# Euroopan unionin C 343/2018

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 343 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 61. vuosikerta25. syyskuu 2018 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 343

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

61. vuosikerta25. syyskuu 2018

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euronestin parlamentaarinen edustajakokous |
| 2018/C 343/01 | Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma itäisen kumppanuuden maiden turvallisuushaasteista ja EU:n roolin vahvistamisesta niiden käsittelyssä | 1 |
| 2018/C 343/02 | Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma suorista ulkomaisista sijoituksista EU:n jäsenvaltioissa ja itäisen kumppanuuden maissa | 8 |
| 2018/C 343/03 | Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma energiatehokkuuden kehittämisestä ja kestävästä energiataloudesta EU:ssa ja itäisen Euroopan kumppanimaissa | 12 |
| 2018/C 343/04 | Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma epävirallisen ja pimeän työn torjunnasta sekä työntekijöiden sosiaaliturvan parantamisesta Euroopan unionissa ja itäisen kumppanuuden maissa | 19 |
| 2018/C 343/05 | Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma ukrainalaisista poliittisista vangeista Venäjällä, erityisesti Oleg Sentsovista | 24 |
| 2018/C 343/06 | Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Armenian tasavallan välisen kokonaisvaltaisen ja laajennetun kumppanuussopimuksen ratifioinnin nopeuttamisesta EU:n kansallisissa parlamenteissa | 26 |
| 2018/C 343/07 | Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma EU:n monivuotisesta rahoituskehyksestä vuoden 2020 jälkeen ja Itäinen kumppanuus plus -mallin kehittämisestä | 27 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euronestin parlamentaarinen edustajakokous

2018/C 343/01

Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma itäisen kumppanuuden maiden turvallisuushaasteista ja EU:n roolin vahvistamisesta niiden käsittelyssä

1

2018/C 343/02

Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma suorista ulkomaisista sijoituksista EU:n jäsenvaltioissa ja itäisen kumppanuuden maissa

8

2018/C 343/03

Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma energiatehokkuuden kehittämisestä ja kestävästä energiataloudesta EU:ssa ja itäisen Euroopan kumppanimaissa

12

2018/C 343/04

Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma epävirallisen ja pimeän työn torjunnasta sekä työntekijöiden sosiaaliturvan parantamisesta Euroopan unionissa ja itäisen kumppanuuden maissa

19

2018/C 343/05

Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma ukrainalaisista poliittisista vangeista Venäjällä, erityisesti Oleg Sentsovista

24

2018/C 343/06

Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Armenian tasavallan välisen kokonaisvaltaisen ja laajennetun kumppanuussopimuksen ratifioinnin nopeuttamisesta EU:n kansallisissa parlamenteissa

26

2018/C 343/07

Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma EU:n monivuotisesta rahoituskehyksestä vuoden 2020 jälkeen ja Itäinen kumppanuus plus -mallin kehittämisestä

27

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euronestin parlamentaarinen edustajakokous

| 25.9.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 343/1

---

Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma itäisen kumppanuuden maiden turvallisuushaasteista ja EU:n roolin vahvistamisesta niiden käsittelyssä

(2018/C 343/01)

EURONESTIN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS, joka

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 laaditun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 laaditun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 24. marraskuuta 2017 pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen yhteisen julkilausuman ja aiemmin pidettyjen huippukokousten julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 24. marraskuuta 2017 pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen yhteisen julkilausuman ja aiemmin pidettyjen huippukokousten julkilausumat,

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2016 julkaistun EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2016 julkaistun EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa”,

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2017 julkaistun komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) yhteisen yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results” (SWD(2017)0300), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2017 julkaistun komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) yhteisen yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results” (SWD(2017)0300),

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2017 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen kertomuksen tarkistetun Euroopan naapuruuspolitiikan täytäntöönpanosta (JOIN(2017)0018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2017 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen kertomuksen tarkistetun Euroopan naapuruuspolitiikan täytäntöönpanosta (JOIN(2017)0018),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin suosituksen neuvostolle, komissiolle ja EUH:lle itäisestä kumppanuudesta ennen marraskuussa 2017 pidettävää huippukokousta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin suosituksen neuvostolle, komissiolle ja EUH:lle itäisestä kumppanuudesta ennen marraskuussa 2017 pidettävää huippukokousta (1),

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman EU:n strategisesta viestinnästä kolmansien osapuolten levittämän EU:n vastaisen propagandan torjumiseksi (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman EU:n strategisesta viestinnästä kolmansien osapuolten levittämän EU:n vastaisen propagandan torjumiseksi (2),

| — | ottaa huomioon 21. maaliskuuta 2018 annetun Georgian parlamentin puoluerajat ylittävän päätöslauselman vakavista ihmisoikeusloukkauksista miehitetyssä Abhasiassa ja Etelä-Ossetiassa sekä Othosoria–Tatunashvili-listasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. maaliskuuta 2018 annetun Georgian parlamentin puoluerajat ylittävän päätöslauselman vakavista ihmisoikeusloukkauksista miehitetyssä Abhasiassa ja Etelä-Ossetiassa sekä Othosoria–Tatunashvili-listasta,

| — | ottaa huomioon Kiovassa 31. lokakuuta ja 1. marraskuuta 2017 pidetyn Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen kuudennen täysistunnon päätelmät erityisesti kyberturvallisuuden osalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kiovassa 31. lokakuuta ja 1. marraskuuta 2017 pidetyn Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen kuudennen täysistunnon päätelmät erityisesti kyberturvallisuuden osalta,

| A. | toteaa, että EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden keskeisenä yhteisenä etuna on turvata Euroopan rauha ja turvallisuus, jotka ovat ensisijaisia edellytyksiä niiden vakaudelle, vauraudelle ja kehitykselle; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden keskeisenä yhteisenä etuna on turvata Euroopan rauha ja turvallisuus, jotka ovat ensisijaisia edellytyksiä niiden vakaudelle, vauraudelle ja kehitykselle;

| B. | toteaa, että EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden sisäinen turvallisuus, vakaus ja rauha edellyttävät kansainvälisen yleisen järjestyksen, itsemääräämisoikeuden, demokratian perusarvojen ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista ja noudattamista sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden sisäinen turvallisuus, vakaus ja rauha edellyttävät kansainvälisen yleisen järjestyksen, itsemääräämisoikeuden, demokratian perusarvojen ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista ja noudattamista sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista;

| C. | toteaa, että itäisessä kumppanuudessa yhteisiä tavoitteita ovat vakauden edistäminen, luottamuksen lisääminen ja yhteistyö, demokraattisten uudistusten tukeminen, demokraattisten instituutioiden lujittaminen ja vakiinnuttaminen, hyvät naapuruussuhteet, rauhanomainen konfliktinratkaisu ja alueellinen yhteistyö sekä ihmisten välisten yhteyksien ja kaupan edistäminen, joilla pyritään tehostamaan poliittista vuoropuhelua ja assosiaatiota sekä taloudellista yhteistyötä ja yhdentymistä; toteaa, että eriyttämisperiaatteen ohella jokaiselle kumppanimaalle tarjotaan mahdollisuus parantaa poliittisia ja taloudellisia suhteitaan EU:hun, jos tämä vastaa maan tavoitteita; toteaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 49 artiklan nojalla ja 25. maaliskuuta 2017 annetun Rooman julistuksen mukaisesti jokainen Euroopan valtio voi hakea EU:n jäsenyyttä sillä edellytyksellä, että se noudattaa Kööpenhaminan kriteereitä ja demokratian periaatteita, kunnioittaa perusvapauksia, ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen oikeuksia sekä noudattaa oikeusvaltioperiaatetta; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että itäisessä kumppanuudessa yhteisiä tavoitteita ovat vakauden edistäminen, luottamuksen lisääminen ja yhteistyö, demokraattisten uudistusten tukeminen, demokraattisten instituutioiden lujittaminen ja vakiinnuttaminen, hyvät naapuruussuhteet, rauhanomainen konfliktinratkaisu ja alueellinen yhteistyö sekä ihmisten välisten yhteyksien ja kaupan edistäminen, joilla pyritään tehostamaan poliittista vuoropuhelua ja assosiaatiota sekä taloudellista yhteistyötä ja yhdentymistä; toteaa, että eriyttämisperiaatteen ohella jokaiselle kumppanimaalle tarjotaan mahdollisuus parantaa poliittisia ja taloudellisia suhteitaan EU:hun, jos tämä vastaa maan tavoitteita; toteaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 49 artiklan nojalla ja 25. maaliskuuta 2017 annetun Rooman julistuksen mukaisesti jokainen Euroopan valtio voi hakea EU:n jäsenyyttä sillä edellytyksellä, että se noudattaa Kööpenhaminan kriteereitä ja demokratian periaatteita, kunnioittaa perusvapauksia, ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen oikeuksia sekä noudattaa oikeusvaltioperiaatetta;

| D. | ottaa huomioon, että kaikki itäisen Euroopan kumppanimaat ovat itsenäisiä valtioita, ja toteaa, että niiden olisi kansainvälisen oikeuden mukaisesti voitava päättää ulko- ja turvallisuuspolitiikkansa suunnasta vapaasti ilman ulkopuolista painostusta ja ilman sotilaallisten tai taloudellisten kostotoimien riskiä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kaikki itäisen Euroopan kumppanimaat ovat itsenäisiä valtioita, ja toteaa, että niiden olisi kansainvälisen oikeuden mukaisesti voitava päättää ulko- ja turvallisuuspolitiikkansa suunnasta vapaasti ilman ulkopuolista painostusta ja ilman sotilaallisten tai taloudellisten kostotoimien riskiä;

| E. | ottaa huomioon, että Brysselissä vuonna 2017 pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen osallistujat korostivat itäisen kumppanuuden roolia valtioiden, talouden ja yhteiskunnan sietokyvyn vahvistamisessa EU:n naapurustossa, ja toteaa, että tämä rooli todetaan myös EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisessa globaalistrategiassa ja tarkistetussa Euroopan naapuruuspolitiikassa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Brysselissä vuonna 2017 pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen osallistujat korostivat itäisen kumppanuuden roolia valtioiden, talouden ja yhteiskunnan sietokyvyn vahvistamisessa EU:n naapurustossa, ja toteaa, että tämä rooli todetaan myös EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisessa globaalistrategiassa ja tarkistetussa Euroopan naapuruuspolitiikassa;

| F. | katsoo, että hyvä hallinto, edistyminen demokratian ja oikeusvaltion toteuttamisessa ja ihmisoikeuksien kunnioittamisessa sekä talouden kestävä kehitys ja köyhyyden vähentäminen ovat tärkeitä osatekijöitä turvattaessa kumppanimaiden vakautta, vahvistettaessa niiden sisäistä turvallisuutta ja lujitettaessa niiden sietokykyä, millä autetaan niitä luomaan mahdollisuuksia tarjoava ympäristö entistä sietokykyisempien ja kilpailukykyisempien talouksien kehittämiselle; toteaa, että elinvoimainen ja riippumaton kansalaisyhteiskunta ja riippumattomat tiedotusvälineet ovat elintärkeitä kestävien yhteiskuntien luomisen kannalta; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että hyvä hallinto, edistyminen demokratian ja oikeusvaltion toteuttamisessa ja ihmisoikeuksien kunnioittamisessa sekä talouden kestävä kehitys ja köyhyyden vähentäminen ovat tärkeitä osatekijöitä turvattaessa kumppanimaiden vakautta, vahvistettaessa niiden sisäistä turvallisuutta ja lujitettaessa niiden sietokykyä, millä autetaan niitä luomaan mahdollisuuksia tarjoava ympäristö entistä sietokykyisempien ja kilpailukykyisempien talouksien kehittämiselle; toteaa, että elinvoimainen ja riippumaton kansalaisyhteiskunta ja riippumattomat tiedotusvälineet ovat elintärkeitä kestävien yhteiskuntien luomisen kannalta;

| G. | toteaa, että Eurooppaan kohdistuvia ennennäkemättömiä turvallisuushaasteita, joihin liittyy sekä perinteistä sodankäyntiä että hybridisodankäyntiä, ääriliikehdintää ja radikalisoitumista, kyberrikollisuutta, terrorismia ja järjestäytynyttä rikollisuutta ja jotka voidaan ratkaista vain vastuunjaon ja yhteistyön avulla; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Eurooppaan kohdistuvia ennennäkemättömiä turvallisuushaasteita, joihin liittyy sekä perinteistä sodankäyntiä että hybridisodankäyntiä, ääriliikehdintää ja radikalisoitumista, kyberrikollisuutta, terrorismia ja järjestäytynyttä rikollisuutta ja jotka voidaan ratkaista vain vastuunjaon ja yhteistyön avulla;

| H. | toteaa, että EU on vahvistanut sitoumuksensa edistää kumppaniensa vakautta ja sietokykyä ja kohdistanut tähän tarkoitukseen lisäresursseja itäisen naapuruuspolitiikan puitteissa; ottaa huomioon, että kyberrikollisuuden ja korruption torjunta sekä rikosasioissa tehtävä oikeudellinen yhteistyö kuuluvat EU:n painopisteisiin turvallisuuden alalla; pitää äärimmäisen tärkeänä varmistaa, että vuoden 2020 jälkeisessä EU:n monivuotisessa rahoituskehyksessä säilytetään erillinen naapurustoa koskeva rahoitusväline, joka on selkeä osoitus naapurialueiden poliittisesta merkityksestä EU:lle, jotta varmistetaan uudistusten todelliset vaikutukset pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että EU on vahvistanut sitoumuksensa edistää kumppaniensa vakautta ja sietokykyä ja kohdistanut tähän tarkoitukseen lisäresursseja itäisen naapuruuspolitiikan puitteissa; ottaa huomioon, että kyberrikollisuuden ja korruption torjunta sekä rikosasioissa tehtävä oikeudellinen yhteistyö kuuluvat EU:n painopisteisiin turvallisuuden alalla; pitää äärimmäisen tärkeänä varmistaa, että vuoden 2020 jälkeisessä EU:n monivuotisessa rahoituskehyksessä säilytetään erillinen naapurustoa koskeva rahoitusväline, joka on selkeä osoitus naapurialueiden poliittisesta merkityksestä EU:lle, jotta varmistetaan uudistusten todelliset vaikutukset pitkällä aikavälillä;

| I. | toteaa, että sekä EU:ssa että itäisen Euroopan kumppanimaissa kansalaiset, yritykset ja julkishallinnot ovat hyvin riippuvaisia tieto- ja viestintätekniikasta, minkä vuoksi ne ovat yhä alttiimpia kyberrikoksille; toteaa, että kybertapahtumiin vastaamiseksi tarvitaan valmiuksia, asiantuntemusta, teknologiaa ja tiedustelua, ja katsoo, että näitä on kehitettävä EU:n jäsenvaltioissa ja itäisen Euroopan kumppanimaissa; pitää ilmeisenä, että Venäjän hallitus on ollut vastuussa useita EU:n jäsenvaltioita ja kumppanimaita vastaan tehdyistä kyberiskuista; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että sekä EU:ssa että itäisen Euroopan kumppanimaissa kansalaiset, yritykset ja julkishallinnot ovat hyvin riippuvaisia tieto- ja viestintätekniikasta, minkä vuoksi ne ovat yhä alttiimpia kyberrikoksille; toteaa, että kybertapahtumiin vastaamiseksi tarvitaan valmiuksia, asiantuntemusta, teknologiaa ja tiedustelua, ja katsoo, että näitä on kehitettävä EU:n jäsenvaltioissa ja itäisen Euroopan kumppanimaissa; pitää ilmeisenä, että Venäjän hallitus on ollut vastuussa useita EU:n jäsenvaltioita ja kumppanimaita vastaan tehdyistä kyberiskuista;

| J. | ottaa huomioon, että komissio on marraskuusta 2017 lähtien toteuttanut kuulemista virheellisten tietojen levittämiseen perinteisissä tiedotusvälineissä ja sosiaalisessa mediassa liittyvistä kysymyksistä ja parhaista keinoista sen estämiseen; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että komissio on marraskuusta 2017 lähtien toteuttanut kuulemista virheellisten tietojen levittämiseen perinteisissä tiedotusvälineissä ja sosiaalisessa mediassa liittyvistä kysymyksistä ja parhaista keinoista sen estämiseen;

| K. | ottaa huomioon, että EU perusti syyskuussa 2015 itäisen strategisen viestinnän työryhmän (East StratCom) välineeksi, jolla torjutaan Venäjän propagandaa ja disinformaatiota; toteaa, että työryhmän rahoitus on edelleen riittämätön; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että EU perusti syyskuussa 2015 itäisen strategisen viestinnän työryhmän (East StratCom) välineeksi, jolla torjutaan Venäjän propagandaa ja disinformaatiota; toteaa, että työryhmän rahoitus on edelleen riittämätön;

| L. | toteaa, että Armeniaan, Azerbaidžaniin, Georgiaan ja Moldovaan vaikuttavat ratkaisemattomat konfliktit ja meneillään oleva Venäjän sotilaallinen hyökkäys Itä-Ukrainaan ovat aiheuttaneet vakavia ihmishenkien menetyksiä ja ovat edelleen suuri haaste alueen demokraattisen kehityksen ja turvallisuuden kannalta; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että Armeniaan, Azerbaidžaniin, Georgiaan ja Moldovaan vaikuttavat ratkaisemattomat konfliktit ja meneillään oleva Venäjän sotilaallinen hyökkäys Itä-Ukrainaan ovat aiheuttaneet vakavia ihmishenkien menetyksiä ja ovat edelleen suuri haaste alueen demokraattisen kehityksen ja turvallisuuden kannalta;

| M. | katsoo, että Venäjä on pannut alulle osan näistä konflikteista ja pitänyt niitä yllä osana strategiaansa, jonka mukaan se pyrkii saavuttamaan hallitsevan aseman Itä-Euroopan alueella ja käyttää sotilaallista läsnäoloa keinona painostaa kumppanimaita, mikä on kansainvälisen oikeusjärjestyksen noudattamista koskevien Venäjän kansainvälisten sitoumusten vastaista; katsoo, että Venäjä pitää sotilasjoukkoja laittomasti Georgian miehitetyillä alueilla ja Moldovan separatistialueilla ja tarjoaa Ukrainassa oleville separatistijoukoille johtajuutta, henkilöstöä ja sotilastarvikkeita; katsoo, että Venäjä pitää laittomasti sotilasjoukkoja ja huomattavia määriä ampuma- ja sotilastarvikkeita Transnistrian miehitetyllä alueella ja separatistialueella Moldovassa ja on järjestänyt yhteisiä sotaharjoituksia Transnistrian hallinnon sotilasjoukkojen kanssa; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että Venäjä on pannut alulle osan näistä konflikteista ja pitänyt niitä yllä osana strategiaansa, jonka mukaan se pyrkii saavuttamaan hallitsevan aseman Itä-Euroopan alueella ja käyttää sotilaallista läsnäoloa keinona painostaa kumppanimaita, mikä on kansainvälisen oikeusjärjestyksen noudattamista koskevien Venäjän kansainvälisten sitoumusten vastaista; katsoo, että Venäjä pitää sotilasjoukkoja laittomasti Georgian miehitetyillä alueilla ja Moldovan separatistialueilla ja tarjoaa Ukrainassa oleville separatistijoukoille johtajuutta, henkilöstöä ja sotilastarvikkeita; katsoo, että Venäjä pitää laittomasti sotilasjoukkoja ja huomattavia määriä ampuma- ja sotilastarvikkeita Transnistrian miehitetyllä alueella ja separatistialueella Moldovassa ja on järjestänyt yhteisiä sotaharjoituksia Transnistrian hallinnon sotilasjoukkojen kanssa;

| N. | katsoo, että Venäjä on jättänyt sumeilematta noudattamatta kansainvälistä oikeutta miehittäessään Abhasian ja Etelä-Ossetian alueet Georgiassa vuonna 2008 käydyn Venäjän ja Georgian välisen sodan jälkeen ja liittäessään Krimin niemimaan Venäjään vuonna 2014; toteaa, että miehittämisestä vastanneet Venäjän viranomaiset ovat militarisoineet nämä alueet täydellisesti, ja katsoo, että tämä aiheuttaa vakavan uhan alueen ja yleiseurooppalaiselle turvallisuudelle; toteaa, että miehitetyillä alueilla ihmisoikeustilanne on heikentynyt selvästi, mistä ovat osoituksena erityisesti Georgian ja Ukrainan kansalaisten, eritoten Krimin tataarien, murhat ja poliittinen vaino; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että Venäjä on jättänyt sumeilematta noudattamatta kansainvälistä oikeutta miehittäessään Abhasian ja Etelä-Ossetian alueet Georgiassa vuonna 2008 käydyn Venäjän ja Georgian välisen sodan jälkeen ja liittäessään Krimin niemimaan Venäjään vuonna 2014; toteaa, että miehittämisestä vastanneet Venäjän viranomaiset ovat militarisoineet nämä alueet täydellisesti, ja katsoo, että tämä aiheuttaa vakavan uhan alueen ja yleiseurooppalaiselle turvallisuudelle; toteaa, että miehitetyillä alueilla ihmisoikeustilanne on heikentynyt selvästi, mistä ovat osoituksena erityisesti Georgian ja Ukrainan kansalaisten, eritoten Krimin tataarien, murhat ja poliittinen vaino;

| O. | toteaa, että EU tukee Minskin järjestelyjen täysimääräistä ja todellista täytäntöönpanoa Itä-Ukrainassa ja täysimääräiseen täytäntöönpanoon liitettyjen pakotteiden jatkamista; toteaa, että EU tukee vuonna 1999 tehtyä Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) Moldovaa koskevaa Istanbulin päätöstä sekä Dnestrjoella tällä hetkellä toteutettavan rauhanturvaoperaation muuttamista siviilitehtäväksi, jolla on kansainvälinen toimeksianto; toteaa, että EU tukee myös Etyjin Minskin ryhmän ja sen puheenjohtajien pyrkimyksiä ratkaista Vuoristo-Karabahin konflikti ja ehkäistä uuden väkivallan ja uusien sotilaallisten taistelujen syntyminen; toteaa, että EU vaatii Venäjää panemaan täysimääräisesti täytäntöön EU:n välityksellä tehdyn Georgian ja Venäjän välisen tulitaukosopimuksen ja tukee Geneven kansainvälisiä neuvotteluja, jotka käynnistettiin vuonna 2008 käydyn Venäjän ja Georgian välisen sodan seurausten käsittelemiseksi ottamalla käyttöön konfliktinratkaisuvälineitä, kuten Geneven kansainvälisten neuvottelujen yhteispuheenjohtajuus, EU:n tarkkailuvaltuuskunnan lähettäminen Georgian miehitetyille alueille, tunnustamatta jättämistä tukevan linjauksen ja lähentymispolitiikan tukeminen täysimääräisesti ja Venäjän tekemän etnisen puhdistuksen peruuttaminen; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että EU tukee Minskin järjestelyjen täysimääräistä ja todellista täytäntöönpanoa Itä-Ukrainassa ja täysimääräiseen täytäntöönpanoon liitettyjen pakotteiden jatkamista; toteaa, että EU tukee vuonna 1999 tehtyä Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) Moldovaa koskevaa Istanbulin päätöstä sekä Dnestrjoella tällä hetkellä toteutettavan rauhanturvaoperaation muuttamista siviilitehtäväksi, jolla on kansainvälinen toimeksianto; toteaa, että EU tukee myös Etyjin Minskin ryhmän ja sen puheenjohtajien pyrkimyksiä ratkaista Vuoristo-Karabahin konflikti ja ehkäistä uuden väkivallan ja uusien sotilaallisten taistelujen syntyminen; toteaa, että EU vaatii Venäjää panemaan täysimääräisesti täytäntöön EU:n välityksellä tehdyn Georgian ja Venäjän välisen tulitaukosopimuksen ja tukee Geneven kansainvälisiä neuvotteluja, jotka käynnistettiin vuonna 2008 käydyn Venäjän ja Georgian välisen sodan seurausten käsittelemiseksi ottamalla käyttöön konfliktinratkaisuvälineitä, kuten Geneven kansainvälisten neuvottelujen yhteispuheenjohtajuus, EU:n tarkkailuvaltuuskunnan lähettäminen Georgian miehitetyille alueille, tunnustamatta jättämistä tukevan linjauksen ja lähentymispolitiikan tukeminen täysimääräisesti ja Venäjän tekemän etnisen puhdistuksen peruuttaminen;

| P. | toteaa, että EU toteuttaa toimia, joilla pyritään täydentämään näitä pyrkimyksiä edistämällä konfliktin osapuolten luottamuksen lisäämis- ja rauhanrakennustoimia muun muassa EU:n Etelä-Kaukasian erityisedustajan myönteisten pyrkimysten ja asiaankuuluvien kansalaisyhteiskuntien lähentämistä tavoittelevan ”Eurooppalainen kumppanuus Vuoristo-Karabahin konfliktin ratkaisemiseksi rauhanomaisesti” -ohjelman täytäntöönpanon kautta; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että EU toteuttaa toimia, joilla pyritään täydentämään näitä pyrkimyksiä edistämällä konfliktin osapuolten luottamuksen lisäämis- ja rauhanrakennustoimia muun muassa EU:n Etelä-Kaukasian erityisedustajan myönteisten pyrkimysten ja asiaankuuluvien kansalaisyhteiskuntien lähentämistä tavoittelevan ”Eurooppalainen kumppanuus Vuoristo-Karabahin konfliktin ratkaisemiseksi rauhanomaisesti” -ohjelman täytäntöönpanon kautta;

| Q. | ottaa huomioon, että kemiallisten, biologisten, säteily- ja ydinmateriaalien aiheuttamat vaarat ovat merkittävä väestön turvallisuutta koskeva huolenaihe; katsoo, että Venäjän hallituksen Salisburyssa 4. maaliskuuta 2018 entistä tiedustelupalvelun virkamiestä Sergei Skripalia ja hänen tytärtään Julija Skripalia vastaan tekemää hermokaasuiskua on pidettävä itsessään uhkana Euroopan turvallisuudelle; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että kemiallisten, biologisten, säteily- ja ydinmateriaalien aiheuttamat vaarat ovat merkittävä väestön turvallisuutta koskeva huolenaihe; katsoo, että Venäjän hallituksen Salisburyssa 4. maaliskuuta 2018 entistä tiedustelupalvelun virkamiestä Sergei Skripalia ja hänen tytärtään Julija Skripalia vastaan tekemää hermokaasuiskua on pidettävä itsessään uhkana Euroopan turvallisuudelle;

| R. | katsoo, että EU:n toimista itäisen kumppanuuden maiden turvallisuushaasteiden käsittelemiseksi voidaan tehdä entistä vaikuttavampia ottamalla käyttöön aiempaa johdonmukaisempi, näkyvämpi ja päättäväisempi EU:n toimintatapa, jonka avulla Venäjän toimiin puututaan yhtenäisesti käyttämällä kaikkia EU:n käytettävissä olevia välineitä, erityisesti ehtoja ja pakotteita; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että EU:n toimista itäisen kumppanuuden maiden turvallisuushaasteiden käsittelemiseksi voidaan tehdä entistä vaikuttavampia ottamalla käyttöön aiempaa johdonmukaisempi, näkyvämpi ja päättäväisempi EU:n toimintatapa, jonka avulla Venäjän toimiin puututaan yhtenäisesti käyttämällä kaikkia EU:n käytettävissä olevia välineitä, erityisesti ehtoja ja pakotteita;

Vakauden lisääminen lujittamalla itäisen Euroopan kumppanien demokraattista hallintoa sekä taloudellista ja sosiaalista kehitystä

| 1. | painottaa, että edistyminen hyvän demokraattisen hallinnon saavuttamisessa, ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen ja oikeuslaitoksen riippumattomuuden kunnioittamisessa ja korruption vähentämisessä itäisen Euroopan kumppanimaissa on keskeistä, jotta voidaan ylläpitää maiden turvallisuutta ja vähentää yhteiskunnan haavoittuvaisuuksia sisäisiä ja ulkoisia vakauden horjuttamisyrityksiä kohtaan; kehottaa itäisen Euroopan kumppaneita edistämään poliittisia uudistuksia tai aloittamaan uusia uudistuksia demokratian periaatteiden ja oikeusvaltioperiaatteen pohjalta ja pitämään mielessä, että tällaiset uudistukset ovat välttämättömiä kansalaisten luottamuksen lisäämiseksi valtion instituutioihin; kehottaa itäisen Euroopan kumppaneita ja EU:ta turvaamaan yhtäläiset oikeudet kaikille kansalaisille, myös kansallisille vähemmistöille ja niiden kielille; |
| --- | --- |

1.

| 2. | painottaa, että lain täytäntöönpano-, turvallisuus- ja puolustusinstituutioissa on tärkeää noudattaa hyvää hallintotapaa itäisen Euroopan kumppanien suojelemiseksi vakauden horjuttamisyrityksiltä; kehottaa kumppanien parlamentteja toteuttamaan täysimääräisesti demokraattista valvontatehtäväänsä lain täytäntöönpanovirastojen sekä sotilas- ja turvallisuusyksiköiden kohdalla; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa ihmisoikeuksia puolustavien järjestöjen, riippumattomien tiedotusvälineiden ja kansalaisjärjestöjen roolia demokraattisten prosessien edistämisessä ja yhteiskunnan harjoittaman valvonnan toteuttamisessa; kehottaa kumppaneita varmistamaan, että niitä suojellaan vankasti; kehottaa kumppaneita panemaan täysimääräisesti täytäntöön Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiot, joita ei vielä ole pantu täytäntöön, ja erityisesti tuomiot, jotka liittyvät Euroopan ihmisoikeussopimuksen 18 artiklan loukkauksiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tukee kumppanien pyrkimyksiä kehittää tai muuttaa talouksiaan, poistaa monopoleja ja ehkäistä omistusten keskittymistä yksityissektorilla, varmistaa vakaa taloudellinen ja oikeudellinen kehys, edistää kansainvälistä kauppaa ja lisätä maiden houkuttelevuutta ulkomaisille sijoittajille; katsoo, että kumppanien olisi annettava uutta pontta talouden uudistuksille, jotta ne voisivat edistyä hyvin toimivien ja kestävien sosiaalisten markkinatalouksien kehittämisessä; painottaa, että on harkittava lisätoimia kahden- ja monenvälisen alueellisen yhdentymisen syventämiseksi tarvittaessa itäisen Euroopan kumppanien välillä ja alueellisen infrastruktuurin, myös energiainfrastruktuurin, vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kannustaa komissiota ja kumppanien hallituksia aloittamaan keskustelut mahdollisuuksista auttaa kumppaneita etenemään EU:n jäsenyyteen johtavalla polulla etsimällä uusia aloja, joilla yhdentymistä voitaisiin syventää; toteaa, että tällainen syvempi yhdentyminen voisi johtaa yksittäisten kumppanien päämäärien kunnianhimoisuudesta ja laajuudesta riippuen esimerkiksi assosioituneiden maiden liittymiseen EU:n tulliunioniin, energiaunioniin ja digitaaliunioniin yhteisten etujen mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että EU:n kumppaneilleen antaman taloudellisen tuen ehtona olisi oltava uudistusten konkreettiset etenemisvaiheet ja niiden tosiasiallinen toteuttaminen ja että EU:n kannustinpohjainen lähestymistapa hyödyttää ”enemmällä enemmän” -periaatteen mukaisesti edelleen niitä kumppaneita, jotka toteuttavat eniten kunnianhimoisia uudistuksia; painottaa myös, että EU:n tuki olisi mukautettava vastaamaan yhteistä kunnianhimon tasoa kunkin kumppanin kanssa tehtävässä yhteistyössä; kehottaa tässä yhteydessä komissiota vahvistamaan entisestään assosioituneille maille tarkoitettuja ohjelmia vankan tuen tarjoamiseksi assosioituneiden kumppanien monimutkaisia uudistuksia varten ja erityisesti lainsäädännön lähentämisen ja alakohtaisen yhdentymisen tukemiseksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | suosittelee, että kumppanimaiden parlamenttien jäsenet sekä keskushallintojen ja oikeuslaitosten virkamiehet käyttäisivät mahdollisimman laajalti komission teknisen tuen ja tietojenvaihdon välinettä (TAIEX) mukauttaessaan kansallista lainsäädäntöä, sääntöjä ja laatunormeja EU:n jäsenvaltioita vastaaviksi; |
| --- | --- |

7.

Yhteistyön lujittaminen turvallisuuden ja puolustuksen alalla

| 8. | kehottaa vahvistamaan tarvittaessa EU:n ja sen jäsenvaltioiden sekä itäisen Euroopan kumppanimaiden välistä vuoropuhelua turvallisuuden ja puolustuksen alalla ja lisäämään yhteistyötä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan / yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YUTP/YTPP) alalla; pitää myönteisenä, että EU toteuttaa arvojensa pohjalta useita YTPP:n operaatioita, kuten EU:n tarkkailuoperaatiota Georgiassa sekä EU:n rajavalvonnan avustusoperaatiota Moldovan tasavallan ja Ukrainan rajalla Ukrainassa; on tyytyväinen kumppanien ja erityisesti Georgian, Moldovan ja Ukrainan panokseen YTPP:ssä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ilmaisee syvän huolensa kemiallisten, biologisten ja radiologisten aseiden ja ydinaseiden käytöstä ja Venäjän osallisuudesta entistä tiedustelupalvelun virkamiestä Sergei Skripalia ja hänen tytärtään Julija Skripalia 4. maaliskuuta 2018 tehtyyn iskuun; kehottaa Venäjää noudattamaan sitoumustaan vuonna 1997 tehtyyn kemiallisten aseiden kieltosopimukseen, jossa kielletään kemiallisten aseiden ja niiden valmistamiseen käytettävien aineiden tuotanto, varastointi ja käyttö; kehottaa EU:ta lujittamaan yhteistyötä kumppaniensa kanssa kemiallisiin, biologisiin, säteily- ja ydinmateriaaleihin ja niitä koskevaan teknologiseen asiantuntemukseen liittyvien riskien vähentämiseksi; |
| --- | --- |

9.

Edistyminen rauhanomaisten ratkaisujen löytämisessä alueellisiin konflikteihin

| 10. | toteaa jälleen kerran, että Euroopan turvallisuusjärjestyksen pääperiaatteita ovat itsemääräämisoikeus, itsenäisyys ja kiistojen rauhanomainen ratkaiseminen; korostaa, että Itä-Euroopan konfliktien ratkaiseminen on olennaista, jotta voidaan parantaa koko mantereen turvallisuutta ja vakautta; katsoo, että nämä konfliktit ovat edelleen merkittävä uhka kumppanien itsenäisyydelle ja itsemääräämisoikeudelle sekä alueen ja sen ympäristön turvallisuudelle ja mahdollinen koko Euroopan laajuisen epävakauden aiheuttaja; tukee edelleen voimakkaasti kumppanien kansainvälisesti tunnustettujen rajojen muodostamien alueiden koskemattomuuden periaatetta; toteaa, että YK:n peruskirjaan, vuoden 1975 Helsingin päätösasiakirjaan ja Etyjin vuoden 1990 Pariisin peruskirjaan kirjatut periaatteet ovat rauhanomaisen Euroopan mantereen kulmakiviä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | katsoo, että EU:n olisi otettava enemmän vastuuta naapurialueidensa turvallisuuskriiseihin vastaamisesta; kehottaa EU:ta tehostamaan toimiaan konfliktien sovitteluprosesseissa niissä malleissa, joissa EU on jo tällä hetkellä mukana; katsoo, että EU:n ja erityisesti komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan olisi toimittava aiempaa aktiivisemmin ja vaikuttavammin konfliktinratkaisun ja rauhanrakentamisen saralla; tukee vahvasti EU:n apua kumppanimaille niiden valmiuksien kehittämiseen ja sietokyvyn lujittamiseen, myös terrorismin torjuntaan, strategiseen viestintään, kyberpuolustukseen, ampumatarvikkeiden varastointiin ja turvallisuusalan uudistukseen; edellyttää, että tämä otetaan asianmukaisesti huomioon käytäessä neuvotteluja Euroopan naapuruuspolitiikkaan kohdennettavista EU:n rahoitusvälineistä vuoden 2020 jälkeen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuomitsee Venäjän ulkopolitiikan, jolla pyritään jatkuvasti vaikuttamaan naapurimaiden poliittiseen päätöksentekoon kannustamalla ja tukemalla Ukrainan ja Moldovan separatistialueiden ja Georgian miehitettyjen alueiden tosiasiallisia viranomaisia, mikä haittaa alueiden itsemääräämisoikeuden palauttamista niille ja alueiden koskemattomuuden palauttamista sekä estää maan sisäisten pakolaisten turvalliset ja ihmisarvoiset palautukset; pitää meneillään olevaa Venäjän sotilaallista hyökkäystä Itä-Ukrainaan Euroopan suurimpana turvallisuushaasteena; toteaa jälleen tukevansa Minskin järjestelyjen täysimääräistä täytäntöönpanoa mutta on pettynyt siihen, ettei edistymistä ole saavutettu; panee merkille Yhdysvaltain ja Venäjän erityisedustajan meneillään olevat neuvottelut mahdollisen YK:n alaisuudessa toteutettavan rauhanturvaoperaation aloittamisesta Itä-Ukrainassa; kehottaa Normandia-ryhmän johtajia keskustelemaan tästä vaihtoehdosta ja esittämään uusia aloitteita; tukee edelleen kaikkia pyrkimyksiä sellaisen kestävän rauhanomaisen ratkaisun varmistamiseksi, jossa kunnioitetaan Ukrainan yhtenäisyyttä, itsemääräämisoikeutta ja alueen koskemattomuutta; tukee erityisesti rauhanrakentamis- ja rauhanturvaoperaation aloittamista koko Ukrainan alueella Ukrainan viranomaisten suostumuksella; vaatii kansainvälisille tarkkailijoille turvallista ja rajoittamatonta pääsyä Ukrainan ja Venäjän rajalle; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on tyytyväinen, että EU on pysynyt tiukkana linjauksessaan, ettei se tunnusta Venäjän miehittämiä Georgian ja Ukrainan alueita; kehottaa kaikkia EU:n tason ja kumppanimaiden poliittisia toimijoita pidättäytymään mahdollisista aloitteista, jotka voisivat vaarantaa tunnustamatta jättämistä tukevan linjauksen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | katsoo, että yksittäisille henkilöille ja yhteisöille Venäjällä määrättyjen pakotteiden jatkaminen on Minskin järjestelyjen epäonnistuneen täytäntöönpanon väistämätön seuraus, ja katsoo edelleen, että kun kaikki osapuolet panevat Minskin järjestelyt täytäntöön, saadaan luotua perusta kestävän poliittisen ratkaisun löytämiselle Venäjän tekemän sotilaallisen hyökkäyksen aiheuttamaan Itä-Ukrainan konfliktiin; painottaa, että EU:n olisi säilytettävä mahdollisuus ottaa käyttöön vaiheittaisia lisäpakotteita, jos Venäjä jatkaa kansainvälisen oikeuden rikkomista naapurimaidensa kustannuksella; korostaa, että Krimin liittäminen osaksi Venäjän federaatiota on edelleen laiton kansainvälisen oikeuden mukaan; kehottaa (16. maaliskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman (3) mukaisesti) kansainvälistä yhteisöä laatimaan kansainvälisen mallin neuvotteluille, joissa keskustellaan niemimaan valtauksen purkamisesta; tuomitsee tässä yhteydessä jyrkästi Venäjän miehitysjoukkojen tekemät Georgian kansalaisten ihmisoikeuksien järjestelmälliset loukkaukset, mukaan luettuina näiden murhat, kidutuksen ja sieppaukset; pitää myönteisenä 21. maaliskuuta 2018 annettua Georgian parlamentin puoluerajat ylittävää päätöslauselmaa vakavista ihmisoikeusloukkauksista miehitetyssä Abhasiassa ja Etelä-Ossetiassa sekä Othosoria–Tatunashvili-listasta, ja toteaa, että Othosoria–Tatunashvili-lista on musta lista tällaisista ihmisoikeusloukkauksista vastuussa olevista tai niitä peitelleistä henkilöistä; kehottaa jäsenvaltioita ja neuvostoa merkitsemään mustalle listalle kansallisten ja EU:n laajuisten pakotteiden kautta henkilöt, jotka ovat Othosoria–Tatunashvili-listalla tai tulevat sille myöhemmin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuomitsee sen, että Transnistrian tosiasialliset viranomaiset loukkaavat jatkuvasti perusihmisoikeuksia, kuten liikkumis- ja oleskeluvapautta, omistusoikeutta ja oikeutta koulutukseen omalla äidinkielellä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa EU:ta tehostamaan diplomaattisia toimiaan Venäjän ja Georgian välisen sodan seurausten käsittelemistä koskevissa Geneven kansainvälisissä neuvotteluissa ja Transnistrian konfliktin ratkaisuprosessia varten laaditussa 5 + 2-mallissa; pitää myönteisinä kaikkia pyrkimyksiä rauhanomaiseen konfliktinratkaisuun ja aloitteita, joilla pyritään edistämään sovinnon saavuttamista, luottamuksen lisäämistä ja konfliktin ja miehityslinjojen jakamien yhteiskuntien lähentymistä tarjoamalla enemmän mahdollisuuksia kaupankäyntiin, koulutukseen ja toimeentulon parantamiseen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuomitsee sen, että Venäjä on lisännyt edelleen sotilaallista voimaa Georgian miehitetyillä alueilla, ja tuomitsee myös miehityslinjan vahvistamisen asentamalla piikkilanka-aitoja ja muita keinotekoisia esteitä, jatkuvat perusihmisoikeuksien loukkaukset, mukaan lukien oikeuden elämään, liikkumis- ja oleskeluvapauden, omistusoikeuden ja oikeuden koulutukseen omalla äidinkielellä loukkaukset, sekä mielivaltaiset pidätykset ja sieppaukset; tuomitsee Archil Tatunashivilin surmaamisen vankeudessa Etelä-Ossetiassa 22. helmikuuta 2018 ja toisen Georgian kansalaisen Giga Othosorian murhan miehityslinjalla Abhasiassa vuonna 2016; korostaa, että sadoille tuhansille maan sisäisille pakolaisille ja muille pakolaisille ei ole vieläkään annettu oikeutta palata koteihinsa turvallisesti ja ihmisarvoisesti ja syntyperäiset georgialaiset ovat Georgian miehitetyillä alueilla edelleen laajamittaisen etnisen syrjinnän kohteena; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa Venäjää peruuttamaan Georgiassa sijaitsevien Abhasian ja Etelä-Ossetian niin sanotun itsenäisyyden tunnustamisen ja täyttämään kansainväliset velvoitteensa, myös EU:n välityksellä 12. elokuuta 2008 tehdyn Georgian ja Venäjän välisen tulitaukosopimuksen mukaiset velvoitteet, ja muun muassa vetämään sotilasjoukkonsa pois Georgian alueelta; kehottaa Venäjää antamaan EU:n tarkkailuvaltuuskunnalle välittömästi esteettömän pääsyn Abhasian ja Etelä-Ossetian alueille Georgiassa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | katsoo, että Vuoristo-Karabahin konfliktin ratkaisun olisi perustuttava kansainväliseen oikeuteen ja Etyjin Minskin ryhmän puheenjohtajien vuonna 2009 vahvistamiin perusperiaatteisiin, jotka puolestaan perustuvat Helsingin päätösasiakirjan periaatteisiin; kehottaa kaikkia asiaankuuluvia osapuolia varmistamaan, että neuvottelut käydään mahdollisimman korkealla tasolla ja että niiden tavoitteena on laatia etenemissuunnitelma, jossa määritellään konfliktin ratkaisun konkreettiset vaiheet; kehottaa konfliktin osapuolia pitämään kiinni tulitauosta, vähentämään jännitteitä militarisoidulla alueella ja toteuttamaan luottamusta lisääviä toimia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa EU:ta, Etyjiä ja YK:n kehitysohjelmaa (UNDP) tiivistämään yhteistyötään ja lisäämään koordinointia sellaisten käytännön toimien toteuttamisessa, joilla pyritään saavuttamaan rauhanomaisia ratkaisuja Itä-Euroopan konflikteihin; |
| --- | --- |

20.

| 21. | panee merkille, että Georgian miehitettyjen alueiden ja Moldovasta irtautuneiden alueiden taloudet ovat edelleen hyvin riippuvaisia Venäjästä; katsoo, että EU:n olisi edistettävä näiden alueiden ja asianomaisten kumppanien välisiä taloudellisia, kulttuurisia ja sosiaalisia yhteyksiä ehdottamalla erityisiä kauppajärjestelyjä, jotka olisivat EU:n ja Moldovan sekä EU:n ja Georgian pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen periaatteiden ja säännösten mukaisia, ja etsimällä tapoja ottaa alueet ja kumppanit mukaan tiettyihin EU:n ohjelmiin; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kiittää Euroopan parlamenttia sen pyrkimyksistä tuoda yhteen armenialaisia ja azerbaidžanilaisia nuoria johtajia ja valtiosta riippumattomien järjestöjen edustajia vuoropuhelun ja keskinäisen ymmärryksen edistämiseksi ja pohjan luomiseksi Vuoristo-Karabahin konfliktin rauhanomaiselle ratkaisulle; katsoo, että tällainen aloite olisi toteutettava säännöllisesti ja vastaavia aloitteita olisi käynnistettävä muun muassa Georgian ja Moldovan pitkittyneiden konfliktien kohdalla; |
| --- | --- |

22.

Informaatiosodankäynnin torjuminen

| 23. | tuomitsee jälleen turvallisuutta horjuttavan propagandan, disinformaation ja sosiaaliseen mediaan soluttautumisen, joilla pyritään heikentämään demokraattisia yhteiskuntia siten, että turmellaan instituutioiden maine, manipuloidaan yleistä mielipidettä, levitetään perättömiä väitteitä, lietsotaan yhteiskunnallisia jännitteitä ja kylvetään yleistä epäluottamusta tiedotusvälineitä kohtaan; tuomitsee tässä yhteydessä Venäjän naapurimaitaan vastaan harjoittaman informaatiosodankäynnin, jossa valtion hallinnoimia tiedotusvälineitä käytetään virheellisten uutisten tarkoitukselliseen levittämiseen kohteena olevien maiden kotimaan politiikkaan, myös vaaleihin, vaikuttamiseksi ja itäisen kumppanuuden heikentämiseksi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | antaa tunnustusta East StratComin pyrkimyksille selittää ja analysoida Venäjän disinformaatiota sisältäviä väitteitä ja lisätä tietoisuutta niistä; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltiota lisäämään työryhmän henkilöresursseja ja taloudellisia resursseja, jotta voidaan parantaa sen valmiuksia kerätä ja analysoida tietoja ja tarjota EU:n jäsenvaltioiden ja kumppanien asiaankuuluville kansallisille elimille disinformaation torjuntaa koskevaa asiantuntija-apua; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja EU:n edustustoja pyrkimään entistä tehokkaammin torjumaan virheellisen tiedon leviämistä kumppanimaissa tukemalla paikallisia tiedotusvälineitä ja julkaisemalla tosiseikkoihin perustuvaa tietoa vastauksena paljastuneeseen väärään tietoon; |
| --- | --- |

25.

| 26. | panee merkille julkisen kuulemisen ja korkean tason asiantuntija-arvioinnin perusteella annetut komission ehdotukset uusiksi politiikka-aloitteiksi valeuutisten torjumiseksi ja disinformaation leviämisen estämiseksi verkossa; kehottaa komissiota jakamaan hankitun tietämyksen ja asiantuntemuksen kumppanimaiden asiaankuuluvien elinten kanssa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa kumppaneita ryhtymään toimiin Venäjän disinformaatiokampanjoiden ja -propagandan torjumiseksi ja toteuttamaan konkreettisia politiikka- ja lainsäädäntötoimia; toteaa tässä yhteydessä, että disinformaatiota olisi torjuttava tehokkaasti ja tämän yhteydessä olisi turvattava sananvapaus ja vältettävä sensuuria sekä suojeltava tiedotusvälineiden vapautta ja parannettava tiedotusvälineiden ulkoisten paineiden sietokykyä; kehottaa EU:ta ja sen kumppaneita aloittamaan rakenteellisen yhteistyön, jonka puitteissa käsitellään tiedotusvälineitä ja sosiaalisen median alustoja koskevaan lainsäädäntöön ja sääntelyyn liittyviä kysymyksiä, mukaan lukien rikoslain mukaisia seuraamuksia, joita voidaan langettaa disinformaatiokäytäntöihin syyllistyneille; katsoo tämän osalta, että rikoslain mukaiset seuraamukset olisi kohdistettava ensisijaisesti vihapuhesisältöä levittäviin alustoihin ja niiden tukijoihin; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ehdottaa uusien pakotteiden asettamista venäläisille oligarkeille, jotka piilottelevat laittomia varoja ja pesevät niitä jäsenvaltioissa ja auttavat siten Venäjää harjoittamaan demokratian vastaista toimintaa ja jotka rahoittavat, tukevat ja hallinnoivat miljardien eurojen arvoista toimintaa, kuten vaaleihin sekaantumista, kyberiskuja, valeuutisia ja propagandakampanjoita; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa kumppaneita kehittämään laajalle yleisölle suunnattuja koulutusohjelmia ja kampanjoita, joilla lisätään tietoisuutta pahantahtoisista mielipiteiden manipulointikäytännöistä ja propagandaa levittävien tiedotusvälineiden tunnistamisesta; |
| --- | --- |

29.

Kyberturvallisuuden puolustamisen vahvistaminen

| 30. | korostaa, että pahantahtoiset kyberiskut, jotka suunnataan tietojärjestelmiin julkisen ja yksityisen viestintäinfrastruktuurin vakauden horjuttamiseksi, ovat yhä aggressiivisempia ja kehittyneempiä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pitää myönteisenä 13. syyskuuta 2017 annettua komission kyberturvallisuuspakettia, jolla pyritään parantamaan EU:n kyberuhkien sietokykyä ja kybertapahtumiin reagoimista; pitää myönteisenä paketin ulkoista ulottuvuutta ja myös tavoitetta aloittaa kybervuoropuhelut EU:n ulkopuolisten maiden kanssa yhteistyön helpottamiseksi kyberturvallisuuden alalla; katsoo, että etusijalle olisi asetettava kumppanien kanssa käytävät kybervuoropuhelut; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tukee kyberdiplomatian välineistöä, joka on kehys EU:n yhteisille diplomaattisille vastatoimille pahantahtoiseen toimintaan; pitää myönteisenä, että EU on kehittänyt EU:n verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) edistämään kyberkulttuuria ja digitaalisten sisämarkkinoiden asianmukaista toimintaa; pitää myönteisenä myös EU:n hybridiuhkien torjuntakeskuksen perustamista osana EU:n ja Naton yhteistyötä; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pitää myönteisinä useita muita kansainvälisiä aloitteita, joilla pyritään pienentämään kyberiskujen riskiä ja parantamaan kansallisia kyberalan valmiuksia, erityisesti tieto- ja televiestintäalan kehitystä kansainvälisen turvallisuuden viitekehyksessä käsittelevän hallitusten asiantuntijoista koostuvan YK:n ryhmän perustamista ja Etyjin luottamusta lisääviä toimia kyberdiplomatian edistämiseksi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja niiden kumppaneita kehittämään kyberuhkien sietokykyä luomalla uusia valmiuksia kyberuhkien vähentämiseen, estämällä mahdollisia iskujen tekijöitä, analysoimalla kybertapahtumia ja -iskuja sekä investoimalla uusien kyberpuolustusvälineiden tutkimukseen; suosittelee komissiota käynnistämään tai kehittämään kyberturvallisuuteen liittyvää yhteistyötoimintaa kumppanien kanssa myös käyttämällä tehokkaasti EU:n verkko- ja tietoturvavirastoa ja EU:n hybridiuhkien torjuntakeskusta, jotta voidaan kehittää yhteistä asiantuntemusta, reagointimekanismeja ja yhteentoimivuutta kyberiskujen varalta; |
| --- | --- |

34.

| 35. | on huolissaan siitä, että eri valtiolliset toimijat, kuten Venäjä, ovat olleet osallisina pahantahtoisissa kybertoimissa, joilla pyritään saavuttamaan poliittisia, taloudellisia tai turvallisuuteen liittyviä tavoitteita ja joita ovat muun muassa kriittiseen infrastruktuuriin kohdistuvat hyökkäykset, kybervakoilu, disinformaatiokampanjat ja verkkoon pääsyn rajoittaminen; korostaa, että tällaiset toimet voivat olla kansainvälisen oikeuden mukaan laittomia tekoja ja johtaa EU:n yhteisiin vastatoimiin, kuten EU:n kyberdiplomatian välineistön käyttöön; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan naapuruuspolitiikasta ja laajentumisneuvotteluista vastaavalle komission jäsenelle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille ja itäisen Euroopan kumppanimaille. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0440.

(2)  EUVL C 224, 27.6.2018, s. 58.

(3)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 ukrainalaisista vangeista Venäjällä ja Krimin tilanteesta. Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0087.

---

| 25.9.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 343/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 343/8

---

Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma suorista ulkomaisista sijoituksista EU:n jäsenvaltioissa ja itäisen kumppanuuden maissa

(2018/C 343/02)

EURONESTIN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan ja 24. marraskuuta 2017 annetun itäisen kumppanuuden huippukokouksen yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan ja 24. marraskuuta 2017 annetun itäisen kumppanuuden huippukokouksen yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon EU:n sekä Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa tehdyt assosiaatiosopimukset ja erityisesti pitkälle menevät ja laaja-alaiset vapaakauppa-alueet (DCFTA), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n sekä Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa tehdyt assosiaatiosopimukset ja erityisesti pitkälle menevät ja laaja-alaiset vapaakauppa-alueet (DCFTA),

| — | ottaa huomioon EU:n ja itäisten kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten konferenssin toimintasuunnitelman vuosille 2016–2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja itäisten kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten konferenssin toimintasuunnitelman vuosille 2016–2017,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin julkaisemat maailmanlaajuista sijoitustoimintaa käsittelevät ”World Investment Reports” -asiakirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin julkaisemat maailmanlaajuista sijoitustoimintaa käsittelevät ”World Investment Reports” -asiakirjat,

| — | ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön sijoituspolitiikan, lokakuussa 2017 julkaistun suorien ulkomaisten sijoitusten avainlukuja käsittelevän asiakirjan ”Foreign Direct Investment (FDI) in figures”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön sijoituspolitiikan, lokakuussa 2017 julkaistun suorien ulkomaisten sijoitusten avainlukuja käsittelevän asiakirjan ”Foreign Direct Investment (FDI) in figures”,

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2017 esitetyn Euroopan komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon itäisen kumppanuuden tavoitteita käsittelevän yhteisen valmisteluasiakirjan ”Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020 – Focusing on key priorities and tangible results”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2017 esitetyn Euroopan komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon itäisen kumppanuuden tavoitteita käsittelevän yhteisen valmisteluasiakirjan ”Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020 – Focusing on key priorities and tangible results”,

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2017 Brysselissä allekirjoitetun EU:n ja Armenian välisen kokonaisvaltaisen ja laajennetun kumppanuussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2017 Brysselissä allekirjoitetun EU:n ja Armenian välisen kokonaisvaltaisen ja laajennetun kumppanuussopimuksen,

| — | ottaa huomioon uudelleentarkastellun Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) vuodelta 2015 ja Euroopan naapuruusvälineen (ENI) kaudelle 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uudelleentarkastellun Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) vuodelta 2015 ja Euroopan naapuruusvälineen (ENI) kaudelle 2014–2020,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen huippukokouksessa 25. syyskuuta 2015 hyväksytyn kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen huippukokouksessa 25. syyskuuta 2015 hyväksytyn kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n,

| — | ottaa huomioon Visegrad-ryhmän ulkoministereiden 12. huhtikuuta 2017 Varsovassa pidetyn tapaamisen tulosten mukaisesti itäisestä kumppanuudesta antaman yhteisen lausuman, joka tarjoaa EU-jäsenyyden näkymiä siitä kiinnostuneille itäisen kumppanuuden maille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Visegrad-ryhmän ulkoministereiden 12. huhtikuuta 2017 Varsovassa pidetyn tapaamisen tulosten mukaisesti itäisestä kumppanuudesta antaman yhteisen lausuman, joka tarjoaa EU-jäsenyyden näkymiä siitä kiinnostuneille itäisen kumppanuuden maille,

| A. | ottaa huomioon, että Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen puitteissa tehdyllä yhteistyöllä pyritään saamaan aikaan myönteisiä vaikutuksia toimimalla foorumina, jossa keskustellaan, etsitään yhteisiä kantoja aikamme maailmanlaajuisiin haasteisiin demokratian, politiikan, talouden, energiavarmuuden ja sosiaalisten asioiden osalta sekä vahvistetaan yhteyksiä itäisen kumppanuuden maiden ja EU:n välillä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen puitteissa tehdyllä yhteistyöllä pyritään saamaan aikaan myönteisiä vaikutuksia toimimalla foorumina, jossa keskustellaan, etsitään yhteisiä kantoja aikamme maailmanlaajuisiin haasteisiin demokratian, politiikan, talouden, energiavarmuuden ja sosiaalisten asioiden osalta sekä vahvistetaan yhteyksiä itäisen kumppanuuden maiden ja EU:n välillä;

| B. | toteaa, että itäisen kumppanuuden luomat siteet vahvistavat sekä EU:ta että kumppaneita ja auttavat niitä vastaamaan paremmin sisäisiin ja ulkoisiin haasteisiin; toteaa, että itäisen kumppanuuden perustana on sitoutuminen kansainvälisen lain periaatteisiin sekä perusarvoihin, kuten demokratiaan, oikeusvaltioon, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiseen sekä markkinatalouteen, kestävään kehitykseen ja hyvään hallintotapaan; ottaa huomioon, että itäinen kumppanuus on sitoutunut edistämään yhteiskunnan kaikkien jäsenten osallistamista sekä vahvistamaan taloudellista osallistamista ja erityisesti sukupuolten tasa-arvoa EU:n sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi luodun toimintasuunnitelman mukaisesti; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että itäisen kumppanuuden luomat siteet vahvistavat sekä EU:ta että kumppaneita ja auttavat niitä vastaamaan paremmin sisäisiin ja ulkoisiin haasteisiin; toteaa, että itäisen kumppanuuden perustana on sitoutuminen kansainvälisen lain periaatteisiin sekä perusarvoihin, kuten demokratiaan, oikeusvaltioon, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiseen sekä markkinatalouteen, kestävään kehitykseen ja hyvään hallintotapaan; ottaa huomioon, että itäinen kumppanuus on sitoutunut edistämään yhteiskunnan kaikkien jäsenten osallistamista sekä vahvistamaan taloudellista osallistamista ja erityisesti sukupuolten tasa-arvoa EU:n sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi luodun toimintasuunnitelman mukaisesti;

| C. | ottaa huomioon, että Brysselin vuoden 2017 itäisen kumppanuuden huippukokouksessa kaikki osallistujat korostivat assosiaatiosopimusten merkitystä EU:n kanssa tapahtuvan poliittisen lähentymisen ja taloudellisen yhdentymisen vauhdittamisen kannalta sekä vahvistivat EU:n tuen sopimusten toimeenpanolle; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Brysselin vuoden 2017 itäisen kumppanuuden huippukokouksessa kaikki osallistujat korostivat assosiaatiosopimusten merkitystä EU:n kanssa tapahtuvan poliittisen lähentymisen ja taloudellisen yhdentymisen vauhdittamisen kannalta sekä vahvistivat EU:n tuen sopimusten toimeenpanolle;

| D. | toteaa, että EU:n ja itäisten kumppaneiden välisten assosiaatiosopimusten ja Armenian kanssa allekirjoitetun kokonaisvaltaisen ja laajennetun kumppanuussopimuksen tulisi perustua itäisten kumppaneiden hallitusten konkreettiseen edistymiseen talousuudistuslupausten toteuttamisessa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että EU:n ja itäisten kumppaneiden välisten assosiaatiosopimusten ja Armenian kanssa allekirjoitetun kokonaisvaltaisen ja laajennetun kumppanuussopimuksen tulisi perustua itäisten kumppaneiden hallitusten konkreettiseen edistymiseen talousuudistuslupausten toteuttamisessa;

| E. | ottaa huomioon, että suorien ulkomaisten sijoitusten (FDI) ajatellaan laajasti voivan olla erittäin merkittävä tekijä pitkän aikavälin talouskasvussa ja voivan tuoda mukanaan myönteisiä heijastevaikutuksia teknologian ja tietotaidon siirtymisen muodossa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että suorien ulkomaisten sijoitusten (FDI) ajatellaan laajasti voivan olla erittäin merkittävä tekijä pitkän aikavälin talouskasvussa ja voivan tuoda mukanaan myönteisiä heijastevaikutuksia teknologian ja tietotaidon siirtymisen muodossa;

| F. | toteaa, että ulkomailla asuvien maksusuoritukset muodostavat merkittävän osan suorista ulkomaisista sijoituksista osassa itäisen kumppanuuden maita; ottaa huomioon, että maksusuoritukset voivat muodostaa merkittävän osan BKT:stä kyseisissä maissa; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että ulkomailla asuvien maksusuoritukset muodostavat merkittävän osan suorista ulkomaisista sijoituksista osassa itäisen kumppanuuden maita; ottaa huomioon, että maksusuoritukset voivat muodostaa merkittävän osan BKT:stä kyseisissä maissa;

| G. | ottaa huomioon, että ENP:n mukaisesti EU on sitoutunut tukemaan kumppanuusmaidensa talouskehitystä sekä paikallisväestöjen pyrkimyksiä, toiveita ja tulevaisuudennäkymiä painottaen samalla vahvasti hyvän hallintotavan, demokratian ja oikeusvaltion tärkeyttä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että ENP:n mukaisesti EU on sitoutunut tukemaan kumppanuusmaidensa talouskehitystä sekä paikallisväestöjen pyrkimyksiä, toiveita ja tulevaisuudennäkymiä painottaen samalla vahvasti hyvän hallintotavan, demokratian ja oikeusvaltion tärkeyttä;

| H. | toteaa, että DCFTA-sopimukset sekä poistavat suorien ulkomaisten sijoitusten ja pääoman liikkuvuuden esteitä että voivat tuoda mukanaan useita mahdollisia hyötyjä sopimusosapuolille, kun otetaan huomioon DCFTA-sopimusten sekä assosiaatiosopimuksen sisältämän lähentymisprosessin yhteisvaikutus; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että DCFTA-sopimukset sekä poistavat suorien ulkomaisten sijoitusten ja pääoman liikkuvuuden esteitä että voivat tuoda mukanaan useita mahdollisia hyötyjä sopimusosapuolille, kun otetaan huomioon DCFTA-sopimusten sekä assosiaatiosopimuksen sisältämän lähentymisprosessin yhteisvaikutus;

| I. | toteaa, että Armenian ja EU:n sekä Armenian ja Euraasian talousunionin välinen yhteistyö on hyvä esimerkki sovinnollisesta politiikasta erilaisten talousliittojen yhteistyössä; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että Armenian ja EU:n sekä Armenian ja Euraasian talousunionin välinen yhteistyö on hyvä esimerkki sovinnollisesta politiikasta erilaisten talousliittojen yhteistyössä;

| J. | ottaa huomioon, että EU:n kanssa tehtävä kauppa muodostaa merkittävän osuuden kansainvälisestä kauppavirrasta ja pääomasta ja itäisten kumppaneiden taloudet ovat riippuvaisia siitä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että EU:n kanssa tehtävä kauppa muodostaa merkittävän osuuden kansainvälisestä kauppavirrasta ja pääomasta ja itäisten kumppaneiden taloudet ovat riippuvaisia siitä;

| K. | huomauttaa, että ulkomaalaiset sijoittajat saattavat hyödyntää itäisten kumppaneiden kehittyvää lainsäädäntöä esimerkiksi ympäristönsuojelun ja työlakien saralla halutessaan pienentää kustannuksia ja saada näin hintakilpailuetua tekemällä lyhytaikaisia ja liikuteltavia sijoituksia, jotka luovat ja jättävät jälkeensä vaikeasti korjattavia työttömyysongelmia; huomauttaa, että tällainen toiminta on vastoin kestävän kehityksen tavoitteita, jotka sekä EU ja sen jäsenvaltiot että itäiset kumppanit ovat omaksuneet; korostaa, että tarvitaan kestävää ja päämäärätietoista toimintaa korruptiota vastaan, jotta suorat ulkomaiset sijoitukset hyödyttävät koko yhteiskuntaa; |
| --- | --- |

K.

huomauttaa, että ulkomaalaiset sijoittajat saattavat hyödyntää itäisten kumppaneiden kehittyvää lainsäädäntöä esimerkiksi ympäristönsuojelun ja työlakien saralla halutessaan pienentää kustannuksia ja saada näin hintakilpailuetua tekemällä lyhytaikaisia ja liikuteltavia sijoituksia, jotka luovat ja jättävät jälkeensä vaikeasti korjattavia työttömyysongelmia; huomauttaa, että tällainen toiminta on vastoin kestävän kehityksen tavoitteita, jotka sekä EU ja sen jäsenvaltiot että itäiset kumppanit ovat omaksuneet; korostaa, että tarvitaan kestävää ja päämäärätietoista toimintaa korruptiota vastaan, jotta suorat ulkomaiset sijoitukset hyödyttävät koko yhteiskuntaa;

1.

korostaa ENP:n strategista tärkeyttä politiikkana, joka mahdollistaa monipuolisten suhteiden luomisen; korostaa, että ENP:n perushaasteena on aikaansaada todellisia ja konkreettisia parannuksia kumppanimaiden kansalaisten arjessa; katsoo, että ENP-politiikasta tulisi tehdä vahvempaa ja vaikuttavampaa esimerkiksi vahvistamalla sen myönteisiä puolia, kuten painottamalla enemmän tehokkaan ja EU:n parhaisiin käytäntöihin pohjautuvan sijoituspolitiikan kehittämistä;

2.

pitää edelleen arvokkaana ENP:n alkuperäisiä tavoitteita eli unionin yhteisiin arvoihin ja periaatteisiin perustuvan vaurauden, vakauden, turvallisuuden ja hyvien naapuruussuhteiden alueen luomista tarjoamalla apua ja kannustimia, jotta naapurimaissa voidaan niiden omalla vastuulla ja sovitusti toteuttaa perusteellisia taloudellisia rakenneuudistuksia, jotka mahdollistavat vahvemman sitoutumisen EU:hun; painottaa näin ollen tarvetta houkutella enemmän suoria ulkomaisia sijoituksia talouskehityksen varmistamiseksi,

3.

painottaa, että uuden lähestymistavan päänäkökohtina olisi oltava suorien ulkomaisten sijoitusten houkuttelu, avoimuus, hyvä hallintotapa, keskinäinen vastuuvelvollisuus ja osallisuus, jotta varmistetaan, että yhteiskunnan kaikki kerrokset, eivät vain tietyt ryhmät, pääsevät hyötymään kussakin maassa ENP:n eduista;

4.

tähdentää, että on koko Euroopan unionin edun mukaista auttaa itäisen kumppanuuden maita saavuttamaan pitkän aikavälin vakaa ja terve talouskasvu ja kehittämään nykyaikainen talouden ohjausjärjestelmä. Nämä tavoitteet voidaan saavuttaa yhdistämällä itäisten kumppaneiden taloudet EU:n sisämarkkinoihin DCFTA-sopimusten avulla tiedostaen samalla itäisten kumppanuusmaiden eroavaisuudet ja niistä johtuvan suuremman eriyttämisen tarpeen; korostaa, että suorat ulkomaiset sijoitukset ovat välttämättömiä, jotta varmistetaan kilpailukyvyn paraneminen, ja niiden tulisi johtaa tuottavuuden paranemiseen, uusien työpaikkojen luomiseen ja pitkän aikavälin kestävään kasvuun;

5.

painottaa, että EU:n ja itäisten kumppaneiden markkinoiden syvempi integraatio voisi edistää sekä EU:n että itäisten kumppaneiden talouskasvua ja samalla poistaa alueellisen taloudellisen epätasapainon ja sosiaalisen epätasa-arvon maiden ja alueiden välillä ja niiden sisällä. Tämä puolestaan lisäisi kunkin maan väestön hyvinvointia, mikä olisi merkittävä kehitys erityisesti hitaan talouden elpymisen, kasvavan sosiaalisen ja taloudellisen epätasa-arvon ja geopoliittisen epävakauden aikana;

6.

painottaa, että suorat ulkomaiset sijoitukset voivat olla ratkaisevassa roolissa pyrittäessä siirtämään talousmallia kohti tuottavampia ja kestävämpiä sijoituksia ja vientiä; painottaa, että suorat ulkomaiset sijoitukset voivat lisäksi osaltaan parantaa kilpailukykyä kehittämällä ammattitaitoa ja infrastruktuuria ja avaamalla itäisten kumppaneiden tuotteille ja palveluille uusia markkinoita sekä helpottamalla niiden pääsyä yleiseurooppalaisiin arvoketjuihin;

7.

panee merkille, että itäisen kumppanuuden maat ovat avanneet ovensa suorille ulkomaisille sijoituksille siirtyessään kohti markkinataloutta mutta ovat tähän mennessä houkutelleet vain vähän sijoituksia; katsoo, että tarvitaan lisätoimia, jotta voidaan luoda vakaa liiketoimintaympäristö ja jotta nämä maat voivat saavuttaa oikeusvaltionperiaatteen mahdollisimman täydellisesti;

8.

muistuttaa, että suorat ulkomaiset sijoitukset voisivat auttaa itäisiä kumppaneita monipuolistamaan energiatarjontaansa sekä parantamaan energiainfrastruktuuriaan ja näin saavuttamaan energiahuollon riippumattomuuden ja toimimaan tehokkaammin;

9.

panee merkille, että itäisen kumppanuuden maat ovat panostaneet merkittävästi parantaakseen yleistä sijoitustoimintaympäristöään; toteaa lisäksi, että viimeaikaisten ja meneillään olevien uudistusten pääpaino on kahdella pääpilarilla, jotka ovat yhdenmukaistaminen EU:n sääntöjen ja asetusten kanssa ja kansainvälisten parhaiden käytäntöjen käyttöönotto yksityisen sektorin kehityksen tukena;

10.

toteaa, että ENIn ja makrotaloudellisen avun kaltaisilla välineillä rahoitettava EU:n taloudellinen ja tekninen tuki on edistänyt paremman liiketoimintaympäristön kehittymistä itäisen kumppanuuden maissa ja houkutellut enemmän suoria ulkomaisia sijoituksia;

11.

painottaa, että hyvät lait eivät automaattisesti johda kannustavaan sijoitusilmapiiriin ja että julkishallinnon laatu ja kyky toimeenpanna lakeja ovat merkittävässä osassa; katsoo, että itäisen kumppanuuden maissa tarvitaan tässä suhteessa lisätoimia; uskoo, että julkishallinnon ja oikeuslaitoksen uudistusten toimeenpano sekä korruption torjunta ovat välttämättömiä huipputasolle pääsemiseksi; katsoo, että virkoja on ammatillistettava ja niistä on maksettava parempaa palkkaa ja että julkishallinnon uudistus vaatii IT-palveluiden parempaa käyttöönottoa, koulutusta ja resurssien järkeistämistä; uskoo, että myös hallintotavan parantamiseen on kiinnitettävä vakavaa huomiota;

12.

muistuttaa, että itäisen kumppanuuden maat voivat houkuttaa enemmän ja arvokkaampia suoria ulkomaisia sijoituksia asianmukaisten politiikkojen avulla; uskoo vahvasti, että suorien ulkomaisten sijoitusten lisääntyminen auttaisi maita saavuttamaan niiden kansalliset kehitystavoitteet ja kestävän kehityksen tavoitteet edistämällä työpaikkojen luomista, teknologian siirtoa, viennin kasvua, kestävää kasvua ja köyhyyden vähentämistä; katsoo, että suuremmat suorat ulkomaiset sijoitukset johtaisivat infrastruktuurin kehittymiseen, toimialojen monipuolistumiseen ja koulutusjärjestelmän paranemiseen;

13.

korostaa, että läpinäkyvät suorat ulkomaiset sijoitukset voisivat olla ratkaisevassa osassa harmaan talouden osuuden ja roolin pienentämisessä itäisen kumppanuuden maissa ja ne voisivat näin osaltaan auttaa veronkierron, järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunnassa;

14.

uskoo, että suorien ulkomaisten sijoitusten synnyttämät uudet työpaikat voisivat vähentää nuorisotyöttömyyttä; uskoo myös, että suorat ulkomaiset sijoitukset koulutettua työvoimaa vaativilla aloilla voisivat auttaa vähentämään työttömien nuorten ja matalapalkkaisten koulutettujen määrää, kun samalla toteutetaan aktiivista työmarkkinapolitiikkaa ja painotetaan asianmukaisia taitoja koulutuksessa;

15.

painottaa, että naisyrittäjyyden tukeminen voisi olla tehokas työväline, jonka avulla voidaan edistää talouskasvua, vähentää työttömyyttä, lisätä osallistumista ja sukupuolten välistä tasa-arvoa sekä vähentää sosiaalista epätasa-arvoa;

16.

painottaa pk-yritysten merkitystä itäisten kumppaneiden talouksille; uskoo, että sijoittaminen pk-yrityksiin tarjoaa parhaan mahdollisuuden kestävän kasvun aikaansaamiseen, työttömyyden torjumiseen ja itäisten kumppaneiden ja EU:n välisen kaupan kasvattamiseen; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita sekä itäisiä kumppaneita työskentelemään yhdessä houkuttaakseen enemmän suoria ulkomaisia sijoituksia itäisen kumppanuuden maiden pk-yrityksiin;

17.

toteaa, että itäiset kumppanit ovat paremmassa asemassa muokatakseen veropohjaansa, millä puolestaan voidaan rahoittaa elintason parantamista, jolloin maiden riippuvuus kansainvälisestä avusta ja maksusuorituksista vähenee ajan kanssa; uskoo, että näin itäisen kumppanuuden maat voisivat lopulta siirtyä progressiivisempaan verotukseen, mikä pienentäisi yhteiskunnan tasa-arvoeroja ja vähentäisi sosiaalista eriytymistä;

18.

toteaa, että vaikka yksi itäisten kumppaneiden tavoitteista on saada enemmän koulutettuun työvoimaan nojaavia suoria ulkomaisia sijoituksia, kumppaneiden on silti panostettava lisää tiettyjen ammattitaitojen lisäämiseen omien väestöjensä keskuudessa; huomauttaa, että vaikka suorat ulkomaiset sijoitukset voivat tukea kehitystä monin eri tavoin, ne eivät voi kuitenkaan korvata kansallista koulutusjärjestelmää, jonka tehtävänä on tarjota vahvaa taloutta varten tarvittavat taidot, vaan vastuu tästä on hallituksilla;

19.

rohkaisee lisäämään merkittävästi sijoittamista itäisen kumppanuuden maiden infrastruktuuriin, työvoiman koulutukseen ja talouskehitykseen, niin että sijoitustoiminta ulottuu laajemmalle kuin paikallisen julkisen tai yksityisen sektorin toimintakyvyn parantamiseen;

20.

kehottaa itäisten kumppaneiden viranomaisia kehittämään kannustimia työpaikkojen luomiseen, mikä houkuttaa suoria ulkomaisia sijoituksia ja siirtää työpaikkojen luomisen painopistettä merkittävästi kohti yksityistä sektoria;

21.

kehottaa määrittelemään lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin painopisteet ja strategiset tavoitteet ja ottamaan samalla huomioon, että ENP:llä olisi pyrittävä luomaan eriytetty lähestymistapa maiden kykyyn houkutella sijoituksia; painottaa, että lähestymistapaansa määrittäessään unionin olisi tarkasteltava omia etujaan ja painopisteitään sekä kyseisten maiden etuja, painopisteitä ja kehitystasoa ottaen riittävästi huomioon yhteiskuntien edut ja pyrkimykset, poliittiset tavoitteet ja geopoliittisen ympäristön;

22.

kehottaa EU:ta painottamaan tarvittaessa yhteisiä etuja ja erityisiä hyötyjä ja erityisesti talouskehitystä ja suorien ulkomaisten sijoitusten houkuttamista suhteissaan itäisiin kumppaneihin; kehottaa EU:ta lisäksi auttamaan itäisen kumppanuuden maita nopeuttamaan toimia teollisuuspolitiikan uudistuksen saralla, mikä voisi vaikuttaa ratkaisevasti maiden siirtymiseen osaamiseen perustuvaan ja kilpailukykyiseen talouteen;

23.

kehottaa EU:hun assosioituneiden itäisen kumppanuuden maiden sekä EU:n kanssa kokonaisvaltaisen ja laajennetun kumppanuussopimuksen allekirjoittaneiden maiden viranomaisia nopeuttamaan maiden lainsäädännön lähentämistä EU:n lainsäädäntöön sijoitusilmapiirin parantamisen osalta, kuten sopimuksissa määrätään;

24.

kehottaa Euroopan komissiota lisäämään valmiuksien parantamiseen tähtäävää tukea ja avunantoa itäisille kumppaneille, jotka toteuttavat sijoitusilmapiiriin vaikuttavia toimenpiteitä;

25.

kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioiden viranomaisia auttamaan itäisiä kumppaneita kehittämään suunnitelmia suorien ulkomaisten sijoitusten houkuttamiseksi;

26.

peräänkuuluttaa tarvetta valvoa sijoitusten laatua sekä arvioida ja tunnistaa toimenpiteitä, joiden avulla voidaan valikoida pitkän aikavälin sijoituksia; kehottaa myös puuttumaan sijoitusten valvonnan seurauksena löytyneisiin ongelmiin asianmukaisella tavalla;

27.

kehottaa itäisen kumppanuuden maiden parlamentteja vauhdittamaan prosessia, jolla maiden talouslainsäädännöt lähennetään yhteisön säännöstöön, ja tukee kansallisten parlamenttien edistysaskeleita, joilla pyritään toteuttamaan DCFTA-sopimuksiin liittyviä uudistuksia, antamalla asiaa koskevia suosituksia; rohkaisee muodostamaan monenvälisiä työryhmiä, jotka auttavat toisiaan lainsäädännön lähentämisprosessissa kauppaan ja sijoittamiseen liittyvän yhteisön säännöstön osalta;

28.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja itäisiä kumppaneita tehostamaan yhteistyötä ilmastonmuutoksen torjumiseksi erityisesti COP 21 -sopimuksen puitteissa; rohkaisee lisäämään yhteistyötä resurssitehokkaan ja vähäpäästöisen teknologian alalla, erityisesti teknologian siirrossa ja innovoinnin parissa, ja näin parantamaan maiden talouksien sopeutumiskykyä niiden houkutellessa suoria ulkomaisia sijoituksia; painottaa yleisesti ottaen tutkimuksen ja innovoinnin tärkeyttä kilpailukyvyn, tuottavuuden ja kestävyyden edistämisen sekä työpaikkojen luomisen kannalta; muistuttaa EU:n tavoitteesta sijoittaa 3 prosenttia sen BKT:stä tutkimukseen ja kehitykseen vuoteen 2020 mennessä;

29.

painottaa, että itäisille kumppaneille on tärkeää vahvistaa diplomatian roolia politiikkojen ja ohjelmien edistämisessä, hyödyllisten kokemusten jakamisessa ja suorien ulkomaisten sijoitusten houkutteluun liittyvien parhaiden käytäntöjen edistämisessä;

30.

painottaa viestintäkäytäntöjen tärkeyttä ja tarvetta osoittaa uudistusten hyödyt itäisen kumppanuuden maiden asukkaille, mistä johtuen on tarpeellista entisestään lisätä panostusta strategiseen viestintään;

31.

tukee EU:n, itäisen kumppanuuden maiden ja kansainvälisten ja paikallisten organisaatioiden, kuten rahoituslaitosten, pankkien ja yksittäisissä maissa olevien lahjoittajien, tukemien parhaiden käytäntöjen käyttöönottoa suorien ulkomaisten sijoitusten lisäämiseksi;

32.

rohkaisee EU:n jäsenvaltioita luomaan vahvempia kahden- ja monenvälisiä yhteyksiä itäisen kumppanuuden maihin sekä osallistumaan aktiivisesti siirtymisvaiheessa auttamiseen, teknisen tuen tarjoamiseen, valmiuksien kehittämiseen ja kokemusten jakamiseen ottaen huomioon tavoitteen lisätä suoria ulkomaisia sijoituksia sekä tietoisuuden lisäämisen DCFTA-sopimusten tarjoamista mahdollisuuksista;

33.

on tietoinen, että useat itäisten kumppaneiden kohtaamat haasteet ovat yhteisiä haasteita; rohkaisee itäisen kumppanuuden maita näin ollen vahvistamaan keskinäistä yhteistyötä ja lisäämään kaukonäköistä poliittista keskustelua, jotta ne voivat vastata yhteisiin haasteisiin ja edistää sijoittamista;

34.

kehottaa toteuttamaan toimia rahanpesun estämiseksi ja läpinäkyvyyden sekä sosiaalisen vastuun varmistamiseksi ulkomaisten sijoitusten osalta;

35.

pyytää yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, Eurooppa-neuvostolle, Euroopan komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan naapuruuspolitiikasta ja laajentumisneuvotteluista vastaavalle komission jäsenelle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille ja itäisen Euroopan kumppanimaille.

---

| 25.9.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 343/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 343/12

---

Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma energiatehokkuuden kehittämisestä ja kestävästä energiataloudesta EU:ssa ja itäisen Euroopan kumppanimaissa

(2018/C 343/03)

EURONESTIN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS, joka

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 laaditun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 laaditun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan,

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Nopeampaan puhtaan energian innovointiin” (COM(2016)0763), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Nopeampaan puhtaan energian innovointiin” (COM(2016)0763),

| — | ottaa huomioon 21. ja 22. toukokuuta 2015 pidetyn itäistä kumppanuutta käsitelleen Riian huippukokouksen yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. ja 22. toukokuuta 2015 pidetyn itäistä kumppanuutta käsitelleen Riian huippukokouksen yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja siihen liitetyn Kioton pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja siihen liitetyn Kioton pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon Pariisin ilmastosopimuksen ja Pariisissa 30. marraskuuta–11. joulukuuta 2015 pidetyn osapuolten konferenssin päätöksen 1/CP.21, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pariisin ilmastosopimuksen ja Pariisissa 30. marraskuuta–11. joulukuuta 2015 pidetyn osapuolten konferenssin päätöksen 1/CP.21,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksytyn, Euroopan unionin ratifioiman Pariisin ilmastosopimuksen, jonka osapuolia itäisen kumppanuuden maat myös ovat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksytyn, Euroopan unionin ratifioiman Pariisin ilmastosopimuksen, jonka osapuolia itäisen kumppanuuden maat myös ovat,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030, joka hyväksyttiin YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa 25. syyskuuta 2015, ja erityisesti YK:n kestävän kehityksen tavoitteet 7 ”Kohtuuhintainen ja puhdas energia” ja 13 ”Ilmastotoimet”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030, joka hyväksyttiin YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa 25. syyskuuta 2015, ja erityisesti YK:n kestävän kehityksen tavoitteet 7 ”Kohtuuhintainen ja puhdas energia” ja 13 ”Ilmastotoimet”,

| — | ottaa huomioon 22. maaliskuuta 2016 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman epätavanomaista kaasua ja sen mahdollista vaikutusta energiamarkkinoihin EU:ssa ja Itä-Euroopan kumppanimaissa käsittelevän politiikan valmistelusta ja 1. marraskuuta 2017 annetun päätöslauselman energia-alan yhteistyön tehostamisesta itäisessä kumppanuudessa – kohti vuoden 2015 Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. maaliskuuta 2016 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman epätavanomaista kaasua ja sen mahdollista vaikutusta energiamarkkinoihin EU:ssa ja Itä-Euroopan kumppanimaissa käsittelevän politiikan valmistelusta ja 1. marraskuuta 2017 annetun päätöslauselman energia-alan yhteistyön tehostamisesta itäisessä kumppanuudessa – kohti vuoden 2015 Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanoa,

| — | ottaa huomioon yhtäältä EU:n sekä toisaalta Georgian, Moldovan ja Ukrainan välillä tehdyt assosiaatiosopimukset ja erityisesti energia-alan yhteistyötä koskevat määräykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhtäältä EU:n sekä toisaalta Georgian, Moldovan ja Ukrainan välillä tehdyt assosiaatiosopimukset ja erityisesti energia-alan yhteistyötä koskevat määräykset,

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2017 allekirjoitetun ja Armenian ratifioiman sopimuksen (EU:n ja Armenian välinen kokonaisvaltainen ja laajennettu kumppanuussopimus – CEPA) ja erityisesti energia-alan yhteistyötä koskevat määräykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2017 allekirjoitetun ja Armenian ratifioiman sopimuksen (EU:n ja Armenian välinen kokonaisvaltainen ja laajennettu kumppanuussopimus – CEPA) ja erityisesti energia-alan yhteistyötä koskevat määräykset,

| — | ottaa huomioon Visegrad-ryhmän ulkoministereiden 12. huhtikuuta 2017 Varsovassa pidetyn tapaamisensa tulosten mukaisesti itäisestä kumppanuudesta antaman yhteisen lausuman, joka tarjoaa EU-jäsenyyden mahdollisuuden siitä kiinnostuneille itäisen kumppanuuden maille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Visegrad-ryhmän ulkoministereiden 12. huhtikuuta 2017 Varsovassa pidetyn tapaamisensa tulosten mukaisesti itäisestä kumppanuudesta antaman yhteisen lausuman, joka tarjoaa EU-jäsenyyden mahdollisuuden siitä kiinnostuneille itäisen kumppanuuden maille,

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanosta sekä Yhdistyneiden kansakuntien Marrakechissa vuonna 2016 pidetyn ilmastonmuutoskonferenssin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanosta sekä Yhdistyneiden kansakuntien Marrakechissa vuonna 2016 pidetyn ilmastonmuutoskonferenssin,

| — | ottaa huomioon 18. lokakuuta 2016 annetun EU:n jäsenvaltioiden ja itäisen Euroopan kumppanimaiden ministerikokouksen julistuksen itäisen kumppanuuden ympäristö- ja ilmastonmuutoskysymyksistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. lokakuuta 2016 annetun EU:n jäsenvaltioiden ja itäisen Euroopan kumppanimaiden ministerikokouksen julistuksen itäisen kumppanuuden ympäristö- ja ilmastonmuutoskysymyksistä,

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2016 annetun komission lainsäädäntöpaketin ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2016 annetun komission lainsäädäntöpaketin ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille”,

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2016 esitetyn komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon yhteisen valmisteluasiakirjan ”Itäinen kumppanuus – tärkeimmät prioriteetit ja tavoitteet”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2016 esitetyn komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon yhteisen valmisteluasiakirjan ”Itäinen kumppanuus – tärkeimmät prioriteetit ja tavoitteet”,

| — | ottaa huomioon energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU ja siihen vuonna 2016 tehdyn tarkistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU ja siihen vuonna 2016 tehdyn tarkistuksen,

| — | ottaa huomioon 23. huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta,

| — | ottaa huomioon rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2010/31/EU ja siihen vuonna 2016 tehdyn tarkistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2010/31/EU ja siihen vuonna 2016 tehdyn tarkistuksen,

| — | ottaa huomioon asiakirjan ”Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020” sekä Armenian, Azerbaidžanin, Georgian, Moldovan, Ukrainan ja Valko-Venäjän energiaa koskevat kansalliset strategia-asiakirjat vuosiksi 2020 ja 2030, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiakirjan ”Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020” sekä Armenian, Azerbaidžanin, Georgian, Moldovan, Ukrainan ja Valko-Venäjän energiaa koskevat kansalliset strategia-asiakirjat vuosiksi 2020 ja 2030,

| — | ottaa huomioon itäisen Euroopan energiatehokkuus- ja ympäristökumppanuuden (E5P) perustamisen vuonna 2009, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon itäisen Euroopan energiatehokkuus- ja ympäristökumppanuuden (E5P) perustamisen vuonna 2009,

| — | ottaa huomioon itäisen kumppanuuden teknisen avun rahaston perustamisen vuonna 2010, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon itäisen kumppanuuden teknisen avun rahaston perustamisen vuonna 2010,

| — | ottaa huomioon EU:n naapuruuspolitiikan investointivälineen perustamisen vuonna 2008, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n naapuruuspolitiikan investointivälineen perustamisen vuonna 2008,

| — | ottaa huomioon EU4Energy-ohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU4Energy-ohjelman,

| — | ottaa huomioon vuonna 2017 julkaistun IEA:n raportin energiatehokkuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2017 julkaistun IEA:n raportin energiatehokkuudesta,

| — | ottaa huomioon Kööpenhaminan energiatehokkuuskeskuksen julkaiseman asiakirjan ”Accelerating energy efficiency initiatives and opportunities in Eastern Europe, Caucasus and Asia” (2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kööpenhaminan energiatehokkuuskeskuksen julkaiseman asiakirjan ”Accelerating energy efficiency initiatives and opportunities in Eastern Europe, Caucasus and Asia” (2015),

| — | ottaa huomioon energiayhteisön sihteeristön vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen (2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon energiayhteisön sihteeristön vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen (2017),

| A. | ottaa huomioon, että energian globaali kysyntä kasvaa väestönkasvuun, ihmisen toimintaan ja teknologian kehitykseen verrattavalla vauhdilla ja että siten maailmanlaajuinen kilpailu fossiilisista polttoainevaroista kiristyy; katsoo, että tämä vaarantaa energiatehokkuuden ja kestävän energiatalouden; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että energian globaali kysyntä kasvaa väestönkasvuun, ihmisen toimintaan ja teknologian kehitykseen verrattavalla vauhdilla ja että siten maailmanlaajuinen kilpailu fossiilisista polttoainevaroista kiristyy; katsoo, että tämä vaarantaa energiatehokkuuden ja kestävän energiatalouden;

| B. | toteaa, että liikennealan osuus EU:n energiankulutuksesta on yksi kolmasosa ja sen vuoksi sillä on suuri merkitys, kun pyritään kehittämään uusia energiaratkaisuja ja siirtymään kohti vähähiilistä yhteiskuntaa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että liikennealan osuus EU:n energiankulutuksesta on yksi kolmasosa ja sen vuoksi sillä on suuri merkitys, kun pyritään kehittämään uusia energiaratkaisuja ja siirtymään kohti vähähiilistä yhteiskuntaa;

| C. | ottaa huomioon, että 193 maata allekirjoitti Pariisin ilmastosopimuksen vuonna 2015 järjestetyssä Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutoskonferenssissa; toteaa, että tässä maailmanlaajuisessa sopimuksessa määritellään tavoitteita ja mekanismeja sekä vahvistetaan sitovia kansallisia velvoitteita, joiden tarkoituksena on vastata ilmastonmuutokseen; toteaa, että allekirjoittaessaan sopimuksen EU sitoutui vähentämään omia kasvihuonekaasupäästöjään vuoteen 2030 mennessä vähintään 40 prosentilla vuoteen 1990 verrattuna; toteaa, että Pariisin ilmastosopimus tuli voimaan 4. marraskuuta 2015; katsoo, että suuremmat päästöleikkaukset ovat välttämättömiä Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että 193 maata allekirjoitti Pariisin ilmastosopimuksen vuonna 2015 järjestetyssä Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutoskonferenssissa; toteaa, että tässä maailmanlaajuisessa sopimuksessa määritellään tavoitteita ja mekanismeja sekä vahvistetaan sitovia kansallisia velvoitteita, joiden tarkoituksena on vastata ilmastonmuutokseen; toteaa, että allekirjoittaessaan sopimuksen EU sitoutui vähentämään omia kasvihuonekaasupäästöjään vuoteen 2030 mennessä vähintään 40 prosentilla vuoteen 1990 verrattuna; toteaa, että Pariisin ilmastosopimus tuli voimaan 4. marraskuuta 2015; katsoo, että suuremmat päästöleikkaukset ovat välttämättömiä Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi;

| D. | katsoo päästöjen merkittävän supistamisen edellyttävän, että Pariisin ilmastosopimuksen osapuolet vähentävät energiajärjestelmiensä hiili-intensiteettiä ja panevat täytäntöön kunnianhimoisia strategioita, jotta maailmantaloudessa voitaisiin siirtyä vähähiilisiin markkinoihin; |
| --- | --- |

D.

katsoo päästöjen merkittävän supistamisen edellyttävän, että Pariisin ilmastosopimuksen osapuolet vähentävät energiajärjestelmiensä hiili-intensiteettiä ja panevat täytäntöön kunnianhimoisia strategioita, jotta maailmantaloudessa voitaisiin siirtyä vähähiilisiin markkinoihin;

| E. | katsoo, että energiatehokkuus on avainasemassa pyrittäessä varmistamaan tulevaisuutta varten turvallinen, luotettava, kohtuuhintainen ja kestävä energiajärjestelmä; katsoo, että se on ainut energiaresurssi, jota kaikilla mailla on runsaasti käytettävissään, ja se on nopein ja edullisin tapa vastata energiaturvallisuuden, ympäristön ja talouden haasteisiin; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että energiatehokkuus on avainasemassa pyrittäessä varmistamaan tulevaisuutta varten turvallinen, luotettava, kohtuuhintainen ja kestävä energiajärjestelmä; katsoo, että se on ainut energiaresurssi, jota kaikilla mailla on runsaasti käytettävissään, ja se on nopein ja edullisin tapa vastata energiaturvallisuuden, ympäristön ja talouden haasteisiin;

| F. | katsoo, että energiatehokkuuden avulla voidaan tukea talouskasvua, tehostaa sosiaalista kehitystä, edistää ympäristön kestävyyttä, taata energiajärjestelmän turvallisuus sekä auttaa rakentamaan hyvinvointia, luomaan työpaikkoja, lisäämään yritysten tuloja, säästämään energialähteitä, ehkäisemään saastumista, tukemaan valtioiden energiaomavaraisuutta varmistamalla tehokas energian kulutus ja käyttämällä ympäristöystävällisiä sähkölaitoksia; katsoo, että energiatehokkuuden parantaminen voi auttaa vähentämään energiaköyhyyttä, kun energiaa tarjotaan kohtuullisemmalla hinnalla; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että energiatehokkuuden avulla voidaan tukea talouskasvua, tehostaa sosiaalista kehitystä, edistää ympäristön kestävyyttä, taata energiajärjestelmän turvallisuus sekä auttaa rakentamaan hyvinvointia, luomaan työpaikkoja, lisäämään yritysten tuloja, säästämään energialähteitä, ehkäisemään saastumista, tukemaan valtioiden energiaomavaraisuutta varmistamalla tehokas energian kulutus ja käyttämällä ympäristöystävällisiä sähkölaitoksia; katsoo, että energiatehokkuuden parantaminen voi auttaa vähentämään energiaköyhyyttä, kun energiaa tarjotaan kohtuullisemmalla hinnalla;

| G. | toteaa, että vuoden 2015 Riian itäisen kumppanuuden huippukokouksessa osallistujat ilmaisivat jälleen aikomuksensa syventää tulevaa kahden- ja monenvälistä yhteistyötä ilmastonmuutoksen ja energian alalla; ottaa huomioon, että EU ja itäisen Euroopan kumppanimaat ovat marraskuussa 2015 tehdyn Euroopan naapuruuspolitiikan tarkistuksen mukaisesti kiinnittäneet aikaisempaa enemmän huomiota energiaturvallisuuteen, energiatehokkuuteen, kestävään energiatalouteen ja ilmastotoimiin; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että vuoden 2015 Riian itäisen kumppanuuden huippukokouksessa osallistujat ilmaisivat jälleen aikomuksensa syventää tulevaa kahden- ja monenvälistä yhteistyötä ilmastonmuutoksen ja energian alalla; ottaa huomioon, että EU ja itäisen Euroopan kumppanimaat ovat marraskuussa 2015 tehdyn Euroopan naapuruuspolitiikan tarkistuksen mukaisesti kiinnittäneet aikaisempaa enemmän huomiota energiaturvallisuuteen, energiatehokkuuteen, kestävään energiatalouteen ja ilmastotoimiin;

| H. | ottaa huomioon, että energiankulutuksen odotetaan kasvavan Itä-Euroopan alueella nopeammin kuin EU:ssa keskimäärin osana alueen taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen yleistä suuntausta; katsoo, että energiatehokkuuden mahdollisuudet ovat edelleen mittavat; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että energiankulutuksen odotetaan kasvavan Itä-Euroopan alueella nopeammin kuin EU:ssa keskimäärin osana alueen taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen yleistä suuntausta; katsoo, että energiatehokkuuden mahdollisuudet ovat edelleen mittavat;

| I. | ottaa huomioon, että tämän vuoksi on sekä EU:n että itäisen Euroopan kumppanimaiden taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöä koskevan edun mukaista vähentää fossiilisista polttoaineista lähtöisin olevia hiilidioksidipäästöjä, kehittää vaihtoehtoisia, kestäviä ja kustannustehokkaita energialähteitä sekä lisätä energiatehokkuutta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että tämän vuoksi on sekä EU:n että itäisen Euroopan kumppanimaiden taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöä koskevan edun mukaista vähentää fossiilisista polttoaineista lähtöisin olevia hiilidioksidipäästöjä, kehittää vaihtoehtoisia, kestäviä ja kustannustehokkaita energialähteitä sekä lisätä energiatehokkuutta;

| J. | toteaa, että EU on hyväksynyt direktiivejä varman, kestävän ja kilpailukykyisen energiahuollon turvaamiseksi; ottaa huomioon, että EU on asettanut joukon tavoitteita, erityisesti kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä 40 prosentilla vuoden 1990 tasoon verrattuna, ja se määrittelee parhaillaan tavoitteita EU:ssa kulutetun uusiutuvan energian osuuden kasvattamiseksi ja energiatehokkuuden parantamiseksi vähintään 30 prosentilla verrattuna ennusteisiin vuodelle 2030; katsoo, että energiatehokkuus tukee kestävää taloutta ja rakennusalaa EU:ssa ja itäisen Euroopan kumppanimaissa; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että EU on hyväksynyt direktiivejä varman, kestävän ja kilpailukykyisen energiahuollon turvaamiseksi; ottaa huomioon, että EU on asettanut joukon tavoitteita, erityisesti kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä 40 prosentilla vuoden 1990 tasoon verrattuna, ja se määrittelee parhaillaan tavoitteita EU:ssa kulutetun uusiutuvan energian osuuden kasvattamiseksi ja energiatehokkuuden parantamiseksi vähintään 30 prosentilla verrattuna ennusteisiin vuodelle 2030; katsoo, että energiatehokkuus tukee kestävää taloutta ja rakennusalaa EU:ssa ja itäisen Euroopan kumppanimaissa;

| K. | toteaa, että itäisen kumppanuuden alueellinen energiapoliittinen vuoropuhelu on voimistunut viime vuosina ja kattaa nyt energiamarkkinoiden lähentymisen, energiatoimitusten ja -kuljetusten monipuolistamisen ja kestävien energialähteiden kehittämisen sekä yhteistä ja alueellista etua palvelevat infrastruktuurit; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että itäisen kumppanuuden alueellinen energiapoliittinen vuoropuhelu on voimistunut viime vuosina ja kattaa nyt energiamarkkinoiden lähentymisen, energiatoimitusten ja -kuljetusten monipuolistamisen ja kestävien energialähteiden kehittämisen sekä yhteistä ja alueellista etua palvelevat infrastruktuurit;

| L. | ottaa huomioon, että energiansäästö- ja energiatehokkuustoimenpiteet yhdistettyinä uusiutuvien energialähteiden lisääntyvään käyttöön edistävät myös osaltaan erilaisten energiariippuvuuden muotojen vähentämistä, mukaan lukien taloudellinen, teknologinen ja polttoaineisiin liittyvä riippuvuus ydinvoimasta ja fossiilisista polttoaineista ja epäluotettavien kolmansien osapuolten tekemät strategisten energiainfrastruktuurien hankinnat ja omistusoikeudet sekä investoinnit energia-alan hankkeisiin; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että energiansäästö- ja energiatehokkuustoimenpiteet yhdistettyinä uusiutuvien energialähteiden lisääntyvään käyttöön edistävät myös osaltaan erilaisten energiariippuvuuden muotojen vähentämistä, mukaan lukien taloudellinen, teknologinen ja polttoaineisiin liittyvä riippuvuus ydinvoimasta ja fossiilisista polttoaineista ja epäluotettavien kolmansien osapuolten tekemät strategisten energiainfrastruktuurien hankinnat ja omistusoikeudet sekä investoinnit energia-alan hankkeisiin;

| M. | ottaa huomioon, että itäisen Euroopan kumppanimaat ovat sitoutuneet hyväksymään ja panemaan täytäntöön uusiutuvia energialähteitä ja energiatehokkuutta koskevan politiikan ja oikeuskehyksen; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että itäisen Euroopan kumppanimaat ovat sitoutuneet hyväksymään ja panemaan täytäntöön uusiutuvia energialähteitä ja energiatehokkuutta koskevan politiikan ja oikeuskehyksen;

| N. | ottaa huomioon, että Armenia, Georgia ja Moldova liittyivät vuonna 2013 itäisen Euroopan energiatehokkuus- ja ympäristökumppanuuteen (E5P), joka perustettiin aluksi Ukrainan kanssa ja jolla pyritään edistämään investointeja energiatehokkuuteen ja ympäristöön itäisen kumppanuuden maissa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Armenia, Georgia ja Moldova liittyivät vuonna 2013 itäisen Euroopan energiatehokkuus- ja ympäristökumppanuuteen (E5P), joka perustettiin aluksi Ukrainan kanssa ja jolla pyritään edistämään investointeja energiatehokkuuteen ja ympäristöön itäisen kumppanuuden maissa;

| O. | ottaa huomioon, että kansainvälisillä rahoituslaitoksilla on yhä merkittävä rooli hankittaessa kansallisia varoja ja lainoja energian kestävää käyttöä ja uusiutuvien energialähteiden kehittämistä edistäviin investointeihin; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että kansainvälisillä rahoituslaitoksilla on yhä merkittävä rooli hankittaessa kansallisia varoja ja lainoja energian kestävää käyttöä ja uusiutuvien energialähteiden kehittämistä edistäviin investointeihin;

| P. | ottaa huomioon, että EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden on otettava huomioon talouksiensa ja energia-alojen yleinen kilpailukyky, kun ne laativat asianmukaista politiikkaa ja asettavat energiatehokkuutta koskevia velvoitteita teollisuusaloille, kehittävät uusiutuvia energialähteitä ja sisällyttävät ne kansallisiin energialähdeyhdistelmiin; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden on otettava huomioon talouksiensa ja energia-alojen yleinen kilpailukyky, kun ne laativat asianmukaista politiikkaa ja asettavat energiatehokkuutta koskevia velvoitteita teollisuusaloille, kehittävät uusiutuvia energialähteitä ja sisällyttävät ne kansallisiin energialähdeyhdistelmiin;

Toimien johdonmukaisuus

| 1. | kannattaa Pariisin ilmastosopimuksen osapuolten näkemyksiä siitä, että ilmastonmuutos on uhka rauhalle ja vakaudelle, maailman taloudelliselle hyvinvoinnille, köyhyyden vähentämiselle ja kestävälle kehitykselle; pitää myönteisenä sopimusosapuolten sitoutumista kollektiivisiin toimiin, joilla pyritään pitämään maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle kahdessa celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna ja torjutaan huomattavia haitallisia ilmastovaikutuksia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää myönteisenä EU:n jäsenvaltioiden ja itäisen Euroopan kumppanimaiden sitoutumista Pariisin ilmastosopimukseen; panee merkille edellä mainittujen valtioiden esittämät suunnitellut kansallisesti määritellyt panokset kasvihuonekaasujen vähentämiseksi; kehottaa näiden valtioiden hallituksia mukauttamaan suunnitellut kansallisesti määritellyt panoksensa Pariisin ilmastosopimuksen ja vuodelle 2030 asetettujen YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisiksi; toteaa, että kansalliset energia- ja ilmastonmuutossuunnitelmat ovat tärkeitä, kun suunnitellaan edellä mainittujen kehysten yhteydessä tehtyjen sitoumusten noudattamista ja varmistetaan se; painottaa, että on itäisen kumppanuuden maiden yhteisen edun mukaista lujittaa kahden- ja monenvälistä yhteistyötä energia-alalla, jotta voidaan saavuttaa maiden ilmastotavoitteet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon, jossa vahvistetaan puitteet puhtaan energian innovoinnin nopeuttamiselle EU:ssa; painottaa, että energia-alan innovointia varten tarvitaan EU:n energia-alan etenemissuunnitelman 2050 ja Pariisin ilmastosopimuksen yhteydessä tehtyjen sitoumusten mukainen sääntely- ja rahoituskehys, jolla edistetään kaikkien energialähteiden tehokasta ja kestävää käyttöä ja säästetään tällä tavoin energiaa ja saavutetaan laajempia etuja, muun muassa terveyttä ja turvallisuutta sekä ilman ja veden laatua koskevilla aloilla, samalla kun taataan teollisuuden kilpailukyky ja energiahuolto sekä vastataan kattavasti ympäristöongelmiin; toteaa, että puitteet, joilla nopeutetaan puhtaan energian innovointia EU:ssa, ovat olennainen osa ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -paketissa vahvistettua laajempaa säädösehdotussarjaa ja että sen vuoksi niillä olisi vahvistettava sen eri osatekijöitä, unionin Pariisin ilmastosopimuksen yhteydessä tekemiä sitoumuksia ja Euroopan unionin laajempaa lainsäädäntöä ja periaatteita, erityisesti niitä, jotka sisältyvät vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikkaan puitteisiin ja vuoteen 2050 ulottuvaan etenemissuunnitelmaan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että Pariisin ilmastosopimuksen päämäärien saavuttaminen vaatii osapuolten talouksissa ja energiajärjestelmissä suuria rakenteellisia muutoksia, jotka koskevat muun muassa vaiheittaista siirtymistä kohti monipuolisempaa energialähteiden yhdistelmää, kestävien energialähteiden suosimista ja energiatehokkuuden parantamista kaikilla sektoreilla, kuten liikenne- ja rakennusalalla; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tähdentää energiansäästö- ja energiatehokkuustoimenpiteiden merkitystä EU:n ja erityisesti itäisen kumppanuuden maiden energiaturvallisuudelle; toteaa, että itäisen kumppanuuden maat kuluttavat energiaa keskimäärin kolme kertaa enemmän kuin EU:n jäsenvaltiot, ja painottaa, että tämän eron pienentäminen on tehokkain yksittäinen keino vähentää asiaankuuluvien itäisen kumppanuuden maiden energiariippuvuutta kolmansista maista; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että energia-alan innovoinnin onnistunut hyödyntäminen on moniulotteinen haaste, joka koskee EU:ta ja itäisiä kumppanimaita; korostaa, että tämän haasteen ratkaisemiseen on otettava mukaan kaikki sidosryhmät, kansalaiset, tiedeyhteisöt, tutkimus- ja teknologiaorganisaatiot, pk-yritykset, startup-yritykset, energia- ja rakennusalan yritykset, liikkuvuuspalvelujen tarjoajat, palvelutoimittajat, laitevalmistajat, tietotekniikka- ja televiestintäyritykset, rahoituslaitokset, unionin tason sekä kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason viranomaiset, uusiutuvaa energiaa tuottavat yhteisöt, kansalaisjärjestöt, kouluttajat ja mielipidejohtajat; painottaa sellaisten uusien liiketoimintamallien arvoa, joissa hyödynnetään innovatiivista digitaaliteknologiaa muun muassa paikan päällä tapahtuvan puhtaan energian oman tuotannon, varastoinnin, vaihdon ja oman kulutuksen optimointiin ja joilla parannetaan uusiutuvan energian saatavuutta, erityisesti energiaköyhyydestä kärsiville kotitalouksille; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että on tärkeää kehittää uusiutuvia energialähteitä käyttävää teknologiaa ja parantaa energiatehokkuutta, jotta voidaan vähentää kasvihuonekaasupäästöjä kaikilla energia-aloilla ja auttaa siten Pariisin ilmastosopimuksen osapuolia saavuttamaan yksittäiset sitoumuksensa; katsoo tällaisten politiikkojen olevan ratkaisevan tärkeitä talouskasvulle ja työllisyydelle; kehottaa Euroopan komissiota sekä EU:n ja itäisten kumppanimaiden kansallisia viranomaisia tukemaan integroitua yhteisten toimenpiteiden järjestelmää uusiutuvien energialähteiden käytön ja energiatehokkuuden edistämiseksi; painottaa, että näihin toimenpiteisiin olisi sisällyttävä kannustimia energian säästämisen tukemiseksi kaikilla talouden aloilla, muun muassa rakennus- ja kuljetusaloilla; kehottaa myös integroimaan uusiutuvia energialähteitä ja energiatehokkuutta koskevia politiikkatoimia kaikilla energiantuotannon, kuljetuksen, jakelun ja varastoinnin kannalta merkityksellisillä aloilla; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa EU:ta ja itäisen kumppanuuden maita lujittamaan alueellista yhteistyötä ja kannustamaan energiaverkkojen nykyaikaistamista; toteaa, että tätä varten voidaan kehittää ja edistää älykkäitä verkkoja sekä rakentaa uusia yhteenliitettyjä ja rajat ylittäviä infrastruktuureja; painottaa, että näitä toimia on täydennettävä toimenpiteillä, joissa keskitytään käyttäytymisen muuttamiseen, energiansäästöön ja kuluttajien tukemiseen; toteaa, että toimenpiteissä on tärkeää korostaa etuja, joita saavutetaan siirryttäessä fossiilisista polttoaineista uusiutuviin energialähteisiin, erityisesti sellaisilla aloilla kuten lämmitysala; painottaa myös, että on kehitettävä vahva internetverkko tukemaan älykkään verkon toimintaa sekä varmistettava kriittisten infrastruktuurien verkkoturvallisuus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa alue- ja paikallisviranomaisten keskeistä merkitystä energiatehokkuustoimenpiteiden täytäntöönpanossa; painottaa, että näitä viranomaisia on tuettava ja niiden valmiuksia ja taitotietoa on kehitettävä tällä alalla; korostaa, että on tarpeen luoda ja edistää kumppanuuksia itäisen kumppanuuden maiden kuntien ja parhaita käytäntöjä noudattavien EU:n kuntien välillä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että energialähteiden ja toimitusreittien monipuolistaminen, muun muassa vastakkaisvirtaisten kaasureittien käyttö, on olennaista EU:n jäsenvaltioiden ja itäisen Euroopan kumppanimaiden energiaturvallisuudelle sekä niiden kyvylle täyttää energiatehokkuuspolitiikkaan liittyvät sitoumuksensa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | painottaa, että uudet reitit eivät saa lisätä riippuvuutta hallitsevista kaasuntoimittajista eivätkä heikentää alueellista energiaturvallisuutta ja EU:n energiaunionistrategiaa; korostaa, että putkistoinfrastruktuurin kaikkien uusien offshore- ja onshore-osien on oltava ympäristönsuojelusääntöjen ja asiaankuuluvassa EU:n lainsäädännössä vahvistettujen keskeisten periaatteiden mukaisia; toteaa, että North Stream 2 -kaasuputki vaikuttaa haitallisesti keskeiseen energiatoimitusten monipuolistamista koskevaan tavoitteeseen ja vaarantaa siten mahdollisuuden tehokkaan energiaekosysteemin rakentamiseen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää myönteisenä kaasuputkiyhteenliittymien ja vastakkaisvirtauksien avaamista ja kehittämistä, eteläistä kaasukäytävää ja sen laajentamista Turkmenistanissa olevien uusien kaasuvarojen hyödyntämiseksi ja uusia välineitä, jotka mahdollistavat nesteytetyn maakaasun viennin ja tuonnin sekä maakaasun talteenoton tavanomaisista ja epätavanomaisista lähteistä; pitää tärkeänä EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden kaasutoimitusten varmistamiseen liittyvää yhteistyötä ja erityisesti maakaasun vastakkaisvirtauskapasiteettia Unkarista, Puolasta ja Slovakiasta Ukrainaan sekä Romaniasta Moldovaan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää myönteisenä kaasuputkiyhteenliittymien ja vastakkaisvirtauksien avaamista ja kehittämistä, eteläistä kaasukäytävää ja uusia välineitä, jotka mahdollistavat nesteytetyn maakaasun viennin ja tuonnin sekä maakaasun talteenoton tavanomaisista ja epätavanomaisista lähteistä; pitää tärkeänä EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden kaasutoimitusten varmistamiseen liittyvää yhteistyötä ja erityisesti maakaasun vastakkaisvirtauskapasiteettia Unkarista, Puolasta ja Slovakiasta Ukrainaan sekä Romaniasta Moldovaan; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tukee markkinapohjaista energiapolitiikkaa, joka perustuu markkinoiden avoimuuteen sekä avoimeen ja reiluun kilpailuun energiantoimittajien kesken; toteaa, että EU:n energiaunioni kattaa sellaisten Euroopan laajuisten energiamarkkinoiden luomisen, joilla itäisen Euroopan kumppanimaat ovat tärkeitä toimijoita; kehottaa komissiota ja itäisten kumppanimaiden kansallisia viranomaisia tarkastelemaan jatkuvasti markkinasääntöjä ja ehdottamaan mukautuksia suotuisamman ympäristön luomiseksi uusiutuviin energialähteisiin tehtäville investoinneille, jotta voidaan korjata markkinoiden puutteita ja edistää energiatehokkuutta; painottaa, että on tärkeää luoda kannustimia tasavertaisten toimintamahdollisuuksien varmistamiseksi energia-alalla ja poistaa vakiintuneille energialähteille suunnattuja kohtuuttomia tukia, jotka vääristävät energiamarkkinoita; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa tarvetta taata houkutteleva liiketoimintaympäristö ja asianmukainen sääntelykehys, jotka kannustavat yksityissektoria investoimaan uusiutuviin energialähteisiin, energian siirtoinfrastruktuureihin ja uusiutuvista lähteistä tuotetun energian rajat ylittäviin markkinoihin; |
| --- | --- |

15.

| 16. | painottaa rakennusten energiatehokkuuden merkitystä ja mahdollisuuksia sen parantamiseen sekä korostaa, että energiaa tuhlaavia rakennuksia on kunnostettava EU:ssa ja itäisen kumppanuuden maissa niiden energiatehokkuuden maksimoimiseksi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa EU:n kumppanimaiden viranomaisia nopeuttamaan lainsäädäntöjensä lähentämistä ilmastonmuutosta ja energiaa koskevaan EU:n lainsäädäntöön assosiaatiosopimusten mukaisesti; korostaa tässä yhteydessä, että yhteistyö energiayhteisön, Euroopan komission ja EU:n jäsenvaltioiden kanssa on tärkeää, jotta voidaan luoda sellaiset oikeudelliset, institutionaaliset, rahoitukselliset, taloudelliset ja teknologiset edellytykset, joilla varmistetaan asteittainen ja sosiaalisesti hyväksyttävä siirtyminen vähähiiliseen kehitykseen; pitää myönteisenä energiayhteisön äskettäistä laajentumista Georgiaan, mutta painottaa samalla, että jäsenyyden edellytykset on täytettävä täysimääräisesti; pitää myönteisenä, että Valko-Venäjä on hakenut tarkkailijan asemaa tässä organisaatiossa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että puhdasta energiaa koskeva tutkimus- ja kehitystyö sekä investoinnit ovat keskeisesti sidoksissa markkinoiden vakauteen ja sääntelykehyksen ennustettavuuteen ja varmuuteen, jotka edellyttävät kunnianhimoista ja toteutettavissa olevaa pitkän aikavälin politiikkavisiota; katsoo, että tähän on kuuluttava energiaan ja ilmastoon liittyviä tavoitteita ja sitoumuksia, pysyviä kohdennettuja kannustimia ja pitkäjänteistä omaa pääomaa, jotta voidaan luoda teknologioille tasapuoliset toimintaedellytykset uusien innovaatioiden ja energiatoimitusten helpottamiseksi ja markkinoille pääsyn esteiden madaltamiseksi sekä tehdä puhtaan energian innovaatioille helpommaksi saavuttaa markkinoille tuloon tarvittava kriittinen massa; korostaa, että painopiste on asetettava aiempaa selvemmin energia-alan systeemiseen innovointiin sekä edistettävä koulutusta ja yrittäjyyttä, sillä innovointi ei ole pelkästään teknologialähtöistä; painottaa, että tämän systeemisen lähestymistavan avulla on pystyttävä sovittamaan tehokkaasti yhteen erilaiset saatavilla tai kehitteillä olevat, erityisesti energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden integrointia koskevat ratkaisut; kehottaa hyödyntämään EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden teknologia- ja innovointiyhteisöjä sellaisten tulevaisuuden puhtaan energian innovaatioiden määrittämisessä, jotka ansaitsevat kohdennettua tukea; |
| --- | --- |

18.

| 19. | painottaa, että yksityissektorilla ja erityisesti pk-yrityksissä toteutettava tutkimus ja innovointi ovat keskeisessä asemassa, kun tuetaan puhdasta energiaa, energiatehokkuutta ja kestävää energiataloutta sekä tehostetaan ja tuetaan työpaikkojen luomista, kasvua ja investointeja EU:ssa ja itäisen kumppanuuden maissa; korostaa, että pk-yritysten rahoitus on mukautettava niiden vaatimuksiin; katsoo, että onnistuneen kestävään ja hiilestä vapaaseen talouteen siirtymisen hallitsemiseksi on varmistettava, että työmarkkinat kykenevät vastaamaan asianmukaisesti innovatiivisten puhtaan energian järjestelmien uusiin tarpeisiin, samalla kun otetaan huomioon, että siirtymisen on oltava oikeudenmukainen ja tasapuolinen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | katsoo, että asiaankuuluvien tietojen sisällyttäminen yhdennettyihin kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin voisi edistää energiatehokkuutta; korostaa tältä osin, että on tärkeää edistää parhaiden käytäntöjen ja tietojen vaihtoa sekä yksinkertaistaa energiainnovointiohjelmiin osallistumisen ehtoja kaikille EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden organisaatioille, yrityksille, korkeakouluille ja laitoksille; |
| --- | --- |

20.

| 21. | painottaa, että energia-alan yhteistyönä toteutettavan tutkimuksen rahoitusta on lisättävä edelleen, mutta lisäksi on yksinkertaistettava muihin yhteiskunnallisiin haasteisiin liittyvää energiainnovointia; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on edelleen huolissaan nykyisten rahoitusvälineiden monimutkaisuudesta ja korostaa, että on lisättävä johdonmukaisuutta puhtaan energian hankkeiden tukemiseen tarkoitettujen rahastojen välillä; kehottaa komissiota lisäämään määrärahoja ja parantamaan niiden saatavuutta sekä suuntaamaan pienen osan fossiilisten polttoaineiden suorista tuista uudelleen kestävän kehityksen kannustamiseen ja nopeuttamiseen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa EU:ta ja itäisen kumppanuuden maita lisäämään energia-alalla ja siihen liittyvillä aloilla tukeaan innovoinnille, joka koskee raaka-aineiden kestävää hankintaa, tuotteiden parempaa suunnittelua, olemassa olevien metallien ja materiaalien kierrätystä, uudelleenkäyttöä ja kaskadikäyttöä kiertotalouden yhteydessä sekä energiansäästöä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | painottaa, että on EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden edun mukaista tunnistaa ja torjua byrokratiaa, korruptiota ja vilpillisiä markkinakäytäntöjä, kun otetaan huomioon niiden kielteiset vaikutukset mullistavien uusien teknologioiden alkuvaiheessa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa EU:ta ja itäisen kumppanuuden maita lisäämään ponnistelujaan koulutuksen tukemiseksi ja yhdenmukaistamiseksi energiatehokkuuden kannalta merkityksellisillä akateemisilla aloilla; korostaa, että koulutus on innovoinnin ja kestävän kehityksen kannalta välttämätöntä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | toteaa, että tarvitaan kokonaisvaltaisia koulutus- ja sitouttamisohjelmia, jotka mahdollistavat yhteiskunnan täysipainoisen sitoutumisen energiajärjestelmän muutokseen ja antavat kaikenikäisille kansalaisille mahdollisuuden edetä asteittain tietoisuudesta ja ymmärryksestä aktiiviseen osallistumiseen ja itsenäiseen toimintaan; kehottaa EU:ta ja itäisen kumppanuuden maita edistämään kansalaisten osallistumista energia-alalla järjestämällä tiedotuskampanjoita ja tarjoamalla kattavia ja helposti saatavilla olevia tietoja; korostaa, että on esitettävä asiaankuuluvia ammatillista uudelleenkoulutusta koskevia toimia, jotka edistävät sosiaalisesti hyväksyttävää siirtymistä vähähiiliseen talouteen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | katsoo, että hiilen käytön vähentämisen ja rakennusten kunnostamisen lisäksi kaupunkialueilla on viheralueisiin liittyviä huolenaiheita; kehottaa kiinnittämään ensisijaisesti huomiota kaupunkien viheralueisiin ja ottamaan huomioon, ettei niiden katoamista voida korjata; |
| --- | --- |

27.

| 28. | katsoo, että liikennealalla on valtavasti potentiaalia ja että sillä olisi oltava keskeinen merkitys energiakäänteessä; rohkaisee EU:ta ja itäisen kumppanuuden maita tukemaan ja kannustamaan vähäpäästöistä liikkuvuutta; |
| --- | --- |

28.

Monenvälinen yhteistyö ja menestysohjelmat

| 29. | pitää myönteisinä Armenian lainsäädäntöön hyväksyttyjä muutoksia, jotka koskevat energiansäästöä ja uusiutuvaa energiaa, sekä suunnitelmaa tuottaa vuoteen 2020 mennessä 30 prosenttia sähköstä uusiutuvista energialähteistä; painottaa energian käytön tehokkuuden parantamismahdollisuuksia rakennuksissa ja lämmityksessä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pitää myönteisinä Azerbaidžanin pyrkimyksiä hyväksyä uusia säädöksiä sekä nykyaikaistaa teknologiaa ja laitteita; tukee voimakkaasti uusia ohjelmia, joiden tarkoituksena on parantaa energiatehokkuutta vuoteen 2020 mennessä, sekä vaihtoehtoisia ja uusiutuvia energialähteitä käsittelevän valtion viraston perustamista energiatehokkuuden saavuttamiseksi; korostaa, että on tarpeen edistää energiatehokkuuslaitosta ja parantaa rakennusten energiatehokkuutta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kannustaa hallitusta kiinnittämään yhä enemmän huomiota energiatehokkuuteen, erityisesti kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen, uusiutuvan energian osuuden lisäämiseen energiayhdistelmässä ja energian kulutuksen vähentämiseen; kehottaa EU:ta ja Valko-Venäjän viranomaisia asettamaan etusijalle Astravetsissa sijaitsevan valkovenäläisen ydinvoimalan turvallisuuden ja kehottaa varmistamaan, että EU:n ja Valko-Venäjän välisten suhteiden kehittyminen edellyttää, että Valko-Venäjä lisää avoimuutta ja yhteistyötä sekä noudattaa täysin kansainvälisiä ydin- ja ympäristöturvallisuusnormeja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tukee voimakkaasti Georgian sitoutumista energiatehokkuuteen; pitää myönteisenä maan liittymistä energiayhteisöön vuonna 2017; pitää myönteisenä uutteraa työtä, jota on tehty energiaa, energiatehokkuutta, energiatehokkuutta koskevia merkintöjä, rakennusten energiatehokkuutta ja uusiutuvan energian edistämistä koskevien lakiesitysten sekä energiatehokkuutta ja uusiutuvaa energiaa koskevien toimintasuunnitelmien laatimiseksi ja viimeistelemiseksi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | painottaa, että on tarpeen saattaa ajan tasalle Moldovan tasavallan vuonna 2017 hyväksymä kansallinen energiastrategia 2030, jonka mukaan energiaintensiteettiä on vähennettävä kymmenellä prosentilla ja rakennusten energiankulutusta 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä; pitää myönteisenä EU:n rahoittaman energia- ja biomassahankkeen onnistunutta täytäntöönpanoa; toteaa, että hanke on auttanut osaltaan lisäämään uusiutuvan energian tuotantoa; korostaa, että on tärkeää hyväksyä energiatehokkuutta koskeva laki, jolla saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä energiatehokkuudesta annettu EU:n direktiivi 2012/27/EU; painottaa, että on kehitettävä rakennusten energiatehokkuutta koskeva kansallinen suunnitelma, jossa otetaan huomioon ulkoiset ja sisäiset ilmastotekijät; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pitää myönteisenä, että Georgia pyrkii vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä vuoteen 2030 mennessä 25 prosenttia nykykehitykseen perustuvaan skenaarioon verrattuna omana osuutenaan Pariisin ilmastosopimuksen mukaisissa suunnitelluissa kansallisesti määritellyissä panoksissa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | panee tyytyväisenä merkille, että itäisen kumppanuuden maat pyrkivät monipuolistamaan energialähteitään; panee tyytyväisenä merkille, että Ukrainassa on onnistuttu vähentämään merkittävästi maan talouden ja infrastruktuurien hyvin korkeaa energiaintensiteettiä; pitää myönteisenä muun muassa Ukrainassa hyväksyttyä lakia, joka koskee energiasta ja julkisista palveluista vastaavaa kansallista sääntelykomissiota ja jolla edistetään riippumattoman sääntelyelimen perustamista Ukrainan energiamarkkinoille EU:n vaatimusten mukaisesti; on tyytyväinen Ukrainan edistymiseen energiatehokkuudessa ja erityisesti siihen, että maassa on hyväksytty energiatehokkuusrahastoa koskeva laki ja muita asiaankuuluvia lakeja, joilla on mahdollistettu EU:n osittain rahoittaman Ukrainan energiatehokkuusrahaston toiminta vuoden 2018 alusta alkaen; pitää myönteisenä eriyttämisprosessin käynnistämistä EU:n kolmannen energiapaketin mukaisesti; panee tyytyväisenä merkille, että Ukrainassa hyväksyttiin elokuussa 2017 vuoteen 2035 mennessä toteutettava uusi energiastrategia (”turvallisuus, energiatehokkuus ja kilpailukyky”), jossa määritellään kaikki monitahoiset laajamittaiset energia-alan uudistukset sekä uudet uusiutuvaa energiaa koskevat tavoitteet samoin kuin tavoite talouden energiaintensiteetin vähentämisestä puolella vuoteen 2030 mennessä; painottaa, että paikallistasolla on tarpeen toteuttaa paikallisia yhteisöjä hyödyttäviä energiatehokkuushankkeita; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pitää myönteisenä itäisen Euroopan energiatehokkuus- ja ympäristökumppanuuden ja EU4Energy-aloitteen laajentumista kaikkiin itäisen Euroopan kumppanimaihin, jotta voidaan nopeuttaa energiatehokkuushankkeiden täytäntöönpanoa, parantaa lainsäädäntö- ja sääntely-ympäristöä ja tukea yhteistyötä infrastruktuurihankkeissa; kehottaa jakamaan kokemuksia ja parhaita käytäntöjä, joita on saatu onnistuneesti toteutetuista energiatehokkuushankkeista, kuten EU:n rahoittamasta energia- ja biomassahankkeesta Moldovassa ja/tai Georgian ja Ukrainan toteuttamista toimenpiteistä asuntoalan energiatehokkuuden parantamiseksi; tukee voimakkaasti kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen sitoumusta, johon osallistuu ilmasto- ja energiatavoitteiden täytäntöönpanoa edistäviä paikallis- ja alueviranomaisia; painottaa muiden sellaisten EU:n rahoittamien hankkeiden, kuten Clima East -hankepaketin, merkitystä, joilla pyritään tarjoamaan kumppaneille välineitä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on tyytyväinen siihen, että energian tuottavuutta ja taloudellista hyvinvointia koskevan vuoden 2015 indeksin mukaan Azerbaidžan on maailmanlaajuisessa energiatehokkuusindeksissä 28. sijalla; pitää myönteisenä, että Azerbaidžanin energian tuottavuus paranee vuosittain 12,8 prosentilla eli energian tuottavuus paranee maassa nopeimmin maailmassa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pitää myönteisenä, että Azerbaidžan pyrkii vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä vuoteen 2030 mennessä 30 prosentilla vuoteen 1990 verrattuna omana osuutenaan Pariisin ilmastosopimuksen mukaisissa suunnitelluissa kansallisesti määritellyissä panoksissa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | on tyytyväinen SOCAR-yhtiön jäsenyyteen Maailmanpankin aloitteessa soihduttamisen lopettamiseksi vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan naapuruuspolitiikasta ja laajentumisneuvotteluista vastaavalle komission jäsenelle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille sekä parlamenteille ja Itä-Euroopan kumppanimaille. |
| --- | --- |

40.

---

| 25.9.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 343/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 343/19

---

Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma epävirallisen ja pimeän työn torjunnasta sekä työntekijöiden sosiaaliturvan parantamisesta Euroopan unionissa ja itäisen kumppanuuden maissa

(2018/C 343/04)

EURONESTIN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin sekä Moldovan, Georgian ja Ukrainan välillä tehdyt assosiaatiosopimukset, Armenian kanssa tehdyn kokonaisvaltaisen ja tehostetun kumppanuussopimuksen ja erityisesti näiden sopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä sekä työllisyyttä, sosiaalipolitiikkaa ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevat luvut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin sekä Moldovan, Georgian ja Ukrainan välillä tehdyt assosiaatiosopimukset, Armenian kanssa tehdyn kokonaisvaltaisen ja tehostetun kumppanuussopimuksen ja erityisesti näiden sopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä sekä työllisyyttä, sosiaalipolitiikkaa ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevat luvut,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen johdanto-osan sekä 3 ja 6 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen johdanto-osan sekä 3 ja 6 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 6, 9, 145, 151, 152, 153, 154, 156, 159 ja 168 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 6, 9, 145, 151, 152, 153, 154, 156, 159 ja 168 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen,

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 1996 voimaan tulleen Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja erityisesti sen I osan sekä II osan 3 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 1996 voimaan tulleen Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja erityisesti sen I osan sekä II osan 3 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuoden 1964 Euroopan sosiaaliturvakoodin ja vuoden 1990 uudistetun koodin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 1964 Euroopan sosiaaliturvakoodin ja vuoden 1990 uudistetun koodin,

| — | ottaa huomioon sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 (1) ja sosiaaliturvasta tehdyn eurooppalaisen sopimuksen (ETS nro 78), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 (1) ja sosiaaliturvasta tehdyn eurooppalaisen sopimuksen (ETS nro 78),

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2017 annetun julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista ja 19. tammikuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2017 annetun julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista ja 19. tammikuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista (2),

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimukset ja suositukset nro 81, 102, 129, 155, 187, 197, 202 ja 204 sekä sen ihmisarvoista työtä koskevan ohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimukset ja suositukset nro 81, 102, 129, 155, 187, 197, 202 ja 204 sekä sen ihmisarvoista työtä koskevan ohjelman,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 24. marraskuuta 2017 pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen yhteisen julkilausuman sekä vuodeksi 2020 asetetut 20 tulostavoitetta ja hyväksytyn tarkistetun kumppanuusrakenteen, joka on niiden liitteenä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 24. marraskuuta 2017 pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen yhteisen julkilausuman sekä vuodeksi 2020 asetetut 20 tulostavoitetta ja hyväksytyn tarkistetun kumppanuusrakenteen, joka on niiden liitteenä,

| A. | ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 3 artiklan mukaan Euroopan unioni pyrkii Euroopan kestävään kehitykseen, tavoitteenaan täystyöllisyys ja sosiaalinen edistys sekä korkeatasoinen ympäristönsuojelu ja ympäristön laadun parantaminen; toteaa, että EU antoi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen vastauksena sosiaaliturvaan ja EU:n kansalaisten suojeluun liittyviin kasvaviin haasteisiin; toteaa, että EU:n sosiaalialan säännöstö perustuu erilaisiin kansallisiin, EU:n ja kansainvälisiin oikeudellisiin välineisiin, erityisesti ILOn ja Euroopan neuvoston yleissopimuksiin, joissa yleensä käsitellään työsopimuksiin, työoloihin tai hyvinvoinnin saatavuuteen olennaisesti liittyviä oikeuksia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 3 artiklan mukaan Euroopan unioni pyrkii Euroopan kestävään kehitykseen, tavoitteenaan täystyöllisyys ja sosiaalinen edistys sekä korkeatasoinen ympäristönsuojelu ja ympäristön laadun parantaminen; toteaa, että EU antoi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen vastauksena sosiaaliturvaan ja EU:n kansalaisten suojeluun liittyviin kasvaviin haasteisiin; toteaa, että EU:n sosiaalialan säännöstö perustuu erilaisiin kansallisiin, EU:n ja kansainvälisiin oikeudellisiin välineisiin, erityisesti ILOn ja Euroopan neuvoston yleissopimuksiin, joissa yleensä käsitellään työsopimuksiin, työoloihin tai hyvinvoinnin saatavuuteen olennaisesti liittyviä oikeuksia;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjassa määrätään oikeuksista, joilla on erityistä merkitystä EU:ssa tai EU:hun liikkuvien työntekijöiden kannalta, ja että niitä ovat etenkin ihmisarvo (1 artikla), orjuuden ja pakkotyön kielto (5 artikla), ammatillinen vapaus ja oikeus tehdä työtä (15 artikla), syrjintäkielto (21 artikla), oikeus saada tietoja ja tulla kuulluksi (27 artikla), neuvotteluoikeus ja oikeus työtaistelutoimiin (28 artikla), oikeus työnvälityspalveluihin (29 artikla), suoja perusteettoman irtisanomisen yhteydessä (30 artikla), oikeudenmukaiset ja kohtuulliset työolot ja työehdot (31 artikla), lapsityövoiman käytön kielto ja nuorten suojelu työssä (32 artikla), sosiaaliturva ja toimeentuloturva (34 artikla), oikeus terveydenhuoltoon (35 artikla) sekä oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen (47 artikla); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjassa määrätään oikeuksista, joilla on erityistä merkitystä EU:ssa tai EU:hun liikkuvien työntekijöiden kannalta, ja että niitä ovat etenkin ihmisarvo (1 artikla), orjuuden ja pakkotyön kielto (5 artikla), ammatillinen vapaus ja oikeus tehdä työtä (15 artikla), syrjintäkielto (21 artikla), oikeus saada tietoja ja tulla kuulluksi (27 artikla), neuvotteluoikeus ja oikeus työtaistelutoimiin (28 artikla), oikeus työnvälityspalveluihin (29 artikla), suoja perusteettoman irtisanomisen yhteydessä (30 artikla), oikeudenmukaiset ja kohtuulliset työolot ja työehdot (31 artikla), lapsityövoiman käytön kielto ja nuorten suojelu työssä (32 artikla), sosiaaliturva ja toimeentuloturva (34 artikla), oikeus terveydenhuoltoon (35 artikla) sekä oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen (47 artikla);

| C. | ottaa huomioon, ettei EU:n jäsenvaltioiden asianomaisten viranomaisten rajat ylittävälle yhteistyölle ole sitovaa mekanismia pimeään työhön liittyvien kysymysten käsittelyä varten; toteaa, että toukokuussa 2016 perustettiin pimeän työn vastainen eurooppalainen foorumi, jonka tavoitteena on vaihtaa asiaa koskevia parhaita käytäntöjä ja tietoja sekä edistää EU:n jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, ettei EU:n jäsenvaltioiden asianomaisten viranomaisten rajat ylittävälle yhteistyölle ole sitovaa mekanismia pimeään työhön liittyvien kysymysten käsittelyä varten; toteaa, että toukokuussa 2016 perustettiin pimeän työn vastainen eurooppalainen foorumi, jonka tavoitteena on vaihtaa asiaa koskevia parhaita käytäntöjä ja tietoja sekä edistää EU:n jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä;

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan komissio on esittänyt ehdotuksen uudeksi direktiiviksi avoimista ja ennakoitavista työoloista; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan komissio on esittänyt ehdotuksen uudeksi direktiiviksi avoimista ja ennakoitavista työoloista;

| E. | ottaa huomioon, että komissio on esittänyt ehdotuksen neuvoston suositukseksi sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komissio on esittänyt ehdotuksen neuvoston suositukseksi sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta;

| F. | ottaa huomioon, että komissio on ilmoittanut Euroopan työviranomaisen perustamisesta työvoiman liikkuvuutta koskevien EU:n sääntöjen täytäntöönpanon varmistamiseksi; toteaa, että komissio on ilmoittanut myös suunnitelmista ottaa käyttöön eurooppalainen sosiaaliturvatunnus; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että komissio on ilmoittanut Euroopan työviranomaisen perustamisesta työvoiman liikkuvuutta koskevien EU:n sääntöjen täytäntöönpanon varmistamiseksi; toteaa, että komissio on ilmoittanut myös suunnitelmista ottaa käyttöön eurooppalainen sosiaaliturvatunnus;

| G. | toteaa, että Euroopan naapuruuspolitiikalla, erityisesti pitkälle menevillä ja laaja-alaisilla vapaakauppa-alueilla Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa sekä viisumivapailla matkustusjärjestelyillä, on kauaskantoisia vaikutuksia työmarkkinoihin ja työntekijöiden sosiaalisiin oloihin sekä EU:n jäsenvaltioissa että itäisen kumppanuuden maissa; ottaa huomioon, että rajat ylittävä liiketoiminta edellyttää kansallisten työvoiman valvontaelinten ja täytäntöönpanoelinten keskinäistä yhteistyötä voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanon varmistamiseksi; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Euroopan naapuruuspolitiikalla, erityisesti pitkälle menevillä ja laaja-alaisilla vapaakauppa-alueilla Georgian, Moldovan ja Ukrainan kanssa sekä viisumivapailla matkustusjärjestelyillä, on kauaskantoisia vaikutuksia työmarkkinoihin ja työntekijöiden sosiaalisiin oloihin sekä EU:n jäsenvaltioissa että itäisen kumppanuuden maissa; ottaa huomioon, että rajat ylittävä liiketoiminta edellyttää kansallisten työvoiman valvontaelinten ja täytäntöönpanoelinten keskinäistä yhteistyötä voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanon varmistamiseksi;

| H. | ottaa huomioon, että työttömyys, korruptio, huono hallinto ja väkivaltaiset konfliktit EU:n naapurialueilla pakottavat ihmiset jättämään kotinsa ja etsimään työtä sieltä, mistä pystyvät, myös ulkomailta; toteaa, että pakolaisista ja maahanmuuttajista tulee muita todennäköisemmin vaille sosiaalista suojelua jäävää pimeää työvoimaa ja he työllistyvät usein ammattitaitoa edellyttämättömään työhön; toteaa, että pakolaiset ja maahanmuuttajat, erityisesti naiset, ovat kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevia ryhmiä työmarkkinoilla ja koko yhteiskunnassa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että työttömyys, korruptio, huono hallinto ja väkivaltaiset konfliktit EU:n naapurialueilla pakottavat ihmiset jättämään kotinsa ja etsimään työtä sieltä, mistä pystyvät, myös ulkomailta; toteaa, että pakolaisista ja maahanmuuttajista tulee muita todennäköisemmin vaille sosiaalista suojelua jäävää pimeää työvoimaa ja he työllistyvät usein ammattitaitoa edellyttämättömään työhön; toteaa, että pakolaiset ja maahanmuuttajat, erityisesti naiset, ovat kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevia ryhmiä työmarkkinoilla ja koko yhteiskunnassa;

| I. | toteaa, että maailmanlaajuisella talous- ja rahoituskriisillä ja muutosprosesseilla on ollut EU:n jäsenvaltioissa ja itäisen kumppanuuden maissa laajoja sosiaalisia seurauksia, jotka ulottuvat nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyydestä kasvavaan eriarvoisuuteen ja köyhyyteen; toteaa, että tämä kehitys on usein ollut julkisen talouden säästötoimien sivutuote ja että sen johdosta EU:n jäsenvaltioiden ja naapurimaiden sosiaaliturvajärjestelmiin on tehty useita muutoksia, jotka ovat johtaneet vaatimusten lieventymiseen muun muassa terveydenhuollon ja eläkkeiden alalla; toteaa, että työlainsäädännön uudistukset ovat johtaneet sääntelyn purkamiseen ja vapautuksiin, mutta eivät ole vähentäneet epävirallista taloutta; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että maailmanlaajuisella talous- ja rahoituskriisillä ja muutosprosesseilla on ollut EU:n jäsenvaltioissa ja itäisen kumppanuuden maissa laajoja sosiaalisia seurauksia, jotka ulottuvat nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyydestä kasvavaan eriarvoisuuteen ja köyhyyteen; toteaa, että tämä kehitys on usein ollut julkisen talouden säästötoimien sivutuote ja että sen johdosta EU:n jäsenvaltioiden ja naapurimaiden sosiaaliturvajärjestelmiin on tehty useita muutoksia, jotka ovat johtaneet vaatimusten lieventymiseen muun muassa terveydenhuollon ja eläkkeiden alalla; toteaa, että työlainsäädännön uudistukset ovat johtaneet sääntelyn purkamiseen ja vapautuksiin, mutta eivät ole vähentäneet epävirallista taloutta;

| J. | ottaa huomioon, että pimeään työhön liittyy usein rajat ylittävä ulottuvuus; ottaa huomioon, että pimeän työn luonne voi vaihdella maasta toiseen taloudellisen, hallinnollisen ja sosiaalisen tilanteen mukaan; toteaa, että pimeää työtä koskeva kansallinen lainsäädäntö ja kansallisella tasolla käytettävät määritelmät ovat erilaisia eri maissa; katsoo, että pimeän työn vastaiset toimenpiteet olisi sen vuoksi suunniteltava nämä erot huomioon ottaen; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että pimeään työhön liittyy usein rajat ylittävä ulottuvuus; ottaa huomioon, että pimeän työn luonne voi vaihdella maasta toiseen taloudellisen, hallinnollisen ja sosiaalisen tilanteen mukaan; toteaa, että pimeää työtä koskeva kansallinen lainsäädäntö ja kansallisella tasolla käytettävät määritelmät ovat erilaisia eri maissa; katsoo, että pimeän työn vastaiset toimenpiteet olisi sen vuoksi suunniteltava nämä erot huomioon ottaen;

| K. | ottaa huomioon, että mahdollisuus löytää pimeää työtä on keskeinen laitonta maahanmuuttoa edistävä vetotekijä; ottaa huomioon, että säännöstenvastaisesti maassa oleskeleville tai sääntelemättömässä asemassa oleville henkilöille, jotka jäävät yleensä sosiaaliturvajärjestelmän ulkopuolelle, tarjotaan usein pimeää työtä oloissa, jotka eivät ole sosiaalisesti hyväksyttäviä eivätkä terveys- ja turvallisuusmääräysten tai kansallisten työehtosopimusten mukaisia; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että mahdollisuus löytää pimeää työtä on keskeinen laitonta maahanmuuttoa edistävä vetotekijä; ottaa huomioon, että säännöstenvastaisesti maassa oleskeleville tai sääntelemättömässä asemassa oleville henkilöille, jotka jäävät yleensä sosiaaliturvajärjestelmän ulkopuolelle, tarjotaan usein pimeää työtä oloissa, jotka eivät ole sosiaalisesti hyväksyttäviä eivätkä terveys- ja turvallisuusmääräysten tai kansallisten työehtosopimusten mukaisia;

| L. | ottaa huomioon, että työmarkkinat ja yhteiskunnat kehittyvät niin EU:n jäsenvaltioissa kuin itäisen kumppanuuden maissa ja digitaalinen vallankumous, muuttuvat työaikamallit ja väestörakenteen kehitys aiheuttavat huomattavia haasteita, jolloin syntyy uusia haasteita ja mahdollisuuksia työmarkkinoilla; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että työmarkkinat ja yhteiskunnat kehittyvät niin EU:n jäsenvaltioissa kuin itäisen kumppanuuden maissa ja digitaalinen vallankumous, muuttuvat työaikamallit ja väestörakenteen kehitys aiheuttavat huomattavia haasteita, jolloin syntyy uusia haasteita ja mahdollisuuksia työmarkkinoilla;

| M. | toteaa, että vaikka vakavat työvoiman hyväksikäytön muodot on kriminalisoitu EU:n ja sen jäsenvaltioiden lainsäädännössä, hyväksikäyttöä suvaitaan joissain tapauksissa kotitaloustyössä, esimerkiksi siivous- ja lasten- tai vanhustenhoitotehtävissä; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että vaikka vakavat työvoiman hyväksikäytön muodot on kriminalisoitu EU:n ja sen jäsenvaltioiden lainsäädännössä, hyväksikäyttöä suvaitaan joissain tapauksissa kotitaloustyössä, esimerkiksi siivous- ja lasten- tai vanhustenhoitotehtävissä;

Yleiset huomautukset

| 1. | korostaa, että pimeän työn torjunta ja sosiaaliturvan takaamiseen tähtäävät toimenpiteet ovat vakava yhteinen haaste EU:n jäsenvaltioille ja itäisen kumppanuuden maille, minkä vuoksi niiden tulisi olla yhteisten ponnistelujen ja yhteistyön kohteena; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että pimeä työ on monimutkainen ja vaativa haaste erityisesti vaikeassa sosioekonomisessa tilanteessa oleville maille, joille on tunnusomaista suuri työttömyys, laajalle levinnyt köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen, heikko liiketoimintaympäristö ja julkisen talouden liikkumavaran puuttuminen; korostaa kuitenkin, että pimeästä työstä aiheutuu yleisesti ottaen yhteiskunnille vakavia seurauksia, joita ovat muun muassa kansallisten verotulojen menetykset, sosiaalihuollon palvelujen rahoitus- ja jakoperustan heikkeneminen, epävarmat työolot ja työntekijöiden perusoikeuksien loukkaamiseen liittyvät järjestelmäriskit, kollektiivisen edustuksen puuttuminen ja epäreilu kilpailu yritysten välillä; painottaa sen vuoksi, että tarvitaan johdonmukaisia ja yhdennettyjä kansallisia strategioita ja kansainvälistä yhteistyötä helpottamaan siirtymistä epävirallisesta taloudesta viralliseen talouteen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää sen vuoksi valitettavana, ettei itäistä kumppanuutta koskevassa politiikassa ole tähän mennessä keskitytty kaikkiin niihin monimutkaisiin kysymyksiin, joita liittyy pimeään työhön, siirtymiseen epävirallisesta taloudesta ja työstä viralliseen talouteen ja työhön sekä työntekijöiden sosiaaliturvaan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | huomauttaa, että julkishallinto ja oikeuslaitos, joihin kansalaiset voivat luottaa, ehkäisevät pimeää työtä; korostaa sen vuoksi, että oikeusvaltioperiaatteella, hyvällä hallinnolla ja korruption kitkemisellä on ratkaiseva merkitys siirtymisessä epävirallisesta taloudesta viralliseen talouteen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on huolissaan nuorisotyöttömyyden tasosta ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (NEET-nuorten) määrästä EU:ssa ja itäisen kumppanuuden maissa sekä nuorten harmaaseen talouteen osallistumisen laajuudesta; painottaa, että juuri nuoret vievät maan kulttuurista, taloudellista ja sosiaalista perintöä eteenpäin tulevaisuuteen ja että sen vuoksi nyt olisi asetettava etusijalle työpaikkojen luominen nuorille sekä toimenpiteet, jotka kannustavat pimeää työtä tekeviä siirtymään virallisen talouden pariin; huomauttaa, että EU:n seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen ja Euroopan naapuruusvälineen (ENI) seuraajan tulisi tarjota lisätukea nuorten työllistämiseen virallisessa taloudessa hyödyntämällä nuorisotyöllisyysaloitteen puitteissa kehitettyjä hyviä käytäntöjä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kannustaa kehittämään järjestelmän itäisen kumppanuuden maissa hankitun pätevyyden tunnustamiseksi EU:ssa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa, että pimeän työn suhteen on tärkeää noudattaa nollatoleranssia julkisissa hankinnoissa ja kansainvälisten rahoituslaitosten (Maailmanpankki, Kansainvälinen rahoitusyhtiö, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki ja Euroopan investointipankki) lainanannossa, alihankinta ja toimitusketjut mukaan luettuina; |
| --- | --- |

7.

Lyhyen aikavälin toimenpiteet

| 8. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja itäisen kumppanuuden maita lisäämään yleistä tietoisuutta pikaisen toiminnan tarpeellisuudesta ja tehostamaan pimeän työn vastaisia toimiaan muun muassa järjestämällä julkisia tiedotuskampanjoita yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa; kehottaa komissiota tukemaan EU:n jäsenvaltioita ja itäisen kumppanuuden maita niin, että varmistetaan tehokas tiedotus pimeän työn seurauksista työntekijöille, yrityksille ja yhteiskunnalle sekä työntekijöiden oikeuksista, jotka perustuvat ILOn yleissopimuksissa vahvistettuihin kansainvälisiin työnormeihin, mukaan lukien valitus- ja muutoksenhakumenettelyistä; korostaa tarvetta lisätä suuren yleisön tietoisuutta siitä, että pimeän työn tekijät voivat olla vakavan hyväksikäytön kohteena, sekä edistää nollatoleranssiin perustuvaa suhtautumista tällaisten työntekijöiden hyväksikäyttöön, mukaan lukien hyväksikäyttöön yksityisissä kotitalouksissa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kannustaa EU:ta ja itäisen kumppanuuden maita, jotka eivät vielä ole ratifioineet muun muassa seuraavia asiaankuuluvia ILOn yleissopimuksia ja suosituksia, ratifioimaan ne ja edistämään niiden soveltamista käytännössä: yleissopimukset nro 94 (työlausekkeet välikirjoissa, joissa julkinen viranomainen on sopimuspuolena), nro 102 (sosiaaliturvan vähimmäistaso), nro 144 (kolmikantaneuvottelut), nro 155 (työturvallisuus ja -terveys) ja siihen liittyvä vuoden 2002 pöytäkirja, nro 167 (turvallisuus ja terveys rakentamisessa), nro 177 (kotityö), nro 184 (maatalousalan työturvallisuus ja -terveys), nro 187 (työturvallisuuden ja -terveyden edistäminen) ja nro 189 (kotitaloustyöntekijät) sekä suositukset nro 202 (sosiaalisen suojelun vähimmäistasot), nro 204 (siirtyminen epävirallisesta taloudesta viralliseen talouteen) ja nro 205 (työllisyys ja ihmisarvoinen työ rauhaa ja kestävyyttä varten); |
| --- | --- |

9.

| 10. | katsoo, että täytäntöönpanoa tulisi painottaa paljon nykyistä enemmän niiden määräysten osalta, jotka liittyvät EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden kahdenvälisten sopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä sekä työllisyyttä, sosiaalipolitiikkaa ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeviin lukuihin; kehottaa komissiota antamaan laaja-alaista tietoa Moldovan, Georgian ja Ukrainan kanssa tehtyjen assosiaatiosopimusten / pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppasopimusten asiaankuuluvien määräysten täytäntöönpanosta vuotuisten täytäntöönpanokertomusten yhteydessä sekä EU:n ja Armenian välisen kokonaisvaltaisen ja tehostetun kumppanuussopimuksen asiaankuuluvien määräysten täytäntöönpanon edistymisestä sopimuksen ratifioinnin jälkeen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vaatii perustamaan itäisen kumppanuuden monenvälisen rakenteen puitteissa institutionaalisen yhteistyömekanismin pimeän työn torjumiseksi; suosittaa, että työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston alaisuuteen perustetaan monenvälinen (ala)foorumi, joka voi antaa itäisen kumppanuuden elimille, myös foorumille 2, tietoa kaupan ja taloudellisen yhteistyön sosiaalisista ja työvoimaan liittyvistä näkökohdista; |
| --- | --- |

11.

| 12. | katsoo, että ottaen mallia pimeän työn vastaisesta eurooppalaisesta foorumista voitaisiin perustaa mekanismi, joka pohjautuu parhaiden käytäntöjen vaihtamiseen ja tiedonkeruun parantamiseen; huomauttaa, että tällaisen mekanismin tulisi luoda puitteet epäviralliseen ja pimeään työhön ja huonoihin työoloihin liittyvien tekijöiden, piirteiden, syiden ja olosuhteiden arvioinnille kansallisissa ja rajat ylittävissä yhteyksissä sekä parhaiden käytäntöjen vaihtamiselle siitä, miten voidaan parantaa työntekijöiden sosiaaliturvaa ja edistää ihmisarvoista työtä ja jokaisen ihmisen sosiaalista suojelua; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja itäisen kumppanuuden maita tekemään kahdenvälisiä sopimuksia rajat ylittävään pimeään työhön liittyvästä tiedonvaihdosta ja hallinnollisesta yhteistyöstä; painottaa tarvetta kehittää käytännön välineitä rajat ylittävän pimeän työn järjestäytyneiden muotojen ja verkostojen torjumiseksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää myönteisenä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin hyväksymistä; kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja itäisen kumppanuuden maita keskustelemaan seuraavassa korkean tason kokouksessaan itäistä kumppanuutta koskevan politiikan mukauttamisesta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin pohjalta sekä luomaan yhteisen kehyksen sosiaalisten perusoikeuksien täytäntöönpanotilanteen analysoinnille käyttäen viitteenä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin 20:tä periaatetta ja sosiaali-indikaattoreiden tulostaulua ja asettamaan pitkän aikavälin tavoitteeksi 20 periaatteen noudattamisen itäisen kumppanuuden maissa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että perustettu pimeän työn vastainen eurooppalainen foorumi, joka kokoaa yhteen asiantuntijoita sekä EU:sta että itäisen kumppanuuden maista, voi johtaa yhteistyön lisääntymiseen; kehottaa EU:ta pohtimaan mekanismia, jonka avulla EU:n ulkopuoliset maat voisivat osallistua pimeän työn vastaisen eurooppalaisen foorumin toimintaan ja hyötyä siitä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vaatii avaamaan työllisyyttä ja ihmisarvoista työtä edistävät ohjelmat itäisen kumppanuuden maille; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että työsuojelutarkastuksilla on tärkeä osa pyrittäessä suojelemaan työntekijöiden oikeuksia, varmistamaan työterveys ja -turvallisuus, torjumaan vaarallisia työympäristöjä, ehkäisemään työsuhdeturvaa koskevien sääntöjen rikkomista ja edistämään oikeudenmukaista ja sosiaalisesti kestävää talouskasvua, sillä tarkastukset auttavat varmistamaan, että palkat ja sosiaaliturvamaksut tulevat todella maksetuiksi, mikä lisää verotuloja ja sosiaaliturvajärjestelmien tuloja ja takaa työntekijöiden kuulumisen sairaus-, työtapaturma- ja eläkevakuutusten piiriin; pitää valitettavana, että työsuojelutarkastuksista vastaavien viranomaisten asema on heikentynyt tai ne on jopa lakkautettu julkisen talouden säästötoimien ja muutosprosessien seurauksena; kehottaa erityisesti itäisen kumppanuuden maita kääntämään tämän kehityskulun ja järjestämään kansallisille työsuojelutarkastuksista vastaaville viranomaisille riittävän rahoituksen, henkilöstön ja koulutuksen; kehottaa komissiota tukemaan rajat ylittävää koulutusta ja muunlaista yhteistyötä kansallisten työsuojelutarkastuksista vastaavien viranomaisten keskuudessa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee merkille, että työmarkkinaosapuolilla on monissa EU:n jäsenvaltioissa tärkeä osa pimeän työn torjunnassa; korostaa, että itäisen kumppanuuden maissa on tarpeen tehostaa sosiaalista vuoropuhelua ja työmarkkinaosapuolten kuulemista, jotta ne saadaan mukaan työolojen, työnormien ja sosiaalisen suojelun parantamiseen tähtäävään työhön; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa EU:n jäsenvaltioiden kansallisia viranomaisia edistämään pimeän työn vastaisten kansallisten yhteenliittymien perustamista aloilla, joilla pimeää työtä esiintyy eniten, kuten rakennus-, kuljetus-, matkailu- ja maatalousalalla; |
| --- | --- |

19.

| 20. | painottaa, että ammattiliitoilla on tärkeä osa pimeän työn torjunnassa ja pimeän työvoiman suojelussa, sillä ne ovat yleensä ensimmäinen taho, joka saa tietää ongelma-, petos-, väärinkäyttö- tai laittomista tilanteista; panee huolestuneena merkille itäisen kumppanuuden maissa toimivien ammattiliittojen kohtaamat vaikeudet, jotka ulottuvat yhdistymis- ja kokoontumisvapauden rajoittamisesta sosiaalisen vuoropuhelun estämiseen; kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja itäisen kumppanuuden maita järjestämään ammattiliitoille tarvittavat toimintaedellytykset ja kehottaa komissiota jatkamaan niiden tukemista; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kannustaa EU:ssa ja itäisen kumppanuuden maissa toimivia liike-elämän edustajia osallistumaan pimeän työn torjuntaan, myös toimitusketjuissa, yrityksensä yhteiskuntavastuun mukaisesti; muistuttaa niille, että pimeä työ synnyttää epäreilua kilpailua markkinoilla; |
| --- | --- |

21.

| 22. | suhtautuu myönteisesti sosiaali- ja työvoimapolitiikkaa sekä sosiaalista vuoropuhelua käsittelevän työryhmä 5:n perustamiseen itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumin puitteissa; ehdottaa, että tämä työryhmä osallistuisi pimeän työn torjunnasta käytävään keskusteluun kansalaisyhteiskunnan roolia koskevalla omalla panoksellaan; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vaatii EU:ta kohdentamaan osan itäisen kumppanuuden maille annettavasta avusta, joka perustuu vuoden 2020 jälkeisen monivuotisen rahoituskehyksen rahoitusvälineisiin, näiden monimutkaisten kysymysten ratkaisemiseen, mukaan lukien työsuojelutarkastusjärjestelmien institutionaalisen kehityksen tukemiseen, sosiaalisen vuoropuhelun ja työmarkkinaosapuolten valmiuksien vahvistamiseen, myös alakohtaisella tasolla, sekä kansalaisvuoropuheluun ja kansalaisjärjestöjen yleiseen työhön; |
| --- | --- |

23.

Pitkän aikavälin toimenpiteet

| 24. | korostaa, että siirtymisen epävirallisesta taloudesta viralliseen talouteen tulisi olla osa laajempaa pitkän aikavälin strategiaa, jonka tavoitteena on lisätä työpaikkojen luomista jäsennetysti, parantaa työpaikkojen laatua ja työllistämistuen saatavuutta, estää työvoiman segmentoitumista, torjua korruptiota, turvata verotulot ja sosiaaliturvamaksut, kehittää tai laajentaa kattavaa sosiaalivakuutusturvaa ja varmistaa yleisten sosiaalisen suojelun vähimmäistasojen toteutuminen ILOn suosituksen nro 202 mukaisesti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa kokemuksen osoittavan, että antamalla viranomaisille valta valvoa voimassa olevan lainsäädännön noudattamista sekä tarjoamalla kannustimia, esimerkiksi tuloverohelpotuksia ja tukijärjestelmiä, joiden tavoitteena on työpaikkojen laillistaminen, voidaan menestyksekkäästi edistää siirtymistä pimeästä työstä viralliseen työhön; kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja itäisen kumppanuuden maita laatimaan pitkän aikavälin etenemissuunnitelman, joka sisältää todennettavissa olevat vertailuarvot; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kannustaa itäisen kumppanuuden maita kehittämään kansallisia valmiuksia pimeän työn ehkäisemiseksi ja torjumiseksi ja varmistamaan sidosryhmien, muun muassa työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen, laajan osallistumisen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että pimeän työn vetovoimaa voidaan vähentää tehokkaasti kehittämällä verojärjestelmiä ja julkisia sosiaalisen suojelun järjestelmiä, jotka ovat avoimia, houkuttelevia ja helposti käytettävissä; kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja itäisen kumppanuuden maita kehittämään kansallisia strategioita, joiden tavoitteena on saada aikaan sosiaalisen suojelun vähimmäistasoja koskevan ILOn suosituksen nro 202 ja sosiaaliturvaa koskevan yleissopimuksen nro 102 mukaiset kattavat sosiaaliturvajärjestelmät niin, että turva kattaisi myös sen ulkopuolella nykyään olevat epävirallisessa taloudessa työskentelevät henkilöt ja pimeän työn ongelmiin puututtaisiin asianmukaisesti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kannustaa EU:n jäsenvaltioita ja itäisen kumppanuuden maita tekemään kahdenvälisiä sopimuksia erityisesti tapauksissa, joissa maastamuutto- ja maahanmuuttovirrat johtavat viime kädessä pimeän työn syntymiseen kyseisissä maissa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja itäisen kumppanuuden maita luomaan yhteisen kehyksen sosiaaliturvan koordinoimiseksi, jotta taataan liikkuvien työntekijöiden oikeus sosiaaliturvaan; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle sekä EU:n jäsenvaltioiden ja itäisen kumppanuuden maiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  EUVL L 166, 30.4.2004, s. 1.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0010.

---

| 25.9.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 343/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 343/24

---

Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma ukrainalaisista poliittisista vangeista Venäjällä, erityisesti Oleg Sentsovista

(2018/C 343/05)

EURONESTIN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin aiemmat päätöslauselmat Venäjästä, erityisesti sen 14. kesäkuuta 2018 antaman päätöslauselman Venäjästä ja erityisesti ukrainalaisen poliittisen vangin Oleg Sentsovin tapauksesta sekä 16. maaliskuuta 2017 antaman päätöslauselman ukrainalaisista vangeista Venäjällä ja Krimin tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin aiemmat päätöslauselmat Venäjästä, erityisesti sen 14. kesäkuuta 2018 antaman päätöslauselman Venäjästä ja erityisesti ukrainalaisen poliittisen vangin Oleg Sentsovin tapauksesta sekä 16. maaliskuuta 2017 antaman päätöslauselman ukrainalaisista vangeista Venäjällä ja Krimin tilanteesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tiedottajan 25. toukokuuta 2018 antaman lausunnon useista pidätetyistä, jotka ovat Venäjään laittomasti liitetyllä Krimillä ja Sevastopolissa tai kotoisin sieltä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tiedottajan 25. toukokuuta 2018 antaman lausunnon useista pidätetyistä, jotka ovat Venäjään laittomasti liitetyllä Krimillä ja Sevastopolissa tai kotoisin sieltä,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainneuvoston 16. huhtikuuta 2018 käymät keskustelut Venäjästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainneuvoston 16. huhtikuuta 2018 käymät keskustelut Venäjästä,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 5 artiklan ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 7 artiklan, jotka molemmat sitovat Venäjää osapuolena ja jotka molemmat edellyttävät, ettei keneenkään saa kohdistaa kidutusta eikä julmaa, epäinhimillistä tai alentavaa kohtelua tai rangaistusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 5 artiklan ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 7 artiklan, jotka molemmat sitovat Venäjää osapuolena ja jotka molemmat edellyttävät, ettei keneenkään saa kohdistaa kidutusta eikä julmaa, epäinhimillistä tai alentavaa kohtelua tai rangaistusta,

| — | ottaa huomioon Geneven sopimuksen siviilihenkilöiden suojelemisesta sodan aikana, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Geneven sopimuksen siviilihenkilöiden suojelemisesta sodan aikana,

| A. | muistuttaa, että Venäjällä ja miehitetyllä Krimillä on yli 70 poliittista vankia; |
| --- | --- |

A.

muistuttaa, että Venäjällä ja miehitetyllä Krimillä on yli 70 poliittista vankia;

| B. | ottaa huomioon, että ukrainalainen elokuvaohjaaja Oleg Sentsov, joka vastusti Krimin niemimaan laitonta liittämistä Venäjään, pidätettiin toukokuussa 2014 epäiltynä Krimillä harjoitetusta toiminnasta; toteaa, että häntä kohdeltiin Venäjän kansalaisena, vaikka hänellä on Ukrainan kansalaisuus; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että ukrainalainen elokuvaohjaaja Oleg Sentsov, joka vastusti Krimin niemimaan laitonta liittämistä Venäjään, pidätettiin toukokuussa 2014 epäiltynä Krimillä harjoitetusta toiminnasta; toteaa, että häntä kohdeltiin Venäjän kansalaisena, vaikka hänellä on Ukrainan kansalaisuus;

| C. | toteaa, että ihmisoikeuksien puolustajat ja kansalaisaktivistit ovat kokeneet uhkailua ja pelottelua ja joutuneet pidätetyiksi, etenkin jos he ovat olleet Krimin tataareja; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että ihmisoikeuksien puolustajat ja kansalaisaktivistit ovat kokeneet uhkailua ja pelottelua ja joutuneet pidätetyiksi, etenkin jos he ovat olleet Krimin tataareja;

| D. | ottaa huomioon, että monet vangeista ja vangituista ovat joutuneet vankiloissa ankariin ja epäinhimillisiin oloihin, joissa heidän fyysinen ja psyykkinen terveytensä on uhattuna; ottaa huomioon, että osa vangeista tarvitsee kiireellistä lääketieteellistä apua ja hoitoa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että monet vangeista ja vangituista ovat joutuneet vankiloissa ankariin ja epäinhimillisiin oloihin, joissa heidän fyysinen ja psyykkinen terveytensä on uhattuna; ottaa huomioon, että osa vangeista tarvitsee kiireellistä lääketieteellistä apua ja hoitoa;

1.

kehottaa Venäjän viranomaisia vapauttamaan viipymättä ja ehdoitta Oleg Sentsovin ja kaikki muut Venäjällä ja Krimin niemimaalla laittomasti pidätetyt Ukrainan kansalaiset; muistuttaa, että Venäjällä ja miehitetyllä Krimillä on tätä nykyä kaikkiaan yli 70 (1) ukrainalaista poliittista vankia;

2.

pitää valitettavana, että toinen samassa asiassa tuomion saanut, Oleksandr Koltšhenko, on tuomittu kymmeneksi vuodeksi vankeuteen;

3.

toteaa, että laittomasti pidätetty Ukrainan kansalainen Volodymyr Baluh on ollut nälkälakossa 19. maaliskuuta lähtien;

4.

on erittäin huolissaan siitä, että monia Ukrainan poliittisia vankeja, kuten Mykola Karpiyukia, Volodymyr Prisitšiä, Oleksi Tšhirniä ja Jevhen Panovia, on kidutettu raa'asti;

5.

korostaa, että kaikkia vankeja on kohdeltava kansainvälisten normien mukaisesti ja että kaikkien pidätettyjen olisi voitava saada lainopillista neuvontaa ja heidän olisi voitava tavata perheenjäseniään ja diplomaattisia edustajiaan ja saada lääketieteellistä hoitoa;

6.

painottaa Venäjän viranomaisille, että kun niillä miehittäjinä on käytännössä mahdollisuus valvoa Krimiä tehokkaasti, ne ovat täysin vastuussa Krimin kansalaisten suojelusta mielivaltaisilta oikeudellisilta ja hallinnollisilta toimilta; toteaa, että niitä sitoo samalla myös kansainvälinen humanitaarinen oikeus ja ne ovat näin velvollisia takaamaan ihmisoikeuksien suojelun niemimaalla;

7.

tuomitsee sen, että Venäjä loukkaa kansainvälistä oikeutta miehitetyllä Krimillä, mikä ilmenee Venäjän lainsäädäntöön pakottamisena, Krimin niemimaan raskaana militarisointina, joka uhkaa alueellista turvallisuutta, sekä laajamittaisina ja järjestelmällisinä ihmisoikeusloukkauksina Krimillä, jotka kohdistuvat erityisesti etnisiin ukrainalaisiin ja Krimin tataareihin;

8.

kehottaa Venäjää varmistamaan, että kansainvälisillä ihmisoikeuksien tarkkailijoilla ja tarkkailuoperaatioilla on esteetön pääsy, jolle ei ole asetettu ehtoja; kehottaa kansainvälisiä järjestöjä, kuten Yhdistyneitä Kansakuntia ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestöä, tarkkailemaan Krimin ihmisoikeustilannetta tiiviimmin ja toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä;

9.

kehottaa neuvostoa ja EU:n jäsenvaltioita pitämään tiukasti ja yhtenäisinä kiinni Venäjää vastaan sovituista pakotteista ja jatkamaan niitä; kehottaa harkitsemaan täsmäpakotteita niitä henkilöitä kohtaan, jotka ovat vastuussa poliittisten vankien pidätyksistä ja oikeudenkäynneistä;

10.

korostaa, miten tärkeää on, että EU:n Venäjän-edustusto ja EU:n jäsenvaltioiden suurlähetystöt seuraavat ihmisoikeuksien puolustajien oikeudenkäyntejä;

11.

kehottaa jälleen komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa sekä EUH:ta varmistamaan, että kaikki tapaukset, joissa henkilö on asetettu syytteeseen poliittisista syistä, otetaan esille EU:n ja Venäjän ihmisoikeusneuvotteluissa, kun niitä taas jatketaan, ja että Venäjän edustajia näissä neuvotteluissa pyydetään virallisesti vastaamaan kuhunkin tapaukseen ja parlamentille raportoidaan näiden tahojen Venäjän viranomaisten kanssa käymistä keskusteluista;

12.

kehottaa EU:ta antamaan julkilausuman, jossa tuomitaan Venäjän ihmisoikeusloukkaukset ja yritykset peittää ne jalkapallon FIFA-maailmancupin verukkeella;

13.

kehottaa puhemiehistöään välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden ja itäisen kumppanuuden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan neuvostolle, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle sekä Venäjän federaation presidentille, hallitukselle ja parlamentille.

---

(1)  Ei-tyhjentävässä luettelossa ovat muun muassa: Teimur Abdullajev, Uzeir Abdullajev, Taliat Abdurahmanov, Rustem Abiltarov, Zevri Abseitov, Muslim Alijev, Refat Alimov, Kiazim Ametov, Ernes Ametov, Ali Asanov, Marlen Asanov, Volodymyr Baluh, Ali Barjev, Enver Bekirov, Memet Belialov, Oleksi Bessarabov, Rustem Vaitov, Resul Veliljajev, Valentyn Vygovski, Pavlo Hryb, Mykola Dadeu, Konstatin Davydenko, Bekir Dehermendži, Mustafa Dehermendži, Emil Džemadenov, Arsen Džepparov, Dmitri Dolgopolov, Volodymyr Dudka, Andriy Zahtei, Ruslan Zeitullajev, Server Zekiriajev, Timur Ibragimov, Rustem Ismailov, Jevgeni Karakašev, Mykola Karpiuk, Stanislav Klyh, Andriy Kolomijets, Oleksandr Koltšhenko, Oleksandr Kostenko, Emir-Usein Kuku, Hennadi Limeško, Serhi Litvinov, Enver Mamutov, Nariman Memedeminov, Remzi Memetov, Emil Minasov, Igor Movenko, Seiran Muradosilov, Seiran Mustafajev, Server Mustafajev, Jevhen Panov, Nuri Primov, Volodymyr Prisitš, Ismail Ramazanov, Fevzi Sagandži, Ferat Saifullajev, Aider Saledinov, Seiran Salijev, Enver Seitosmanov, Oleg Sentsov, Oleksi Sizonovitš, Vadym Siruk, Edem Smailov, Oleksandr Stešenko, Oleksi Stohni, Renat Suleimanov, Anna Suhonosova, Roman Suštšenko, Roman Temovski, Ruslan Ametov, Asan Tšhapuh, Oleksi Tšhirni, Hlib Šhablii, Mykola Šiptur, Dmytro Štyblikov, Oleksandr Šumkov, Viktor Šhur.

1

---

| 25.9.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 343/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 343/26

---

Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Armenian tasavallan välisen kokonaisvaltaisen ja laajennetun kumppanuussopimuksen ratifioinnin nopeuttamisesta EU:n kansallisissa parlamenteissa

(2018/C 343/06)

EURONESTIN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 24. marraskuuta 2017 pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen yhteisen julkilausuman ja aiemmin pidettyjen huippukokousten julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 24. marraskuuta 2017 pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen yhteisen julkilausuman ja aiemmin pidettyjen huippukokousten julkilausumat,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Armenian tasavallan välisen kokonaisvaltaisen ja laajennetun kumppanuussopimuksen (CEPA), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Armenian tasavallan välisen kokonaisvaltaisen ja laajennetun kumppanuussopimuksen (CEPA),

| — | ottaa huomioon Brysselissä 21. helmikuuta 2018 allekirjoitetut EU:n ja Armenian kumppanuuden painopisteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 21. helmikuuta 2018 allekirjoitetut EU:n ja Armenian kumppanuuden painopisteet,

| — | ottaa huomioon Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen 24. marraskuuta 2017 esittämän viestin itäisen kumppanuuden huippukokoukselle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen 24. marraskuuta 2017 esittämän viestin itäisen kumppanuuden huippukokoukselle,

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2017 julkaistun yhteisen yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results” (SWD(2017)0300), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2017 julkaistun yhteisen yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results” (SWD(2017)0300),

| A. | ottaa huomioon, että Brysselissä 24. marraskuuta 2017 pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen antamalla yhteisellä julkilausumalla huippukokouksen osallistujat suhtautuivat myönteisesti Euroopan unionin ja Armenian tasavallan välisen kokonaisvaltaisen ja laajennetun kumppanuussopimuksen allekirjoittamiseen huippukokouksen yhteydessä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Brysselissä 24. marraskuuta 2017 pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen antamalla yhteisellä julkilausumalla huippukokouksen osallistujat suhtautuivat myönteisesti Euroopan unionin ja Armenian tasavallan välisen kokonaisvaltaisen ja laajennetun kumppanuussopimuksen allekirjoittamiseen huippukokouksen yhteydessä;

| B. | ottaa huomioon, että CEPAn allekirjoittaminen Brysselissä 24. marraskuuta 2017 pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen yhteydessä antoi EU:lle ja Armenialle mahdollisuuden tehdä entistä tiiviimpää yhteistyötä nykyisiin haasteisiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että CEPAn allekirjoittaminen Brysselissä 24. marraskuuta 2017 pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen yhteydessä antoi EU:lle ja Armenialle mahdollisuuden tehdä entistä tiiviimpää yhteistyötä nykyisiin haasteisiin vastaamiseksi;

| C. | ottaa huomioon, että Armenia vahvisti sitoumuksensa luoda Euroopan unionin kanssa strateginen ja kunnianhimoinen kumppanuus, joka perustuu yhteisiin arvoihin, keskinäisiin etuihin ja ymmärrykseen, jaettuun omistajuuteen ja vastuuseen sekä eriyttämiseen ja keskinäiseen vastuuvelvollisuuteen ja joka tuo itäisen Euroopan kumppanimaat lähemmäs Euroopan unionia; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Armenia vahvisti sitoumuksensa luoda Euroopan unionin kanssa strateginen ja kunnianhimoinen kumppanuus, joka perustuu yhteisiin arvoihin, keskinäisiin etuihin ja ymmärrykseen, jaettuun omistajuuteen ja vastuuseen sekä eriyttämiseen ja keskinäiseen vastuuvelvollisuuteen ja joka tuo itäisen Euroopan kumppanimaat lähemmäs Euroopan unionia;

| D. | ottaa huomioon, että Armenian tasavallan kansalliskokous ratifioi yksimielisesti EU:n ja Armenian välisen CEPAn vuonna 2018; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Armenian tasavallan kansalliskokous ratifioi yksimielisesti EU:n ja Armenian välisen CEPAn vuonna 2018;

| E. | ottaa huomioon, että Viron tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan sekä Bulgarian tasavallan kansalliset parlamentit ovat jo ratifioineet EU:n ja Armenian välisen CEPAn; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Viron tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan sekä Bulgarian tasavallan kansalliset parlamentit ovat jo ratifioineet EU:n ja Armenian välisen CEPAn;

Euronestin parlamentaarinen edustajakokous

1.

kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita ratifioimaan EU:n ja Armenian välisen CEPAn ilman aiheetonta viivästystä;

2.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission, komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Euroopan unionin neuvoston osoittamaan tukeen CEPAn ratifioinnissa EU:n kansallisissa parlamenteissa ja edellyttää tässä yhteydessä lisätoimia;

3.

kehottaa EU:n poliittisia puolueita edistämään omilla toimillaan prosessia CEPAn ratifiointiin liittyvien menettelyjen viimeistelemiseksi maidensa kansallisissa parlamenteissa.

---

| 25.9.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 343/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 343/27

---

Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma EU:n monivuotisesta rahoituskehyksestä vuoden 2020 jälkeen ja Itäinen kumppanuus plus -mallin kehittämisestä

(2018/C 343/07)

EURONESTIN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 laaditun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 laaditun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan,

| — | ottaa huomioon EU:n sekä Georgian, Ukrainan ja Moldovan välillä tehdyt assosiaatiosopimukset, joilla on avattu laadullisesti uusi luku näiden assosioituneiden maiden ja EU:n suhteissa ja jotka tarjoavat lujan perustan niiden välisten kumppanuuksien asteittaiselle luomiselle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n sekä Georgian, Ukrainan ja Moldovan välillä tehdyt assosiaatiosopimukset, joilla on avattu laadullisesti uusi luku näiden assosioituneiden maiden ja EU:n suhteissa ja jotka tarjoavat lujan perustan niiden välisten kumppanuuksien asteittaiselle luomiselle,

| — | ottaa huomioon vuonna 2016 hyväksytyn EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian sekä sen täytäntöönpanon edistymistä koskevan kertomuksen (jota ulkoasiainneuvosto tarkastelee 25. kesäkuuta 2018) ja Euroopan parlamentin 15. marraskuuta 2017 neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle antaman suosituksen itäisestä kumppanuudesta ennen marraskuussa 2017 pidettyä huippukokousta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2016 hyväksytyn EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian sekä sen täytäntöönpanon edistymistä koskevan kertomuksen (jota ulkoasiainneuvosto tarkastelee 25. kesäkuuta 2018) ja Euroopan parlamentin 15. marraskuuta 2017 neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle antaman suosituksen itäisestä kumppanuudesta ennen marraskuussa 2017 pidettyä huippukokousta,

| — | ottaa huomioon komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tiedonannot Euroopan naapuruuspolitiikasta (ENP) sekä ulkoasiainneuvoston päätelmät Euroopan naapuruuspolitiikasta ja itäisestä kumppanuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tiedonannot Euroopan naapuruuspolitiikasta (ENP) sekä ulkoasiainneuvoston päätelmät Euroopan naapuruuspolitiikasta ja itäisestä kumppanuudesta,

| — | ottaa huomioon Georgian, Moldovan ja Ukrainan parlamenttien yhteisen julkilausuman, Georgian, Moldovan ja Ukrainan parlamenttien Euroopan yhdentymisasioita käsittelevien valiokuntien puheenjohtajien yhteisen tiedonannon sekä Georgian, Moldovan ja Ukrainan parlamenttien Kiovassa antaman yhteisen julkilausuman aikomuksesta perustaa parlamenttien välinen edustajakokous, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Georgian, Moldovan ja Ukrainan parlamenttien yhteisen julkilausuman, Georgian, Moldovan ja Ukrainan parlamenttien Euroopan yhdentymisasioita käsittelevien valiokuntien puheenjohtajien yhteisen tiedonannon sekä Georgian, Moldovan ja Ukrainan parlamenttien Kiovassa antaman yhteisen julkilausuman aikomuksesta perustaa parlamenttien välinen edustajakokous,

| A. | katsoo, että EU:n apu on ratkaisevan tärkeää assosioituneiden kumppanimaiden valmiuksille toteuttaa kunnianhimoinen uudistusohjelmansa assosiaatiosopimustensa mukaisesti; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että EU:n apu on ratkaisevan tärkeää assosioituneiden kumppanimaiden valmiuksille toteuttaa kunnianhimoinen uudistusohjelmansa assosiaatiosopimustensa mukaisesti;

| B. | katsoo, että EU:n luotettava taloudellinen ja tekninen apu assosioituneille maille on edistänyt demokraattisten instituutioiden luomista, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen varmistamista, markkinatalouden ja kilpailuun perustuvan liiketoimintaympäristön kehittämistä, alakohtaisten politiikkojen mukauttamista eurooppalaisiin standardeihin ja vahvojen poliittisten ja taloudellisten siteiden luomista EU:n kanssa; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että EU:n luotettava taloudellinen ja tekninen apu assosioituneille maille on edistänyt demokraattisten instituutioiden luomista, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen varmistamista, markkinatalouden ja kilpailuun perustuvan liiketoimintaympäristön kehittämistä, alakohtaisten politiikkojen mukauttamista eurooppalaisiin standardeihin ja vahvojen poliittisten ja taloudellisten siteiden luomista EU:n kanssa;

| C. | katsoo, että pysyvän vetovoimansa vuoksi – kuten EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisessa globaalistrategiassa todetaan – EU:n on jatkossakin toimittava napana, joka vetää puoleensa assosioituneita maita; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että pysyvän vetovoimansa vuoksi – kuten EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisessa globaalistrategiassa todetaan – EU:n on jatkossakin toimittava napana, joka vetää puoleensa assosioituneita maita;

| D. | katsoo, että Venäjän provosoimat ratkaisemattomat alueelliset konfliktit uhkaavat assosioituneiden maiden itsenäisyyttä, itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että Venäjän provosoimat ratkaisemattomat alueelliset konfliktit uhkaavat assosioituneiden maiden itsenäisyyttä, itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta;

| E. | katsoo, että Venäjän aggressiivinen politiikka assosioituneita maita kohtaan, joka ilmenee erityisesti voimatoimina, miehityksinä, alueliitoksina ja separatistien rahoittamisena ja aseistamisena, muodostaa uhan assosioituneiden maiden ja koko Euroopan mantereen turvallisuudelle, vakaudelle ja kehitykselle; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että Venäjän aggressiivinen politiikka assosioituneita maita kohtaan, joka ilmenee erityisesti voimatoimina, miehityksinä, alueliitoksina ja separatistien rahoittamisena ja aseistamisena, muodostaa uhan assosioituneiden maiden ja koko Euroopan mantereen turvallisuudelle, vakaudelle ja kehitykselle;

1.

kehottaa toteuttamaan yhteisiä toimia assosioituneiden maiden pitkittyneiden konfliktien rauhanomaiseksi ratkaisemiseksi YK:n, ETYJin ja Euroopan neuvoston kaltaisten merkittävien kansainvälisten organisaatioiden osallistumisen avulla;

2.

tuomitsee ihmisoikeuksien ja perusvapauksien loukkaukset, joihin Venäjä on syyllistynyt assosioituneiden maiden miehitetyillä alueilla;

3.

tukee edelleen vahvasti itäisen kumppanuuden maiden itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta niiden kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä;

4.

korostaa assosioituneiden maiden asian kiireellisen ajamisen, oikeusavun ja taloudellisen avun merkitystä maan sisällä siirtymään joutuneiden henkilöiden tilanteen ratkaisemisessa;

5.

kehottaa lisäämään tarvittaessa turvallisuusvuoropuhelua EU:n ja itäisten kumppanimaiden välillä ja tekemään yhteistyötä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla;

6.

suhtautuu myönteisesti 20:een vuoteen 2020 mennessä saavutettavaan tavoitteeseen ja niiden keskeisiin painopistealoihin, joita ovat muun muassa seuraavat: talouskehitys ja markkinamahdollisuudet; instituutioiden lujittaminen ja hyvä hallinto; yhteenliitettävyys, energiatehokkuus, ympäristö ja ilmastonmuutos; sekä liikkuvuus ja ihmisten väliset yhteydet;

7.

suhtautuu myönteisesti ”Itäinen kumppanuus +” -mallin kehittämiseen edelleen EU:n ja itäisten kumppanimaiden alakohtaisen yhdentymisen vahvistamisen pohjalta;

8.

tukee Georgian, Moldovan ja Ukrainan assosioitumisnäkymiä Schengen-alueen kanssa ja niiden liittämistä EU:n tulliunioniin, energiaunioniin ja digitaalisiin sisämarkkinoihin;

9.

katsoo, että uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä olisi otettava nimenomaisesti huomioon se, että itäisen Euroopan kumppanimaiden tukeminen niiden reitillä kohti EU:hun yhdentymistä on strategisesti ensisijaista ja että niiden erityisasema EU:n eurooppalaisina naapurimaina on määräävä tekijä, joka on otettava huomioon monivuotisessa rahoituskehyksessä;

10.

katsoo, että perinteisen Euroopan naapuruusvälineen (ENI) sulauttaminen muihin eri alueita varten suunniteltuihin rahoitusvälineisiin lähettäisi poliittisesti väärän ja vahingollisen signaalin muille maille, varsinkin assosioituneille kumppanimaille, ja se tulkittaisiin merkkinä EU:n poliittisen kiinnostuksen vähenemisestä itäisen kumppanuuden aluetta kohtaan;

11.

kehottaa säilyttämään eriyttämisen ja ”enemmällä enemmän” -periaatteet, jotta kannustetaan kumppanimaiden uudistuspyrkimyksiä, ja huomauttaa, että kaikkien ulkoisten välineiden yhdistäminen saattaa kyseenalaistaa tulosperusteisen lähestymistavan ja siirtää painopisteen paremmin suoriutuvista maista niihin, joilla on akuutimpia haasteita;

12.

kehottaa EU:n toimielimiä säilyttämään Euroopan naapuruusvälineen erillisenä EU:n naapurialueita varten räätälöitynä rahoitusvälineenä, jotta voidaan vastata tehokkaasti assosioituneiden maiden nykyisiin ensisijaisiin tavoitteisiin, tarpeisiin ja haasteisiin ja varmistaa alueen ja EU:n turvallisuus ja vakaus sekä EU:n avun kestävyys ja johdonmukaisuus.

---