem sodelovanju, zlasti v okviru pobude šestih zahodnobalkanskih držav in agende o povezljivosti; ugotavlja pa, da so prometne in energetske infrastrukturne povezave s sosednjimi državami v regiji ter povezava z omrežjem TEN-T še vedno omejene; pozdravlja napredek, dosežen pri zanesljivi oskrbi ter na področju prenosnih povezovalnih daljnovodov za električno energijo in medsebojnih plinskih povezav; je seznanjen s sporazumom o razvoju regionalnega trga električne energije, ki so ga podpisale države Zahodnega Balkana; poudarja, da bi bilo treba doseči napredek pri odpiranju trga električne energije in razviti konkurenco na trgu plina in električne energije, da bi se doseglo ločevanje dejavnosti javnih služb v skladu s tretjim energetskim svežnjem EU; poziva k znatnemu napredku pri energijski učinkovitosti, proizvodnji energije iz obnovljivih virov in boju proti podnebnim spremembam; poziva k ratifikaciji pariškega podnebnega sporazuma; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva organe, naj okrepijo upravne in finančne zmogljivosti, da bi zagotovili pregledno, uspešno in učinkovito ureditev javnih naročil, preprečili morebitne nepravilnosti, omogočili pravilno in pravočasno uporabo sredstev EU ter istočasno zagotovili podrobna redna poročila o načrtovanju programov in porabi sredstev EU; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Komisija znova zmanjšala sredstva v okviru instrumenta za predpristopno pomoč za približno 27 milijonov EUR, kar je posledica pomanjkanja politične zaveze za izvedbo reforme upravljanja javnih financ; poziva Komisijo, naj v svoja poročila vključi informacije o podpori za državo iz instrumenta za predpristopno pomoč in učinkovitosti izvedenih ukrepov, zlasti v zvezi s podporo iz instrumenta za predpristopno pomoč, ki je bila izplačana in namenjena izvajanju ključnih prednostnih nalog in ustreznih projektov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | izraža pohvalo državi za konstruktivno vlogo in sodelovanje ter izjemna prizadevanja pri obvladovanju izzivov, povezanih z migracijsko krizo, s čimer je znatno prispevala k varnosti in stabilnosti EU; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj državi zagotovi vsa potrebna orodja za ublažitev krize; priporoča dodatne ukrepe in postopke v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom za izboljšanje azilnega sistema, zagotovitev potrebnih zmogljivosti za preprečevanje trgovine z ljudmi in tihotapljenja migrantov, vključno s sporazumi o sodelovanju s sosednjimi državami na področju boja proti kriminalu, in za zagotovitev učinkovitega upravljanja meja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ugotavlja, da država leži na t. i. zahodnobalkanski poti in da je približno 600 000 beguncev in migrantov, vključno z ranljivimi skupinami, kot so otroci in starejše osebe, potovalo skozi Makedonijo v Evropo; poziva makedonske oblasti, naj zagotovijo, da bodo migranti in begunci, ki zaprosijo za azil v tej državi ali prečkajo njeno ozemlje, obravnavani v skladu z mednarodnim pravom in pravom EU, tudi Konvencijo o beguncih iz leta 1951 in Listino EU o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj se še naprej ukvarja z vprašanji, povezanimi z migracijami, ki zadevajo vse države Zahodnega Balkana, da se zagotovi spoštovanje evropskih in mednarodnih norm in standardov; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja pomen regionalnega sodelovanja kot orodja za spodbujanje nadaljevanja procesa integracije EU ter izraža pohvalo konstruktivnim prizadevanjem in proaktivnim prispevkom države pri spodbujanju dvostranskih odnosov z vsemi državami v regiji; |
| --- | --- |

43.

| 44. | meni, da je regionalno sodelovanje bistven element v procesu pristopa k EU, ki regiji prinaša stabilnost in blaginjo, ter bi moralo biti prednostna naloga vlade; pozdravlja stalno konstruktivno vlogo države in njen proaktiven prispevek pri spodbujanju dvostranskega, regionalnega in mednarodnega sodelovanja ter njeno udeležbo v operacijah civilnega in vojaškega kriznega upravljanja; izraža pohvalo dodatnemu usklajevanju z zunanjo politiko EU (73 %); poziva makedonske organe, naj svoje delovanje uskladijo tudi z omejevalnimi ukrepi proti Rusiji, ki jih je EU sprejela po nezakoniti priključitvi Krima; poudarja, kako pomembno je dokončati pogajanja o sporazumu o prijateljstvu in dobrih sosedskih odnosih z Bolgarijo; poziva organe, naj spoštujejo politične, socialne in kulturne pravice državljanov, ki se opredeljujejo za Bolgare; |
| --- | --- |

44.

| 45. | spodbuja oblikovanje skupnih strokovnih odborov za zgodovino in izobraževanje s sosednjimi državami, s čimer bi prispevali k objektivni, na dejstvih temelječi interpretaciji zgodovine, povečali akademsko sodelovanje in med mladimi spodbujali pozitivno naravnanost do sosednjih držav; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja oprijemljive rezultate pobude za ukrepe za krepitev zaupanja med to državo in Grčijo, ki bi lahko izboljšali razumevanje in prispevali k trdnejšim dvostranskim odnosom, utrli pot vzajemno sprejemljivi rešitvi vprašanja imena, in priznava pozitivni razvoj dogodkov pri izvajanju teh ukrepov; poudarja, da bi se bilo treba izogibati potezam, spornim dejanjem in izjavam, ki bi lahko negativno vplivale na dobre sosedske odnose; ponovno odločno poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj pripravita nove pobude za premostitev preostalih razlik ter z državama in s posebnim poročevalcem Združenih narodov sodelujeta pri iskanju vzajemno sprejemljive rešitve za vprašanje imena ter o tem poročata Parlamentu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja dejavnosti, ki potekajo v okviru berlinskega procesa in izkazujejo močno politično podporo evropski perspektivi držav Zahodnega Balkana; poudarja pomen tega procesa za spodbujanje gospodarskega razvoja držav v regiji prek naložb v osrednja omrežja in dvostranskih projektov na področju infrastrukture, gospodarstva in medsebojne povezljivosti; ponovno poudarja, kako pomembno je dejavno sodelovanje v regionalnih pobudah za mlade, kot je regionalni urad za sodelovanje mladih Zahodnega Balkana; pozdravlja ustanovitev sklada za Zahodni Balkan ter poziva Komisijo, naj upošteva predlagane pobude in projekte; |
| --- | --- |

47.

| 48. | izraža pohvalo državi glede njenega predsedovanja Srednjeevropski pobudi, ki je bila med letom 2015 osredotočena na gospodarsko sodelovanje in poslovne priložnosti, infrastrukturni in splošni gospodarski razvoj, vključno z razvojem podeželja in turizmom, ter na povezovanje makroregij; |
| --- | --- |

48.

| 49. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, podpredsednici/visoki predstavnici, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu te države. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  UL L 84, 20.3.2004, str. 13.

(2)  Deseti koridor je eden od vseevropskih prometnih koridorjev in poteka od Salzburga (Avstrija) do Soluna (Grčija).

(3)  Osmi koridor je eden od vseevropskih prometnih koridorjev in poteka od Durrësa (Albanija) do Varne (Bolgarija). Prečka tudi Skopje.

---

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/97 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/97

---

P8_TA(2017)0264

Razmere v Demokratični republiki Kongo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o razmerah v Demokratični republiki Kongo (2017/2703(RSP))

(2018/C 331/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Demokratični republiki Kongo, zlasti z dne 23. junija 2016 (1), 1. decembra 2016 (2) in 2. februarja 2017 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Demokratični republiki Kongo, zlasti z dne 23. junija 2016 (1), 1. decembra 2016 (2) in 2. februarja 2017 (3),

| — | ob upoštevanju izjav visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednice Komisije Federice Mogherini in njene uradne govorke o razmerah v Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednice Komisije Federice Mogherini in njene uradne govorke o razmerah v Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju izjav delegacije EU v Demokratični republiki Kongo o stanju na področju človekovih pravic v tej državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav delegacije EU v Demokratični republiki Kongo o stanju na področju človekovih pravic v tej državi,

| — | ob upoštevanju političnega dogovora, ki je bil 31. decembra 2016 dosežen v Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnega dogovora, ki je bil 31. decembra 2016 dosežen v Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 15. junija 2016 o predvolilnih in varnostnih razmerah v Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 15. junija 2016 o predvolilnih in varnostnih razmerah v Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. oktobra 2016 in 6. marca 2017 o Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. oktobra 2016 in 6. marca 2017 o Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN z dne 10. marca 2017 o misiji OZN za stabilizacijo Demokratične republike Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN z dne 10. marca 2017 o misiji OZN za stabilizacijo Demokratične republike Kongo,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN o Demokratični republiki Kongo, zlasti resolucij št. 2293 (2016) o podaljšanju režima sankcij za Demokratično republiko Kongo in mandata skupine strokovnjakov ter št. 2348 (2017) o podaljšanju mandata misije OZN za stabilizacijo Demokratične republike Kongo (MONUSCO), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN o Demokratični republiki Kongo, zlasti resolucij št. 2293 (2016) o podaljšanju režima sankcij za Demokratično republiko Kongo in mandata skupine strokovnjakov ter št. 2348 (2017) o podaljšanju mandata misije OZN za stabilizacijo Demokratične republike Kongo (MONUSCO),

| — | ob upoštevanju skupne izjave o Demokratični republiki Kongo, ki so jo 16. februarja 2017 podale Afriška unija, OZN, Evropska unija in Mednarodna organizacija za frankofonijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o Demokratični republiki Kongo, ki so jo 16. februarja 2017 podale Afriška unija, OZN, Evropska unija in Mednarodna organizacija za frankofonijo,

| — | ob upoštevanju revidiranega Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidiranega Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz junija 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz junija 1981,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju,

| — | ob upoštevanju ustave Demokratične republike Kongo, sprejete 18. februarja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Demokratične republike Kongo, sprejete 18. februarja 2006,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker Demokratična republika Kongo doživlja stalne konflikte in brutalno politično zatiranje; ker je politična kriza, do katere je prišlo, ker predsednik Joseph Kabila ne spoštuje ustavno določene omejitve na dva mandata, še dodatno poglobila humanitarno in varnostno krizo v Demokratični republiki Kongo; |
| --- | --- |

A.

ker Demokratična republika Kongo doživlja stalne konflikte in brutalno politično zatiranje; ker je politična kriza, do katere je prišlo, ker predsednik Joseph Kabila ne spoštuje ustavno določene omejitve na dva mandata, še dodatno poglobila humanitarno in varnostno krizo v Demokratični republiki Kongo;

| B. | ker do konflikta prihaja v kontekstu politične krize v tej državi; ker je bil 31. decembra 2016 pod okriljem katoliške škofovske konference (CENCO) dosežen dogovor, v katerem je določeno, da se politični prehod konča s svobodnimi in poštenimi predsedniškimi volitvami, ki naj bi bile izvedene do konca leta 2017 brez spremembe ustave; ker doslej pri izvajanju dogovora ni bil dosežen napredek; |
| --- | --- |

B.

ker do konflikta prihaja v kontekstu politične krize v tej državi; ker je bil 31. decembra 2016 pod okriljem katoliške škofovske konference (CENCO) dosežen dogovor, v katerem je določeno, da se politični prehod konča s svobodnimi in poštenimi predsedniškimi volitvami, ki naj bi bile izvedene do konca leta 2017 brez spremembe ustave; ker doslej pri izvajanju dogovora ni bil dosežen napredek;

| C. | ker so avgusta 2016 v pokrajini Osrednji Kasai izbruhnili oboroženi spopadi med kongovsko vojsko in lokalnimi milicami ter se razširili na sosednje pokrajine Vzhodni Kasai, Lomami in Sankuru, zaradi česar je prišlo do humanitarne krize, več kot milijon civilistov pa je bilo notranje razseljenih; ker so v poročilih OZN dokumentirane množične kršitve človekovih pravic, med drugim poboj več kot 500 civilistov in obstoj več kot 40 množičnih grobišč; ker po navedbah OZN skoraj 400.000 otrokom grozi lakota; ker je 165 kongovskih organizacij civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic pozvalo k neodvisni mednarodni preiskavi o množičnih kršitvah človekovih pravic v provincah Kasai in Lomami, pri čemer so navedli, da ta kazniva dejanja izvajajo tako vladne sile kot pripadniki milic; |
| --- | --- |

C.

ker so avgusta 2016 v pokrajini Osrednji Kasai izbruhnili oboroženi spopadi med kongovsko vojsko in lokalnimi milicami ter se razširili na sosednje pokrajine Vzhodni Kasai, Lomami in Sankuru, zaradi česar je prišlo do humanitarne krize, več kot milijon civilistov pa je bilo notranje razseljenih; ker so v poročilih OZN dokumentirane množične kršitve človekovih pravic, med drugim poboj več kot 500 civilistov in obstoj več kot 40 množičnih grobišč; ker po navedbah OZN skoraj 400.000 otrokom grozi lakota; ker je 165 kongovskih organizacij civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic pozvalo k neodvisni mednarodni preiskavi o množičnih kršitvah človekovih pravic v provincah Kasai in Lomami, pri čemer so navedli, da ta kazniva dejanja izvajajo tako vladne sile kot pripadniki milic;

| D. | ker so bili marca 2017 v provinci Kasai ugrabljeni in ubiti dva strokovnjaka OZN in njuni pomočniki; |
| --- | --- |

D.

ker so bili marca 2017 v provinci Kasai ugrabljeni in ubiti dva strokovnjaka OZN in njuni pomočniki;

| E. | ker je Urad OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (OCHA) aprila 2017 pozval, naj bi za nujno humanitarno pomoč v regiji Kasai zbrali 64,5 milijona USD; |
| --- | --- |

E.

ker je Urad OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (OCHA) aprila 2017 pozval, naj bi za nujno humanitarno pomoč v regiji Kasai zbrali 64,5 milijona USD;

| F. | ker organizacije za človekove pravice ves čas poročajo, da se razmere na področju človekovih pravic ter svobode izražanja in zbiranja ter svobode do protestiranja v tej državi slabšajo, povečuje pa da se število politično motiviranih sojenj in uporaba prekomerne sile proti miroljubnim protestnikom, novinarjem in politični opoziciji, zlasti s strani vojske in milic; ker so ženske in otroci prve žrtve konflikta in ker sta spolno nasilje in nasilje zaradi spola, ki se pogosto uporabljata kot vojna taktika, zelo razširjena; |
| --- | --- |

F.

ker organizacije za človekove pravice ves čas poročajo, da se razmere na področju človekovih pravic ter svobode izražanja in zbiranja ter svobode do protestiranja v tej državi slabšajo, povečuje pa da se število politično motiviranih sojenj in uporaba prekomerne sile proti miroljubnim protestnikom, novinarjem in politični opoziciji, zlasti s strani vojske in milic; ker so ženske in otroci prve žrtve konflikta in ker sta spolno nasilje in nasilje zaradi spola, ki se pogosto uporabljata kot vojna taktika, zelo razširjena;

| G. | ker bi morala misija MONUSCO v skladu s svojim mandatom, ki je bil aprila 2017 podaljšan še za eno leto, v času stopnjevanja nasilja prispevati k ščitenju civilistov, poleg tega pa bi morala prispevati k izvajanju političnega dogovora z dne 31. decembra 2016, pri uporabi kontingenta misije MONUSCO pa bi bilo treba hkrati upoštevati tudi nove varnostne in humanitarne prednostne naloge; |
| --- | --- |

G.

ker bi morala misija MONUSCO v skladu s svojim mandatom, ki je bil aprila 2017 podaljšan še za eno leto, v času stopnjevanja nasilja prispevati k ščitenju civilistov, poleg tega pa bi morala prispevati k izvajanju političnega dogovora z dne 31. decembra 2016, pri uporabi kontingenta misije MONUSCO pa bi bilo treba hkrati upoštevati tudi nove varnostne in humanitarne prednostne naloge;

| H. | ker je EU 12. decembra 2016 v odziv na oviranje volilnega procesa in kršitve človekovih pravic sprejela omejevalne ukrepe proti sedmim osebam, 29. maja 2017 pa proti še devetim osebam, ki v državni upravi in v vojaški strukturi varnostnih sil Demokratične republike Kongo zasedajo odgovoren položaj; |
| --- | --- |

H.

ker je EU 12. decembra 2016 v odziv na oviranje volilnega procesa in kršitve človekovih pravic sprejela omejevalne ukrepe proti sedmim osebam, 29. maja 2017 pa proti še devetim osebam, ki v državni upravi in v vojaški strukturi varnostnih sil Demokratične republike Kongo zasedajo odgovoren položaj;

| 1. | je še vedno globoko zaskrbljen zaradi slabšanja političnih, varnostnih in humanitarnih razmer v Demokratični republiki Kongo; ostro obsoja vse kršitve človekovih pravic, med drugim nasilje vseh storilcev, ugrabitve, uboje, mučenja, spolno nasilje ter samovoljne aretacije in nezakonita pridržanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva, naj se ustanovi neodvisen preiskovalni odbor s polnimi pooblastili, v katerega bodo vključeni tudi strokovnjaki OZN, da bi pojasnili nasilje v regiji Kasai in zagotovili, da bodo storilci teh pobojev odgovarjali za svoja dejanja; poziva države članice, naj ta preiskovalni odbor politično in finančno podprejo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | želi spomniti, da je predvsem vlada Demokratične republike Kongo odgovorna za zaščito civilistov, ki so na njenem ozemlju in pod njeno pristojnostjo, tudi pred hudodelstvi zoper človečnost in vojnimi hudodelstvi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | močno obžaluje, da pri organizaciji prihodnjih predsedniških in parlamentarnih volitev v Demokratični republiki Kongo prihaja do zamud, kar pomeni kršitev kongovske ustave; obžaluje tudi pomanjkanje napredka pri izvajanju političnega dogovora z dne 31. decembra 2016 o prehodni ureditvi; želi spomniti, da se je vlada Demokratične republike Kongo zavezala, da bo pred koncem leta 2017 na verodostojen način izvedla pregledne, svobodne in poštene volitve, s pomočjo katerih bo zagotovila varstvo političnih pravic in svoboščin in ki bodo v skladu s političnim dogovorom privedle do mirnega prenosa oblasti; ponovno poudarja, kako pomembna je objava podrobnega volilnega koledarja, hkrati pa pozdravlja proces za registriranje volivcev; poziva k čim prejšnjemu izvrševanju zavez iz dogovora, zlasti glede spremembe in sprejetja potrebnih zakonov v kongovskem parlamentu pred koncem parlamentarnega mandata; poziva, naj se spremeni volilna zakonodaja, da bo s pomočjo ustreznih ukrepov zagotovljena zastopanost žensk; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je neodvisna nacionalna volilna komisija dolžna delovati kot nepristranska in vključujoča institucija pri izvajanju verodostojnega in demokratičnega volilnega procesa; poziva, naj se v skladu s političnim dogovorom iz leta 2016 nemudoma ustanovi nacionalni svet za spremljanje dogovora in volilnega procesa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | želi spomniti, da je vlada dolžna spoštovati in varovati temeljne svoboščine in spodbujati njihovo uveljavljanje kot osnovo za demokracijo; poziva kongovske oblasti, naj ponovno vzpostavijo ugodno okolje za svobodno in mirno uveljavljanje svobode izražanja, združevanja in zbiranja ter svobode medijev; zahteva takojšnjo izpustitev nezakonito pridržanih oseb, med katerimi so novinarji, pripadniki opozicije in predstavniki civilne družbe; poziva vse politične akterje, naj nadaljujejo politični dialog; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obsoja vse kršitve mednarodnega humanitarnega prava, za katere so odgovorne nacionalne oblasti in varnostne službe; je poleg tega zaskrbljen zaradi poročil, da lokalne milice huje kršijo človekove pravice, tudi tako, da novačijo in nezakonito uporabljajo otroke vojake, kar bi po mednarodnem pravu lahko pomenilo vojna hudodelstva; meni, da mora biti prednostna naloga oblasti in mednarodne skupnosti izkoreninjenje pojava otrok vojakov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno izraža globoko zaskrbljenost nad alarmantnimi humanitarnimi razmerami v Demokratični republiki Kongo, ki jih med drugim zaznamujejo razselitve, neustrezna prehranska varnost, epidemije in naravne nesreče; poziva EU in njene države članice, naj prek zanesljivih organizacij povečajo finančno in humanitarno pomoč, da bi tako zadostile nujnim potrebam prebivalcev, zlasti v provinci Kasai; močno obsoja vse napade na humanitarne delavce in infrastrukturo in vztraja, naj kongovske oblasti zagotovijo, da bodo humanitarne organizacije lahko nemoteno in pravočasno dostavile pomoč prebivalcem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja podaljšanje mandata misije OZN za stabilizacijo Demokratične republike Kongo in delo, ki ga je posebni predstavnik generalnega sekretarja za Demokratično republiko Kongo opravil za zaščito civilistov ter varstvo človekovih pravic v okviru volitev; poudarja, da je prvotna in sedanja naloga, ki jo imajo vse sile OZN v državi, „nevtralizirati oborožene skupine“; poziva, naj vse sile v okviru misije MONUSCO v celoti posredujejo in ščitijo prebivalstvo pred oboroženimi skupinami, ščitijo ženske pred posilstvi in drugimi oblikami spolnega nasilja ter ne dovolijo nobenih omejitev na podlagi nacionalnih ukazov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bi lahko prišlo do destabilizacije regije; ponovno poudarja podporo OZN, Mednarodni organizaciji za frankofonijo in Afriški uniji pri olajševanju političnega dialoga; poziva k okrepitvi sodelovanja na območju Velikih jezer, da bi preprečili nadaljnjo destabilizacijo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | želi spomniti, kako pomembno je, da posamezniki odgovarjajo za kršitve človekovih pravic in druga dejanja, ki preprečujejo sporazumno in mirno rešitev v Demokratični republiki Kongo; podpira sprejetje ciljno usmerjenih sankcij EU zoper osebe, ki so odgovorne za hujše kršitve človekovih pravic; poziva, da se v skladu s preiskavami, ki jih je opravila skupina strokovnjakov OZN, opravijo dodatne preiskave v zvezi s posamezniki na najvišji vladni ravni, ki so odgovorni za nasilje in kazniva dejanja, storjena v Demokratični republiki Kongo, ter za ropanje naravnih virov te države, nadalje poziva, naj se sankcije razširijo tudi na te osebe; poudarja, da morajo sankcije vključevati zamrznitev sredstev in prepoved vstopa v EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, Svetu ministrov in skupni parlamentarni skupščini AKP-EU, generalnemu sekretarju OZN ter predsedniku, predsedniku vlade in parlamentu Demokratične republike Kongo. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0290.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0479.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0017.

---

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/100

---

P8_TA(2017)0265

Trenutno stanje pri izvajanju trajnostnega sporazuma v Bangladešu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o trenutnem stanju pri izvajanju trajnostnega sporazuma v Bangladešu (2017/2636(RSP))

(2018/C 331/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2015 o svobodi izražanja v Bangladešu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2015 o svobodi izražanja v Bangladešu (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2015 o drugi obletnici zrušitve poslopja Rana Plaza in napredku glede bangladeškega trajnostnega sporazuma (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2015 o drugi obletnici zrušitve poslopja Rana Plaza in napredku glede bangladeškega trajnostnega sporazuma (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. septembra 2014 o kršitvah človekovih pravic v Bangladešu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. septembra 2014 o kršitvah človekovih pravic v Bangladešu (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. aprila 2017 o vodilni pobudi EU za sektor oblačil (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. aprila 2017 o vodilni pobudi EU za sektor oblačil (4),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Bangladešu, zlasti z dne 16. januarja 2014 (5), 21. novembra 2013 (6) in 14. marca 2013 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Bangladešu, zlasti z dne 16. januarja 2014 (5), 21. novembra 2013 (6) in 14. marca 2013 (7),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (8) ter o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (8) ter o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (9),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 6. februarja 2013 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb: upravičljivo, pregledno in odgovorno poslovno ravnanje in trajnostna rast (10) ter o družbeni odgovornosti gospodarskih družb: spodbujanje interesov družbe in pot k trajnostnemu in vključujočemu okrevanju (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 6. februarja 2013 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb: upravičljivo, pregledno in odgovorno poslovno ravnanje in trajnostna rast (10) ter o družbeni odgovornosti gospodarskih družb: spodbujanje interesov družbe in pot k trajnostnemu in vključujočemu okrevanju (11),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 24. aprila 2017 z naslovom Trajnostne vrednostne verige v sektorju oblačil v okviru ukrepov razvojne politike EU (SWD(2017)0147), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 24. aprila 2017 z naslovom Trajnostne vrednostne verige v sektorju oblačil v okviru ukrepov razvojne politike EU (SWD(2017)0147),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–14 (COM(2011)0681) in rezultatov javnega posvetovanja o delu Komisije na področju usmeritve njene politike družbene odgovornosti gospodarskih družb po letu 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–14 (COM(2011)0681) in rezultatov javnega posvetovanja o delu Komisije na področju usmeritve njene politike družbene odgovornosti gospodarskih družb po letu 2014,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o novi v prihodnost usmerjeni in inovativni strategiji za trgovino in naložbe (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o novi v prihodnost usmerjeni in inovativni strategiji za trgovino in naložbe (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497),

| — | ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ljudsko republiko Bangladeš na področju partnerstva in razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ljudsko republiko Bangladeš na področju partnerstva in razvoja,

| — | ob upoštevanju trajnostnega sporazuma za stalno izboljševanje na področju pravic delavcev in varnosti v tovarnah konfekcijske in pletilne industrije v Bangladešu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju trajnostnega sporazuma za stalno izboljševanje na področju pravic delavcev in varnosti v tovarnah konfekcijske in pletilne industrije v Bangladešu,

| — | ob upoštevanju tehničnih poročil Komisije o stanju pri izvajanju bangladeškega trajnostnega sporazuma iz julija 2016 in z dne 24. aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tehničnih poročil Komisije o stanju pri izvajanju bangladeškega trajnostnega sporazuma iz julija 2016 in z dne 24. aprila 2015,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino o misiji z dne 23. januarja 2017 po napotitvi ad hoc delegacije v Bangladeš (Dako) med 15. in 17. novembrom 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino o misiji z dne 23. januarja 2017 po napotitvi ad hoc delegacije v Bangladeš (Dako) med 15. in 17. novembrom 2016,

| — | ob upoštevanju programa „Better work“ Mednarodne organizacije dela (MOD) v Bangladešu, ki se je začel izvajati oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa „Better work“ Mednarodne organizacije dela (MOD) v Bangladešu, ki se je začel izvajati oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju poročila tristranske misije MOD na visoki ravni in ugotovitev odbora strokovnjakov MOD za izvajanje konvencij in priporočila iz leta 2017 v zvezi s konvencijama št. 87 in 98, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila tristranske misije MOD na visoki ravni in ugotovitev odbora strokovnjakov MOD za izvajanje konvencij in priporočila iz leta 2017 v zvezi s konvencijama št. 87 in 98,

| — | ob upoštevanju posebnega odstavka v poročilu odbora MOD o uporabi standardov s konference MOD iz leta 2016; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega odstavka v poročilu odbora MOD o uporabi standardov s konference MOD iz leta 2016;

| — | ob upoštevanju pritožbe, vložene leta 2017 pri odboru MOD za svobodo združevanja v zvezi z vladnim zatiranjem tekstilnih delavcev v Ašuliji decembra 2016, in pritožbe, vložene pri posebnih mandatih Združenih narodov v zvezi z zatiranjem v Ašuliji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pritožbe, vložene leta 2017 pri odboru MOD za svobodo združevanja v zvezi z vladnim zatiranjem tekstilnih delavcev v Ašuliji decembra 2016, in pritožbe, vložene pri posebnih mandatih Združenih narodov v zvezi z zatiranjem v Ašuliji,

| — | ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov iz Johannesburga o trajnostni potrošnji in proizvodnji za spodbujanje socialnega in gospodarskega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov iz Johannesburga o trajnostni potrošnji in proizvodnji za spodbujanje socialnega in gospodarskega razvoja,

| — | ob upoštevanju okvira naložbene politike za trajnostni razvoj (2015), ki ga je pripravila Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira naložbene politike za trajnostni razvoj (2015), ki ga je pripravila Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD),

| — | ob upoštevanju vodilnih načel Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah, ki so okvir za varstvo in spoštovanje človekovih pravic za vlade in družbe in jih je junija 2011 sprejel Svet Združenih narodov za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah, ki so okvir za varstvo in spoštovanje človekovih pravic za vlade in družbe in jih je junija 2011 sprejel Svet Združenih narodov za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju svetovnega pakta Združenih narodov o človekovih pravicah, delu, okolju in preprečevanju korupcije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega pakta Združenih narodov o človekovih pravicah, delu, okolju in preprečevanju korupcije,

| — | ob upoštevanju smernic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za mednarodna podjetja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za mednarodna podjetja,

| — | ob upoštevanju četrtletnega zbirnega poročila o sporazumu o požarni varnosti in varnosti stavb (ACCORD) v zvezi s postopkom sanacije v tovarnah konfekcijskih oblačil, zajetih v teh sporazumu, z dne 31. oktobra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtletnega zbirnega poročila o sporazumu o požarni varnosti in varnosti stavb (ACCORD) v zvezi s postopkom sanacije v tovarnah konfekcijskih oblačil, zajetih v teh sporazumu, z dne 31. oktobra 2016,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o trenutnem stanju pri izvajanju trajnostnega sporazuma v Bangladešu (O-000037/2017 – B8-0217/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o trenutnem stanju pri izvajanju trajnostnega sporazuma v Bangladešu (O-000037/2017 – B8-0217/2017),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za mednarodno trgovino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za mednarodno trgovino,

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je Bangladeš postal drugi največji svetovni proizvajalec oblačil, njegov tekstilni sektor pa k celotnemu izvozu prispeva skoraj 81 %; ker se 60 % oblačil, narejenih v Bangladešu, izvozi v EU, ki je največji izvozni trg te države; |
| --- | --- |

A.

ker je Bangladeš postal drugi največji svetovni proizvajalec oblačil, njegov tekstilni sektor pa k celotnemu izvozu prispeva skoraj 81 %; ker se 60 % oblačil, narejenih v Bangladešu, izvozi v EU, ki je največji izvozni trg te države;

| B. | ker je v 5 000 tovarnah konfekcijske industrije zaposlenih približno 4,2 milijona ljudi in ker ta industrija posredno omogoča preživljanje skoraj 40 milijonom ljudem, kar je približno četrtina bangladeškega prebivalstva; ker je ta sektor pomembno prispeval k zmanjšanju revščine in h krepitvi vloge žensk; ker ženske, večinoma podeželanke, predstavljajo 80 % zaposlenih v bangladeški konfekcijski industriji; ker je kljub temu 80 % delavcev še vedno zaposlenih v sivi ekonomiji; ker kompleksna narava oskrbovalnih verig v sektorju oblačil in njihova nepreglednost omogočata kršenje človekovih pravic in izkoriščanje; ker minimalna plača v sektorju konfekcijskih oblačil ostaja pod pragom revščine, kot ga je določila Svetovna banka; |
| --- | --- |

B.

ker je v 5 000 tovarnah konfekcijske industrije zaposlenih približno 4,2 milijona ljudi in ker ta industrija posredno omogoča preživljanje skoraj 40 milijonom ljudem, kar je približno četrtina bangladeškega prebivalstva; ker je ta sektor pomembno prispeval k zmanjšanju revščine in h krepitvi vloge žensk; ker ženske, večinoma podeželanke, predstavljajo 80 % zaposlenih v bangladeški konfekcijski industriji; ker je kljub temu 80 % delavcev še vedno zaposlenih v sivi ekonomiji; ker kompleksna narava oskrbovalnih verig v sektorju oblačil in njihova nepreglednost omogočata kršenje človekovih pravic in izkoriščanje; ker minimalna plača v sektorju konfekcijskih oblačil ostaja pod pragom revščine, kot ga je določila Svetovna banka;

| C. | ker je enakost med spoloma gonilna sila razvoja; ker pravice žensk sodijo v spekter človekovih pravic; ker člen 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije jasno navaja, da si Unija „v vseh svojih dejavnostih prizadeva odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami“, in ker je njena dolžnost, da vidik enakosti spolov vključi v vse svoje politike ter zagotovi, da imajo moški in ženske enako korist od družbenih sprememb, gospodarske rasti in ustvarjanja dostojnih delovnih mest, hkrati pa odpravi diskriminacijo in spodbuja spoštovanje pravic žensk po svetu; |
| --- | --- |

C.

ker je enakost med spoloma gonilna sila razvoja; ker pravice žensk sodijo v spekter človekovih pravic; ker člen 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije jasno navaja, da si Unija „v vseh svojih dejavnostih prizadeva odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami“, in ker je njena dolžnost, da vidik enakosti spolov vključi v vse svoje politike ter zagotovi, da imajo moški in ženske enako korist od družbenih sprememb, gospodarske rasti in ustvarjanja dostojnih delovnih mest, hkrati pa odpravi diskriminacijo in spodbuja spoštovanje pravic žensk po svetu;

| D. | ker je približno 10 % delavcev v sektorju konfekcijskih oblačil zaposlenih v izvoznih predelovalnih conah; ker jim delovna zakonodaja v teh conah ne zagotavlja zadostnih osnovnih pravic v primerjavi z delavci drugod v Bangladešu, in ker je načrtovana obsežna širitev izvoznih predelovalnih con; |
| --- | --- |

D.

ker je približno 10 % delavcev v sektorju konfekcijskih oblačil zaposlenih v izvoznih predelovalnih conah; ker jim delovna zakonodaja v teh conah ne zagotavlja zadostnih osnovnih pravic v primerjavi z delavci drugod v Bangladešu, in ker je načrtovana obsežna širitev izvoznih predelovalnih con;

| E. | ker je k uspehu Bangladeša pri izvozu oblačil in zaposlovanju veliko prispevala velikodušna trgovinska ureditev EU v sklopu pobude „vse razen orožja“ za najmanj razvite države iz uredbe o splošnih tarifnih preferencialih EU, ki Bangladešu omogoča brezcarinski dostop za tekstilne izdelke v skladu s prilagodljivimi pravili o poreklu; |
| --- | --- |

E.

ker je k uspehu Bangladeša pri izvozu oblačil in zaposlovanju veliko prispevala velikodušna trgovinska ureditev EU v sklopu pobude „vse razen orožja“ za najmanj razvite države iz uredbe o splošnih tarifnih preferencialih EU, ki Bangladešu omogoča brezcarinski dostop za tekstilne izdelke v skladu s prilagodljivimi pravili o poreklu;

| F. | ker ta trgovinska ureditev izhaja iz načela EU, da bo spodbujala pravično in prosto trgovino, in zato EU omogoča, da začasno prekine ugodnosti splošnih tarifnih preferencialov v primeru hudih kršitev človekovih pravic na osnovi člena 19(1)(a) v poglavju V uredbe o splošnih tarifnih preferencialih, ki določa, da se ugodnosti lahko začasno odpravijo zaradi različnih vzrokov, vključno zaradi resnih in sistematičnih kršitev načel iz konvencij, navedenih v delu A priloge VIII, vključno z osmimi temeljnimi konvencijami MOD; |
| --- | --- |

F.

ker ta trgovinska ureditev izhaja iz načela EU, da bo spodbujala pravično in prosto trgovino, in zato EU omogoča, da začasno prekine ugodnosti splošnih tarifnih preferencialov v primeru hudih kršitev človekovih pravic na osnovi člena 19(1)(a) v poglavju V uredbe o splošnih tarifnih preferencialih, ki določa, da se ugodnosti lahko začasno odpravijo zaradi različnih vzrokov, vključno zaradi resnih in sistematičnih kršitev načel iz konvencij, navedenih v delu A priloge VIII, vključno z osmimi temeljnimi konvencijami MOD;

| G. | ker sta Komisija in ESZD na osnovi teh določb v začetku leta 2017 sprožili okrepljen dialog o pravicah delavcev in človekovih pravicah, da bi dosegli boljše spoštovanje načel iz teh konvencij; |
| --- | --- |

G.

ker sta Komisija in ESZD na osnovi teh določb v začetku leta 2017 sprožili okrepljen dialog o pravicah delavcev in človekovih pravicah, da bi dosegli boljše spoštovanje načel iz teh konvencij;

| H. | ker je MOD v poročilu svojega odbora za uporabo standardov konference MOD iz leta 2016 Bangladešu namenila poseben odstavek, češ da ta država resno krši svoje obveznosti iz konvencije št. 87 (svoboda združevanja); ker je MOD leta 2015 poročala, da je bilo zavrnjenih 78 % vlog za registracijo sindikatov zaradi nenaklonjenosti menedžerjev tovarn in nekaterih politikov ter nesposobnosti uprave; |
| --- | --- |

H.

ker je MOD v poročilu svojega odbora za uporabo standardov konference MOD iz leta 2016 Bangladešu namenila poseben odstavek, češ da ta država resno krši svoje obveznosti iz konvencije št. 87 (svoboda združevanja); ker je MOD leta 2015 poročala, da je bilo zavrnjenih 78 % vlog za registracijo sindikatov zaradi nenaklonjenosti menedžerjev tovarn in nekaterih politikov ter nesposobnosti uprave;

| I. | ker je po več poročilih od leta 2006 v več tovarniških požarih v Bangladešu umrlo na stotine tekstilnih delavcev, številni odgovorni lastniki in menedžerji tovarn pa žal nikoli niso bili sodno preganjani; ker se po ocenah v tamkajšnji industriji vsako leto smrtno ponesreči 11 700 delavcev, nadaljnjih 24 500 pa jih umre zaradi poklicnih bolezni; |
| --- | --- |

I.

ker je po več poročilih od leta 2006 v več tovarniških požarih v Bangladešu umrlo na stotine tekstilnih delavcev, številni odgovorni lastniki in menedžerji tovarn pa žal nikoli niso bili sodno preganjani; ker se po ocenah v tamkajšnji industriji vsako leto smrtno ponesreči 11 700 delavcev, nadaljnjih 24 500 pa jih umre zaradi poklicnih bolezni;

| J. | ker minimalna mesečna plača trenutno znaša 5 300 BDT (67 USD) in ker se ni povečala že od leta 2013, odbor za minimalno plačo pa še ni bil sklican; |
| --- | --- |

J.

ker minimalna mesečna plača trenutno znaša 5 300 BDT (67 USD) in ker se ni povečala že od leta 2013, odbor za minimalno plačo pa še ni bil sklican;

| K. | ker so oblasti od 21. decembra 2016 po stavkah in protestih bangladeških tekstilnih delavcev, ki so zahtevali višje plače, samovoljno aretirale in pridržale najmanj 35 sindikalnih vodij in zagovornikov pravic delavcev, zaprle urade sindikatov in nevladnih organizacij oziroma odredile policijski nadzor nad njimi ter suspendirale oziroma odpustile približno 1 600 delavcev, ki so protestirali proti nizkim plačam v oblačilni industriji; |
| --- | --- |

K.

ker so oblasti od 21. decembra 2016 po stavkah in protestih bangladeških tekstilnih delavcev, ki so zahtevali višje plače, samovoljno aretirale in pridržale najmanj 35 sindikalnih vodij in zagovornikov pravic delavcev, zaprle urade sindikatov in nevladnih organizacij oziroma odredile policijski nadzor nad njimi ter suspendirale oziroma odpustile približno 1 600 delavcev, ki so protestirali proti nizkim plačam v oblačilni industriji;

| L. | ker je na indeksu preglednosti Bangladeš uvrščen na 145. mesto od 177 držav; ker je korupcija v svetovni dobavni verigi oblačil močno razširjena, tako med politiki kot v lokalni upravi; |
| --- | --- |

L.

ker je na indeksu preglednosti Bangladeš uvrščen na 145. mesto od 177 držav; ker je korupcija v svetovni dobavni verigi oblačil močno razširjena, tako med politiki kot v lokalni upravi;

| M. | ker so številne obetavne pobude pod vodstvom zasebnega sektorja, kot je bangladeški sporazum o požarni varnosti in varnosti stavb (ACCORD), v zadnjih 20 letih v manjši meri pozitivno prispevale k poostritvi standardov v dobavni verigi in varnosti delavcev, namreč k izboljšanju njihovih pravic v dobavni verigi oblačil; |
| --- | --- |

M.

ker so številne obetavne pobude pod vodstvom zasebnega sektorja, kot je bangladeški sporazum o požarni varnosti in varnosti stavb (ACCORD), v zadnjih 20 letih v manjši meri pozitivno prispevale k poostritvi standardov v dobavni verigi in varnosti delavcev, namreč k izboljšanju njihovih pravic v dobavni verigi oblačil;

| N. | ker ugotovitve več zaporednih pregledov trajnostnega sporazuma iz let 2014, 2015 in 2016 kažejo, da so bangladeške oblasti dosegle oprijemljiv napredek na nekaterih področjih in da je sporazum nekoliko prispeval k izboljšanju zdravja in varnosti v tovarnah ter delovnih razmer v konfekcijski industriji; ker so se pravice delavcev izkazale za večji izziv, saj na tem področju v zadnjih letih ni bilo opaznejšega napredka; ker po poročilih MOD pomanjkljivosti pri spreminjanju in izvajanju bangladeške delovne zakonodaje iz leta 2013 močno ovirajo uveljavljanje pravice do svobode združevanja in ustanavljanja sindikatov, zlasti v konfekcijskem sektorju v izvoznih predelovalnih conah; ker se delavci v teh conah ne smejo včlaniti v sindikate; |
| --- | --- |

N.

ker ugotovitve več zaporednih pregledov trajnostnega sporazuma iz let 2014, 2015 in 2016 kažejo, da so bangladeške oblasti dosegle oprijemljiv napredek na nekaterih področjih in da je sporazum nekoliko prispeval k izboljšanju zdravja in varnosti v tovarnah ter delovnih razmer v konfekcijski industriji; ker so se pravice delavcev izkazale za večji izziv, saj na tem področju v zadnjih letih ni bilo opaznejšega napredka; ker po poročilih MOD pomanjkljivosti pri spreminjanju in izvajanju bangladeške delovne zakonodaje iz leta 2013 močno ovirajo uveljavljanje pravice do svobode združevanja in ustanavljanja sindikatov, zlasti v konfekcijskem sektorju v izvoznih predelovalnih conah; ker se delavci v teh conah ne smejo včlaniti v sindikate;

| O. | ker evropski potrošniki še nikoli doslej niso v tolikšni meri zahtevali informacij o izvoru proizvodov in razmerah, v katerih se ti proizvedejo, kot po omenjeni nesreči; ker so evropski državljani vložili številne peticije in organizirali kampanje, v katerih so zahtevali večjo odgovornost oblačilnih znamk za to, da se njihovi izdelki proizvajajo na etičen način; |
| --- | --- |

O.

ker evropski potrošniki še nikoli doslej niso v tolikšni meri zahtevali informacij o izvoru proizvodov in razmerah, v katerih se ti proizvedejo, kot po omenjeni nesreči; ker so evropski državljani vložili številne peticije in organizirali kampanje, v katerih so zahtevali večjo odgovornost oblačilnih znamk za to, da se njihovi izdelki proizvajajo na etičen način;

Odgovorno poslovanje v Bangladešu – predvsem naloga tamkajšnjih oblasti

| 1. | poudarja, da je Bangladeš v zadnjih letih sicer dosegel zelo dobre rezultate na področju rasti in razvoja, vendar mora dolgoročno narediti še veliko za trajnostno in bolj vključujočo gospodarsko rast; poudarja, da so za to nujne strukturne reforme, ki bodo prispevale k povečanju produktivnosti, nadaljnji diverzifikaciji izvoza, družbeni pravičnosti, pravicam delavcev, varstvu okolja in boju proti korupciji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva bangladeško vlado, naj si bolj prizadeva za povečanje varnosti ter izboljšanje delovnih pogojev in pravic delavcev v sektorju oblačil, saj je to glavna prednostna naloga, ter izboljša izvajanje zakonodaje o varnosti stavb in tovarn; poziva jo tudi, naj poveča državna sredstva za delovno inšpekcijo, zaposli in usposobi več tovarniških inšpektorjev, izboljša pogoje, da bi zmanjšala menjavanje delovnih inšpektorjev, pripravi letni delovni načrt nadaljnjih ukrepov po inšpekcijskih pregledih tovarn, kjer je potekala sanacija, ter inšpekcije stavb in tovarn razširi še na druge sektorje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva bangladeško vlado, naj spremeni zakon o delovnih razmerjih iz leta 2013 ter pri tem učinkovito uredi svobodo združevanja in kolektivna pogajanja, spodbuja socialni dialog, poskrbi za hitro in nepristransko registracijo sindikatov ter zagotovi učinkovito preiskavo in pregon domnevne diskriminacije sindikatov in nepoštenih delovnih praks, poskrbi, da bo delovna zakonodaja povsem skladna z mednarodnimi standardi, zlasti s konvencijama MOD št. 87 in 98 o svobodi združevanja in kolektivnih pogajanjih, in da se bo učinkovito izvajala; poziva jo tudi, naj zagotovi, da bo zakon o izvoznih predelovalnih conah omogočal popolno svobodo združevanja v skladu z mednarodnimi standardi, in naj čim prej aktivno razišče vse primere diskriminacije sindikatov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva bangladeško vlado, industrijska združenja in lastnike tovarn, naj sanirajo vse izvozno usmerjene tovarne konfekcijskih oblačil ter izvedejo popravila in druge ukrepe na osnovi inšpekcij, kar morajo na pregleden način spremljati ustrezni javni organi, ter priznava koristnost sredstev donatorjev in pomen učinkovite finančne podpore; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva bangladeško vlado, naj nemudoma ustanovi odbor za minimalno plačo in uvede pogostejše preglede plač; |
| --- | --- |

5.

Pobude zasebnega sektorja – učinkovit in koristen prispevek

| 6. | poziva mednarodne znamke in trgovce na drobno ter bangladeški zasebni sektor, naj spoštujejo delovno zakonodajo, izvajajo ukrepe za družbeno odgovornost podjetij, spodbujajo odgovorne poslovne prakse in dostojne delovne pogoje za bangladeške tekstilne delavce ter omogočijo pregledne informacije o tovarniški proizvodnji in usklajene mehanizme med relevantnimi pobudami; spodbuja nadaljnja prizadevanja svetovnih trgovcev na drobno in znamk, da bi sprejeli poenoten kodeks ravnanja za tovarniške revizije v Bangladešu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja na dosežke zasebnega sektorja v sodelovanju z bangladeško vlado in mednarodnimi organizacijami v državi pri izvajanju sporazuma ACCORD; poudarja, da so podpisniki tega sporazuma kljub napredku na področju požarne varnosti in varnosti stavb zaskrbljeni zaradi počasne sanacije v povezavi s ključnimi varnostnimi vprašanji; podpisnike poziva, naj sporazum ACCORD, ki bo prenehal veljati 12. maja 2018, še pred tem datumom podaljšajo za nadaljnjih pet let; poziva vlado in bangladeški poslovni sektor, naj priznata koristnost zaveze trgovcev na drobno v Bangladešu, ki so podpisali ta sporazum, in podpreta podaljšanje mandata za partnerje sporazuma v Bangladešu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva bangladeško vlado in zasebni sektor, naj nadaljujeta pobude za finančne odškodnine in rehabilitacijo žrtev, oblikujeta učinkovito strategijo ponovnega zaposlovanja in ponudita podporo za podjetniške veščine in druge možnosti preživljanja; |
| --- | --- |

8.

Deljena odgovornost EU in mednarodne skupnosti

| 9. | podpira spremljanje bangladeškega trajnostnega sporazuma ter okrepljeni dialog Komisije in ESZD o pravicah delavcev in človekovih pravicah z Bangladešem, da bi dosegli večjo skladnost z načeli iz konvencij, naštetih v uredbi o splošnih tarifnih preferencialih; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podpira namero Komisije, da bo preučila možnost pobude na ravni celotne EU o prostovoljnih pobudah v sektorju oblačil, pri čemer bo glavno načelo strog kodeks ravnanja; je seznanjen z delovnim dokumentom Komisije z dne 24. aprila 2017 z naslovom Trajnostne vrednostne verige v sektorju oblačil v okviru ukrepov razvojne politike EU in jo znova poziva, naj se ne omeji na ta delovni dokument, temveč naj preuči možnosti za zavezujočo zakonodajo o potrebni skrbnosti; poudarja tudi, da lahko usklajevanje, izmenjava informacij in najboljše prakse ter zaveza vlad, da bodo uvedle ustrezne okvirne pogoje, prispevajo k učinkovitosti zasebnih in javnih pobud za vrednostno verigo ter dosežejo pozitivne rezultate pri trajnostnem razvoju; poudarja pomen ozaveščanja potrošnikov, da se poveča preglednost in podpre prizadevanja za boljše delovne in okoljske standarde, varnost proizvodov in trajnostno potrošnjo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da bi lahko bangladeški trajnostni sporazum, pri katerem ima EU ključno vlogo, služil kot zgled za sklepanje podobnih partnerstev s tretjimi državami; poziva EU, naj nadaljuje in poglablja mednarodno sodelovanje z organizacijami, kot so MOD, OECD in Združeni narodi na področju trajnostnega razvoja in družbene odgovornosti podjetij; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podpira prizadevanja odprte delovne skupine Združenih narodov, da bi pripravila zavezujočo pogodbo Združenih narodov o podjetjih in človekovih pravicah; poziva Komisijo in države članice, naj dejavno sodelujejo pri teh pogajanjih; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da bo neuspeh pri izboljšanju varnostnih razmer in sistematičnem soočanju z grožnjami skrajnežev v Bangladešu neposredno vplival na naložbe v tej državi, to pa bo nazadnje zavrlo dolgoročni razvoj in poslabšalo življenja običajnih ljudi; |
| --- | --- |

13.

Sklep

| 14. | poudarja, da je visokokakovosten sektor oblačil odločilen za gospodarski in družbeni razvoj v Bangladešu in da je njegova širitev številnim delavcem, zlasti ženskam, omogočila prehod iz neformalne v formalno ekonomijo; svari pred pobudami, ki bi lahko privedle do umika evropskih in drugih podjetij iz Bangladeša, kar ne bi škodilo samo ugledu te države, temveč zlasti njenim prihodnjim možnostim za razvoj; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je odgovorno poslovno ravnanje skupna odgovornost bangladeške vlade, lokalnega zasebnega sektorja, mednarodne skupnosti in poslovnih partnerjev, da prispevajo k uresničitvi tega glavnega cilja; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropski službi za zunanje delovanje, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Združenih narodov za človekove pravice, vladi in parlamentu Bangladeša ter generalnemu direktorju MOD. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0414.

(2)  UL C 346, 21.9.2016, str. 39.

(3)  UL C 234, 28.6.2016, str. 10.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0196.

(5)  UL C 482, 23.12.2016, str. 149.

(6)  UL C 436, 24.11.2016, str. 39.

(7)  UL C 36, 29.1.2016, str. 145.

(8)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 31.

(9)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 101.

(10)  UL C 24, 22.1.2016, str. 28.

(11)  UL C 24, 22.1.2016, str. 33.

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0299.

---

Četrtek, 15. junij 2017

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/105 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/105

---

P8_TA(2017)0267

Primer Afgana Mukhtarlija in razmere na področju medijev v Azerbajdžanu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o primeru Afgana Mukhtarlija in razmerah na področju medijev v Azerbajdžanu (2017/2722(RSP))

(2018/C 331/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Azerbajdžanu, zlasti tistih o stanju na področju človekovih pravic in načelu pravne države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Azerbajdžanu, zlasti tistih o stanju na področju človekovih pravic in načelu pravne države,

| — | ob upoštevanju ustaljenih odnosov med EU in Azerbajdžanom, ki so se začeli leta 1999 v obliki sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, oblikovanjem vzhodnega partnerstva in sodelovanjem Azerbajdžana v parlamentarni skupščini Euronest, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustaljenih odnosov med EU in Azerbajdžanom, ki so se začeli leta 1999 v obliki sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, oblikovanjem vzhodnega partnerstva in sodelovanjem Azerbajdžana v parlamentarni skupščini Euronest,

| — | ob upoštevanju sklepa, ki ga je 30. septembra 2016 sprejel parlament Republike Azerbajdžan, s katerim je razveljavil svoj prejšnji sklep z dne 14. septembra 2015 o prekinitvi članstva in sodelovanja v parlamentarni skupščini Euronest in se tako odločil, da ostane in sodeluje v njej, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa, ki ga je 30. septembra 2016 sprejel parlament Republike Azerbajdžan, s katerim je razveljavil svoj prejšnji sklep z dne 14. septembra 2015 o prekinitvi članstva in sodelovanja v parlamentarni skupščini Euronest in se tako odločil, da ostane in sodeluje v njej,

| — | ob upoštevanju mandata, sprejetega 14. novembra 2016, v skladu s katerim naj bi se Evropska komisija in podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v imenu EU in njenih držav članic pogajali o celovitem sporazumu z Republiko Azerbajdžan, in začetka pogajanj o tem sporazumu 7. februarja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mandata, sprejetega 14. novembra 2016, v skladu s katerim naj bi se Evropska komisija in podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v imenu EU in njenih držav članic pogajali o celovitem sporazumu z Republiko Azerbajdžan, in začetka pogajanj o tem sporazumu 7. februarja 2017,

| — | ob upoštevanju obiska predsednika Azerbajdžana Ilhama Alijeva 6. februarja 2017 v Bruslju; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska predsednika Azerbajdžana Ilhama Alijeva 6. februarja 2017 v Bruslju;

| — | ob upoštevanju nedavnega obiska delegacije Odbora za zunanje zadeve v Azerbajždanu 22. maja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nedavnega obiska delegacije Odbora za zunanje zadeve v Azerbajždanu 22. maja 2017,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem,

| — | ob upoštevanju poročila organizacije Freedom House o svobodi v svetu 2017, po katerem je tisk v Ažerbajdžanju „nesvoboden“, internet pa „delno svoboden“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila organizacije Freedom House o svobodi v svetu 2017, po katerem je tisk v Ažerbajdžanju „nesvoboden“, internet pa „delno svoboden“,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice/visoke predstavnice z dne 7. marca 2017 o obsodbi Mehmana Husejnova v Azerbajdžanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice/visoke predstavnice z dne 7. marca 2017 o obsodbi Mehmana Husejnova v Azerbajdžanu,

| — | ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma EU-Gruzija/poglobljenega in celovitega območja o prosti trgovini, ki je začel veljati 1. julija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma EU-Gruzija/poglobljenega in celovitega območja o prosti trgovini, ki je začel veljati 1. julija 2016,

| — | ob upoštevanju izjav komisarja Sveta Evrope za človekove pravice Nilsa Muiznieksa o preganjanju novinarjev, aktivistov za civilno družbo in človekove pravice ter članov azerbajdžanske opozicije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav komisarja Sveta Evrope za človekove pravice Nilsa Muiznieksa o preganjanju novinarjev, aktivistov za civilno družbo in človekove pravice ter članov azerbajdžanske opozicije,

| — | ob upoštevanju izjave direktorja Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice Michaela Georga Linka z dne 8. junija 2017 o domnevni ugrabitvi azerbajdžanskega novinarja in zagovornika človekovih pravic Afgana Mukhtarlija in slabem ravnanju z njim v priporu; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave direktorja Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice Michaela Georga Linka z dne 8. junija 2017 o domnevni ugrabitvi azerbajdžanskega novinarja in zagovornika človekovih pravic Afgana Mukhtarlija in slabem ravnanju z njim v priporu;

| — | ob upoštevanju izjave uradne govornice podpredsednice Komisije/visoke predstavnice o nezakonitem pridržanju azerbajdžanskih državljanov, ki živijo v Gruziji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradne govornice podpredsednice Komisije/visoke predstavnice o nezakonitem pridržanju azerbajdžanskih državljanov, ki živijo v Gruziji,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Afgan Mukhtarli, azerbajdžanski raziskovalni novinar v izgnanstvu, ki se je leta 2015 preselil v Tbilisi, 29. maja 2017 od tam izginil in se nekaj ur zatem pojavil v Bakuju; |
| --- | --- |

A.

ker je Afgan Mukhtarli, azerbajdžanski raziskovalni novinar v izgnanstvu, ki se je leta 2015 preselil v Tbilisi, 29. maja 2017 od tam izginil in se nekaj ur zatem pojavil v Bakuju;

| B. | ker so ga po poročanju njegovega odvetnika prijeli neznanci, ki naj bi nosili uniforme gruzijske kriminalne policije, ter ga potisnili v vozilo, pretepli in odpeljali na azerbajdžansko mejo, ker naj bi bila zanj razpisana nagrada 10 000 EUR; |
| --- | --- |

B.

ker so ga po poročanju njegovega odvetnika prijeli neznanci, ki naj bi nosili uniforme gruzijske kriminalne policije, ter ga potisnili v vozilo, pretepli in odpeljali na azerbajdžansko mejo, ker naj bi bila zanj razpisana nagrada 10 000 EUR;

| C. | ker Afganu Mukhtarliju zdaj grozi pregon zaradi nezakonitega prestopa meje, tihotapstva in nasilja nad policijskimi organi; ker bi mu zaradi zgornjih obtožb lahko izrekli večletno zaporno kazen in ker je 31. maja 2017 sodišče zanj odredilo trimesečni pripor; |
| --- | --- |

C.

ker Afganu Mukhtarliju zdaj grozi pregon zaradi nezakonitega prestopa meje, tihotapstva in nasilja nad policijskimi organi; ker bi mu zaradi zgornjih obtožb lahko izrekli večletno zaporno kazen in ker je 31. maja 2017 sodišče zanj odredilo trimesečni pripor;

| D. | ker je Afgan Mukhtarli delal za več neodvisnih medijskih hiš, med njimi Radio Free Europe/Radio Liberty, in je znan po svojem kritičnem poročanju o azerbajdžanskih oblasteh; ker se je zatekel v Gruzijo, da bi se izognil povračilnim ukrepom azerbajdžanskih oblasti zaradi svojega dela; |
| --- | --- |

D.

ker je Afgan Mukhtarli delal za več neodvisnih medijskih hiš, med njimi Radio Free Europe/Radio Liberty, in je znan po svojem kritičnem poročanju o azerbajdžanskih oblasteh; ker se je zatekel v Gruzijo, da bi se izognil povračilnim ukrepom azerbajdžanskih oblasti zaradi svojega dela;

| E. | ker je Gruzija pogodbenica Evropske konvencije o človekovih pravicah in je zato odgovorna za zagotavljanje varnosti Azerbajdžancev, ki živijo na njenem ozemlju, in za preprečevanje prisilnih vračanj v njihovo državo; ker azerbajdžanskim državljanom v Gruziji vse pogosteje nočejo podaljšati dovoljenja za bivanje; |
| --- | --- |

E.

ker je Gruzija pogodbenica Evropske konvencije o človekovih pravicah in je zato odgovorna za zagotavljanje varnosti Azerbajdžancev, ki živijo na njenem ozemlju, in za preprečevanje prisilnih vračanj v njihovo državo; ker azerbajdžanskim državljanom v Gruziji vse pogosteje nočejo podaljšati dovoljenja za bivanje;

| F. | ker je predsednik Gruzije Giorgij Margvelašvili izjavil, da je ugrabitev Afgana Mukhtarlija resen izziv za gruzijsko državnost in suverenost; |
| --- | --- |

F.

ker je predsednik Gruzije Giorgij Margvelašvili izjavil, da je ugrabitev Afgana Mukhtarlija resen izziv za gruzijsko državnost in suverenost;

| G. | ker je gruzijski minister za notranje zadeve o tem sprožil preiskavo v skladu s 143. členom kazenskega zakonika (nezakonit odvzem prostosti) in v zadevi vzpostavil stike s svojim azerbajdžanskim kolegom; |
| --- | --- |

G.

ker je gruzijski minister za notranje zadeve o tem sprožil preiskavo v skladu s 143. členom kazenskega zakonika (nezakonit odvzem prostosti) in v zadevi vzpostavil stike s svojim azerbajdžanskim kolegom;

| H. | ker so splošne razmere na področju človekovih pravic v Azerbajdžanu v zadnjih letih še vedno zelo zaskrbljujoče, saj še vedno prihaja do ustrahovanja in zatiranja, preganjanja, domnevnega mučenja, prepovedi potovanja in omejitev svobode gibanja za voditelje nevladnih organizacij, zagovornike človekovih pravic, člane opozicije, novinarje in druge predstavnike civilne družbe; |
| --- | --- |

H.

ker so splošne razmere na področju človekovih pravic v Azerbajdžanu v zadnjih letih še vedno zelo zaskrbljujoče, saj še vedno prihaja do ustrahovanja in zatiranja, preganjanja, domnevnega mučenja, prepovedi potovanja in omejitev svobode gibanja za voditelje nevladnih organizacij, zagovornike človekovih pravic, člane opozicije, novinarje in druge predstavnike civilne družbe;

| I. | ker je 17. maja 2017 prizivno sodišče v Bakuju odredilo, da je treba Lejlo in Arifa Junusa, ki sta dobila politični azil na Nizozemskem, vrniti v Azerbajdžan za ponovno zaslišanje pred sodiščem; |
| --- | --- |

I.

ker je 17. maja 2017 prizivno sodišče v Bakuju odredilo, da je treba Lejlo in Arifa Junusa, ki sta dobila politični azil na Nizozemskem, vrniti v Azerbajdžan za ponovno zaslišanje pred sodiščem;

| J. | ker je 12. maja 2017 na zahtevo ministrstva za promet, komunikacije in visoko tehnologijo okrožno sodišče v Sabailu potrdilo sklep, da se blokira pet spletnih medijskih hiš, med njimi azerbajdžanski program Radia Free Europe/Radia Liberty (RFE/RL), Azadliq.info in Meydan TV, ter satelitska televizijska programa Turan TV in Azerbaijani Saadi; |
| --- | --- |

J.

ker je 12. maja 2017 na zahtevo ministrstva za promet, komunikacije in visoko tehnologijo okrožno sodišče v Sabailu potrdilo sklep, da se blokira pet spletnih medijskih hiš, med njimi azerbajdžanski program Radia Free Europe/Radia Liberty (RFE/RL), Azadliq.info in Meydan TV, ter satelitska televizijska programa Turan TV in Azerbaijani Saadi;

| K. | ker so se ponovna vzpostavitev stikov med parlamentom Republike Azerbajdžan in Evropskim parlamentom ter obnovljeno članstvo te države v parlamentarni skupščini Euronest in njeno sodelovanje pri dejavnostih skupščine izkazali kot dragocene; |
| --- | --- |

K.

ker so se ponovna vzpostavitev stikov med parlamentom Republike Azerbajdžan in Evropskim parlamentom ter obnovljeno članstvo te države v parlamentarni skupščini Euronest in njeno sodelovanje pri dejavnostih skupščine izkazali kot dragocene;

| L. | ker sta 7. februarja 2017 EU in Azerbajdžan začela pogajanja o novem sporazumu, ki bo upošteval načela iz pregleda evropske sosedske politike iz leta 2015 in zagotovil prenovljeno podlago za politični dialog in sodelovanje med EU in Azerbajdžanom; |
| --- | --- |

L.

ker sta 7. februarja 2017 EU in Azerbajdžan začela pogajanja o novem sporazumu, ki bo upošteval načela iz pregleda evropske sosedske politike iz leta 2015 in zagotovil prenovljeno podlago za politični dialog in sodelovanje med EU in Azerbajdžanom;

| 1. | ostro obsoja ugrabitev Afgana Mukhtarlija v Tbilisiju in njegovo samovoljno pridržanje v Bakuju; meni, da je to groba kršitev človekovih pravic in huda kršitev prava, ki je vredna obsojanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva gruzijske oblasti, naj zagotovijo hitro, temeljito, pregledno in učinkovito preiskavo o prisilnem izginotju Afgana Mukhtarlija v Gruziji in njegovi nezakoniti premestitvi v Azerbajdžan ter storilce privedejo pred sodišče; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da je izredno pomembno, da si gruzijske oblasti na vso moč prizadevajo brez vsakršnega dvoma razjasniti sume o vpletenosti gruzijskih državnih agentov v prisilno izginotje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da so gruzijske oblasti dolžne zagotoviti zaščito vsem državljanom tretjih držav, ki živijo v Gruziji ali zaprosijo za politični azil in ki bi bili zaradi svojih dejavnosti na področju človekovih pravic ali političnih dejavnosti lahko soočeni s hudimi pravnimi posledicami v matični državi; ob tem želi spomniti na 3. člen Evropske konvencije o človekovih pravicah, katere podpisnica je tudi Gruzija; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ostro obsoja pregon Afgana Mukhtarlija na podlagi lažnih obtožnic in ponovno izjavlja, da se ga preganja zaradi njegovega dela kot neodvisnega novinarja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj nemudoma in brezpogojno umaknejo vse obtožbe zoper Afgana Mukhtarlija in ga izpustijo, prav tako pa naj izpustijo vse, ki so zaprti, ker so uveljavljali svoje temeljne pravice, vključno s svobodo izražanja; poziva gruzijske oblasti, naj v primeru Afgana Mukhtarlija sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi mu azerbajdžanske oblasti omogočile ponovno združitev z družino; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izraža globoko zaskrbljenost, ker je primer Afgana Mukhtarlija še en primer, ko azerbajdžanske oblasti preganjajo kritike, ki živijo v izgnanstvu, in njihove sorodnike v matični državi; opominja na prejšnje primere mednarodnih nalogov za prijetje azerbajdžanskih državljanov, ki živijo v izgnanstvu in so kritični do oblasti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva k takojšnji, popolni, pregledni, verodostojni in nepristranski preiskavi o smrti azerbajdžanskega blogerja in aktivista Mehmana Galandarova 28. aprila 2017 v azerbajdžanskem priporu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi vseh političnih zapornikov, tudi novinarjev, zagovornikov človekovih pravic in drugih aktivistov civilne družbe, in sicer Afgana Mukhtarlija, Ilkina Rustamzadeha, Rašada Ramazanova, Sejmurja Hazija, Gijasa Ibrahimova, Mehmana Husejnova, Bajrama Mamadova, Ilgarja Mamadova, Araza Gulijeva, Tofiga Hasanlija, Ilgiza Kahramanova, Afgana Sadigova in drugih, tudi tistih, ki so obravnavani v ustreznih sodbah Evropskega sodišča za človekove pravice, ter poziva, naj se zoper njih umaknejo vse obtožbe in naj se jim v celoti povrnejo politične in državljanske pravice, ki naj se povrnejo tudi nekdanjim izpuščenim političnim zapornikom, med drugim Intigamu Alijevu, Hadidži Ismajlovi in drugim; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj prenehajo preganjati Lejlo in Arifa Junusa, ter opozarja Interpol, da je ta primer politično motiviran; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno odločno poziva azerbajdžanske oblasti, naj končajo prakso selektivnega kazenskega pregona in zapiranja novinarjev, zagovornikov človekovih pravic in drugih, ki so kritični do vlade, ter naj zagotovijo, da bodo vsi pridržani, tudi novinarji, politični aktivisti in aktivisti civilne družbe, uživali vse procesne pravice ter da bodo upoštevani standardi pravičnega sojenja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj zagotovijo, da bodo neodvisne skupine civilne družbe in aktivisti lahko delovali brez nepotrebnih ovir ali strahu pred pregonom, tudi z razveljavitvijo zakonov, ki močno omejujejo civilno družbo, obenem jih poziva, naj odmrznejo bančne račune nevladnih skupin in njihovih voditeljev ter dovolijo dostop do tujega financiranja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva azerbajdžansko vlado, naj popolnoma spoštuje vse sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice in izvaja priporočila beneške komisije Sveta Evrope in komisarja za človekove pravice ter sodeluje z njima in v posebnih postopkih OZN v zvezi z zagovorniki človekovih pravic, svobodo združevanja in miroljubnega zbiranja, svobodo izražanja ter arbitrarnim pridržanjem, da bi dopolnila svojo zakonodajo in prilagodila svojo prakso, da bosta popolnoma skladni z ugotovitvami strokovnjakov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja, da je bilo v Azerbajdžanu v letih 2015 in 2016 izpuščenih več pomembnih zagovornikov človekovih pravic, novinarjev in aktivistov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, kako pomembni so dobri politični odnosi med vlado, opozicijskimi silami in civilno družbo na splošno; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja pomen novega partnerskega sporazuma med Evropsko unijo in Azerbajdžanom; želi poudariti, da morajo biti demokratične reforme, pravna država, dobro upravljanje in spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin v središču novega sporazuma; opozarja, da bo podrobno spremljal razmere med pogajanji o novem sporazumu, preden bo odločil, ali ga bo odobril; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski službi za zunanje delovanje, Evropskemu svetu, Komisiji, predsednikoma, vladama in parlamentoma Azerbajdžana in Gruzije, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi in Svetu OZN za človekove pravice. |
| --- | --- |

17.

---

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/109 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/109

---

P8_TA(2017)0268

Pakistan, zlasti položaj zagovornikov človekovih pravic in smrtna kazen

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o Pakistanu, zlasti položaju zagovornikov človekovih pravic in smrtni kazni (2017/2723(RSP))

(2018/C 331/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Pakistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Pakistanu,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Pakistanu z dne 18. julija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Pakistanu z dne 18. julija 2016,

| — | ob upoštevanju petletnega načrta sodelovanja med EU in Pakistanom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petletnega načrta sodelovanja med EU in Pakistanom,

| — | ob upoštevanju nacionalnega akcijskega načrta Pakistana za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nacionalnega akcijskega načrta Pakistana za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju večletnega okvirnega programa EU-Pakistan za obdobje 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju večletnega okvirnega programa EU-Pakistan za obdobje 2014–2020,

| — | ob upoštevanju priporočil iz poročila misije EU za opazovanje volitev v Pakistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil iz poročila misije EU za opazovanje volitev v Pakistanu,

| — | ob upoštevanju izjav visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in njene uradne govorke o Pakistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in njene uradne govorke o Pakistanu,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, zlasti njenega 18. člena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, zlasti njenega 18. člena,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, katerega podpisnica je Pakistan, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, katerega podpisnica je Pakistan,

| — | ob upoštevanju Konvencije o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju pakistanske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pakistanske ustave,

| — | ob upoštevanju smernic EU o spodbujanju in zaščiti svobode veroizpovedi ali prepričanja, o zagovornikih človekovih pravic in smrtni kazni ter strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo iz leta 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o spodbujanju in zaščiti svobode veroizpovedi ali prepričanja, o zagovornikih človekovih pravic in smrtni kazni ter strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo iz leta 2012,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je do leta 2015 v Pakistanu veljal moratorij na smrtno kazen, ki pa je bil po pokolu v javni vojaški šoli v Pešavarju decembra 2014 odpravljen, kazen pa znova uvedena; ker je bil moratorij sprva odložen le za teroristične dejavnosti, pozneje pa za vsa dejanja, kazniva s smrtjo; |
| --- | --- |

A.

ker je do leta 2015 v Pakistanu veljal moratorij na smrtno kazen, ki pa je bil po pokolu v javni vojaški šoli v Pešavarju decembra 2014 odpravljen, kazen pa znova uvedena; ker je bil moratorij sprva odložen le za teroristične dejavnosti, pozneje pa za vsa dejanja, kazniva s smrtjo;

| B. | ker je število obsojenih, ki čakajo v Pakistanu na usmrtitev, eno od najvišjih na svetu; ker poročajo o primerih usmrtitev med tem, ko pritožbeni mehanizmi še potekajo; |
| --- | --- |

B.

ker je število obsojenih, ki čakajo v Pakistanu na usmrtitev, eno od najvišjih na svetu; ker poročajo o primerih usmrtitev med tem, ko pritožbeni mehanizmi še potekajo;

| C. | ker pakistanski zakon o bogokletstvu (razdelek 295-C kazenskega zakonika) predpisuje obvezno smrtno kazen; ker trenutno na stotine ljudi čaka na sojenje, številni posamezniki pa na usmrtitev zaradi „bogokletstva“; ker se za opredelitve iz zakona meni, da so ohlapne in da jih lahko politične stranke zlorabijo proti političnim oporečnikom ali za utišanje legitimnih kritik državnih institucij in drugih organov; |
| --- | --- |

C.

ker pakistanski zakon o bogokletstvu (razdelek 295-C kazenskega zakonika) predpisuje obvezno smrtno kazen; ker trenutno na stotine ljudi čaka na sojenje, številni posamezniki pa na usmrtitev zaradi „bogokletstva“; ker se za opredelitve iz zakona meni, da so ohlapne in da jih lahko politične stranke zlorabijo proti političnim oporečnikom ali za utišanje legitimnih kritik državnih institucij in drugih organov;

| D. | ker je predsednik vlade marca 2017 odredil prepoved vseh „bogokletnih“ gradiv na spletu, pakistanski organi pa so podjetja družbenih medijev pozvali, naj pomagajo ugotoviti identiteto Pakistancev, osumljenih „bogokletnih“ dejanj; ker je množica študentov dne 14. aprila 2017 linčala Mašala Khana, študenta na univerzi Abdula Vali Khana, potem ko je bil obtožen objavljanja „bogokletnih“ vsebin na spletu; ker je pakistansko protiteroristično sodišče dne 10. junija 2017 obsodilo Tajmurja Razo na smrt zaradi domnevnega „bogokletstva“ na Facebooku; ker so bili aktivist Baba Džan in 12 drugih protestnikov obsojeni na dosmrtno ječo, kar je najstrožja kazen, ki je bila kdajkoli izrečena za protestiranje; |
| --- | --- |

D.

ker je predsednik vlade marca 2017 odredil prepoved vseh „bogokletnih“ gradiv na spletu, pakistanski organi pa so podjetja družbenih medijev pozvali, naj pomagajo ugotoviti identiteto Pakistancev, osumljenih „bogokletnih“ dejanj; ker je množica študentov dne 14. aprila 2017 linčala Mašala Khana, študenta na univerzi Abdula Vali Khana, potem ko je bil obtožen objavljanja „bogokletnih“ vsebin na spletu; ker je pakistansko protiteroristično sodišče dne 10. junija 2017 obsodilo Tajmurja Razo na smrt zaradi domnevnega „bogokletstva“ na Facebooku; ker so bili aktivist Baba Džan in 12 drugih protestnikov obsojeni na dosmrtno ječo, kar je najstrožja kazen, ki je bila kdajkoli izrečena za protestiranje;

| E. | ker je pakistanska narodna skupščina v resoluciji z dne 18. aprila 2017 obsodila, da je nasilna množica linčala Mašala Khana zaradi domnevnega „bogokletstva“; ker je senat je razpravljal o reformah, da bi obrzdali zlorabe; |
| --- | --- |

E.

ker je pakistanska narodna skupščina v resoluciji z dne 18. aprila 2017 obsodila, da je nasilna množica linčala Mašala Khana zaradi domnevnega „bogokletstva“; ker je senat je razpravljal o reformah, da bi obrzdali zlorabe;

| F. | ker so bila dve leti dovoljena vojaška sodišča, čeprav naj bi krepili civilno sodstvo; ker je bilo dosežen le majhen napredek pri razvoju sodstva, dne 22. marca 2017 pa so bila sporna vojaška sodišča znova uvedena za nadaljnji dve leti; |
| --- | --- |

F.

ker so bila dve leti dovoljena vojaška sodišča, čeprav naj bi krepili civilno sodstvo; ker je bilo dosežen le majhen napredek pri razvoju sodstva, dne 22. marca 2017 pa so bila sporna vojaška sodišča znova uvedena za nadaljnji dve leti;

| G. | ker je bilo v Pakistanu opaženih več primerov, ko so zagovorniki človekovih pravic, politični oporečniki in pripadniki verskih manjšin ali skupin, kot so ahmadijci, doživljali ustrahovanje, nadlegovanje, zapiranje, mučenje in usmrtitve; ker informacije, ki so jih zbrale delovna skupina OZN o prisilnih ali neprostovoljnih izginotjih in nevladne organizacije, kažejo, da so za prisilna izginotja odgovorni varnostni organi in organi kazenskega pregona, vključno s policijo in obveščevalnimi agencijami; ker še noben storilec ni bil uspešno priveden pred sodišče; |
| --- | --- |

G.

ker je bilo v Pakistanu opaženih več primerov, ko so zagovorniki človekovih pravic, politični oporečniki in pripadniki verskih manjšin ali skupin, kot so ahmadijci, doživljali ustrahovanje, nadlegovanje, zapiranje, mučenje in usmrtitve; ker informacije, ki so jih zbrale delovna skupina OZN o prisilnih ali neprostovoljnih izginotjih in nevladne organizacije, kažejo, da so za prisilna izginotja odgovorni varnostni organi in organi kazenskega pregona, vključno s policijo in obveščevalnimi agencijami; ker še noben storilec ni bil uspešno priveden pred sodišče;

| H. | ker je vojaško sodišče aprila 2017 na smrt obsodilo indijskega državljana Kulbhušana Džadhava; ker to sodno zadevo ravno obravnava Meddržavno sodišče z utemeljitvijo, da mu je bila zavrnjena pravica do konzularne pomoči; ker je bil 4. maja 2017 umorjen desetletni deček, pet drugih pa je bilo ranjenih v napadu množice na policijsko postajo v Beludžistanu, ki naj bi ga podžgale obtožbe o „bogokletstvu“; ker je 30. maja 2017 plemensko sodišče v Radžanpuru na smrt obsodilo najstnico (v lokalnih medijih znana le z imenom Šumajla), žrtev posilstva, ki ga je domnevno zagrešil družinski član; ker to niso osamljeni primeri; |
| --- | --- |

H.

ker je vojaško sodišče aprila 2017 na smrt obsodilo indijskega državljana Kulbhušana Džadhava; ker to sodno zadevo ravno obravnava Meddržavno sodišče z utemeljitvijo, da mu je bila zavrnjena pravica do konzularne pomoči; ker je bil 4. maja 2017 umorjen desetletni deček, pet drugih pa je bilo ranjenih v napadu množice na policijsko postajo v Beludžistanu, ki naj bi ga podžgale obtožbe o „bogokletstvu“; ker je 30. maja 2017 plemensko sodišče v Radžanpuru na smrt obsodilo najstnico (v lokalnih medijih znana le z imenom Šumajla), žrtev posilstva, ki ga je domnevno zagrešil družinski član; ker to niso osamljeni primeri;

| I. | ker je primer Asje Nurin, bolje znane kot Asje Bibi, še vedno izjemno pomemben v zvezi s kršitvami človekovih pravic v Pakistanu; ker je pakistansko sodišče leta 2010 Asjo Bibi kot pakistansko kristjanko obsodilo bogokletstva ter ji prisodilo smrtno kazen z obešanjem; ker bi bila Asja Bibi, če bo kazen izvršena, prva ženska, ki bi bila v Pakistanu zakonito usmrčena zaradi bogokletstva; ker so številne mednarodne peticije pozvale k njeni izpustitvi, saj naj bi bila preganjana zaradi svoje veroizpovedi; ker so milice umorile krščanskega manjšinskega ministra Šebaza Bhatija in muslimanskega politika Salmana Tasirja, ker sta zagovarjala Asjo Bibi in nasprotovala „zakonom o bogokletstvu“; ker je Asja Bibi kljub začasnemu odlogu njene smrtne kazni še vedno v zaporu, njena družina pa se še vedno skriva; |
| --- | --- |

I.

ker je primer Asje Nurin, bolje znane kot Asje Bibi, še vedno izjemno pomemben v zvezi s kršitvami človekovih pravic v Pakistanu; ker je pakistansko sodišče leta 2010 Asjo Bibi kot pakistansko kristjanko obsodilo bogokletstva ter ji prisodilo smrtno kazen z obešanjem; ker bi bila Asja Bibi, če bo kazen izvršena, prva ženska, ki bi bila v Pakistanu zakonito usmrčena zaradi bogokletstva; ker so številne mednarodne peticije pozvale k njeni izpustitvi, saj naj bi bila preganjana zaradi svoje veroizpovedi; ker so milice umorile krščanskega manjšinskega ministra Šebaza Bhatija in muslimanskega politika Salmana Tasirja, ker sta zagovarjala Asjo Bibi in nasprotovala „zakonom o bogokletstvu“; ker je Asja Bibi kljub začasnemu odlogu njene smrtne kazni še vedno v zaporu, njena družina pa se še vedno skriva;

| J. | ker se še vedno izvajajo pritiski na nevladne organizacije; ker so številne nevladne organizacije pod pretvezo izvajanja nacionalnega akcijskega načrta za boj proti terorizmu žrtve ustrahovanja in nadlegovanja, uradi nekaterih pa so zaprti; |
| --- | --- |

J.

ker se še vedno izvajajo pritiski na nevladne organizacije; ker so številne nevladne organizacije pod pretvezo izvajanja nacionalnega akcijskega načrta za boj proti terorizmu žrtve ustrahovanja in nadlegovanja, uradi nekaterih pa so zaprti;

| K. | ker je 12 milijonov žensk brez osebne izkaznice in se zato ne morejo vpisati v volilni register, da bi lahko glasovale na volitvah; ker je več misij EU za opazovanje volitev pripravilo priporočila za boljši volilni postopek na naslednjih volitvah, ki so predvidene za leto 2018; |
| --- | --- |

K.

ker je 12 milijonov žensk brez osebne izkaznice in se zato ne morejo vpisati v volilni register, da bi lahko glasovale na volitvah; ker je več misij EU za opazovanje volitev pripravilo priporočila za boljši volilni postopek na naslednjih volitvah, ki so predvidene za leto 2018;

| L. | ker je Pakistan 1. januarja 2014 vstopil v sistem GSP+; ker naj bi se v okviru tega sistema močno spodbujalo spoštovanje temeljnih človekovih pravic in pravic delavcev, varstvo okolja in spoštovanje načel dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

L.

ker je Pakistan 1. januarja 2014 vstopil v sistem GSP+; ker naj bi se v okviru tega sistema močno spodbujalo spoštovanje temeljnih človekovih pravic in pravic delavcev, varstvo okolja in spoštovanje načel dobrega upravljanja;

| M. | ker EU ostaja trdno odločena, da bo v okviru petletnega načrta sodelovanja in načrta, ki ga bo nadomestil, nadaljevala dialog in sodelovanje s Pakistanom; |
| --- | --- |

M.

ker EU ostaja trdno odločena, da bo v okviru petletnega načrta sodelovanja in načrta, ki ga bo nadomestil, nadaljevala dialog in sodelovanje s Pakistanom;

| 1. | ponavlja, da EU odločno nasprotuje smrtni kazni v vseh primerih in brez izjem; poziva k vsesplošni odpravi smrtne kazni; izraža globoko zaskrbljenost zaradi odločitve Pakistana, da prekine moratorij, in ker sedaj z zaskrbljujočim tempom nadaljuje usmrtitve; poziva Pakistan, naj ponovno uveljavi moratorij in si na daljši rok postavi cilj popolne odprave smrtne kazni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je zelo zaskrbljen zaradi poročil, da se v Pakistanu smrtna kazen izvršuje po nepoštenih sojenjih, da so bili tam usmrčeni mladoletniki in osebe z motnjami v duševnem zdravju, ter zaradi domnevnega mučenja; poziva vlado, naj določbe o smrtni kazni v nacionalni zakonodaji uskladi z mednarodnim pravom in standardi, ter vanjo vključi zamrznitev usmrtitev za katero koli kaznivo dejanje, ki ni umor, prepoved usmrtitev mladoletnih storilcev kaznivih dejanj in oseb z motnjami v duševnem zdravju ter moratorij na izvršitev smrtne kazni v primerih, ko se pritožbe še obravnavajo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje, da se v Pakistanu krčita spoštovanje človekovih pravic in pravne države, ter še posebej, da se povečuje število zunajsodnih usmrtitev in zastraševanje novinarjev, zagovornikov človekovih pravic, nevladnih organizacij in oseb, ki so kritične do vlade, ter uporabo sile zoper nje; opominja na obveznost pakistanske vlade, da zagotovi spoštovanje temeljnih pravic; pozdravlja, da je Pakistan sprejel akcijski načrt za človekove pravice, in poziva, naj izvajanje tega načrta privede do oprijemljivega napredka; opozarja, da bo EU izjemno zaskrbljena, če bodo aktivisti še naprej žrtve naštetih praks in če ne bo opazila napredka; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izraža zaskrbljenost, ker imajo varnostne sile veliko svobode pri svojih operacijah, in poziva pakistansko vlado, naj zagotovi boljši nadzor nad njihovim delovanjem; poziva pristojne organe, naj začnejo hitro in nepristransko preiskavo vseh smrti v priporu ter vseh ubojev s strani varnostnih sil, pa tudi obtožb mučenja, ter naj kazensko preganjajo storilce v primerih zunajsodnih usmrtitev in mučenja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da se v Pakistanu uporabljajo vojaška sodišča, ki zaslišanja opravljajo za zaprtimi vrati ter so pristojna za sojenje civilistom; vztraja, da bi morale pakistanske oblasti mednarodnim opazovalcem in organizacijam za varstvo človekovih pravic dovoliti dostop za namene spremljanja uporabe vojaških sodišč; poziva tudi k takojšnjemu in preglednemu prehodu na neodvisna civilna sodišča v skladu z mednarodnimi standardi o sodnih postopkih; poudarja, da je treba državljanom tretjih držav, ki so v sodnih postopkih, dovoliti dostop do konzularnih storitev in zaščite; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je zelo zaskrbljen, ker se v Pakistanu še vedno uporablja „zakon proti bogokletstvu“, in meni, da je zaradi tega vzdušje verske nestrpnosti še bolj izrazito; je seznanjen z ugotovitvami pakistanskega vrhovnega sodišča, da posamezniki, obtoženi „bogokletstva“, „utrpijo nesorazmerno in nepopravljivo škodo“, če ni ustreznih varoval pred napačno uporabo ali zlorabo takšnih zakonov; zato pakistansko vlado poziva, naj razveljavi oddelke 295-A, 295-B in 295-C kazenskega zakonika ter naj sprejme učinkovita procesna in institucionalna jamstva, da bi preprečila zlorabo obtožb o „bogokletstvu“; vlado tudi poziva, naj odločneje obsodi vigilantstvo v odnosu do domnevnih „bogokletnežev“, in jo nujno poziva, naj sama ne uporablja tovrstnih izrazov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva pakistansko vlado, naj nujno ukrepa, da bi zaščitila življenja in pravice novinarjev in blogerjev; je zaskrbljen, ker so pakistanski organi zahtevali, naj Twitter in Facebook razkrijeta podatke o svojih uporabnikih, da bi identificirali posameznike, osumljene „bogokletstva“; poziva vlado in parlament Pakistana, naj spremenita zakon o preprečevanju elektronskih kaznivih dejanj iz leta 2016 ter razveljavita pretirano obširne določbe o spremljanju in hrambi podatkov ter ukinjanju spletnih mest na podlagi nejasnih meril; poziva tudi, naj se spremenijo vse obsodbe na smrtno kazen zaradi „bogokletstva“ ali političnega oporečništva, tudi sodba zoper Tajmurja Razo; v zvezi s tem poziva pakistanskega predsednika, naj uporabi svojo moč pomilostitve; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je seznanjen z napredkom pri izvajanju petletnega načrta sodelovanja med EU in Pakistanom, vseeno pa izraža upanje, da bo novi strateški načrt sodelovanja, ki naj bi bil dokončan v letu 2017, ambiciozen in da bo pripomogel h krepitvi vezi med EU in Pakistanom; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva pakistansko vlado, naj čim bolj pozitivno in hitro reši primer Asje Bibi; priporoča sprejetje ukrepov, s katerimi bi zagotovili varnost Asje Bibi in njene družine glede na to, kako so milice in nesodni akterji v preteklosti ravnali z žrtvami obtožb bogokletstva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | spominja, da je podelitev statusa GSP+ pogojna in da je učinkovito izvajanje mednarodnih konvencij bistvena zahteva tega sistema; poziva pakistansko vlado, naj si odločno prizadeva za izvajanje osrednjih 27 konvencij in pokaže napredek; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo in ESZD, naj sprožita razpravo o teh vprašanjih med rednim dialogom o človekovih pravicah s Pakistanskimi oblastmi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Pakistana. |
| --- | --- |

12.

---

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/113 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/113

---

P8_TA(2017)0269

Razmere na področju človekovih pravic v Indoneziji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o razmerah na področju človekovih pravic v Indoneziji (2017/2724(RSP))

(2018/C 331/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju prejšnjih resolucij o Indoneziji, zlasti z dne 19. januarja 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih resolucij o Indoneziji, zlasti z dne 19. januarja 2017 (1),

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Indonezijo, ki je začel veljati 1. maja 2014, in skupnega sporočila za javnost z dne 29. novembra 2016 po prvi seji skupnega odbora EU-Indonezija v okviru tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Indonezijo, ki je začel veljati 1. maja 2014, in skupnega sporočila za javnost z dne 29. novembra 2016 po prvi seji skupnega odbora EU-Indonezija v okviru tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju lokalne izjave EU z dne 9. maja 2017 o svobodi veroizpovedi ali prepričanja in svobodi izražanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju lokalne izjave EU z dne 9. maja 2017 o svobodi veroizpovedi ali prepričanja in svobodi izražanja,

| — | ob upoštevanju poročila Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice o Indoneziji z dne 17. februarja 2017, splošnega rednega pregleda (tretji krog) in povzetka stališč zainteresiranih strani z dne 20. februarja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice o Indoneziji z dne 17. februarja 2017, splošnega rednega pregleda (tretji krog) in povzetka stališč zainteresiranih strani z dne 20. februarja 2017,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 27. julija 2016 o načrtovanih usmrtitvah v Indoneziji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 27. julija 2016 o načrtovanih usmrtitvah v Indoneziji,

| — | ob upoštevanju šestega dialoga med Evropsko unijo in Indonezijo o človekovih pravicah, ki je potekal 28. junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestega dialoga med Evropsko unijo in Indonezijo o človekovih pravicah, ki je potekal 28. junija 2016,

| — | ob upoštevanju bangkoške deklaracije z dne 14. oktobra 2016 o spodbujanju globalnega partnerstva med združenjem ASEAN in EU za skupne strateške cilje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bangkoške deklaracije z dne 14. oktobra 2016 o spodbujanju globalnega partnerstva med združenjem ASEAN in EU za skupne strateške cilje,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Indonezija ratificirala leta 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Indonezija ratificirala leta 2006,

| — | ob upoštevanju Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1987, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1987,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Indonezija po številu prebivalcev četrta največja država na svetu, tretja največja demokracija in največja pretežno muslimanska država, katere raznoliko družbo sestavlja 255 milijonov državljanov različnih narodnostnih, jezikovnih in kulturnih skupnosti; |
| --- | --- |

A.

ker je Indonezija po številu prebivalcev četrta največja država na svetu, tretja največja demokracija in največja pretežno muslimanska država, katere raznoliko družbo sestavlja 255 milijonov državljanov različnih narodnostnih, jezikovnih in kulturnih skupnosti;

| B. | ker je Indonezija pomembna partnerica EU; ker so odnosi med EU in Indonezijo, ki je članica skupine G-20, trdni; ker imata EU in Indonezija enake vrednote glede človekovih pravic, upravljanja in demokracije; |
| --- | --- |

B.

ker je Indonezija pomembna partnerica EU; ker so odnosi med EU in Indonezijo, ki je članica skupine G-20, trdni; ker imata EU in Indonezija enake vrednote glede človekovih pravic, upravljanja in demokracije;

| C. | ker je bilo leta 2016 zabeleženih največ primerov nasilja, diskriminacije, verbalnega nadlegovanja in sovražnih izjav nad lezbijkami, geji, biseksualnimi, transseksualnimi in interseksualnimi osebami (LGBTI) v Indoneziji doslej; ker naj bi te napade domnevno neposredno ali posredno podžigali vladni organi, državne ustanove in skrajneži; ker so se ti napadi leta 2017 še zaostrili; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo leta 2016 zabeleženih največ primerov nasilja, diskriminacije, verbalnega nadlegovanja in sovražnih izjav nad lezbijkami, geji, biseksualnimi, transseksualnimi in interseksualnimi osebami (LGBTI) v Indoneziji doslej; ker naj bi te napade domnevno neposredno ali posredno podžigali vladni organi, državne ustanove in skrajneži; ker so se ti napadi leta 2017 še zaostrili;

| D. | ker v posebni avtonomni pokrajini Aceh, v kateri vlada šeriatsko pravo, sporazumni spolni odnosi med osebami istega spola in spolni odnosi zunaj zakonske zveze veljajo za kaznivo dejanje, predvidena kazen zanje pa je do 100 udarcev z bičem in 100 mesecev zapora; ker sta bila dva mlada moška maja 2017 zaradi spolnih odnosov med osebama istega spola obsojena na 85 udarcev s palico; ker je pravica ne biti mučen temeljna in neodtujljiva pravica; |
| --- | --- |

D.

ker v posebni avtonomni pokrajini Aceh, v kateri vlada šeriatsko pravo, sporazumni spolni odnosi med osebami istega spola in spolni odnosi zunaj zakonske zveze veljajo za kaznivo dejanje, predvidena kazen zanje pa je do 100 udarcev z bičem in 100 mesecev zapora; ker sta bila dva mlada moška maja 2017 zaradi spolnih odnosov med osebama istega spola obsojena na 85 udarcev s palico; ker je pravica ne biti mučen temeljna in neodtujljiva pravica;

| E. | ker drugod po Indoneziji homoseksualnost ni nezakonita; ker je skupnost LGBTI v zadnjih letih močno na udaru; |
| --- | --- |

E.

ker drugod po Indoneziji homoseksualnost ni nezakonita; ker je skupnost LGBTI v zadnjih letih močno na udaru;

| F. | ker je bilo 21. maja 2017 med policijsko racijo v gejevskem klubu v Džakarti aretiranih 141 moških zaradi kršenja zakonodaje o pornografiji; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo 21. maja 2017 med policijsko racijo v gejevskem klubu v Džakarti aretiranih 141 moških zaradi kršenja zakonodaje o pornografiji;

| G. | ker na indonezijskem ustavnem sodišču od januarja 2016 poteka pregled peticije za kriminalizacijo spolnih odnosov med osebami istega spola in spolnih odnosov zunaj zakonske zveze; |
| --- | --- |

G.

ker na indonezijskem ustavnem sodišču od januarja 2016 poteka pregled peticije za kriminalizacijo spolnih odnosov med osebami istega spola in spolnih odnosov zunaj zakonske zveze;

| H. | ker nestrpnost do verskih manjšin v Indoneziji narašča, kar omogočajo diskriminatorni zakoni in predpisi, vključno z zakonom o bogokletstvu, ki uradno priznava samo šestih veroizpovedi; ker je bilo po zakonih o bogokletstvu od junija 2017 obsojenih in zaprtih več ljudi; |
| --- | --- |

H.

ker nestrpnost do verskih manjšin v Indoneziji narašča, kar omogočajo diskriminatorni zakoni in predpisi, vključno z zakonom o bogokletstvu, ki uradno priznava samo šestih veroizpovedi; ker je bilo po zakonih o bogokletstvu od junija 2017 obsojenih in zaprtih več ljudi;

| I. | ker je nacionalna komisija za človekove pravice (Komisi Nasional Hak Asaki Manusia) januarja 2017 ugotovila, da je verska nestrpnost v nekaterih pokrajinah, kot je Zahodna Java, veliko bolj prisotna kot v drugih in da so regionalni vladni uradniki pogosto odgovorni za dopuščanje ali neposredno izvajanje zlorab; |
| --- | --- |

I.

ker je nacionalna komisija za človekove pravice (Komisi Nasional Hak Asaki Manusia) januarja 2017 ugotovila, da je verska nestrpnost v nekaterih pokrajinah, kot je Zahodna Java, veliko bolj prisotna kot v drugih in da so regionalni vladni uradniki pogosto odgovorni za dopuščanje ali neposredno izvajanje zlorab;

| J. | ker vlada resna zaskrbljenost zaradi ustrahovanja in nasilja nad novinarji; ker bi novinarji morali imeti dostop do vse države; |
| --- | --- |

J.

ker vlada resna zaskrbljenost zaradi ustrahovanja in nasilja nad novinarji; ker bi novinarji morali imeti dostop do vse države;

| K. | ker je bilo po podatkih organizacije Human Rights Watch med letoma 2010 in 2015 kar 49 % deklic, starih 14 let ali manj, žrtev pohabljanja ženskih spolnih organov; |
| --- | --- |

K.

ker je bilo po podatkih organizacije Human Rights Watch med letoma 2010 in 2015 kar 49 % deklic, starih 14 let ali manj, žrtev pohabljanja ženskih spolnih organov;

| L. | ker so oblasti julija 2016 usmrtile štiri obsojene preprodajalce drog in navedle, da bo leta 2017 usmrčenih še 10 zapornikov, obsojenih na smrtno kazen; |
| --- | --- |

L.

ker so oblasti julija 2016 usmrtile štiri obsojene preprodajalce drog in navedle, da bo leta 2017 usmrčenih še 10 zapornikov, obsojenih na smrtno kazen;

| 1. | ceni tesne odnose med EU in Indonezijo ter ponavlja, kako pomembne so močne in dolgoletne politične, gospodarske in kulturne vezi med njima; poudarja pomen dialoga o človekovih pravicah med EU in Indonezijo, saj omogoča odprto izmenjavo mnenj o človekovih pravicah in demokraciji, ki so tudi podlaga za sporazum o partnerstvu in sodelovanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k intenzivnejšim parlamentarnim stikom med EU in Indonezijo, na podlagi katerih bo mogoče konstruktivno razpravljati o različnih vprašanjih vzajemnega interesa, tudi glede človekovih pravic; indonezijski parlament poziva, naj okrepi te medparlamentarne odnose; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja indonezijsko angažiranje na regionalni in večstranski ravni; poudarja, da je bila Indonezija nedavno obravnavana v okviru splošnega rednega pregleda med sejo Sveta OZN za človekove pravice, ki je potekala maja 2017; poudarja, da se je Indonezija, tako kot v preteklih ciklih, prostovoljno javila za pregled; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva oblasti posebne avtonomne pokrajine Aceh, naj preprečijo nadaljnje preganjanje homoseksualcev in s spremembo islamskega kazenskega zakonika dekriminalizirajo homoseksualnost; strogo obsoja kaznovanje s šibanjem dveh homoseksualcev, starih 20 in 23 let, v Acehu dne 22. maja 2017, saj so organi v Acehu prvič koga šibali zaradi homoseksualnosti; ostro obsoja, da je homoseksualnost po islamskem kazenskem zakoniku Aceha, ki temelji na šeriatskem pravu, nezakonita; poudarja, da je kaznovanje teh moških kruto, nečloveško in ponižujoče ravnanje, ki lahko po mednarodnem pravu pomeni mučenje; poleg tega poziva oblasti, naj nemudoma odpravijo javno bičanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je zaskrbljen tudi zaradi vse večje nestrpnosti do indonezijske skupnosti LGBTI zunaj posebne avtonomne pokrajine Aceh; ostro obsoja, da je bilo kljub temu, da homoseksualnost po indonezijskem kazenskem zakoniku ni kaznivo dejanje, 21. maja 2017 v policijski raciji v prostorih gejevskega kluba v Džakarti aretiranih 141 moških; poziva oblasti in vladne uradnike, naj se vzdržijo javnih izjav, ki diskriminirajo osebe LGBTI ali druge manjšine v državi; poudarja, da ima policija nalogo, da izvršuje zakone in ščiti ranljive manjšine, ne pa da jih preganja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zavrača trditev indonezijskega združenja psihiatrov, da sta homoseksualnost in transseksualnost duševni bolezni; poziva oblasti, naj prenehajo prisilno pridrževati osebe LGBTI in tudi, naj končajo vse oblike „zdravljenja“, ki naj bi te osebe „rešile“ homoseksualnosti, biseksualnosti ali transseksualnosti, in dosledno izvršujejo prepoved tovrstnega ravnanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja izjavo predsednika Vidoda z dne 19. oktobra 2016, v kateri je obsodil diskriminacijo oseb LGBTI; poziva ga, naj uporabi svojo ključno vlogo, da javno obsodi nestrpnost in kazniva dejanja proti osebam LGBTI, manjšinam, ženskam in organizacijam ali zbiranjem v državi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva k reviziji zakona o bogokletstvu, saj ogroža verske manjšine; podpira priporočila OZN za razveljavitev členov 156 in 156(a) kazenskega zakonika, zakona o preprečevanju zlorab in razžalitvi vere, zakona o elektronskem poslovanju in podatkih in za opustitev obtožb in pregona oseb, obtoženih bogokletstva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je zaskrbljen, ker v Indoneziji narašča nestrpnost do etničnih, verskih in spolnih manjšin; poziva oblasti Indonezije, naj nadaljujejo in okrepijo svoja prizadevanja za spodbujanje verske strpnosti in socialne raznolikosti; odločno obsoja vsa dejanja nasilja, nadlegovanja in ustrahovanja, uperjena proti manjšinam; poziva, naj vsi kršitelji teh pravic odgovarjajo za svoja dejanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izraža zaskrbljenost zaradi hudih kršitev svobode medijev; poziva indonezijsko vlado, naj vztraja, da morajo državne agencije sprejeti politiko ničelne tolerance do fizičnih zlorab novinarjev in omogočiti odprt dostop tujim medijem v državo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva indonezijske oblasti, naj odpravijo vse pravne predpise, ki bi neupravičeno omejevali temeljne svoboščine in človekove pravice; poziva indonezijske oblasti, naj pregledajo vse svoje zakone in zagotovijo njihovo skladnost z mednarodnimi obvezami države, kot so zlasti svoboda izražanja, misli, vesti in vere, enakost pred zakonom, prepoved diskriminacije in pravica do izražanja ter javnega zbiranja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je zaskrbljen zaradi poročil o stalnem nasilju nad ženskami in praks, ki škodijo ženskam, kot je pohabljanje ženskih spolnih organov; poziva indonezijske oblasti, naj izvršujejo svojo zakonodajo o nasilju nad ženskami, kaznujejo vse oblike spolnega nasilja ter sprejmejo zakonodajo za odpravo neenakosti med spoloma in opolnomočenje žensk; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja začasno zadržanje usmrtitev oseb, obsojenih na smrt zaradi trgovine z drogami, zaradi pregleda njihovih zadev; poziva indonezijsko vlado, naj še naprej ustavlja vse te usmrtitve in naj tem osebam ponovno sodi v skladu z mednarodnimi standardi; poziva, naj se nemudoma ponovno vzpostavi moratorij za smrtno kazen, da bi jo v bližnji prihodnosti odpravili; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva indonezijsko vlado, naj izpolni vse svoje obveznosti, in spoštuje, varuje ter izvršuje pravice in svoboščine iz Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Indonezije, generalnemu sekretarju Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN), medvladni komisiji združenja ASEAN za človekove pravice in Svetu OZN za človekove pravice. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0002.

---

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/116 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/116

---

P8_TA(2017)0270

Izvajanje Evropskega sklada za strateške naložbe

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o izvajanju Evropskega sklada za strateške naložbe (2016/2064(INI))

(2018/C 331/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 165 in 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 165 in 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 14, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 14,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (1) (uredba o EFSI), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (1) (uredba o EFSI),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 31. maja 2016 Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu računskemu sodišču o upravljanju Jamstvenega sklada Evropskega sklada za strateške naložbe v letu 2015 (COM(2016)0353), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 31. maja 2016 Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu računskemu sodišču o upravljanju Jamstvenega sklada Evropskega sklada za strateške naložbe v letu 2015 (COM(2016)0353),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. junija 2016 Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Evropa spet vlaga – Pregled izvajanja naložbenega načrta za Evropo (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. junija 2016 Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Evropa spet vlaga – Pregled izvajanja naložbenega načrta za Evropo (COM(2016)0359),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Evropske investicijske banke Evropskemu parlamentu in Svetu o operacijah financiranja in naložbenih operacijah skupine EIB v okviru EFSI za leto 2015 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Evropske investicijske banke Evropskemu parlamentu in Svetu o operacijah financiranja in naložbenih operacijah skupine EIB v okviru EFSI za leto 2015 (2),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o oceni (SWD(2016)0297), ocene Evropske investicijske banke o delovanju Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) (3), ad hoc revizije o uporabi Uredbe (EU) 2015/1017, ki jo je izvedla družba Ernst and Young (4), in mnenja Evropskega računskega sodišča (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o oceni (SWD(2016)0297), ocene Evropske investicijske banke o delovanju Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) (3), ad hoc revizije o uporabi Uredbe (EU) 2015/1017, ki jo je izvedla družba Ernst and Young (4), in mnenja Evropskega računskega sodišča (5),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) 2015/1017 v zvezi s podaljšanjem Evropskega sklada za strateške naložbe ter uvedbo tehničnih izboljšav za ta sklad in Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe (COM(2016)0597), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) 2015/1017 v zvezi s podaljšanjem Evropskega sklada za strateške naložbe ter uvedbo tehničnih izboljšav za ta sklad in Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe (COM(2016)0597),

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sprejetega na 21. zasedanju konference pogodbenic (COP21) Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) decembra 2015 v Parizu v Franciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sprejetega na 21. zasedanju konference pogodbenic (COP21) Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) decembra 2015 v Parizu v Franciji,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (6),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (7),

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0200/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0200/2017),

| 1. | ugotavlja, da v Evropi obstaja velika naložbena vrzel, ki po ocenah Komisije znaša vsaj 200–300 milijard EUR na leto; poudarja zlasti, da je v teh razmerah v Evropi potrebno financiranje z visokim tveganjem, zlasti na področjih financiranja malih in srednjih podjetij, raziskav in razvoja, informacijske in komunikacijske tehnologije ter komunikacijske in energetske infrastrukture, ki so nujna za ohranjanje vključujočega gospodarskega razvoja; je zaskrbljen, ker najnovejši podatki o nacionalnih računih kažejo, da po vzpostavitvi Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) število naložb ni bistveno naraslo, kar povzroča skrb, da se bosta brez sprememb nadaljevali šibka rast in visoka stopnja brezposelnosti, zlasti med mladimi in pri novih generacijah; poudarja, da je odpravljanje naložbene vrzeli z oblikovanjem okolja, ki bo spodbujalo naložbe na nekaterih strateških področjih, ključno za oživitev rasti, boj proti brezposelnosti, spodbujanje močne, trajnostne in konkurenčne industrije ter doseganje dolgoročnih ciljev politike EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je bila vloga EFSI pri pomoči pri reševanju težav in odpravljanju ovir za financiranje, pa tudi izvajanju strateških, transformativnih in produktivnih naložb, ki gospodarstvu, okolju in družbi zagotavljajo visoko raven dodane vrednosti, reformi in modernizaciji gospodarstev držav članic, ustvarjanju rasti in delovnih mest, za katera ni mogoče zagotoviti tržnega financiranja, čeprav so gospodarsko izvedljiva, ter spodbujanju zasebnih naložb v vseh regijah EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | želi spomniti na vlogo Parlamenta, kot jo določa uredba, zlasti v zvezi z nadzorom nad izvajanjem EFSI; vendar priznava, da je še prezgodaj za zaključek celovite z dokazi podprte ocene o delovanju EFSI in njegovem vplivu na gospodarstvo EU, a meni, da je predhodna ocena, ki bo temeljila na celovitih podatkih o izbranih in zavrnjenih projektih ter s tem povezanih odločitvah, ključna za opredelitev morebitnih področij, ki bi jih bilo treba izboljšati v EFSI 2.0 in pozneje; poziva Komisijo, naj predloži celovito oceno, takoj ko bodo informacije na voljo; |
| --- | --- |

3.

Dodatnost

| 4. | želi spomniti, da je namen EFSI zagotoviti dodatnost, in sicer z zagotavljanjem podpore pri odpravljanju nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih razmer ter spodbujanjem operacij, ki jih ni mogoče izvajati ali pa jih ni mogoče izvajati v enakem obsegu v okviru obstoječih finančnih instrumentov Unije ali prek zasebnih virov brez udeležbe EFSI; vseeno ugotavlja, da je treba bolje pojasniti pojem dodatnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | želi spomniti, da projekti, ki jih podpira EFSI in si prizadevajo ustvariti delovna mesta, trajnostno rast ter ekonomsko, teritorialno in socialno kohezijo v skladu s splošnimi cilji, določenih v členu 9 uredbe o EFSI, veljajo za projekte, ki zagotavljajo dodatnost, če njihovo tveganje ustreza tveganju posebnih dejavnosti EIB iz člena 16 Statuta EIB in smernic EIB za kreditno tveganje; želi spomniti, da imajo projekti, ki jih podpira EFSI, običajno višji profil tveganja kot projekti, ki so podprti z običajnimi operacijami EIB; poudarja, da lahko EFSI podpira tudi projekte EIB, katerih tveganje je nižje od najnižjega tveganja v okviru posebnih dejavnosti EIB, a le, če je potrebna uporaba jamstva EU za zagotavljanje dodatnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da so bili vsi projekti, ki so bili odobreni v okviru EFSI, uvrščeni med posebne dejavnosti, čeprav je neodvisna ocena pokazala, da bi bilo mogoče nekatere projekte financirati brez uporabe jamstva EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z EIB in upravljavskimi strukturami EFSI pripravi seznam vseh operacij financiranja EIB, ki izpolnjujejo merila dodatnosti in jih podpira EU, ter jasno in izčrpno obrazloži dokaze, v skladu s katerimi projektov naj ne bilo mogoče uresničiti z drugimi sredstvi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da bi se med kvalitativnimi in kvantitativnimi cilji EFSI lahko pojavilo protislovje v smislu, da bi EIB za dosego cilja glede privabljanja zasebnih naložb lahko financirala manj tvegane projekte, za katere se vlagatelji že tako zanimajo; poziva EIB in upravljavske strukture EFSI, naj izvajajo dodatnost, kot je opredeljena v členu 5 uredbe o EFSI, in zagotovijo, da bodo nedelovanje trga in neoptimalne okoliščine v celoti odpravljeni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva EIB, naj zagotovi preglednost pri upravljanju sredstev in glede izvora vseh javnih in zasebnih prispevkov in prispevkov tretjih strani ter naj predloži konkretne podatke, tudi o specifičnih projektih in tujih vlagateljih, ter opozarja na zahteve glede poročanja Parlamentu v uredbi o EFSI; ponovno izjavlja, da morajo vsi morebitni prihodnji prispevki tretjih držav izpolnjevati vsa pravila EU glede javnih naročil in delovnega prava ter okoljske predpise, ter pričakuje, da se bodo pri odločitvah glede financiranja projektov v okviru EFSI v celoti spoštovala socialna in okoljska merila, ki se uporabljajo za projekte EIB; |
| --- | --- |

9.

Preglednica kazalnikov in izbira projektov

| 10. | poudarja, da je treba v skladu z določbami uredbe pred izborom projektov, predlaganih za podporo EFSI, v EIB in upravljavskih strukturah EFSI izvesti postopek skrbnega pregleda in postopek odločanja; ugotavlja, da so nosilci projektov izrazili željo po hitrem odzivu in večji preglednosti tako v zvezi z izbirnimi merili kot z zneskom in vrsto/tranšo morebitne podpore EFSI; poziva k večji jasnosti, da bi nosilce projektov dodatno spodbudili k temu, da vložijo zahtevo za podporo EFSI, tudi tako, da bi bila preglednica kazalnikov na voljo vsem, ki vlagajo vlogo za financiranje iz EFSI; poziva k večji preglednosti postopka odločanja v zvezi z izbirnimi merili in finančno podporo ter k hitrejšemu izvajanju tega postopka, hkrati pa naj se za zaščito sredstev EU tudi v prihodnosti izvaja zanesljiv skrbni pregled; poudarja, da bi bilo treba za poenostavitev postopka ocenjevanja, zlasti za naložbene platforme, spodbujati, da bi v EIB in nacionalnih spodbujevalnih bankah izvajali skupen skrbni pregled, ali pa da bi bila k nacionalnim spodbujevalnim bankam odposlana delegacija EIB; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da bi morala biti merila za ocenjevanje projektov in upravičenih subjektov natančneje pojasnjena; prosi, naj organi upravljanja EFSI zagotovijo dodatne informacije o ocenah vseh projektov, ki so bili odobreni v okviru EFSI, zlasti o njihovi dodatnosti, njihovem prispevku k trajnostni rasti ter njihove zmogljivosti za ustvarjanje delovnih mest, kot je določeno v uredbi; v zvezi z upravičenimi subjekti poziva k strogim pravilom glede upravljanja podjetij za tovrstne subjekte, da bodo postali sprejemljivi partnerji v okviru sklada EFSI, ki bodo spoštovali načela EU in standarde Mednarodne organizacije dela (MOD); |
| --- | --- |

11.

| 12. | želi spomniti, da je preglednica kazalnikov orodje, s pomočjo katerega naložbeni odbor določi prednostni vrstni red za uporabo jamstva EU za operacije, ki izkažejo najvišje vrednosti kazalnikov in dodano vrednost, in da ga mora ta odbor ustrezno uporabljati; namerava oceniti, ali se preglednica kazalnikov in njeni kazalniki pravilno upoštevajo, izvajajo in uporabljajo; zahteva pravilno uporabo meril za izbiro projektov in zagotovitev preglednejšega postopka; opozarja, da mora v skladu s prilogo k veljavni uredbi naložbeni odbor pri določanju prednostnega vrstnega reda projektov vsakemu stebru v preglednici kazalnikov pripisati enako pomembnost ne glede na to, ali je za posamezni steber podan numerični rezultat ali pa je sestavljen iz netočkovanih kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov; obžaluje, da se tretjemu stebru, ki je pomemben za tehnične vidike projektov, v veljavni preglednici kazalnikov pripisuje ista pomembnost kot prvemu in drugemu stebru, ki se nanašata na pomembnejše želene rezultate; je nezadovoljen, ker celo EIB priznava, da strokovnjaki v naložbenem odboru četrtega stebra ne uporabljajo za odločanje, temveč zgolj v informativne namene; poziva, naj se preglednice kazalnikov – z izjemo poslovno občutljivih informacij – objavijo, potem ko je bila sprejeta končna odločitev o projektu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | priznava, da lahko priprava novih inovativnih projektov traja več let in da je EIB pod pritiskom, ker mora doseči cilj v višini 315 milijard EUR, zaradi česar je morala nemudoma začeti izvajati dejavnosti sklada EFSI; vendar je zaskrbljen, ker se je EIB pri tem doslej v veliki meri opirala na svoj predhodno sestavljeni nabor projektov, ki v veliki meri zajema projekte z nižjim tveganjem, s čimer je zmanjšala svoje tradicionalno financiranje; izraža bojazen, da sklad EFSI ne zagotavlja dopolnilnega financiranja za inovativne projekte z visokim tveganjem; poudarja, da vsi projekti, ki izpolnjujejo pogoje za posebno dejavnost, niso nujno tvegani; njihova razvrstitev med posebne dejavnosti je namreč lahko posledica dejstva, da je financiranje projekta strukturirano na umetno tvegan način, kar pomeni, da so lahko tudi projekti z zelo nizkim tveganjem na koncu uvrščeni med projekte z visoko stopnjo tveganja; poudarja, da se ne bi smelo v nobenem primeru omiliti meril za projekte zgolj zato, da bi dosegli politični cilj zbranih naložb v višini 315 milijard EUR; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EIB, naj zagotovi oceno svoje srednjeročne potencialne letne zmožnosti za dajanje posojil, pri čemer je treba upoštevati sklad EFSI in možne regulativne spremembe, ter naj še naprej zagotavlja svoja posojila v obsegu 70–75 milijard EUR na leto z uporabo dobičkov, vračil iz programov in drugih virov, sklad EFSI pa naj uporablja kot dopolnilno orodje; ugotavlja, da bi skupni obseg poslov EIB namesto 75 milijard EUR tako dosegel vsaj 90 milijard EUR; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da je treba premisliti, ali predvidena stopnja finančnega vzvoda 15 omogoča skladu EFSI, da podpira visokokakovostne projekte z višjim tveganjem, in poziva Komisijo, naj pripravi oceno glede tega; želi spomniti, da ta stopnja finančnega vzvoda 15 temelji na portfelju in odraža izkušnje EIB s financiranjem z namenom odprave pomanjkljivosti trga; poziva, naj se pretehtajo javni cilji, ki jih mora sklad EFSI uresničiti poleg zahteve glede obsega; priporoča, naj se upoštevajo tudi cilji Unije, določeni na pariški konferenci o spremembi podnebja (COP21); poziva EIB, naj objavi doslej dosežen učinek vzvoda in uporabljene računske postopke; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da imajo mali projekti pogosto težave z dostopom do financiranja, ki ga potrebujejo; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so mali projekti zaradi svojega obsega odvrnjeni od vlog za financiranje iz EFSI oziroma se celo označujejo za neupravičene; poudarja, da lahko imajo mali projekti vseeno velik vpliv na nacionalni ali regionalni ravni; poudarja, da je treba okrepiti tehnično podporo, ki jo zagotavlja Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe (EIAH), ki je pomembno za svetovanje in spremljanje nosilcev malih projektov pri oblikovanju in povezovanju projektov prek naložbenih platform ali okvirnih sporazumov; poziva usmerjevalni odbor, naj preuči to vprašanje in vloži predloge za izboljšanje tega stanja; |
| --- | --- |

16.

Sektorska razpršenost

| 17. | poudarja, da sklad EFSI sicer temelji na povpraševanju, a ga je treba usmerjati v skladu s političnimi cilji, ki so navedeni v uredbi in jih določa usmerjevalni odbor; poziva k večjemu sodelovanju s sektorji, ki imajo neizpolnjeno povpraševanje po naložbah, a niso mogli v celoti izkoristiti sklada EFSI, in posredovanju informacij tem sektorjem; v zvezi s tem ugotavlja, da bi bilo treba na makroekonomski ravni EU sprejeti več ukrepov za spodbujanje povpraševanja po naložbah; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je zadovoljen, da je bilo financiranje EFSI zajelo vse sektorje iz uredbe o EFSI; vendar poudarja, da so nekateri sektorji premalo zastopani, zlasti sektorji socialne infrastrukture, zdravstva in izobraževanja, ki so jim bili namenjeni zgolj 4 % odobrenega financiranja EFSI; ugotavlja, da bi lahko bilo več vzrokov za to, na primer da so nekateri sektorji imeli premalo izkušenj in tehničnega znanja glede tega, kako pridobiti dostop do sklada EFSI, ali pa so ob vzpostavitvi sklada že zagotavljali boljše naložbene možnosti v obliki že dovršenih in donosnih projektov; v zvezi s tem poziva EIB, naj obravnava, kako bi lahko izboljšali sektorsko razpršenost, pri tem pa upošteva cilje iz uredbe in vprašanje, ali bi bilo treba podporo sklada EFSI razširiti še na druge sektorje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | želi spomniti, da podnebni sporazum COP21, ki ga je podprla EU, zahteva velik premik k trajnostnim naložbam, ki bi jih moral sklad EFSI v celoti podpirati; poudarja, da bi morale biti naložbe EFSI skladne s to zavezo; poudarja, da je treba okrepiti poročanje o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je treba povečati odstotek sredstev za dolgoročne projekte, kot so telekomunikacijska omrežja, ali projekte z razmeroma visoko stopnjo tveganja, ki je značilna za nove, naprednejše nastajajoče tehnologije; ugotavlja, da bi bilo mogoče z naložbami v širokopasovne infrastrukture in 5G, kibernetsko varnost, digitalizacijo tradicionalnega gospodarstva, mikroelektroniko in visoko zmogljivo računalništvo (HPC) še bolj zmanjšati digitalno vrzel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | obžaluje, da v začetni fazi pospeševanja ni bilo omejitev glede koncentracije; želi spomniti, da je v EFSI največ prispeval prometni sektor, in sicer 2,2 milijarde EUR od skupno 8 milijard EUR, kar predstavlja več kot 25 % vseh sredstev jamstvenega sklada; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je prometni sektor prejel samo okoli 13 % sredstev vseh naložb, ki so bila doslej mobilizirana in dana na voljo v okviru dela EFSI za infrastrukturo in inovacije, kar je daleč od 30-odstotne omejitve, določene za vsak posamezni sektor; poziva naložbeni odbor, naj posebno pozornost nameni projektom prometnega sektorja, saj je njihov delež v naložbenem portfelju še vedno zelo skromen, promet pa ima pomembno vlogo pri gospodarski rasti in varnosti potrošnikov; |
| --- | --- |

21.

Upravljanje

| 22. | ugotavlja, da so bile upravljavske strukture EFSI v okviru EIB vzpostavljene v celoti; meni, da bi bilo treba razmisliti o možnosti popolne ločitve upravljavskih struktur EFSI in EIB, da bi se izboljšali učinkovitost in odgovornost EFSI; |
| --- | --- |

22.

| 23. | želi spomniti, da je izvršni direktor odgovoren za tekoče upravljanje EFSI, za priprave sej naložbenega odbora in predsedovanje na njih ter za zunanje zastopanje; želi spomniti, da izvršnemu direktorju pomaga namestnik izvršnega direktorja; obžaluje, da vloga izvršnega direktorja in zlasti vloga namestnika izvršnega direktorja v praksi nista bili jasno opredeljeni; poziva EIB, naj premisli o natančnejši določitvi nalog izvršnega direktorja in njegovega namestnika, da bosta s tem zagotovili preglednost in odgovornost; meni, da je pomembno, da izvršni direktor, ki bi mu pomagal njegov namestnik, še naprej pripravlja dnevni red sej naložbenega odbora; poleg tega predlaga, da bi moral izvršni direktor pripraviti postopke za reševanje potencialnih navzkrižij interesov v naložbenem odboru, poročati usmerjevalnemu odboru ter predlagati sankcije za kršitve in sredstva za njihovo izvajanje; meni, da bi se avtoriteta izvršnega direktorja in njegovega namestnika pri izvajanju teh nalog okrepila, če bi imela večjo avtonomijo v odnosu do EIB; zato poziva EIB, naj obravnava možnosti za povečanje neodvisnosti izvršnega direktorja in njegovega namestnika; |
| --- | --- |

23.

| 24. | želi spomniti, da so strokovnjaki naložbenega odbora odgovorni za izbiro projektov za EFSI, dodelitev jamstva EU in odobritev operacij z naložbenimi platformami in nacionalnimi spodbujevalnimi bankami ali institucijami; želi spomniti tudi, da so neodvisni; je zato zaskrbljen zaradi dokumentiranih navzkrižij interesov med člani naložbenega odbora, tem navzkrižjem pa se je treba v bodoče v vseh primerih izogniti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da izbira projektov ni dovolj pregledna; poudarja, da bi morala EIB izboljšati razkritje informacij o projektih, ki jih odobri v okviru EFSI, in zagotoviti ustrezno obrazložitev dodatnosti ter preglednico kazalnikov in utemeljitev prispevka projektov k doseganju ciljev sklada EFSI, pri čemer bi bilo treba poseben poudarek nameniti pričakovanemu učinku operacij EFSI na naložbeno vrzel v Uniji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva EIB, naj premisli, kako bi bilo mogoče okrepiti sodelovanje med naložbenim odborom, izvršnim direktorjem in usmerjevalnim odborom; meni, da je pomembno, da izvršni direktor sodeluje na sejah usmerjevalnega odbora, na katerih ga lahko obvešča o prihodnjih dejavnostih; |
| --- | --- |

26.

| 27. | predlaga razpravo o sredstvih, s katerimi bi okrepili preglednost upravljavskih struktur EFSI za Parlament, in vključitev dodatnega polnopravnega člana, ki bi ga imenoval Parlament, v usmerjevalni odbor; poziva upravljavske organe EFSI, naj Parlamentu proaktivno posredujejo informacije; |
| --- | --- |

27.

Nacionalne spodbujevalne banke

| 28. | želi spomniti, da so nacionalne spodbujevalne banke zaradi svojega tehničnega znanja in izkušenj bistvene za uspeh EFSI, saj poznajo lokalne trge in so jim blizu; ugotavlja, da sinergije doslej niso bile dovolj izkoriščene; ugotavlja, da obstaja tveganje, da bi EIB izpodrinila lokalne institucije, in poziva EIB, naj izboljša svojo sposobnost vključevanja nacionalnih in podnacionalnih partnerjev; poziva EIB, naj podpre okrepitev obstoječih struktur javnega bančništva, da bi dejavno spodbujala izmenjavo dobrih praks in tržnega znanja med temi institucijami; zaradi tega meni, da bi moral biti cilj nacionalnih spodbujevalnih bank sklepanje sporazumov o sodelovanju z Evropskim investicijskim skladom; priznava, da sta EFSI in EIB vse bolj pripravljena prevzemati več podrejenih tranš od nacionalnih spodbujevalnih bank, in ju poziva, naj nadaljujeta s to prakso; poziva Komisijo in EIB, naj premislita, ali bi bilo koristno vključiti tehnično znanje in izkušnje nacionalnih spodbujevalnih bank v usmerjevalni odbor; |
| --- | --- |

28.

Naložbene platforme

| 29. | opozarja, da bi bilo treba omogočiti raznolike naložbe z geografsko ali tematsko usmeritvijo, in sicer s podporo financiranju ter združevanju projektov in sredstev iz različnih virov; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bila prva naložbena platforma vzpostavljena šele v tretjem četrtletju leta 2016 in da ta zamuda ovira priložnost za male projekte, da bi imeli korist od EFSI, ter pripravo čezmejnih projektov; poudarja, da je treba poenostaviti pravila za vzpostavitev naložbenih platform; poziva EIB in Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe (EIAH), naj spodbujata uporabo naložbenih platform, da bi dosegli geografsko in tematsko diverzifikacijo naložb; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva upravljavske organe EFSI, naj namenijo več pozornosti naložbenim platformam, da bi se čim bolj povečale koristi, ki bi jih lahko prinesle pri odpravljanju naložbenih ovir, zlasti v državah članicah z manj razvitimi finančnimi trgi; poziva EIB, naj deležnikom, tudi nacionalnim, lokalnim in regionalnim organom, zagotovi več informacij o platformah ter pogojih in merilih za njihovo vzpostavitev; priznava vlogo lokalnih in regionalnih organov pri opredelitvi strateških projektov in spodbujanju sodelovanja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | predlaga razpravo o dodatnih sredstvih za spodbujanje naložbenih platform, kot je prednostna odobritev projektov, vloženih prek platform, združevanje manjših projektov in skupinskih pogodb ter vzpostavljanje mehanizmov za financiranje združevanja pogodb; meni, da bi bilo treba spodbujati zlasti nadnacionalne platforme, saj imajo številni energetski in digitalni projekti nadnacionalno razsežnost; |
| --- | --- |

31.

Finančni instrumenti

| 32. | opozarja, da je EIB za namene EFSI razvila nove finančne instrumente, da bi zagotovila prilagojene proizvode za financiranje z visokim tveganjem; poziva EIB, naj še bolj poveča svojo dodano vrednost, tako da se osredotoči na bolj tvegane finančne produkte, kot so podrejeno financiranje in instrumenti kapitalskih trgov; izraža zaskrbljenost zaradi kritik nosilcev projektov, da ponujeni finančni instrumenti niso prilagojeni potrebam njihovih projektov (projekti z visokim tveganjem pogosto potrebujejo vnaprej zagotovljen denar za zagon naložb, ne pa manjših zneskov na letni osnovi), in poudarkov vlagateljev, da zaradi pomanjkanja ustreznih instrumentov za zasebni kapital trenutno ne morejo sodelovati pri financiranju iz EFSI; poziva EIB, naj skupaj z nosilci projektov in vlagatelji preuči te navedbe; poleg tega poziva EIB, naj preuči, kako bi z razvojem zelenih obveznic čim bolj izkoristili potencial EFSI za financiranje projektov s pozitivnimi okoljskimi in/ali podnebnimi učinki; |
| --- | --- |

32.

Geografska razpršenost

| 33. | pozdravlja, da je do konca leta 2016 vseh 28 držav prejelo financiranje iz EFSI; vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so po podatkih 30. junija 2016 države EU-15 prejele 91 %, države EU-13 pa le 9 % podpore EFSI; obžaluje, da podpora EFSI večinoma koristi omejenemu številu držav, kjer so naložbene vrzeli že zdaj pod povprečjem EU; ugotavlja, da je znotraj držav upravičenk geografska razporeditev projektov, ki se financirajo iz sklada EFSI, pogosto neenakomerna; meni, da obstaja tveganje teritorialne koncentracije in poudarja, da je treba večjo pozornost nameniti manj razvitim regijam v vseh 28 državah članicah; poziva EIB, naj nudi dodatno tehnično pomoč tistim državam in regijam, ki so imele manj koristi od sklada EFSI; |
| --- | --- |

33.

| 34. | potrjuje, da je število odobrenih projektov povezano z BDP; priznava, da lahko večje države članice izkoriščajo razvitejše kapitalske trge, zato je bolj verjetno, da bodo imele korist od tržno usmerjenega instrumenta, kot je EFSI; poudarja, da je mogoče manjšo podporo EFSI v EU-13 pripisati tudi drugim dejavnikom, kot so majhnost projektov, obroben geografski položaj neke regije ter konkurenca evropskih strukturnih in investicijskih skladov; vendar z zaskrbljenostjo opaža, da imajo nekatere države nesorazmerne koristi, in poudarja potrebo po večji geografski razpršenosti, zlasti v ključnih sektorjih, kot sta modernizacija ter izboljšanje produktivnosti in trajnosti gospodarstev, z osredotočenostjo posebej na tehnološki razvoj; poziva Komisijo, naj nadalje razišče in zabeleži razloge za sedanjo geografsko razporeditev; |
| --- | --- |

34.

Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe (EIAH)

| 35. | priznava izjemen pomen delovanja EIAH; meni, da kot enotna vstopna točka za celovito svetovalno in tehnično podporo v vseh fazah projektnega cikla opravlja nalogo, ki se v veliki meri odziva na naraščajočo potrebo javnih organov in nosilcev projektov po tehnični podpori; |
| --- | --- |

35.

| 36. | je zadovoljen, da je bilo vozlišče EIAH vzpostavljeno in je začelo delovati septembra 2015, po hitro opravljeni izvedbeni fazi; priznava, da EIAH zaradi kratkega obdobja delovanja in začetnega pomanjkanja osebja ni razvil vseh svojih storitev, njegova dejavnost pa je bila v veliki meri osredotočena na zagotavljanje podpore za razvoj projektov in strukturiranje, politično svetovanje ter preverjanje projektov; poudarja, da mora EIAH zaposliti strokovnjake z različnih področij, da bi bolje usmerjalo svoje svetovanje, komuniciranje in podporo k tistim sektorjem, ki sklada EFSI ne izkoriščajo v celoti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | je prepričan, da bi lahko EIAH bistveno prispeval k odpravljanju številnih pomanjkljivosti pri izvajanju EFSI; trdno verjame, da mora za ta namen imeti bolj proaktiven odnos glede zagotavljanja podpore na področjih, kot je vzpostavljanje naložbenih platform, tudi zaradi njihovega pomena pri financiranju manjših projektov; poudarja tudi vlogo EIAH pri svetovanju glede kombiniranja drugih virov financiranja EU z EFSI; |
| --- | --- |

37.

| 38. | prav tako meni, da lahko EIAH dejavno prispeva h geografski in sektorski razpršenosti, ne le z zagotavljanjem storitev v vseh regijah in več sektorjih, temveč tudi z zagotavljanjem podpore EIB pri začetku izvajanja operacij; meni, da bi lahko vozlišče EIAH pomembno prispevalo k cilju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opozarja, da uredba o EFSI na EIAH prenaša pooblastilo za krepitev lokalnega znanja za spodbujanje podpore EFSI po vsej Uniji; verjame, da so na tem področju potrebne bistvene izboljšave, zlasti tesnejše sodelovanje z ustreznimi nacionalnimi institucijami; priznava velik pomen, ki ga ima zagotavljanje storitev na lokalni ravni, da se med drugim upoštevajo posebne razmere in lokalne potrebe, zlasti v državah, ki nimajo izkušenih nacionalnih spodbujevalnih institucij ali bank; meni, da je treba okrepiti povezave z drugimi lokalnimi ponudniki storitev, da bi se to upoštevalo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pričakuje, da bo EIAH brez odlašanja zaključil svoje postopke zaposlovanja in dosegel polno število zaposlenih; vendar izraža dvom, da bo število zaposlenih v EIAH zadostovalo za zagotavljanje potrebnih svetovalnih storitev ter opravljanje povečanega obsega dela in izvajanje širših pooblastil; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da mora EIAH razširiti profil svojih storitev, izboljšati komunikacijo ter povečati ozaveščenost o svojih dejavnostih in njihovo poznavanje med deležniki EIAH; meni, da je treba za doseganje tega cilja uporabiti vse ustrezne komunikacijske kanale, tudi na nacionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

41.

Evropski portal naložbenih projektov (EIPP)

| 42. | obžaluje, da je Komisija Evropski portal naložbenih projektov (EIPP) vzpostavila šele 1. junija 2016, skoraj leto po sprejetju uredbe o EFSI; ugotavlja, da portal zdaj deluje in zajema 139 projektov, vseeno pa meni, da je to še zelo daleč od potenciala, pričakovanega ob sprejetju uredbe o EFSI; |
| --- | --- |

42.

| 43. | meni, da EIPP nosilcem projektov zagotavlja uporabnikom prijazno platformo, ki na pregleden način povečuje prepoznavnost njihovih naložbenih projektov; kljub temu meni, da je za uspeh portala ključno znatno povečanje njegove lastne prepoznavnosti, da ga bodo tako vlagatelji kot nosilci projektov na splošno sprejeli kot uporabno, zanesljivo in učinkovito orodje; poziva Komisijo, naj si z ustreznimi dejavnostmi obveščanja dejavno prizadeva doseči ta cilj; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ugotavlja, da se stroški vzpostavitve in razvoja, upravljanja, podpore in vzdrževanja ter gostitve EIPP trenutno krijejo iz proračuna EU, in sicer v okviru letne dodelitve 20 milijonov EUR za EIAH; pri tem opozarja, da bo v prihodnosti glavni vir financiranja zunanji namenski prihodek EIPP, zbran s pristojbinami zasebnih nosilcev projektov, ki bodo svoje projekte registrirali na portalu; |
| --- | --- |

44.

Jamstvo

| 45. | opozarja, da Unija EIB zagotavlja nepreklicno in brezpogojno jamstvo za operacije financiranja in naložbene operacije v okviru EFSI; je prepričan, da jamstvo EU EIB omogoča prevzemanje večjih tveganj v delu za infrastrukturo in inovacije ter krepitev in vnaprejšnje zagotavljanje financiranja malih in srednjih podjetij ter podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo v okviru COSME in InnovFin, ki jih podpira del za mala in srednja podjetja; verjame, da prag 25 milijonov EUR, za katerega se zdi, da ga EIB uporablja za svoja običajna posojila, ne bi smel veljati za EFSI, da bi se tako povečalo financiranje manjših projektov in olajšal dostop za mala in srednja podjetja ter druge potencialne upravičence; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da je bil na podlagi obstoječega zakonodajnega okvira del za mala in srednja podjetja zaradi zelo velikega zanimanja, ki je posledica velikega povpraševanja na trgu, dodatno okrepljen s 500 milijoni EUR iz dolžniškega portfelja dela za infrastrukturo in inovacije; je zadovoljen, ker je prožnost uredbe o EFSI omogočila odobritev dodatnega financiranja za mala in srednja podjetja ter podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo; namerava natančno spremljati dodelitev jamstva v okviru teh dveh delov; poleg tega ugotavlja, da so odobrene operacije v okviru dela za infrastrukturo in inovacije na dan 30. junija 2016 dosegle le 9 % skupnega ciljnega obsega; |
| --- | --- |

46.

| 47. | želi spomniti, da se jamstveni sklad EU pretežno financira iz proračuna EU; upošteva, da je glede na vse ustrezne ocene sedanji odstotek zagotavljanja rezervacij jamstvenega sklada v deležu 50 % previden in preudaren ukrep v zvezi s pokrivanjem morebitnih izgub in da je proračun Unije zavarovan že s prilagojenim ciljnim odstotkom 35 %; namerava preučiti, ali bi predlogi za nižji ciljni odstotek vplivali na kakovost in naravo izbranih projektov; poudarja, da doslej ni bilo nobenih unovčitev jamstev zaradi neizpolnitev obveznosti v operacijah EIB ali Evropskega investicijskega sklada; |
| --- | --- |

47.

Prihodnje financiranje, zmogljivost financiranja

| 48. | ugotavlja, da je Komisija predlagala razširitev EFSI, tako z vidika trajanja kot z vidika finančne zmogljivosti, in da bi to vplivalo na proračun EU; opozarja, da namerava vložiti alternativne predloge za financiranje; |
| --- | --- |

48.

| 49. | želi spomniti, da so bile države članice pozvane, naj prispevajo k EFSI in tako povečajo njegovo zmogljivost, da bi lahko podprl več naložb z visokim tveganjem; obžaluje, da se države članice niso odzvale na to pobudo, čeprav bi se ta naložba štela za enkratni ukrep v smislu člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (8) ter člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (9); prosi za informacije od EIB in Komisije glede ukrepov, ki sta jih v vmesnem obdobju sprejeli za prepričevanje držav članic, naj prispevajo k EFSI, in glede možnosti za pridobitev drugih vlagateljev; poziva Komisijo in EIB, naj okrepita svoja prizadevanja za ta cilj; |
| --- | --- |

49.

Dopolnjevanje z drugimi viri financiranja EU

| 50. | ugotavlja, da sta Komisija in EIB opazili, da se EFSI in finančni instrumenti proračuna EU prekrivajo, zato so bile sprejete smernice, ki priporočajo kombiniranje EFSI s financiranjem iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov; poudarja, da nikakršno kombiniranje EFSI ter financiranja iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov ne bi smelo negativno vplivati na raven in usmerjenost financiranja nepovratnih sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov; vendar poudarja, da vztrajne razlike v merilih za upravičenost, predpisih, časovnem okviru za poročanje in glede uporabe pravil o državni pomoči ovirajo kombinirano uporabo; pozdravlja dejstvo, da je Komisija začela to obravnavati v svojem predlogu za revizijo finančne uredbe, in upa, da bo revizija opravljena pravočasno, s čimer bi poenostavili kombiniranje skladov in se izognili konkurenci in prekrivanju; meni, da so potrebni nadaljnji ukrepi in da sta za doseganje tega cilja ključna drugi in tretji steber naložbenega načrta; |
| --- | --- |

50.

| 51. | priporoča, naj Komisija v svojih rednih poročilih našteje projekte, ki so prejeli nepovratna sredstva instrumenta za povezovanje Evrope v kombinaciji s sredstvi EFSI; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ugotavlja, da bi morali projekti prometne infrastrukture v javno-zasebnem partnerstvu običajno temeljiti na načelu „uporabnik plača“, da bi se za gradnjo in vzdrževanje infrastrukture zmanjšala obremenitev javnih proračunov in davkoplačevalcev; ugotavlja, da je pomembno usklajevati različne vrste financiranja EU, da bi se zagotovilo uresničevanje ciljev prometne politike po vsej EU, ne pa spodbujati skladov, ki temeljijo na načelu javno-zasebnega partnerstva, na račun strukturnih skladov; |
| --- | --- |

52.

Obdavčitev

| 53. | je globoko zaskrbljen, ker je EIB v nekaterih primerih prek EFSI spodbujala podporo projektov, ki so bili strukturirani s podjetji v davčnih oazah; poziva EIB in Evropski investicijski sklad, naj ne uporabljata struktur za izogibanje davkom in v njih ne sodelujeta, predvsem v sistemih agresivnega davčnega načrtovanja ali dejavnostih, ki niso v skladu z načeli o dobrem davčnem upravljanju v EU, kot je določeno v ustrezni zakonodaji Unije, tudi v priporočilih in sporočilih Komisije; vztraja, da projekti ali nosilci projekta ne smejo biti odvisni od osebe ali podjetja, ki deluje v državi, vključeni na predvideni skupni seznam EU glede nesodelujočih davčnih jurisdikcij; |
| --- | --- |

53.

Komunikacija in prepoznavnost

| 54. | ugotavlja, da številni nosilci projektov niso seznanjeni z EFSI ali premalo poznajo možnosti, ki jih ta ponuja, posebna merila za upravičenost in konkretne korake pri vlaganju vlog za financiranje; poudarja, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za povečanje ozaveščenosti o funkciji EFSI ter njegovih posebnih produktih in storitvah, pa tudi o vlogi naložbenih platform in nacionalnih spodbujevalnih bank, vključno z usmerjeno tehnično podporo v državah članicah, ki so imele manj koristi od EFSI, v njihovem jeziku EU; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva, naj se vse informativno gradivo in gradivo, ki je del postopka financiranja, prevede v vse jezike držav članic, da bi olajšali obveščanje in dostop na lokalni ravni; |
| --- | --- |

55.

| 56. | izraža zaskrbljenost, ker se lahko zaradi dodelitve neposredne podpore finančnim posrednikom, ki so nato odgovorni za nadaljnjo dodelitev financiranja EU, končni upravičenec ne zaveda, da prejema financiranje od EFSI, in poziva k iskanju rešitev za izboljšanje prepoznavnosti EFSI; zato poziva EIB, naj v pogodbe EFSI vključi posebno določbo, iz katere bo razvidno, da je nosilcu projekta financiranje omogočil EFSI/proračun EU; |
| --- | --- |

56.

Razširitev

| 57. | priznava, da sicer EFSI sam – in z omejenim obsegom – verjetno ne bo mogel odpraviti naložbene vrzeli v Evropi, kljub temu pa je osrednji steber naložbenega načrta EU in dokazuje, da EU odločno rešuje to vprašanje; poziva k oblikovanju nadaljnjih predlogov za trajno povečanje naložb v Evropi; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski investicijski banki ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  UL L 169, 1.7.2015, str. 1.

(2)  http://www.eib.org/attachments/strategies/efsi_2015_report_ep_council_en.pdf

(3)  http://www.eib.org/attachments/ev/ev_evaluation_efsi_en.pdf, september 2016

(4)  Poročilo z dne 14. novembra 2016, 'Report of 14 November 2016, https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/ey-report-on-efsi_en.pdf

(5)  UL C 465, 13.12.2016, str. 1.

(6)  UL C 268, 14.8.2015, str. 27.

(7)  UL C 195, 12.6.2015, str. 41.

(8)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

(9)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

---

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/125 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/125

---

P8_TA(2017)0271

Evropska agenda za sodelovalno gospodarstvo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o Evropski agendi za sodelovalno gospodarstvo (2017/2003(INI))

(2018/C 331/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 z naslovom Aktu za enotni digitalni trg naproti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 z naslovom Aktu za enotni digitalni trg naproti (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o strategiji za enotni trg (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o strategiji za enotni trg (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2016 o novih priložnostih za mala prevozna podjetja, tudi sodelovalnih poslovnih modelih (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2016 o novih priložnostih za mala prevozna podjetja, tudi sodelovalnih poslovnih modelih (3),

| — | ob upoštevanju seje delovne skupine Sveta na visoki ravni o konkurenčnosti in rasti z dne 12. septembra 2016 in dokumenta za razpravo predsedstva (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju seje delovne skupine Sveta na visoki ravni o konkurenčnosti in rasti z dne 12. septembra 2016 in dokumenta za razpravo predsedstva (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2016 o Evropski agendi za sodelovalno gospodarstvo (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2016 o Evropski agendi za sodelovalno gospodarstvo (COM(2016)0356),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. maja 2016 o spletnih platformah in enotnem digitalnem trgu: priložnosti in izzivi za Evropo (COM(2016)0288), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. maja 2016 o spletnih platformah in enotnem digitalnem trgu: priložnosti in izzivi za Evropo (COM(2016)0288),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom Izpopolnitev enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom Izpopolnitev enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo (COM(2015)0550),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 o strategiji za enotni digitalni trg za Evropo (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 o strategiji za enotni digitalni trg za Evropo (COM(2015)0192),

| — | ob upoštevanju zasedanja Sveta za konkurenčnost z dne 29. septembra 2016 in njegovega izida, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zasedanja Sveta za konkurenčnost z dne 29. septembra 2016 in njegovega izida,

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (5) (direktiva o storitvah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (5) (direktiva o storitvah),

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (6) (direktiva o elektronskem poslovanju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (6) (direktiva o elektronskem poslovanju),

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (7) (direktiva o nepoštenih poslovnih praksah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (7) (direktiva o nepoštenih poslovnih praksah),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/136/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o spremembah Direktive 2002/22/ES o univerzalnih storitvah in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/136/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o spremembah Direktive 2002/22/ES o univerzalnih storitvah in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (8),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 25. maja 2016 o smernicah za izvajanje Direktive 2005/29/ES o nepoštenih delovnih praksah (SWD(2016)0163), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 25. maja 2016 o smernicah za izvajanje Direktive 2005/29/ES o nepoštenih delovnih praksah (SWD(2016)0163),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (9),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. decembra 2016 z naslovom Sodelovalno gospodarstvo in spletne platforme: skupno stališče mest in regij (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. decembra 2016 z naslovom Sodelovalno gospodarstvo in spletne platforme: skupno stališče mest in regij (10),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. decembra 2016 o sodelovalnem gospodarstvu (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. decembra 2016 o sodelovalnem gospodarstvu (11),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za promet in turizem (A8-0195/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za promet in turizem (A8-0195/2017),

| A. | ker se je v zadnjih letih močno povečalo število uporabnikov, poslov in prihodkov v sodelovalnem gospodarstvu, hkrati pa se je spremenil način zagotavljanja izdelkov in storitev, kar je na številnih področjih pomenilo izziv za uveljavljene modele poslovanja; |
| --- | --- |

A.

ker se je v zadnjih letih močno povečalo število uporabnikov, poslov in prihodkov v sodelovalnem gospodarstvu, hkrati pa se je spremenil način zagotavljanja izdelkov in storitev, kar je na številnih področjih pomenilo izziv za uveljavljene modele poslovanja;

| B. | ker ima sodelovalno gospodarstvo socialne koristi za državljane EU; |
| --- | --- |

B.

ker ima sodelovalno gospodarstvo socialne koristi za državljane EU;

| C. | ker so mala in srednja podjetja glavno gonilo evropskega gospodarstva in so po podatkih iz leta 2014 predstavljala 99,8 % vseh podjetij v nefinančnem sektorju in dve tretjini vseh delovnih mest; |
| --- | --- |

C.

ker so mala in srednja podjetja glavno gonilo evropskega gospodarstva in so po podatkih iz leta 2014 predstavljala 99,8 % vseh podjetij v nefinančnem sektorju in dve tretjini vseh delovnih mest;

| D. | ker samo 1,7 % podjetij v EU v celoti uporablja sodobne digitalne tehnologije, kar 41 % podjetij pa jih sploh ne uporablja; ker je digitalizacija vseh sektorjev pomembna, da bi EU lahko ostala konkurenčna in svojo konkurenčnost še izboljšala; |
| --- | --- |

D.

ker samo 1,7 % podjetij v EU v celoti uporablja sodobne digitalne tehnologije, kar 41 % podjetij pa jih sploh ne uporablja; ker je digitalizacija vseh sektorjev pomembna, da bi EU lahko ostala konkurenčna in svojo konkurenčnost še izboljšala;

| E. | ker je nedavna študija Evropske komisije pokazala, da je 17 % evropskih potrošnikov že uporabilo storitve, ki jih ponuja sodelovalno gospodarstvo, 52 % pa jih je s ponujenimi storitvami seznanjenih (12); |
| --- | --- |

E.

ker je nedavna študija Evropske komisije pokazala, da je 17 % evropskih potrošnikov že uporabilo storitve, ki jih ponuja sodelovalno gospodarstvo, 52 % pa jih je s ponujenimi storitvami seznanjenih (12);

| F. | ker ni uradnih statističnih podatkov o tem, koliko delovnih mest je v sodelovalnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

F.

ker ni uradnih statističnih podatkov o tem, koliko delovnih mest je v sodelovalnem gospodarstvu;

| G. | ker sodelovalno gospodarstvo ponuja možnosti za vstop na trg dela mladim, migrantom, zaposlenim s skrajšanim delovnim časom in starejšim državljanom; |
| --- | --- |

G.

ker sodelovalno gospodarstvo ponuja možnosti za vstop na trg dela mladim, migrantom, zaposlenim s skrajšanim delovnim časom in starejšim državljanom;

| H. | ker lahko modeli sodelovalnega gospodarstva pomagajo okrepiti udeležbo žensk na trgu dela in v gospodarstvu, in sicer z zagotavljanjem priložnosti za prožne oblike podjetništva in zaposlitve; |
| --- | --- |

H.

ker lahko modeli sodelovalnega gospodarstva pomagajo okrepiti udeležbo žensk na trgu dela in v gospodarstvu, in sicer z zagotavljanjem priložnosti za prožne oblike podjetništva in zaposlitve;

| I. | ker je nedavno sporočilo Komisije o Evropski agendi za sodelovalno gospodarstvo sicer dobro izhodišče za spodbujanje in učinkovito regulacijo tega sektorja, a je treba v prihodnje analize in priporočila na tem področju vključiti vidik enakosti spolov in upoštevati določbe ustrezne protidiskriminacijske zakonodaje; |
| --- | --- |

I.

ker je nedavno sporočilo Komisije o Evropski agendi za sodelovalno gospodarstvo sicer dobro izhodišče za spodbujanje in učinkovito regulacijo tega sektorja, a je treba v prihodnje analize in priporočila na tem področju vključiti vidik enakosti spolov in upoštevati določbe ustrezne protidiskriminacijske zakonodaje;

| J. | ker je spodbujanje socialne pravičnosti in socialnega varstva, kot je določeno v členu 3 PEU in členu 9 PDEU, tudi cilj notranjega trga EU; |
| --- | --- |

J.

ker je spodbujanje socialne pravičnosti in socialnega varstva, kot je določeno v členu 3 PEU in členu 9 PDEU, tudi cilj notranjega trga EU;

Splošni vidiki

| 1. | pozdravlja sporočilo o Evropski agendi za sodelovalno gospodarstvo ter poudarja, da bi moral to biti prvi korak k dobro uravnoteženi, obsežnejši in bolj ambiciozni strategiji EU za sodelovalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da lahko sodelovalno gospodarstvo, če se bo razvijalo na odgovoren način, še naprej ustvarja znatne priložnosti za državljane in potrošnike, ki bodo tako uživali koristi večje konkurence, prilagojenih storitev, večje izbire ter nižjih cen; poudarja, da je rast v tem sektorju odvisna od potrošnikov in jim omogoča prevzeti bolj aktivno vlogo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je treba podjetjem omogočiti rast, tako da se odstranijo ovire, podvajanje in razdrobljenost, ki onemogočajo čezmejni razvoj; |
| --- | --- |

3.

| 4. | spodbuja države članice, naj zagotovijo pravno varnost in ne obravnavajo sodelovalnega gospodarstva kot grožnje tradicionalnemu; poudarja, da je treba sodelovalno gospodarstvo regulirati tako, da se ga bo lajšalo in omogočalo, ne pa omejevalo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | se strinja, da sodelovalno gospodarstvo ustvarja nove in zanimive podjetniške priložnosti, delovna mesta in rast ter da pogosto pomembno pripeva k temu, da gospodarski sistem postaja učinkovitejši, pa tudi socialno in okoljsko trajnosten, s tem omogoča boljšo razdelitev virov in sredstev, ki drugače ne bi bili izkoriščeni, ter prispeva k prehodu na krožno gospodarstvo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hkrati priznava, da lahko ima sodelovalno gospodarstvo korenit učinek na že dolgo uveljavljene regulirane poslovne modele v številnih strateških sektorjih, kot so prevoz, nastanitve, gostinstvo, storitve, maloprodaja in finance; razume izzive, povezane z uporabo različnih pravnih standardov za podobne gospodarske akterje; meni, da sodelovalno gospodarstvo krepi vlogo potrošnikov, nudi nove zaposlitvene možnosti in bi lahko olajšala spoštovanje davčnih predpisov, vendar poudarja, da je pomembno zagotoviti visoko raven varstva potrošnikov, popolno spoštovanje pravic delavcev ter spoštovanje davčnih predpisov; priznava, da sodelovalno gospodarstvo vpliva tako na mestno kot tudi na podeželsko okolje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da je med podjetniki, potrošniki in organi premalo jasnosti o tem, kako uporabljati veljavne predpise na nekaterih področjih, zato je treba obravnavati regulativna siva področja, ter je zaskrbljen zaradi tveganja drobitve enotnega trga; se zaveda, da bi lahko te spremembe brez ustreznega upravljanja povzročile pravno negotovost glede veljavnih pravil in omejitev pri uveljavljanju posameznih pravic in varstvu potrošnikov; meni, da mora zakonodaja ustrezati namenu digitalne dobe in je globoko zaskrbljen zaradi negativnega učinka pravne negotovosti in zapletenosti pravil o evropskih zagonskih podjetjih in neprofitnih organizacijah, vključenih v sodelovalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da sta oblikovanje dinamičnega, jasnega in po potrebi harmoniziranega pravnega okolja ter vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev temeljni pogoj za cvetoče sodelovalno gospodarstvo v EU; |
| --- | --- |

8.

Sodelovalno gospodarstvo v EU

| 9. | poudarja, da je treba obravnavati sodelovalno gospodarstvo ne le kot zbirko novih poslovnih modelov, ki ponujajo blago in storitve, temveč tudi kot novo obliko povezovanja med gospodarstvom in družbo, pri katerem ponujene storitve temeljijo na široki paleti odnosov, kjer se gospodarski odnosi vključujejo v socialne in se ustvarjajo nove oblike skupnosti in novi poslovni modeli; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da ima sodelovalno gospodarstvo v Evropi vrsto specifičnih lastnosti, kar odraža evropsko podjetniško strukturo, ki jo pretežno sestavljajo mala in srednja podjetja ter mikropodjetja; poudarja, da je treba zagotoviti poslovno okolje, v katerem lahko sodelovalne platforme širijo svoje delovanje in so zelo konkurenčne na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da so evropski podjetniki močno nagnjeni k ustvarjanju sodelovalnih platform v socialne namene, in priznava, da obstaja vse večje zanimanje za sodelovalno gospodarstvo na podlagi zadružnih modelov upravljanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je pomembno preprečevati vse oblike diskriminacije, da bi zagotovili učinkovit in enak dostop do sodelovalnih storitev; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da storitve, ki se ponujajo v sodelovalnem gospodarstvu ter se javno oglašujejo in ponujajo za dobiček, spadajo na področje uporabe Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev (13) ter oskrbi z njimi, zaradi česar bi morale biti skladne z načelom enake obravnave žensk in moških; |
| --- | --- |

13.

Pravni okvir EU: enakovredni partnerji, potrošniki, sodelovalne platforme

| 14. | priznava, da so nekateri deli sodelovalnega gospodarstva sicer urejeni z zakonodajo, tudi na lokalni in nacionalni ravni, vendar pa so drugi deli na regulativnih sivih območjih, saj ni vedno jasno, kateri predpisi EU veljajo, kar vodi do velikih razlik med državami članicami zaradi nacionalnih, regionalnih in lokalnih predpisov ter sodne prakse, kar le še povečuje razdrobljenost enotnega trga; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja namero Komisije, da bo obravnavala sedanjo razdrobljenost, vendar obžaluje, da njeno sporočilo ni bilo dovolj jasno glede možnosti uporabe veljavne zakonodaje EU za različne modele sodelovalnega gospodarstva; poudarja, da morajo države članice okrepiti izvajanje obstoječe zakonodaje, in poziva Komisijo, naj si oblikuje okvir izvrševanja, ki bo države članice podpiral pri njihovih prizadevanjih, zlasti glede direktive o storitvah in pravnega reda o varstvu potrošnikov; poziva Komisijo in države članice, naj v celoti uporabijo orodja, ki so v ta namen na voljo, vključno s postopki za ugotavljanje kršitev, kadar se ugotovi nepravilno ali nezadostno izvajanje zakonodaje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da morajo biti zahteve glede dostopa do trga za sodelovalne platforme in ponudnike storitev obvezne, utemeljene in sorazmerne, kot je določeno v pogodbah in sekundarni zakonodaji, obenem pa morajo biti preproste in jasne; poudarja, da bi morala ta ocena temeljiti na tem, ali storitve ponujajo poklicni ali zasebni posamezniki, in bi za enakovredne ponudnike morale veljati lažje pravne zahteve, hkrati pa bi morala zagotoviti standarde kakovosti in visoko raven varstva potrošnikov ter upoštevati sektorske razlike; |
| --- | --- |

16.

| 17. | priznava, da se morajo biti uveljavljeni in novi upravitelji in storitve, povezani z digitalnimi platformami, in sodelovalno gospodarstvo razvijati v podjetjem prijaznem okolju z zdravo konkurenco in preglednostjo glede zakonodajnih sprememb; se strinja, da bi morale države članice pri oceni zahtev glede dostopa do trga v okviru direktive o storitvah upoštevati posebnosti poslovnih modelov sodelovalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicam, da bi zagotovili dodatne smernice o določanju učinkovitih meril za razlikovanje med enakovrednimi partnerji in poklicnimi izvajalci, kar je ključnega pomena za pošteni razvoj sodelovalnega gospodarstva; poudarja, da bi morale te smernice zagotoviti jasnost in pravno varnost ter med drugim upoštevati različno zakonodajo v državah članicah in njihove gospodarske razmere, kot so stopnja prihodka, značilnosti sektorjev, razmere mikro in malih podjetij ter dobičkonosen namen dejavnosti; meni, da bi pot naprej lahko bila niz splošnih načel in meril ter niz pragov na nacionalni ravni, ter poziva Komisijo, naj v zvezi s tem opravi študijo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja, da lahko določanje pragov sicer zagotovi ustrezne ločnice med enakovrednimi partnerji in podjetji, vendar lahko obenem ustvari razlike med mikro in malimi podjetji na eni ter enakovrednimi partnerji na drugi strani; meni, da so enako konkurenčni pogoji med primerljivimi kategorijami ponudnikov storitev zelo priporočljivi; poziva k odpravi nepotrebnih upravnih ovir in neupravičenih zahtev glede dostopa do trga za vse nosilce dejavnosti, zlasti za mikro in mala podjetja, saj to tudi zavira inovacije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja pobudo Komisije, da bo zagotovila ustreznost potrošniškega prava in preprečila zlorabo sodelovalnega gospodarstva prek izogibanja zakonodaji; meni, da bi potrošniki morali uživati visoko in učinkovito raven varstva, ne glede na to, katere storitve zagotavljajo poklicni izvajalci ali enakovredni partnerji, ter zlasti poudarja, da je pomembno varovati potrošnike v medsebojnih poslih, hkrati pa priznavati, da je določeno obliko varstva mogoče zagotoviti s samoregulacijo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva k zagotovitvi, da bodo občasni ponudniki storitev tako ali primerljivo kot poklicni ponudniki storitev v celoti uporabljali in stalno spoštovali pravila o varstvu potrošnikov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ugotavlja, da bi morali imeti potrošniki dostop do informacij o tem, ali ocene drugih uporabnikov neke storitve niso morda pod vplivom ponudnika, na primer zaradi plačanega oglaševanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je potrebna večja jasnost o zaščitnih ukrepih za potrošnike v primeru sporov in poziva sodelovalne platforme, naj zagotovijo učinkovite sisteme za postopke pritožb in reševanje sporov, ki bodo potrošnikom olajšali uveljavljanje svojih pravic; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da modeli sodelovalnega gospodarstva pretežno temeljijo na slovesu, ter opozarja, da je pri tem preglednost bistvenega pomena; meni, da poslovni modeli sodelovalnega gospodarstva pogosto krepijo moč potrošnikov in jim omogočajo aktivno vlogo ob podpori tehnologije; poudarja, da so v sodelovalnem gospodarstvu pravila o varstvu potrošnikov še vedno potrebna, zlasti če trgu vladajo dominantni akterji, če obstajajo asimetrične informacije ali zaradi pomanjkanja izbire ali konkurence; poudarja, da je treba potrošnikom zagotavljati ustrezne informacije o veljavni pravni ureditvi za posamezno transakcijo ter pravicah in pravnih obveznostih, ki iz nje sledijo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj karseda hitro dodatno pojasni ureditve odgovornosti za sodelovalne platforme, da bi spodbudila odgovorno ravnanje, okrepila preglednost in pravno varnost, s tem pa povečala zaupanje potrošnikov; priznava predvsem pomanjkanje gotovosti, zlasti glede tega, ali platforma zagotavlja temeljno storitev ali zgolj samo storitev informacijske družbe, v skladu z direktivo o elektronskem poslovanju; zato poziva Komisijo, naj zagotovi dodatna navodila o teh vidikih ter preuči, ali so potrebni nadaljnji ukrepi, da bi regulativni okvir naredili učinkovitejši; spodbuja sodelovalne platforme, hkrati pa naj v zvezi s tem sprejme prostovoljne ukrepe; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj dodatno nadzoruje zakonodajo EU, da bi zmanjšali negotovosti in zagotovili večjo pravno varnost glede pravil, ki se uporabljajo za sodelovalne poslovne modele, in ocenili, ali so nova ali spremenjena pravila ustrezna, predvsem glede aktivnih posrednikov in njihovih zahtev po informacijah in preglednosti ter glede neizpolnjevanja obveznosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da bi novi regulativni okvir moral izkoristiti zmogljivosti platform za samoupravljanje in medsebojne strokovne preglede, saj obojni dokazano delujejo in upoštevajo zadovoljstvo potrošnikov s sodelovalnimi storitvami; je prepričan, da lahko imajo sodelovalne platforme dejavno vlogo pri ustvarjanju takšnega novega regulativnega okolja, in sicer tako, da popravljajo asimetrične informacije, zlasti z digitalnimi mehanizmi za nadzor slovesa, da bi okrepili zaupanje uporabnikov; ugotavlja, da ta zmožnost samoregulacije ne nadomešča potrebe po veljavnih pravilih, ko so direktivi o storitvah in elektronskem poslovanju, potrošniško pravo EU in druga morebitna pravila; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zato poudarja, da so digitalni mehanizmi za krepitev zaupanja bistveni gradnik sodelovalnega gospodarstva; pozdravlja vsa prizadevanja in pobude sodelovalnih platform, da bi preprečili izkrivljanje, okrepili zaupanje v mehanizme ocenjevanja in pregledov ter jih naredili preglednejše, vzpostavili zanesljiva merila za ugled, uvedli jamstva ali zavarovanje, uvedli preverjanje identitete enakovrednih partnerjev in proizvajalcev-potrošnikov ter razvili varne in pregledne plačilne sisteme; meni, da novi tehnološki razvoj, kot so dvosmerni ocenjevalni mehanizmi, neodvisne kontrole pregledov in prostovoljno sprejetje sistemov certificiranja dobri primeri izogibanja zlorabam, manipulacijam, goljufijam in ponarejenim povratnim informacijam; spodbuja sodelovalne platforme, naj se učijo na primerih dobre prakse ter ozaveščajo o pravnih obveznostih svojih uporabnikov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja ključni pomen metod pojasnjevanja, s katerimi delujejo samodejni sistemi sprejemanja odločitev, ki temeljijo na algoritmih, da bi zagotovili pravičnost in preglednosti algoritmov; poziva Komisijo, naj to vprašanje preuči z vidika prava konkurence EU; poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami, zasebnim sektorjem in ustreznimi regulatorji, da bi oblikovali učinkovita merila za razvoj načel odgovornosti algoritmov za sodelovalne platforme, ki temeljijo na informacijah; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je treba oceniti uporabo podatkov, kadar imajo lahko različne učinke na različne sloje družbe, da bi preprečili diskriminacijo in preverili morebitno škodo za zasebnost, ki jo povzročajo velepodatki; želi spomniti, da je EU že razvila obsežen okvir za varstvo podatkov, in sicer Splošno uredbo o varstvu podatkov, zato poziva platforme sodelovalnega gospodarstva, naj ne zanemarjajo vprašanje varstva podatkov ter ponudnikom in uporabnikom zagotavljajo pregledne informacije o zbranih osebnih podatkih in načinu, kako se ti podatki obdelujejo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | priznava, da se številna pravila iz pravnega reda EU že uporabljajo za sodelovalno gospodarstvo; poziva Komisijo, naj oceni potrebo po dodatnem razvoju pravnega okvira EU, da bi preprečili nadaljnjo drobitev enotnega trga v skladu z načeli boljšega pravnega urejanja in izkušnjami držav članic; meni, da bi bilo treba ta okvir po potrebi uskladiti in ga narediti prilagodljivejšega, tehnološko nevtralnega in ustreznega zahtevam prihodnosti, sestavljen pa bi morala biti iz kombinacije splošnih načel in specifičnih pravil, ki bi jih po potrebi dopolnjevale posebne sektorske ureditve; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja pomen skladne zakonodaje za zanesljivo ustrezno delovanje notranjega trga za vse in poziva Komisijo, naj ohrani sedanja pravila in zakonodajo o pravicah delavcev in potrošnikov, preden uvede novo, s katero bi lahko razdrobila notranji trg; |
| --- | --- |

32.

Konkurenca in spoštovanje davčnih predpisov

| 33. | pozdravlja, da se je z vzponom sodelovalnega gospodarstva povečala konkurenca ter za obstoječe gospodarske subjekte pojavil izziv, da se usmerijo v dejanske potrebe potrošnikov; spodbuja Komisijo, naj zagotavlja enake konkurenčne pogoje za konkurenco pri primerljivih storitvah med sodelovalnimi platformami ter med njimi in tradicionalnimi podjetji; poudarja, da je pomembno prepoznati in obravnavati ovire za nastanek in večanje sodelovalnih podjetij, zlasti zagonskih podjetij; v zvezi s tem poudarja potrebo po prostem pretoku podatkov, prenosljivosti podatkov in interoperabilnosti, ki lajšajo prehajanje med platformami in preprečujejo vezavo na enega ponudnika ter so ključni dejavniki za odprto in pošteno konkurenco in okrepljeno vlogo uporabnikov sodelovalnih platform, pri čemer pa je treba upoštevati zakonite interese vseh udeležencev na trgu in varovati informacije uporabnikov in osebne podatke; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja povečano sledljivost ekonomskih transakcij, ki jo omogočajo spletne platforme, da bi zagotovili spoštovanje in izvrševanje davčnih predpisov, vendar je zaskrbljen zaradi težav, ki so se doslej pojavile v nekaterih sektorjih; poudarja, da se sodelovalno gospodarstvo nikoli ne bi smelo uporabljati za izogibanje davčnim obveznostim; poudarja tudi, da morajo pristojni organi in sodelovalne platforme nujno sodelovati na področju spoštovanja davčnih predpisov in pobiranja davkov; priznava, da so nekatere države obravnavale ta vprašanja in je seznanjen z uspešnim javno-zasebnim sodelovanjem na tem področju; poziva Komisijo, naj olajša izmenjavo primerov dobre prakse med državami članicami, kjer sodelujejo pristojni organi in deležniki, da bi razvili učinkovite in inovativne rešitve za večje spoštovanje in izvrševanje davčnih predpisov, s čimer bi tudi odpravili tveganje čezmejnih davčnih goljufij; poziva sodelovalne platforme, naj v zvezi s tem prevzamejo aktivno vlogo; spodbuja države članice, naj se dogovorijo o informacijah, ki jih morajo različni gospodarski akterji v sodelovalnem gospodarstvu razkriti davčnim organom v okviru njihovih dolžnosti razkritja davčnih informacij, ter te informacije poenostavijo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | se strinja, da je treba funkcionalno podobne davčne obveznosti uporabljati za podjetja, ki zagotavljajo primerljive storitve, tako v tradicionalnem kot v sodelovalnem gospodarstvu, in meni, da bi bilo treba plačevati davke tam, kjer je ustvarjen dobiček in ne gre le za prispevke k stroškom, ob spoštovanju načela solidarnosti ter v skladu z nacionalno in lokalno davčno zakonodajo; |
| --- | --- |

35.

Učinek na trg dela in pravice delavcev

| 36. | poudarja, da ima digitalna revolucija znaten učinek na trg dela in da so pojavljajoči se trendi v sodelovalnem gospodarstvu del širših tendenc pri digitalizaciji družbe; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hkrati ugotavlja, da sodelovalno gospodarstvo odpira pot novim možnostim ter novim, prožnim načinom dela za vse uporabnike, zlasti za samozaposlene, brezposelne, tiste, ki so trenutno oddaljeni od trga dela ali tiste, ki na njem drugače ne bi mogli sodelovati, ter bi zato lahko služilo kot vstopna točka na trg dela, zlasti za mlade in za marginalizirane skupine; poudarja pa, da lahko tak razvoj dogodkov pod določenimi pogoji privede tudi do negotovih razmer; poudarja, da je na eni strani potrebna prožnost na trgu dela, po drugi strani pa je potrebna ekonomska in socialna varnost za delavce, v skladu z navadami in tradicijami držav članic; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj preuči, v kolikšni meri so obstoječi predpisi Unije uporabni za digitalni trg dela, in naj poskrbi, da se bodo ustrezno izvajali in izvrševali; poziva države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji in drugimi ustreznimi deležniki proaktivno in po logiki predvidevanja ocenijo, ali je treba obstoječo zakonodajo, vključno s sistemi socialne varnosti, posodobiti ter na ta način upoštevati tehnološki razvoj in zagotoviti varstvo delavcev; poziva Komisijo in države članice, naj uskladijo sisteme socialne varnosti, da se omogoči plačevanje dajatev socialne varnosti v tujino, pa tudi seštevanje delovne dobe v skladu z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo; spodbuja socialne partnerje, naj po potrebi posodobijo kolektivne pogodbe, da bo mogoče obstoječe standarde varstva ohraniti tudi v digitalnem delovnem okolju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je bistvenega pomena zavarovati pravice delavcev v sodelovalnih storitvah – v prvi vrsti njihovo pravico do organizacije ter pravico do kolektivnega pogajanja in kolektivnih ukrepov, v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso; želi spomniti, da so vsi delavci v sodelovalnem gospodarstvu zaposleni ali samozaposleni na podlagi primarnosti dejstev in bi jih bilo treba temu ustrezno razvrstiti; poziva države članice in Komisijo, naj v okviru svojih pristojnosti zagotovijo poštene delovne pogoje in primerno zakonsko in socialno varstvo za vse delavce v sodelovalnem gospodarstvu, ne glede na njihov status; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo, naj objavi smernice o tem, kako se zakonodaja Unije uporablja za različne vrste poslovnih modelov platform, da bi po potrebi zapolnili regulativne vrzeli na področju pravic delavcev in socialnega varstva; meni, da ima gospodarstvo platform potencial za visoko stopnjo preglednosti in s tem za dobro sledljivost, kar sovpada s ciljem izvrševanja veljavne zakonodaje; poziva države članice, naj za spletne platforme izvajajo ustrezne delovne inšpekcije in naložijo sankcije za ugotovljene kršitve pravil, zlasti glede delovnih in zaposlitvenih pogojev ter posebnih zahtev glede kvalifikacij; poziva Komisijo in države članice, naj posebno pozornost namenijo neprijavljenemu delu in navideznemu samozaposlovanju v tem sektorju, ter naj gospodarstvo platform uvrstijo na dnevni red evropske platforme za ukrepanje proti neprijavljenemu delu; poziva države članice, naj zagotovijo dovolj sredstev za inšpekcijske preglede; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da je pomembno zagotoviti temeljne pravice in ustrezno socialno varstvo za vse večje število samozaposlenih delavcev, ki so ključni nosilci sodelovalnega gospodarstva, vključno s pravico do kolektivnih pogajanj in ukrepov, tudi glede njihovega plačila; |
| --- | --- |

41.

| 42. | spodbuja države članice, naj priznajo, da bo sodelovalno gospodarstvo prineslo tudi motnje, in zato pripravijo absorpcijske ukrepe za nekatere sektorje v podporo pri usposabljanju in odpuščanju; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da je delavcem sodelovalnih platform pomembno zagotoviti možnost, da bodo imeli koristi od prenosljivost ocen in pregledov, ki predstavljajo njihovo vrednost na digitalnem trgu, ter da je pomembno olajšati prenosljivost in zbiranje ocen in pregledov na različnih platformah, hkrati pa spoštovati pravila o varstvu podatkov in zasebnost vseh udeleženih strani; ugotavlja, da pri spletnem ocenjevanju obstajajo možnosti za nepoštene in samovoljne prakse, ki lahko vplivajo na delovne pogoje in pravice delavcev sodelovalnih platform in na njihovo zmožnost za pridobitev delovnega mesta; meni, da je treba mehanizme ocen in pregledov razvijati na pregleden način in da je delavce treba obveščati o splošnih merilih za oblikovanje teh mehanizmov in se z njimi posvetovati na ustreznih ravneh ter v skladu z zakonodajo in prakso držav članic; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja pomen posodobljenega znanja v spreminjajočem se svetu zaposlovanja ter pomen zagotavljanja, da imajo vsi delavci primerno znanje in veščine, kot jih zahtevata digitalna družba in gospodarstvo; spodbuja Komisijo, države članice in podjetja v sodelovalnem gospodarstvu, naj omogočijo dostop do vseživljenjskega učenja in razvijanja digitalnih znanj in veščin; meni, da so potrebne javne in zasebne naložbe in priložnosti za financiranje vseživljenjskega učenja in usposabljanja, zlasti za mikro in mala podjetja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opozarja, da so v sodelovalnem gospodarstvu pomembni delo na daljavo in pametne oblike dela, ter trdi, da je treba te oblike dela izenačiti s tradicionalnimi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo, naj preuči, v kolikšni meri je direktiva o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela (2008/104/ES (14)) uporabna za posamezne spletne platforme; meni, da so številne posredniške spletne platforme strukturno podobne agencijam za posredovanje začasnega dela (tristransko pogodbeno razmerje med delavcem prek agencije/delavcem platforme – agencijo za posredovanje začasnega dela/spletno platformo – podjetjem uporabnikom/stranko); |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva nacionalne javne službe za zaposlovanje in mrežo EURES, naj si bolj izmenjujejo informacije o priložnostih sodelovalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje, naj delavcem platform zagotovijo ustrezne informacije o delovnih in zaposlitvenih pogojih, o njihovih pravicah in njihovem delovnem razmerju s platformami in uporabniki; meni, da bi morale platforme imeti proaktivno vlogo pri obveščanju uporabnikov in delavcev v zvezi z regulativnim okvirom, zato da bi izpolnjevali zakonske zahteve; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opozarja na pomanjkanje podatkov v zvezi s spremembami v svetu zaposlovanja, ki jih je prineslo sodelovalno gospodarstvo; poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji zberejo več zanesljivih in izčrpnih podatkov na to temo in spodbuja države članice, naj imenujejo že obstoječ pristojni nacionalni subjekt, ki bo spremljal in ocenjeval nove trende na trgu dela sodelovalnega gospodarstva; poudarja pomen izmenjave informacij in primerov dobre prakse o tem med državami članicami; poudarja pomen stalnega spremljanja trga dela in delovnih razmer v sodelovalnem gospodarstvu za boj proti nezakonitim praksam; |
| --- | --- |

49.

Lokalna razsežnost sodelovalnega gospodarstva

| 50. | opaža, da je vse več lokalnih organov in vlad že dejavnih pri urejanju in razvoju sodelovalnega gospodarstva in se osredotočajo na sodelovalne prakse tako kot predmet njihovih politik in kot načelo organizacije novih oblik sodelovalnega upravljanja in participativne demokracije; |
| --- | --- |

50.

| 51. | meni, da imajo nacionalni, regionalni in lokalni organi ogromno manevrskega prostora za sprejetje ukrepov, prilagojenih specifičnim pogojem, da bi v celoti in v skladu z zakonodajo EU obravnavali jasno opredeljene cilje javnega interesa; zato poziva Komisijo, naj podpira države članice pri oblikovanju politik in sprejemanju predpisov v skladu z zakonodajo EU; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ugotavlja, da so se prva odzvala mesta, kjer so urbane razmere, kot sta gostota prebivalstva in fizična bližina, v prid sodelovalnim praksam, s čimer se usmerjenost širi s pametnih mest na delitvena mesta lajša prehod k bolj državljanom prijaznim infrastrukturam; je tudi prepričan, da lahko sodelovalno gospodarstvo ponudi znatne priložnosti notranjim periferijam ter podeželskim in prikrajšanim območjem, posreduje nove in vključujoče oblike razvoja, ima pozitiven socialno-ekonomski učinek ter pomaga marginaliziranim skupnostim s posrednimi koristmi za turistični sektor; |
| --- | --- |

52.

Spodbujanje sodelovalnega gospodarstva

| 53. | poudarja pomembnost ustreznih kompetenc in spretnosti ter usposabljanja, da bi karseda veliko posameznikom omogočili aktivno vlogo v sodelovalnem gospodarstvu in izkoristili njegov potencial; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da informacijske in komunikacijske tehnologije omogočajo hiter in učinkovit razvoj inovativnih idej znotraj sodelovalnega gospodarstva, saj povezujejo in polnomočijo udeležence ne glede na to, ali so uporabniki ali ponudniki storitev, jim omogočajo lažji dostop do trga in njihovo udeležbo na njem, oddaljenim in podeželskim območjem omogočajo, da so dostopnejša; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisijo, naj proaktivno spodbuja javno-zasebno sodelovanje zlasti glede uporabe elektronskih osebnih izkaznic, da se poveča zaupanje potrošnikov in ponudnikov storitev v spletne transakcije, izdela okvir EU za vzajemno priznavanje elektronskih izkaznic in odpravijo obstoječe ovire za rast sodelovalnega gospodarstva, kot so ovire za zagotavljanje čezmejnih zavarovalnih shem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opozarja, da se bo morala zaradi uvedbe 5G logika našega gospodarstva korenito spremeniti, saj bodo storitve še bolj raznolike in dostopnejše; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je ustvariti konkurenčen trg za inovativna podjetja, saj je od njihove uspešnosti nenazadnje odvisna moč našega gospodarstva; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opozarja, da je sodelovalno gospodarstvo vse pomembnejše v energetskem sektorju, saj potrošnikom, proizvajalcem, posameznikom in skupnostim omogoča, da učinkovito sodelujejo v več decentraliziranih fazah ciklusa obnovljivih virov energije, vključno z lastno proizvodnjo in lastno porabo, skladiščenjem in distribucijo, kar je v skladu s podnebnimi in energijskimi cilji Unije. |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da sodelovalno gospodarstvo zlasti uspeva v skupnostih, v katerih imajo močno vlogo modeli delitve znanja in izobraževanja, kar katalizira in utrjuje kulturo odprtih inovacij; poudarja pomen skladnih politik in izgradnje širokopasovnih in ultra širokopasovnih omrežij, da bi v celoti izkoristili potencial sodelovalnega gospodarstva in prednosti, ki jih ponuja sodelovalni model; zato opozarja, da je treba zagotoviti primeren dostop vseh državljanov v EU do omrežja, zlasti na manj poseljenih, oddaljenih ali podeželskih območjih, kjer še ni na voljo zadostna povezljivost; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da sodelovalno gospodarstvo za svoj razvoj in širjenje potrebuje podporo in mora privabljati naložbe, zaradi tega pa ostati odprto za raziskave, inovacije in nove tehnologije; poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bodo zakonodaja in politike EU ustrezale zahtevam prihodnosti, zlasti glede odpiranja neizključnih, v eksperimentiranje usmerjenih prostorov, ki spodbujajo digitalno povezljivost in pismenost, podpirajo evropske podjetnike in zakonska podjetja, spodbujajo Industrijo 4.0, vozlišča, inovacijska središča, grozde in inkubatorje, hkrati pa razvijajo sinergije sobivanja s tradicionalnimi poslovnimi modeli; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja celovitost prometnega sektorja znotraj in zunaj sodelovalnega gospodarstva; ugotavlja, da je ta sektor zelo reguliran; ugotavlja, da imajo modeli sodelovalnega gospodarstva potencial, da bi znatno povečali učinkovitost in trajnostni razvoj prometnega sistema (tudi z neoviranim izdajanjem multimodalnih vozovnic in združevanjem različnih prevoznih sredstev v okviru enega potovanja), njegovo varnost in zaščito, da povečali dostopnost oddaljenih območij in zmanjšali neželene zunanje učinke prometnih zamaškov; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva ustrezne organe, naj spodbujajo koristno sobivanje sodelovalnih prevoznih storitev in konvencionalnega prometnega sistema; poziva Komisijo, naj sodelovalno gospodarstvo vključi v svoje delo na področju novih tehnologij v prevozu (povezana vozila, avtonomna vozila, izdajanje integriranih digitalnih vozovnic, inteligentni prometni sistemi) zaradi njihovega močnega vzajemnega delovanja in naravnih sinergij; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja potrebo po pravni varnosti za platforme in njihove uporabnike, da bi zagotovili razvoj sodelovalnega gospodarstva v prevoznem sektorju v EU; ugotavlja, da je v sektorju mobilnosti pomembno jasno razlikovati med (i) skupno uporabo avtomobila in delitvijo stroškov pri obstoječem potovanju, ki ga je voznik načrtoval za svoj namen, ter (ii) reguliranimi storitvami potniškega prevoza; |
| --- | --- |

62.

| 63. | želi opomniti, da je nudenje nastanitev med posamezniki po ocenah Komisije največji sektor sodelovalnega gospodarstva glede na ustvarjeno trgovino, medtem ko je nudenje prevoza med posamezniki največji po prihodkih na platformi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja, da izmenjava domov v sektorju turizma pomeni koristno uporabo virov in premalo izkoriščenega prostora, zlasti na območjih, ki običajno nimajo koristi od turizma; |
| --- | --- |

64.

| 65. | v zvezi s tem obsoja predpise, ki jih uveljavljajo nekateri javni organi in katerih namen je omejiti ponudbo turističnih nastanitev prek sodelovalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opozarja na težave, s katerimi se soočajo evropske sodelovalne platforme pri pridobivanju dostopa do tveganega kapitala in pri strategijah povečevanja, k čemer dodatno prispevata majhnost in razdrobljenost domačih trgov ter kritično pomanjkanje čezmejnih naložb; poziva Komisijo in države članice, naj v celoti izkoristijo obstoječe instrumente financiranja za naložbe v sodelovalna podjetja in za promocijo pobud za lažji dostop do financiranja, zlasti za zagonska, mala in srednja podjetja in družbe; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, da so sodelovalni sistemi financiranja, kot je množično financiranje, pomembna dopolnitev tradicionalnih kanalov financiranja kot del učinkovitega ekosistema financiranja; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ugotavlja, da storitve, ki jih izvajajo mala in srednja podjetja v sektorju sodelovalnega gospodarstva, niso vedno dovolj prilagojene potrebam invalidov in starejših; poziva k orodjem in programom, s katerimi bi podprli te izvajalce, da bodo upoštevali potrebe invalidov; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisijo, naj omogoči in spodbuja dostop do ustreznih proračunskih vrstic evropskim podjetnikom, ki delujejo v sektorju sodelovalnega gospodarstva, tudi v okviru programa EU za raziskave in inovacije – Obzorje 2020; |
| --- | --- |

69.

| 70. | opaža hiter razvoj in vse večje razširjanje inovativnih tehnologij in digitalnih orodij, kot so blokovne verige in tehnologija distribuirane knjige transakcij, tudi v finančnem sektorju; poudarja, da bi lahko uporaba teh decentraliziranih tehnologij omogočila učinkovite transakcije med enakovrednimi partnerji in povezave v sodelovalnem gospodarstvu, kar bi privedlo do nastanka neodvisnih trgov ali omrežij ter v prihodnosti nadomestila vlogo posrednikov, ki jo imajo danes sodelovalne platforme; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0009.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0237.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0455.

(4)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11834-2016-INIT/en/pdf

(5)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

(6)  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

(7)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

(8)  UL L 337, 18.12.2009, str. 11.

(9)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(10)  ECON-VI/016.

(11)  UL C 75, 10.3.2017, str. 33.

(12)  Flash Eurobarometer 438 (marec 2016) o uporabi sodelovalnih platform

(13)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

(14)  UL L 327, 5.12.2008, str. 9.

---

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/135 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/135

---

P8_TA(2017)0272

Spletne platforme in enotni digitalni trg

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o spletnih platformah in enotnem digitalnem trgu (2016/2276(INI))

(2018/C 331/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. maja 2016 z naslovom Spletne platforme in enotni digitalni trg: priložnosti in izzivi za Evropo (COM(2016)0288) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2016)0172), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. maja 2016 z naslovom Spletne platforme in enotni digitalni trg: priložnosti in izzivi za Evropo (COM(2016)0288) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2016)0172),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2016 z naslovom Evropska agenda za sodelovalno gospodarstvo (COM(2016)0356) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2016)0184), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2016 z naslovom Evropska agenda za sodelovalno gospodarstvo (COM(2016)0356) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2016)0184),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom Evropski akcijski načrt za e-upravo za obdobje 2016–2020: pospešitev digitalne preobrazbe uprave (COM(2016)0179) in delovnih dokumentov služb Komisije, ki sta priložena temu sporočilu (SWD(2016)0108 in SWD(2016)0109), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom Evropski akcijski načrt za e-upravo za obdobje 2016–2020: pospešitev digitalne preobrazbe uprave (COM(2016)0179) in delovnih dokumentov služb Komisije, ki sta priložena temu sporočilu (SWD(2016)0108 in SWD(2016)0109),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom Digitalizacija evropske industrije: izkoriščanje vseh prednosti enotnega digitalnega trga (COM(2016)0180) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2016)0110), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom Digitalizacija evropske industrije: izkoriščanje vseh prednosti enotnega digitalnega trga (COM(2016)0180) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2016)0110),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom Strategija za enotni digitalni trg za Evropo (COM(2015)0192) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2015)0100), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom Strategija za enotni digitalni trg za Evropo (COM(2015)0192) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2015)0100),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom Evropska pobuda za računalništvo v oblaku – vzpostavljanje konkurenčnega podatkovnega gospodarstva znanja v Evropi (COM(2016)0178) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2016)0106), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom Evropska pobuda za računalništvo v oblaku – vzpostavljanje konkurenčnega podatkovnega gospodarstva znanja v Evropi (COM(2016)0178) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2016)0106),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. januarja 2017 z naslovom Oblikovanje evropskega podatkovnega gospodarstva (COM(2017)0009) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2017)0002), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. januarja 2017 z naslovom Oblikovanje evropskega podatkovnega gospodarstva (COM(2017)0009) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2017)0002),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o evropski pobudi za računalništvo v oblaku (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o evropski pobudi za računalništvo v oblaku (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 z naslovom Aktu za enotni digitalni trg naproti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 z naslovom Aktu za enotni digitalni trg naproti (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2017 o evropskem stebru socialnih pravic (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2017 o evropskem stebru socialnih pravic (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/2120 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o določitvi ukrepov v zvezi z dostopom do odprtega interneta in spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami ter Uredbe (EU) št. 531/2012 o gostovanju v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Uniji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/2120 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o določitvi ukrepov v zvezi z dostopom do odprtega interneta in spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami ter Uredbe (EU) št. 531/2012 o gostovanju v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Uniji (4),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 531/2012 glede pravil za veleprodajne trge gostovanja (COM(2016)0399), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 531/2012 glede pravil za veleprodajne trge gostovanja (COM(2016)0399),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (COM(2016)0590), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (COM(2016)0590),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o avtorskih pravicah na enotnem digitalnem trgu (COM(2016)0593), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o avtorskih pravicah na enotnem digitalnem trgu (COM(2016)0593),

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (5) (direktiva o elektronskem poslovanju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (5) (direktiva o elektronskem poslovanju),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (6),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (7) (direktiva o varnosti omrežij in informacij), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (7) (direktiva o varnosti omrežij in informacij),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev glede na spreminjajoče se tržne razmere (COM(2016)0287) (direktiva o avdiovizualnih in medijskih storitvah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev glede na spreminjajoče se tržne razmere (COM(2016)0287) (direktiva o avdiovizualnih in medijskih storitvah),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (COM(2016)0283), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (COM(2016)0283),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih pogodb o dobavi digitalnih vsebin (COM(2015)0634), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih pogodb o dobavi digitalnih vsebin (COM(2015)0634),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 25. maja 2016 z naslovom Navodila za izvajanje/uporabo Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah (SWD(2016)0163), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 25. maja 2016 z naslovom Navodila za izvajanje/uporabo Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah (SWD(2016)0163),

| — | ob upoštevanju sektorskih smernic za izvajanje vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah za sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki jih je Evropska komisija objavila junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sektorskih smernic za izvajanje vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah za sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki jih je Evropska komisija objavila junija 2013,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 15. septembra 2016 z naslovom Predhodno poročilo o preiskavi sektorja elektronskega poslovanja (SWD(2016)0312), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 15. septembra 2016 z naslovom Predhodno poročilo o preiskavi sektorja elektronskega poslovanja (SWD(2016)0312),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Spletne platforme in enotni digitalni trg: priložnosti in izzivi za Evropo (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Spletne platforme in enotni digitalni trg: priložnosti in izzivi za Evropo (8),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov v skladu s členom 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov v skladu s členom 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A8-0204/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A8-0204/2017),

| A. | ker je namen enotnega digitalnega trga preprečiti razdrobljenost nacionalnih zakonodaj ter odpraviti tehnične, pravne in davčne ovire, da bi se podjetjem, državljanom in potrošnikom omogočilo, da v celoti izkoristijo digitalna orodja in storitve; |
| --- | --- |

A.

ker je namen enotnega digitalnega trga preprečiti razdrobljenost nacionalnih zakonodaj ter odpraviti tehnične, pravne in davčne ovire, da bi se podjetjem, državljanom in potrošnikom omogočilo, da v celoti izkoristijo digitalna orodja in storitve;

| B. | ker digitalizacija in nove tehnologije še naprej spreminjajo oblike komunikacije, dostopa do informacij in vedenja državljanov, potrošnikov in podjetij in ker bo četrta industrijska revolucija prinesla digitalizacijo vseh vidikov gospodarstva in družbe; |
| --- | --- |

B.

ker digitalizacija in nove tehnologije še naprej spreminjajo oblike komunikacije, dostopa do informacij in vedenja državljanov, potrošnikov in podjetij in ker bo četrta industrijska revolucija prinesla digitalizacijo vseh vidikov gospodarstva in družbe;

| C. | ker razvijajoča se uporaba interneta in mobilnih naprav ponuja nove poslovne priložnosti za podjetja vseh velikosti, z njo pa nastajajo tudi novi in alternativni poslovni modeli, ki izkoriščajo nove tehnologije in dostop do svetovnega trga, prihaja pa tudi do novih izzivov; |
| --- | --- |

C.

ker razvijajoča se uporaba interneta in mobilnih naprav ponuja nove poslovne priložnosti za podjetja vseh velikosti, z njo pa nastajajo tudi novi in alternativni poslovni modeli, ki izkoriščajo nove tehnologije in dostop do svetovnega trga, prihaja pa tudi do novih izzivov;

| D. | ker sta razvoj in uporaba spletnih platform za vrsto dejavnosti, vključno s komercialnimi dejavnostmi ter izmenjavo blaga in storitev, spremenila način, kako uporabniki in podjetja komunicirajo s ponudniki vsebin, trgovci in drugimi posamezniki, ki ponujajo blago in storitve; |
| --- | --- |

D.

ker sta razvoj in uporaba spletnih platform za vrsto dejavnosti, vključno s komercialnimi dejavnostmi ter izmenjavo blaga in storitev, spremenila način, kako uporabniki in podjetja komunicirajo s ponudniki vsebin, trgovci in drugimi posamezniki, ki ponujajo blago in storitve;

| E. | ker direktiva o elektronskem poslovanju posrednike oprošča odgovornosti za vsebino le, če niso ne seznanjeni z informacijami, ki se prenašajo in/ali gostijo, ne nimajo nadzora nad njimi, če pa posredniki dejansko vedo za kršitev ali nezakonito dejavnost ali informacijo, jo morajo takoj odstraniti ali onemogočiti dostop do nezakonite informacije ali dejavnosti takoj, ko za to izvejo; |
| --- | --- |

E.

ker direktiva o elektronskem poslovanju posrednike oprošča odgovornosti za vsebino le, če niso ne seznanjeni z informacijami, ki se prenašajo in/ali gostijo, ne nimajo nadzora nad njimi, če pa posredniki dejansko vedo za kršitev ali nezakonito dejavnost ali informacijo, jo morajo takoj odstraniti ali onemogočiti dostop do nezakonite informacije ali dejavnosti takoj, ko za to izvejo;

| F. | ker številne spletne platforme in storitve informacijske družbe olajšajo dostop do blaga, storitev in digitalnih vsebin in so razširile svoje dejavnosti v zvezi s potrošniki in drugimi akterji; |
| --- | --- |

F.

ker številne spletne platforme in storitve informacijske družbe olajšajo dostop do blaga, storitev in digitalnih vsebin in so razširile svoje dejavnosti v zvezi s potrošniki in drugimi akterji;

| G. | ker Komisija izvaja številne ocene pravil o varstvu potrošnikov in praks med podjetji (B2B), ki jih spletne platforme uporabljajo v odnosu do svojih poslovnih uporabnikov; |
| --- | --- |

G.

ker Komisija izvaja številne ocene pravil o varstvu potrošnikov in praks med podjetji (B2B), ki jih spletne platforme uporabljajo v odnosu do svojih poslovnih uporabnikov;

| H. | ker ustvarjalnost in inovativnost poganjata gospodarstvo in je zato treba zagotoviti visoko raven varstva pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

H.

ker ustvarjalnost in inovativnost poganjata gospodarstvo in je zato treba zagotoviti visoko raven varstva pravic intelektualne lastnine;

Splošni uvod

| 1. | pozdravlja sporočilo z naslovom Spletne platforme in enotni digitalni trg: priložnosti in izzivi za Evropo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja različne pobude, ki so že bile predlagane v okviru strategije za enotni digitalni trg za Evropo; poudarja pomen usklajenosti in doslednosti med temi pobudami; meni, da je vzpostavitev enotnega digitalnega trga ključna za spodbujanje konkurenčnosti EU, ustvarjanje visokokakovostnih in visokokvalificiranih delovnih mest in rast digitalnega gospodarstva v Evropi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priznava, da spletne platforme koristijo današnjemu digitalnemu gospodarstvu in družbi, saj potrošnikom zagotavljajo večjo izbiro ter ustvarjajo in oblikujejo nove trge; poudarja pa, da spletne platforme prinašajo nove politične in regulativne izzive; |
| --- | --- |

3.

| 4. | želi spomniti, da se številne politike EU nanašajo na spletne platforme, toda ugotavlja, da se v nekaterih primerih zakonodaja ne izvajajo pravilno ali pa si jo države članice razlagajo na različne načine; poudarja pomen pravilnega izvajanja in izvrševanja zakonodaje EU, preden se obravnava vprašanje, ali je treba za izboljšanje tega stanja dopolniti obstoječi pravni okvir; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja tekoče delo za posodobitev in dopolnitev sedanjega zakonodajnega okvira, da bo služil svojemu namenu v digitalni dobi; meni, da je učinkovito in privlačno regulativno okolje bistvenega pomena za razvoj spletnih in digitalnih poslovnih dejavnosti v Evropi; |
| --- | --- |

5.

Opredelitev platform

| 6. | priznava, da bi bilo zaradi dejavnikov, kot so različne vrste obstoječih spletnih platform in njihovih področij dejavnosti, pa tudi hitro spreminjajočega se okolja digitalnega sveta, zelo težko doseči enotno in pravno ustrezno opredelitev spletnih platform na ravni EU, ki bo primerna za prihodnost; meni, da enotna opredelitev EU ali uporaba enakega pristopa za vse v nobenem primeru ne bi pripomogla k uspešnosti EU v gospodarstvu platform; |
| --- | --- |

6.

| 7. | se hkrati zaveda, da se je treba izogniti razdrobljenosti notranjega trga EU, do katere lahko pride zaradi prevelikega števila regionalnih ali nacionalnih pravil in opredelitev, pa tudi, da je treba zagotoviti pravno varnost in enake konkurenčne pogoje tako za podjetja kot za potrošnike; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zato meni, da bi bilo treba spletne platforme ločiti in jih opredeliti v ustrezni sektorski zakonodaji na ravni EU glede na njihove značilnosti, klasifikacijo in načela ter na podlagi pristopa, usmerjenega k reševanju problemov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja delo, ki ga Komisija opravlja na področju spletnih platform, vključno s posvetovanji z deležniki in izvedbo ocene učinka; meni, da je ta pristop, ki temelji na dokazih, bistvenega pomena za celovito razumevanje tega področja; poziva Komisijo, naj po potrebi predlaga zakonodajne ali druge ukrepe na podlagi te poglobljene analize; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da se na spletnih platformah za odnose med podjetji in potrošniki (B2C) in med potrošniki (C2C) izvajajo zelo različne dejavnosti, kot so e-trgovina, mediji, iskalniki, komunikacije, plačilni sistemi, zagotavljanje dela, operacijski sistemi, prevoz, oglaševanje, distribucija kulturnih vsebin, sodelovalno gospodarstvo in družbena omrežja; ugotavlja tudi, da je spletne platforme sicer mogoče opredeliti na podlagi nekaterih skupnih lastnosti, da pa lahko imajo veliko oblik in da se lahko pri njihovi opredelitvi uporabi veliko različnih pristopov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da imajo spletne platforme za odnose med podjetji in potrošniki (B2C) in med potrošniki (C2C) v večji ali manjši meri nekatere skupne značilnosti, med drugim to, da: delujejo na večstranskih trgih; omogočajo stranem, ki pripadajo dvema ali več različnim uporabniškim skupinam, da prek elektronskih sredstev stopijo v neposreden stik; povezujejo različne vrste uporabnikov; ponujajo spletne storitve, prilagojene željam uporabnikov in temelječe na podatkih, ki jih posredujejo uporabniki; klasificirajo ali razvrščajo vsebine, na primer z uporabo algoritmov, ter blago ali storitve, ki ga nudijo ali dajo na splet tretje strani; povezujejo več strani z namenom prodaje blaga, opravljanja storitev ali izmenjave ali skupne uporabe vsebin, informacij, blaga ali storitev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je nadvse pomembno pojasniti metode, s katerimi se sprejemajo odločitve, ki temeljijo na algoritmih, in spodbujati preglednost pri uporabi teh algoritmov; zato poziva Komisijo in države članice, naj preučijo možnosti napak in nepristranskosti pri uporabi algoritmov, da bi preprečili vsakršno diskriminacijo, nepoštene prakse ali kršitev zasebnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni pa, da bi bilo treba ob upoštevanju nastajajočih spletnih platform za odnose med podjetji (B2B), ki so ključne za razvoj industrijskega interneta, kot so storitve v oblaku ali platforme za izmenjavo podatkov, ki omogočajo komuniciranje med proizvodi interneta stvari, jasno razlikovati med platformami za odnose med podjetji in potrošniki (B2C) ter platformami za odnose med podjetji (B2B); poziva Komisijo, naj odpravi ovire na enotnem trgu, ki zavirajo rast teh platform; |
| --- | --- |

13.

Omogočanje trajnostne rasti evropskih spletnih platform

| 14. | ugotavlja, da spletne platforme internet uporabljajo kot sredstvo za interakcijo in delujejo kot posredniki med stranmi, s tem pa zagotavljajo koristi uporabnikom, potrošnikom in podjetjem, saj jim zagotavljajo dostop do globalnega trga; ugotavlja, da spletne platforme lahko prispevajo k prilagajanju ponudbe blaga in storitev ter povpraševanja po njih na podlagi mnenja skupnosti, sodostopa, ugleda in zaupanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da spletne platforme in aplikacije, ki jih pogosto zasnujejo evropski oblikovalci aplikacij, izkoriščajo ogromno in vedno večje število povezanih mobilnih naprav, osebnih in prenosnih računalnikov ter drugih računalniških naprav ter so vedno pogosteje na voljo na teh napravah; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je treba največ pozornosti nameniti zagotavljanju zadostnih naložb v uvedbo širokopasovnih omrežij visoke hitrosti in druge digitalne infrastrukture, da bi dosegli cilje povezljivosti v gigabitni družbi, saj je takšna uvedba bistvena, da bi državljani in podjetja lahko imeli koristi od tehnologije 5G in na splošno da bi zagotovili povezljivost v državah članicah; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je vse bolj razširjena uporaba pametnih naprav, tudi pametnih telefonov in tablic, še povečala in izboljšala dostop do novih storitev, med drugim do spletnih platform, s tem pa se je okrepila njihova vloga v gospodarstvu in družbi, predvsem med mladimi, vendar čedalje bolj med vsemi starostnimi skupinami; ugotavlja, da bo digitalizacija še povečevala hiter razvoj interneta stvari, ki bo do leta 2020 predvidoma povezal 25 milijard predmetov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da je dostop do spletnih platform prek visokokakovostnih tehnologij pomemben za vse državljane in podjetja, ne le za tiste, ki so že dejavni na spletu; poudarja pomen preprečevanja nastanka vrzeli, do katerih lahko pride zaradi pomanjkanja digitalnih spretnosti ali neenakega dostopa do tehnologije; poudarja, da je potreben zavzet pristop k razvoju digitalnih spretnosti na nacionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja na hitro razvijajoče se trge spletnih platform, ki ponujajo nove možnosti za trženje proizvodov in storitev; priznava globalno in čezmejno naravo teh trgov; poudarja, da svetovni trgi spletnih platform potrošnikom nudijo široko izbiro in učinkovito cenovno konkurenco; ugotavlja, da sporazum „gostovanje kot doma“ podpira čezmejno razsežnost spletnih platform, saj je uporaba spletnih storitev bolj cenovno dostopna; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da imajo spletne platforme vse večjo vlogo pri souporabi in zagotavljanju dostopa do novic in drugih informacij, ki so pomembne za državljane in za delovanje demokracije; meni, da spletne platforme lahko delujejo tudi kot instrumenti, ki omogočajo delovanje e-uprave; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja rast evropskih spletnih platform in zagonskih podjetij ter krepi njihovo sposobnost širitve in konkuriranja na svetovni ravni; poziva Komisijo, naj ohrani inovacijam prijazno politiko do spletnih platform, da bi jim omogočila lažji vstop na trg; obžaluje, da ima EU majhen delež tržne kapitalizacije na spletnih platformah; poudarja, da je treba odstraniti ovire, ki onemogočajo nemoteno delovanje spletnih platform prek meja in ovirajo delovanje evropskega enotnega digitalnega trga; poudarja pomen nediskriminacije in da je treba omogočiti prehajanje med platformami; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da ključni dejavniki zajemajo odprto okolje, homogena pravila, razpoložljivost ustrezne povezljivosti, interoperabilnost obstoječih aplikacij in razpoložljivost odprtih standardov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | priznava pomembne koristi, ki jih spletne platforme lahko prinesejo malim in srednjim ter zagonskim podjetjem; ugotavlja, da so spletne platforme pogosto najlažji in najustreznejši prvi korak za mala podjetja, ki želijo biti dejavna v spletu in koristiti spletne distribucijske kanale; ugotavlja, da spletne platforme malim, srednjim in zagonskim podjetjem omogočajo dostop do svetovnih trgov brez pretirano dragih naložb v krepitev digitalne infrastrukture; poudarja pomen preglednosti in poštenega dostopa do platform ter opozarja, da vse večja prevlada nekaterih spletnih platform ne bi smela zmanjšati podjetniške svobode; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo, naj da prednost ukrepom, ki omogočajo nastajanje in razvoj evropskih zagonskih podjetij in spletnih platform; poudarja, da je omogočanje financiranja in naložb v zagonska podjetja z uporabo vseh finančnih instrumentov bistveno za razvoj spletnih platform, ki izvirajo iz Evrope, predvsem z dostopom do tveganega kapitala in različnih kanalov, kot so bančništvo in javni skladi, ali prek alternativnih možnosti financiranja, kot so skupinsko financiranje in skupinske naložbe; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ugotavlja, da nekatere spletne platforme omogočajo sodelovalno gospodarstvo in prispevajo k njegovi rasti v Evropi; pozdravlja sporočilo Komisije o sodelovalnem gospodarstvu in poudarja, da mora to pomeniti prvi korak k širši evropski strategiji na tem področju, ki bo podpirala razvoj novih poslovnih modelov; poudarja, da ti novi poslovni modeli ustvarjajo delovna mesta, spodbujajo podjetništvo in ponujajo nove storitve, večjo izbiro in boljše cene za državljane in potrošnike, zagotavljajo prožnost in nove priložnosti, obenem pa lahko ustvarijo izzive in tveganja za delavce; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da so države članice v zadnjih desetletjih dosegle napredek na področju delovnih in socialnih standardov ter sistemov socialne zaščite in poudarja, da je treba razvoj socialne razsežnosti zagotoviti tudi v digitalni dobi; ugotavlja, da vse večja digitalizacija vpliva na trge dela, na ponovno opredelitev delovnih mest ter na pogodbena razmerja med delavci in podjetji; se zaveda pomena zagotavljanja spoštovanja pravic delavcev in socialnih pravic ter ustreznega izvrševanja obstoječe zakonodaje, da bi še dodatno spodbudili sisteme socialnega varstva in povečali kakovost zaposlovanja; prav tako poziva države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji in drugimi ustreznimi deležniki ocenijo, ali je treba posodobiti obstoječo zakonodajo, vključno s sistemi socialne varnosti, da bi upoštevali tehnološki razvoj in obenem pa zagotovili varstvo delavcev ter dostojne delovne pogoje in ustvarili splošne koristi za družbo kot celoto; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno socialno varnost samozaposlenim delavcem, ki so glavni akterji na digitalnem trgu dela; prav tako poziva države članice, naj po potrebi razvijejo nove mehanizme zaščite, da bi zagotovili ustrezno obravnavanje delavcev na spletnih platformah, nediskriminacijo in enakost spolov, ter naj na evropski ravni izmenjavajo primere najboljše prakse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ugotavlja, da lahko spletne platforme na področju zdravstvenega varstva podpirajo inovativne dejavnosti, tako da ustvarjajo in prenašajo ustrezno znanje potrošnikov, ki so dejavni na področju zdravstvenega varstva, da bi se uvedle inovacije v zvezi z zdravstvenim varstvom; poudarja, da bodo nove inovacijske platforme udeležene pri zasnovi in ustvarjanju naslednje generacije inovativnih proizvodov za zdravstveno oskrbo, tako da bodo natančno usklajeni s potrebami, ki trenutno niso izpolnjene; |
| --- | --- |

28.

Pojasnitev odgovornosti posrednikov

| 29. | ugotavlja, da je sedanji sistem omejene odgovornosti posrednikov v EU eden od pomislekov nekaterih deležnikov v sedanji razpravi o spletnih platformah; ugotavlja, da so posvetovanja o regulativnem okolju za platforme pokazala relativno podporo sedanjemu okviru iz direktive o elektronskem poslovanju, pa tudi potrebo po odpravi nekaterih pomanjkljivosti pri njenem izvrševanju; zato meni, da bi bilo treba sistem odgovornosti dodatno pojasniti, saj je bistven steber digitalnega gospodarstva EU; meni, da je pri izvajanju okvira odgovornosti posrednikov potrebno usmerjanje Komisije, da bi spletnim platformam omogočili, da izpolnijo svoje obveznosti in spoštujejo pravila o odgovornosti, okrepijo pravno varnost in povečajo zaupanje uporabnikov; poziva Komisijo, naj v ta namen oblikuje nadaljnje ukrepe, in opozarja, da platforme, ki niso nevtralne, kot je opredeljeno v direktivi o elektronskem poslovanju, ne morejo zaprositi za oprostitev odgovornosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je potrošnja ustvarjalnih vsebin sicer večja kot kadar koli prej, zlasti pri storitvah, kot so platforme za vsebino, ki jo naložijo uporabniki, in storitvah zbiranja vsebine, vendar kreativna industrija na podlagi tega povečanja ni primerljivo povečala svojih prihodkov; poudarja, da se kot eden od glavnih razlogov za to navaja prenos vrednosti, ki se je pojavil zaradi nejasnosti v zvezi s statusom teh spletnih storitev v okviru zakonodaje o avtorskih pravicah in elektronskem poslovanju; poudarja, da se je oblikoval nepošten trg, ki ogroža razvoj enotnega digitalnega trga in glavne udeležence na njem, in sicer kulturno in kreativno industrijo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo objavila smernice o odgovornosti posrednikov, saj je v nekaterih državah članicah nekaj nejasnosti glede sedanjih pravil in njihovega izvajanja; meni, da bodo smernice okrepile zaupanje uporabnikov v spletne storitve; poziva Komisijo, naj pripravi predloge; poziva Komisijo, naj opozori na regulativne razlike med spletnim in nespletnim okoljem in naj, kjer je to potrebno in mogoče, vzpostavi enake konkurenčne pogoje za primerljive storitve na spletu in zunaj njega, pri čemer naj upošteva posebnosti posameznega področja in razvoja družbe, potrebo po večji preglednosti in pravni varnosti ter potrebo po preprečevanju oviranja inovacij; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meni, da so digitalne platforme sredstvo za zagotavljanje širšega dostopa do kulturnih in ustvarjalnih del ter da kulturni in kreativni industriji ponujajo odlične priložnosti za razvoj novih poslovnih modelov; poudarja, da je treba razmisliti, kako bi ta postopek lahko deloval z večjo pravno varnostjo in spoštovanjem imetnikov pravic; poudarja pomen preglednosti in zagotavljanja enakih konkurenčnih pogojev; v zvezi s tem meni, da je varstvo imetnikov avtorskih pravic znotraj okvira za avtorske pravice in intelektualno lastnino nujno za zagotavljanje priznavanja vrednosti in spodbujanje inovacij, ustvarjalnosti, naložb in proizvodnje vsebin; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva spletne platforme, naj okrepijo ukrepe za boj proti nezakonitim in škodljivim spletnim vsebinam; pozdravlja tekoče delo v zvezi z direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah in namero Komisije, da bo predlagala ukrepe za platforme za izmenjavo videoposnetkov, da bi zaščitila mladoletnike, in za odstranjevanje vsebin, povezanih s sovražnim govorom; ugotavlja, da se ne omenja vsebina, ki je povezana s spodbujanjem terorizma; poziva, naj se posebna pozornost nameni preprečevanju ustrahovanja in nasilja nad ranljivimi osebami; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da bi morala pravila o odgovornosti za spletne platforme omogočati učinkovito reševanje problemov v zvezi z nezakonitimi vsebinami in nezakonitim blagom, na primer z uporabo primerne skrbnosti, obenem pa ohranjati uravnotežen in inovacijam prijazen pristop; poziva Komisijo, naj opredeli in dodatno pojasni postopke obveščanja in odstranjevanja ter naj zagotovi smernice za prostovoljne ukrepe, namenjene obravnavi takšnih vsebin; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja pomen ukrepanja proti širjenju lažnih novic; poziva spletne platforme, naj uporabnikom zagotovijo orodja za prijavo lažnih novic, tako da bodo drugi uporabniki lahko obveščeni o vsebinah, katerih verodostojnost se izpodbija; hkrati opozarja, da je prosta izmenjava mnenj podlaga demokracije in da pravica do zasebnosti velja tudi na področju družbenih medijev; poudarja vrednost svobodnih medijev za zagotavljanje zanesljivih informacij državljanom; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj temeljito analizira sedanje stanje in pravni okvir v zvezi z lažnimi novicami ter preveri možnost zakonodajnega posega za omejitev razširjanja lažnih vsebin; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da se morajo spletne platforme boriti proti nezakonitemu blagu in vsebini ter nepoštenim praksam (npr. preprodaja vstopnic za zabavne prireditve po oderuških cenah), in sicer z zakonodajnimi ukrepi, ki jih dopolnjujejo učinkoviti samoregulativni ukrepi (npr. z jasnimi pogoji uporabe in ustreznimi mehanizmi za identifikacijo večkratnih storilcev ali z vzpostavitvijo specializirane skupine za moderiranje vsebine in iskanje nevarnih proizvodov), ali hibridnimi ukrepi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja kodeks ravnanja o boju proti nezakonitemu sovražnemu govoru v industriji, ki je bil sprejet leta 2016 in ga je podprla Komisija, Komisijo pa poziva, naj oblikuje ustrezne in razumne načine, na katere bodo spletne platforme lahko identificirale in odstranile nezakonito blago in vsebine; |
| --- | --- |

38.

| 39. | meni, da je skladnost s splošno uredbo o varstvu podatkov ter direktivo o varnosti omrežij in informacij bistvena v povezavi z lastništvom podatkov; ugotavlja, da imajo uporabniki pogosto spodbude, da delijo svoje osebne podatke s spletnimi platformami; poudarja, da je treba uporabnike poučiti o dejanski naravi zbranih podatkov in načinih njihove uporabe; poudarja, da morajo uporabniki nujno imeti nadzor nad tem, kako se njihovi osebni podatki zbirajo in uporabljajo; poudarja, da bi morala obstajati tudi možnost brez uporabe osebnih podatkov; ugotavlja, da bi morala „pravica do pozabe“ veljati tudi na spletnih platformah; poziva spletne platforme, naj zagotovijo anonimnost, ko osebne podatke obravnavajo tretje strani; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo, naj hitro zaključi svoje preverjanje potrebe po formalnih postopkih za obveščanje in ukrepanje kot obetajočega načina za usklajeno okrepitev sistema odgovornosti po vsej EU; |
| --- | --- |

40.

| 41. | spodbuja Komisijo, naj čim prej predloži praktične smernice o tržnem nadzoru proizvodov, ki se prodajajo na spletu; |
| --- | --- |

41.

Vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev

| 42. | poziva Komisijo, naj zagotovi enake konkurenčne pogoje za ponudnike storitev spletnih platform in drugih konkurenčnih storitev, tudi v odnosih med podjetji (B2B) in med potrošniki (C2C); poudarja, da je regulativna gotovost bistvena za ustvarjanje uspešnega digitalnega gospodarstva; ugotavlja, da se konkurenčni pritiski razlikujejo glede na sektorje in različne akterje znotraj njih; zato opozarja, da so enotne rešitve za vse primere le redko ustrezne; meni, da morajo vse prilagojene rešitve ali regulativni ukrepi upoštevati posebne lastnosti platform, da bi zagotovili pošteno konkurenco in enake pogoje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opozarja na dejstvo, da velikost spletnih platform sega od multinacionalk do mikropodjetij; poudarja, da je treba zagotoviti pravično in učinkovito konkurenco med spletnimi platformami, da se spodbudi izbira za potrošnike in prepreči nastanek monopolov in prevladujočih položajev, ki izkrivljajo trg z zlorabo tržne moči; poudarja, da je omogočanje prehajanja med spletnimi platformami ali spletnimi storitvami bistven ukrep za preprečevanje nedelovanja trga in izogibanje onemogočanju poslovanja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ugotavlja, da spletne platforme spreminjajo strogo regulirane tradicionalne poslovne modele; poudarja, da bi se morale morebitne reforme obstoječega regulativnega okvira osredotočiti na harmonizacijo pravil in zmanjševanje regulativne razdrobljenosti, da bi se zagotovil odprt in konkurenčen trg za spletne platforme, hkrati pa tudi visoki standardi zaščite potrošnikov; poudarja, da je treba preprečiti pretirano zakonsko urejanje ter nadaljevati postopek REFIT in izvajanje načela boljše zakonske ureditve; poudarja pomen tehnološke nevtralnosti in skladnosti pravil, ki se uporabljajo na spletu in zunaj njega v enakih okoliščinah, kolikor je to potrebno in mogoče; poudarja, da regulativna varnost spodbuja konkurenco, naložbe in inovacije; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja pomen naložb v infrastrukturo v mestnih območjih in na podeželju; poudarja, da poštena konkurenca zagotavlja naložbe v kakovostne širokopasovne storitve z visoko hitrostjo prenosa; poudarja, da cenovno ugoden dostop in celovit razvoj zanesljive infrastrukture z visoko hitrostjo prenosa, kot so zelo hitre povezave in telekomunikacija, spodbujata ponudbo in uporabo storitev spletnih platform; poudarja, da sta za inovacije in resnično konkurenčen trg potrebna omrežna nevtralnost ter pošten in nediskriminatoren dostop do spletnih platform; poziva Komisijo, naj poenostavi sheme financiranja za sorodne pobude, ki bodo olajšale proces digitalizacije, da bi uporabili evropski sklad za strateške naložbe, evropske strukturne in investicijske sklade in program Obzorje 2020 ter prispevke iz nacionalnih proračunov držav članic; poziva Komisijo, naj oceni potencial javno-zasebnih partnerstev in skupnih tehnoloških pobud; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo, naj razmisli o vzpostavitvi harmoniziranega pristopa k pravici do popravka, pravici do nasprotne izjave in pravici do opustitve za uporabnike platform; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo, naj vzpostavi enake konkurenčne pogoje glede zahtevkov za odškodnino zoper platforme, do katerih prihaja zaradi omalovaževanja, kar lahko povzroči trajno škodo uporabniku; |
| --- | --- |

47.

Obveščanje ter krepitev vloge državljanov in potrošnikov

| 48. | poudarja, da internet prihodnosti ne more uspeti brez zaupanja uporabnikov v spletne platforme, večje preglednosti, enakih konkurenčnih pogojev, varstva osebnih podatkov, boljšega nadzora nad oglaševanjem in drugimi avtomatiziranimi sistemi ter brez spletnih platform, ki upoštevajo vso veljavno zakonodajo in legitimne interese uporabnikov; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja pomen preglednosti pri zbiranju in uporabi podatkov in meni, da se morajo spletne platforme ustrezno odzvati na dvome uporabnikov tako, da jih ustrezno zaprosijo za soglasje v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov ter da jih učinkoviteje in jasneje obveščajo o tem, kateri podatki se zbirajo, kako se izmenjujejo in uporabljajo v skladu z okvirom EU za varstvo podatkov, pri tem pa ohranijo možnost, da svoje soglasje za posamezne določbe umaknejo, ne da bi izgubili polni dostop do storitve; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, da bodo zagotovile polno spoštovanje pravic državljanov do zasebnosti in do varstva njihovih osebnih podatkov v digitalnem okolju; poudarja pomen pravilnega izvajanja splošne uredbe o varstvu podatkov, ki zagotavlja polno uporabo načela vgrajenega in privzetega varstva zasebnosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ugotavlja, da je treba razjasniti vprašanja o dostopu do podatkov, lastništvu podatkov in odgovornosti v zvezi z njimi, ter poziva Komisijo, naj v zvezi s temi vprašanji dodatno oceni veljavni regulativni okvir; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da je čezmejna narava spletnih platform velika prednost pri razvoju enotnega digitalnega trga, obenem pa zahteva boljše sodelovanje med nacionalnimi javnimi organi; poziva obstoječe službe in mehanizme za varstvo potrošnikov, naj sodelujejo in zagotovijo učinkovito varstvo potrošnikov v povezavi z dejavnostmi spletnih platform; v zvezi s tem je seznanjen s pomenom uredbe o čezmejnem izvrševanju in sodelovanju; pozdravlja, da namerava Komisija nadalje oceniti vse dodatne potrebe po posodobitvi veljavnih pravil o varstvu potrošnikov v zvezi s platformami, in sicer med preverjanjem prava EU na področju potrošnikov in trženja v letu 2017, ki poteka v okviru programa REFIT; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva spletne platforme, naj strankam nudijo jasne, celovite in pravične pogoje ter naj na uporabnikom prijazen način predstavijo te pogoje, informacije o obdelavi podatkov, pravne in tržne garancije in morebitne stroške, pri tem pa se izogibajo zapleteni terminologiji, da bi se izboljšalo varstvo potrošnikov in okrepilo zaupanje v pravice potrošnikov in njihovo razumevanje, saj je to ključno za uspeh spletnih platform; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da visoki standardi varstva potrošnikov na spletnih platformah niso potrebni samo v praksah med podjetji temveč tudi v odnosih med potrošniki; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva, naj se ocenijo veljavna zakonodaja in samoregulativni mehanizmi, da bi ugotovili, ali zagotavljajo ustrezno zaščito uporabnikov, potrošnikov in podjetij, saj je vse več pritožb, pa tudi preiskav, ki jih je sprožila Komisija v povezavi s številnimi platformami; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da je treba uporabnikom zagotoviti jasne, nepristranske in pregledne informacije o merilih, ki se uporabljajo za filtriranje, razvrščanje, sponzoriranje, personalizacijo ali pregled informacij za uporabnike; poudarja, da je treba jasno razlikovati med sponzorirano vsebino ter drugimi vsebinami; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo, naj obravnava nekatera vprašanja glede sistemov platform za ocene, kot so lažne ocene ali izbris negativnih ocen, da bi pridobili konkurenčno prednost; poudarja, da morajo ocene postati bolj zanesljive in koristne za potrošnike in da je treba zagotoviti, da platforme spoštujejo veljavne obveznosti in v zvezi s tem sprejeti ukrepe proti praksam, kot so prostovoljni sistemi; pozdravlja smernice za izvajanje direktive o nepoštenih poslovnih praksah; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisijo, naj oceni, ali so potrebna merila in pragovi za določanje pogojev, pod katerimi bi lahko spletne platforme dodatno vključili v nadzor trga, ter naj spletnim platformam zagotovi smernice, da bi lahko pravočasno upoštevale veljavne obveznosti in smernice, predvsem na področju varstva potrošnikov in pravil konkurence; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da je treba pravice avtorjev in ustvarjalcev zaščititi tudi v digitalni dobi, in spominja, da je ustvarjalni sektor pomemben za zaposlovanje in gospodarstvo v EU; poziva Komisijo, naj oceni sedanjo direktivo o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (9), da bi preprečili namerno zlorabo postopkov poročanja in zagotovili, da se bodo lahko vsi akterji v vrednostni verigi, vključno s posredniki, kot so dobavitelji internetnih storitev, učinkoviteje borili proti ponarejanju, in sicer z dejavnimi, sorazmernimi in učinkovitimi ukrepi za zagotovitev sledljivosti in preprečevanje promocije in distribucije ponarejenega blaga, saj ponarejanje predstavlja tveganje za potrošnike; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja, da je treba ponovno vzpostaviti ravnotežje pri delitvi vrednosti intelektualne lastnine, zlasti na platformah, ki razširjajo zaščitene avdiovizualne vsebine; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva k tesnejšemu sodelovanju med platformami in imetniki pravic, da bi zagotovili ustrezen prenos avtorskih pravic in boj proti kršitvam intelektualnih pravic na spletu; opozarja, da so takšne kršitve lahko resna težava, ne le za podjetja, temveč tudi za zdravje in varnost potrošnikov, ki se morajo zavedati, da dejansko obstaja nezakonita trgovina s ponarejenimi izdelki; zato znova poziva k uporabi pristopa sledenja denarju z ustreznimi plačilnimi storitvami, da bi ponarejevalcem onemogočili nadaljnje izvajanje svoje gospodarske dejavnosti; poudarja, da bi bila lahko revizija direktive o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine ustrezno sredstvo za zagotavljanje visoke ravni sodelovanja med platformami, uporabniki in drugimi gospodarskimi akterji, skupaj s pravilno uporabo direktive o elektronskem poslovanju; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisijo, naj za dodatno obravnavo vse večjega števila pritožb zoper več spletnih platform bolje promovira platformo, ki je bila vzpostavljena za reševanje sporov glede spletnih nakupov med potrošniki, da bi ta postala uporabnikom prijaznejša, ter naj spremlja, ali trgovci spoštujejo obveznost, da morajo na svojem spletnem mestu dodati povezavo na omenjeno platformo; |
| --- | --- |

62.

Povečanje zaupanja v internet in spodbujanje inovacij

| 63. | poudarja, da je prednostna naloga javnih politik in podjetij na področju povečanja zaupanja učinkovito uveljavljanje varstva podatkov in pravic potrošnikov na spletnih trgih v skladu z določbami splošne uredbe o varstvu podatkov in direktive o kibernetski varnosti prednostna naloga; poudarja, da so za varstvo potrošnikov in podatkov potrebni različni ukrepi in tehnična sredstva na področju zasebnosti na spletu ter spletne in kibernetske varnosti; poudarja pomen preglednosti pri zbiranju podatkov in varnosti plačil; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ugotavlja, da spletna plačila zagotavljajo visoko raven preglednosti, ki prispeva k varstvu pravic potrošnikov in podjetnikov, ter zmanjšujejo tveganja v povezavi z goljufijami; pozdravlja tudi nove inovativne alternativne plačilne metode, kot so virtualne valute in elektronske denarnice; ugotavlja, da preglednost omogoča primerjavo cen in transakcijskih stroškov ter povečuje sledljivost ekonomskih transakcij; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da so pošteno, predvidljivo in inovacijam prijazno okolje ter naložbe v raziskave, razvoj in dodatno izobraževanje delovne sile ključnega pomena za ustvarjanje novih idej in inovacij; poudarja pomen odprtih podatkov in odprtih standardov za razvoj novih spletnih platform in inovacij; spominja, da je v letu 2018 predviden pregled izvajanja Direktive o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (10); ugotavlja, da so odprte, napredne in skupne preskuševalne naprave ter odprti vmesniki za aplikacijsko programiranje lahko prednost Evrope; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da morajo Komisija in zlasti države članice sprejeti zavzet pristop k razvoju digitalnih spretnosti, da bi pridobili visoko usposobljeno delovno silo, saj je to nujno za zagotavljanje visoke stopnje zaposlenosti s pravičnimi pogoji po vsej EU, hkrati pa je treba odpraviti digitalno nepismenost, ki veča digitalni razkorak in digitalno izključenost; zato poudarja, da je razvoj in izboljšanje digitalnih spretnosti nujno in zahteva velike naložbe v izobraževanje in vseživljenjsko učenje; |
| --- | --- |

66.

| 67. | meni, da bi morale platforme, na katerih se hrani in daje na voljo javnosti znatna količina zaščitenih del, skleniti licenčne pogodbe z ustreznimi imetniki pravic, razen če niso aktivne in zato zanje velja izjema iz člena 14 direktive o elektronskem poslovanju, z namenom poštene delitve dobička z avtorji, ustvarjalci in zadevnimi imetniki pravic; poudarja, da je treba pri teh licenčnih pogodbah in njihovem izvajanju spoštovati uresničevanje temeljnih pravic uporabnikov; |
| --- | --- |

67.

Spoštovanje odnosov med podjetji in konkurenčno pravo EU

| 68. | pozdravlja ukrepe Komisije za boljše izvajanje konkurenčnega prava v digitalnem svetu, in poudarja, da je treba zaradi hitrih sprememb v digitalnem sektorju v zadevah s področja konkurence odločitve sprejeti pravočasno; vendar ugotavlja, da je treba v nekaterih pogledih konkurenčno pravo EU prilagoditi digitalnemu svetu, da bi služilo svojemu namenu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | je zaskrbljen glede spornih nepoštenih trgovinskih praks med podjetji pri nekaterih spletnih platformah, kot so slaba preglednost (na primer pri rezultatih iskanja, rabi podatkov ali določanju cen), enostranske spremembe pogojev, predstavljanje oglasov ali sponzoriranih rezultatov ob sočasnem zmanjševanju prepoznavnosti neplačanih rezultatov, morebitni nepošteni pogoji, na primer pri plačilnih rešitvah, in morebitne zlorabe dvojne vloge platform kot posrednikov in tekmecev; ugotavlja, da lahko ta dvojna vloga ustvari gospodarske spodbude za spletne platforme, na podlagi katerih te ravnajo diskriminatorno v korist lastnih proizvodov in storitev ter določajo diskriminatorne pogoje na ravni med podjetji; poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe v zvezi s tem; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva Komisijo, naj predlaga v rast in potrošnike usmerjen zakonodajni okvir za odnose med podjetji, ki bo temeljil na načelih za preprečevanje zlorab tržne moči in zagotavljanja, da platforme, ki predstavljajo vhod na podrejeni trg, ne bodo postale nadzornice; meni, da bi moral tak okvir preprečiti škodo za blaginjo potrošnikov in spodbuditi konkurenco in inovacije; poleg tega priporoča, naj bo ta okvir tehnološko nevtralen in zmožen obravnavati obstoječa tveganja, na primer v zvezi s trgom mobilnih operacijskih sistemov, a tudi prihodnja tveganja, ki jih prinašajo nove internetne tehnologije, kot so inovativne odprte tehnologije (IoT) ali umetna inteligenca, ki bodo še dodatno utrdile položaj platform med spletnimi podjetji in potrošniki; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pozdravlja ciljno usmerjeno zbiranje informacij na področju praks med podjetji, ki ga bo Komisija izvedla do spomladi 2017, in poziva naj se sprejmejo učinkoviti ukrepi za zagotovitev poštene konkurence; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poudarja, da mora konkurenčno pravo EU skupaj z organi EU za konkurenco po potrebi zagotoviti enake konkurenčne pogoje, tudi v zvezi z varstvom potrošnikov in davčnimi vprašanji; |
| --- | --- |

72.

| 73. | je seznanjen z nedavnimi razkritji, ki med drugim vključujejo velika digitalna podjetja in njihove prakse davčnega načrtovanja v EU; glede tega pozdravlja prizadevanja Komisije v boju proti izogibanju davkov ter poziva države članice in Komisijo, naj predlagajo dodatne reforme za njegovo preprečevanje v EU; poziva, naj se zagotovi, da bodo vsa podjetja, tudi digitalna, plačevala svoje davke v državi članici, v kateri izvajajo svoje gospodarske dejavnosti; |
| --- | --- |

73.

| 74. | opozarja na razlike v pravnem okolju v 28 državah članicah in na posebnosti digitalnega sektorja, v katerem fizična prisotnost podjetja v državi trga pogosto ni potrebna; poziva države članice, naj prilagodijo svoje sisteme DDV-ja v skladu z načelom namembne države (11); |
| --- | --- |

74.

Vloga EU v svetu

| 75. | poudarja, da je prisotnost EU na svetovnem trgu žal nizka, zlasti zaradi trenutne razdrobljenosti digitalnega trga, pravne negotovosti in pomanjkanja finančnih sredstev ter sposobnosti za trženje tehnoloških inovacij, zaradi česar evropska podjetja težko postanejo vodilna v svetu in težko tekmujejo z akterji iz tujine v tem novem, globalno konkurenčnem gospodarstvu; spodbuja razvoj okolja za zagonska podjetja in podjetja v razširjanju, ki bi spodbudilo razvoj in ustvarjanje lokalnih delovnih mest; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva evropske institucije, naj evropskim in neevropskim subjektom zagotovijo enake konkurenčne pogoje, na primer v zvezi z obdavčevanjem in podobnimi vprašanji; |
| --- | --- |

76.

| 77. | meni, da lahko EU postane pomemben akter v digitalnem svetu in da bi morala utreti pot inovacijam naklonjenemu okolju v Evropi z zagotovitvijo zanesljivega pravnega okvira, ki bo varoval vse deležnike; |
| --- | --- |

77.

o

o o

| 78. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Evropskemu svetu ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

78.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0052.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0009.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0010.

(4)  UL L 310, 26.11.2015, str. 1.

(5)  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

(6)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(7)  UL L 194, 19.7.2016, str. 1.

(8)  UL C 75, 10.3.2017, str. 119.

(9)  Direktiva 2004/48/ES (UL L 157, 30.4.2004, str. 45.)

(10)  Direktiva 2003/98/ES (UL L 345, 31.12.2003, str. 90).

(11)  Glej resolucijo Parlamenta z dne 24. novembra 2016 z naslovom Na poti k dokončnemu sistemu DDV in boju proti goljufijam pri DDV, (Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0453).

---

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/146 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/146

---

P8_TA(2017)0273

Humanitarne razmere v Jemnu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o humanitarnih razmerah v Jemnu (2017/2727(RSP))

(2018/C 331/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Jemnu, zlasti resolucije z dne 25. februarja 2016 (1) o humanitarnih razmerah v Jemnu in z dne 9. julija 2015 (2) o razmerah v Jemnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Jemnu, zlasti resolucije z dne 25. februarja 2016 (1) o humanitarnih razmerah v Jemnu in z dne 9. julija 2015 (2) o razmerah v Jemnu,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 3. aprila 2017 o Jemnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 3. aprila 2017 o Jemnu,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. oktobra 2016 o napadu v Jemnu in z dne 19. oktobra 2016 o premirju v Jemnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. oktobra 2016 o napadu v Jemnu in z dne 19. oktobra 2016 o premirju v Jemnu,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN o Jemnu, zlasti resolucij št. 2216 (2015), št. 2201 (2015) in št. 2140 (2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN o Jemnu, zlasti resolucij št. 2216 (2015), št. 2201 (2015) in št. 2140 (2014),

| — | ob upoštevanju donatorske prireditve na visoki ravni za humanitarno krizo v Jemnu, ki je potekala 25. aprila 2017 v Ženevi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju donatorske prireditve na visoki ravni za humanitarno krizo v Jemnu, ki je potekala 25. aprila 2017 v Ženevi,

| — | ob upoštevanju poziva posebnega poročevalca OZN za človekove pravice in mednarodne sankcije Idrisa Jazairija z dne 12. aprila 2017, naj se odpravi pomorska blokada Jemna, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poziva posebnega poročevalca OZN za človekove pravice in mednarodne sankcije Idrisa Jazairija z dne 12. aprila 2017, naj se odpravi pomorska blokada Jemna,

| — | ob upoštevanju izjav visokega komisarja OZN za človekove pravice Zejda Rada Al Huseina z dne 10. oktobra 2016 o grozovitem napadu na pogreb v Jemnu, z dne 10. februarja 2017 o civilistih, ki so v Jemnu ujeti med več vojskujočimi se stranmi, ter z dne 24. marca 2017 o več kot 100 civilistih, ubitih v enem mesecu, med katerimi so bili tudi ribiči in begunci, zdaj ko konflikt v Jemnu traja že dve polni leti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visokega komisarja OZN za človekove pravice Zejda Rada Al Huseina z dne 10. oktobra 2016 o grozovitem napadu na pogreb v Jemnu, z dne 10. februarja 2017 o civilistih, ki so v Jemnu ujeti med več vojskujočimi se stranmi, ter z dne 24. marca 2017 o več kot 100 civilistih, ubitih v enem mesecu, med katerimi so bili tudi ribiči in begunci, zdaj ko konflikt v Jemnu traja že dve polni leti,

| — | ob upoštevanju izjav posebnega odposlanca OZN za Jemen Ismaila Ulda Šejka Ahmeda z dne 21. oktobra, 19. novembra 2016 in 30. januarja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav posebnega odposlanca OZN za Jemen Ismaila Ulda Šejka Ahmeda z dne 21. oktobra, 19. novembra 2016 in 30. januarja 2017,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker so humanitarne razmere v Jemnu katastrofalne; ker je Organizacija OZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) februarja 2017 razglasila, da so razmere v Jemnu takšne, da gre za „najhujšo stisko pri preskrbi s hrano na svetu“; ker je maja 2017 po navedbah Urada OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (OCHA) pomoč v hrani potrebovalo 17 milijonov ljudi v Jemnu, med njimi jih je 7 milijonov živelo v izrednih razmerah glede preskrbe s hrano; ker zaradi hude akutne podhranjenosti trpi 2,2 milijona otrok in vsakih 10 minut en otrok umre za posledicami vzrokov, ki bi jih bilo mogoče preprečiti; ker je notranje razseljenih 2 milijona prebivalcev, milijon pa je povratnikov; |
| --- | --- |

A.

ker so humanitarne razmere v Jemnu katastrofalne; ker je Organizacija OZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) februarja 2017 razglasila, da so razmere v Jemnu takšne, da gre za „najhujšo stisko pri preskrbi s hrano na svetu“; ker je maja 2017 po navedbah Urada OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (OCHA) pomoč v hrani potrebovalo 17 milijonov ljudi v Jemnu, med njimi jih je 7 milijonov živelo v izrednih razmerah glede preskrbe s hrano; ker zaradi hude akutne podhranjenosti trpi 2,2 milijona otrok in vsakih 10 minut en otrok umre za posledicami vzrokov, ki bi jih bilo mogoče preprečiti; ker je notranje razseljenih 2 milijona prebivalcev, milijon pa je povratnikov;

| B. | ker so posledice konflikta uničujoče za državo in za njene prebivalce; ker kljub pozivom mednarodne skupnosti k političnemu razpletu krize v konfliktu udeležene strani ne uspejo doseči dogovora in se boji nadaljujejo; ker še nobeni strani ni uspela vojaška zmaga, kar je malo verjetno tudi v prihodnje; |
| --- | --- |

B.

ker so posledice konflikta uničujoče za državo in za njene prebivalce; ker kljub pozivom mednarodne skupnosti k političnemu razpletu krize v konfliktu udeležene strani ne uspejo doseči dogovora in se boji nadaljujejo; ker še nobeni strani ni uspela vojaška zmaga, kar je malo verjetno tudi v prihodnje;

| C. | ker je po podatkih OZN od marca 2015 do danes zaradi nasilja umrlo približno 10 000 ljudi, več kot 40 000 pa je ranjenih; ker opazovalci Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice zaradi kopenskih in zračnih spopadov ne uspejo na terenu preveriti števila žrtev med civilisti, kar pomeni, da omenjene številke ustrezajo zgolj številu smrtnih žrtev in ranjenih, ki jih je uradu uspelo preveriti in potrditi; ker so zaradi vojne hudo prizadete civilna infrastruktura in institucije, zaradi česar so praktično nemogoče tudi osnovne storitve; ker je zdravstveni sistem na robu zloma, najbolj izpostavljeni zdravstveni delavci, ki igrajo ključno vlogo, pa plače niso prejeli že več mesecev; |
| --- | --- |

C.

ker je po podatkih OZN od marca 2015 do danes zaradi nasilja umrlo približno 10 000 ljudi, več kot 40 000 pa je ranjenih; ker opazovalci Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice zaradi kopenskih in zračnih spopadov ne uspejo na terenu preveriti števila žrtev med civilisti, kar pomeni, da omenjene številke ustrezajo zgolj številu smrtnih žrtev in ranjenih, ki jih je uradu uspelo preveriti in potrditi; ker so zaradi vojne hudo prizadete civilna infrastruktura in institucije, zaradi česar so praktično nemogoče tudi osnovne storitve; ker je zdravstveni sistem na robu zloma, najbolj izpostavljeni zdravstveni delavci, ki igrajo ključno vlogo, pa plače niso prejeli že več mesecev;

| D. | ker sta v Jemnu že drugič izbruhnili kolera in akutna vodena driska, zaradi česar naj bi zabeležili nad 100 000 novih primerov kolere, med 27. aprilom in 8. junijem 2017 pa so po vsej državi zabeležili skoraj 800 smrtnih žrtev teh bolezni; |
| --- | --- |

D.

ker sta v Jemnu že drugič izbruhnili kolera in akutna vodena driska, zaradi česar naj bi zabeležili nad 100 000 novih primerov kolere, med 27. aprilom in 8. junijem 2017 pa so po vsej državi zabeležili skoraj 800 smrtnih žrtev teh bolezni;

| E. | ker neprestane sovražnosti in humanitarna kriza še posebej prizadevajo ranljive skupine, ženske in otroke ter sta varnost in dobrobit žensk in deklet še posebej skrb zbujajoči; ker so zaradi porasta nasilja v Jemnu zlasti ranljivi otroci in je po podatkih OZN umrlo že 1 540 otrok, 2 450 pa jih je bilo ranjenih; |
| --- | --- |

E.

ker neprestane sovražnosti in humanitarna kriza še posebej prizadevajo ranljive skupine, ženske in otroke ter sta varnost in dobrobit žensk in deklet še posebej skrb zbujajoči; ker so zaradi porasta nasilja v Jemnu zlasti ranljivi otroci in je po podatkih OZN umrlo že 1 540 otrok, 2 450 pa jih je bilo ranjenih;

| F. | ker zaradi nasilja več kot 350 000 otrok v preteklem šolskem letu ni moglo nadaljevati šolanja, s čimer se je po podatkih Unicefa skupno število otrok, ki v Jemnu ne obiskujejo šole, povečalo na več kot 2 milijona; ker so otroci, ki ne obiskujejo šole, v nevarnosti, da jih rekrutirajo za boj; |
| --- | --- |

F.

ker zaradi nasilja več kot 350 000 otrok v preteklem šolskem letu ni moglo nadaljevati šolanja, s čimer se je po podatkih Unicefa skupno število otrok, ki v Jemnu ne obiskujejo šole, povečalo na več kot 2 milijona; ker so otroci, ki ne obiskujejo šole, v nevarnosti, da jih rekrutirajo za boj;

| G. | ker je skoraj 90 % osnovnih živil v to državo uvoženih; ker je posebni poročevalec OZN za človekove pravice in mednarodne sankcije opozoril, da sta zračna in pomorska blokada, ki ju zoper Jemen že od marca 2015 izvajajo koalicijske sile, eden glavnih vzrokov humanitarne katastrofe, zaradi nasilja povsod po državi in hudega pomanjkanja goriva pa so prekinjene notranje oskrbovalne verige; |
| --- | --- |

G.

ker je skoraj 90 % osnovnih živil v to državo uvoženih; ker je posebni poročevalec OZN za človekove pravice in mednarodne sankcije opozoril, da sta zračna in pomorska blokada, ki ju zoper Jemen že od marca 2015 izvajajo koalicijske sile, eden glavnih vzrokov humanitarne katastrofe, zaradi nasilja povsod po državi in hudega pomanjkanja goriva pa so prekinjene notranje oskrbovalne verige;

| H. | ker je stabilen in varen Jemen z operativno vlado izjemno pomemben za mednarodna prizadevanja v boju proti ekstremizmu in nasilju v tej regiji in zunaj nje ter za mir in stabilnosti v državi; |
| --- | --- |

H.

ker je stabilen in varen Jemen z operativno vlado izjemno pomemben za mednarodna prizadevanja v boju proti ekstremizmu in nasilju v tej regiji in zunaj nje ter za mir in stabilnosti v državi;

| I. | ker je zaradi razmer v Jemnu resno ogrožena stabilnost vse regije, zlasti držav Afriškega roga, Rdečega morja in širšega Bližnjega vzhoda; ker slabe politične in varnostne razmere v Jemnu koristijo Al Kaidi na Arabskem polotoku, ki je razširila svojo navzočnost ter povečala število in obseg svojih terorističnih napadov; ker sta v Jemnu navzoči Al Kaida na Arabskem polotoku in t. i. Islamska država ISIS/Daiš in sta že izvedli teroristične napade, v katerih je bilo ubitih na stotine ljudi; |
| --- | --- |

I.

ker je zaradi razmer v Jemnu resno ogrožena stabilnost vse regije, zlasti držav Afriškega roga, Rdečega morja in širšega Bližnjega vzhoda; ker slabe politične in varnostne razmere v Jemnu koristijo Al Kaidi na Arabskem polotoku, ki je razširila svojo navzočnost ter povečala število in obseg svojih terorističnih napadov; ker sta v Jemnu navzoči Al Kaida na Arabskem polotoku in t. i. Islamska država ISIS/Daiš in sta že izvedli teroristične napade, v katerih je bilo ubitih na stotine ljudi;

| J. | ker se je Parlament v resoluciji z dne 25. februarja 2016 v skladu s skupnim stališčem Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008 zavzel za uvedbo embarga na prodajo orožja Saudovi Arabiji; |
| --- | --- |

J.

ker se je Parlament v resoluciji z dne 25. februarja 2016 v skladu s skupnim stališčem Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008 zavzel za uvedbo embarga na prodajo orožja Saudovi Arabiji;

| K. | ker so bile hutijevske in zavezniške sile obtožene hudih kršitev vojnega prava, saj naj bi nastavljale prepovedane protipehotne mine, slabo ravnale s priprtimi osebami in na poseljene predele v Jemnu in južni Savski Arabiji neselektivno izstreljevale rakete; |
| --- | --- |

K.

ker so bile hutijevske in zavezniške sile obtožene hudih kršitev vojnega prava, saj naj bi nastavljale prepovedane protipehotne mine, slabo ravnale s priprtimi osebami in na poseljene predele v Jemnu in južni Savski Arabiji neselektivno izstreljevale rakete;

| L. | ker je EU v letih 2015 in 2016 za humanitarne potrebe v Jemnu namenila skupaj 120 milijonov EUR; ker je bilo v letu 2017 za te potrebe namenjenih 46 milijonov EUR; ker so se na donatorski prireditvi na visoki ravni za humanitarno krizo v Jemnu aprila 2017 v Ženevi različne države in organizacije obvezale, da bodo zagotovile skupaj 1,1 milijardo ameriških dolarjev, vendar so donatorji do 9. maja 2017 dejansko nakazali le 28 % od 2,1 milijarde ameriških dolarjev, tj. zneska, h kateremu je za humanitarno pomoč Jemnu v letu 2017 pozval OZN; ker naj bi bilo mobiliziranih dodatnih 70 milijonov EUR v okviru razvojne pomoči za leto 2017; |
| --- | --- |

L.

ker je EU v letih 2015 in 2016 za humanitarne potrebe v Jemnu namenila skupaj 120 milijonov EUR; ker je bilo v letu 2017 za te potrebe namenjenih 46 milijonov EUR; ker so se na donatorski prireditvi na visoki ravni za humanitarno krizo v Jemnu aprila 2017 v Ženevi različne države in organizacije obvezale, da bodo zagotovile skupaj 1,1 milijardo ameriških dolarjev, vendar so donatorji do 9. maja 2017 dejansko nakazali le 28 % od 2,1 milijarde ameriških dolarjev, tj. zneska, h kateremu je za humanitarno pomoč Jemnu v letu 2017 pozval OZN; ker naj bi bilo mobiliziranih dodatnih 70 milijonov EUR v okviru razvojne pomoči za leto 2017;

| 1. | je močno zaskrbljen zaradi alarmantnega poslabšanja humanitarnih razmer v Jemnu, ki jih zaznamujejo vsesplošno pomanjkanje hrane in huda podhranjenost, neselektivni napadi na civiliste ter na zdravstvene in humanitarne delavce, uničena civilna in zdravstvena infrastruktura, neprestani letalski napadi, kopenski boji in obstreljevanje, in to kljub večkratnim pozivom k prekinitvi sovražnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | globoko obžaluje vse smrtne žrtve zaradi konflikta in trpljenje vseh, ki so se znašli sredi spopadov, družinam žrtev pa izreka sožalje; ponovno izraža svojo zavezanost nadaljnji podpori Jemnu in njegovemu prebivalstvu; poziva vse strani, naj si prizadevajo za takojšnje premirje in se vrnejo za pogajalsko mizo; ponavlja podporo ozemeljski celovitosti, suverenosti in neodvisnosti Jemna; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je zelo zaskrbljen, saj so neprestani zračni napadi in kopenski spopadi zahtevali že na tisoče smrtnih žrtev med civilisti in povzročili razseljevanje prebivalstva, kateremu so odvzete možnosti za preživetje in je zato ogroženih še več človeških življenj; zaradi vsega tega je Jemen še bolj destabiliziran, uničena je fizična infrastruktura v državi, razmere so nestabilne, to pa izkoriščajo teroristične in ekstremistične organizacije, kot sta ISIS/Daiš in Al Kaida na Arabskem polotoku, in se že tako kritične humanitarne razmere še poslabšujejo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | z najstrožjimi besedami obsoja vse grozovite napade in nasilje nad civilisti, vključno z bombardiranji, uporabo kasetnega streliva in raket, obstreljevanjem, ostrostrelci in raketnimi napadi ter poročili o uporabi protipehotnih min, pa tudi zaradi uničujočih napadov na civilno infrastrukturo, vključno s šolami, zdravstvenimi ustanovami, stanovanjskimi predeli, tržnicami, vodooskrbnimi sistemi, pristanišči in letališči; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva jemensko vlado, naj prevzame odgovornost za boj proti ISIS/Daišu in Al Kaidi na Arabskem polotoku, ki izrabljata trenutno nestabilnost; želi opomniti, da so kazniva in neupravičena vsa teroristična dejanja ne glede na njihov motiv ter kje, kdaj in kdo jih zagreši; poudarja, da morajo vse strani v konfliktu odločno ukrepati proti takim skupinam, ki s svojim delovanjem resno spodkopavajo možnost, da bi se rešitev dosegla s pogajanji, in ogrožajo varnost v regiji in širše; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno poziva vse strani ter njihove regionalne in mednarodne zaveznike, naj spoštujejo mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravo na področju človekovih pravic in na ta način zaščitijo civiliste ter naj ne napadajo neposredno civilne infrastrukture, zlasti ne zdravstvenih objektov in vodovodnih sistemov; opominja, da so namerni napadi na civiliste in civilno infrastrukturo, vključno z bolnišnicami in zdravstvenimi delavci, groba kršitev mednarodnega humanitarnega prava; poziva mednarodno skupnost, naj zagotovi mednarodni kazenski pregon oseb, odgovornih za kršitve mednarodnega prava v Jemnu; v zvezi s tem podpira poziv visokega komisarja OZN za človekove pravice Zejda Rada Al Huseina k ustanovitvi neodvisnega mednarodnega organa, ki bo celovito preiskal zločine, zagrešene med konfliktom v Jemnu; poudarja, da je treba za trajno rešitev konflikta obvezno poiskati odgovorne za kršitve; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da vojaška rešitev konflikta v Jemnu ne pride v poštev in da je mogoče krizo rešiti le z vključujočim pogajalskim procesom, ki ga bodo vodili Jemenci in bo vključeval vse prizadete strani, ob popolni in dejavni udeležbi žensk, kar bo vodilo do vključujoče politične rešitve; ponovno izraža podporo generalnemu sekretarju OZN, posebnemu odposlancu OZN za Jemen in Evropski službi za zunanje delovanje v njihovih prizadevanjih za ustvarjanje pogojev za obnovo pogajanj, vse strani v konfliktu pa poziva, naj se odzovejo konstruktivno in brez postavljanja predpogojev; poudarja, da bo pri ustvarjanju pogojev za politično reševanje razmer izredno pomembno to, da se vzpostavi zaupanje, in sicer z ukrepi za kar najhitrejšo vzpostavitev trajnega premirja, mehanizmom za umik oboroženih sil pod nadzorom OZN, omogočanjem humanitarnega in trgovinskega dostopa ter izpustitvijo političnih zapornikov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Saudovo Arabijo in Iran k sodelovanju za izboljšanje dvostranskih odnosov in končanju spopadov v Jemnu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podpira poziv EU vsem v konfliktu udeleženim stranem, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se med oboroženim konfliktom preprečijo in obravnavajo vse oblike nasilja, vključno s spolnim nasiljem in nasiljem na podlagi spola; odločno obsoja kršitve pravic otrok in je zaskrbljen zaradi omejenega dostopa otrok do najosnovnejšega zdravstvenega varstva in šolanja; obsoja novačenje in uporabo otrok vojakov v sovražnostih; poziva EU in mednarodno skupnost, naj podpreta rehabilitacijo in ponovno vključevanje demobiliziranih otrok v tamkajšnjo družbo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva vse strani v konfliktu, naj odstranijo vse logistične in finančne ovire, ki vplivajo na uvoz in razdeljevanje hrane in medicinske opreme med civiliste, ki jo potrebujejo; zlasti poziva, naj strani zagotovijo polno in učinkovito delovanje glavnih trgovinskih vstopnih točk, kot sta pristanišči Hodeida in Aden; poudarja, da sta pristanišči življenjskega pomena za dostavo humanitarne pomoči in najosnovnejših potrebščin; poziva k ponovnemu odprtju letališča v Sani za komercialne lete, da bo mogoče po zraku dostavljati prepotrebna zdravila in blago ter evakuirati Jemence, ki potrebujejo zdravstveno oskrbo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Svet, naj v skladu s smernicami EU dejansko spodbuja spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava; ponovno poudarja, da morajo vse države članice EU strogo spoštovati pravila iz Skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP o izvozu orožja; v zvezi s tem opozarja na svojo resolucijo z dne 25. februarja 2016; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je pomembno krepiti vlogo lokalnih organov in graditi njihovo zmogljivost, da bodo lahko zagotavljali storitve, k podpori kritičnim storitvenim sektorjem pa je pomembno pritegniti jemensko diasporo in mednarodne nevladne organizacije; zlasti poudarja, da se morajo EU in drugi mednarodni akterji nujno posvetiti izbruhu kolere in podpreti zdravstveni sistem, da se prepreči njegov zlom, v ta namen pa med drugim zagotoviti opremo in izplačilo plač za najbolj izpostavljene zdravstvene delavce, ki so ključni za humanitarni odziv; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja dejstvo, da so EU in njene države članice pripravljene povečati humanitarno pomoč za prebivalstvo po vsej državi in se s tem odzvati na njihove vse večje potrebe, pripravljene pa so tudi mobilizirati svojo razvojno pomoč za financiranje projektov v ključnih sektorjih; pozdravlja zaveze, sprejete na donatorski prireditvi na visoki ravni za humanitarno krizo v Jemnu in poudarja potrebo po usklajenem humanitarnem ukrepanju pod vodstvom OZN za lajšanje trpljenja jemenskih prebivalcev; poziva vse države, naj izpolnijo zaveze z donatorske prireditve in prispevajo k odpravi humanitarnih potreb; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj nemudoma predlaga celovito strategijo EU za Jemen in se znova zavzame za pobudo za mir v Jemnu pod okriljem OZN; v zvezi s tem poziva k imenovanju posebnega predstavnika EU za Jemen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju OZN, generalnemu sekretarju Sveta za sodelovanje v Zalivu, generalnemu sekretarju Lige arabskih držav in vladi Jemna. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0066.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0270.

---

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/150 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/150

---

P8_TA(2017)0274

Statut in financiranje evropskih političnih strank in fundacij

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o financiranju političnih strank in političnih fundacij na evropski ravni (2017/2733(RSP))

(2018/C 331/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (1),

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker nadnacionalne politične stranke in fundacije prispevajo k oblikovanju širše evropske politične zavesti in izražanju volje državljanov Unije; |
| --- | --- |

A.

ker nadnacionalne politične stranke in fundacije prispevajo k oblikovanju širše evropske politične zavesti in izražanju volje državljanov Unije;

| B. | ker bi moralo financiranje evropskih političnih strank in fundacij podpirati politične dejavnosti skladno z načeli Unije ter biti pregledno in ne dopuščati zlorab; |
| --- | --- |

B.

ker bi moralo financiranje evropskih političnih strank in fundacij podpirati politične dejavnosti skladno z načeli Unije ter biti pregledno in ne dopuščati zlorab;

| C. | ker člen 6 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 določa, da je treba do 1. septembra 2016 ustanoviti organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije, ki bo imel nalogo odločati, ali so registracije evropskih političnih strank in političnih fundacij ter njihovi izbrisi iz registra skladni s postopki in pogoji, določenimi v navedeni uredbi; |
| --- | --- |

C.

ker člen 6 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 določa, da je treba do 1. septembra 2016 ustanoviti organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije, ki bo imel nalogo odločati, ali so registracije evropskih političnih strank in političnih fundacij ter njihovi izbrisi iz registra skladni s postopki in pogoji, določenimi v navedeni uredbi;

| 1. | obžaluje številne pomanjkljivosti Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, zlasti v povezavi z ravnjo sofinanciranja (lastna sredstva) ter možnostjo za poslance Evropskega parlamenta, da so člani več strank; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj natančneje pregleda vse pomanjkljivosti in čim prej predlaga revizijo uredbe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL L 317, 4.11.2014, str. 1.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 14. junij 2017

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/151 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/151

---

P8_TA(2017)0257

Zahteva za odvzem imunitete Rolandasu Paksasu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o zahtevi za odvzem imunitete Rolandasu Paksasu (2016/2070(IMM))

(2018/C 331/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Rolandasu Paksasu, ki jo je dne 31. marca 2016 posredoval državni tožilec Republike Litve in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 13. aprila 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Rolandasu Paksasu, ki jo je dne 31. marca 2016 posredoval državni tožilec Republike Litve in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 13. aprila 2016,

| — | po zagovoru Rolandasa Paksasa v skladu s členom 9(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Rolandasa Paksasa v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

| — | po izmenjavi mnenj z državnim tožilcem Republike Litve in glavnim tožilcem preiskovalnega oddelka za organizirani kriminal in korupcijo pri uradu generalnega tožilca, |
| --- | --- |

—

po izmenjavi mnenj z državnim tožilcem Republike Litve in glavnim tožilcem preiskovalnega oddelka za organizirani kriminal in korupcijo pri uradu generalnega tožilca,

| — | ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 62 Ustave Republike Litve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 62 Ustave Republike Litve,

| — | ob upoštevanju člena 4 Zakona o statusu in delovnih pogojih poslancev Evropskega parlamenta, izvoljenih v Republiki Litvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 4 Zakona o statusu in delovnih pogojih poslancev Evropskega parlamenta, izvoljenih v Republiki Litvi,

| — | ob upoštevanju člena 22 poslovnika litovskega parlamenta (seimasa), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 22 poslovnika litovskega parlamenta (seimasa),

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0219/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0219/2017),

| A. | ker je državni tožilec Republike Litve zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Rolandasu Paksasu zaradi kazenske preiskave; |
| --- | --- |

A.

ker je državni tožilec Republike Litve zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Rolandasu Paksasu zaradi kazenske preiskave;

| B. | ker zahteva državnega tožilca temelji na sumu, da je Rolandas Paksas 31. avgusta 2015 privolil v sprejetje podkupnine, da bi vplival na ravnanje javnih organov in državnih uradnikov, kar je po litovskem kazenskem zakoniku kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

B.

ker zahteva državnega tožilca temelji na sumu, da je Rolandas Paksas 31. avgusta 2015 privolil v sprejetje podkupnine, da bi vplival na ravnanje javnih organov in državnih uradnikov, kar je po litovskem kazenskem zakoniku kaznivo dejanje;

| C. | ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 poslanci med zasedanjem Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 poslanci med zasedanjem Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| D. | ker v skladu s členom 62 Ustave Republike Litve poslanci seimasa ne smejo kazensko odgovarjati ali biti pridržani, prav tako se jim ne sme kako drugače omejevati svobode brez soglasja seimasa; |
| --- | --- |

D.

ker v skladu s členom 62 Ustave Republike Litve poslanci seimasa ne smejo kazensko odgovarjati ali biti pridržani, prav tako se jim ne sme kako drugače omejevati svobode brez soglasja seimasa;

| E. | ker v skladu s členom 4 Zakona o statusu in delovnih pogojih poslancev Evropskega parlamenta, izvoljenih v Republiki Litvi, poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju Republike Litve uživajo enake imunitete kot poslanci seimasa Republike Litve, razen če zakonodaja EU ne določa drugače; |
| --- | --- |

E.

ker v skladu s členom 4 Zakona o statusu in delovnih pogojih poslancev Evropskega parlamenta, izvoljenih v Republiki Litvi, poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju Republike Litve uživajo enake imunitete kot poslanci seimasa Republike Litve, razen če zakonodaja EU ne določa drugače;

| F. | ker v skladu s členom 22 poslovnika seimasa poslanec seimasa ne sme kazensko odgovarjati, ne sme biti priprt niti se mu ne sme kako drugače omejevati osebne svobode brez soglasja seimasa, razen če je bil zaloten pri kaznivem dejanju (in flagranti), v primeru katerega mora državni tožilec nemudoma obvestiti seimas; |
| --- | --- |

F.

ker v skladu s členom 22 poslovnika seimasa poslanec seimasa ne sme kazensko odgovarjati, ne sme biti priprt niti se mu ne sme kako drugače omejevati osebne svobode brez soglasja seimasa, razen če je bil zaloten pri kaznivem dejanju (in flagranti), v primeru katerega mora državni tožilec nemudoma obvestiti seimas;

| G. | ker v skladu s členom 5(2) Poslovnika Evropskega parlamenta parlamentarna imuniteta ni osebni privilegij poslanca, temveč je jamstvo za neodvisnost Parlamenta kot celote in njegovih poslancev; |
| --- | --- |

G.

ker v skladu s členom 5(2) Poslovnika Evropskega parlamenta parlamentarna imuniteta ni osebni privilegij poslanca, temveč je jamstvo za neodvisnost Parlamenta kot celote in njegovih poslancev;

| H. | ker je namen poslanske imunitete zaščititi Parlament in njegove poslance pred sodnimi postopki v zvezi z dejavnostmi poslancev med opravljanjem parlamentarnih dolžnosti, ki jih od teh dolžnosti ni mogoče ločiti; |
| --- | --- |

H.

ker je namen poslanske imunitete zaščititi Parlament in njegove poslance pred sodnimi postopki v zvezi z dejavnostmi poslancev med opravljanjem parlamentarnih dolžnosti, ki jih od teh dolžnosti ni mogoče ločiti;

| I. | ker bi morali poslancu odvzeti imuniteto, če ti postopki ne zadevajo njegove dejavnosti med opravljanjem dolžnosti, razen če se upravičeno domneva, da je bil sodni postopek sprožen z namenom, da bi se škodovalo poslančevi politični dejavnosti in torej neodvisnosti Parlamenta (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

I.

ker bi morali poslancu odvzeti imuniteto, če ti postopki ne zadevajo njegove dejavnosti med opravljanjem dolžnosti, razen če se upravičeno domneva, da je bil sodni postopek sprožen z namenom, da bi se škodovalo poslančevi politični dejavnosti in torej neodvisnosti Parlamenta (fumus persecutionis);

| J. | ker na podlagi obširnih in natančnih informacij v zvezi s tem primerom ni razlogov za sum, da je bil sodni postopek proti Rolandasu Paksasu sprožen z namenom, da bi se škodovalo njegovi politični dejavnosti v vlogi poslanca Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

J.

ker na podlagi obširnih in natančnih informacij v zvezi s tem primerom ni razlogov za sum, da je bil sodni postopek proti Rolandasu Paksasu sprožen z namenom, da bi se škodovalo njegovi politični dejavnosti v vlogi poslanca Evropskega parlamenta;

| K. | ker ni v pristojnosti Evropskega parlamenta, da se izreče o krivdi ali nekrivdi poslanca, niti o tem, ali je kazenski pregon ustrezen za dejanja, ki so mu pripisana, niti da se izreče o odlikah nacionalnih pravnih in sodnih sistemov; |
| --- | --- |

K.

ker ni v pristojnosti Evropskega parlamenta, da se izreče o krivdi ali nekrivdi poslanca, niti o tem, ali je kazenski pregon ustrezen za dejanja, ki so mu pripisana, niti da se izreče o odlikah nacionalnih pravnih in sodnih sistemov;

| 1. | sklene, da se Rolandasu Paksasu odvzame imuniteta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu v Litvi in Rolandasu Paksasu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/153 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/153

---

P8_TA(2017)0258

Zahteva za odvzem imunitete Mylène Troszczynski

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o zahtevi za odvzem imunitete Mylène Troszczynski (2017/2019(IMM))

(2018/C 331/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Mylène Troszczynski, ki jo je dne 1. decembra 2016 posredoval francoski minister za pravosodje v zvezi s sodno preiskavo, ki jo vodi državni tožilec v Bobignyju zaradi javnega obrekovanja in spodbujanja sovraštva ali nasilja nad osebo ali skupino oseb zaradi njihovega porekla ali pripadnosti ali nepripadnosti določeni etnični skupini, narodnosti, rasi ali veri, in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 16. januarja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Mylène Troszczynski, ki jo je dne 1. decembra 2016 posredoval francoski minister za pravosodje v zvezi s sodno preiskavo, ki jo vodi državni tožilec v Bobignyju zaradi javnega obrekovanja in spodbujanja sovraštva ali nasilja nad osebo ali skupino oseb zaradi njihovega porekla ali pripadnosti ali nepripadnosti določeni etnični skupini, narodnosti, rasi ali veri, in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 16. januarja 2017,

| — | po zagovoru Mylène Troszczynski v skladu s členom 9(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Mylène Troszczynski v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 26 ustave Republike Francije, kakor je bil spremenjen z ustavnim zakonom št. 95-880 z dne 4. avgusta 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 26 ustave Republike Francije, kakor je bil spremenjen z ustavnim zakonom št. 95-880 z dne 4. avgusta 1995,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0218/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0218/2017),

| A. | ker je državni tožilec v Bobignyju zahteval odvzem imunitete poslanki Evropskega parlamenta in članici regionalnega sveta Pikardije Mylène Troszczynski zaradi kazenskega postopka v zvezi z objavo na njenem računu na omrežju Twitter, kjer je bila 23. septembra 2015 objavljena slika, na kateri ženske z burko stojijo v vrsti pred centrom za socialno delo (Caisse d’allocations familiales), skupaj s komentarjem „Rosny-Sous-Bois CAF 9.12.2014. Nošnja burke naj bi bila z zakonom prepovedana...“; |
| --- | --- |

A.

ker je državni tožilec v Bobignyju zahteval odvzem imunitete poslanki Evropskega parlamenta in članici regionalnega sveta Pikardije Mylène Troszczynski zaradi kazenskega postopka v zvezi z objavo na njenem računu na omrežju Twitter, kjer je bila 23. septembra 2015 objavljena slika, na kateri ženske z burko stojijo v vrsti pred centrom za socialno delo (Caisse d’allocations familiales), skupaj s komentarjem „Rosny-Sous-Bois CAF 9.12.2014. Nošnja burke naj bi bila z zakonom prepovedana...“;

| B. | ker je bila žaljiva podoba fotomontaža slike, posnete v Londonu, ki jo je že uporabil drugi lastnik računa na omrežju Twitter, in ker se je pri preiskavi pokazalo, da sporočila na spletu ni objavila Mylène Troszczynski, temveč njen pomočnik, ki je to tudi priznal; |
| --- | --- |

B.

ker je bila žaljiva podoba fotomontaža slike, posnete v Londonu, ki jo je že uporabil drugi lastnik računa na omrežju Twitter, in ker se je pri preiskavi pokazalo, da sporočila na spletu ni objavila Mylène Troszczynski, temveč njen pomočnik, ki je to tudi priznal;

| C. | ker je državni tožilec poudaril, da bi lahko Mylène Troszczynski odgovarjala za tvit kot urednica svojega računa na omrežju Twitter; |
| --- | --- |

C.

ker je državni tožilec poudaril, da bi lahko Mylène Troszczynski odgovarjala za tvit kot urednica svojega računa na omrežju Twitter;

| D. | ker je Mylène Troszczynski sliko takoj, ko je ugotovila, da je ponarejena, umaknila s svojega računa na omrežju Twitter; |
| --- | --- |

D.

ker je Mylène Troszczynski sliko takoj, ko je ugotovila, da je ponarejena, umaknila s svojega računa na omrežju Twitter;

| E. | ker se zahteva za odvzem imunitete Mylène Troszczynski nanaša na domnevno kaznivo dejanje javnega obrekovanja v zvezi z osebo ali skupino oseb zaradi njihovega porekla ali pripadnosti ali nepripadnosti določeni etnični skupini, narodnosti, rasi ali veri, kazni za to kaznivo dejanje pa so določene v členih 23, 29(1), 32(2) in (3), 42, 43 in 48-6 zakona z dne 29. julija 1881, in na kaznivo dejanje javnega spodbujanja diskriminacije, sovraštva ali nasilja, katerega preiskava je v teku, kakor je opredeljen in za katerega so kazni določene v členih 24(8), (10), (11) in (12), 23(1) in 42 zakona z dne 29. julija 1881 ter členu 131–26(2) in (3) kazenskega zakonika; |
| --- | --- |

E.

ker se zahteva za odvzem imunitete Mylène Troszczynski nanaša na domnevno kaznivo dejanje javnega obrekovanja v zvezi z osebo ali skupino oseb zaradi njihovega porekla ali pripadnosti ali nepripadnosti določeni etnični skupini, narodnosti, rasi ali veri, kazni za to kaznivo dejanje pa so določene v členih 23, 29(1), 32(2) in (3), 42, 43 in 48-6 zakona z dne 29. julija 1881, in na kaznivo dejanje javnega spodbujanja diskriminacije, sovraštva ali nasilja, katerega preiskava je v teku, kakor je opredeljen in za katerega so kazni določene v členih 24(8), (10), (11) in (12), 23(1) in 42 zakona z dne 29. julija 1881 ter členu 131–26(2) in (3) kazenskega zakonika;

| F. | ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

F.

ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| G. | ker je v členu 26 francoske ustave določeno, da se zoper poslanca francoskega parlamenta ne sme odrediti sodnega postopka ali preiskave, niti se ga ne sme aretirati, pridržati ali mu soditi zaradi mnenja ali glasu, izraženega pri opravljanju dolžnost in da se poslanca ne sme aretirati zaradi kaznivega dejanja niti se mu ne sme drugače odvzeti ali omejiti prostosti brez dovoljenja parlamenta; |
| --- | --- |

G.

ker je v členu 26 francoske ustave določeno, da se zoper poslanca francoskega parlamenta ne sme odrediti sodnega postopka ali preiskave, niti se ga ne sme aretirati, pridržati ali mu soditi zaradi mnenja ali glasu, izraženega pri opravljanju dolžnost in da se poslanca ne sme aretirati zaradi kaznivega dejanja niti se mu ne sme drugače odvzeti ali omejiti prostosti brez dovoljenja parlamenta;

| H. | ker je obseg imunitete poslancev francoskega parlamenta pravzaprav enak obsegu imunitete poslancev Evropskega parlamenta iz člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; ker je Sodišče Evropske unije razsodilo, da mora poslanec Evropskega parlamenta, da bi zanj veljala imuniteta, mnenje izraziti pri opravljanju svojih dolžnosti, s čimer se zahteva povezava med izraženim mnenjem in parlamentarnimi dolžnostmi; ker mora biti ta povezava neposredna in očitna; |
| --- | --- |

H.

ker je obseg imunitete poslancev francoskega parlamenta pravzaprav enak obsegu imunitete poslancev Evropskega parlamenta iz člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; ker je Sodišče Evropske unije razsodilo, da mora poslanec Evropskega parlamenta, da bi zanj veljala imuniteta, mnenje izraziti pri opravljanju svojih dolžnosti, s čimer se zahteva povezava med izraženim mnenjem in parlamentarnimi dolžnostmi; ker mora biti ta povezava neposredna in očitna;

| I. | ker obtožbe niso povezane s položajem Mylène Troszczynski kot poslanke Evropskega parlamenta in ker zadevajo dejavnosti regionalnega značaja, saj so ponarejena slika in pripombe o domnevnem dogajanju v Rosny-Sous-Bois v nasprotju s francoskim pravom; |
| --- | --- |

I.

ker obtožbe niso povezane s položajem Mylène Troszczynski kot poslanke Evropskega parlamenta in ker zadevajo dejavnosti regionalnega značaja, saj so ponarejena slika in pripombe o domnevnem dogajanju v Rosny-Sous-Bois v nasprotju s francoskim pravom;

| J. | ker se sporna dejanja ne nanašajo na mnenje ali glas, ki ga je Mylène Troszczynski izrekla pri opravljanju svojih dolžnosti poslanke Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

J.

ker se sporna dejanja ne nanašajo na mnenje ali glas, ki ga je Mylène Troszczynski izrekla pri opravljanju svojih dolžnosti poslanke Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| K. | ker ni suma o tem, da bi šlo pri postopku sodne preiskave, ki se je začel na podlagi pritožbe centra za socialno delo v kraju Seine-Saint-Denis, ki ga zastopa njegov generalni direktor, zaradi domnevnega javnega obrekovanja, za poskus oviranja parlamentarnega dela Mylène Troszczynski (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

K.

ker ni suma o tem, da bi šlo pri postopku sodne preiskave, ki se je začel na podlagi pritožbe centra za socialno delo v kraju Seine-Saint-Denis, ki ga zastopa njegov generalni direktor, zaradi domnevnega javnega obrekovanja, za poskus oviranja parlamentarnega dela Mylène Troszczynski (fumus persecutionis);

| 1. | sklene, da se Mylène Troszczynski odvzame imuniteta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pravosodnemu ministru Francoske republike in Mylène Troszczynski. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/155 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/155

---

P8_TA(2017)0259

Zahteva za odvzem imunitete Jean-Marieju Le Penu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. junija 2017 o zahtevi za odvzem imunitete Jean-Marieju Le Penu (2017/2020(IMM))

(2018/C 331/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Jean-Marieju Le Penu, ki jo je dne 22. decembra 2016 posredoval francoski pravosodni minister Jean-Jacques Urvoas v zvezi z zahtevo generalnega tožilca pritožbenega sodišča v Parizu, in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 16. januarja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Jean-Marieju Le Penu, ki jo je dne 22. decembra 2016 posredoval francoski pravosodni minister Jean-Jacques Urvoas v zvezi z zahtevo generalnega tožilca pritožbenega sodišča v Parizu, in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 16. januarja 2017,

| — | po zagovoru Jean-Marieja Le Pena v skladu s členom 9(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Jean-Marieja Le Pena v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 26 francoske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 26 francoske ustave,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0217/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0217/2017),

| A. | ker je generalni tožilec pritožbenega sodišča v Parizu zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Jean-Marieju Le Penu zaradi kazenske preiskave; |
| --- | --- |

A.

ker je generalni tožilec pritožbenega sodišča v Parizu zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Jean-Marieju Le Penu zaradi kazenske preiskave;

| B. | ker je zahteva generalnega tožilca povezana z obtožbo, da naj bi Jean-Marie Le Pen z izjavo v radijski oddaji spodbujal k diskriminaciji, sovraštvu ali rasnemu nasilju, kar je po francoskem kazenskem zakoniku kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

B.

ker je zahteva generalnega tožilca povezana z obtožbo, da naj bi Jean-Marie Le Pen z izjavo v radijski oddaji spodbujal k diskriminaciji, sovraštvu ali rasnemu nasilju, kar je po francoskem kazenskem zakoniku kaznivo dejanje;

| C. | ker se v skladu s členom 26 francoske ustave poslanca ne sme preiskovati, ga aretirati, prijeti ali obsoditi na sodišču zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti, in ker se poslanca ne sme aretirati oziroma se mu ne sme drugače odvzeti ali omejiti prostosti zaradi kaznivega dejanja ali prekrška brez soglasja parlamenta; |
| --- | --- |

C.

ker se v skladu s členom 26 francoske ustave poslanca ne sme preiskovati, ga aretirati, prijeti ali obsoditi na sodišču zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti, in ker se poslanca ne sme aretirati oziroma se mu ne sme drugače odvzeti ali omejiti prostosti zaradi kaznivega dejanja ali prekrška brez soglasja parlamenta;

| D. | ker se v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper člana Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

D.

ker se v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper člana Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti;

| E. | ker v skladu s členom 5(2) Poslovnika parlamentarna imuniteta ni osebni privilegij poslanca, temveč je jamstvo neodvisnosti Parlamenta kot celote in njegovih poslancev; |
| --- | --- |

E.

ker v skladu s členom 5(2) Poslovnika parlamentarna imuniteta ni osebni privilegij poslanca, temveč je jamstvo neodvisnosti Parlamenta kot celote in njegovih poslancev;

| F. | ker je treba določbe o poslanski imuniteti tolmačiti v luči vrednot, ciljev in načel Pogodb; |
| --- | --- |

F.

ker je treba določbe o poslanski imuniteti tolmačiti v luči vrednot, ciljev in načel Pogodb;

| G. | ker se za poslanca Evropskega parlamenta ta absolutna imuniteta ne nanaša zgolj na mnenja, ki jih izrazi na uradnih sejah Parlamenta, temveč tudi tista, ki jih izrazi drugje, na primer v medijih, če obstaja povezava med izraženim mnenjem in parlamentarnimi dolžnostmi (2); |
| --- | --- |

G.

ker se za poslanca Evropskega parlamenta ta absolutna imuniteta ne nanaša zgolj na mnenja, ki jih izrazi na uradnih sejah Parlamenta, temveč tudi tista, ki jih izrazi drugje, na primer v medijih, če obstaja povezava med izraženim mnenjem in parlamentarnimi dolžnostmi (2);

| H. | ker ni povezave med sporno izjavo in parlamentarnim delom Jean-Marieja Le Pena in ker je torej Jean-Marie Le Pen ni izrekel v vlogi poslanca Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

H.

ker ni povezave med sporno izjavo in parlamentarnim delom Jean-Marieja Le Pena in ker je torej Jean-Marie Le Pen ni izrekel v vlogi poslanca Evropskega parlamenta;

| I. | ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 poslanci med zasedanjem Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

I.

ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 poslanci med zasedanjem Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| J. | ker se lahko odvzame le imuniteta iz člena 9 (3); |
| --- | --- |

J.

ker se lahko odvzame le imuniteta iz člena 9 (3);

| K. | ker je namen te imunitete zaščititi Parlament in njegove poslance pred sodnimi postopki v zvezi z dejavnostmi poslancev med opravljanjem parlamentarnih dolžnosti, ki jih od teh dolžnosti ni mogoče ločiti; |
| --- | --- |

K.

ker je namen te imunitete zaščititi Parlament in njegove poslance pred sodnimi postopki v zvezi z dejavnostmi poslancev med opravljanjem parlamentarnih dolžnosti, ki jih od teh dolžnosti ni mogoče ločiti;

| L. | ker se poslancu imuniteta odvzame, če ti postopki ne zadevajo njegove dejavnosti med opravljanjem dolžnosti, razen če se upravičeno domneva, da je bil sodni postopek sprožen z namenom, da bi se škodovalo poslančevi politični dejavnosti in torej neodvisnosti Parlamenta (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

L.

ker se poslancu imuniteta odvzame, če ti postopki ne zadevajo njegove dejavnosti med opravljanjem dolžnosti, razen če se upravičeno domneva, da je bil sodni postopek sprožen z namenom, da bi se škodovalo poslančevi politični dejavnosti in torej neodvisnosti Parlamenta (fumus persecutionis);

| M. | ker na podlagi informacij v zvezi s tem primerom ni razloga za sum, da je bil sodni postopek proti Jean-Marieju Le Penu sprožen z namenom, da bi se škodovalo njegovi politični dejavnosti v vlogi poslanca Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

M.

ker na podlagi informacij v zvezi s tem primerom ni razloga za sum, da je bil sodni postopek proti Jean-Marieju Le Penu sprožen z namenom, da bi se škodovalo njegovi politični dejavnosti v vlogi poslanca Evropskega parlamenta;

| 1. | sklene, da se Jean-Marieju Le Penu odvzame imuniteta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu v Republiki Franciji in Jean-Marieju Le Penu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Sodba v zadevi Patriciello, navedena zgoraj, odstavek 33.

(3)  Sodba v zadevi Marra, navedena zgoraj, odstavek 45.

---

Četrtek, 15. junij 2017

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/157 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/157

---

P8_TA(2017)0266

Zahteva za odvzem imunitete Marine Le Pen

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2017 o zahtevi za odvzem imunitete Marine Le Pen (2017/2021(IMM))

(2018/C 331/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Marine Le Pen, ki jo je dne 9. decembra 2016 posredoval generalni tožilec prizivnega sodišča v Aix-en-Provence Pascal Guinotin, ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 19. januarja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Marine Le Pen, ki jo je dne 9. decembra 2016 posredoval generalni tožilec prizivnega sodišča v Aix-en-Provence Pascal Guinotin, ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 19. januarja 2017,

| — | po vabilih Marine Le Pen na zagovor dne 29. maja in 12. junija 2017 v skladu s členom 9(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po vabilih Marine Le Pen na zagovor dne 29. maja in 12. junija 2017 v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju prvega odstavka člena 23, prvega odstavka člena 29, člena 30 in prvega odstavka člena 31 zakona z dne 29. julija 1881 ter členov 93-2 in 93-3 zakona z dne 29. julija 1982, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega odstavka člena 23, prvega odstavka člena 29, člena 30 in prvega odstavka člena 31 zakona z dne 29. julija 1881 ter členov 93-2 in 93-3 zakona z dne 29. julija 1982,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0223/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0223/2017),

| A. | ker generalni tožilec prizivnega sodišča v Aix-en-Provence zahteva odvzem imunitete poslanki Evropskega parlamenta Marine Le Pen v zvezi s sodnim postopkom zaradi domnevnega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

A.

ker generalni tožilec prizivnega sodišča v Aix-en-Provence zahteva odvzem imunitete poslanki Evropskega parlamenta Marine Le Pen v zvezi s sodnim postopkom zaradi domnevnega kaznivega dejanja;

| B. | ker se v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

B.

ker se v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti;

| C. | ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 poslanci med zasedanjem Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 poslanci med zasedanjem Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| D. | ker člen 26(2) francoske ustave določa, da se poslanca parlamenta ne sme aretirati zaradi kaznivega dejanja ali delikta, niti se mu ne sme drugače odvzeti ali omejiti prostosti brez dovoljenja predsedstva skupščine, katere poslanec je; to dovoljenje ni potrebno v primeru, če je poslanec zaloten pri kaznivem dejanju ali deliktu ali pravnomočno obsojen; |
| --- | --- |

D.

ker člen 26(2) francoske ustave določa, da se poslanca parlamenta ne sme aretirati zaradi kaznivega dejanja ali delikta, niti se mu ne sme drugače odvzeti ali omejiti prostosti brez dovoljenja predsedstva skupščine, katere poslanec je; to dovoljenje ni potrebno v primeru, če je poslanec zaloten pri kaznivem dejanju ali deliktu ali pravnomočno obsojen;

| E. | ker je Marine Le Pen obtožena javnega obrekovanja izvoljenega javnega uradnika, kaznivega dejanja, ki je opredeljeno v francoski zakonodaji, in sicer v prvem odstavku člena 23, v prvem odstavku člena 29, v členu 30 in v prvem odstavku člena 31 zakona z dne 29. julija 1881 ter členih 93-2 in 93-3 zakona z dne 29. julija 1982; |
| --- | --- |

E.

ker je Marine Le Pen obtožena javnega obrekovanja izvoljenega javnega uradnika, kaznivega dejanja, ki je opredeljeno v francoski zakonodaji, in sicer v prvem odstavku člena 23, v prvem odstavku člena 29, v členu 30 in v prvem odstavku člena 31 zakona z dne 29. julija 1881 ter členih 93-2 in 93-3 zakona z dne 29. julija 1982;

| F. | ker je Christian Estrosi 28. julija 2015 pri višjem preiskovalnem sodniku v Nici vložil zahtevo, da se sodnemu postopku zoper Marine Le Pen pridruži civilni postopek zaradi javnega obrekovanja izvoljenega javnega uradnika z začasnim mandatom; ker trdi, da je Marine Le Pen 3. maja 2015 v televizijski oddaji Le Grand Rendez-vous, ki je bila istočasno predvajana na televizijskih programih iTÉLÉ in Europe 1, zoper njega izrazila trditve in obtožbe, ki blatijo njegovo čast oziroma žalijo njegov ugled:
  „Poslušajte, kar vem, je to: g. Estrosi financira UOIF (Unijo islamskih organizacij v Franciji); upravni sodni sistem ga je spoznal za krivega, saj je organizaciji UOIF za mošejo zaračunaval tako nizko najemnino, da ga je celo upravno sodišče udarilo po prstih, to pa je v resnici odsev načina, kako ti župani nezakonito financirajo mošeje, s kršenjem zakona iz leta 1905; ko te ujamejo s prsti v klientelističnem medu verskih skupnosti, se moraš seveda izpostaviti in reči šokantne stvari, vendar jaz polagam več vrednosti na dejanja kot pa na besede...“; v odgovor na vprašanje novinarja, ali je Christian Estrosi torej sostorilec džihadistov, naj bi Marine Le Pen izjavila: „Pomoč, zagotavljanje sredstev, podpora; ko islamskemu fundamentalizmu pomagate, da se vzpostavi, da se širi, da rekrutira, no, nekje v tem ste moralno res vsaj malo vpleteni“; |
| --- | --- |

F.

ker je Christian Estrosi 28. julija 2015 pri višjem preiskovalnem sodniku v Nici vložil zahtevo, da se sodnemu postopku zoper Marine Le Pen pridruži civilni postopek zaradi javnega obrekovanja izvoljenega javnega uradnika z začasnim mandatom; ker trdi, da je Marine Le Pen 3. maja 2015 v televizijski oddaji Le Grand Rendez-vous, ki je bila istočasno predvajana na televizijskih programih iTÉLÉ in Europe 1, zoper njega izrazila trditve in obtožbe, ki blatijo njegovo čast oziroma žalijo njegov ugled:

„Poslušajte, kar vem, je to: g. Estrosi financira UOIF (Unijo islamskih organizacij v Franciji); upravni sodni sistem ga je spoznal za krivega, saj je organizaciji UOIF za mošejo zaračunaval tako nizko najemnino, da ga je celo upravno sodišče udarilo po prstih, to pa je v resnici odsev načina, kako ti župani nezakonito financirajo mošeje, s kršenjem zakona iz leta 1905; ko te ujamejo s prsti v klientelističnem medu verskih skupnosti, se moraš seveda izpostaviti in reči šokantne stvari, vendar jaz polagam več vrednosti na dejanja kot pa na besede...“; v odgovor na vprašanje novinarja, ali je Christian Estrosi torej sostorilec džihadistov, naj bi Marine Le Pen izjavila: „Pomoč, zagotavljanje sredstev, podpora; ko islamskemu fundamentalizmu pomagate, da se vzpostavi, da se širi, da rekrutira, no, nekje v tem ste moralno res vsaj malo vpleteni“;

| G. | ker je bila Marine Le Pen v skladu s členom 9(6) Poslovnika dvakrat povabljena na zagovor; ker pa ni izkoristila priložnosti, da bi pristojnemu odboru predložila svoja opažanja; |
| --- | --- |

G.

ker je bila Marine Le Pen v skladu s členom 9(6) Poslovnika dvakrat povabljena na zagovor; ker pa ni izkoristila priložnosti, da bi pristojnemu odboru predložila svoja opažanja;

| H. | ker domnevno dejanje nima neposredne in očitne zveze z opravljanjem dolžnosti Marine Le Pen kot poslanke Evropskega parlamenta niti ne predstavlja mnenja ali glasu, ki bi ga izrekla pri opravljanju svojih dolžnosti poslanke Evropskega parlamenta, kot je določeno v členu 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

H.

ker domnevno dejanje nima neposredne in očitne zveze z opravljanjem dolžnosti Marine Le Pen kot poslanke Evropskega parlamenta niti ne predstavlja mnenja ali glasu, ki bi ga izrekla pri opravljanju svojih dolžnosti poslanke Evropskega parlamenta, kot je določeno v členu 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| I. | ker so ob upoštevanju člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije obtožbe očitno nepovezane s položajem Marine Le Pen kot poslanke Evropskega parlamenta, temveč so povezane s povsem nacionalnimi ali regionalnimi dejavnostmi, in ker se zato člen 8 ne uporablja; |
| --- | --- |

I.

ker so ob upoštevanju člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije obtožbe očitno nepovezane s položajem Marine Le Pen kot poslanke Evropskega parlamenta, temveč so povezane s povsem nacionalnimi ali regionalnimi dejavnostmi, in ker se zato člen 8 ne uporablja;

| J. | ker se lahko odvzame le imuniteta iz člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

J.

ker se lahko odvzame le imuniteta iz člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| K. | ker ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ni razloga za sum, da je bila zahteva za odvzem imunitete vložena z namenom, da bi ovirali parlamentarno delo Marine Le Pen ali da bi se ji politično škodovalo (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

K.

ker ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ni razloga za sum, da je bila zahteva za odvzem imunitete vložena z namenom, da bi ovirali parlamentarno delo Marine Le Pen ali da bi se ji politično škodovalo (fumus persecutionis);

| 1. | sklene, da se Marine Le Pen odvzame imuniteta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Francoske republike in Marine Le Pen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 13. junij 2017

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/159 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/159

---

P8_TA(2017)0249

Sodelovanje Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Evropske unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic (COM(2016)0662 – C8-0421/2016 – 2016/0325(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 331/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0662), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0662),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 185 in 188 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija predložila predlog Parlamentu (C8-0421/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 185 in 188 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija predložila predlog Parlamentu (C8-0421/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. januarja 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. januarja 2017 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 26. aprila 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 26. aprila 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0112/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0112/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | se seznanja z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL C 125, 21.4.2017, str. 80.

---

P8_TC1-COD(2016)0325

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. junija 2017 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2017/1324.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Komisije o finančnih jamstvih za izvedbeno strukturo pobude PRIMA

1.

V zvezi s pobudo PRIMA člen 58(1)(c)(vi) finančne uredbe EU določa, da lahko Komisija izvrševanje proračuna Unije poveri subjektu zasebnega prava, ki opravlja javne storitve (izvedbena struktura – IS). Takšen organ mora zagotavljati ustrezna finančna jamstva.

2.

Zaradi spoštovanja načela dobrega finančnega poslovodenja s sredstvi EU bi morala ta jamstva, brez omejitve glede obsega ali zneskov, kriti kakršen koli dolg IS do Unije, ki je povezan z vsemi izvedbenimi nalogami, predvidenimi v sporazumu o prenosu pooblastil. Komisija od izdajateljev jamstva običajno pričakuje, da sprejmejo solidarno odgovornost za dolgove IS.

3.

| — | Ob upoštevanju načela sorazmernosti se lahko finančna jamstva, ki se zahtevajo od IS, omejijo na najvišji znesek prispevka Unije. |
| --- | --- |

—

Ob upoštevanju načela sorazmernosti se lahko finančna jamstva, ki se zahtevajo od IS, omejijo na najvišji znesek prispevka Unije.

| — | V skladu s tem je lahko odgovornost vsakega izdajatelja jamstva sorazmerna z deležem njegovega prispevka za pobudo PRIMA. |
| --- | --- |

—

V skladu s tem je lahko odgovornost vsakega izdajatelja jamstva sorazmerna z deležem njegovega prispevka za pobudo PRIMA.

Izdajatelji jamstva se lahko v svojih dopisih o izjavi o odgovornosti dogovorijo glede načinov kritja te odgovornosti.

---

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/162 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/162

---

P8_TA(2017)0250

Posebni ukrepi za zagotovitev dodatne pomoči državam članicam, ki so jih prizadele naravne nesreče ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 v zvezi s posebnimi ukrepi za zagotovitev dodatne pomoči državam članicam, ki so jih prizadele naravne nesreče (COM(2016)0778 – C8-0489/2016 – 2016/0384(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 331/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0778), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0778),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0489/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0489/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. februarja 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. februarja 2017 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 24. maja 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 24. maja 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A8-0070/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A8-0070/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 173, 31.5.2017, str. 38.

---

P8_TC1-COD(2016)0384

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. junija 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev dodatne pomoči državam članicam, ki so jih prizadele naravne nesreče

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2017/1199.)

---

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/163 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/163

---

P8_TA(2017)0251

Označevanje energijske učinkovitosti ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za označevanje energijske učinkovitosti in razveljavitvi Direktive 2010/30/EU (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 331/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0341), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0341),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0189/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0189/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. januarja 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. januarja 2016 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. aprila 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. aprila 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0213/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0213/2016),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | se seznanja z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 82, 3.3.2016, str. 6.

(2)  To stališče nadomešča spremembe, sprejete 6. julija 2016 (Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0304).

---

P8_TC1-COD(2015)0149

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. junija 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za označevanje z energijskimi nalepkami in razveljavitvi Direktive 2010/30/EU

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2017/1369.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o členih 290 in 291 PDEU

Evropski parlament, Svet in Komisija ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje, zlasti odstavka 26, izjavljajo, da določbe te uredbe ne posegajo v nobeno prihodnje stališče institucij glede uporabe členov 290 in 291 PDEU v drugih zakonodajnih dosjejih.

Izjava Komisije o finančnem nadomestilu za potrošnike

Glede na trenutna prizadevanja za okrepitev izvrševanja harmonizacijske zakonodaje Unije za proizvode bi morala Komisija za obravnavanje morebitnih finančnih izgub, ki jih utrpijo potrošniki zaradi nepravilno označenih proizvodov ali slabše energijske in okoljske učinkovitosti od označene, preučiti, ali bi bilo mogoče uvesti nadomestilo za potrošnike v primeru neskladnosti z energijskim razredom, navedenim na energijski nalepki.

---

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/165 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/165

---

P8_TA(2017)0252

Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 445/2014/EU o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 (COM(2016)0400 – C8-0223/2016 – 2016/0186(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 331/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0400), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0400),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 167(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0223/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 167(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0223/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 24. maja 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 24. maja 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0061/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0061/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0186

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. junija 2017 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 445/2014/EU o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2017/1545.)

---

Sreda, 14. junij 2017

| 18.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/166 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/166

---

P8_TA(2017)0256

Zavezujoče letno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. junija 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v državah članicah v obdobju 2021–2030 za trdno energetsko unijo in izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 331/30)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Predlog | Predlog |
| UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA | UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA |
| o 
  zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v državah članicah v obdobju 2021–2030
  za
  trdno energetsko unijo in
  izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami | o 
  podnebnih ukrepih
  za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami
  („uredba o podnebnih ukrepih za izvajanje Pariškega sporazuma“) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Predlog

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o 
  zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v državah članicah v obdobju 2021–2030
  za
  trdno energetsko unijo in
  izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami

o 
  podnebnih ukrepih
  za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami
  („uredba o podnebnih ukrepih za izvajanje Pariškega sporazuma“)

Sprememba 2

Predlog uredbe

Navedba sklicevanja 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | ob upoštevanju Protokola št. 1 k Pogodbi o delovanju Evropske unije o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

ob upoštevanju Protokola št. 1 k Pogodbi o delovanju Evropske unije o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji,

Sprememba 3

Predlog uredbe

Navedba sklicevanja 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | ob upoštevanju Protokola št. 2 k Pogodbi o delovanju Evropske unije o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

ob upoštevanju Protokola št. 2 k Pogodbi o delovanju Evropske unije o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Komisija
  je
  EU


  10
  .
  junija
  2016
  predstavila predlog za ratifikacijo Pariškega sporazuma
  . Ta zakonodajni predlog prispeva k izvajanju zaveze EU iz Pariškega sporazuma. Zaveza Unije za zmanjšanje emisij v celotnem gospodarstvu je bila potrjena z načrtovanim, nacionalno določenim prispevkom Unije in držav članic za zmanjšanje, ki je bil 6. marca 2015 sporočen sekretariatu UNFCCC. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Komisija
  je
  EU


  10
  .
  junija
  2016
  predstavila predlog za ratifikacijo Pariškega sporazuma
  . Ta zakonodajni predlog prispeva k izvajanju zaveze EU iz Pariškega sporazuma. Zaveza Unije za zmanjšanje emisij v celotnem gospodarstvu je bila potrjena z načrtovanim, nacionalno določenim prispevkom Unije in držav članic za zmanjšanje, ki je bil 6. marca 2015 sporočen sekretariatu UNFCCC.

| (3) | Svet je Pariški sporazum ratificiral 5. oktobra 2016 po odobritvi, ki jo je 4. oktobra 2016 dal Evropski parlament. Pariški sporazum je začel veljati


  4
  .
  novembra 2016


  in je v skladu s svojim členom 2 „namenjen krepitvi svetovnega odziva na grožnje, ki jih prinašajo podnebne spremembe, v okviru trajnostnega razvoja in prizadevanj
  za
  odpravo revščine, med drugim: (a) z ohranitvijo dviga povprečne globalne temperature občutno pod 2 oC v primerjavi s predindustrijsko dobo in prizadevanji, da se dvig temperature omeji na 1,5  oC v primerjavi s predindustrijsko dobo, saj bi se tako občutno zmanjšali tveganja in učinki podnebnih sprememb; (b) s krepitvijo sposobnosti za prilagajanje na škodljive učinke podnebnih sprememb in odpornosti proti podnebnim spremembam ter spodbujanjem razvoja družbe z nizkimi emisijami toplogrednih plinov, ne da bi to ogrozilo pridelavo hrane; (c) z uskladitvijo finančnih tokov z razvojem, usmerjenim v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in večjo odpornost proti podnebnim spremembam.“




  Pariški sporazum od pogodbenic tudi zahteva, da sprejmejo ukrepe za ohranjanje oziroma krepitev ponorov in zbiralnikov toplogrednih plinov, vključno z gozdovi.


  Ta zakonodajni predlog prispeva k izvajanju zaveze EU iz Pariškega sporazuma. Zaveza Unije za zmanjšanje emisij v celotnem gospodarstvu je bila potrjena z načrtovanim, nacionalno določenim prispevkom Unije in držav članic za zmanjšanje, ki je bil 6. marca 2015 sporočen sekretariatu UNFCCC. |
| --- | --- |

(3)

Svet je Pariški sporazum ratificiral 5. oktobra 2016 po odobritvi, ki jo je 4. oktobra 2016 dal Evropski parlament. Pariški sporazum je začel veljati


  4
  .
  novembra 2016


  in je v skladu s svojim členom 2 „namenjen krepitvi svetovnega odziva na grožnje, ki jih prinašajo podnebne spremembe, v okviru trajnostnega razvoja in prizadevanj
  za
  odpravo revščine, med drugim: (a) z ohranitvijo dviga povprečne globalne temperature občutno pod 2 oC v primerjavi s predindustrijsko dobo in prizadevanji, da se dvig temperature omeji na 1,5  oC v primerjavi s predindustrijsko dobo, saj bi se tako občutno zmanjšali tveganja in učinki podnebnih sprememb; (b) s krepitvijo sposobnosti za prilagajanje na škodljive učinke podnebnih sprememb in odpornosti proti podnebnim spremembam ter spodbujanjem razvoja družbe z nizkimi emisijami toplogrednih plinov, ne da bi to ogrozilo pridelavo hrane; (c) z uskladitvijo finančnih tokov z razvojem, usmerjenim v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in večjo odpornost proti podnebnim spremembam.“

Pariški sporazum od pogodbenic tudi zahteva, da sprejmejo ukrepe za ohranjanje oziroma krepitev ponorov in zbiralnikov toplogrednih plinov, vključno z gozdovi.

Ta zakonodajni predlog prispeva k izvajanju zaveze EU iz Pariškega sporazuma. Zaveza Unije za zmanjšanje emisij v celotnem gospodarstvu je bila potrjena z načrtovanim, nacionalno določenim prispevkom Unije in držav članic za zmanjšanje, ki je bil 6. marca 2015 sporočen sekretariatu UNFCCC.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Pariški sporazum nadomešča pristop v okviru Kjotskega protokola iz leta 1997, ki se po letu 2020 ne bo več uporabljal. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Pariški sporazum nadomešča pristop v okviru Kjotskega protokola iz leta 1997, ki se po letu 2020 ne bo več uporabljal.

| (4) | Pariški sporazum nadomešča pristop v okviru Kjotskega protokola iz leta 1997, ki se po letu 2020 ne bo več uporabljal.
  Zato se bodo končale tudi sheme za zelene naložbe v okviru Kjotskega protokola, ki zagotavljajo finančno podporo za projekte zmanjšanja emisij v državah članicah z nižjimi dohodki. |
| --- | --- |

(4)

Pariški sporazum nadomešča pristop v okviru Kjotskega protokola iz leta 1997, ki se po letu 2020 ne bo več uporabljal.
  Zato se bodo končale tudi sheme za zelene naložbe v okviru Kjotskega protokola, ki zagotavljajo finančno podporo za projekte zmanjšanja emisij v državah članicah z nižjimi dohodki.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Svet za okolje je na seji 21. oktobra 2009 podprl cilj Unije, da se v okviru potrebnega zmanjšanja, ki ga morajo po mnenju Medvladnega odbora za podnebne spremembe (IPCC) doseči razvite države kot skupina, emisije do leta 2050 zmanjšajo za 80 do 95 % v primerjavi z letom 1990. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Svet za okolje je na seji 21. oktobra 2009 podprl cilj Unije, da se v okviru potrebnega zmanjšanja, ki ga morajo po mnenju Medvladnega odbora za podnebne spremembe (IPCC) doseči razvite države kot skupina, emisije do leta 2050 zmanjšajo za 80 do 95 % v primerjavi z letom 1990.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Ta prehod na čisto energijo
  zahteva spremembe poslovnega in
  naložbenega ravnanja
  ter spodbude
  na vseh področjih politike. Ključna prednostna naloga Unije je vzpostaviti trdno energetsko unijo, ki
  bi
  njenim državljanom zagotovila zanesljivo, trajnostno
  , konkurenčno
  in cenovno dostopno energijo. Za uresničitev tega cilja je treba še naprej izvajati ambiciozne podnebne ukrepe v okviru te uredbe in doseči napredek pri drugih vidikih energetske unije, določen v okvirni strategiji za trdno energetsko unijo s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost (16). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Ta prehod na čisto energijo
  zahteva spremembe poslovnega in
  naložbenega ravnanja
  ter spodbude
  na vseh področjih politike. Ključna prednostna naloga Unije je vzpostaviti trdno energetsko unijo, ki
  bi
  njenim državljanom zagotovila zanesljivo, trajnostno
  , konkurenčno
  in cenovno dostopno energijo. Za uresničitev tega cilja je treba še naprej izvajati ambiciozne podnebne ukrepe v okviru te uredbe in doseči napredek pri drugih vidikih energetske unije, določen v okvirni strategiji za trdno energetsko unijo s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost (16).

| (5) | Ta prehod na čisto energijo
  in biogospodarstvo zahteva spremembe
  naložbenega ravnanja na vseh področjih politike
  ter spodbude za mala in srednja podjetja z manj kapitala in za male kmetije, da bodo lahko prilagodili svoje poslovne modele
  . Ključna prednostna naloga Unije je vzpostaviti trdno energetsko unijo,
  pri kateri bo na prvem mestu energijska učinkovitost in
  ki
  bo
  njenim državljanom zagotovila zanesljivo, trajnostno in cenovno dostopno energijo
  ter v kateri se bodo uporabljale stroge politike za trajnost in zmanjševanje emisij, da bomo fosilne vire nadomestili z biološkimi
  . Za uresničitev tega cilja je treba še naprej izvajati ambiciozne podnebne ukrepe v okviru te uredbe in doseči napredek pri drugih vidikih energetske unije, določen v okvirni strategiji za trdno energetsko unijo s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost (16). |
| --- | --- |

(5)

Ta prehod na čisto energijo
  in biogospodarstvo zahteva spremembe
  naložbenega ravnanja na vseh področjih politike
  ter spodbude za mala in srednja podjetja z manj kapitala in za male kmetije, da bodo lahko prilagodili svoje poslovne modele
  . Ključna prednostna naloga Unije je vzpostaviti trdno energetsko unijo,
  pri kateri bo na prvem mestu energijska učinkovitost in
  ki
  bo
  njenim državljanom zagotovila zanesljivo, trajnostno in cenovno dostopno energijo
  ter v kateri se bodo uporabljale stroge politike za trajnost in zmanjševanje emisij, da bomo fosilne vire nadomestili z biološkimi
  . Za uresničitev tega cilja je treba še naprej izvajati ambiciozne podnebne ukrepe v okviru te uredbe in doseči napredek pri drugih vidikih energetske unije, določen v okvirni strategiji za trdno energetsko unijo s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost (16).

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Pristop letno zavezujočih nacionalnih omejitev, sprejetih v Odločbi št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (19), bi bilo treba še naprej izvajati v obdobju 2021–2030, pri čemer je začetek izračuna za krivuljo zmanjšanja leto
  2020
  glede na povprečje emisij toplogrednih plinov v obdobju 2016–2018, konec krivulje zmanjšanja pa na ravni v letu 2030 za vsako državo članico. Prilagoditev dodelitev v letu 2021 je določena za države članice tako s pozitivno ravnjo v Odločbi št. 406/2009/ES kot tudi s povečanjem dodeljenih letnih emisij med letoma 2017 in 2020, kot je določeno v sklepih 2013/162/EU in 2013/634/EU, da se odrazi zmogljivost za povečanje emisij v teh letih. Evropski svet je sklenil, da bi bilo treba razpoložljivost in uporabo obstoječih instrumentov prilagodljivosti močno okrepiti v sektorjih, ki niso vključeni v sistem ETS, da se zagotovi stroškovna učinkovitost skupnega prizadevanja Unije ter konvergenca emisij na prebivalca do leta 2030. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Pristop letno zavezujočih nacionalnih omejitev, sprejetih v Odločbi št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (19), bi bilo treba še naprej izvajati v obdobju 2021–2030, pri čemer je začetek izračuna za krivuljo zmanjšanja leto
  2020
  glede na povprečje emisij toplogrednih plinov v obdobju 2016–2018, konec krivulje zmanjšanja pa na ravni v letu 2030 za vsako državo članico. Prilagoditev dodelitev v letu 2021 je določena za države članice tako s pozitivno ravnjo v Odločbi št. 406/2009/ES kot tudi s povečanjem dodeljenih letnih emisij med letoma 2017 in 2020, kot je določeno v sklepih 2013/162/EU in 2013/634/EU, da se odrazi zmogljivost za povečanje emisij v teh letih. Evropski svet je sklenil, da bi bilo treba razpoložljivost in uporabo obstoječih instrumentov prilagodljivosti močno okrepiti v sektorjih, ki niso vključeni v sistem ETS, da se zagotovi stroškovna učinkovitost skupnega prizadevanja Unije ter konvergenca emisij na prebivalca do leta 2030.

| (9) | Pristop letno zavezujočih nacionalnih omejitev, sprejetih v Odločbi št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (19), bi bilo treba še naprej izvajati v obdobju 2021–2030, pri čemer je začetek izračuna za krivuljo zmanjšanja leto
  2018
  glede na povprečje emisij toplogrednih plinov v obdobju 2016–2018
  ali glede na vrednost dodeljenih letnih emisij za leto 2020, pri čemer velja manjša vrednost
  , konec krivulje zmanjšanja pa na ravni v letu 2030 za vsako državo članico.
  Da bi nagradili zgodnje ukrepanje in države članice z nižjo zmogljivostjo podprli pri naložbah, lahko države članice z BDP na prebivalca pod povprečjem EU, ki imajo v obdobju 2013–2020 manj emisij od svojih dodeljenih letnih emisij za obdobje 2013–2020, določenih v Odločbi 406/2009/ES, pod določenimi pogoji zahtevajo dodatne dodelitve iz rezerve. Dodatna
  prilagoditev dodelitev v letu 2021 je določena za države članice tako s pozitivno ravnjo v Odločbi št. 406/2009/ES kot tudi s povečanjem dodeljenih letnih emisij med letoma 2017 in 2020, kot je določeno v sklepih 2013/162/EU in 2013/634/EU, da se odrazi zmogljivost za povečanje emisij v teh letih. Evropski svet je sklenil, da bi bilo treba razpoložljivost in uporabo obstoječih instrumentov prilagodljivosti močno okrepiti v sektorjih, ki niso vključeni v sistem ETS, da se zagotovi stroškovna učinkovitost skupnega prizadevanja Unije ter konvergenca emisij na prebivalca do leta 2030. |
| --- | --- |

(9)

Pristop letno zavezujočih nacionalnih omejitev, sprejetih v Odločbi št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (19), bi bilo treba še naprej izvajati v obdobju 2021–2030, pri čemer je začetek izračuna za krivuljo zmanjšanja leto
  2018
  glede na povprečje emisij toplogrednih plinov v obdobju 2016–2018
  ali glede na vrednost dodeljenih letnih emisij za leto 2020, pri čemer velja manjša vrednost
  , konec krivulje zmanjšanja pa na ravni v letu 2030 za vsako državo članico.
  Da bi nagradili zgodnje ukrepanje in države članice z nižjo zmogljivostjo podprli pri naložbah, lahko države članice z BDP na prebivalca pod povprečjem EU, ki imajo v obdobju 2013–2020 manj emisij od svojih dodeljenih letnih emisij za obdobje 2013–2020, določenih v Odločbi 406/2009/ES, pod določenimi pogoji zahtevajo dodatne dodelitve iz rezerve. Dodatna
  prilagoditev dodelitev v letu 2021 je določena za države članice tako s pozitivno ravnjo v Odločbi št. 406/2009/ES kot tudi s povečanjem dodeljenih letnih emisij med letoma 2017 in 2020, kot je določeno v sklepih 2013/162/EU in 2013/634/EU, da se odrazi zmogljivost za povečanje emisij v teh letih. Evropski svet je sklenil, da bi bilo treba razpoložljivost in uporabo obstoječih instrumentov prilagodljivosti močno okrepiti v sektorjih, ki niso vključeni v sistem ETS, da se zagotovi stroškovna učinkovitost skupnega prizadevanja Unije ter konvergenca emisij na prebivalca do leta 2030.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Da bi Uniji omogočili prehod na nizkoogljično gospodarstvo, ta uredba določa dolgoročno krivuljo zmanjševanja emisij za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz te uredbe od leta 2031 dalje. Uredba tudi prispeva k uresničevanju cilja Pariškega sporazuma, da bi v drugi polovici tega stoletja dosegli ravnovesje med antropogenimi emisijami toplogrednih plinov po virih in odstranitvijo toplogrednih plinov po ponorih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Da bi Uniji omogočili prehod na nizkoogljično gospodarstvo, ta uredba določa dolgoročno krivuljo zmanjševanja emisij za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz te uredbe od leta 2031 dalje. Uredba tudi prispeva k uresničevanju cilja Pariškega sporazuma, da bi v drugi polovici tega stoletja dosegli ravnovesje med antropogenimi emisijami toplogrednih plinov po virih in odstranitvijo toplogrednih plinov po ponorih.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | Da bi ohranili polno učinkovitost rezerve za stabilnost trga iz Sklepa (EU) 2015/1814

   (1a)

  Evropskega parlamenta in Sveta, se pravice, ukinjene zaradi uporabe prožnosti iz te uredbe po zmanjšanju količin pravic iz sistema EU za trgovanje z emisijami, ne bi smele obravnavati kot pravice, ki so bile ukinjene v skladu z Direktivo 2003/87/ES pri določanju v skladu s Sklepom (EU) 2015/1814, skupnega števila pravic v obtoku v danem letu v skladu z navedenim sklepom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Da bi ohranili polno učinkovitost rezerve za stabilnost trga iz Sklepa (EU) 2015/1814

   (1a)

  Evropskega parlamenta in Sveta, se pravice, ukinjene zaradi uporabe prožnosti iz te uredbe po zmanjšanju količin pravic iz sistema EU za trgovanje z emisijami, ne bi smele obravnavati kot pravice, ki so bile ukinjene v skladu z Direktivo 2003/87/ES pri določanju v skladu s Sklepom (EU) 2015/1814, skupnega števila pravic v obtoku v danem letu v skladu z navedenim sklepom.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Različni ukrepi Unije državam članicam pomagajo, da so bolje usposobljene za izpolnjevanje zavez na področju podnebja, in so bistvenega pomena za doseganje potrebnega zmanjšanja emisij v sektorjih, ki jih zajema ta uredba. Ti vključujejo zakonodajo o fluoriranih toplogrednih plinih, zmanjšanju emisij CO2 iz cestnih vozil,
  energijski
  učinkovitosti stavb,
  energiji
  iz obnovljivih virov,
  energijski
  učinkovitosti in
  krožnem gospodarstvu
  , kot tudi instrumente financiranja Unije za naložbe, povezane s podnebjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Različni ukrepi Unije državam članicam pomagajo, da so bolje usposobljene za izpolnjevanje zavez na področju podnebja, in so bistvenega pomena za doseganje potrebnega zmanjšanja emisij v sektorjih, ki jih zajema ta uredba. Ti vključujejo zakonodajo o fluoriranih toplogrednih plinih, zmanjšanju emisij CO2 iz cestnih vozil,
  energijski
  učinkovitosti stavb,
  energiji
  iz obnovljivih virov,
  energijski
  učinkovitosti in
  krožnem gospodarstvu
  , kot tudi instrumente financiranja Unije za naložbe, povezane s podnebjem.

| (11) | Različni ukrepi Unije državam članicam pomagajo, da so bolje usposobljene za izpolnjevanje zavez na področju podnebja, in so bistvenega pomena za doseganje potrebnega zmanjšanja emisij v sektorjih, ki jih zajema ta uredba. Ti vključujejo zakonodajo o fluoriranih toplogrednih plinih, zmanjšanju emisij CO2 iz cestnih vozil,
  izboljšanju energijske
  učinkovitosti stavb,
  povečanju energije
  iz obnovljivih virov,
  povečanju energijske
  učinkovitosti in
  spodbujanju krožnega gospodarstva
  , kot tudi instrumente financiranja Unije za naložbe, povezane s podnebjem. |
| --- | --- |

(11)

Različni ukrepi Unije državam članicam pomagajo, da so bolje usposobljene za izpolnjevanje zavez na področju podnebja, in so bistvenega pomena za doseganje potrebnega zmanjšanja emisij v sektorjih, ki jih zajema ta uredba. Ti vključujejo zakonodajo o fluoriranih toplogrednih plinih, zmanjšanju emisij CO2 iz cestnih vozil,
  izboljšanju energijske
  učinkovitosti stavb,
  povečanju energije
  iz obnovljivih virov,
  povečanju energijske
  učinkovitosti in
  spodbujanju krožnega gospodarstva
  , kot tudi instrumente financiranja Unije za naložbe, povezane s podnebjem.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Da bi države članice dosegle ta zmanjšanja emisij in čim bolj povečale vlogo kmetijskega sektorja, bi morale spodbujati inovativne blažilne ukrepe z največjim potencialom, med drugim: spremembo namembnosti ornih zemljišč v trajno travinje, upravljanje mejic, zaščitnih pasov in dreves na kmetijskih zemljiščih, nove sheme kmetijskega gozdarstva in pogozdovanja, preprečevanje odstranjevanja dreves in krčenja gozdov, malo ali nič oranja zemljišč in uporabo pokrovnih posevkov ali dosevkov ter ostankov kmetijskih pridelkov na zemljiščih, preverjanje ogljičnega odtisa in načrte za upravljanje tal/hranil, izboljšanje učinkovitosti dušika in zaviranje nitrifikacije, obnovo in ohranjanje mokrišč in šotišč, ter izboljšane metode vzreje, hranjenja in reje živine za zmanjšanje emisij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Da bi države članice dosegle ta zmanjšanja emisij in čim bolj povečale vlogo kmetijskega sektorja, bi morale spodbujati inovativne blažilne ukrepe z največjim potencialom, med drugim: spremembo namembnosti ornih zemljišč v trajno travinje, upravljanje mejic, zaščitnih pasov in dreves na kmetijskih zemljiščih, nove sheme kmetijskega gozdarstva in pogozdovanja, preprečevanje odstranjevanja dreves in krčenja gozdov, malo ali nič oranja zemljišč in uporabo pokrovnih posevkov ali dosevkov ter ostankov kmetijskih pridelkov na zemljiščih, preverjanje ogljičnega odtisa in načrte za upravljanje tal/hranil, izboljšanje učinkovitosti dušika in zaviranje nitrifikacije, obnovo in ohranjanje mokrišč in šotišč, ter izboljšane metode vzreje, hranjenja in reje živine za zmanjšanje emisij.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11b) | Ta uredba, vključno z razpoložljivimi prilagodljivostmi, v sektorjih, zajetih v tej uredbi, tudi na področju energijske učinkovitosti, spodbuja zniževanje emisij v skladu z ostalo zakonodajo Unije o podnebju in energiji. Glede na to, da je več kot 75 % emisij toplogrednih plinov povezanih z energijo, bosta večja učinkovitost pri rabi energije in varčevanje z njo imela pomembno vlogo pri doseganju teh zmanjšanj. Ambiciozna politika za energijsko učinkovitost zato ni ključna le za prihranke pri uvozu fosilnih goriv za večjo energetsko varnost in nižje stroške za odjemalce, temveč tudi za pogostejšo uporabo tehnologije za varčevanje z energijo v stavbah, industriji in prometu, za krepitev gospodarske konkurenčnosti, ustvarjanje lokalnih delovnih mest ter izboljšanje zdravstvenih razmer in boj proti energijski revščini. Ukrepi, sprejeti v sektorjih, ki jih zajema ta uredba, se sčasoma finančno sami pokrijejo in pomenijo stroškovno učinkovit način, kako državam članicam pomagati pri doseganju njihovih ciljev iz te uredbe. Skladno s tem bi morale biti države članice pri prenašanju te uredbe v nacionalne politike posebej pozorne na specifične in različne možnosti za povečanje energijske učinkovitosti in naložbe vanjo v vseh sektorjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11b)

Ta uredba, vključno z razpoložljivimi prilagodljivostmi, v sektorjih, zajetih v tej uredbi, tudi na področju energijske učinkovitosti, spodbuja zniževanje emisij v skladu z ostalo zakonodajo Unije o podnebju in energiji. Glede na to, da je več kot 75 % emisij toplogrednih plinov povezanih z energijo, bosta večja učinkovitost pri rabi energije in varčevanje z njo imela pomembno vlogo pri doseganju teh zmanjšanj. Ambiciozna politika za energijsko učinkovitost zato ni ključna le za prihranke pri uvozu fosilnih goriv za večjo energetsko varnost in nižje stroške za odjemalce, temveč tudi za pogostejšo uporabo tehnologije za varčevanje z energijo v stavbah, industriji in prometu, za krepitev gospodarske konkurenčnosti, ustvarjanje lokalnih delovnih mest ter izboljšanje zdravstvenih razmer in boj proti energijski revščini. Ukrepi, sprejeti v sektorjih, ki jih zajema ta uredba, se sčasoma finančno sami pokrijejo in pomenijo stroškovno učinkovit način, kako državam članicam pomagati pri doseganju njihovih ciljev iz te uredbe. Skladno s tem bi morale biti države članice pri prenašanju te uredbe v nacionalne politike posebej pozorne na specifične in različne možnosti za povečanje energijske učinkovitosti in naložbe vanjo v vseh sektorjih.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11c) | Prometni sektor ni le glavni onesnaževalec s toplogrednimi plini, temveč tudi najhitreje rastoči sektor na področju porabe energije od leta 1990. Zato je pomembno, da si Komisija in države članice dodatno prizadevajo za izboljšanje energijske učinkovitosti, spodbujanje prehoda na trajnostne načine prevoza in zmanjšanje močne odvisnosti sektorja od ogljika. Razogljičenje mešanice energijskih virov s spodbujanjem uporabe energije z nizkimi emisijami za promet, npr. trajnostnih biogoriv in električnih vozil, bo prispevalo k doseganju cilja zmanjševanja emisij CO

  2

  v skladu s cilji Pariškega sporazuma. To se lahko omogoči z jasnim in dolgoročnim okvirom za omenjeno panogo, ki bi zagotavljal gotovost in na podlagi katerega bi lahko načrtovali naložbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11c)

Prometni sektor ni le glavni onesnaževalec s toplogrednimi plini, temveč tudi najhitreje rastoči sektor na področju porabe energije od leta 1990. Zato je pomembno, da si Komisija in države članice dodatno prizadevajo za izboljšanje energijske učinkovitosti, spodbujanje prehoda na trajnostne načine prevoza in zmanjšanje močne odvisnosti sektorja od ogljika. Razogljičenje mešanice energijskih virov s spodbujanjem uporabe energije z nizkimi emisijami za promet, npr. trajnostnih biogoriv in električnih vozil, bo prispevalo k doseganju cilja zmanjševanja emisij CO

  2

  v skladu s cilji Pariškega sporazuma. To se lahko omogoči z jasnim in dolgoročnim okvirom za omenjeno panogo, ki bi zagotavljal gotovost in na podlagi katerega bi lahko načrtovali naložbe.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11d) | Učinek energetskih in panožnih politik na podnebne zaveze Unije in držav članic bi bilo treba oceniti po skupnih količinsko opredeljenih metodah, tako da bodo njihovi učinki pregledni in preverljivi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11d)

Učinek energetskih in panožnih politik na podnebne zaveze Unije in držav članic bi bilo treba oceniti po skupnih količinsko opredeljenih metodah, tako da bodo njihovi učinki pregledni in preverljivi.

Sprememba 57

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Uredba [] [o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030] določa pravila za obračunavanje emisij toplogrednih plinov in odvzemov, povezanih z rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvom (LULUCF). Čeprav so okoljski rezultati, ki izhajajo iz te uredbe, glede ravni znižanja emisij toplogrednih plinov odvisni od upoštevanja količine do vsote skupnih neto odvzemov in skupnih neto emisij iz zemljišč, kjer je bil gozd izkrčen, pogozdenih zemljišč, njivskih površin, s katerimi se gospodari,
  in
  travinja, s katerim se gospodari, kakor je določeno v Uredbi [], bi bilo treba kot dodatno možnost za države članice pri izpolnjevanju njihovih zavez po potrebi vključiti prilagodljivost za največ 280 milijonov ton ekvivalenta CO2 teh odvzemov, porazdeljenih med države članice glede na podatke iz Priloge III. Če je delegirani akt za posodobitev referenčnih vrednosti za gospodarjenje z gozdovi, ki temeljijo na nacionalnih načrtih za obračunavanje na področju gozdarstva v skladu s členom 8(6) Uredbe [LULUCF], sprejet, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s členom 7, da se v prilagodljivosti, ki jo zagotavlja ta člen, odrazi prispevek obračunskih kategorij za gozdna zemljišča, s katerimi se gospodari. Komisija bi morala pred sprejetjem takšnih delegiranih aktov oceniti zanesljivost obračunavanja za gozdna zemljišča, s katerimi se gospodari, na podlagi razpoložljivih podatkov, in zlasti skladnost načrtovanih in dejanskih stopenj sečnje. Poleg tega bi bilo treba v okviru te uredbe dopustiti možnost prostovoljnega črtanja dodeljenih letnih emisij, da se taki zneski upoštevajo pri ocenjevanju izpolnjevanja skladnosti z zahtevami držav članic iz Uredbe [...]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Uredba [] [o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030] določa pravila za obračunavanje emisij toplogrednih plinov in odvzemov, povezanih z rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvom (LULUCF). Čeprav so okoljski rezultati, ki izhajajo iz te uredbe, glede ravni znižanja emisij toplogrednih plinov odvisni od upoštevanja količine do vsote skupnih neto odvzemov in skupnih neto emisij iz zemljišč, kjer je bil gozd izkrčen, pogozdenih zemljišč, njivskih površin, s katerimi se gospodari,
  in
  travinja, s katerim se gospodari, kakor je določeno v Uredbi [], bi bilo treba kot dodatno možnost za države članice pri izpolnjevanju njihovih zavez po potrebi vključiti prilagodljivost za največ 280 milijonov ton ekvivalenta CO2 teh odvzemov, porazdeljenih med države članice glede na podatke iz Priloge III. Če je delegirani akt za posodobitev referenčnih vrednosti za gospodarjenje z gozdovi, ki temeljijo na nacionalnih načrtih za obračunavanje na področju gozdarstva v skladu s členom 8(6) Uredbe [LULUCF], sprejet, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s členom 7, da se v prilagodljivosti, ki jo zagotavlja ta člen, odrazi prispevek obračunskih kategorij za gozdna zemljišča, s katerimi se gospodari. Komisija bi morala pred sprejetjem takšnih delegiranih aktov oceniti zanesljivost obračunavanja za gozdna zemljišča, s katerimi se gospodari, na podlagi razpoložljivih podatkov, in zlasti skladnost načrtovanih in dejanskih stopenj sečnje. Poleg tega bi bilo treba v okviru te uredbe dopustiti možnost prostovoljnega črtanja dodeljenih letnih emisij, da se taki zneski upoštevajo pri ocenjevanju izpolnjevanja skladnosti z zahtevami držav članic iz Uredbe [...].

| (12) | Uredba [] [o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030] določa pravila za obračunavanje emisij toplogrednih plinov in odvzemov, povezanih z rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvom (LULUCF). Čeprav so okoljski rezultati, ki izhajajo iz te uredbe, glede ravni znižanja emisij toplogrednih plinov odvisni od upoštevanja količine do vsote skupnih neto odvzemov in skupnih neto emisij iz zemljišč, kjer je bil gozd izkrčen, pogozdenih zemljišč, njivskih površin, s katerimi se gospodari, travinja, s katerim
  se gospodari, in po možnosti mokrišč, s katerimi
  se gospodari, kakor je določeno v Uredbi [], bi bilo treba kot dodatno možnost za države članice pri izpolnjevanju njihovih zavez po potrebi vključiti prilagodljivost za največ 280 milijonov ton ekvivalenta CO2 teh odvzemov, porazdeljenih med države članice glede na podatke iz Priloge III. Če je delegirani akt za posodobitev referenčnih vrednosti za gospodarjenje z gozdovi, ki temeljijo na nacionalnih načrtih za obračunavanje na področju gozdarstva v skladu s členom 8(6) Uredbe [LULUCF], sprejet, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s členom 7, da se v prilagodljivosti
  280 milijonov
  , ki jo zagotavlja ta člen, odrazi
  uravnotežen
  prispevek obračunskih kategorij za gozdna zemljišča, s katerimi se gospodari. Komisija bi morala pred sprejetjem takšnih delegiranih aktov oceniti zanesljivost obračunavanja za gozdna zemljišča, s katerimi se gospodari, na podlagi razpoložljivih podatkov, in zlasti skladnost načrtovanih in dejanskih stopenj sečnje. Poleg tega bi bilo treba v okviru te uredbe dopustiti možnost prostovoljnega črtanja dodeljenih letnih emisij, da se taki zneski upoštevajo pri ocenjevanju izpolnjevanja skladnosti z zahtevami držav članic iz Uredbe [...]. |
| --- | --- |

(12)

Uredba [] [o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030] določa pravila za obračunavanje emisij toplogrednih plinov in odvzemov, povezanih z rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvom (LULUCF). Čeprav so okoljski rezultati, ki izhajajo iz te uredbe, glede ravni znižanja emisij toplogrednih plinov odvisni od upoštevanja količine do vsote skupnih neto odvzemov in skupnih neto emisij iz zemljišč, kjer je bil gozd izkrčen, pogozdenih zemljišč, njivskih površin, s katerimi se gospodari, travinja, s katerim
  se gospodari, in po možnosti mokrišč, s katerimi
  se gospodari, kakor je določeno v Uredbi [], bi bilo treba kot dodatno možnost za države članice pri izpolnjevanju njihovih zavez po potrebi vključiti prilagodljivost za največ 280 milijonov ton ekvivalenta CO2 teh odvzemov, porazdeljenih med države članice glede na podatke iz Priloge III. Če je delegirani akt za posodobitev referenčnih vrednosti za gospodarjenje z gozdovi, ki temeljijo na nacionalnih načrtih za obračunavanje na področju gozdarstva v skladu s členom 8(6) Uredbe [LULUCF], sprejet, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s členom 7, da se v prilagodljivosti
  280 milijonov
  , ki jo zagotavlja ta člen, odrazi
  uravnotežen
  prispevek obračunskih kategorij za gozdna zemljišča, s katerimi se gospodari. Komisija bi morala pred sprejetjem takšnih delegiranih aktov oceniti zanesljivost obračunavanja za gozdna zemljišča, s katerimi se gospodari, na podlagi razpoložljivih podatkov, in zlasti skladnost načrtovanih in dejanskih stopenj sečnje. Poleg tega bi bilo treba v okviru te uredbe dopustiti možnost prostovoljnega črtanja dodeljenih letnih emisij, da se taki zneski upoštevajo pri ocenjevanju izpolnjevanja skladnosti z zahtevami držav članic iz Uredbe [...].

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Za uresničitev več ciljev Unije, povezanih s kmetijskim sektorjem, vključno z blaženjem podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje, kakovostjo zraka, ohranjanjem biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev ter podpiranjem podeželskih gospodarstev, bodo potrebne spremembe v naložbah in spodbudah, ki se podpirajo z ukrepi Unije, na primer v skupni kmetijski politiki. Bistveno je, da se v tej uredbi upošteva cilj prispevanja k ciljem strategije Unije za gozdove in se tako spodbuja konkurenčna in trajnostna oskrba biogospodarstva Unije z lesom, ter da se upoštevajo nacionalne politike držav članic o gozdovih, strategija Unije za biotsko raznovrstnost in njena strategija za krožno gospodarstvo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Za uresničitev več ciljev Unije, povezanih s kmetijskim sektorjem, vključno z blaženjem podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje, kakovostjo zraka, ohranjanjem biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev ter podpiranjem podeželskih gospodarstev, bodo potrebne spremembe v naložbah in spodbudah, ki se podpirajo z ukrepi Unije, na primer v skupni kmetijski politiki. Bistveno je, da se v tej uredbi upošteva cilj prispevanja k ciljem strategije Unije za gozdove in se tako spodbuja konkurenčna in trajnostna oskrba biogospodarstva Unije z lesom, ter da se upoštevajo nacionalne politike držav članic o gozdovih, strategija Unije za biotsko raznovrstnost in njena strategija za krožno gospodarstvo.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Za zagotovitev učinkovitega, transparentnega in stroškovno učinkovitega poročanja in preverjanja emisij toplogrednih plinov ter drugih informacij, ki so potrebne za oceno napredka glede dodeljenih letnih emisij držav članic, so zahteve za letno poročanje in ocenjevanje v skladu s to uredbo vključene z ustreznimi členi iz Uredbe (EU) št. 525/2013, ki jih bi bilo treba zato ustrezno spremeniti. S spremembo navedene uredbe bi moralo biti prav tako zagotovljeno, da se napredek držav članic pri doseganju zmanjšanja emisij še naprej ocenjuje na letni ravni, ob upoštevanju napredka na področju politik in ukrepov Unije ter informacij iz držav članic. Ocena bi morala vsaki dve leti vključevati tudi načrtovani napredek Unije pri izpolnjevanju njenih zavez na področju zmanjševanja in držav članic pri izpolnjevanju njihovih obveznosti.
  Vendar naj bi se uporaba odbitkov upoštevala le vsakih pet let, tako da se lahko upošteva morebitni prispevek
  zemljišč, kjer je bil gozd izkrčen, pogozdenih zemljišč, njivskih površin, s katerimi se gospodari, in travinja, s katerim se gospodari, ki izhaja iz Uredbe []. To ne posega v obveznost Komisije, da zagotovi skladnost z obveznostmi držav članic, ki izhajajo iz te uredbe, ali v pristojnost Komisije, da v ta namen začne postopek za ugotavljanje kršitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Za zagotovitev učinkovitega, transparentnega in stroškovno učinkovitega poročanja in preverjanja emisij toplogrednih plinov ter drugih informacij, ki so potrebne za oceno napredka glede dodeljenih letnih emisij držav članic, so zahteve za letno poročanje in ocenjevanje v skladu s to uredbo vključene z ustreznimi členi iz Uredbe (EU) št. 525/2013, ki jih bi bilo treba zato ustrezno spremeniti. S spremembo navedene uredbe bi moralo biti prav tako zagotovljeno, da se napredek držav članic pri doseganju zmanjšanja emisij še naprej ocenjuje na letni ravni, ob upoštevanju napredka na področju politik in ukrepov Unije ter informacij iz držav članic. Ocena bi morala vsaki dve leti vključevati tudi načrtovani napredek Unije pri izpolnjevanju njenih zavez na področju zmanjševanja in držav članic pri izpolnjevanju njihovih obveznosti.
  Vendar naj bi se uporaba odbitkov upoštevala le vsakih pet let, tako da se lahko upošteva morebitni prispevek
  zemljišč, kjer je bil gozd izkrčen, pogozdenih zemljišč, njivskih površin, s katerimi se gospodari, in travinja, s katerim se gospodari, ki izhaja iz Uredbe []. To ne posega v obveznost Komisije, da zagotovi skladnost z obveznostmi držav članic, ki izhajajo iz te uredbe, ali v pristojnost Komisije, da v ta namen začne postopek za ugotavljanje kršitev.

| (13) | Za zagotovitev učinkovitega, transparentnega in stroškovno učinkovitega poročanja in preverjanja emisij toplogrednih plinov ter drugih informacij, ki so potrebne za oceno napredka glede dodeljenih letnih emisij držav članic, so zahteve za letno poročanje in ocenjevanje v skladu s to uredbo vključene z ustreznimi členi iz Uredbe (EU) št. 525/2013, ki jih bi bilo treba zato ustrezno spremeniti. S spremembo navedene uredbe bi moralo biti prav tako zagotovljeno, da se napredek držav članic pri doseganju zmanjšanja emisij še naprej ocenjuje na letni ravni, ob upoštevanju napredka na področju politik in ukrepov Unije ter informacij iz držav članic. Ocena bi morala vsaki dve leti vključevati tudi načrtovani napredek Unije pri izpolnjevanju njenih zavez na področju zmanjševanja in držav članic pri izpolnjevanju njihovih obveznosti.
  Popolno preverjanje skladnosti bi bilo treba opraviti vsaki dve leti. Uporabo morebitnega prispevka
  zemljišč, kjer je bil gozd izkrčen, pogozdenih zemljišč, njivskih površin, s katerimi se gospodari, in travinja, s katerim se gospodari, ki izhaja iz Uredbe []
  , bi bilo treba obravnavati v skladu s časovnimi presledki iz te uredbe
  . To ne posega v obveznost Komisije, da zagotovi skladnost z obveznostmi držav članic, ki izhajajo iz te uredbe, ali v pristojnost Komisije, da v ta namen začne postopek za ugotavljanje kršitev. |
| --- | --- |

(13)

Za zagotovitev učinkovitega, transparentnega in stroškovno učinkovitega poročanja in preverjanja emisij toplogrednih plinov ter drugih informacij, ki so potrebne za oceno napredka glede dodeljenih letnih emisij držav članic, so zahteve za letno poročanje in ocenjevanje v skladu s to uredbo vključene z ustreznimi členi iz Uredbe (EU) št. 525/2013, ki jih bi bilo treba zato ustrezno spremeniti. S spremembo navedene uredbe bi moralo biti prav tako zagotovljeno, da se napredek držav članic pri doseganju zmanjšanja emisij še naprej ocenjuje na letni ravni, ob upoštevanju napredka na področju politik in ukrepov Unije ter informacij iz držav članic. Ocena bi morala vsaki dve leti vključevati tudi načrtovani napredek Unije pri izpolnjevanju njenih zavez na področju zmanjševanja in držav članic pri izpolnjevanju njihovih obveznosti.
  Popolno preverjanje skladnosti bi bilo treba opraviti vsaki dve leti. Uporabo morebitnega prispevka
  zemljišč, kjer je bil gozd izkrčen, pogozdenih zemljišč, njivskih površin, s katerimi se gospodari, in travinja, s katerim se gospodari, ki izhaja iz Uredbe []
  , bi bilo treba obravnavati v skladu s časovnimi presledki iz te uredbe
  . To ne posega v obveznost Komisije, da zagotovi skladnost z obveznostmi držav članic, ki izhajajo iz te uredbe, ali v pristojnost Komisije, da v ta namen začne postopek za ugotavljanje kršitev.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Sektorji, ki jih zajema ta uredba, predstavljajo več kot polovico emisij toplogrednih plinov Unije, zato so politike za zmanjšanje emisij v teh sektorjih izjemno pomembne za izpolnitev zavez Unije v okviru Pariškega sporazuma. Zato bi morali biti postopki spremljanja, poročanja in nadaljnjega ukrepanja po tej uredbi popolnoma pregledni. Države članice in Komisija bi morale javno objaviti informacije o skladnosti s to uredbo in zagotoviti ustrezno vključevanje deležnikov in javnosti v proces njenega pregleda. Komisijo se tudi poziva, naj vzpostavi učinkovit in pregleden sistem, s katerim bi spremljali rezultate uvedenih prilagodljivosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Sektorji, ki jih zajema ta uredba, predstavljajo več kot polovico emisij toplogrednih plinov Unije, zato so politike za zmanjšanje emisij v teh sektorjih izjemno pomembne za izpolnitev zavez Unije v okviru Pariškega sporazuma. Zato bi morali biti postopki spremljanja, poročanja in nadaljnjega ukrepanja po tej uredbi popolnoma pregledni. Države članice in Komisija bi morale javno objaviti informacije o skladnosti s to uredbo in zagotoviti ustrezno vključevanje deležnikov in javnosti v proces njenega pregleda. Komisijo se tudi poziva, naj vzpostavi učinkovit in pregleden sistem, s katerim bi spremljali rezultate uvedenih prilagodljivosti.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Kot sredstvo za okrepitev splošne stroškovne učinkovitosti skupnih zmanjšanj bi morale imeti države članice možnost, da del svojih dodeljenih letnih emisij prenesejo na druge države članice. Treba bi bilo zagotoviti transparentnost teh prenosov, ki se lahko opravijo na način, ki bo zadovoljiv za obe strani, naj bo to z dražbo, uporabo tržnih posrednikov, ki delujejo v okviru neke agencije, ali z dvostranskimi dogovori. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Kot sredstvo za okrepitev splošne stroškovne učinkovitosti skupnih zmanjšanj bi morale imeti države članice možnost, da del svojih dodeljenih letnih emisij prenesejo na druge države članice. Treba bi bilo zagotoviti transparentnost teh prenosov, ki se lahko opravijo na način, ki bo zadovoljiv za obe strani, naj bo to z dražbo, uporabo tržnih posrednikov, ki delujejo v okviru neke agencije, ali z dvostranskimi dogovori.

| (14) | Kot sredstvo za okrepitev splošne stroškovne učinkovitosti skupnih zmanjšanj bi morale imeti države članice možnost, da del svojih dodeljenih letnih emisij
  shranijo ali posodijo. Države članice bi morale imeti tudi možnost, da del svojih dodeljenih letnih emisij
  prenesejo na druge države članice. Treba bi bilo zagotoviti transparentnost teh prenosov, ki se lahko opravijo na način, ki bo zadovoljiv za obe strani, naj bo to z dražbo, uporabo tržnih posrednikov, ki delujejo v okviru neke agencije, ali z dvostranskimi dogovori. |
| --- | --- |

(14)

Kot sredstvo za okrepitev splošne stroškovne učinkovitosti skupnih zmanjšanj bi morale imeti države članice možnost, da del svojih dodeljenih letnih emisij
  shranijo ali posodijo. Države članice bi morale imeti tudi možnost, da del svojih dodeljenih letnih emisij
  prenesejo na druge države članice. Treba bi bilo zagotoviti transparentnost teh prenosov, ki se lahko opravijo na način, ki bo zadovoljiv za obe strani, naj bo to z dražbo, uporabo tržnih posrednikov, ki delujejo v okviru neke agencije, ali z dvostranskimi dogovori.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Cilj Evropske agencije za okolje je podpreti trajnostni razvoj ter prispevati k doseganju znatnega in merljivega izboljšanja okolja Evrope z zagotavljanjem pravočasnih, usmerjenih, pomembnih in zanesljivih informacij oblikovalcem politik, javnim institucijam ter javnosti. Komisiji bi morala v skladu s svojim letnim programom ustrezno pomagati Evropska agencija za okolje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Cilj Evropske agencije za okolje je podpreti trajnostni razvoj ter prispevati k doseganju znatnega in merljivega izboljšanja okolja Evrope z zagotavljanjem pravočasnih, usmerjenih, pomembnih in zanesljivih informacij oblikovalcem politik, javnim institucijam ter javnosti. Komisiji bi morala v skladu s svojim letnim programom ustrezno pomagati Evropska agencija za okolje.

| (15) | Cilj Evropske agencije za okolje je podpreti trajnostni razvoj ter prispevati k doseganju znatnega in merljivega izboljšanja okolja Evrope z zagotavljanjem pravočasnih, usmerjenih, pomembnih in zanesljivih informacij oblikovalcem politik, javnim institucijam ter javnosti. Komisiji bi morala v skladu s svojim letnim programom ustrezno pomagati Evropska agencija za okolje
  ter neposredno in učinkovito prispevati k spoprijemanju s podnebnimi spremembami
  . |
| --- | --- |

(15)

Cilj Evropske agencije za okolje je podpreti trajnostni razvoj ter prispevati k doseganju znatnega in merljivega izboljšanja okolja Evrope z zagotavljanjem pravočasnih, usmerjenih, pomembnih in zanesljivih informacij oblikovalcem politik, javnim institucijam ter javnosti. Komisiji bi morala v skladu s svojim letnim programom ustrezno pomagati Evropska agencija za okolje
  ter neposredno in učinkovito prispevati k spoprijemanju s podnebnimi spremembami
  .

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Zaradi zagotovitve enotnih pogojev za izvajanje člena 4,
  v skladu s 
  katerim bodo določene letne omejitve emisij
  za
  države članice, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št
  .
  182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

   (21)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Zaradi zagotovitve enotnih pogojev za izvajanje člena 4,
  v skladu s 
  katerim bodo določene letne omejitve emisij
  za
  države članice, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št
  .
  182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

   (21)

  .

| (17) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov
  v skladu s 
  členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  za
  dopolnitev te uredbe z opredelitvijo dodeljenih letnih emisij za države članice
  . |
| --- | --- |

(17)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov
  v skladu s 
  členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  za
  dopolnitev te uredbe z opredelitvijo dodeljenih letnih emisij za države članice
  .

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19a) | Poleg prizadevanj za zmanjšanje lastnih emisij je velikega pomena, da Unija v skladu s ciljem, da bi povečala svoj pozitivni vpliv na globalni ogljikov odtis, skupaj s tretjimi državami predvidi podnebne rešitve prek izvajanja skupnih projektov s temi državami, in sicer v okviru podnebne politike do leta 2030 ter ob upoštevanju, da Pariški sporazum omenja nov mehanizem mednarodnega sodelovanja za boj proti podnebnim spremembam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19a)

Poleg prizadevanj za zmanjšanje lastnih emisij je velikega pomena, da Unija v skladu s ciljem, da bi povečala svoj pozitivni vpliv na globalni ogljikov odtis, skupaj s tretjimi državami predvidi podnebne rešitve prek izvajanja skupnih projektov s temi državami, in sicer v okviru podnebne politike do leta 2030 ter ob upoštevanju, da Pariški sporazum omenja nov mehanizem mednarodnega sodelovanja za boj proti podnebnim spremembam.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | To uredbo bi bilo treba pregledati leta 2024 in nato vsakih pet let, da se oceni njeno splošno delovanje. Ta pregled bi moral upoštevati spreminjajoče se nacionalne razmere in se opreti na ugotovitve pregledov globalnega stanja na podlagi Pariškega sporazuma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

To uredbo bi bilo treba pregledati leta 2024 in nato vsakih pet let, da se oceni njeno splošno delovanje. Ta pregled bi moral upoštevati spreminjajoče se nacionalne razmere in se opreti na ugotovitve pregledov globalnega stanja na podlagi Pariškega sporazuma.

| (20) | To uredbo bi bilo treba pregledati leta 2024 in nato vsakih pet let, da se oceni njeno splošno delovanje. Ta pregled bi moral upoštevati spreminjajoče se nacionalne razmere in se opreti na ugotovitve pregledov globalnega stanja na podlagi Pariškega sporazuma.


  Za zagotovitev skladnosti s Pariškim sporazumom je potrebno, da Unija postopoma vedno bolj povečuje svoja prizadevanja in vsakih pet let predloži prispevek, ki odraža njene največje možne ambicije.




  V pregledu bi morali zato upoštevati cilj Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu za 80 do 95 % do leta 2050 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990 ter cilj Pariškega sporazuma, da je treba v drugi polovici tega stoletja doseči ravnovesje med emisijami toplogrednih plinov iz antropogenih virov in njihovim zajemanjem v ponore. Temeljiti bi moral na najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih ter na pripravljalnem poročilu Evropske agencije za okolje.




  Pri pregledu zmanjšanja emisij držav članic v obdobju od leta 2031 bi bilo treba upoštevati načela pravičnosti in stroškovne učinkovitosti. |
| --- | --- |

(20)

To uredbo bi bilo treba pregledati leta 2024 in nato vsakih pet let, da se oceni njeno splošno delovanje. Ta pregled bi moral upoštevati spreminjajoče se nacionalne razmere in se opreti na ugotovitve pregledov globalnega stanja na podlagi Pariškega sporazuma.

Za zagotovitev skladnosti s Pariškim sporazumom je potrebno, da Unija postopoma vedno bolj povečuje svoja prizadevanja in vsakih pet let predloži prispevek, ki odraža njene največje možne ambicije.

V pregledu bi morali zato upoštevati cilj Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu za 80 do 95 % do leta 2050 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990 ter cilj Pariškega sporazuma, da je treba v drugi polovici tega stoletja doseči ravnovesje med emisijami toplogrednih plinov iz antropogenih virov in njihovim zajemanjem v ponore. Temeljiti bi moral na najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih ter na pripravljalnem poročilu Evropske agencije za okolje.

Pri pregledu zmanjšanja emisij držav članic v obdobju od leta 2031 bi bilo treba upoštevati načela pravičnosti in stroškovne učinkovitosti.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta uredba določa obveznosti v zvezi z minimalnimi prispevki držav članic za izpolnjevanje zavez za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov Unije v obdobju 2021–2030 ter pravila za določitev dodeljenih letnih emisij in oceno napredka držav članic pri zagotavljanju minimalnih prispevkov. | Ta uredba določa obveznosti v zvezi z minimalnimi prispevki držav članic za izpolnjevanje zavez za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov Unije v obdobju 2021–2030 ter pravila za določitev dodeljenih letnih emisij in oceno napredka držav članic pri zagotavljanju minimalnih prispevkov.
  Od držav članic zahteva, da zmanjšajo emisije toplogrednih plinov iz člena 2, da bi izpolnile cilj Unije, ki je do leta 2030 doseči vsaj 30-odstotno zmanjšanje v primerjavi z letom 2005 na pošten in stroškovno učinkovit način. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta uredba določa obveznosti v zvezi z minimalnimi prispevki držav članic za izpolnjevanje zavez za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov Unije v obdobju 2021–2030 ter pravila za določitev dodeljenih letnih emisij in oceno napredka držav članic pri zagotavljanju minimalnih prispevkov.

Ta uredba določa obveznosti v zvezi z minimalnimi prispevki držav članic za izpolnjevanje zavez za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov Unije v obdobju 2021–2030 ter pravila za določitev dodeljenih letnih emisij in oceno napredka držav članic pri zagotavljanju minimalnih prispevkov.
  Od držav članic zahteva, da zmanjšajo emisije toplogrednih plinov iz člena 2, da bi izpolnile cilj Unije, ki je do leta 2030 doseči vsaj 30-odstotno zmanjšanje v primerjavi z letom 2005 na pošten in stroškovno učinkovit način.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Splošni cilj te uredbe je pomagati Uniji preiti na nizkoogljično gospodarstvo prek oblikovanja predvidljive dolgoročne poti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v Uniji do leta 2050, in sicer za 80 do 95 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Splošni cilj te uredbe je pomagati Uniji preiti na nizkoogljično gospodarstvo prek oblikovanja predvidljive dolgoročne poti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v Uniji do leta 2050, in sicer za 80 do 95 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Za namene te uredbe so emisije CO2 iz vrste virov IPCC „1.A.3.A – Civilno letalstvo“ enake nič. | 3.   Za namene te uredbe so emisije CO2 iz vrste virov IPCC „1.A.3.A – Civilno letalstvo“
  , ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES,
  enake nič. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Za namene te uredbe so emisije CO2 iz vrste virov IPCC „1.A.3.A – Civilno letalstvo“ enake nič.

3.   Za namene te uredbe so emisije CO2 iz vrste virov IPCC „1.A.3.A – Civilno letalstvo“
  , ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES,
  enake nič.

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 3 a (novo)

Člen 2 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Ta uredba se uporablja za emisije CO2 iz vrste virov IPCC „1.A.3.D – Plovba“, ki jih Direktiva 2003/87/ES ne zajema. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Ta uredba se uporablja za emisije CO2 iz vrste virov IPCC „1.A.3.D – Plovba“, ki jih Direktiva 2003/87/ES ne zajema.

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4

Člen 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 4 | Člen 4 |
| Letne ravni emisij v obdobju 2021–2030 | Letne ravni emisij v obdobju 2021–2030 |
| 1.   Vsaka država članica
  v letu
  2030 omeji svoje emisije toplogrednih plinov za toliko odstotkov, kot je za navedeno državo članico določeno v Prilogi I k tej uredbi, in sicer glede na njene emisije v letu 2005, določene v skladu z odstavkom 3. | 1.   Vsaka država članica
  do leta
  2030 omeji svoje emisije toplogrednih plinov za
  vsaj
  toliko odstotkov, kot je za navedeno državo članico določeno v Prilogi I k tej uredbi, in sicer glede na njene emisije v letu 2005, določene v skladu z odstavkom 3. |
| 2.   Ob upoštevanju prilagodljivosti iz členov 5, 6 in 7, prilagoditev na podlagi člena 10(2) ter zmanjšanja zaradi uporabe člena 7 Odločbe št. 406/2009/ES vsaka država članica zagotovi, da njene emisije toplogrednih plinov v nobenem letu v obdobju 2021–2029 ne presežejo ravni, določene
  z linearnim zmanjšanjem krivulje
  , ki se začne leta
  2020
  na osnovi povprečja emisij toplogrednih plinov v letih 2016, 2017 in 2018, določenih v skladu z odstavkom 3, konča pa leta 2030 na ravni, določeni za navedeno državo članico v Prilogi I k tej uredbi. | 2.   Ob upoštevanju prilagodljivosti iz členov 5, 6 in 7, prilagoditev na podlagi člena 10(2) ter zmanjšanja zaradi uporabe člena 7 Odločbe št. 406/2009/ES vsaka država članica zagotovi, da njene emisije toplogrednih plinov v nobenem letu v obdobju 2021–2029 ne presežejo ravni, določene
  s krivuljo linearnega zmanjševanja
  , ki se začne leta
  2018
  na osnovi
  bodisi
  povprečja emisij toplogrednih plinov v letih 2016, 2017 in 2018, določenih v skladu z odstavkom 3
  , bodisi letnih emisij, dodeljenih za leto 2020, kot je določeno v skladu s členom 3(2) in členom 10 Odločbe št. 406/2009/ES, pri čemer se uporabi manjša vrednost
  , konča pa leta 2030 na ravni, določeni za navedeno državo članico v Prilogi I k tej uredbi. |
| 3.   Komisija sprejme
  izvedbeni akt
  ,
  ki določa
  dodeljene letne emisije za leta v obdobju 2021–2030, izražene v tonah ekvivalenta CO2, kot je določeno v odstavkih 1 in 2. Komisija za namene
  tega izvedbenega akta
  opravi celosten pregled najnovejših nacionalnih evidenc za leto 2005 in obdobje 2016–2018, ki jih države članice predložijo v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 525/2013. | 3.   Komisija
  v skladu s členom 12
  sprejme
  delegirane akte za dopolnitev te uredbe
  ,
  v katerih določi
  dodeljene letne emisije za leta v obdobju 2021–2030, izražene v tonah ekvivalenta CO2, kot je določeno v odstavkih 1 in 2. Komisija za namene
  teh delegiranih aktov
  opravi celosten pregled najnovejših nacionalnih evidenc za leto 2005 in obdobje 2016–2018, ki jih države članice predložijo v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 525/2013. |
| 4.   Na podlagi odstotkov, ki jih države članice sporočijo v skladu s členom 6(2), ta
  izvedbeni
  akt določi tudi količine, ki se lahko upoštevajo za doseganje skladnosti iz člena 9 za obdobje 2021–2030. V primeru, da skupna vsota za vse države presega skupno količino v višini 100 milijonov, se količina za vsako državo članico sorazmerno zmanjša, tako da skupna količina ni presežena. | 4.   Na podlagi odstotkov, ki jih države članice sporočijo v skladu s členom 6(2), ta
  delegirani
  akt določi tudi količine, ki se lahko upoštevajo za doseganje skladnosti iz člena 9 za obdobje 2021–2030. V primeru, da skupna vsota za vse države presega skupno količino v višini 100 milijonov, se količina za vsako državo članico sorazmerno zmanjša, tako da skupna količina ni presežena. |
| 5.
     
  Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 13. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 4

Člen 4

Letne ravni emisij v obdobju 2021–2030

Letne ravni emisij v obdobju 2021–2030

1.   Vsaka država članica
  v letu
  2030 omeji svoje emisije toplogrednih plinov za toliko odstotkov, kot je za navedeno državo članico določeno v Prilogi I k tej uredbi, in sicer glede na njene emisije v letu 2005, določene v skladu z odstavkom 3.

1.   Vsaka država članica
  do leta
  2030 omeji svoje emisije toplogrednih plinov za
  vsaj
  toliko odstotkov, kot je za navedeno državo članico določeno v Prilogi I k tej uredbi, in sicer glede na njene emisije v letu 2005, določene v skladu z odstavkom 3.

2.   Ob upoštevanju prilagodljivosti iz členov 5, 6 in 7, prilagoditev na podlagi člena 10(2) ter zmanjšanja zaradi uporabe člena 7 Odločbe št. 406/2009/ES vsaka država članica zagotovi, da njene emisije toplogrednih plinov v nobenem letu v obdobju 2021–2029 ne presežejo ravni, določene
  z linearnim zmanjšanjem krivulje
  , ki se začne leta
  2020
  na osnovi povprečja emisij toplogrednih plinov v letih 2016, 2017 in 2018, določenih v skladu z odstavkom 3, konča pa leta 2030 na ravni, določeni za navedeno državo članico v Prilogi I k tej uredbi.

2.   Ob upoštevanju prilagodljivosti iz členov 5, 6 in 7, prilagoditev na podlagi člena 10(2) ter zmanjšanja zaradi uporabe člena 7 Odločbe št. 406/2009/ES vsaka država članica zagotovi, da njene emisije toplogrednih plinov v nobenem letu v obdobju 2021–2029 ne presežejo ravni, določene
  s krivuljo linearnega zmanjševanja
  , ki se začne leta
  2018
  na osnovi
  bodisi
  povprečja emisij toplogrednih plinov v letih 2016, 2017 in 2018, določenih v skladu z odstavkom 3
  , bodisi letnih emisij, dodeljenih za leto 2020, kot je določeno v skladu s členom 3(2) in členom 10 Odločbe št. 406/2009/ES, pri čemer se uporabi manjša vrednost
  , konča pa leta 2030 na ravni, določeni za navedeno državo članico v Prilogi I k tej uredbi.

3.   Komisija sprejme
  izvedbeni akt
  ,
  ki določa
  dodeljene letne emisije za leta v obdobju 2021–2030, izražene v tonah ekvivalenta CO2, kot je določeno v odstavkih 1 in 2. Komisija za namene
  tega izvedbenega akta
  opravi celosten pregled najnovejših nacionalnih evidenc za leto 2005 in obdobje 2016–2018, ki jih države članice predložijo v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 525/2013.

3.   Komisija
  v skladu s členom 12
  sprejme
  delegirane akte za dopolnitev te uredbe
  ,
  v katerih določi
  dodeljene letne emisije za leta v obdobju 2021–2030, izražene v tonah ekvivalenta CO2, kot je določeno v odstavkih 1 in 2. Komisija za namene
  teh delegiranih aktov
  opravi celosten pregled najnovejših nacionalnih evidenc za leto 2005 in obdobje 2016–2018, ki jih države članice predložijo v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 525/2013.

4.   Na podlagi odstotkov, ki jih države članice sporočijo v skladu s členom 6(2), ta
  izvedbeni
  akt določi tudi količine, ki se lahko upoštevajo za doseganje skladnosti iz člena 9 za obdobje 2021–2030. V primeru, da skupna vsota za vse države presega skupno količino v višini 100 milijonov, se količina za vsako državo članico sorazmerno zmanjša, tako da skupna količina ni presežena.

4.   Na podlagi odstotkov, ki jih države članice sporočijo v skladu s členom 6(2), ta
  delegirani
  akt določi tudi količine, ki se lahko upoštevajo za doseganje skladnosti iz člena 9 za obdobje 2021–2030. V primeru, da skupna vsota za vse države presega skupno količino v višini 100 milijonov, se količina za vsako državo članico sorazmerno zmanjša, tako da skupna količina ni presežena.

5.
     
  Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 13.

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 a (novo)

Člen 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 4a |
| | Dolgoročna krivulja zmanjševanja emisij od leta 2031 |
| | Če po prvem ali enem od naslednjih pregledov iz člena 14(2) ni določeno drugače, vsaka država članica vsako leto v obdobju 2031–2050 še naprej zmanjšuje emisije toplogrednih plinov, ki jih zajema ta uredba. Vsaka država članica zagotovi, da njene emisije toplogrednih plinov v nobenem letu v obdobju 2031–2050 ne presežejo ravni, določene s krivuljo linearnega zmanjševanja, ki se začne pri njenih dodeljenih letnih emisijah za leto 2030 ter konča leta 2050 na ravni emisij, ki je 80 % nižja od ravni iz leta 2005 za to državo članico. |
| | Komisija v skladu s členom 12 sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe, v katerih določi dodeljene letne emisije za leta v obdobju 2031–2050, izražene v tonah ekvivalenta CO2. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 4a

Člen 4a

Dolgoročna krivulja zmanjševanja emisij od leta 2031

Dolgoročna krivulja zmanjševanja emisij od leta 2031

Če po prvem ali enem od naslednjih pregledov iz člena 14(2) ni določeno drugače, vsaka država članica vsako leto v obdobju 2031–2050 še naprej zmanjšuje emisije toplogrednih plinov, ki jih zajema ta uredba. Vsaka država članica zagotovi, da njene emisije toplogrednih plinov v nobenem letu v obdobju 2031–2050 ne presežejo ravni, določene s krivuljo linearnega zmanjševanja, ki se začne pri njenih dodeljenih letnih emisijah za leto 2030 ter konča leta 2050 na ravni emisij, ki je 80 % nižja od ravni iz leta 2005 za to državo članico.

Če po prvem ali enem od naslednjih pregledov iz člena 14(2) ni določeno drugače, vsaka država članica vsako leto v obdobju 2031–2050 še naprej zmanjšuje emisije toplogrednih plinov, ki jih zajema ta uredba. Vsaka država članica zagotovi, da njene emisije toplogrednih plinov v nobenem letu v obdobju 2031–2050 ne presežejo ravni, določene s krivuljo linearnega zmanjševanja, ki se začne pri njenih dodeljenih letnih emisijah za leto 2030 ter konča leta 2050 na ravni emisij, ki je 80 % nižja od ravni iz leta 2005 za to državo članico.

Komisija v skladu s členom 12 sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe, v katerih določi dodeljene letne emisije za leta v obdobju 2031–2050, izražene v tonah ekvivalenta CO2.

Komisija v skladu s členom 12 sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe, v katerih določi dodeljene letne emisije za leta v obdobju 2031–2050, izražene v tonah ekvivalenta CO2

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5

Člen 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 5 | Člen 5 |
| Instrumenti prilagodljivosti za dosego letnih omejitev | Instrumenti prilagodljivosti za dosego letnih omejitev |
| 1.   Države članice lahko uporabijo prilagodljivosti iz odstavkov 2 do 6 tega člena ter iz členov 6 in 7. | 1.   Države članice lahko uporabijo prilagodljivosti iz odstavkov 2 do 6 tega člena ter iz členov 6 in 7. |
| 2.   Kar zadeva leta v obdobju 2021–2029, si lahko država članica sposodi količino do 5 % svojih dodeljenih letnih emisij za naslednje leto. | 2.   Kar zadeva leta v obdobju 2021–
  2025, si lahko država članica sposodi količino do 10 % svojih dodeljenih letnih emisij za naslednje leto. Kar zadeva leta v obdobju 2026–
  2029, si lahko država članica sposodi količino do 5 % svojih dodeljenih letnih emisij za naslednje leto. |
| 3.   Če so emisije države članice v določenem letu pod dodeljenimi letnimi emisijami za to leto, pri čemer se upoštevajo prilagodljivosti iz tega člena in člena 6, lahko država članica
  presežek
  dodeljenih letnih emisij shrani za naslednja leta do leta 2030. | 3.   Če so emisije
  toplogrednih plinov
  države članice v določenem letu pod dodeljenimi letnimi emisijami za to leto, pri čemer se upoštevajo prilagodljivosti iz tega člena in člena 6, lahko država članica
  za leta v obdobju 2021–2025 do 10 % presežka svojih dodeljenih letnih emisij shrani za naslednja leta do leta 2025. V zvezi z obdobjem 2026–2029 lahko država članica do 5 % presežka svojih dodeljenih letnih emisij shrani za naslednja leta do leta 2030. |
| 4.   Država članica lahko na druge države članice prenese do 5 % svojih dodeljenih letnih emisij za dano leto. Država članica prejemnica lahko to količino uporabi za doseganje skladnosti iz člena 9 za dano leto ali za naslednja leta do leta 2030. | 4.   Država članica lahko na druge države članice prenese do 5 % svojih dodeljenih letnih emisij za dano leto
  v zvezi z obdobjem 2021–2025 in do 10 % v zvezi z obdobjem 2026–2030
  . Država članica prejemnica lahko to količino uporabi za doseganje skladnosti iz člena 9 za dano leto ali za naslednja leta do leta 2030. |
| 5.   Država članica lahko na druge države članice prenese del svojih dodeljenih letnih emisij za dano leto, ki presega njene emisije toplogrednih plinov v tem letu, ob upoštevanju uporabe prilagodljivosti iz odstavkov 2 do 4 ter člena 6. Država članica prejemnica lahko to količino uporabi za doseganje skladnosti iz člena 9 za to leto ali za naslednja leta do leta 2030. | 5.   Država članica lahko na druge države članice prenese del svojih dodeljenih letnih emisij za dano leto, ki presega njene emisije toplogrednih plinov v tem letu, ob upoštevanju uporabe prilagodljivosti iz odstavkov 2 do 4 ter člena 6. Država članica prejemnica lahko to količino uporabi za doseganje skladnosti iz člena 9 za to leto ali za naslednja leta do leta 2030. |
| | 5a.
     
  Država članica ne prenese nobenega dela svojih dodeljenih letnih emisij, če njene emisije v času prenosa presegajo njene dodeljene letne emisije. |
| 6.   Države članice imajo možnost uporabiti dobropise iz projektov, izdanih na podlagi člena 24(a)(1) Direktive 2003/87/ES, za doseganje skladnosti iz člena 9, in sicer brez količinskih omejitev ter ob hkratnem preprečevanju dvojnega štetja. | 6.   Države članice imajo možnost uporabiti dobropise iz projektov, izdanih na podlagi člena 24(a)(1) Direktive 2003/87/ES, za doseganje skladnosti iz člena 9, in sicer brez količinskih omejitev ter ob hkratnem preprečevanju dvojnega štetja.
  Države članice lahko za take projekte spodbujajo oblikovanje zasebno-zasebnih in javno-zasebnih partnerstev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 5

Člen 5

Instrumenti prilagodljivosti za dosego letnih omejitev

Instrumenti prilagodljivosti za dosego letnih omejitev

1.   Države članice lahko uporabijo prilagodljivosti iz odstavkov 2 do 6 tega člena ter iz členov 6 in 7.

1.   Države članice lahko uporabijo prilagodljivosti iz odstavkov 2 do 6 tega člena ter iz členov 6 in 7.

2.   Kar zadeva leta v obdobju 2021–2029, si lahko država članica sposodi količino do 5 % svojih dodeljenih letnih emisij za naslednje leto.

2.   Kar zadeva leta v obdobju 2021–
  2025, si lahko država članica sposodi količino do 10 % svojih dodeljenih letnih emisij za naslednje leto. Kar zadeva leta v obdobju 2026–
  2029, si lahko država članica sposodi količino do 5 % svojih dodeljenih letnih emisij za naslednje leto.

3.   Če so emisije države članice v določenem letu pod dodeljenimi letnimi emisijami za to leto, pri čemer se upoštevajo prilagodljivosti iz tega člena in člena 6, lahko država članica
  presežek
  dodeljenih letnih emisij shrani za naslednja leta do leta 2030.

3.   Če so emisije
  toplogrednih plinov
  države članice v določenem letu pod dodeljenimi letnimi emisijami za to leto, pri čemer se upoštevajo prilagodljivosti iz tega člena in člena 6, lahko država članica
  za leta v obdobju 2021–2025 do 10 % presežka svojih dodeljenih letnih emisij shrani za naslednja leta do leta 2025. V zvezi z obdobjem 2026–2029 lahko država članica do 5 % presežka svojih dodeljenih letnih emisij shrani za naslednja leta do leta 2030.

4.   Država članica lahko na druge države članice prenese do 5 % svojih dodeljenih letnih emisij za dano leto. Država članica prejemnica lahko to količino uporabi za doseganje skladnosti iz člena 9 za dano leto ali za naslednja leta do leta 2030.

4.   Država članica lahko na druge države članice prenese do 5 % svojih dodeljenih letnih emisij za dano leto
  v zvezi z obdobjem 2021–2025 in do 10 % v zvezi z obdobjem 2026–2030
  . Država članica prejemnica lahko to količino uporabi za doseganje skladnosti iz člena 9 za dano leto ali za naslednja leta do leta 2030.

5.   Država članica lahko na druge države članice prenese del svojih dodeljenih letnih emisij za dano leto, ki presega njene emisije toplogrednih plinov v tem letu, ob upoštevanju uporabe prilagodljivosti iz odstavkov 2 do 4 ter člena 6. Država članica prejemnica lahko to količino uporabi za doseganje skladnosti iz člena 9 za to leto ali za naslednja leta do leta 2030.

5.   Država članica lahko na druge države članice prenese del svojih dodeljenih letnih emisij za dano leto, ki presega njene emisije toplogrednih plinov v tem letu, ob upoštevanju uporabe prilagodljivosti iz odstavkov 2 do 4 ter člena 6. Država članica prejemnica lahko to količino uporabi za doseganje skladnosti iz člena 9 za to leto ali za naslednja leta do leta 2030.

5a.
     
  Država članica ne prenese nobenega dela svojih dodeljenih letnih emisij, če njene emisije v času prenosa presegajo njene dodeljene letne emisije.

6.   Države članice imajo možnost uporabiti dobropise iz projektov, izdanih na podlagi člena 24(a)(1) Direktive 2003/87/ES, za doseganje skladnosti iz člena 9, in sicer brez količinskih omejitev ter ob hkratnem preprečevanju dvojnega štetja.

6.   Države članice imajo možnost uporabiti dobropise iz projektov, izdanih na podlagi člena 24(a)(1) Direktive 2003/87/ES, za doseganje skladnosti iz člena 9, in sicer brez količinskih omejitev ter ob hkratnem preprečevanju dvojnega štetja.
  Države članice lahko za take projekte spodbujajo oblikovanje zasebno-zasebnih in javno-zasebnih partnerstev.

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3 a (novo)

Člen 6 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Dostop do prilagodljivosti iz tega člena in Priloge II se dodeli pod pogojem, da se zadevne države članice zavežejo k sprejetju ukrepov v drugih sektorjih, kjer v preteklosti niso bili doseženi zadostni rezultati. Komisija dopolni to uredbo s sprejetjem delegiranega akta v skladu s členom 12, s katerim do 31. decembra 2019 določi seznam takšnih ukrepov in sektorjev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Dostop do prilagodljivosti iz tega člena in Priloge II se dodeli pod pogojem, da se zadevne države članice zavežejo k sprejetju ukrepov v drugih sektorjih, kjer v preteklosti niso bili doseženi zadostni rezultati. Komisija dopolni to uredbo s sprejetjem delegiranega akta v skladu s členom 12, s katerim do 31. decembra 2019 določi seznam takšnih ukrepov in sektorjev.

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – naslov

Člen 7 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Dodatna poraba do 280 milijonov neto odvzemov iz zemljišč,
  kjer je bil gozd izkrčen, pogozdenih
  zemljišč
  , njivskih površin, s katerimi se gospodari,
  in
  travinja, s katerim se gospodari | Dodatna poraba do 280 milijonov neto odvzemov iz
  rabe
  zemljišč,
  spremembe rabe
  zemljišč in
  gozdarstva |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Dodatna poraba do 280 milijonov neto odvzemov iz zemljišč,
  kjer je bil gozd izkrčen, pogozdenih
  zemljišč
  , njivskih površin, s katerimi se gospodari,
  in
  travinja, s katerim se gospodari

kjer je bil gozd izkrčen, pogozdenih

, njivskih površin, s katerimi se gospodari,

travinja, s katerim se gospodari

Dodatna poraba do 280 milijonov neto odvzemov iz
  rabe
  zemljišč,
  spremembe rabe
  zemljišč in
  gozdarstva

rabe

spremembe rabe

gozdarstva

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  V primeru, da
  emisije države članice
  presegajo
  dodeljene letne emisije za dano leto, se lahko za doseganje skladnosti iz člena 9 za dano leto upošteva količina do vsote skupnih neto odvzemov in skupnih neto emisij iz vseh obračunskih kategorij za zemljišča, kjer je bil gozd izkrčen, pogozdena zemljišča, njivske površine, s katerimi se gospodari, in
  travinje
  , s 
  katerim
  se gospodari, iz člena 2 Uredbe [] [LULUCF], pod pogojem, da: | 1.   
  Če
  emisije države članice
  presežejo
  dodeljene letne emisije za dano leto
  , vključno z dodeljenimi emisijami, shranjenimi v skladu s členom 5(3)
  , se lahko za doseganje skladnosti iz člena 9 za dano leto upošteva količina do vsote skupnih neto odvzemov in skupnih neto emisij iz vseh obračunskih kategorij za zemljišča, kjer je bil gozd izkrčen, pogozdena zemljišča, njivske površine, s katerimi se gospodari, travinje, s katerim se gospodari
  , mokrišča, s katerimi se gospodari, kadar je to primerno,
  in
  glede na delegirani akt, sprejet v skladu z odstavkom 2, gozdna zemljišča
  , s 
  katerimi
  se gospodari, iz člena 2 Uredbe [] [LULUCF], pod pogojem, da: |
| | (-a) | država članica Komisiji do 1. januarja 2019 predloži akcijski načrt, v katerem opredeli ukrepe, vključno z uporabo financiranja Unije, kadar je to ustrezno, za podnebno učinkovito kmetovanje ter za sektor rabe zemljišč in gozdarstvo, ter pokaže, kako bo s temi ukrepi prispevala k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v skladu s to uredbo in k preseganju zahtev v skladu s členom 4 Uredbe [][LULUCF] v obdobju 2021–2030; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  V primeru, da
  emisije države članice
  presegajo
  dodeljene letne emisije za dano leto, se lahko za doseganje skladnosti iz člena 9 za dano leto upošteva količina do vsote skupnih neto odvzemov in skupnih neto emisij iz vseh obračunskih kategorij za zemljišča, kjer je bil gozd izkrčen, pogozdena zemljišča, njivske površine, s katerimi se gospodari, in
  travinje
  , s 
  katerim
  se gospodari, iz člena 2 Uredbe [] [LULUCF], pod pogojem, da:

1.   
  Če
  emisije države članice
  presežejo
  dodeljene letne emisije za dano leto
  , vključno z dodeljenimi emisijami, shranjenimi v skladu s členom 5(3)
  , se lahko za doseganje skladnosti iz člena 9 za dano leto upošteva količina do vsote skupnih neto odvzemov in skupnih neto emisij iz vseh obračunskih kategorij za zemljišča, kjer je bil gozd izkrčen, pogozdena zemljišča, njivske površine, s katerimi se gospodari, travinje, s katerim se gospodari
  , mokrišča, s katerimi se gospodari, kadar je to primerno,
  in
  glede na delegirani akt, sprejet v skladu z odstavkom 2, gozdna zemljišča
  , s 
  katerimi
  se gospodari, iz člena 2 Uredbe [] [LULUCF], pod pogojem, da:

(-a)

(-a)

država članica Komisiji do 1. januarja 2019 predloži akcijski načrt, v katerem opredeli ukrepe, vključno z uporabo financiranja Unije, kadar je to ustrezno, za podnebno učinkovito kmetovanje ter za sektor rabe zemljišč in gozdarstvo, ter pokaže, kako bo s temi ukrepi prispevala k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v skladu s to uredbo in k preseganju zahtev v skladu s členom 4 Uredbe [][LULUCF] v obdobju 2021–2030;

| (a) | kumulativna količina, ki se za navedeno državo članico upošteva za vsa leta v obdobju 2021–2030, ne presega ravni iz Priloge III za navedeno državo članico; |
| --- | --- |

(a)

kumulativna količina, ki se za navedeno državo članico upošteva za vsa leta v obdobju 2021–2030, ne presega ravni iz Priloge III za navedeno državo članico;

| (a) | kumulativna količina, ki se za navedeno državo članico upošteva za vsa leta v obdobju 2021–2030, ne presega ravni iz Priloge III za navedeno državo članico; |
| --- | --- |

(a)

kumulativna količina, ki se za navedeno državo članico upošteva za vsa leta v obdobju 2021–2030, ne presega ravni iz Priloge III za navedeno državo članico;

| (b) | takšna količina presega zahteve iz člena 4 Uredbe [] [LULUCF] za navedeno državo članico; |
| --- | --- |

(b)

takšna količina presega zahteve iz člena 4 Uredbe [] [LULUCF] za navedeno državo članico;

| (b) | je dokazano, da
  takšna količina presega zahteve iz člena 4 Uredbe [] [LULUCF] za navedeno državo članico
  v petletnih obdobjih, kot je navedeno v členu 12 Uredbe [][LULUCF]
  ; |
| --- | --- |

(b)

je dokazano, da
  takšna količina presega zahteve iz člena 4 Uredbe [] [LULUCF] za navedeno državo članico
  v petletnih obdobjih, kot je navedeno v členu 12 Uredbe [][LULUCF]
  ;

je dokazano, da

v petletnih obdobjih, kot je navedeno v členu 12 Uredbe [][LULUCF]

| (c) | država članica od druge države članice ni pridobila več neto odvzemov iz Uredbe [] [LULUCF], kot jih je prenesla; ter |
| --- | --- |

(c)

država članica od druge države članice ni pridobila več neto odvzemov iz Uredbe [] [LULUCF], kot jih je prenesla; ter

| (c) | država članica od druge države članice ni pridobila več neto odvzemov iz Uredbe [] [LULUCF], kot jih je prenesla; ter |
| --- | --- |

(c)

država članica od druge države članice ni pridobila več neto odvzemov iz Uredbe [] [LULUCF], kot jih je prenesla; ter

| (d) | je država članica izpolnila zahteve iz Uredbe [] [LULUCF]. |
| --- | --- |

(d)

je država članica izpolnila zahteve iz Uredbe [] [LULUCF].

| (d) | je država članica izpolnila zahteve iz Uredbe [] [LULUCF]. |
| --- | --- |

(d)

je država članica izpolnila zahteve iz Uredbe [] [LULUCF].

Komisija lahko v skladu s točko (-a) izda mnenje o osnutkih načrtov, ki jih predložijo države članice.

Komisija lahko v skladu s točko (-a) izda mnenje o osnutkih načrtov, ki jih predložijo države članice.

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če je sprejet delegirani akt za posodobitev referenčnih vrednosti za gospodarjenje z gozdovi, ki temeljijo na nacionalnih načrtih za obračunavanje na področju gozdarstva v skladu s členom 8(6) Uredbe [LULUCF], se na Komisijo prenese pooblastilo, da v skladu s členom 12 te uredbe spremeni odstavek 1 tega člena, da se odrazi prispevek obračunskih kategorij za gozdna zemljišča, s katerimi se gospodari. | 2.   Če je sprejet delegirani akt za posodobitev referenčnih vrednosti za gospodarjenje z gozdovi, ki temeljijo na nacionalnih načrtih za obračunavanje na področju gozdarstva v skladu s členom 8(6) Uredbe [LULUCF], se na Komisijo prenese pooblastilo, da v skladu s členom 12 te uredbe spremeni odstavek 1 tega člena
  in obračunske kategorije v Prilogi III
  , da se odrazi
  uravnotežen
  prispevek obračunskih kategorij za gozdna zemljišča, s katerimi se gospodari
  , ne da bi pri tem presegli skupni znesek 280 milijonov EUR, ki je na voljo v skladu s tem členom
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če je sprejet delegirani akt za posodobitev referenčnih vrednosti za gospodarjenje z gozdovi, ki temeljijo na nacionalnih načrtih za obračunavanje na področju gozdarstva v skladu s členom 8(6) Uredbe [LULUCF], se na Komisijo prenese pooblastilo, da v skladu s členom 12 te uredbe spremeni odstavek 1 tega člena, da se odrazi prispevek obračunskih kategorij za gozdna zemljišča, s katerimi se gospodari.

2.   Če je sprejet delegirani akt za posodobitev referenčnih vrednosti za gospodarjenje z gozdovi, ki temeljijo na nacionalnih načrtih za obračunavanje na področju gozdarstva v skladu s členom 8(6) Uredbe [LULUCF], se na Komisijo prenese pooblastilo, da v skladu s členom 12 te uredbe spremeni odstavek 1 tega člena
  in obračunske kategorije v Prilogi III
  , da se odrazi
  uravnotežen
  prispevek obračunskih kategorij za gozdna zemljišča, s katerimi se gospodari
  , ne da bi pri tem presegli skupni znesek 280 milijonov EUR, ki je na voljo v skladu s tem členom
  .

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1

Člen 9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  V primeru
  ,
  da
  pregledane emisije toplogrednih plinov države članice
  presegajo
  dodeljene letne emisije v katerem koli letu obdobja, v skladu z odstavkom 2 tega člena in
  prilagodljivosti
  ,
  uporabljenih
  v skladu s členi 5 do 7, se
  v letih 2027 in 2032
  uporabijo naslednji ukrepi: | 1.   
  Komisija vsaki dve leti preveri, kako države članice izpolnjujejo to uredbo. Če
  pregledane emisije toplogrednih plinov države članice
  presežejo
  dodeljene letne emisije v katerem koli letu obdobja v skladu z odstavkom 2 tega člena in
  prilagodljivostmi
  ,
  uporabljenimi
  v skladu s členi 5 do 7, se uporabijo naslednji ukrepi: |
| (a) | obsegu emisij države članice v naslednjem letu se doda količina, ki je enaka presežku emisij toplogrednih plinov v tonah ekvivalenta CO2, pomnoženemu z 1,08 , in sicer v skladu z ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 11; ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  V primeru
  ,
  da
  pregledane emisije toplogrednih plinov države članice
  presegajo
  dodeljene letne emisije v katerem koli letu obdobja, v skladu z odstavkom 2 tega člena in
  prilagodljivosti
  ,
  uporabljenih
  v skladu s členi 5 do 7, se
  v letih 2027 in 2032
  uporabijo naslednji ukrepi:

1.   
  Komisija vsaki dve leti preveri, kako države članice izpolnjujejo to uredbo. Če
  pregledane emisije toplogrednih plinov države članice
  presežejo
  dodeljene letne emisije v katerem koli letu obdobja v skladu z odstavkom 2 tega člena in
  prilagodljivostmi
  ,
  uporabljenimi
  v skladu s členi 5 do 7, se uporabijo naslednji ukrepi:

(a)

obsegu emisij države članice v naslednjem letu se doda količina, ki je enaka presežku emisij toplogrednih plinov v tonah ekvivalenta CO2, pomnoženemu z 1,08 , in sicer v skladu z ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 11; ter

2

| (a) | obsegu emisij države članice v naslednjem letu se doda količina, ki je enaka presežku emisij toplogrednih plinov v tonah ekvivalenta CO2, pomnoženemu z 1,08 , in sicer v skladu z ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 11; ter |
| --- | --- |

(a)

obsegu emisij države članice v naslednjem letu se doda količina, ki je enaka presežku emisij toplogrednih plinov v tonah ekvivalenta CO2, pomnoženemu z 1,08 , in sicer v skladu z ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 11; ter

2

| (b) | državi članici se začasno prepove prenos katerega koli dela dodeljenih letnih emisij drugi državi članici, dokler ne dosega skladnosti s to uredbo. Centralni administrator izvaja to prepoved v registru iz člena 11. |
| --- | --- |

(b)

državi članici se začasno prepove prenos katerega koli dela dodeljenih letnih emisij drugi državi članici, dokler ne dosega skladnosti s to uredbo. Centralni administrator izvaja to prepoved v registru iz člena 11.

| (b) | državi članici se začasno prepove prenos katerega koli dela dodeljenih letnih emisij drugi državi članici, dokler ne dosega skladnosti s to uredbo. Centralni administrator izvaja to prepoved v registru iz člena 11. |
| --- | --- |

(b)

državi članici se začasno prepove prenos katerega koli dela dodeljenih letnih emisij drugi državi članici, dokler ne dosega skladnosti s to uredbo. Centralni administrator izvaja to prepoved v registru iz člena 11.

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 a (novo)

Člen 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 9a |
| | Rezerva za zgodnje ukrepanje |
| | 1.
     
  Da bi upoštevali zgodnje ukrepanje pred letom 2020, se na zahtevo države članice pri merjenju skladnosti za to državo članico za namene zadnjega preverjanja skladnosti v skladu s členom 9 te uredbe upošteva količina, ki ne presega skupne vsote 90 milijonov ton v dodeljenih letnih emisijah v obdobju 2026–2030, pod pogojem, da: |
| | (a) | njene skupne dodeljene letne emisije za obdobje 2013–2020, določene v skladu s členom 3(2) in členom 10 Odločbe 406/2009/ES, presegajo njene skupne letne preverjene emisije toplogrednih plinov za obdobje 2013–2020; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 9a

Člen 9a

Rezerva za zgodnje ukrepanje

Rezerva za zgodnje ukrepanje

1.
     
  Da bi upoštevali zgodnje ukrepanje pred letom 2020, se na zahtevo države članice pri merjenju skladnosti za to državo članico za namene zadnjega preverjanja skladnosti v skladu s členom 9 te uredbe upošteva količina, ki ne presega skupne vsote 90 milijonov ton v dodeljenih letnih emisijah v obdobju 2026–2030, pod pogojem, da:

(a)

(a)

njene skupne dodeljene letne emisije za obdobje 2013–2020, določene v skladu s členom 3(2) in členom 10 Odločbe 406/2009/ES, presegajo njene skupne letne preverjene emisije toplogrednih plinov za obdobje 2013–2020;

njene skupne dodeljene letne emisije za obdobje 2013–2020, določene v skladu s členom 3(2) in členom 10 Odločbe 406/2009/ES, presegajo njene skupne letne preverjene emisije toplogrednih plinov za obdobje 2013–2020;

| (b) | je njen BDP na prebivalca po tržnih cenah iz leta 2013 pod povprečjem EU; |
| --- | --- |

(b)

(b)

je njen BDP na prebivalca po tržnih cenah iz leta 2013 pod povprečjem EU;

je njen BDP na prebivalca po tržnih cenah iz leta 2013 pod povprečjem EU;

| (c) | je v največji meri uporabila prilagodljivosti iz členov 6 in 7 do ravni, določenih v Prilogah II in III; |
| --- | --- |

(c)

(c)

je v največji meri uporabila prilagodljivosti iz členov 6 in 7 do ravni, določenih v Prilogah II in III;

je v največji meri uporabila prilagodljivosti iz členov 6 in 7 do ravni, določenih v Prilogah II in III;

| (d) | je v največji meri uporabila prilagodljivosti iz člena 5(2) in (3) ter dodeljenih emisij ni prenesla na drugo državo članico v skladu s členom 5(4) in (5) in |
| --- | --- |

(d)

(d)

je v največji meri uporabila prilagodljivosti iz člena 5(2) in (3) ter dodeljenih emisij ni prenesla na drugo državo članico v skladu s členom 5(4) in (5) in

je v največji meri uporabila prilagodljivosti iz člena 5(2) in (3) ter dodeljenih emisij ni prenesla na drugo državo članico v skladu s členom 5(4) in (5) in

| (e) | Unija kot celota izpolni svoj cilj iz člena 1(1). |
| --- | --- |

(e)

(e)

Unija kot celota izpolni svoj cilj iz člena 1(1).

Unija kot celota izpolni svoj cilj iz člena 1(1).

2.
     
  Največji delež, ki ga ima država članica v skupni vsoti iz odstavka 1 in ki ga je mogoče upoštevati pri merjenju skladnosti, se določi na podlagi razmerja med razliko med njenimi skupnimi dodeljenimi letnimi emisijami za obdobje 2013–2020 in njenimi skupini preverjenimi letnimi emisijami toplogrednih plinov v istem obdobju na eni strani ter na drugi strani razliko med skupnimi dodeljenimi letnimi emisijami za obdobje 2013–2020 vseh držav članic, ki izpolnjujejo merilo iz točke (b) odstavka (1), ter skupnimi preverjenimi letnimi emisijami toplogrednih plinov teh držav članic v istem obdobju.

Dodeljene letne emisije in preverjene letne emisije se določijo v skladu z odstavkom 3.

Dodeljene letne emisije in preverjene letne emisije se določijo v skladu z odstavkom 3.

3.
     
  Komisija v skladu s členom 12 sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe, v katerih določi največji delež za vsako državo članico, izražen v tonah ekvivalenta CO2, kot je določeno v odstavkih 1 in 2. Komisija v teh delegiranih aktih uporabi dodeljene letne emisije, določene v skladu s členom 3(2) in členom 10 Odločbe št. 406/2009/ES, ter pregled evidenc za obdobje 2013–2020 v skladu z Uredbo št. (EU) št. 525/2013.

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2

Člen 10 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   K dodelitvi za leto 2021 se prišteje znesek iz Priloge IV
  te uredbe za vsako državo članico iz navedene priloge
  . | 2.   K dodelitvi za leto 2021 se
  za vsako državo članico iz navedene priloge
  prišteje znesek iz Priloge IV
  k tej uredbi, ki skupno pomeni 39,14 milijona ton ekvivalenta CO2 za vse države članice
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   K dodelitvi za leto 2021 se prišteje znesek iz Priloge IV
  te uredbe za vsako državo članico iz navedene priloge
  .

2.   K dodelitvi za leto 2021 se
  za vsako državo članico iz navedene priloge
  prišteje znesek iz Priloge IV
  k tej uredbi, ki skupno pomeni 39,14 milijona ton ekvivalenta CO2 za vse države članice
  .

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – naslov

Člen 11 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Register | Evropski register |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Register

Register

Evropski register

Evropski register

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1

Člen 11 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija zagotovi natančno obračunavanje v skladu s to uredbo, in sicer z registrom Unije, vzpostavljenim na podlagi člena 10 Uredbe (EU) št. 525/2013,
  vključno
  z dodeljenimi letnimi emisijami, prilagodljivostmi, uporabljenimi na podlagi členov 4 do 7, skladnostjo iz člena 9 in spremembo obsega uporabe iz člena 10 te uredbe. Centralni administrator samodejno preverja vsako transakcijo iz te uredbe in po potrebi transakcije zaustavi, da prepreči nepravilnosti. Te informacije so dostopne
  javnosti
  . | 1.   Komisija zagotovi natančno obračunavanje v skladu s to uredbo, in sicer z registrom Unije, vzpostavljenim na podlagi člena 10 Uredbe (EU) št. 525/2013
  . V ta namen Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 12
  ,
  da bi to uredbo dopolnila zlasti v zvezi
  z dodeljenimi letnimi emisijami, prilagodljivostmi, uporabljenimi na podlagi členov 4 do 7, skladnostjo iz člena 9 in spremembo obsega uporabe iz člena 10 te uredbe. Centralni administrator samodejno preverja vsako transakcijo iz te uredbe in po potrebi transakcije zaustavi, da prepreči nepravilnosti.
  Evropski register je pregleden in vsebuje vse ustrezne informacije glede prenosa pravic med državami članicami.
  Te informacije so
  javnosti
  dostopne
  prek namenskega spletišča, ki ga gosti Komisija
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija zagotovi natančno obračunavanje v skladu s to uredbo, in sicer z registrom Unije, vzpostavljenim na podlagi člena 10 Uredbe (EU) št. 525/2013,
  vključno
  z dodeljenimi letnimi emisijami, prilagodljivostmi, uporabljenimi na podlagi členov 4 do 7, skladnostjo iz člena 9 in spremembo obsega uporabe iz člena 10 te uredbe. Centralni administrator samodejno preverja vsako transakcijo iz te uredbe in po potrebi transakcije zaustavi, da prepreči nepravilnosti. Te informacije so dostopne
  javnosti
  .

1.   Komisija zagotovi natančno obračunavanje v skladu s to uredbo, in sicer z registrom Unije, vzpostavljenim na podlagi člena 10 Uredbe (EU) št. 525/2013
  . V ta namen Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 12
  ,
  da bi to uredbo dopolnila zlasti v zvezi
  z dodeljenimi letnimi emisijami, prilagodljivostmi, uporabljenimi na podlagi členov 4 do 7, skladnostjo iz člena 9 in spremembo obsega uporabe iz člena 10 te uredbe. Centralni administrator samodejno preverja vsako transakcijo iz te uredbe in po potrebi transakcije zaustavi, da prepreči nepravilnosti.
  Evropski register je pregleden in vsebuje vse ustrezne informacije glede prenosa pravic med državami članicami.
  Te informacije so
  javnosti
  dostopne
  prek namenskega spletišča, ki ga gosti Komisija
  .

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2

Člen 11 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 12 te uredbe sprejme delegirani akt za izvedbo odstavka 1. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 12 te uredbe sprejme delegirani akt za izvedbo odstavka 1.

črtano

črtano

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 a (novo)

Člen 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 11a |
| | Vpliv financiranja Unije na podnebje |
| | Komisija opravi celovito medsektorsko študijo o vplivu financiranja, ki se za blažitev podnebnih sprememb dodeljuje iz proračuna Unije ali kakor koli drugače v skladu z zakonodajo Unije. |
| | Komisija do 1. januarja 2019 Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi poročilo o izsledkih te študije in ga po potrebi pospremi z zakonodajnimi predlogi o ukinitvi vsega financiranja Unije, ki ni skladno s cilji ali politikami Unije za zmanjšanje emisij CO2. Poročilo vključuje predlog o obveznem predhodnem preverjanju združljivosti z zahtevami na področju podnebja, ki se bo od 1. januarja 2020 uporabljalo za vse nove naložbe Unije, ter obveznost objavljanja rezultatov na pregleden in dostopen način. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 11a

Člen 11a

Vpliv financiranja Unije na podnebje

Vpliv financiranja Unije na podnebje

Komisija opravi celovito medsektorsko študijo o vplivu financiranja, ki se za blažitev podnebnih sprememb dodeljuje iz proračuna Unije ali kakor koli drugače v skladu z zakonodajo Unije.

Komisija opravi celovito medsektorsko študijo o vplivu financiranja, ki se za blažitev podnebnih sprememb dodeljuje iz proračuna Unije ali kakor koli drugače v skladu z zakonodajo Unije.

Komisija do 1. januarja 2019 Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi poročilo o izsledkih te študije in ga po potrebi pospremi z zakonodajnimi predlogi o ukinitvi vsega financiranja Unije, ki ni skladno s cilji ali politikami Unije za zmanjšanje emisij CO2. Poročilo vključuje predlog o obveznem predhodnem preverjanju združljivosti z zahtevami na področju podnebja, ki se bo od 1. januarja 2020 uporabljalo za vse nove naložbe Unije, ter obveznost objavljanja rezultatov na pregleden in dostopen način.

Komisija do 1. januarja 2019 Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi poročilo o izsledkih te študije in ga po potrebi pospremi z zakonodajnimi predlogi o ukinitvi vsega financiranja Unije, ki ni skladno s cilji ali politikami Unije za zmanjšanje emisij CO2

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2

Člen 12 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz člena 7(2) in člena 11 se Komisiji podeli za
  nedoločen čas
  od
  datuma
  začetka veljavnosti te
  uredbe
  . | 2.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz člena
  4(3), člena 4a, člena 6(3a), člena
  7(2)
  , člena 9a
  in člena 11
  te uredbe
  se Komisiji podeli za
  obdobje petih let
  od
  ... [datum
  začetka veljavnosti te
  uredbe]
  .
  Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz člena 7(2) in člena 11 se Komisiji podeli za
  nedoločen čas
  od
  datuma
  začetka veljavnosti te
  uredbe
  .

2.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz člena
  4(3), člena 4a, člena 6(3a), člena
  7(2)
  , člena 9a
  in člena 11
  te uredbe
  se Komisiji podeli za
  obdobje petih let
  od
  ... [datum
  začetka veljavnosti te
  uredbe]
  .
  Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3

Člen 12 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Prenos pooblastil iz člena 7(2)
  in
  člena 11 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. | 3.   Prenos pooblastil iz člena
  4(3), člena 4a, člena 6(3a), člena
  7(2)
  , člena 9a in
  člena 11 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Prenos pooblastil iz člena 7(2)
  in
  člena 11 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

3.   Prenos pooblastil iz člena
  4(3), člena 4a, člena 6(3a), člena
  7(2)
  , člena 9a in
  člena 11 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 6

Člen 12 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   
  Delegiran
  akt, sprejet na podlagi člena 7(2) in člena 11, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. | 6.   
  Delegirani
  akt, sprejet na podlagi člena
  4(3), člena 4a, člena 6(3a), člena
  7(2)
  , člena 9a
  in člena 11, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   
  Delegiran
  akt, sprejet na podlagi člena 7(2) in člena 11, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

6.   
  Delegirani
  akt, sprejet na podlagi člena
  4(3), člena 4a, člena 6(3a), člena
  7(2)
  , člena 9a
  in člena 11, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13

Člen 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 13 | črtano |
| Postopek v odboru | |
| 1.
     
  Komisiji pomaga Odbor za podnebne spremembe, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 525/2013. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. | |
| 2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 13

Člen 13

črtano

črtano

Postopek v odboru

Postopek v odboru

1.
     
  Komisiji pomaga Odbor za podnebne spremembe, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 525/2013. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1

Člen 14 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Komisija v šestih mesecih po spodbujevalnem dialogu v okviru UNFCCC leta 2018 objavi sporočilo, v katerem oceni skladnost zakonodajnih aktov Unije na področju podnebja in energetike s cilji Pariškega sporazuma. V sporočilu zlasti pregleda vlogo in primernost obveznosti, določenih v tej uredbi za doseganje teh ciljev, ter skladnost zakonodajnih aktov Unije na področju podnebja in energetike, vključno z energijsko učinkovitostjo in zahtevami glede energije iz obnovljivih virov, pa tudi skladnost zakonodajnih aktov na področju kmetijstva in prevoza z zavezo EU glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov. |
| Komisija do 28. februarja 2024
  , nato pa vsakih pet let,
  Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o izvajanju te uredbe ter njenem prispevku k izpolnjevanju cilja zmanjšanja celotnih emisij toplogrednih plinov EU do leta 2030 in prispevanju k ciljem Pariškega sporazuma
  ter
  po potrebi
  poda predloge
  . | 2.
     Komisija do 28. februarja 2024
  po prvem pregledu globalnega stanja izvajanja Pariškega sporazuma leta 2023 in
  nato
  v šestih mesecih po naslednjih pregledih globalnega stanja
  Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o izvajanju te uredbe ter njenem prispevku k izpolnjevanju cilja zmanjšanja celotnih emisij toplogrednih plinov EU do leta 2030 in prispevanju k ciljem Pariškega sporazuma
  . Poročilu po potrebi priloži zakonodajni predlog o večjem zmanjšanju emisij držav članic. |
| | Pri pregledu zmanjšanja emisij držav članic v obdobju od leta 2031 upošteva načela pravičnosti in stroškovne učinkovitosti pri razdelitvi med državami članicami. |
| | Upošteva tudi napredek Unije in tretjih držav pri uresničevanju ciljev Pariškega sporazuma, pa tudi napredek pri pridobivanju in ohranjanju zasebnega financiranja v podporo prehodu na nizkoogljično gospodarstvo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.
     
  Komisija v šestih mesecih po spodbujevalnem dialogu v okviru UNFCCC leta 2018 objavi sporočilo, v katerem oceni skladnost zakonodajnih aktov Unije na področju podnebja in energetike s cilji Pariškega sporazuma. V sporočilu zlasti pregleda vlogo in primernost obveznosti, določenih v tej uredbi za doseganje teh ciljev, ter skladnost zakonodajnih aktov Unije na področju podnebja in energetike, vključno z energijsko učinkovitostjo in zahtevami glede energije iz obnovljivih virov, pa tudi skladnost zakonodajnih aktov na področju kmetijstva in prevoza z zavezo EU glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov.

Komisija do 28. februarja 2024
  , nato pa vsakih pet let,
  Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o izvajanju te uredbe ter njenem prispevku k izpolnjevanju cilja zmanjšanja celotnih emisij toplogrednih plinov EU do leta 2030 in prispevanju k ciljem Pariškega sporazuma
  ter
  po potrebi
  poda predloge
  .

, nato pa vsakih pet let,

ter

poda predloge

2.
     Komisija do 28. februarja 2024
  po prvem pregledu globalnega stanja izvajanja Pariškega sporazuma leta 2023 in
  nato
  v šestih mesecih po naslednjih pregledih globalnega stanja
  Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o izvajanju te uredbe ter njenem prispevku k izpolnjevanju cilja zmanjšanja celotnih emisij toplogrednih plinov EU do leta 2030 in prispevanju k ciljem Pariškega sporazuma
  . Poročilu po potrebi priloži zakonodajni predlog o večjem zmanjšanju emisij držav članic.

Pri pregledu zmanjšanja emisij držav članic v obdobju od leta 2031 upošteva načela pravičnosti in stroškovne učinkovitosti pri razdelitvi med državami članicami.

Pri pregledu zmanjšanja emisij držav članic v obdobju od leta 2031 upošteva načela pravičnosti in stroškovne učinkovitosti pri razdelitvi med državami članicami.

Upošteva tudi napredek Unije in tretjih držav pri uresničevanju ciljev Pariškega sporazuma, pa tudi napredek pri pridobivanju in ohranjanju zasebnega financiranja v podporo prehodu na nizkoogljično gospodarstvo.

Upošteva tudi napredek Unije in tretjih držav pri uresničevanju ciljev Pariškega sporazuma, pa tudi napredek pri pridobivanju in ohranjanju zasebnega financiranja v podporo prehodu na nizkoogljično gospodarstvo.

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 a (novo)

Člen 15 a (novo)

Sklep (EU) št. 2015/1814

Člen 1 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 15a |
| | Sprememba Sklepa (EU) 2015/1814 |
| | Člen 1(4) Sklepa (EU) 2015/1814 se nadomesti z naslednjim: |
| | „4.
     


  Komisija skupno število pravic v obtoku vsako leto objavi do 15. maja naslednjega leta. Skupno število pravic v obtoku za dano leto je skupno število pravic, izdanih v obdobju od 1. januarja 2008, vključno s številom pravic, ki so bile v navedenem obdobju izdane na podlagi člena 13(2) Direktive 2003/87/ES, ter pravic do uporabe mednarodnih dobropisov, ki jih naprave uveljavljajo v okviru EU ETS v zvezi z emisijami do 31. decembra danega leta, od katerega se odštejejo skupne tone preverjenih emisij naprav v okviru EU ETS med 1. januarjem 2008 in 31. decembrom danega leta, vse pravice, ki so bile ukinjene v skladu s členom 12(4) Direktive 2003/87/ES, razen pravic, ki so bile ukinjene v skladu s členom 6(1) Uredbe (EU) 2017/...

   (*1)

  Evropskega parlamenta in Sveta, ter število pravic v rezervi. Emisije v triletnem obdobju, ki se je začelo leta 2005 in končalo leta 2007, ter pravice, izdane v zvezi s temi emisijami, se ne upoštevajo. Prva objava se izvede najpozneje 15. maja 2017. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 15a

Člen 15a

Sprememba Sklepa (EU) 2015/1814

Sprememba Sklepa (EU) 2015/1814

Člen 1(4) Sklepa (EU) 2015/1814 se nadomesti z naslednjim:

Člen 1(4) Sklepa (EU) 2015/1814 se nadomesti z naslednjim:

„4.
     


  Komisija skupno število pravic v obtoku vsako leto objavi do 15. maja naslednjega leta. Skupno število pravic v obtoku za dano leto je skupno število pravic, izdanih v obdobju od 1. januarja 2008, vključno s številom pravic, ki so bile v navedenem obdobju izdane na podlagi člena 13(2) Direktive 2003/87/ES, ter pravic do uporabe mednarodnih dobropisov, ki jih naprave uveljavljajo v okviru EU ETS v zvezi z emisijami do 31. decembra danega leta, od katerega se odštejejo skupne tone preverjenih emisij naprav v okviru EU ETS med 1. januarjem 2008 in 31. decembrom danega leta, vse pravice, ki so bile ukinjene v skladu s členom 12(4) Direktive 2003/87/ES, razen pravic, ki so bile ukinjene v skladu s členom 6(1) Uredbe (EU) 2017/...

   (*1)

  Evropskega parlamenta in Sveta, ter število pravic v rezervi. Emisije v triletnem obdobju, ki se je začelo leta 2005 in končalo leta 2007, ter pravice, izdane v zvezi s temi emisijami, se ne upoštevajo. Prva objava se izvede najpozneje 15. maja 2017.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0208/2017).

1

(16)  COM(2015)0080

16

(16)  COM(2015)0080

16

(19)  dločba št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (UL L 140, 5.6.2009, str. 136).

19

(19)  Odločba št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (UL L 140, 5.6.2009, str. 136).

19

(1a)  
  Sklep (EU) 2015/1814 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2015 o vzpostavitvi in delovanju rezerve za stabilnost trga za sistem Unije za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov in spremembi Direktive 2003/87/ES (UL L 264, 9.10.2015, str. 1).

1a

Sklep (EU) 2015/1814 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2015 o vzpostavitvi in delovanju rezerve za stabilnost trga za sistem Unije za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov in spremembi Direktive 2003/87/ES (UL L 264, 9.10.2015, str. 1).

(21)  
  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

21

Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

---