# Europeiska unionens C 307/30 a

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 307 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 61 årgången30 augusti 2018 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 307

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

61 årgången30 augusti 2018

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2017–2018Sammanträdena den 15–18 maj 2017
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 38, 1.2.2018.
  ANTAGNA TEXTERSammanträdena den 31 maj och 1 juni 2017
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 59, 15.2.2018.
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2017–2018Sammanträdena den 15–18 maj 2017
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 38, 1.2.2018.
  ANTAGNA TEXTERSammanträdena den 31 maj och 1 juni 2017
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 59, 15.2.2018.
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 38, 1.2.2018.

Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 59, 15.2.2018.

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 16 maj 2017 |
| 2018/C 307/01 | Europaparlamentets resolution av den 16 maj 2017 om EU:s handlingsplan för e-förvaltning 2016–2020 (2016/2273(INI)) | 2 |
| 2018/C 307/02 | Europaparlamentets resolution av den 16 maj 2017 om årsrapporten för 2015 om skyddet av EU:s ekonomiska intressen – kampen mot bedrägerier (2016/2097(INI)) | 11 |
| 2018/C 307/03 | Europaparlamentets resolution av den 16 maj 2017 om initiativet om resurseffektivitet: mindre matsvinn, större livsmedelssäkerhet (2016/2223(INI)) | 25 |
| 2018/C 307/04 | Europaparlamentets resolution av den 16 maj 2017 om utvärderingen av externa aspekter av tullens arbete och förvaltning som ett verktyg för att underlätta handel och bekämpa olaglig handel (2016/2075(INI)) | 44 |
| | Onsdagen den 17 maj 2017 |
| 2018/C 307/05 | Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om årsrapporten 2014 om subsidiaritet och proportionalitet (2015/2283(INI)) | 52 |
| 2018/C 307/06 | Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om finansteknik: teknikens inverkan på finanssektorns framtid (2016/2243(INI)) | 57 |
| 2018/C 307/07 | Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB119 (BCS-GHØØ5-8) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D050182 – 2017/2675(RSP)) | 67 |
| 2018/C 307/08 | Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen DAS-40278–9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D050183 – 2017/2674(RSP)) | 71 |
| 2018/C 307/09 | Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om situationen i Ungern (2017/2656(RSP)) | 75 |
| 2018/C 307/10 | Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande (2016/2798(RSP)) | 79 |
| | Torsdagen den 18 maj 2017 |
| 2018/C 307/11 | Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om Zambia, särskilt fallet Hakainde Hichilema (2017/2681(RSP)) | 84 |
| 2018/C 307/12 | Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om Etiopien, särskilt fallet dr Merera Gudina (2017/2682(RSP)) | 87 |
| 2018/C 307/13 | Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om Sydsudan (2017/2683(RSP)) | 92 |
| 2018/C 307/14 | Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om rätt finansieringsmix för Europas regioner: en avvägning mellan finansieringsinstrument och bidrag i EU:s sammanhållningspolitik (2016/2302(INI)) | 96 |
| 2018/C 307/15 | Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om framtidsperspektiven för det tekniska stödet i sammanhållningspolitiken (2016/2303(IΝI)) | 103 |
| 2018/C 307/16 | Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om genomförandet av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Korea (2015/2059(INI)) | 109 |
| 2018/C 307/17 | Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om att nå en tvåstatslösning i Mellanöstern (2016/2998(RSP)) | 113 |
| 2018/C 307/18 | Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om EU:s strategi för Syrien (2017/2654(RSP)) | 117 |
| 2018/C 307/19 | Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om vägtransporter i Europeiska unionen (2017/2545(RSP)) | 123 |
| 2018/C 307/20 | Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om flyktinglägret i Dadaab (2017/2687(RSP)) | 131 |
| 2018/C 307/21 | Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om att åstadkomma omplacering (2017/2685(RSP)) | 137 |
| 2018/C 307/22 | Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om genomförande av rådets hbti-riktlinjer, särskilt när det gäller förföljelse av (förmodat) homosexuella män i Tjetjenien, Ryssland (2017/2688(RSP)) | 140 |
| | Torsdagen den 1 juni 2017 |
| 2018/C 307/23 | Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 om internetkonnektivitet för tillväxt, konkurrenskraft och sammanhållning: ett europeiskt gigabitsamhälle och 5G (2016/2305(INI)) | 144 |
| 2018/C 307/24 | Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 med rekommendationer till kommissionen om skydd för utsatta vuxna (2015/2085(INL)) | 154 |
| 2018/C 307/25 | Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 om det fleråriga ramprogrammet för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter 2018–2022 (2017/2702(RSP)) | 161 |
| 2018/C 307/26 | Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 över digitalisering av den europeiska industrin (2016/2271(INI)) | 163 |
| 2018/C 307/27 | Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 om en gemensam förklaring från parlamentet, rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet och kommissionen om Det nya europeiska samförståndet om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid (2017/2586(RSP)) | 175 |
| 2018/C 307/28 | Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 om resiliens som en strategisk prioritering för EU:s yttre åtgärder (2017/2594(RSP)) | 177 |
| 2018/C 307/29 | Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 om bekämpning av antisemitism (2017/2692(RSP)) | 183 |
| 2018/C 307/30 | Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 om FN-konferens på hög nivå för att stödja genomförandet av mål 14 för hållbar utveckling (FN:s oceankonferens) (2017/2653(RSP)) | 186 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 16 maj 2017

2018/C 307/01

Europaparlamentets resolution av den 16 maj 2017 om EU:s handlingsplan för e-förvaltning 2016–2020 (2016/2273(INI))

2

2018/C 307/02

Europaparlamentets resolution av den 16 maj 2017 om årsrapporten för 2015 om skyddet av EU:s ekonomiska intressen – kampen mot bedrägerier (2016/2097(INI))

11

2018/C 307/03

Europaparlamentets resolution av den 16 maj 2017 om initiativet om resurseffektivitet: mindre matsvinn, större livsmedelssäkerhet (2016/2223(INI))

25

2018/C 307/04

Europaparlamentets resolution av den 16 maj 2017 om utvärderingen av externa aspekter av tullens arbete och förvaltning som ett verktyg för att underlätta handel och bekämpa olaglig handel (2016/2075(INI))

44

Onsdagen den 17 maj 2017

2018/C 307/05

Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om årsrapporten 2014 om subsidiaritet och proportionalitet (2015/2283(INI))

52

2018/C 307/06

Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om finansteknik: teknikens inverkan på finanssektorns framtid (2016/2243(INI))

57

2018/C 307/07

Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB119 (BCS-GHØØ5-8) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D050182 – 2017/2675(RSP))

67

2018/C 307/08

Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen DAS-40278–9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D050183 – 2017/2674(RSP))

71

2018/C 307/09

Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om situationen i Ungern (2017/2656(RSP))

75

2018/C 307/10

Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande (2016/2798(RSP))

79

Torsdagen den 18 maj 2017

2018/C 307/11

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om Zambia, särskilt fallet Hakainde Hichilema (2017/2681(RSP))

84

2018/C 307/12

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om Etiopien, särskilt fallet dr Merera Gudina (2017/2682(RSP))

87

2018/C 307/13

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om Sydsudan (2017/2683(RSP))

92

2018/C 307/14

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om rätt finansieringsmix för Europas regioner: en avvägning mellan finansieringsinstrument och bidrag i EU:s sammanhållningspolitik (2016/2302(INI))

96

2018/C 307/15

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om framtidsperspektiven för det tekniska stödet i sammanhållningspolitiken (2016/2303(IΝI))

103

2018/C 307/16

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om genomförandet av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Korea (2015/2059(INI))

109

2018/C 307/17

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om att nå en tvåstatslösning i Mellanöstern (2016/2998(RSP))

113

2018/C 307/18

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om EU:s strategi för Syrien (2017/2654(RSP))

117

2018/C 307/19

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om vägtransporter i Europeiska unionen (2017/2545(RSP))

123

2018/C 307/20

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om flyktinglägret i Dadaab (2017/2687(RSP))

131

2018/C 307/21

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om att åstadkomma omplacering (2017/2685(RSP))

137

2018/C 307/22

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om genomförande av rådets hbti-riktlinjer, särskilt när det gäller förföljelse av (förmodat) homosexuella män i Tjetjenien, Ryssland (2017/2688(RSP))

140

Torsdagen den 1 juni 2017

2018/C 307/23

Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 om internetkonnektivitet för tillväxt, konkurrenskraft och sammanhållning: ett europeiskt gigabitsamhälle och 5G (2016/2305(INI))

144

2018/C 307/24

Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 med rekommendationer till kommissionen om skydd för utsatta vuxna (2015/2085(INL))

154

2018/C 307/25

Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 om det fleråriga ramprogrammet för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter 2018–2022 (2017/2702(RSP))

161

2018/C 307/26

Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 över digitalisering av den europeiska industrin (2016/2271(INI))

163

2018/C 307/27

Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 om en gemensam förklaring från parlamentet, rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet och kommissionen om Det nya europeiska samförståndet om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid (2017/2586(RSP))

175

2018/C 307/28

Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 om resiliens som en strategisk prioritering för EU:s yttre åtgärder (2017/2594(RSP))

177

2018/C 307/29

Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 om bekämpning av antisemitism (2017/2692(RSP))

183

2018/C 307/30

Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 om FN-konferens på hög nivå för att stödja genomförandet av mål 14 för hållbar utveckling (FN:s oceankonferens) (2017/2653(RSP))

186

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Torsdagen den 1 juni 2017 |
| 2018/C 307/31 | Europaparlamentets beslut av den 1 juni 2017 om begäran om upphävande av Béla Kovács immunitet (2016/2266(IMM)) | 188 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Torsdagen den 1 juni 2017

2018/C 307/31

Europaparlamentets beslut av den 1 juni 2017 om begäran om upphävande av Béla Kovács immunitet (2016/2266(IMM))

188

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 16 maj 2017 |
| 2018/C 307/32 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 maj 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens och dess medlemsstaters vägnar av protokollet till ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Mongoliet, å andra sidan, för att beakta Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (09264/2016 – C8-0455/2016 – 2015/0113(NLE)) | 191 |
| 2018/C 307/33 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 maj 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens och dess medlemsstaters vägnar, av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (13824/2016 – C8-0527/2016 – 2016/0311(NLE)) | 192 |
| 2018/C 307/34 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 maj 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan unionen och Konungariket Norge om kompletterande bestämmelser om instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering, som är en del av fonden för inre säkerhet, för perioden 2014–2020 (13710/2016 – C8-0005/2017 – 2016/0322(NLE)) | 193 |
| 2018/C 307/35 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 maj 2017 om utkastet till rådets beslut om Europeiska unionens anslutning till Internationella rådgivande kommittén för bomull (ICAC) 15540/2016 – C8-0024/2017 – 2016/0349(NLE)) | 194 |
| | Onsdagen den 17 maj 2017 |
| 2018/C 307/36 | Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan från Finland – EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems) (COM(2017)0157 – C8-0131/2017 – 2017/2058(BUD)) | 195 |
| 2018/C 307/37 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 maj 2017 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Kroatien (05318/2017 – C8-0033/2017 – 2017/0801(CNS)) | 200 |
| 2018/C 307/38 | Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om kommissionens delegerade förordning av den 24 mars 2017 om ändring av delegerad förordning (EU) 2016/1675 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 vad gäller avlägsnande av Guyana från tabellen i punkt 1 i bilagan och tillägg av Etiopien till den tabellen (C(2017)01951 – 2017/2634(DEA)) | 201 |
| | Torsdagen den 18 maj 2017 |
| 2018/C 307/39 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2017 om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen, Island, Furstendömet Liechtenstein och Konungariket Norge om en finansiell mekanism för EES för perioden 2014–2021, avtalet mellan Konungariket Norge och Europeiska unionen om en norsk finansiell mekanism för perioden 2014–2021, tilläggsprotokollet till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge samt tilläggsprotokollet till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Island (06679/2016 – C8-0175/2016 – 2016/0052(NLE)) | 203 |
| 2018/C 307/40 | P8_TA(2017)0224Gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster online på den inre marknaden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2017 om säkerställande av gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster online på den inre marknaden (COM(2015)0627 – C8-0392/2015 – 2015/0284(COD))P8_TC1-COD(2015)0284Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 maj 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster online på den inre marknaden | 204 |
| | Torsdagen den 1 juni 2017 |
| 2018/C 307/41 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 1 juni 2017 om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller mervärdesskattesatser som tillämpas på böcker, tidningar och tidskrifter (COM(2016)0758 – C8-0529/2016 – 2016/0374(CNS)) | 205 |
| 2018/C 307/42 | Europaparlamentets ändringar antagna den 1 juni 2017 av om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av tillfälliga autonoma handelsåtgärder till förmån för Ukraina som komplement till de handelsmedgivanden som finns tillgängliga inom ramen för associeringsavtalet (COM(2016)0631 – C8-0392/2016 – 2016/0308(COD)) | 212 |
| 2018/C 307/43 | P8_TA(2017)0237Enhetlig utformning av visumhandlingar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 1 juni 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1683/95 av den 29 maj 1995 om en enhetlig utformning av visumhandlingar (COM(2015)0303 – C8-0164/2015 – 2015/0134(COD))P8_TC1-COD(2015)0134Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 1 juni 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av rådets förordning (EG) nr 1683/95 om en enhetlig utformning av visumhandlingar | 220 |
| 2018/C 307/44 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 1 juni 2017 om utkastet till rådets beslut om inrättande av ett flerårigt ramprogram för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter 2018–2022 (14423/2016 – C8-0528/2016 – 2016/0204(APP)) | 221 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 16 maj 2017

2018/C 307/32

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 maj 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens och dess medlemsstaters vägnar av protokollet till ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Mongoliet, å andra sidan, för att beakta Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (09264/2016 – C8-0455/2016 – 2015/0113(NLE))

191

2018/C 307/33

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 maj 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens och dess medlemsstaters vägnar, av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (13824/2016 – C8-0527/2016 – 2016/0311(NLE))

192

2018/C 307/34

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 maj 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan unionen och Konungariket Norge om kompletterande bestämmelser om instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering, som är en del av fonden för inre säkerhet, för perioden 2014–2020 (13710/2016 – C8-0005/2017 – 2016/0322(NLE))

193

2018/C 307/35

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 maj 2017 om utkastet till rådets beslut om Europeiska unionens anslutning till Internationella rådgivande kommittén för bomull (ICAC) 15540/2016 – C8-0024/2017 – 2016/0349(NLE))

194

Onsdagen den 17 maj 2017

2018/C 307/36

Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan från Finland – EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems) (COM(2017)0157 – C8-0131/2017 – 2017/2058(BUD))

195

2018/C 307/37

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 maj 2017 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Kroatien (05318/2017 – C8-0033/2017 – 2017/0801(CNS))

200

2018/C 307/38

Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om kommissionens delegerade förordning av den 24 mars 2017 om ändring av delegerad förordning (EU) 2016/1675 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 vad gäller avlägsnande av Guyana från tabellen i punkt 1 i bilagan och tillägg av Etiopien till den tabellen (C(2017)01951 – 2017/2634(DEA))

201

Torsdagen den 18 maj 2017

2018/C 307/39

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2017 om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen, Island, Furstendömet Liechtenstein och Konungariket Norge om en finansiell mekanism för EES för perioden 2014–2021, avtalet mellan Konungariket Norge och Europeiska unionen om en norsk finansiell mekanism för perioden 2014–2021, tilläggsprotokollet till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge samt tilläggsprotokollet till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Island (06679/2016 – C8-0175/2016 – 2016/0052(NLE))

203

2018/C 307/40

P8_TA(2017)0224Gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster online på den inre marknaden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2017 om säkerställande av gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster online på den inre marknaden (COM(2015)0627 – C8-0392/2015 – 2015/0284(COD))P8_TC1-COD(2015)0284Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 maj 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster online på den inre marknaden

204

Torsdagen den 1 juni 2017

2018/C 307/41

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 1 juni 2017 om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller mervärdesskattesatser som tillämpas på böcker, tidningar och tidskrifter (COM(2016)0758 – C8-0529/2016 – 2016/0374(CNS))

205

2018/C 307/42

Europaparlamentets ändringar antagna den 1 juni 2017 av om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av tillfälliga autonoma handelsåtgärder till förmån för Ukraina som komplement till de handelsmedgivanden som finns tillgängliga inom ramen för associeringsavtalet (COM(2016)0631 – C8-0392/2016 – 2016/0308(COD))

212

2018/C 307/43

P8_TA(2017)0237Enhetlig utformning av visumhandlingar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 1 juni 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1683/95 av den 29 maj 1995 om en enhetlig utformning av visumhandlingar (COM(2015)0303 – C8-0164/2015 – 2015/0134(COD))P8_TC1-COD(2015)0134Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 1 juni 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av rådets förordning (EG) nr 1683/95 om en enhetlig utformning av visumhandlingar

220

2018/C 307/44

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 1 juni 2017 om utkastet till rådets beslut om inrättande av ett flerårigt ramprogram för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter 2018–2022 (14423/2016 – C8-0528/2016 – 2016/0204(APP))

221

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

30.8.2018

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2017–2018

Sammanträdena den 15–18 maj 2017

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 38, 1.2.2018.

ANTAGNA TEXTER

Sammanträdena den 31 maj och 1 juni 2017

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 59, 15.2.2018.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 16 maj 2017

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/2

---

P8_TA(2017)0205

EU:s handlingsplan för e-förvaltning för 2016–2020

Europaparlamentets resolution av den 16 maj 2017 om EU:s handlingsplan för e-förvaltning 2016–2020 (2016/2273(INI))

(2018/C 307/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av G8-gruppens stadga för öppna data, |
| --- | --- |

—

med beaktande av G8-gruppens stadga för öppna data,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande EU:s handlingsplan för e-förvaltning 2011–2015 – Utnyttja IKT för att skapa en smart, hållbar och innovativ förvaltning (COM(2010)0743), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande EU:s handlingsplan för e-förvaltning 2011–2015 – Utnyttja IKT för att skapa en smart, hållbar och innovativ förvaltning (COM(2010)0743),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 april 2012 om en konkurrenskraftig digital inre marknad – e-förvaltning som en spjutspets (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 april 2012 om en konkurrenskraftig digital inre marknad – e-förvaltning som en spjutspets (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande EU:s handlingsplan för e-förvaltning 2016–2020 – Snabbare digital omvandling av förvaltningar (COM(2016)0179), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande EU:s handlingsplan för e-förvaltning 2016–2020 – Snabbare digital omvandling av förvaltningar (COM(2016)0179),

| — | med beaktande av kommissionens benchmarkrapport om e-förvaltning 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens benchmarkrapport om e-förvaltning 2016,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192) och av det arbetsdokument från kommissionens tjänsteavdelningar som åtföljer detta (SWD(2015)0100), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192) och av det arbetsdokument från kommissionens tjänsteavdelningar som åtföljer detta (SWD(2015)0100),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016Vägen mot en rättsakt för den digitala inre marknaden (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016Vägen mot en rättsakt för den digitala inre marknaden (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/2240 av den 25 november 2015 inrättandet av ett program för interoperabilitetslösningar för europeiska offentliga förvaltningar, företag och medborgare (ISA2-programmet) för modernisering av den offentliga sektorn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/2240 av den 25 november 2015 inrättandet av ett program för interoperabilitetslösningar för europeiska offentliga förvaltningar, företag och medborgare (ISA2-programmet) för modernisering av den offentliga sektorn,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juni 2016Europeiska standarder för 2000-talet (COM(2016)0358), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juni 2016Europeiska standarder för 2000-talet (COM(2016)0358),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 mars 2011 om skydd av kritisk infrastruktur Resultat och kommande åtgärder: vägen mot global it-säkerhet (COM(2011)0163), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 mars 2011 om skydd av kritisk infrastruktur Resultat och kommande åtgärder: vägen mot global it-säkerhet (COM(2011)0163),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2014Mot en blomstrande datadriven ekonomi (COM(2014)0442), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2014Mot en blomstrande datadriven ekonomi (COM(2014)0442),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2016Vägen mot en rättsakt för den digitala inre marknaden (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2016Vägen mot en rättsakt för den digitala inre marknaden (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa, om ändring av förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 680/2007 och (EG) nr 67/2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa, om ändring av förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 680/2007 och (EG) nr 67/2010,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Konnektivitet för en konkurrenskraftig digital inre marknad – mot ett europeiskt gigasamhälle (COM(2016)0587) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2016)0300), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Konnektivitet för en konkurrenskraftig digital inre marknad – mot ett europeiskt gigasamhälle (COM(2016)0587) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2016)0300),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (COM(2016)0590) och dess bilagor 1–11 – konsekvensbedömning (SWD(2016)0303), sammanfattning av konsekvensbedömningen (SWD(2016)0304), sammanfattning av utvärderingen (SWD(2016)0305), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (COM(2016)0590) och dess bilagor 1–11 – konsekvensbedömning (SWD(2016)0303), sammanfattning av konsekvensbedömningen (SWD(2016)0304), sammanfattning av utvärderingen (SWD(2016)0305),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 vad gäller främjande av internetkonnektivitet i lokala samhällen (COM(2016)0589), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 vad gäller främjande av internetkonnektivitet i lokala samhällen (COM(2016)0589),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2120 av den 25 november 2015 om åtgärder rörande en öppen internetanslutning och om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster och förordning (EU) nr 531/2012 om roaming i allmänna mobilnät i unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2120 av den 25 november 2015 om åtgärder rörande en öppen internetanslutning och om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster och förordning (EU) nr 531/2012 om roaming i allmänna mobilnät i unionen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2102 av den 26 oktober 2016 om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2102 av den 26 oktober 2016 om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av den 23 juli 2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv 1999/93/EG (eIDAS-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av den 23 juli 2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv 1999/93/EG (eIDAS-förordningen),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/37/EU av den 26 juni 2013 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI-direktivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/37/EU av den 26 juni 2013 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI-direktivet),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 10 januari 2017 till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av ett europeiskt elektroniskt tjänstekort och därmed sammanhängande administrativa verktyg (COM(2016)0824), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 10 januari 2017 till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av ett europeiskt elektroniskt tjänstekort och därmed sammanhängande administrativa verktyg (COM(2016)0824),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 januari 2017 om utbyte och skydd av personuppgifter i en globaliserad värld (COM(2017)0007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 januari 2017 om utbyte och skydd av personuppgifter i en globaliserad värld (COM(2017)0007),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 januari 2017 om en europeisk dataekonomi (COM(2017)0009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 januari 2017 om en europeisk dataekonomi (COM(2017)0009),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 10 januari 2017 till Europaparlamentets och rådets förordning om respekten för integritet och till skyddet av personuppgifter i elektronisk kommunikation och om upphävande av direktiv 2002/58/EG (förordning om integritet och elektronisk kommunikation (COM(2017)0010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 10 januari 2017 till Europaparlamentets och rådets förordning om respekten för integritet och till skyddet av personuppgifter i elektronisk kommunikation och om upphävande av direktiv 2002/58/EG (förordning om integritet och elektronisk kommunikation (COM(2017)0010),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 10 januari 2017 till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd för enskilda då unionens institutioner och organ behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter, och upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (COM(2017)0008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 10 januari 2017 till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd för enskilda då unionens institutioner och organ behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter, och upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (COM(2017)0008),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 96/9/EG av den 11 mars 1996 om rättsligt skydd för databaser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 96/9/EG av den 11 mars 1996 om rättsligt skydd för databaser,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2016Europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster – Att skapa en konkurrenskraftig data- och kunskapsekonomi i Europa (COM(2016)0178), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2016Europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster – Att skapa en konkurrenskraftig data- och kunskapsekonomi i Europa (COM(2016)0178),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/55/EU av den 16 april 2014 om elektronisk fakturering vid offentlig upphandling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/55/EU av den 16 april 2014 om elektronisk fakturering vid offentlig upphandling,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juni 2016En ny kompetensagenda för Europa (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juni 2016En ny kompetensagenda för Europa (COM(2016)0381),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för rättsliga frågor (A8-0178/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för rättsliga frågor (A8-0178/2017), och av följande skäl:

| A. | Den offentliga förvaltningens moderniseringsstrategier bör anpassas till en föränderlig omgivning som möjliggör övergången till digital förvaltning. |
| --- | --- |

A.

Den offentliga förvaltningens moderniseringsstrategier bör anpassas till en föränderlig omgivning som möjliggör övergången till digital förvaltning.

| B. | Digitaliseringen av förvaltningstjänsterna bör bidra till att nå den inre marknadens fulla potential, främja utövandet av de medborgerliga rättigheterna, förbättra medborgarnas livskvalitet samt regionernas sociala och ekonomiska utveckling samt öka medborgarnas förståelse och delaktighet när det gäller offentliga tjänster och förbättra deras effektivitet och kostnadseffektivitet, stärka det politiska deltagandet genom att främja medborgardialogen med de offentliga myndigheterna och öka öppenheten. EU bör uppmuntra utbyte av bästa praxis och teknik mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

B.

Digitaliseringen av förvaltningstjänsterna bör bidra till att nå den inre marknadens fulla potential, främja utövandet av de medborgerliga rättigheterna, förbättra medborgarnas livskvalitet samt regionernas sociala och ekonomiska utveckling samt öka medborgarnas förståelse och delaktighet när det gäller offentliga tjänster och förbättra deras effektivitet och kostnadseffektivitet, stärka det politiska deltagandet genom att främja medborgardialogen med de offentliga myndigheterna och öka öppenheten. EU bör uppmuntra utbyte av bästa praxis och teknik mellan medlemsstaterna.

| C. | IKT-sektorn ska bidra till denna omvandlingsprocess genom att tillhandahålla skräddarsydda lösningar för offentliga förvaltningar. |
| --- | --- |

C.

IKT-sektorn ska bidra till denna omvandlingsprocess genom att tillhandahålla skräddarsydda lösningar för offentliga förvaltningar.

| D. | Övergången till digital förvaltning bör inledas på EU-nivå, medlemsstatsnivå och på regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

D.

Övergången till digital förvaltning bör inledas på EU-nivå, medlemsstatsnivå och på regional och lokal nivå.

| E. | Den digitala offentliga förvaltningens fulla potential kan endast nås om medborgarna och företagen fullständigt kan lita på de tjänster som erbjuds. |
| --- | --- |

E.

Den digitala offentliga förvaltningens fulla potential kan endast nås om medborgarna och företagen fullständigt kan lita på de tjänster som erbjuds.

| F. | EU:s e-juridikportal är ett centralt verktyg för tillgång till information och till rättslig prövning, och utgör ett viktigt steg i arbetet med att modernisera EU:s offentliga förvaltning. |
| --- | --- |

F.

EU:s e-juridikportal är ett centralt verktyg för tillgång till information och till rättslig prövning, och utgör ett viktigt steg i arbetet med att modernisera EU:s offentliga förvaltning.

| G. | Bättre tillgång till information och en ökad användning av förbättrade digitala verktyg för bolagsrättsliga formaliteter under företagens hela livscykel bör öka rättssäkerheten och minska företagens kostnader. |
| --- | --- |

G.

Bättre tillgång till information och en ökad användning av förbättrade digitala verktyg för bolagsrättsliga formaliteter under företagens hela livscykel bör öka rättssäkerheten och minska företagens kostnader.

| H. | Över hela unionen pågår insatser för att koppla samman elektroniska företags- och insolvensregister, vilket är viktigt för öppenheten och rättssäkerheten på den inre marknaden. |
| --- | --- |

H.

Över hela unionen pågår insatser för att koppla samman elektroniska företags- och insolvensregister, vilket är viktigt för öppenheten och rättssäkerheten på den inre marknaden.

| I. | Det saknas ännu en enda ingång till dessa register via e-juridikportalen, på grund av skillnader i de tekniska standarder som medlemsstaterna använder. Mer behöver göras för att tillhandahålla tillgängliga, interoperabla och användarvänliga e-förvaltningsverktyg för allmänheten i EU. En viss grad av datasäkerhet och dataskydd vid informationsbehandling är en grundförutsättning för användningen av e-juridik, med tanke på karaktären hos de uppgifter som används inom rättsarbetet. |
| --- | --- |

I.

Det saknas ännu en enda ingång till dessa register via e-juridikportalen, på grund av skillnader i de tekniska standarder som medlemsstaterna använder. Mer behöver göras för att tillhandahålla tillgängliga, interoperabla och användarvänliga e-förvaltningsverktyg för allmänheten i EU. En viss grad av datasäkerhet och dataskydd vid informationsbehandling är en grundförutsättning för användningen av e-juridik, med tanke på karaktären hos de uppgifter som används inom rättsarbetet.

| 1. | Europaparlamentet anser att utvecklingen av e-förvaltning bildar ett centralt inslag i den digitala inre marknaden, och uppmanar kommissionen att fastställa specifika, mätbara mål för handlingsplanen på grundval av resultatindikatorer, och att övervaka och årligen rapportera till parlamentet om de framsteg som har gjorts i genomförandet av den. Parlamentet understryker att handlingsplanen för e-förvaltning för 2011–2015 har gett goda resultat på såväl EU- nivå som medlemsstatsnivå. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att även utvärdera konsumenternas behov av att öka användningen av e-tjänster. |
| --- | --- |

1.

De offentliga förvaltningarna blir digitala

| 2. | Europaparlamentet anser att offentliga förvaltningar bör vara öppna, transparenta, effektiva och inkluderande, och tillhandahålla gränslösa, individanpassade, användarvänliga, tillgängliga och obrutna digitala offentliga tjänster för alla medborgare och företag senast 2022, och därmed sänka kostnader och minska hinder och administrativa bördor för medborgare och företag, särskilt små och medelstora företag, och således utnyttja den digitala revolutionens alla möjligheter. Parlamentet anser dock att detta arbete bör vara förenligt med en rättvis omstrukturering av den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet stöder planen på att basera alla framtida initiativ på principen ”digitalt som standard”, och betonar vikten av att omsätta principen ”endast en gång” i praktiken, då den kommer att göra kontakterna med offentliga förvaltningar lättare för medborgare och företag genom att man undviker onödiga och tidskrävande förvaltningsprocesser och gör det lättare att återanvända uppgifter som har tillhandahållits tidigare för andra tillämpningar. Parlamentet framhåller att enligt kommissionens studier förväntas genomförandet av principen ”endast en gång” på EU-nivå kunna spara cirka 5 miljarder EUR per år senast 2017. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera till parlamentet om resultaten av det storskaliga pilotprojektet ”endast en gång” för företag, och starta ett storskaligt pilotprojekt ”endast en gång” för medborgarna före utgången av 2017. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att så snart som möjligt inrätta en gemensam digital ingång som skulle ge medborgare och företag ett sammankopplat och enhetligt paket av onlinetjänster på den inre marknaden, på både nationell nivå och EU-nivå, med information om EU-bestämmelser och nationella bestämmelser samt stödtjänster, och slutföra de viktigaste förfaranden för invånare och företag i gränsöverskridande situationer och bidra till genomförandet av principen ”endast en gång” i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa ett snabbt och fullständigt genomförande och att vidta alla nödvändiga åtgärder för att garantera dess effektiva funktion och interoperabilitet, i syfte att frigöra dess fulla potential och fördelar. Parlamentet betonar att befintlig bästa praxis som redan används i vissa medlemsstater bör främjas. Parlamentet anser att initiativet bör säkerställa att alla medlemsstater har en enda officiell portal för e-tjänster som ger tillgång till alla deras e-tjänster och till EU:s tillgängliga interoperabla tjänster. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa ett snabbt och fullständigt införande av portalerna för de gemensamma kontaktpunkterna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga ytterligare sätt att främja digitala lösningar för formaliteter i ett företags hela livscykel, elektronisk arkivering av företagshandlingar och tillhandahållande av gränsöverskridande information och andra uppgifter till företagsregister. På detta område kan lagstiftning vara det enda sättet att skapa en lämplig rättslig ram för EU-omfattande digitala lösningar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att arbetet med den elektroniska sammankopplingen av medlemsstaternas företags- och insolvensregister bör intensifieras, och betonar vikten av denna sammankoppling för den inre marknaden. Parlamentet betonat att all den information som lämnas bör följa en europeisk mall eller ram. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet framhåller vikten av delaktighet, tillgänglighet och allmän åtkomst till digitala offentliga tjänster, som utgör ett väsentligt stöd till utformningen och genomförandet av politik som främjar konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning, och uppmanar medlemsstaterna att till fullo genomföra och tillämpa det nya direktivet om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer, vilket kommer att vara till nytta för personer med funktionsnedsättning och äldre personer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar vikten av öppna data, varvid vissa uppgifter från den offentliga sektorn är fritt tillgängliga för användning och återanvändning, även av tredje parter, inom och mellan offentliga förvaltningar. Parlamentet betonar behovet av att trygga respekten för upphovsrätt och uppgiftsskydd. Parlamentet upprepar att öppna och inkluderande fria dataflöden kan möjliggöra ytterligare utveckling och skapande av nya innovativa lösningar, och därmed öka effektiviteten och transparensen. Parlamentet betonar att denna typ av data och offentliga uppgifter därför bör, när så är möjligt, göras tillgängliga i syfte att främja nya möjligheter till kunskap och bidra till att utveckla och stärka ett öppet samhälle. Parlamentet påminner om att offentliga förvaltningar i möjligaste mån bör göra information tillgänglig, särskilt när den mängd data som genereras är mycket stor, såsom fallet är med programmet Inspire. Parlamentet anser att mer bör göras för att genomföra samordnade datastrategier både inom EU:s institutioner och i medlemsstaterna, bland annat genom att öka och påskynda utlämnande av data till allmänheten, säkerställa bättre kvalitet på uppgifter och enkel tillgång till data och e-lagstiftning i maskinläsbart format. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet framhäver fördelarna med e-deltagande och betonar att medlemsstaterna i högre grad bör utnyttja e-samråd, e-information och e-beslutsfattande. Parlamentet betonar att för att undvika att systemen missbrukas måste e-deltagandet, i synnerhet när det gäller e-beslutsfattande, vara förenlig med eIDAS-förordningen, i syfte att säkerställa ansvar och insyn. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar de initiativ som alla EU:s institutioner har tagit för att förbättra mekanismerna för e-deltagande på EU-nivå och medlemsstatsnivå, och uppmanar kommissionen att ytterligare utveckla och främja digitala verktyg, såsom elektroniska omröstningssystem och e-framställningar, som syftar till att uppmuntra medborgare och företag att delta i EU:s politiska beslutsfattande. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar att användningen av mobila enheter har ökat avsevärt under de senaste fem åren, men att endast en tredjedel av de offentliga webbplatserna är mobilvänliga. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att bedöma möjligheterna att utveckla mobila lösningar för e-förvaltningstjänster och säkerställa att de är användarvänliga och tillgängliga för alla. För att framtidssäkra tillgängligheten till e-förvaltningstjänster måste offentliga förvaltningars webbplatser och instrument regelbundet uppdateras med modern teknik och med hänsyn till de ständigt ökande kraven på it-säkerhet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja och utnyttja e-upphandling vid köp av materiel och tjänster eller vid upphandling av offentliga arbeten, eftersom detta gör de offentliga utgifterna mer transparenta och effektiva och leder till minskade kostnader och mindre byråkrati. Parlamentet uppmanar även medlemsstaterna att öka användningen av register över kontrakt och interoperabla e-signaturer i sina offentliga sektorer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att offentliga upphandlingsförfaranden är transparenta och att alla som deltar har tillgång till information i realtid. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att underlätta utbytet av bästa praxis om användningen av innovationskriterier i offentliga upphandlingar, i synnerhet genom att se till att inga lösningar utesluts i upphandlingarna, utan att det snarare lämnas utrymme för anbudsgivare att komma med innovativa och öppna lösningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sitt arbete med e-faktureringsstandarder, e-anbud och e-anmälan, och att främja användningen av elektronisk identifiering i offentliga myndigheters interna system för att förbättra ansvarsskyldigheten och spårbarheten för all verksamhet i dessa system. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar vikten av att man utvecklar säkra, tillförlitliga, interoperabla gränsöverskridande offentliga tjänster, och på detta sätt undviker ytterligare fragmentering och främjar rörlighet. Parlamentet betonar att interoperabilitet och standardisering hör till nyckelfaktorerna när det gäller att genomföra e-förvaltningsstrukturer, och välkomnar därför kommissionens meddelande Europeiska standarder för 2000-talet och i detta avseende även revideringen av den europeiska interoperabilitetsramen. Parlamentet framhåller att användningen av öppna standarder är ytterst viktigt för att EU-medborgarna ska kunna delta i den offentliga förvaltningens plattformar, och betonar att standarderna bör vara till nytta för samhället i stort genom att vara inkluderande, rättvisa och framtidssäkrade och utvecklas på ett öppet och transparent sätt. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att främja öppna standarder vid utvecklingen av offentliga digitala lösningar och att ägna större uppmärksamhet åt interoperabilitet och de potentiella fördelarna med att använda digital teknik på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet beklagar att endast 28 procent av de europeiska hushållen i landsbygdsregionerna hade en fast och snabb internetanslutning 2015 och att den genomsnittliga 4G-täckningen i EU, trots att den är 86 procent i hela EU, bara är 36 procent i landsbygdsområdena, och fäster uppmärksamhet vid det brådskande behovet av ett fortsatt stöd för utbyggnaden av bredband, särskilt på landsbygden, eftersom tillgången till en snabb bredbandsuppkoppling är nödvändig när man använder och utnyttjar e-förvaltningstjänster. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att tillhandahålla adekvat finansiering för bredbandsutbyggnad, infrastruktur för digitala tjänster och gränsöverskridande kontakter mellan offentliga förvaltningar efter 2020 inom ramen för Fonden för ett sammanlänkat Europa eller andra lämpliga EU-program, och därmed säkerställa långsiktig hållbarhet. Parlamentet uppmanar i detta avseende operatörer att investera mer i infrastruktur för att förbättra konnektiviteten i landsbygdsområden och se till att även dessa områden kan dra nytta av högkapacitetsnät i form av 5G, eftersom detta kommer att vara en viktig grundpelare i vårt digitala samhälle. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att ett fullständigt ibruktagande av säker, lämplig, motståndskraftig, tillförlitlig och högpresterande infrastruktur, såsom ultrasnabba bredbands- och telekommunikationsnät, är avgörande för att tjänsterna inom e-förvaltning ska kunna fungera. Parlamentet efterlyser därför ett snabbt antagande av den europeiska kodexen för elektronisk kommunikation för att Europa ska nå sina strategiska mål. Parlamentet anser det vara mycket viktigt att de offentliga myndigheterna hålls à jour med den tekniska utvecklingen och har tillräcklig kapacitet att ta till sig innovativ teknik, såsom stordata och sakernas internet, eller ta i bruk mobila tjänster, såsom 5G, som kan tillgodose användarnas behov. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet anser att ett vidarenyttjande av de tekniska byggstenarna inom Fonden för ett sammanlänkat Europa inom hela den offentliga och privata sektorn är ytterst viktigt för en välfungerande infrastruktur för digitala tjänster. Parlamentet understryker behovet av att garantera en långsiktig hållbarhet för de tekniska byggstenarna inom Fonden för ett sammanlänkat Europa, liksom resultaten av storskaliga pilotprojekt och ISA2 efter 2020. Parlamentet framhäver den potential som initiativet Wifi4EU kan ha för att främja allmän tillgång till höghastighetsnät. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att, tillsammans med medlemsstaterna, utveckla en långsiktig förvaltningsstruktur, som ska ta sikte på uppnåendet av målen för den inre digitala marknaden och i första hand inrikta sig på att tillgodose allmänhetens och företagens behov, samt i mån av möjlighet främja användningen av gemensamma standarder. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att ibruktagandet av innovativa lösningar för dataintensiva offentliga tjänster, såsom användning av molntjänster, fortfarande är långsamt och oenhetligt. Parlamentet påminner om att tjänster såsom programmet Inspire genererar stora datavolymer, vilket kräver högre datorkapacitet. Parlamentet välkomnar i detta avseende kommissionens europeiska initiativ för molnbaserade tjänster, och anser att användarbasen för det europeiska öppna forskningsmolnet (European Open Science Cloud) bör utvidgas till den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka medvetenheten om e-juridikportalens betydelse och dess användningsmöjligheter, och att göra denna portal till enda kontaktpunkt för all relevant rättslig information och rättslig prövning i medlemsstaterna. Parlamentet konstaterar dock att alla parter i förfaranden inte har samma tillgång och inte heller den kompetens som krävs för att använda informations- och kommunikationsteknik, vilket skulle kunna innebära att deras tillgång till rättslig prövning är begränsad. Det är särskilt angeläget att personer med funktionsnedsättning har möjlighet att använda e-juridikportalen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar projektet e-Codex, som möjliggör direkt kommunikation mellan medborgare och domstolar i alla medlemsstater, vilket är ett stort steg för att underlätta gränsöverskridande tillgång till offentliga tjänster. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet gratulerar rådet och kommissionen till deras arbete med att införa den europeiska identifikationskoden för rättspraxis (Ecli), som är mycket användbar för juridisk forskning och rättsdialog, och välkomnar skapandet av en Ecli-söktjänst, vilket bör underlätta tillgången till juridisk information i hela unionen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet upprepar behovet av att öka den administrativa personalens, medborgarnas och företagens digitala kompetens genom att utveckla och stödja fortbildning på nationell, regional och lokal nivå, för att minimera risken för digital utestängning och för att införa specialiserad utbildning om e-förvaltningstjänster för offentligt anställda och beslutsfattare. Parlamentet betonar att digital kompetens är en oumbärlig förutsättning för deltagande i e-förvaltning. Parlamentet uppmuntrar till utveckling av kursplaner för e-lärande som är erkända i det europeiska systemet för överföring av studiemeriter (ECTS). Parlamentet anser att en av nyckelfaktorerna för e-förvaltningens utveckling är en kontinuerlig ökning av den digitala kompetensen. Parlamentet betonar behovet att motverka och förebygga digitala klyftor mellan geografiska områden, mellan människor på olika socioekonomiska nivåer samt mellan generationerna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fasta på förslagen i handlingsplanen för e-förvaltning för att göra det möjligt särskilt för unga människor att ha kontakt med myndigheterna på ett sätt som återspeglar deras kommunikationsvanor på andra områden i livet, och betonar vidare att undervisning i digital kompetens är särskilt viktigt när det gäller äldre, som ofta saknar kompetens eller tillit när de använder e-tjänster. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör främja livslångt lärande och underlätta kommunikations- och utbildningskampanjer, däribland skapandet av nätverk för undervisning i mediekompetens, så att EU-medborgarna till fullo kan utnyttja de möjligheter som de nya portalerna och tjänsterna för e-förvaltning erbjuder. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar behovet av ett inkluderande kombinerat tillvägagångssätt såväl online som offline för att undvika utestängning, som tar hänsyn till den nuvarande graden av bristande digital kompetens och att mer än 22 procent av européerna, särskilt äldre personer, vägrar att använda onlinetjänster när de står i kontakt med den offentliga förvaltningen. Parlamentet betonar att det finns flera anledningar och hinder för vägran att använda onlinetjänster som måste lösas eller åtgärdas, t.ex. okunskap, brist på färdigheter, brist på förtroende och felaktiga uppfattningar. Parlamentet anser att man för att undvika digital utestängning eller en djupare digital klyfta måste säkerställa att e-förvaltningstjänster av god kvalitet finns att tillgå för invånare på landsbygden, i bergsområden och avlägsna områden. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att digitaliseringen kan innebära kostnadsbesparingar för myndigheterna. Parlamentet är medvetet om att digitaliseringen och andra utmaningar som följer av moderniseringspaket ofta behandlas mot bakgrund av budgetbegränsningar, och att i synnerhet, regionala och lokala myndigheter fortfarande har en enorm arbetsbörda framför sig under de kommande åren, och att det därför krävs inte bara att man antar digitala lösningar som grundar sig på öppna standarder, vilket minskar underhållskostnaderna och ökar innovation, utan även främjar offentlig-privata partnerskap. Parlamentet betonar att kostnadseffektivitet uppnås med tiden, eftersom investeringar i digitaliseringen kommer att bidra till att minska de administrativa kostnaderna i framtiden. Parlamentet understryker att under tiden är behovet av online och offline-tillgång oundgängligt. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att när digitalisering av enskilda administrativa förfaranden övervägs bör invändningar som gäller väsentligt allmänintresse beaktas. |
| --- | --- |

24.

Gränsöverskridande e-förvaltning på alla förvaltningsnivåer

| 25. | Europaparlamentet framhåller vikten av att man skapar en hållbar infrastruktur för gränsöverskridande e-förvaltning för att förenkla tillgången till och utövandet av de fyra grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker vikten av gränsöverskridande e-förvaltningstjänster för medborgarna i deras dagliga liv, och betonar fördelarna med att ytterligare utveckla systemet för elektroniskt utbyte av socialförsäkringsuppgifter (EESSI) och Eures (den europeiska portalen för rörlighet i arbetslivet) liksom gränsöverskridande e-hälsovårdstjänster. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens olika initiativ för att utveckla gränsöverskridande digitala recept, särskilt med tanke på interoperabilitet och standardisering. Parlamentet betonar emellertid att dessa lösningar har tagits i bruk alldeles för långsamt med tanke på hur värdefulla och viktiga sådana tjänster är för allmänheten i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att det finns lämpliga ramar för att främja förtroendet mellan medlemsstaterna och påskynda utvecklingen av gränsöverskridande digitala recept, allt från uppgiftsskydd och skyddet av utbyte av uppgifter till ibruktagande av nödvändig digital infrastruktur och digitala tjänster. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare utveckla och främja användningen av den europeiska portalen för rörlighet i arbetslivet (Eures) genom ökad integrering och samarbete mellan offentliga arbetsförmedlingssystem och Eures-portalen i syfte att underlätta och öka rörligheten för arbetsgivare och arbetssökande inom EU. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet understryker att e-hälsa kan öka medborgarnas livskvalitet avsevärt genom att tillhandahålla mer tillgänglig, kostnadseffektiv och ändamålsenlig hälso- och sjukvård till patienter. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser att språkliga hinder måste undanröjas för att gränsöverskridande e-förvaltningstjänster ska kunna fungera fullt ut och att offentliga förvaltningar i synnerhet i gränsregionerna bör göra sina uppgifter och tjänster tillgängliga på medlemsstatens språk, men också på andra relevanta europeiska språk. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar vikten av att utbyta bästa praxis, exempel och projekterfarenheter mellan alla förvaltningsnivåer, såväl inom som mellan medlemsstaterna. Parlamentet erkänner att resultaten från de EU-finansierade storskaliga pilotprojekten, såsom e-Sense, e-Codex och TOOP, väsentligen bidrar till att främja de gränsöverskridande tjänsterna i Europa. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet anser att en omfattande övervakning av medlemsstaternas e-förvaltningsresultat bör säkerställa att metoden för resultatmätning tar vederbörlig hänsyn till de nationella särdragen. Parlamentet betonar fördelarna med tillförlitliga mätningar av resultat i medlemsstaterna för beslutsfattare och med tanke på den allmänna opinionen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet påpekar att interoperabilitet, öppna standarder och öppna data är viktiga inte endast i ett gränsöverskridande sammanhang, utan att de även behövs på den nationella, regionala och lokala förvaltningsnivån i varje medlemsstat, samtidigt som man även måste ta hänsyn till behovet av uppgiftsskydd vid informationsöverföring. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de övriga EU-institutionerna att föregå med gott exempel när det gäller e-förvaltning och att erbjuda en öppen och användarvänlig portal för medborgarna och företagen, samt obrutna digitala tjänster, särskilt för ansökningar om EU-finansiering och offentlig upphandling, och uppmanar också kommissionen att öka sina ansträngningar för att översätta sina webbsidor till alla officiella EU-språk och lyfta fram bästa praxis. |
| --- | --- |

34.

Uppgiftsskydd och uppgiftssäkerhet

| 35. | Europaparlamentet framhåller att medborgarnas förtroende för skyddet av personuppgifter är väsentligt för att säkerställa framgång för EU:s handlingsplan för e-förvaltning 2016–2020, och understryker att offentliga myndigheter bör hantera personuppgifter på ett säkert sätt i fullständig överensstämmelse med den allmänna dataskyddsförordningen och EU:s bestämmelser om personlig integritet. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet framhåller att en e-hälsoplan också bör övervägas i samband med handlingsplanen för e-förvaltning, eftersom detta är en viktig del av den. Parlamentet anser att insamling och överföring av data bör förbättras och att gränsöverskridande dataöverföring i vissa fall bör vara möjlig vid behov, eftersom detta kommer att underlätta tillhandahållandet av hälso- och sjukvårdstjänster för alla EU-medborgare. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet påpekar att samtidigt bör dataskyddslagstiftningen inte ses som ett hinder, utan snarare som en utgångspunkt när innovativa lösningar för e-förvaltning utvecklas, och parlamentet betonar därför behovet av effektiv vägledning om tillämpningen av den allmänna dataskyddsförordningen liksom av kontinuerliga diskussioner med berörda parter. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet noterar att endast 15 procent av européerna uppger att de anser sig ha fullständig kontroll över användningen av deras personuppgifter. Parlamentet anser att det är viktigt att ytterligare utforska principen om äganderätt till uppgifter, och förlitar sig på att framtida åtgärder kommer att kunna bygga vidare på kommissionens meddelande om en europeisk dataekonomi och andra kompletterande förslag. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att snabbt och fullt ut genomföra eIDAS-förordningen, eftersom e-signatur, e-identifiering och e-autentisering utgör byggstenar för gränsöverskridande digitala offentliga tjänster. Parlamentet framhåller vikten av att uppmuntra medborgare, företag och offentliga myndigheter ta i bruk de anmälda system för elektronisk identifiering som föreskrivs i eIDAS-förordningen. Parlamentet framhåller i detta sammanhang att ibruktagandet av dessa centrala funktioner bör prioriteras inom både den privata och offentliga sektorn vid utarbetandet av digitala tjänster. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att vidta åtgärder för att underlätta och främja offentlig-privat samarbete i gränsöverskridande och sektorsöverskridande användning av digital identifiering och digitala signaturer. Parlamentet välkomnar också ISA2-programmet, som omfattar EU:s alla politikområden som kräver interoperabilitet mellan system som fungerar på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet understryker att åtgärder för att skydda offentliga myndigheter mot it-angrepp och som gör det möjligt för dem att klara av sådana angrepp är av största vikt och måste utvecklas ytterligare. Parlamentet framhåller att detta kräver en strategi på EU-nivå, i synnerhet mot bakgrund av att principen ”endast en gång”, som ingår i EU:s handlingsplan för e-förvaltning 2016–2020, hänger samman med europeiska myndigheters utbyte av uppgifter om medborgare. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet betonar att skyddet för uppgifter måste beaktas redan när man utvecklar applikationer, som ska vara moderna och lätta att använda, samt effektiva förvaltningsprocesser (security by design), för att medborgarna och företagen ska kunna utnyttja modern teknik fullt ut. |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  EUT C 258 E, 7.9.2013, s. 64.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2016)0009.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2016)0089.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/11

---

P8_TA(2017)0206

Årsrapporten för 2015 om skyddet av EU:s ekonomiska intressen – kampen mot bedrägerier

Europaparlamentets resolution av den 16 maj 2017 om årsrapporten för 2015 om skyddet av EU:s ekonomiska intressen – kampen mot bedrägerier (2016/2097(INI))

(2018/C 307/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 325.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 325.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av sina resolutioner om tidigare årsrapporter från kommissionen och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om tidigare årsrapporter från kommissionen och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 14 juli 2016 Skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen – Årsrapport om bedrägeribekämpning 2015 (COM(2016)0472) och de tillhörande arbetsdokumenten (SWD(2016)0234, SWD(2016)0235, SWD(2016)0236, SWD(2016)0237, SWD(2016)0238 och SWD(2016)0239), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 14 juli 2016 Skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen – Årsrapport om bedrägeribekämpning 2015 (COM(2016)0472) och de tillhörande arbetsdokumenten (SWD(2016)0234, SWD(2016)0235, SWD(2016)0236, SWD(2016)0237, SWD(2016)0238 och SWD(2016)0239),

| — | med beaktande av Olafs årsrapport för 2015 och 2015 års verksamhetsrapport från Olafs övervakningskommitté, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Olafs årsrapport för 2015 och 2015 års verksamhetsrapport från Olafs övervakningskommitté,

| — | med beaktande av revisionsrättens årsrapport om genomförandet av budgeten för budgetåret 2015, samt de granskade institutionernas svar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens årsrapport om genomförandet av budgeten för budgetåret 2015, samt de granskade institutionernas svar,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 juli 2016Skyddet av EU:s budget fram till slutet av 2015 (COM(2016)0486), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 juli 2016Skyddet av EU:s budget fram till slutet av 2015 (COM(2016)0486),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 250/2014 av den 26 februari 2014 om inrättande av ett program för främjande av verksamheter till skydd av ekonomiska intressen för Europeiska unionen (Herkules III-programmet) och om upphävande av beslut nr 804/2004/EG (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 250/2014 av den 26 februari 2014 om inrättande av ett program för främjande av verksamheter till skydd av ekonomiska intressen för Europeiska unionen (Herkules III-programmet) och om upphävande av beslut nr 804/2004/EG (1),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 17 juli 2013 till rådets förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 17 juli 2013 till rådets förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (COM(2013)0534),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (2),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 11 juli 2012 till Europaparlamentets och rådets direktiv om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 11 juli 2012 till Europaparlamentets och rådets direktiv om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen (COM(2012)0363),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 om bekämpning av korruption och uppföljning av resolutionen från det särskilda utskottet för frågor om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt (CRIM) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 om bekämpning av korruption och uppföljning av resolutionen från det särskilda utskottet för frågor om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt (CRIM) (4),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (5),

| — | med beaktande av rapporten från 2015 om mervärdesskattegapet, som kommissionen hade beställt, och av meddelandet av den 7 april 2016 från kommissionen om en handlingsplan för mervärdesskatt (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från 2015 om mervärdesskattegapet, som kommissionen hade beställt, och av meddelandet av den 7 april 2016 från kommissionen om en handlingsplan för mervärdesskatt (COM(2016)0148),

| — | med beaktande av EU-domstolens dom i mål C-105/14 – Taricco m.fl. (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-domstolens dom i mål C-105/14 – Taricco m.fl. (6),

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 24/2015 av den 3 mars 2016Motverka gemenskapsinternt momsbedrägeri: det behövs kraftfullare åtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 24/2015 av den 3 mars 2016Motverka gemenskapsinternt momsbedrägeri: det behövs kraftfullare åtgärder,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om visselblåsares roll för skyddet av EU:s ekonomiska intressen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om visselblåsares roll för skyddet av EU:s ekonomiska intressen (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (8),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandena från utskottet för regional utveckling och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0159/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandena från utskottet för regional utveckling och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0159/2017), och av följande skäl:

| A. | Medlemsstaterna och kommissionen har rättsligt gemensamt ansvar för att genomföra ca 80 % av unionens budget. Men i praktiken har kommissionen och medlemsstaterna som förbrukar dessa resurser ansvar för att överblicka dessa projekt så att man kan utöva en viss kontroll. Medlemsstaterna är primärt ansvariga för insamlingen av egna medel, bl.a. i form av mervärdesskatt och tullavgifter. |
| --- | --- |

A.

Medlemsstaterna och kommissionen har rättsligt gemensamt ansvar för att genomföra ca 80 % av unionens budget. Men i praktiken har kommissionen och medlemsstaterna som förbrukar dessa resurser ansvar för att överblicka dessa projekt så att man kan utöva en viss kontroll. Medlemsstaterna är primärt ansvariga för insamlingen av egna medel, bl.a. i form av mervärdesskatt och tullavgifter.

| B. | Skydd av EU:s ekonomiska intressen bör vara ett nyckelelement i EU:s politik för att förbättra medborgarnas förtroende genom att garantera att deras pengar används korrekt och i enlighet med principen om maximalt utnyttjande av varje euro. |
| --- | --- |

B.

Skydd av EU:s ekonomiska intressen bör vara ett nyckelelement i EU:s politik för att förbättra medborgarnas förtroende genom att garantera att deras pengar används korrekt och i enlighet med principen om maximalt utnyttjande av varje euro.

| C. | För att prestera väl med förenklingsprocesser måste man regelbundet utvärdera ingångsvärden, avkastning, utfall/resultat och effekter genom effektivitetsrevisioner. |
| --- | --- |

C.

För att prestera väl med förenklingsprocesser måste man regelbundet utvärdera ingångsvärden, avkastning, utfall/resultat och effekter genom effektivitetsrevisioner.

| D. | I artikel 325.2 i EUF-fördraget sägs att ”medlemsstaterna ska vidta samma åtgärder för att bekämpa bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, som de vidtar för att bekämpa bedrägerier som riktar sig mot deras egna ekonomiska intressen”. |
| --- | --- |

D.

I artikel 325.2 i EUF-fördraget sägs att ”medlemsstaterna ska vidta samma åtgärder för att bekämpa bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, som de vidtar för att bekämpa bedrägerier som riktar sig mot deras egna ekonomiska intressen”.

| E. | I artikel 325.3 i EUF-fördraget sägs att medlemsstaterna ”tillsammans med kommissionen ska organisera ett nära och regelbundet samarbete mellan de behöriga myndigheterna”. |
| --- | --- |

E.

I artikel 325.3 i EUF-fördraget sägs att medlemsstaterna ”tillsammans med kommissionen ska organisera ett nära och regelbundet samarbete mellan de behöriga myndigheterna”.

| F. | Det breda spektrumet av rättsliga och administrativa system i medlemsstaterna är en utmanande miljö att få bukt med oriktigheter och bekämpa bedrägerier i. Kommissionen bör därför öka sina ansträngningar för att se till att kampen mot bedrägerier förs effektivt och resulterar i mer påtagliga och tillfredsställande resultat. |
| --- | --- |

F.

Det breda spektrumet av rättsliga och administrativa system i medlemsstaterna är en utmanande miljö att få bukt med oriktigheter och bekämpa bedrägerier i. Kommissionen bör därför öka sina ansträngningar för att se till att kampen mot bedrägerier förs effektivt och resulterar i mer påtagliga och tillfredsställande resultat.

| G. | Användningen av känsliga uppgifter framträder allt tydligare som en bidragande faktor till bedrägerier. |
| --- | --- |

G.

Användningen av känsliga uppgifter framträder allt tydligare som en bidragande faktor till bedrägerier.

| H. | Mervärdesskatten är en betydande och växande inkomstkälla för medlemsstaterna som 2014 inbringade nästan en biljon EUR och bidrog till EU:s egna medel med 17 667 miljoner EUR eller 12,27 % av EU:s totala intäkter år 2014. |
| --- | --- |

H.

Mervärdesskatten är en betydande och växande inkomstkälla för medlemsstaterna som 2014 inbringade nästan en biljon EUR och bidrog till EU:s egna medel med 17 667 miljoner EUR eller 12,27 % av EU:s totala intäkter år 2014.

| I. | Dagens system för mervärdesskatt, särskilt så som det tillämpas vid gränsöverskridande transaktioner, är sårbart för bedrägerier och strategier för skatteflykt och gemenskapsinternt bedrägeri via skenföretag (ofta kallat karusellbedrägeri) vilket svarade för mervärdesskatteförluster på ungefär 50 miljarder EUR 2014. |
| --- | --- |

I.

Dagens system för mervärdesskatt, särskilt så som det tillämpas vid gränsöverskridande transaktioner, är sårbart för bedrägerier och strategier för skatteflykt och gemenskapsinternt bedrägeri via skenföretag (ofta kallat karusellbedrägeri) vilket svarade för mervärdesskatteförluster på ungefär 50 miljarder EUR 2014.

| J. | Mervärdesskattegapet uppgick till ungefär 159,5 miljarder EUR 2014, och varierade från mindre än 5 % till över 40 % beroende på vilket land det gäller. |
| --- | --- |

J.

Mervärdesskattegapet uppgick till ungefär 159,5 miljarder EUR 2014, och varierade från mindre än 5 % till över 40 % beroende på vilket land det gäller.

| K. | Korruption påverkar alla medlemsstater, särskilt i form av organiserad brottslighet, och skadar inte bara EU:s ekonomi, utan underminerar demokratin och rättsstaten i hela Europa. Eftersom de exakta beloppen är okända har kommissionen beslutat att inte offentliggöra några uppgifter i rapporten om EU:s politik för att bekämpa korruptionen. |
| --- | --- |

K.

Korruption påverkar alla medlemsstater, särskilt i form av organiserad brottslighet, och skadar inte bara EU:s ekonomi, utan underminerar demokratin och rättsstaten i hela Europa. Eftersom de exakta beloppen är okända har kommissionen beslutat att inte offentliggöra några uppgifter i rapporten om EU:s politik för att bekämpa korruptionen.

| L. | Bedrägerier är ett avsiktligt beteende som utgör en brottslig handling medan oriktigheter innebär att regler inte respekteras. |
| --- | --- |

L.

Bedrägerier är ett avsiktligt beteende som utgör en brottslig handling medan oriktigheter innebär att regler inte respekteras.

| M. | Fluktuationerna i antalet oriktigheter kan kopplas till hur de fleråriga programcyklerna fortskrider (ökad andel upptäckter vid slutet av cyklerna då programmen avslutas) och till sen rapportering från vissa medlemsstater som tenderar att rapportera de flesta oriktigheterna från det tidigare fleråriga programmet på en gång. |
| --- | --- |

M.

Fluktuationerna i antalet oriktigheter kan kopplas till hur de fleråriga programcyklerna fortskrider (ökad andel upptäckter vid slutet av cyklerna då programmen avslutas) och till sen rapportering från vissa medlemsstater som tenderar att rapportera de flesta oriktigheterna från det tidigare fleråriga programmet på en gång.

Upptäckt och rapportering av oriktigheter

| 1. | Europaparlamentet är oroat över att antalet rapporterade bedrägerier och andra oriktigheter 2015 ökade väsentligt med 36 %, vilket innebar en ökning med 5 876 fall av registrerade oriktigheter jämfört med 2014, och uppgick till 22 349 fall p.g.a. vissa specifika situationer inom det sammanhållningspolitiska området i två medlemsstater. Parlamentet konstaterar att även om antalet oriktigheter ökade 2015 minskade beloppet som det rör sig om (3,21 miljarder EUR) något, med 1 % jämfört med 2014 (3,24 miljarder EUR). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är bekymrat över att trots den positiva minskningen med 11 % av antalet oriktigheter som rapporterats som bedrägerier, från 1 649 under 2014 till 1 461 under 2015, ökade de berörda beloppen med 18 % från 538 miljoner 2014 till 637,6 miljoner EUR 2015. Parlamentet konstaterar att falska eller förfalskade handlingar och deklarationer var de vanligaste typerna av bedrägerier, som uppgick till 34 %, medan den största andelen oriktigheter som rapporterats som bedrägeri (52 %) upptäcktes inom jordbrukssektorn, och den högsta procentsatsen för upptäckt av alla bedrägerier (75 %) gjordes tack vare de system för administrativa kontroller som föreskrivs i sektorsspecifika förordningar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Parlamentet betonar att alla oriktigheter inte är bedrägerier och att en tydlig åtskillnad måste göras mellan fel och bedrägerier. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna när det gäller upptäckt av bedrägerier inte är tillräckligt effektivt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet delar inte kommissionens åsikt att en ökning med 14 % av tillgängliga medel i EU:s budget skulle kunna ursäkta att antalet oriktigheter har ökat med 36 %. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens paket med fyra delegerade förordningar och fyra genomförandeförordningar om bestämmelser om rapportering av oriktigheter inom den delade förvaltningen, som syftar till att förbättra kvaliteten och konsekvensen i den information om oriktigheter och bedrägerier som medlemsstaterna rapporterar. Parlamentet beklagar att dessa förordningar inte reglerar några tidsfrister inom vilka medlemsstaterna vore skyldiga att rapportera oriktigheterna. Parlamentet beklagar att av 538 oriktigheter som inte var bedrägerier som rapporterades av Irland 2015 hade 537 samband med det gamla rapporteringsprogrammet från 2000–2006, och att 5 105 av 5 619 oriktigheter som rapporterades av Spanien rörde oriktigheter inom sammanhållningspolitiken, vilka upptäckts under hela perioden 2007–2013, och som alla rapporterades tillsammans under 2015, och att Nederländerna rapporterade endast 1 fall inom fiskesektorn 2014 men 53 fall 2015. Parlamentet betonar att situationen där medlemsstater inte lämnar uppgifter på ett punktligt sätt eller lämnar inkorrekta uppgifter har pågått i flera år. Parlamentet betonar att det är omöjligt att göra jämförelser och en objektiv bedömning av omfattningen på bedrägerier i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen enligt artikel 27.3 i rådets direktiv 2010/24/EU om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som avser skatter, avgifter och andra åtgärder vart femte år ska lämna en rapport om hur den ordning som inrättas genom detta direktiv fungerar till Europaparlamentet och rådet. Parlamentet beklagar att den utvärdering som skulle vara färdig senast den 1 januari 2017 ännu inte har offentliggjorts. Kommissionen uppmanas att utan dröjsmål offentliggöra utvärderingen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att fortsätta sitt arbete med att utarbeta program, t.ex. Refit-programmet, för att förenkla EU:s lagstiftning. Parlamentet framhåller att enklare bestämmelser och förfaranden bidrar till att minska antalet oriktigheter som ofta beror på komplicerade regler och krav. Parlamentet konstaterar att en minskad administrativ börda innebär en kostnadsbesparing för offentliga förvaltningar och EU-medborgarna, och uppmuntrar även stödmottagare att delta i nya EU-program. Parlamentet framhåller att en förenkling av bestämmelserna bör stämma överens med principen om en resultatinriktad EU-budget. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna förvaltar cirka 80 % av EU:s budget. Därför måste kommissionen hjälpa dem att inrätta nationella strategier mot bedrägerier. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet beklagar att inte alla medlemsstater har antagit nationella strategier för bedrägeribekämpning. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar åter kommissionen att inrätta ett enhetligt system för insamling av jämförbara uppgifter om oriktigheter och fall av bedrägerier från medlemsstaterna i syfte att standardisera rapporteringsprocessen och säkerställa kvalitet och jämförbarhet hos de uppgifter som lämnas. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1525 av den 9 september 2015, vilken har förbättrat det nuvarande regelverket för att upptäcka och utreda tullbedrägerier på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppskattar medlemsstaternas ansträngningar för att upptäcka, utvärdera och rapportera oriktigheter och genomföra effektiva och proportionerliga bedrägeribekämpningsåtgärder. Parlamentet betonar att åtgärder för att bekämpa bedrägerier bidrar till att främja utvecklingen. Kommissionen uppmanas att också använda tekniskt stöd för att bidra till att höja de förvaltande myndigheternas tekniska och administrativa förmåga att säkerställa effektiva kontrollsystem, bland annat genom att införa enklare och transparentare tillämpningar som kan minska risken för bedrägerier och säkerställa att förluster kan återvinnas. Parlamentet rekommenderar att transparensen förbättras på alla nivåer i förvaltningen av projekt. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att verka i denna riktning genom att i sina kontrollsystem och förfaranden successivt införa en systematisk användning av it-verktyg för att bekämpa bedrägerier och andra oriktigheter. Kommissionen uppmanas att upprätta och anta särskilda riktlinjer för att hjälpa de nationella myndigheterna att upptäcka oriktigheter. |
| --- | --- |

13.

Intäkter – egna medel

| 14. | Europaparlamentet är bekymrat över de förluster som beror på mervärdesskattegapet och gemenskapsinterna mervärdesskattebedrägerier, vilka stod för 159,5 miljarder EUR respektive 50 miljarder EUR i förlorade intäkter 2014. Parlamentet konstaterar att endast två medlemsstater, Förenade kungariket och Belgien, samlar in och offentliggör statistik över förlorade intäkter till följd av gränsöverskridande mervärdesskattebedrägerier. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att kommissionen inte har tillgång till den information som medlemsstaterna delar med varandra i syfte att förebygga och bekämpa gemenskapsinterna bedrägerier via skenföretag, ofta kallat karusellbedrägeri. Parlamentet anser att kommissionen bör ha tillgång till Eurofisc, för att bättre kunna kontrollera, utvärdera och förbättra utbytet av uppgifter mellan medlemsstaterna. Samtliga medlemsstater uppmanas att delta i alla Eurofiscs verksamheter för att underlätta och påskynda informationsutbytet mellan rättsliga och brottsbekämpande myndigheter, såsom Europol och Olaf, i enlighet med revisionsrättens rekommendationer. Medlemsstaterna och rådet uppmanas att ge kommissionen tillgång till dessa uppgifter i syfte att främja samarbete, förbättra uppgifternas tillförlitlighet och bekämpa gränsöverskridande brottslighet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att systemet för utbyte av information om mervärdesskatt (VIES) har visat sig vara ett verktyg som underlättar bedrägeribekämpningen genom att skattemyndigheter får möjlighet att harmonisera uppgifter om marknadsaktörer i flera länder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra svarstiderna vad gäller att tillhandahålla information, besvara frågor och reagera på indikationer om att något är fel, i enlighet med Europeiska revisionsrättens rekommendation. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar kommissionens handlingsplan för mervärdesskatt Mot ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU, som offentliggjordes den 7 april 2016. Parlamentet beklagar djupt att offentliggörandet av Åtgärder för att förbättra samarbetet mellan skattemyndigheter och med tull- och brottsbekämpande myndigheter samt för att stärka skattemyndigheternas kapacitet, som ingick i handlingsplanen för 2016, kommer att försenas med ett år. Parlamentet betonar att problem som hör samman med gränsöverskridande mervärdesskattebedrägerier kräver kraftfulla, samordnade och snabba åtgärder. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att påskynda sina förfaranden och komma med lösningar för att undvika förlust av skatteintäkter i EU och i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet framhåller att genomförandet av kortsiktiga åtgärder som ska motarbeta förluster av mervärdesskatt inte får leda till att kommissionens förslag till ett slutgiltigt mervärdesskattesystem, som ingår i handlingsplanen, försenas. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar med viss tillfredsställelse att det höga beloppet av traditionella egna medel som var föremål för bedrägerier år 2014 var en engångsföreteelse och att nivåerna för 2015 (427 miljoner EUR) återigen är desamma som genomsnittet för åren 2011–2015. Parlamentet är dock missnöjt över att vissa medlemsstater överhuvudtaget inte anmäler några fall av oriktigheter som rör de traditionella egna medlen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att snabbare driva in de traditionella egna medel som har förfallit – särskilt de medlemsstater som måste driva in de högsta beloppen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen Grekland, Rumänien, Lettland, Malta och Nederländerna att förbättra indrivningen av de traditionella egna medlen, eftersom den andel som de ska betala in av dessa medel fortfarande är avsevärt högre än EU-genomsnittet på 1,71 % (8,95 %, 5,07 %, 5,04 %, 3,84 % respektive 3,81 %). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar att antalet fall av oriktigheter som frivilligt rapporteras ökar, och uppmanar medlemsstaterna att anpassa sina tullinspektionsstrategier i enlighet med detta genom att ta hänsyn till resultatet av den frivilliga rapporteringen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar särskilt det faktum att 75 % av alla fall som anmälts som bedrägerier gäller varor som tobak, elektriska apparater, skodon, textilier, järn och stål och att Kina, Förenade Arabemiraten, Förenta staterna, Vitryssland, Ryssland och Ukraina oftast rapporteras som ursprungsländer för sådana varor. Parlamentet framhåller att Kina är det främsta ursprungslandet (80 %) för förfalskade varor, följt av Hong Kong, Förenade Arabemiraten, Turkiet och Indien. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta upp dessa frågor vid handelsförhandlingar med dessa länder. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet understryker att smuggling av högt beskattade varor orsakar stora inkomstbortfall för EU:s och medlemsstaternas budgetar, och att den direkta förlusten av tullintäkter enbart till följd av cigarettsmuggling uppskattas till mer än 10 miljarder EUR per år. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet noterar med oro att insmugglingen av tobak till EU har ökat under de senaste åren, och enligt uppskattningar, innebär årliga förluster på 10 miljarder EUR i offentliga intäkter till EU:s och medlemsstaternas budgetar, och samtidigt är en huvudkälla till organiserad brottslighet, inklusive terrorism. Parlamentet betonar att olaglig handel med tobak allvarligt skadar både laglig handel och nationella ekonomier. Parlamentet noterar vidare att en betydande del av smugglade tobak har sitt ursprung i Vitryssland. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att utöva påtryckningar på Vitryssland för att bekämpa den olagliga handeln med tobak och organiserad brottslighet, och att införa sanktioner om så krävs. Medlemsstaterna uppmanas att utöka sitt samarbete på detta område. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att åtskilliga gemensamma tullinsatser där Olaf och medlemsstaterna samarbetade med flera olika administrativa enheter i tredjeländer var framgångsrika, och ledde till att bland annat 16 miljoner cigaretter och två ton cannabis beslagtogs. Parlamentet konstaterar att man vid insatsen Baltica, som leddes av polska tullmyndigheter i samarbete med Olaf, Europol och fem medlemsstater (Finland, Estland, Lettland, Litauen och Sverige), beslagtog 13 miljoner cigaretter från tredjeländer såsom Vitryssland och Ryssland. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar de 241 fall av anmälda smuggelcigaretter som uppskattningsvis ledde till en förlust av 31 miljoner EUR i traditionella egna medel. Parlamentet ifrågasätter tullens vaksamhet i vissa medlemsstater som inte rapporterat ett enda fall av cigarettsmuggling under 2015. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att tullkontroller i samband med klarering av varor samt bedrägeribekämpningsorgans kontroller var de mest framgångsrika metoderna för att upptäcka bedrägerier på EU-budgetens inkomstsida under 2015. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över att en minskning av tullpersonal kan inverka negativt på antalet kontroller, och därför få en negativ inverkan på upptäckten av bedrägerier på EU-budgetens inkomstsida. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att effektiva tullkontroller är ett nyckelelement för skyddet av EU:s ekonomiska intressen och att budgetåtgärder inte får hindra medlemsstaternas myndigheter från att utföra sina uppgifter. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uttrycker oro i samband med tullinspektioner och därmed sammanhängande uppbörd av tullavgifter, vilka är egna medel i EU-budgeten. Inspektioner för att kontrollera att importörer följer tulltariff- och importbestämmelserna genomförs av medlemsstaternas tullmyndigheter, och parlamentet uppmanar kommissionen att se till att kontroller vid EU:s gränser är lämpliga och harmoniserade, för att på så sätt garantera EU:s säkerhet, trygghet och ekonomiska intressen, och förbinda sig att i synnerhet bekämpa handeln med olagliga och förfalskade varor. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens rekommendation att medlemsstaterna bör sträva efter att hitta rätt balans mellan handelsfrämjande åtgärder och skydd av EU:s ekonomiska intressen. I detta sammanhang framhåller parlamentet tullmyndigheternas snabbförfaranden för företag som anses medföra låg risk, vilket i sig kan vara ett bra system för snabb tullklarering av varor, men som har visat sig vara sårbara för korruption av tulltjänstemän. |
| --- | --- |

31.

Utgifter

| 32. | Europaparlamentet noterar den låga andelen anmälda oriktigheter (både bedrägerier och andra oriktigheter) för de medel som hanteras direkt av kommissionen; den understiger 0,7 %. Parlamentet uppmanar kommissionen att lämna mer ingående upplysningar om återvinning av inkorrekt använda EU-medel som hanteras direkt av kommissionen, från lagligen bosatta personer från länder som inte är medlemmar i EU. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet konstaterar att antalet oriktigheter med anknytning till utgifter som anmäldes som bedrägerier år 2015 sjönk med 10 %. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet konstaterar att upptäckta bedrägerier och andra oriktigheter på utgiftssidan utgör 1,98 % av betalningarna från EU:s budget under 2015. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet konstaterar att antalet anmälda bedrägerier under 2015 för nationella medel på utgiftssidan i budgeten var 14 % lägre än under 2014, och att det aktuella beloppet var 8 % högre. Parlamentet är bekymrat över att antalet oriktigheter som inte är bedrägerier ökade med 28 % under 2015 och att de berörda beloppen ökade med 44 %. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet är djupt oroat över att antalet rapporterade bedrägerier och andra oriktigheter som avser Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) har ökat varje år under minst fem på varandra följande år, medan antalet rapporterade fall har ökat från 1 970 under 2011 till 4 612 under 2015. Parlamentet konstaterar dock att oriktigheterna avseende EGFJ har varit stabila under en längre tid (+ 6 % jämfört med 2014 och med 10 % jämfört med 2011), och att de som rör Ejflu har ökat konstant. Det aktuella beloppet har minskat från 211 miljoner EUR 2011 till 119 miljoner EUR 2012, men ökade stadigt till 394 miljoner EUR under 2015, med rapporterade oriktigheter avseende Ejflu som ligger nära 2 % av hela fonden. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna med det högsta antalet anmälda oriktigheter som inte är bedrägerier– Rumänien, Italien, Spanien, Polen, Ungern, Portugal och Litauen – att snabbt och effektivt reglera situationen för att vända denna trend. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet beklagar att mer än två tredjedelar av de skattade felen i Erufs utgifter under 2015 berodde på att det inte fanns stöddokument som motiverade utgifterna och att reglerna för offentlig upphandling inte efterlevdes. För att övervakningen ska vara effektiv krävs fullständig transparens, även när det gäller underleverantörer. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att omedelbart ta itu med dessa problem. Kommissionen uppmanas att så snart som möjligt övervaka och utvärdera införlivandet av direktiven 2014/24/EU och 2014/25/EU om offentlig upphandling i den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att skillnaden i antalet oriktigheter som rapporterats av de olika medlemsstaterna. Ett stort antal rapporterade oriktigheter kan också bero på ett nationellt kontrollsystem med större kapacitet att fånga upp och avslöja oriktigheter. Parlamentet uppmanar enträget kommissionen att fortsätta att göra sitt yttersta för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att öka nivån och kvaliteten på inspektionerna, inklusive via samordningstjänsten för bedrägeribekämpning (Afcos), och att färdigställa en nationell strategi för bedrägeribekämpning (NAF) i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar att sex medlemsstater hade antagit en nationell strategi mot bedrägerier i slutet av 2015, och uppmanar de återstående medlemsstaterna att snabbt slutföra sina pågående förfaranden för antagande och utveckla egna nationella strategier för bedrägeribekämpning. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet är djupt oroat över att bedrägerier och andra oriktigheter i samband med den gemensamma fiskeripolitiken 2015 fördubblats sedan 2014 och är den största som någonsin rapporterats, med 202 fall (19 fall av bedrägerier och 183 fall av andra oriktigheter), med ett belopp på 22,7 miljoner EUR (3,2 miljoner EUR för bedrägerier). |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet understryker att en förenkling av de administrativa reglerna kommer att minska antalet oriktigheter som inte är bedrägerier och bidra till att identifiera bedrägerier och göra EU:s medel mer tillgängliga för stödmottagarna. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet beklagar att sammanhållningspolitiken rapporterade en kraftig ökning av antalet anmälda oriktigheter som inte var bedrägerier. Mellan 2014 och 2015 hade dessa ökat med 104 % för programperioden före 2007–2013 och med 108 % för programperioden 2007–2013. Parlamentet noterar dock att beloppen för oriktigheter som inte var bedrägerier ökade med mer än 9 % under 2015 jämfört med 2014. Det är dessutom beklagligt att antalet bedrägerier under 2015 ökade med 21 % och beloppet med 74 %. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet anser att jämförelse av uppgifterna i årsrapporten med jämförbara uppgifter om nationella utgiftsprogram, inbegripet om bedrägerier och andra oriktigheter, skulle kunna bidra till precisa slutsatser om sammanhållningspolitikens utgifter, inbegripet om behovet av kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet hänvisar i detta sammanhang till revisionsrättens särskilda rapport nr 10/2015 där revisionsrätten bland annat rekommenderar kommissionen och medlemsstaterna att investera i systematiska analyser av fel vid offentlig upphandling, och uppmanar kommissionen att lägga fram den detaljerade analysen för parlamentet. Kommissionen uppmanas i synnerhet att uttrycka sina synpunkter när det gäller återkommande fel, och att förklara varför sådana fel inte skulle anses vara tecken på potentiellt bedrägliga verksamheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt slutföra riktlinjerna om offentlig upphandling i linje med det nyligen antagna direktivet om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet påpekar att full transparens vid redovisningen av utgifter är grundläggande, särskilt när det gäller infrastrukturarbeten som finansieras direkt via EU-medel eller EU:s finansieringsinstrument. Kommissionen uppmanas att se till att unionsmedborgarna har obegränsad tillgång till information om samfinansierade projekt. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet ber kommissionen att i detalj förklara anledningarna till de höga nivåerna av bedrägerifall inom forskning och teknisk utveckling (FoTU), innovation och entreprenörskap. Dessa har ökat från 6 till 91 anmälda fall årligen under programperioden 2007–2013, och omfattar ett belopp på 263 miljoner EUR, vilket är mer än 20 % av alla anmälda bedrägerifall i sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar den generella minskningen av anmälda oriktigheter i samband med föranslutningsstödet. Parlamentet konstaterar emellertid att antalet oriktigheter i samband med instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA I) ökar stadigt och att Turkiet står för 46 % av fallen, vilket är 83 % av alla anmälda oriktigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att tillämpa mer för mer-principen i dess negativa innebörd (mindre för mindre), med tanke på dagens politiska situation i Turkiet som är ett direkt hot mot landets förmåga att utnyttja tilldelade medel. |
| --- | --- |

47.

Kartlagda problem och nödvändiga åtgärder

Bättre rapportering

| 48. | Europaparlamentet beklagar att situationen, trots parlamentets många uppmaningar till införande av enhetliga rapporteringsprinciper i alla medlemsstater, fortfarande är högst otillfredsställande, och att det fortfarande finns stora skillnader när det gäller hur många bedrägerier och andra oriktigheter som varje medlemsstat anmäler. Detta problem skapar en skev bild av den verkliga situationen när det gäller oriktighetsnivån och skyddet av EU:s ekonomiska intressen. Parlamentet uppmanar återigen kommissionen att allvarligt anstränga sig för att förena medlemsstaternas olika angreppssätt för att upptäcka och rapportera oriktigheter samt deras skiftande tolkningar vid tillämpningen av EU:s regelverk. Parlamentet efterlyser inrättandet av ett enhetligt rapporteringssystem. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att utveckla ett system för informationsutbyte mellan behöriga myndigheter så att det blir möjligt att dubbelkontrollera redovisningsuppgifter från två eller flera medlemsstater, så att man kan förhindra gränsöverskridande bedrägerier i samband med struktur- och investeringsfonderna, och således garantera en övergripande och fullständig strategi för skydd av medlemsstaternas ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Parlamentet uppmärksammar slutsatserna i det samarbetsprojekt som finansierats genom programmet Herkules III inom bedrägeribekämpning, i vilka kommissionen uppmanas att lägga fram ett specifikt lagstiftningsförslag om ömsesidigt administrativt bistånd när det gäller struktur- och investeringsfonderna, eftersom ett sådant instrument för rättsligt samarbete är nödvändigt för att motverka risken för förskingring, med utgångspunkt från den pågående halvtidsutvärderingen av tillämpningen av förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf). |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet framhåller att det i nödsituationer, t.ex. utnyttjande av medel för flyktingar, ofta förekommer undantag från normala upphandlingsförfaranden, bl.a. direkt tillgång till medlen. Kommissionen uppmanas att effektivare övervaka utnyttjandet av sådana undantag och den spridda praxisen att dela upp upphandlade kontrakt för att inte överskrida tröskelvärden, och på så sätt undvika normala upphandlingsförfaranden. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet stöder kommissionens strategi att rekommendera de medlemsstater som fortsätter att anmäla väldigt få bedrägerier att förstärka sitt arbete för att upptäcka och/eller anmäla bedrägerier. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet ser positivt på att kommissionen offentliggör fler uppgifter om bedrägerier och andra oriktigheter och att kvaliteten på de statistiska utvärderingarna av de anmälda oriktigheterna har förbättrats. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att helt och fullt ratificera EU-direktivet mot penningtvätt, med införandet av ett offentligt register över faktiskt ägande i företag och truster. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet framhåller att många medlemsstater inte har särskilda lagar rörande organiserad brottslighet, trots att dess inblandning i gränsöverskridande verksamhet och sektorer som påverkar EU:s ekonomiska intressen, t.ex. smuggling eller falskmynteri, hela tiden ökar. Det är mycket viktigt att medlemsstaterna antar de åtgärder som anges i dess resolutioner om kampen mot organiserad brottslighet (9). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar att förebyggande arbete bl.a. bör innebära fortlöpande utbildning och stöd till personal som ansvarar för förvaltning och kontroll av medlen inom de behöriga myndigheterna, liksom utbyte av information och bästa praxis mellan medlemsstaterna. Parlamentet pekar på den avgörande roll som lokala och regionala myndigheter och intressenter har för att bekämpa bedrägerier. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att agera helt i överensstämmelse med de bestämmelser som fastställer förhandsvillkoren i sammanhållningspolitiken, särskilt inom offentlig upphandling. Medlemsstaterna uppmanas att intensifiera sina insatser på de områden som lyfts fram i kommissionens årsrapport, särskilt när det gäller offentlig upphandling, finansiell brottslighet, intressekonflikter, korruption, visselblåsare och definitionen av bedrägerier. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet rekommenderar att åtgärder vidtas för att förbättra utnyttjandet av förenklingsåtgärder för 2014–2020, och med sikte på regelverket för perioden efter 2020 där de europeiska struktur- och investeringsfonderna skulle kunna utnyttjas som ett verktyg för att minska risken för oriktigheter till följd av fel. Parlamentet betonar vikten av att tillämpa principen om samordnad granskning. Parlamentet anser att en förenkling av regler och förfaranden kommer att bidra till att minska antalet oriktigheter som inte är bedrägerier. Medlemsstaterna och deras lokala och regionala myndigheter uppmuntras att utbyta bästa praxis i detta avseende, och därvid alltid beakta behovet av en riktig avvägning mellan vaksamhetsverktyg och förenklade förfaranden. |
| --- | --- |

57.

Bättre kontroller

| 58. | Europaparlamentet välkomnar att fler och fler fall av oriktigheter upptäcks vid gemenskapskontrollerna, både i förhand och i efterhand. Parlamentet anser dock att förebyggande åtgärder är bättre än att återkräva förluster, och att man alltid bör göra en oberoende bedömning i förväg av de projekt som ska finansieras. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att genomföra förhandskontrollerna på ett bättre sätt med hjälp av kommissionen och att utnyttja all tillgänglig information för att förebygga fel och felaktiga utbetalningar i samband med EU-medel. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att budgethänsyn inte kan åberopas som skäl för att minska den personal som arbetar med sådana förhandskontroller, eftersom förebyggandet av oriktigheter betalar sig självt. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att ytterligare förstärka sin övervakande roll med hjälp av revisioner, kontroll- och inspektionsverksamhet, handlingsplaner för korrigerande åtgärder och varningsskrivelser på tidigt stadium för att minska antalet oriktigheter. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att i enlighet med den relevanta rättsliga grunden upprätthålla sin strikta policy för avbrott och uppskjutande av betalningar som en förebyggande åtgärd mot oriktigheter som påverkar EU:s budget. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet stöder Herkules III-programmet, som är ett bra exempel på strategin för maximalt utnyttjande av varje euro. Parlamentet betonar betydelsen av detta program och dess bidrag till att stärka tullmyndigheternas förmåga att kontrollera gränsöverskridande brottslighet och förhindra att förfalskade och smugglade varor når medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge en preliminär utvärdering av de resultat som uppnåtts inom ramen för Herkules III avseende programmets målsättningar, och att övervaka de beviljade anslagens användning och effektivitet. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att göra användningen av riskbedömningsverktyget Arachne obligatoriskt i samtliga medlemsstater i syfte att öka åtgärderna mot bedrägerier. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet ser fram emot kommissionens halvtidsöversyn 2018 i syfte att bedöma huruvida det nya regelverket för sammanhållningspolitiken ytterligare förhindrar och minskar risken för oriktigheter, inklusive bedrägerier, och ser också fram emot att få detaljerad information om effekterna av de nya reglerna för förvaltning och kontrollsystem, både när det gäller risken för oriktigheter och bedrägerier och när det gäller det allmänna genomförandet av policyn. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet anser att strukturfondernas system för finansiell kontroll måste utvärderas före antagandet av den nya fleråriga budgetramen så att systemets brister kan rättas till. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet betonar att kommissionen i den halvtidsöversyn av sammanhållningspolitiken som ska ske 2018 bör beakta behovet av att förebygga och minska riskerna för oriktigheter, inbegripet bedrägerier. Parlamentet beklagar att komplexa förfaranden gör finansiering från EU:s medel mindre attraktivt. Kommissionen uppmanas att analysera fördelarna med att införa incitament för att öka utgifternas effektivitet. Kommissionen uppmanas att skapa en mekanism för informationsutbyte mellan de behöriga nationella myndigheterna, så att man kan jämföra redovisningsuppgifter för transaktioner mellan medlemsstaterna, i syfte att bidra till upptäckt av transnationella bedrägerier i samband med den fleråriga budgetramen 2014–2020. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över graden av samarbete mellan alla olika kontrollstrukturer i medlemsstaterna. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att stödja initiativ för att förstärka förmågan till samordning mellan kontrollstrukturer, särskilt sådana som verkar på den första kontrollnivån med direktkontakt med förmånstagarna. Parlamentet betonar att bedrägerier och korruption håller på att få en mer transnationell karaktär. Parlamentet betonar i detta sammanhang att det är lämpligt att inrätta ett oberoende europeiskt åklagarämbete för att skydda EU:s ekonomiska intressen samtidigt som åtgärder vidtas för att säkerställa att förhållandet mellan det ämbetet och nuvarande EU-organ klarläggs och att deras respektive befogenheter avgränsas klart och tydligt, i syfte att undvika varje onödig överlappning. |
| --- | --- |

66.

Skydd av EU:s valuta

| 67. | Europaparlamentet välkomnar att direktiv 2014/62/EU trädde i kraft 2014 och föreskriver att uppsåtligt handlande, t.ex. förfalskning eller ändring av pengar, spridandet av sådana pengar, och även medhjälp till och försök att göra detta, ska betraktas som brott. Parlamentet beklagar att Belgien, Frankrike och Irland ännu inte har införlivat direktivet inom den föreskrivna fristen, dvs. senast den 23 maj 2016. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet konstaterar att enligt Europeiska centralbanken har förfalskad valuta fram till 2016 orsakat förluster på minst 500 miljoner EUR inom EU:s ekonomi sedan euron infördes 2002. |
| --- | --- |

68.

Visselblåsare

| 69. | Europaparlamentet understryker den roll som visselblåsare spelar för förebyggande, upptäckt och rapportering av bedrägerier, och behovet av att skydda dem. Parlamentet välkomnar att kommissionen år 2015 inledde Programmet för utbyte av erfarenheter i syfte att samordna och utbyta bästa praxis för att i samarbete med medlemsstaterna förebygga korruption. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet understryker att korruption och bedrägerier har avgörande negativa effekter för EU:s ekonomiska intressen, och trots att EU har en kontrollmekanism på flera nivåer är den enskilda individen absolut oersättlig på den lägsta nivån av kontrollsystemet. Parlamentet framhåller att det är av denna anledning som visselblåsare måste ges en tydlig ställning inom EU:s och medlemsstaternas rättsliga ramar som tydligt fastställer deras rättigheter och skyldigheter. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att se till att visselblåsare garanteras en minimiskyddsnivå. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet välkomnar att parlamentet, kommissionen, rådet, EU-domstolen, revisionsrätten, Europeiska utrikestjänsten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen och majoriteten av EU:s byråer har infört interna regler som skyddar visselblåsare, i enlighet med artiklarna 22a, 22b och 22c i tjänsteföreskrifterna, och förväntar sig ytterligare förbättringar när det gäller regler för skydd av visselblåsare. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 14 februari 2017 om visselblåsares roll för skyddet av EU:s ekonomiska intressen (10), och efterlyser ett snabbt genomförande från medlemsstaternas och kommissionens sida av rekommendationerna i denna resolution och vill att de informerar parlamentet om uppföljningen av den. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att snarast lägga fram ett lagstiftningsförslag om skydd av visselblåsare, i syfte att effektivt förebygga och bekämpa bedrägerier som skadar Europeiska unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

72.

Korruption

| 73. | Europaparlamentet konstaterar att år 2015 förblev korruptionsbekämpning en prioritet inom ramen för den europeiska planeringsterminen och dithörande förfarande för ekonomisk styrning. Parlamentet välkomnar de åtgärder som vidtagits för denna kamp, såsom anordnandet av ett möte med medlemsstaternas nationella kontaktpunkter, inledandet av Programmet för utbyte av erfarenheter för medlemsstaterna och Olafs deltagande på uppdrag av kommissionen vid europeiska och internationella antikorruptionsforum. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen anser att det inte längre är nödvändigt att offentliggöra rapporten om EU:s insatser mot korruption, vilket försvårade bedömningen av korruptionens omfattning 2015. Parlamentet beklagar i synnerhet att detta beslut fattades utan någon diskussion med parlamentet. Parlamentet anser att vilka avsikter som kommissionen än har för att bekämpa korruption sänder denna inställda publicering i sista minuten ett felaktigt budskap inte bara till medlemsstaterna utan också till medborgarna. Parlamentet noterar att sedan EU blev part till FN:s konvention mot korruption (Uncac) den 12 november 2008 har unionen varken deltagit i den granskningsmekanism som föreskrivs i konventionen eller tagit det första steget mot att slutföra en egenbedömning av hur unionen fullgör sina skyldigheter enligt konventionen. Parlamentet uppmanar unionen att fullgöra sina skyldigheter enligt Uncac genom att slutföra en egenbedömning av hur unionen fullgör sina skyldigheter enligt konventionen och delta i mekanismen för inbördes granskning. Kommissionen uppmanas enträget att ompröva sina ståndpunkter avseende EU:s rapport om insatserna mot korruption. Kommissionen uppmanas att genomföra ytterligare analyser, både av EU-institutionerna och medlemsstaterna, av den miljö där politiken genomförs, för att identifiera inneboende kritiska faktorer, sårbara områden och riskfaktorer som gynnar korruption. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar EU att påskynda sin ansökan om medlemskap i Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco) så snart som möjligt och begär att parlamentet ska hållas uppdaterat om hur denna ansökan fortskrider. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet upprepar sin uppfattning att korruption är en enorm utmaning för EU och medlemsstaterna, och att utan effektiva åtgärder mot sådan korruption undergräver den EU:s ekonomiska resultat, rättsstaten och förtroendet för demokratiska institutioner inom unionen. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra sin andra rapport om insatserna mot korruption och att regelbundet lägga fram dessa rapporter för att informera allmänheten om resultaten av kampen mot korruption, bland annat i samband med programmet för utbyte av erfarenheter av insatserna mot korruption. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet är oroat över forskningsresultaten som visar att risken för bedrägerier och korruption är högre när medlemsstaterna använder EU:s resurser, särskilt när andelen EU-medel är betydligt högre än 50 % av de totala kostnaderna. Parlamentet anser därför att medlemsstaterna i dessa fall inte till fullo iakttar artikel 325.2 i EUF-fördraget enligt vilken medlemsstaterna ska vidta samma åtgärder för att bekämpa bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, som de vidtar för att bekämpa bedrägerier som riktar sig mot deras egna ekonomiska intressen. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att fullt ut tillämpa principen i artikel 325.2, och kommissionen att se till att medlemsstaterna verkligen gör detta. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att utveckla ett system med strikta indikatorer och enhetliga kriterier som är enkla att tillämpa och som baseras på kraven i Stockholmsprogrammet, för att mäta korruptionsnivån i medlemsstaterna och utvärdera deras antikorruptionspolitik. Kommissionen uppmanas att utveckla ett korruptionsindex för att kategorisera medlemsstaterna. Parlamentet anser att ett korruptionsindex skulle kunna ge en tillförlitlig grund utifrån vilken kommissionen kan fastställa sin landsspecifika kontrollmekanism vid kontroll av användningen av EU:s medel. |
| --- | --- |

79.

Undersökande journalistik

| 80. | Europaparlamentet anser att undersökande journalistik spelar en nyckelroll när det gäller att främja den nödvändiga graden av transparens i EU och medlemsstaterna. Parlamentet anser att undersökande journalistik bör uppmuntras och stödjas genom rättsliga medel både i medlemsstaterna och i EU, och stöder den förberedande åtgärden, genom vilken det upprättas ett stipendiesystem för gränsöverskridande undersökande journalistik som ska delas ut av en förmedlande organisation, nämligen det europeiska centrumet för press- och mediefrihet i Leipzig. |
| --- | --- |

80.

PIF-direktivet och förordningen om Europeiska åklagarmyndigheten

| 81. | Europaparlamentet välkomnar de framgångsrikt slutförda förhandlingarna om förslaget till direktiv om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen (nedan kallat PIF-direktivet), som ska omfatta mervärdesskattebedrägeri. Parlamentet noterar att direktivet syftar till att definiera de typer av bedrägligt beteende som ska kriminaliseras och att direktivet innehåller en definition av korruption. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 5 oktober 2016 om Europeiska åklagarmyndigheten och Eurojust (11) i vilken parlamentet bekräftade sitt långvariga stöd för inrättandet av en effektiv och oberoende europeisk åklagarmyndighet i syfte att minska den fragmentering som nu råder mellan nationella brottsbekämpande insatser för att skydda EU:s budget. Parlamentet anser att en effektiv europeisk åklagarmyndighet kommer att förstärka bedrägeribekämpningen i EU under förutsättning att den ges de nödvändiga rättsliga bestämmelserna och möjligheten att arbeta effektivt tillsammans med andra befintliga EU-organ och myndigheter i medlemsstaterna. Parlamentet noterar att PIF-direktivets tillämpningsområde direkt avgör omfattningen av Europeiska åklagarmyndighetens mandat. Parlamentet noterar med oro de skiljaktiga åsikterna i rådet om Europeiska åklagarmyndigheten i enlighet med artikel 86 i EUF-fördraget. Parlamentet konstaterar att bestämmelserna i fråga inte genomförs genom ett fördjupat samarbete. Parlamentet anser att Europeiska åklagarmyndigheten endast kan vara effektiv om dess tillämpningsområde omfattar alla medlemsstater. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över sin ståndpunkt och att göra sitt yttersta för att nå en överenskommelse i rådet. |
| --- | --- |

82.

Tobak

| 83. | Europaparlamentet påpekar kommissionens beslut att inte förnya avtalet med Philip Morris International (PMI-avtalet), som löpte ut den 9 juli 2016. Parlamentet påminner om att det uppmanade kommissionen den 9 mars 2016 att inte förnya, förlänga eller omförhandla PMI-avtalet efter den dag då giltighetstiden löper ut. Parlamentet anser att de tre andra avtalen (British American Tobacco (BAT), Japan Tobacco International (JTI), och Imperial Tobacco Limited (ITL)) inte bör förnyas. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att vidta alla åtgärder som krävs på EU-nivå för att identifiera och spåra PMI-tobaksvaror, och att inleda rättsliga åtgärder i samband med alla beslag av olagliga varor från denna tillverkare tills alla bestämmelserna i direktivet om tobaksvaror är fullt tillämpliga, för att undvika alla luckor i lagstiftningen mellan den dag då PMI-avtalet löper ut och ikraftträdandet av direktivet om tobaksvaror och ramkonventionen om tobakskontroll. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet noterar att kommissionen efter parlamentets uppmaning i sin resolution av den 9 mars 2016 om tobaksavtalet (PMI-avtalet) (12), ska lägga fram en handlingsplan för att bekämpa olaglig handel med tobaksvaror, inklusive den stora andelen icke-varumärkta cigaretter (”cheap whites”). Parlamentet uppmanar bestämt kommissionen att utan ytterligare dröjsmål lägga fram ett förslag till en sådan handlingsplan för parlamentet. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens stöd för en snabb ratificering av WTO-protokollet för att eliminera olaglig handel med tobaksvaror som det första multilaterala rättsliga instrumentet för att ta itu med problemet med cigarettsmuggling i omfattande utsträckning och globalt, och uppmanar till ratificering och genomförande i rätt tid. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet påminner om att hittills har 25 parter ratificerat ramkonventionen om tobakskontroll, varav endast sju EU-medlemsstater och EU som helhet. Parlamentet uppmanar bestämt EU:s medlemsstater att ratificera protokollet för att eliminera olaglig handel med tobaksvaror. |
| --- | --- |

87.

Utredningar och Olafs roll

| 88. | Europaparlamentet måste tyvärr konstatera att trots Olafs försäkringar om att byrån gör allt som står i dess makt för att förkorta utredningstiderna har tiden för utredningsfasen stadigt ökat sedan 2012, från 22,5 till 25,1 månader för avslutade ärenden och från 17,3 till 18,7 månader för samtliga ärenden. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet noterar Olafs roll inom olika gemensamma tullaktioner för att förhindra förluster för EU-budgeten, och uppmanar Olaf att i sina framtida årsrapporter ta med mer information och mer konkreta uppgifter om hur byrån bidrar till skyddet av EU-budgetens intäktssida. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet uttrycker oro över den ökning som nämns i Olafs senaste årliga rapport av antalet fall av gränsöverskridande bedrägerier. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera användningen av gemensamma insatser i linje med de metoder och förfaranden som redan med framgång används på tullsidan, och även på utgiftssidan, på grundval av artikel 1.2 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet stöder Olafs deltagande i nationella och internationella möten om kampen mot bedrägerier, t.ex. det europeiska antikorruptionsnätverket med kontaktpunkter, som i november 2015 antog Parisförklaringen om att intensifiera kampen mot korruption. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet påpekar att man tagit många steg framåt i kampen mot bedrägerier. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att det inom Olaf nyligen etablerats en ny undersökningsenhet för de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar Olaf att i sina årliga verksamhetsrapporter jämföra Olafs rekommendationer om finansiella återkrav med de belopp som faktiskt har krävts tillbaka. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet påminner om att mot bakgrund av principen om ömsesidigt och lojalt samarbete mellan institutionerna, principen om god förvaltning samt kravet på rättssäkerhet ska Olaf organisera samarbetet med sin övervakningskommitté med utgångspunkt i sina arbetsprotokoll, och till fullo respektera tillämpliga rättsliga bestämmelser. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet välkomnar Olafs analys av medlemsstaternas uppföljning av Olafs rättsliga rekommendationer som utfärdats mellan den 1 januari 2008 och den 31 december 2015 som en översikt över de viktigaste skälen till den bristande uppföljningen av Olafs rekommendationer. Parlamentet noterar dock att de insamlade uppgifterna i dokumentet enbart avser rättsliga rekommendationer utan hänsyn till administrativa, disciplinära och ekonomiska rekommendationer och därför inte är representativa för den samlade uppföljningen av Olafs rekommendationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge en utförlig återkoppling på Olafs nyligen offentliggjorda analys av medlemsstaternas uppföljning av Olafs rättsliga rekommendationer, och uppmanar Olaf att lägga till ett kapitel i sin årliga rapport om uppföljningen av dessa rekommendationer. Parlamentet uppmanar Olaf att i samarbete med kommissionen lägga fram en detaljerad analys, inklusive siffror om återvinningen av EU-medel. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet beklagar att nästan en tredjedel (94 av 317) av Olafs rättsliga rekommendationer som utfärdades mellan 2008 och 2015 till de behöriga myndigheterna förkastades på grund av otillräcklig bevisning. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma hur administrativa utredningar skulle kunna användas bättre i rättsfall. Parlamentet uppmuntrar de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att lämna detaljerad information om skälen för uppsägning, för att Olaf bättre ska kunna anpassa sina rekommendationer till nationella lagar. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet anser att den andel av Olafs rekommendationer som lämnats till de nationella myndigheterna, som har lett till åtal (cirka 50 %), inte är tillräcklig. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas myndigheter att öka sitt samarbete med Olaf. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, kommissionen och Olaf att fastställa villkor som gör det möjligt att säkerställa tillåtlighet av bevismaterial som läggs fram av Olaf. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas myndigheter och Olaf att genomföra gemensamma utredningar i syfte att nå ett optimalt resultat. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Mot bakgrund av att mandatet för Olafs generaldirektör löper ut uppmanar Europaparlamentet bestämt kommissionen att omedelbart inleda förfarandet för inbjudan att lämna förslag till en ny generaldirektör och att inleda samrådet med parlamentet. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och att lägga fram ett förslag om att stärka Olafs utredningsbefogenheter. Parlamentet rekommenderar att Olaf bör tilldelas större resurser för att göra det möjligt för byrån att undersöka många fler rapporterade misstänkta fall. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet är bekymrat över den bristande överensstämmelsen mellan den information som Olaf får från offentliga källor och den som kommer från privata källor i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja initiativ som syftar till att öka insamlingen av offentlig information och uppmanar medlemsstaterna att höja kvaliteten på de uppgifter som lämnas. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet noterar att hittills har Olafs rättsliga rekommendationer bara i begränsad utsträckning genomförts i medlemsstaterna. Parlamentet anser att en sådan situation inte kan tolereras och uppmanar kommissionen att säkerställa ett fullständigt genomförande av Olafs rekommendationer i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet beklagar att de rättsliga myndigheterna i vissa medlemsstater anser att Olafs rekommendationer i samband med felaktig användning av EU-medel har låg prioritet. Parlamentet påminner om att i enlighet med artikel 325.2 i EUF-fördraget ska medlemsstaterna vidta samma åtgärder för att bekämpa bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, som de vidtar för att bekämpa bedrägerier som riktar sig mot deras egna ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att förbättra den dåliga kommunikationen mellan medlemsstaterna och Olaf. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att främja initiativ för att förbättra kommunikationen mellan offentliga strukturer, men också mellan civilsamhället i medlemsstaterna och Olaf. Parlamentet betonar att detta är viktigt för att bekämpa korruptionen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

103.

o

o o

| 104. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska unionens domstol, Europeiska revisionsrätten, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Olafs övervakningskommitté. |
| --- | --- |

104.

---

(1)  EUT L 84, 20.3.2014, s. 6.

(2)  EUT L 248, 18.9.2013, s. 1.

(3)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2016)0403.

(5)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

(6)  Domstolens dom (stora avdelningen) av den 8 september 2015, Taricco m.fl., C-105/14, ECLI:EU:C:2015:555.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2017)0022.

(8)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 65.

(9)  Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2016 om bekämpning av korruption och uppföljning av resolutionen från det särskilda utskottet för frågor om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt (Antagna texter, P8_TA(2016)0403). Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2013 om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt: rekommendationer med avseende på de åtgärder och initiativ som ska vidtas (EUT C 208, 10.6.2016, s. 89).

(10)  Antagna texter, P8_TA(2017)0022.

(11)  Antagna texter, P8_TA(2016)0376.

(12)  Antagna texter, P8_TA(2016)0082.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/25

---

P8_TA(2017)0207

Resurseffektivitet: mindre livsmedelsavfall, större livsmedelssäkerhet

Europaparlamentets resolution av den 16 maj 2017 om initiativet om resurseffektivitet: mindre matsvinn, större livsmedelssäkerhet (2016/2223(INI))

(2018/C 307/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin (COM(2015)0614),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Mot ett kretsloppssamhälle: Program för ett avfallsfritt Europa (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Mot ett kretsloppssamhälle: Program för ett avfallsfritt Europa (COM(2014)0398),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om resurseffektivitet: på väg mot ett kretsloppssamhälle (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om resurseffektivitet: på väg mot ett kretsloppssamhälle (1),

| — | med beaktande av den skriftliga förklaringen 0061/2015 av den 14 oktober 2015 om att skänka osålda användbara livsmedel till välgörenhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den skriftliga förklaringen 0061/2015 av den 14 oktober 2015 om att skänka osålda användbara livsmedel till välgörenhet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2012 om hur man ska undvika slöseri med livsmedel: strategier för att förbättra livsmedelskedjans effektivitet inom EU (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2012 om hur man ska undvika slöseri med livsmedel: strategier för att förbättra livsmedelskedjans effektivitet inom EU (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2016 om otillbörliga affärsmetoder i livsmedelskedjan (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2016 om otillbörliga affärsmetoder i livsmedelskedjan (3),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 28 juni 2016 om livsmedelsförluster och livsmedelsslöseri, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 28 juni 2016 om livsmedelsförluster och livsmedelsslöseri,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 15 juni 2016 om livsmedelssvinn (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 15 juni 2016 om livsmedelssvinn (4),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 20 mars 2013 om det civila samhällets bidrag till en strategi för förebyggande och minskning av livsmedelsförluster och livsmedelssvinn (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 20 mars 2013 om det civila samhällets bidrag till en strategi för förebyggande och minskning av livsmedelsförluster och livsmedelssvinn (5),

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 34/2016 Att bekämpa matsvinn: en möjlighet för EU att öka resurseffektiviteten i livsmedelskedjan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 34/2016 Att bekämpa matsvinn: en möjlighet för EU att öka resurseffektiviteten i livsmedelskedjan,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 27 maj 2016 om förebyggande, minskning och återanvändning av livsmedelsavfall, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 27 maj 2016 om förebyggande, minskning och återanvändning av livsmedelsavfall,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs jämförande studie från 2014 om EU-medlemsstaters lagstiftning och praxis av livsmedelsdonationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs jämförande studie från 2014 om EU-medlemsstaters lagstiftning och praxis av livsmedelsdonationer,

| — | med beaktande av Fusions-studien (Food Use for Social Innovation by Optimising Waste Prevention Strategies) om uppskattningar av livsmedelsavfallsnivåer i Europa (2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Fusions-studien (Food Use for Social Innovation by Optimising Waste Prevention Strategies) om uppskattningar av livsmedelsavfallsnivåer i Europa (2016),

| — | med beaktande av Fusions-översynen av EU:s lagstiftning och politik med konsekvenser för livsmedelsavfallet (2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Fusions-översynen av EU:s lagstiftning och politik med konsekvenser för livsmedelsavfallet (2015),

| — | med beaktande av Definitional Framework for Food Waste från Fusion (2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Definitional Framework for Food Waste från Fusion (2014),

| — | med beaktande av rapporteringsstandarden för livsmedelsförluster och avfallsredovisning, som lanserades i juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporteringsstandarden för livsmedelsförluster och avfallsredovisning, som lanserades i juni 2016,

| — | med beaktande av livsmedels- och jordbruksorganisationens (FAO:s) studie Food wastage footprint – Impacts on natural resources (FAO 2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av livsmedels- och jordbruksorganisationens (FAO:s) studie Food wastage footprint – Impacts on natural resources (FAO 2013),

| — | med beaktande av FAO:s studie Global food losses and food waste (FAO 2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FAO:s studie Global food losses and food waste (FAO 2011),

| — | med beaktande av framställningen Stop Food Waste in Europe!, |
| --- | --- |

—

med beaktande av framställningen Stop Food Waste in Europe!,

| — | med beaktande av Milanostadgan som antogs under världsutställningen i Milano 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Milanostadgan som antogs under världsutställningen i Milano 2015,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0175/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0175/2017), och av följande skäl:

| A. | FAO uppskattar att ca 1,3 miljarder ton mat, vilket uppgår till ungefär en tredjedel, i vikt, av all mat som produceras i världen för att användas som livsmedel går förlorad eller slängs varje år. |
| --- | --- |

A.

FAO uppskattar att ca 1,3 miljarder ton mat, vilket uppgår till ungefär en tredjedel, i vikt, av all mat som produceras i världen för att användas som livsmedel går förlorad eller slängs varje år.

| B. | Livsmedel är en dyrbar handelsvara. Eftersom ”livsmedelssystemet” använder en ansenlig mängd resurser såsom mark, jord, vatten, fosfor och energi är en effektiv och hållbar förvaltning av dessa resurser av största vikt. Matsvinn orsakar enorma ekonomiska kostnader och miljökostnader som FAO beräknar uppgå (6) till 1,7 biljoner USD per år globalt sett. Förebyggande och minskning av matsvinn medför ekonomiska fördelar för både hushållen och samhället i stort samtidigt som det också minskar miljöförstöring. |
| --- | --- |

B.

Livsmedel är en dyrbar handelsvara. Eftersom ”livsmedelssystemet” använder en ansenlig mängd resurser såsom mark, jord, vatten, fosfor och energi är en effektiv och hållbar förvaltning av dessa resurser av största vikt. Matsvinn orsakar enorma ekonomiska kostnader och miljökostnader som FAO beräknar uppgå (6) till 1,7 biljoner USD per år globalt sett. Förebyggande och minskning av matsvinn medför ekonomiska fördelar för både hushållen och samhället i stort samtidigt som det också minskar miljöförstöring.

| C. | Slöseri med livsmedel medför höga sociala, ekonomiska och miljömässiga kostnader och har etiska konsekvenser. Livsmedel som går förlorade eller slängs bidrar till klimatförändringarna med ett globalt koldioxidavtryck på runt 8 % av de totala antropogena globala utsläppen av växthusgaser, och slösar med knappa resurser såsom land, energi och vatten (7) under de berörda produkternas hela livscykel. Livsmedelskedjans överskott får inte direkt bli matsvinn om det skulle kunna användas som näring för människor och med en lämplig lagstiftning om livsmedelsöverskott skulle matsvinn kunna bli en resurs. |
| --- | --- |

C.

Slöseri med livsmedel medför höga sociala, ekonomiska och miljömässiga kostnader och har etiska konsekvenser. Livsmedel som går förlorade eller slängs bidrar till klimatförändringarna med ett globalt koldioxidavtryck på runt 8 % av de totala antropogena globala utsläppen av växthusgaser, och slösar med knappa resurser såsom land, energi och vatten (7) under de berörda produkternas hela livscykel. Livsmedelskedjans överskott får inte direkt bli matsvinn om det skulle kunna användas som näring för människor och med en lämplig lagstiftning om livsmedelsöverskott skulle matsvinn kunna bli en resurs.

| D. | För varje kilo livsmedel som produceras släpps 4,5 kg koldioxid ut i atmosfären enligt aktuella studier. De cirka 89 miljoner ton livsmedel som slängs i Europa genererar 170 miljoner ton koldioxidekvivalenter per år, fördelat enligt följande: livsmedelsindustrin 59 miljoner ton koldioxidekvivalenter per år, inhemsk konsumtion 78 miljoner ton koldioxidekvivalenter per år och övriga 33 miljoner ton koldioxidekvivalenter per år. Produktionen av de 30 % livsmedel som i slutändan inte konsumeras står för ytterligare 50 % av det vatten som används till bevattning, samtidigt som det krävs 5–10 ton vatten för att producera ett kilo nötkött. |
| --- | --- |

D.

För varje kilo livsmedel som produceras släpps 4,5 kg koldioxid ut i atmosfären enligt aktuella studier. De cirka 89 miljoner ton livsmedel som slängs i Europa genererar 170 miljoner ton koldioxidekvivalenter per år, fördelat enligt följande: livsmedelsindustrin 59 miljoner ton koldioxidekvivalenter per år, inhemsk konsumtion 78 miljoner ton koldioxidekvivalenter per år och övriga 33 miljoner ton koldioxidekvivalenter per år. Produktionen av de 30 % livsmedel som i slutändan inte konsumeras står för ytterligare 50 % av det vatten som används till bevattning, samtidigt som det krävs 5–10 ton vatten för att producera ett kilo nötkött.

| E. | Flera studier har visat att rejält förändrade kostvanor är den mest effektiva metoden för att minska miljöpåverkan från livsmedelskonsumtion. För att åstadkomma ett hållbart system för livsmedelsproduktion och livsmedelskonsumtion i Europa krävs en heltäckande och integrerad livsmedelspolitik. |
| --- | --- |

E.

Flera studier har visat att rejält förändrade kostvanor är den mest effektiva metoden för att minska miljöpåverkan från livsmedelskonsumtion. För att åstadkomma ett hållbart system för livsmedelsproduktion och livsmedelskonsumtion i Europa krävs en heltäckande och integrerad livsmedelspolitik.

| F. | Enligt Världslivsmedelsprogrammet (WFP) har 795 miljoner människor i världen inte tillräckligt med mat för att leva ett hälsosamt och aktivt liv. Näringsbrist ligger bakom nästan hälften (45 %) – omkring 3,1 miljoner – av alla dödsfall bland barn under fem år. Ett av sex barn i världen är underviktigt och ett av fyra har en tillväxthämning. Att minska matsvinnet är därför inte bara en ekonomisk och miljömässig skyldighet, utan även en moralisk plikt (8). |
| --- | --- |

F.

Enligt Världslivsmedelsprogrammet (WFP) har 795 miljoner människor i världen inte tillräckligt med mat för att leva ett hälsosamt och aktivt liv. Näringsbrist ligger bakom nästan hälften (45 %) – omkring 3,1 miljoner – av alla dödsfall bland barn under fem år. Ett av sex barn i världen är underviktigt och ett av fyra har en tillväxthämning. Att minska matsvinnet är därför inte bara en ekonomisk och miljömässig skyldighet, utan även en moralisk plikt (8).

| G. | Nästan 793 miljoner människor i världen är idag undernärda (9) och över 700 miljoner människor lever under fattigdomsgränsen (10) med inkomster på mindre än 1,90 US-dollar om dagen. All oansvarig användning av naturresurser som är avsedda för livsmedelsproduktion och allt matsvinn anses därför vara moraliskt oacceptabelt. |
| --- | --- |

G.

Nästan 793 miljoner människor i världen är idag undernärda (9) och över 700 miljoner människor lever under fattigdomsgränsen (10) med inkomster på mindre än 1,90 US-dollar om dagen. All oansvarig användning av naturresurser som är avsedda för livsmedelsproduktion och allt matsvinn anses därför vara moraliskt oacceptabelt.

| H. | Ett minskat livsmedelsslöseri skulle innebära en mer ändamålsenlig markanvändning, bättre förvaltning av vattentillgångar och positiva effekter för hela den globala jordbrukssektorn, och det skulle stärka kampen mot undernäring i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

H.

Ett minskat livsmedelsslöseri skulle innebära en mer ändamålsenlig markanvändning, bättre förvaltning av vattentillgångar och positiva effekter för hela den globala jordbrukssektorn, och det skulle stärka kampen mot undernäring i utvecklingsländerna.

| I. | EU har undertecknat Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015. Mål nr 12.3 i målen för hållbar utveckling syftar till att före 2030 minska det globala livsmedelavfallet per capita med 50 % på detaljhandels- och konsumentnivå, och att minska livsmedelsförlusterna i produktions- och leveranskedjorna, inklusive förluster under primärproduktion, transport och förvaring. FN uppskattar att världens befolkning kommer att öka från 7,3 miljarder i dag till 9,7 miljarder 2050 (11). Att minska matsvinnet är en mycket viktig åtgärd för att minska världssvälten och nödvändigt för att föda världens ständigt växande befolkning. |
| --- | --- |

I.

EU har undertecknat Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015. Mål nr 12.3 i målen för hållbar utveckling syftar till att före 2030 minska det globala livsmedelavfallet per capita med 50 % på detaljhandels- och konsumentnivå, och att minska livsmedelsförlusterna i produktions- och leveranskedjorna, inklusive förluster under primärproduktion, transport och förvaring. FN uppskattar att världens befolkning kommer att öka från 7,3 miljarder i dag till 9,7 miljarder 2050 (11). Att minska matsvinnet är en mycket viktig åtgärd för att minska världssvälten och nödvändigt för att föda världens ständigt växande befolkning.

| J. | Consumer Goods Forum som representerar 400 återförsäljare, tillverkare, tjänsteleverantörer och andra intressenter i 70 länder har antagit en offentlig resolution om att halvera matsvinnet från sina medlemmars egen verksamhet fram till 2025, fem år innan mål nr 12.3 i målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

J.

Consumer Goods Forum som representerar 400 återförsäljare, tillverkare, tjänsteleverantörer och andra intressenter i 70 länder har antagit en offentlig resolution om att halvera matsvinnet från sina medlemmars egen verksamhet fram till 2025, fem år innan mål nr 12.3 i målen för hållbar utveckling.

| K. | Att förebygga matsvinnet skulle vara miljömässigt, socialt och ekonomiskt fördelaktigt, och uppskattningar visar att 88 miljoner ton livsmedel slängs i EU varje år, motsvarande 173 kg matsvinn per person. Produktion och bortskaffande av livsmedelsavfall i EU genererar 170 ton koldioxidutsläpp och förbrukar 26 miljoner ton resurser. Kostnaderna för mängden matsvinn beräknas uppgå till cirka 143 miljarder EUR (12). Enligt FAO svälter 800 miljarder människor i världen. |
| --- | --- |

K.

Att förebygga matsvinnet skulle vara miljömässigt, socialt och ekonomiskt fördelaktigt, och uppskattningar visar att 88 miljoner ton livsmedel slängs i EU varje år, motsvarande 173 kg matsvinn per person. Produktion och bortskaffande av livsmedelsavfall i EU genererar 170 ton koldioxidutsläpp och förbrukar 26 miljoner ton resurser. Kostnaderna för mängden matsvinn beräknas uppgå till cirka 143 miljarder EUR (12). Enligt FAO svälter 800 miljarder människor i världen.

| L. | Enligt data från 2014 hade 55 miljoner människor, eller 9,6 % av befolkningen i EU-28, inte råd med ett mål mat av god kvalitet varannan dag. Enligt data från 2015 befann sig 118,8 miljoner människor, eller 23,7 % av befolkningen i EU-28, i riskzonen för fattigdom och social utestängning (13). |
| --- | --- |

L.

Enligt data från 2014 hade 55 miljoner människor, eller 9,6 % av befolkningen i EU-28, inte råd med ett mål mat av god kvalitet varannan dag. Enligt data från 2015 befann sig 118,8 miljoner människor, eller 23,7 % av befolkningen i EU-28, i riskzonen för fattigdom och social utestängning (13).

| M. | En minskning av matsvinnet kan förbättra den ekonomiska situationen för hushåll utan att sänka levnadsstandarden. |
| --- | --- |

M.

En minskning av matsvinnet kan förbättra den ekonomiska situationen för hushåll utan att sänka levnadsstandarden.

| N. | Otillbörliga handelsmetoder och prisdumpning i livsmedelssektorn leder ofta till att livsmedel säljs under sitt verkliga värde och därför bidrar till mer svinn. |
| --- | --- |

N.

Otillbörliga handelsmetoder och prisdumpning i livsmedelssektorn leder ofta till att livsmedel säljs under sitt verkliga värde och därför bidrar till mer svinn.

| O. | Livsmedel går förlorade eller slängs under alla steg i livsmedelskedjan, inklusive vid produktion, bearbetning, transport, lagring, detaljhandel, marknadsföring och konsumtion. Uppskattningar från Fusions-projektet visar att de sektorer som bidrar mest till matsvinnet inom EU är hushållen med 53 % och bearbetningsindustrin med 19 %, och andra källor är detaljhandeln med 12 %, primärproduktionen med 10 % och grossisthandeln med 5 % (14). Dessa beräkningar tyder på att åtgärder för att minska matsvinnet i hushållen och i bearbetningsindustrin skulle ha störst betydelse. I utvecklingsländerna uppstår matsvinn främst på grund av begränsningar i infrastrukturen och tekniska begränsningar. |
| --- | --- |

O.

Livsmedel går förlorade eller slängs under alla steg i livsmedelskedjan, inklusive vid produktion, bearbetning, transport, lagring, detaljhandel, marknadsföring och konsumtion. Uppskattningar från Fusions-projektet visar att de sektorer som bidrar mest till matsvinnet inom EU är hushållen med 53 % och bearbetningsindustrin med 19 %, och andra källor är detaljhandeln med 12 %, primärproduktionen med 10 % och grossisthandeln med 5 % (14). Dessa beräkningar tyder på att åtgärder för att minska matsvinnet i hushållen och i bearbetningsindustrin skulle ha störst betydelse. I utvecklingsländerna uppstår matsvinn främst på grund av begränsningar i infrastrukturen och tekniska begränsningar.

| P. | Fusions-projektets uppgifter kommer från olika källor och olika definitioner av ”matsvinn” används. |
| --- | --- |

P.

Fusions-projektets uppgifter kommer från olika källor och olika definitioner av ”matsvinn” används.

| Q. | I Fusions-projektet konstaterades att det finns mycket få mätningar av svinn inom jordbruk, trädgårdsnäring, vattenbruk, fiskeri eller andra primära produktionsverksamheter. Detta utgör ett hinder för en god bedömning av den faktiska omfattningen av livsmedelsförlusten och matsvinnet i Europa. |
| --- | --- |

Q.

I Fusions-projektet konstaterades att det finns mycket få mätningar av svinn inom jordbruk, trädgårdsnäring, vattenbruk, fiskeri eller andra primära produktionsverksamheter. Detta utgör ett hinder för en god bedömning av den faktiska omfattningen av livsmedelsförlusten och matsvinnet i Europa.

| R. | Riktade åtgärder, anpassade till operatörerna och det led i livsmedelskedjan som berörs, är ett bättre sätt för att motverka matsvinn, eftersom problemen skiljer sig åt på alla områden. |
| --- | --- |

R.

Riktade åtgärder, anpassade till operatörerna och det led i livsmedelskedjan som berörs, är ett bättre sätt för att motverka matsvinn, eftersom problemen skiljer sig åt på alla områden.

| S. | En studie som gjordes 2015 i Storbritannien av Waste and Resources Action Programme WRAP) visar att minst 60 % av hushållens matsvinn går att undvika och att maten kunde ha konsumerats om den hade hanterats bättre (15). |
| --- | --- |

S.

En studie som gjordes 2015 i Storbritannien av Waste and Resources Action Programme WRAP) visar att minst 60 % av hushållens matsvinn går att undvika och att maten kunde ha konsumerats om den hade hanterats bättre (15).

| T. | Vissa förluster och ett visst svinn och avfall i primärproduktionen beror på detaljhandelns standarder för produktspecifikationer, beställningar som annullerats på grund av ändringar i konsumentefterfrågan samt överproduktion som ett resultat av krav på att tillgodose säsongsbetonad efterfrågan. Livsmedel som slängs under tillverkningsprocessen är en annan anledning till att livsmedel går till spillo under produktionen. |
| --- | --- |

T.

Vissa förluster och ett visst svinn och avfall i primärproduktionen beror på detaljhandelns standarder för produktspecifikationer, beställningar som annullerats på grund av ändringar i konsumentefterfrågan samt överproduktion som ett resultat av krav på att tillgodose säsongsbetonad efterfrågan. Livsmedel som slängs under tillverkningsprocessen är en annan anledning till att livsmedel går till spillo under produktionen.

| U. | I Europa går enligt FAO 20 % av frukt och grönsaker, 20 % av rotfrukter och 10 % av olje- och baljväxter förlorade inom jordbruket, och ytterligare 5 % av frukterna, grönsakerna och rotfrukterna förloras efter skörd (16). |
| --- | --- |

U.

I Europa går enligt FAO 20 % av frukt och grönsaker, 20 % av rotfrukter och 10 % av olje- och baljväxter förlorade inom jordbruket, och ytterligare 5 % av frukterna, grönsakerna och rotfrukterna förloras efter skörd (16).

| V. | Frukt och grönsaker som skadas av naturkatastrofer eller som förstörs eller plöjs över på familjejordbruk till följd av en förlorad marknad eller låga priser utgör en förlorad investering och inkomst för jordbrukare. |
| --- | --- |

V.

Frukt och grönsaker som skadas av naturkatastrofer eller som förstörs eller plöjs över på familjejordbruk till följd av en förlorad marknad eller låga priser utgör en förlorad investering och inkomst för jordbrukare.

| W. | Aktörer i livsmedelskedjan internaliserar ofta kostnaden för matsvinn och inkluderar den i produktens slutliga konsumentpris (17). |
| --- | --- |

W.

Aktörer i livsmedelskedjan internaliserar ofta kostnaden för matsvinn och inkluderar den i produktens slutliga konsumentpris (17).

| X. | Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 34/2016 om att bekämpa matsvinn undersöker frågan om EU bidrar till en resurseffektiv livsmedelskedja genom att bekämpa matsvinn på ett ändamålsenligt sätt. Rapporten visar att EU i nuläget inte bekämpar matsvinn på ett ändamålsenligt sätt och att befintliga initiativ och befintlig politik kan användas mer ändamålsenligt för att bemöta problemet med matsvinn. I rapporten uppges att kommissionens ambition att hantera matsvinn har minskat trots flera uppmaningar från Europaparlamentet och medlemsstaterna om att ta upp frågan. De åtgärder som kommissionen hittills har vidtagit är enligt rapporten fragmenterade, oregelbundna och saknar tydlig samordning. I rapporten rekommenderas kommissionen att utveckla en åtgärdsplan för de kommande åren, att ta hänsyn till matsvinn i sin framtida konsekvensbedömningar och att på ett bättre sätt anpassa EU:s olika åtgärder som kan bekämpa matsvinn, och att klargöra den tolkning av juridiska villkor som kan motarbeta livsmedelsdonationer samt att överväga hur donationer kan underlättas på andra politiska områden. |
| --- | --- |

X.

Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 34/2016 om att bekämpa matsvinn undersöker frågan om EU bidrar till en resurseffektiv livsmedelskedja genom att bekämpa matsvinn på ett ändamålsenligt sätt. Rapporten visar att EU i nuläget inte bekämpar matsvinn på ett ändamålsenligt sätt och att befintliga initiativ och befintlig politik kan användas mer ändamålsenligt för att bemöta problemet med matsvinn. I rapporten uppges att kommissionens ambition att hantera matsvinn har minskat trots flera uppmaningar från Europaparlamentet och medlemsstaterna om att ta upp frågan. De åtgärder som kommissionen hittills har vidtagit är enligt rapporten fragmenterade, oregelbundna och saknar tydlig samordning. I rapporten rekommenderas kommissionen att utveckla en åtgärdsplan för de kommande åren, att ta hänsyn till matsvinn i sin framtida konsekvensbedömningar och att på ett bättre sätt anpassa EU:s olika åtgärder som kan bekämpa matsvinn, och att klargöra den tolkning av juridiska villkor som kan motarbeta livsmedelsdonationer samt att överväga hur donationer kan underlättas på andra politiska områden.

| Y. | Kommissionen beslutade, efter att ha investerat ansenliga resurser och hållit ett väldigt framgångsrikt offentligt samråd 2013, till sist att inte offentliggöra meddelandet Att bygga ett hållbart europeiskt livsmedelssystem, trots att det i meddelandet redan hade färdigställts och godkänts av tre kommissionärer (GD Miljö, GD Hälso- och konsumentfrågor och GD Jordbruk och landsbygdsutveckling). Detta meddelande innehåller flera bra tillvägagångssätt för att komma till rätta med problemet med matsvinn. |
| --- | --- |

Y.

Kommissionen beslutade, efter att ha investerat ansenliga resurser och hållit ett väldigt framgångsrikt offentligt samråd 2013, till sist att inte offentliggöra meddelandet Att bygga ett hållbart europeiskt livsmedelssystem, trots att det i meddelandet redan hade färdigställts och godkänts av tre kommissionärer (GD Miljö, GD Hälso- och konsumentfrågor och GD Jordbruk och landsbygdsutveckling). Detta meddelande innehåller flera bra tillvägagångssätt för att komma till rätta med problemet med matsvinn.

| Z. | Det finns varken någon gemensam konsekvent definition av ”matsvinn” eller någon gemensam EU-metod för att mäta matsvinn, vilket gör det svårt att jämföra olika dataset och mäta framsteg för att minska matsvinnet. Svårigheterna med att samla in fullständiga, tillförlitliga och harmoniserade uppgifter utgör ytterligare ett hinder för att uppskatta matsvinnet i EU. I denna resolution är ”matsvinn” livsmedel för människor, antingen i ätbart eller oätbart tillstånd, som tagits bort från produktions- eller leverantörskedjan för att slängas i samband med primärproduktion, bearbetning, produktion, transport, lagring, detaljhandel och konsumtion, med undantag för förluster under primärproduktionen. En definition av ”förluster under primärproduktionen” måste fastställas. |
| --- | --- |

Z.

Det finns varken någon gemensam konsekvent definition av ”matsvinn” eller någon gemensam EU-metod för att mäta matsvinn, vilket gör det svårt att jämföra olika dataset och mäta framsteg för att minska matsvinnet. Svårigheterna med att samla in fullständiga, tillförlitliga och harmoniserade uppgifter utgör ytterligare ett hinder för att uppskatta matsvinnet i EU. I denna resolution är ”matsvinn” livsmedel för människor, antingen i ätbart eller oätbart tillstånd, som tagits bort från produktions- eller leverantörskedjan för att slängas i samband med primärproduktion, bearbetning, produktion, transport, lagring, detaljhandel och konsumtion, med undantag för förluster under primärproduktionen. En definition av ”förluster under primärproduktionen” måste fastställas.

| AA. | En åtskillnad måste göras mellan svinn av ätbar mat och svinn av oätbara delar för att undvika vilseledande slutsatser och icke ändamålsenliga åtgärder. Minskningsåtgärdernas fokus bör ligga på att undvika svinn av ätbar mat. |
| --- | --- |

AA.

En åtskillnad måste göras mellan svinn av ätbar mat och svinn av oätbara delar för att undvika vilseledande slutsatser och icke ändamålsenliga åtgärder. Minskningsåtgärdernas fokus bör ligga på att undvika svinn av ätbar mat.

| AB. | Protokollet Food Loss and Waste är en satsning med flera berörda aktörer som har gett upphov till utvecklingen av en global redovisnings- och rapporteringsstandard (känd som FLW-standarden) för att kvantifiera livsmedel och tillhörande oätbara delar som avlägsnas från livsmedelskedjan (18). |
| --- | --- |

AB.

Protokollet Food Loss and Waste är en satsning med flera berörda aktörer som har gett upphov till utvecklingen av en global redovisnings- och rapporteringsstandard (känd som FLW-standarden) för att kvantifiera livsmedel och tillhörande oätbara delar som avlägsnas från livsmedelskedjan (18).

| AC. | Att övervaka hur mycket livsmedel som slängs och även hur stort livsmedelsöverskottet och livsmedelsåtervinningen är kan ge en mer fullständig bild och vara värdefullt för att föra en sund politik på EU-nivå. |
| --- | --- |

AC.

Att övervaka hur mycket livsmedel som slängs och även hur stort livsmedelsöverskottet och livsmedelsåtervinningen är kan ge en mer fullständig bild och vara värdefullt för att föra en sund politik på EU-nivå.

| AD. | Hierarkin för avfallshantering som fastställs i ramdirektivet om avfall (19) (förebyggande arbete, förberedelser för återanvändning, materialåtervinning, återvinning och bortskaffande) beaktar inte matsvinnets särskilda karaktär, som är en mycket varierande avfallsström. För närvarande finns det ingen särskild hierarki för hantering av överblivna livsmedel och matsvinn på EU-nivå. En hierarki för matsvinn som tar hänsyn till hela produktionskedjan bör fastställas. Förebyggande och återanvändning för mänsklig konsumtion bör vara prioriterade åtgärder. |
| --- | --- |

AD.

Hierarkin för avfallshantering som fastställs i ramdirektivet om avfall (19) (förebyggande arbete, förberedelser för återanvändning, materialåtervinning, återvinning och bortskaffande) beaktar inte matsvinnets särskilda karaktär, som är en mycket varierande avfallsström. För närvarande finns det ingen särskild hierarki för hantering av överblivna livsmedel och matsvinn på EU-nivå. En hierarki för matsvinn som tar hänsyn till hela produktionskedjan bör fastställas. Förebyggande och återanvändning för mänsklig konsumtion bör vara prioriterade åtgärder.

| AE. | Med de rätta politiska incitamenten kan livsmedelsöverskott återvinnas och användas för att ge människor mat. |
| --- | --- |

AE.

Med de rätta politiska incitamenten kan livsmedelsöverskott återvinnas och användas för att ge människor mat.

| AF. | Det finns möjlighet att optimera användningen av f.d. livsmedel och biprodukter från näringskedjan inom produktionen av djurfoder. |
| --- | --- |

AF.

Det finns möjlighet att optimera användningen av f.d. livsmedel och biprodukter från näringskedjan inom produktionen av djurfoder.

| AG. | Förbränning av matavfall och deponering är fortfarande fortlöpande praxis i vissa områden i EU och motverkar den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

AG.

Förbränning av matavfall och deponering är fortfarande fortlöpande praxis i vissa områden i EU och motverkar den cirkulära ekonomin.

| AH. | I artikel 9.1 f i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (20) krävs att livsmedelsföretagare anger datum för minsta hållbarhetstid (”bäst före”-datum) eller ”sista förbrukningsdatum” för ett livsmedel. |
| --- | --- |

AH.

I artikel 9.1 f i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (20) krävs att livsmedelsföretagare anger datum för minsta hållbarhetstid (”bäst före”-datum) eller ”sista förbrukningsdatum” för ett livsmedel.

| AI. | Kunskaperna om datummärkning på livsmedelsprodukter är bristfälliga, särskilt konsumenternas kunskaper. ”Bäst före”-märkningen anger det datum efter vilket ett livsmedel i regel fortfarande kan ätas men kanske inte är som bäst ur kvalitetssynpunkt, medan ”sista förbrukningsdag”-märkningen anger det datum efter vilket ett livsmedel inte längre är säkert att äta. Inte ens hälften av EU-medborgarna förstår vad märkningarna ”bäst före” och ”sista förbrukningsdag” betyder (21). Användningen av märkningarna ”bäst före-datum” och ”sista förbrukningsdag” och hur dessa tolkas varierar från en medlemsstat till en annan, och mellan olika producenter, bearbetningsföretag eller distributörer, även om produkten är den samma. Enligt artikel 13 i förordning (EU) nr 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, måste förfallodagen vara lätt att se och klart läsbar. |
| --- | --- |

AI.

Kunskaperna om datummärkning på livsmedelsprodukter är bristfälliga, särskilt konsumenternas kunskaper. ”Bäst före”-märkningen anger det datum efter vilket ett livsmedel i regel fortfarande kan ätas men kanske inte är som bäst ur kvalitetssynpunkt, medan ”sista förbrukningsdag”-märkningen anger det datum efter vilket ett livsmedel inte längre är säkert att äta. Inte ens hälften av EU-medborgarna förstår vad märkningarna ”bäst före” och ”sista förbrukningsdag” betyder (21). Användningen av märkningarna ”bäst före-datum” och ”sista förbrukningsdag” och hur dessa tolkas varierar från en medlemsstat till en annan, och mellan olika producenter, bearbetningsföretag eller distributörer, även om produkten är den samma. Enligt artikel 13 i förordning (EU) nr 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, måste förfallodagen vara lätt att se och klart läsbar.

| AJ. | Osålda livsmedel som skänks bort längs hela livsmedelskedjan leder till avsevärt minskat matsvinn samtidigt som man också hjälper människor som behöver mat och som inte har råd att köpa vissa livsmedelsprodukter eller en tillräcklig mängd livsmedel av samma kvalitet. Stormarknader och restauranger skulle kunna spela en viktig roll i denna process. |
| --- | --- |

AJ.

Osålda livsmedel som skänks bort längs hela livsmedelskedjan leder till avsevärt minskat matsvinn samtidigt som man också hjälper människor som behöver mat och som inte har råd att köpa vissa livsmedelsprodukter eller en tillräcklig mängd livsmedel av samma kvalitet. Stormarknader och restauranger skulle kunna spela en viktig roll i denna process.

| AK. | Eftersom unionsmedel, t.ex. Europeiska unionens program för livsmedelsbistånd till de sämst ställda (FEAD), underlättar livsmedelsdonationer genom att bl.a. finansiera infrastruktur för lagring och transport av donerade livsmedel. FEAD utnyttjas inte i tillräcklig grad av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

AK.

Eftersom unionsmedel, t.ex. Europeiska unionens program för livsmedelsbistånd till de sämst ställda (FEAD), underlättar livsmedelsdonationer genom att bl.a. finansiera infrastruktur för lagring och transport av donerade livsmedel. FEAD utnyttjas inte i tillräcklig grad av medlemsstaterna.

| AL. | Förmedlingen av ätbara livsmedelsöverskott till de behövande hindras av en flaskhals i distributionskedjans kapacitet, eller ibland av en fullständig brist på kapacitet i den kedjan. Välgörenhetsorganisationer och institutioner som bedriver socialt arbete och drivs av statliga eller lokala myndigheter saknar tillräckliga ekonomiska och mänskliga resurser för att kunna transportera och distribuera de ätbara livsmedel som erbjuds för välgörenhetsändamål. Detta gäller särskilt de mest missgynnade regionerna. |
| --- | --- |

AL.

Förmedlingen av ätbara livsmedelsöverskott till de behövande hindras av en flaskhals i distributionskedjans kapacitet, eller ibland av en fullständig brist på kapacitet i den kedjan. Välgörenhetsorganisationer och institutioner som bedriver socialt arbete och drivs av statliga eller lokala myndigheter saknar tillräckliga ekonomiska och mänskliga resurser för att kunna transportera och distribuera de ätbara livsmedel som erbjuds för välgörenhetsändamål. Detta gäller särskilt de mest missgynnade regionerna.

| AM. | Sociala program och program på gräsrotsnivå, såsom livsmedelsbanker eller matställen som drivs av välgörenhetsorganisationer, minskar matsvinnet och hjälper dem som har det sämst ställt, och bidrar därför också till att skapa ett ansvarsfullt och medvetet samhälle. |
| --- | --- |

AM.

Sociala program och program på gräsrotsnivå, såsom livsmedelsbanker eller matställen som drivs av välgörenhetsorganisationer, minskar matsvinnet och hjälper dem som har det sämst ställt, och bidrar därför också till att skapa ett ansvarsfullt och medvetet samhälle.

| AN. | På den inre marknaden tillverkar många företag livsmedel för mer än ett land. Osålda produkter från sådana företag kan i vissa fall inte doneras i tillverkningslandet på grund av att märkningen är på främmande språk. |
| --- | --- |

AN.

På den inre marknaden tillverkar många företag livsmedel för mer än ett land. Osålda produkter från sådana företag kan i vissa fall inte doneras i tillverkningslandet på grund av att märkningen är på främmande språk.

| AO. | Livsmedelsgivare betraktas som livsmedelsföretagare enligt förordningen om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning (22) och måste därmed uppfylla all EU:s lagstiftning om livsmedel som avser ansvar, skadeståndsansvar, spårbarhet och livsmedelssäkerhetsregler och som fastställs i livsmedelshygienpaketet (23). De risker som förknippas med skadeståndsansvaret för donerade livsmedel kan få potentiella livsmedelsgivare att slänga livsmedelsöverskott i stället för att donera det (24). |
| --- | --- |

AO.

Livsmedelsgivare betraktas som livsmedelsföretagare enligt förordningen om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning (22) och måste därmed uppfylla all EU:s lagstiftning om livsmedel som avser ansvar, skadeståndsansvar, spårbarhet och livsmedelssäkerhetsregler och som fastställs i livsmedelshygienpaketet (23). De risker som förknippas med skadeståndsansvaret för donerade livsmedel kan få potentiella livsmedelsgivare att slänga livsmedelsöverskott i stället för att donera det (24).

| AP. | På grund av de befintliga administrativa hindren anser stora affärskedjor och stormarknader att det är acceptabelt att slänga livsmedel som närmar sig ”bäst-före”-datumet i stället för att skänka dem. |
| --- | --- |

AP.

På grund av de befintliga administrativa hindren anser stora affärskedjor och stormarknader att det är acceptabelt att slänga livsmedel som närmar sig ”bäst-före”-datumet i stället för att skänka dem.

| AQ. | Kommissionen arbetar för närvarande med att förtydliga EU-lagstiftningen om gåvor. |
| --- | --- |

AQ.

Kommissionen arbetar för närvarande med att förtydliga EU-lagstiftningen om gåvor.

| AR. | Flera medlemsstater har redan antagit nationella lagar för att begränsa matsvinn och framför allt Italien har antagit en lag som underlättar donation och distribution av livsmedel för sociala ändamål eller solidaritetsändamål, genom att utesluta givarens skadeståndsansvar för livsmedel som skänks i god tro och är ätbara när donationen görs. |
| --- | --- |

AR.

Flera medlemsstater har redan antagit nationella lagar för att begränsa matsvinn och framför allt Italien har antagit en lag som underlättar donation och distribution av livsmedel för sociala ändamål eller solidaritetsändamål, genom att utesluta givarens skadeståndsansvar för livsmedel som skänks i god tro och är ätbara när donationen görs.

| AS. | Länder kan även anta nationella frivilliga riktlinjer för livsmedelsdonationer, som den som förberetts av livsmedelssäkerhetsverket i Finland, i syfte att minska onödigt matsvinn. |
| --- | --- |

AS.

Länder kan även anta nationella frivilliga riktlinjer för livsmedelsdonationer, som den som förberetts av livsmedelssäkerhetsverket i Finland, i syfte att minska onödigt matsvinn.

| AT. | I rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (25) (momsdirektivet) fastställs att livsmedelsdonationer är skattepliktiga och att skattebefrielser på livsmedelsdonationer inte är tillåtna. Kommissionen rekommenderar att värdet, av skatteskäl, på donerade livsmedel som har nära förestående bäst före-datum eller inte lämpar sig för försäljning, sätts ganska lågt, till och med nära noll (26). Vissa medlemsstater uppmuntrar livsmedelsdonationer genom att ”frångå” momsskyldigheten, men överensstämmelsen med momsdirektivet är oklar. Andra medlemsstater erbjuder skatteavdrag för företag på donerade livsmedel (27). |
| --- | --- |

AT.

I rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (25) (momsdirektivet) fastställs att livsmedelsdonationer är skattepliktiga och att skattebefrielser på livsmedelsdonationer inte är tillåtna. Kommissionen rekommenderar att värdet, av skatteskäl, på donerade livsmedel som har nära förestående bäst före-datum eller inte lämpar sig för försäljning, sätts ganska lågt, till och med nära noll (26). Vissa medlemsstater uppmuntrar livsmedelsdonationer genom att ”frångå” momsskyldigheten, men överensstämmelsen med momsdirektivet är oklar. Andra medlemsstater erbjuder skatteavdrag för företag på donerade livsmedel (27).

| AU. | I många medlemsstater är det tyvärr dyrare att donera ätbara livsmedelsöverskott än att skicka iväg det för anaerob nedbrytning, vilket strider mot allmänhetens intresse med tanke på det stora antalet människor som lever i extrem fattigdom. |
| --- | --- |

AU.

I många medlemsstater är det tyvärr dyrare att donera ätbara livsmedelsöverskott än att skicka iväg det för anaerob nedbrytning, vilket strider mot allmänhetens intresse med tanke på det stora antalet människor som lever i extrem fattigdom.

| AV. | Livsmedelsförpackningar bidrar avsevärt till ett minskat matsvinn och till hållbarheten genom att förlänga produkternas livslängd och skydda dem. Livsmedelsförpackningar som är återvinningsbara och härrör från förnybara råmaterial kan bidra ännu mer till miljö- och resurseffektivitetsmål. |
| --- | --- |

AV.

Livsmedelsförpackningar bidrar avsevärt till ett minskat matsvinn och till hållbarheten genom att förlänga produkternas livslängd och skydda dem. Livsmedelsförpackningar som är återvinningsbara och härrör från förnybara råmaterial kan bidra ännu mer till miljö- och resurseffektivitetsmål.

| AW. | Aktiva och intelligenta material avsedda att komma i kontakt med livsmedel kan förbättra kvaliteten på förpackade livsmedel och förlänga dess hållbarhet eller på ett bättre sätt hjälpa till att bevaka den förpackade matens tillstånd och ge information om färskt livsmedlet är. |
| --- | --- |

AW.

Aktiva och intelligenta material avsedda att komma i kontakt med livsmedel kan förbättra kvaliteten på förpackade livsmedel och förlänga dess hållbarhet eller på ett bättre sätt hjälpa till att bevaka den förpackade matens tillstånd och ge information om färskt livsmedlet är.

| AX. | Att hantera livsmedel som slängs kräver ytterligare resurser. |
| --- | --- |

AX.

Att hantera livsmedel som slängs kräver ytterligare resurser.

| AY. | Att motverka matsvinn ger också ekonomiska fördelar eftersom 1 EUR som satsas på att förebygga matsvinn gör att man kan undvika 265 kg matsvinn till ett värde av 535 EUR, att kommunerna kan spara 9 EUR i avfallskostnader och att 50 EUR kan sparas i miljökostnader kopplade till utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar (28). |
| --- | --- |

AY.

Att motverka matsvinn ger också ekonomiska fördelar eftersom 1 EUR som satsas på att förebygga matsvinn gör att man kan undvika 265 kg matsvinn till ett värde av 535 EUR, att kommunerna kan spara 9 EUR i avfallskostnader och att 50 EUR kan sparas i miljökostnader kopplade till utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar (28).

| AZ. | Åtgärder för att minska matsvinn bör vidtas på rätt nivå. Lokala och regionala myndigheter spelar en nyckelroll i minskningen av matsvinn genom sitt ansvar för och kompetens inom avfallshantering, sin kapacitet att inleda och driva lokala kampanjer samt sin direkta kontakt och sitt samarbete med civilsamhället och välgörenhetsorganisationer, med tanke på deras stora andel inom offentlig upphandling och i många fall ansvar för utbildningsinstitutioner. |
| --- | --- |

AZ.

Åtgärder för att minska matsvinn bör vidtas på rätt nivå. Lokala och regionala myndigheter spelar en nyckelroll i minskningen av matsvinn genom sitt ansvar för och kompetens inom avfallshantering, sin kapacitet att inleda och driva lokala kampanjer samt sin direkta kontakt och sitt samarbete med civilsamhället och välgörenhetsorganisationer, med tanke på deras stora andel inom offentlig upphandling och i många fall ansvar för utbildningsinstitutioner.

| BA. | Utbyte av bästa praxis på europeisk och internationell nivå samt stöd till utvecklingsländerna är mycket viktigt för att motarbeta matsvinnet i hela världen. |
| --- | --- |

BA.

Utbyte av bästa praxis på europeisk och internationell nivå samt stöd till utvecklingsländerna är mycket viktigt för att motarbeta matsvinnet i hela världen.

| BB. | Sedan andra halvåret 2013 har Europaparlamentet fört en övergripande politik i syfte att drastiskt minska matsvinnet i sina cateringtjänster. Överbliven mat från överproduktion doneras regelbundet av parlamentet i Bryssel. |
| --- | --- |

BB.

Sedan andra halvåret 2013 har Europaparlamentet fört en övergripande politik i syfte att drastiskt minska matsvinnet i sina cateringtjänster. Överbliven mat från överproduktion doneras regelbundet av parlamentet i Bryssel.

| 1. | Europaparlamentet betonar det akuta behovet av att minska mängden matsvinn, och av att förbättra resurseffektiviteten i unionen i varje led i livsmedelskedjan, inklusive produktion, bearbetning, transport, lagring, detaljhandel, marknadsföring och konsumtion, med hänsyn till att man i högindustrialiserade länder främst slänger livsmedel i försäljnings- och konsumtionsfasen, medan man i utvecklingsländer slänger livsmedel i tillverknings- och bearbetningsfasen. Parlamentet understryker i detta hänseende vikten av politiskt ledarskap och ett engagemang från både kommissionen och medlemsstaterna. Parlamentet påminner om att det vid flera tillfällen har uppmanat kommissionen att vidta åtgärder mot matsvinn. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar mer specifikt till en minskning av mängden matsvinn på detaljhandels- och konsumentnivå och av livsmedelsförlusterna i produktions- och leveranskedjorna, inklusive förluster efter skörd. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet insisterar därför på att kommunikationen mellan alla aktörer i livsmedelskedjan måste förbättras, särskilt mellan leverantörer och distributörer, så att utbudet anpassas till efterfrågan. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet efterlyser ett samordnat politiskt svar på EU-nivå och i medlemsstaterna, i överensstämmelse med deras respektive behörigheter, som inte bara tar hänsyn till politiken för avfall, livsmedelssäkerhet och livsmedelsinformation utan även till aspekter inom ekonomisk politik, skattepolitik, finanspolitik, forsknings- och innovationspolitik, miljöpolitik, strukturpolitik (jordbruk och fiske), utbildningspolitik, socialpolitik, handelspolitik, konsumentskyddspolitik samt energipolitik och politik för offentlig upphandling. Parlamentet efterlyser i detta avseende samordning mellan EU och medlemsstaterna. Parlamentet betonar att EU:s insatser för att minska matsvinnet bör stärkas och samordnas bättre. Parlamentet noterar att företag i livsmedelskedjan till största del är små och medelstora företag, vilka inte bör belastas med orimlig extra administration. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att involvera kommissions alla relevanta avdelningar som arbetar med matsvinn, och att säkerställa fortsatt och förstärkt samordning på kommissionsnivå. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att tillämpa en systematisk strategi som tar upp alla aspekter av matsvinn och att inrätta en övergripande handlingsplan för matsvinn som omfattar de olika politiska områdena och beskriver strategin för de kommande åren. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att identifiera den europeiska lagstiftning som kan utgöra ett hinder för en effektiv bekämpning av matsvinn och analysera hur den skulle kunna anpassas för att möta målet om förebyggande av matsvinn. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera nya relevanta lagstiftningsförslags potentiella inverkan på matsvinn då den genomför konsekvensbedömningar av dem. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att permanenta det befintliga ekonomiska stödet för att bekämpa matsvinnet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bättre utnyttja de möjligheter som EU:s politik och finansieringsprogram erbjuder på detta område. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar det ansvar som medlemsstaternas behöriga myndigheter har när det gäller att utveckla en anpassad strategi mot matsvinn inom EU:s ram. Parlamentet erkänner det viktiga arbete som redan har utförs i flera medlemsstater. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att medverka i informativa och kommunikativa kampanjer om hur man kan förebygga matsvinn. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att minska livsmedelsförluster i hela leveranskedjan, inklusive i primärproduktion, transport och lagring. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att uppnå målet att före 2025 minska matsvinnet i unionen med 30 % och före 2030 med 50 % jämfört med utgångsläget 2014. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast den 31 december 2020 undersöka möjligheten att fastställa bindande unionsomfattande mål för minskning av matsvinn som ska ha uppnåtts före 2025 och 2030 på grundval av mätningar som beräknas enligt en gemensam metod. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en rapport som vid behov åtföljs av ett lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att övervaka och bedöma genomförandet av sina åtgärder för att minska matsvinnet genom att mäta mängden matsvinn på grundval av en gemensam metod. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att stödja en juridiskt bindande definition och att senast den 31 december 2017 anta en gemensam metod, som innehåller bl.a. minimikrav för kvalitet, för en enhetlig mätning av matsvinnet. Parlamentet anser att en gemensam EU-definition och EU-metod för att mäta matsvinnet som gäller hela leveranskedjan skulle göra det för medlemsstaterna och de berörda aktörerna att beräkna och minska matsvinnet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda följande definition av ”matsvinn”: ”matsvinn: livsmedel som är avsett som människoföda, som befinner sig antingen i tjänligt eller otjänligt skick, och som tagits ur produktionen eller leveranskedjan för att kasseras, inklusive under primärproduktionen, bearbetningen, tillverkningen, transporten, lagringen, samt i detaljhandels- och konsumtionsledet, med undantag för förluster under primärproduktionen,” |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin framtida politik göra tydlig skillnad mellan matsvinn och livsmedelsförluster som i primärproduktionen är oundvikliga på grund av force majeure-händelser, exempelvis stormar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera livsmedelsförluster i jordbrukssektorn och andra sektorer i primärproduktionen i sina beräkningar för att säkerställa ett tillvägagångssätt som tar hänsyn till hela leveranskedjan. Parlamentet noterar emellertid att kvantifiering av förlusterna i primärproduktionsledet kan vara svårt och uppmanar kommissionen att identifiera bästa praxis för att hjälpa medlemsstaterna att samla in sådana uppgifter. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en gemensam definition av begreppet ”förlust” för varje led i livsmedelskedjan liksom en gemensam mätmetod i samarbete med medlemsstaterna och alla berörda aktörer. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet noterar svårigheten i att kvantifiera matsvinn och livsmedelsförluster i primärproduktionsledet på grund av de heterogena produkterna och motsvarande processer och på grund av avsaknaden av en tydlig definition av matsvinn. Parlamentet uppmanar kommissionen att identifiera och sprida bästa praxis bland medlemsstaterna i samband med insamling av uppgifter om livsmedelsförluster och matsvinn på gårdar, utan att skapa ytterligare administrativa bördor eller kostnader för jordbrukarna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att rådgöra med alla berörda aktörer om den statistiska metod och om andra åtgärder som ska införas för att förebygga matsvinn i hela unionen och i alla sektorer. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att det inte finns någon gemensam EU-definition och EU-metod för att mäta livsmedelsöverskott. Parlamentet påpekar att Italien har antagit lagstiftning som definierar överskott i livsmedelskedjan och tillhandahåller en hierarki för återvinning av överskott, med prioritet för livsmedel. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka effekterna av nämnda lagstiftning på livsmedelsdonationer och matsvinn i Italien, och att överväga att föreslå liknande lagstiftning på EU-nivå vid behov. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet efterlyser en specifik hierarki för matsvinn som ska tillämpas i direktiv 2008/98/EG enligt följande:






  a) | förebyggande vid källan, |
| --- | --- | --- |

22.

a)

förebyggande vid källan,

| b) | tillvaratagande av ätbar mat, med prioritet för livsmedel framför djurfoder och upparbetning till produkter andra än livsmedel, |
| --- | --- |

b)

tillvaratagande av ätbar mat, med prioritet för livsmedel framför djurfoder och upparbetning till produkter andra än livsmedel,

| c) | organisk materialåtervinning, |
| --- | --- |

c)

organisk materialåtervinning,

| d) | energiåtervinning, |
| --- | --- |

d)

energiåtervinning,

| e) | bortskaffande. |
| --- | --- |

e)

bortskaffande.

| 23. | Europaparlamentet belyser initiativen som ingår i handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, vilka omfattar åtgärder i syfte att upprätta en plattform för ekonomiskt stöd med målet att locka investeringar och innovationer för att minska förluster, samt de riktlinjer som gäller medlemsstaterna för att omvandla vissa livsmedelsförluster eller biprodukter från jordbruket till energi. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att energibehoven bör tillgodoses genom användning av avfall och biprodukter som inte är användbara i någon annan process högre upp i avfallshierarkin. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att bekämpning av matsvinn också kräver höga nivåer av återvinning i det reviderade avfallsramdirektivet och införandet av kaskadprincipen för biomassa i EU:s energipolitik. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet framhåller behovet av att införa en skyldighet för medlemsstaterna att årligen rapportera till kommissionen om den totala nivån av matsvinn som genererats under ett visst år. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta specifika åtgärder för förebyggande av matsvinn i sina avfallsförebyggande program. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att framför allt upprätta frivilliga avtal och skapa ekonomiska och skattemässiga incitament för att donera livsmedel och på andra sätt begränsa matsvinnet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna framför allt bör uppmuntra hemkompostering och separering av köksbioavfall vid källan samt garantera att detta avfall genomgår en organisk återvinning för att kunna säkra en hög miljöskyddsnivå och avkastning, bl.a. rötrester och kompostmaterial, med höga kvalitetsstandarder. Parlamentet anser att medlemsstaterna dessutom bör förbjuda deponering av organiskt avfall i deponier. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet noterar den föroreningsrisk som plast och metall medför i livsmedelsavfall som hamnar i kompostering och jord, och vidare till färskvatten och marina ekosystem, och kräver att denna föroreningsväg minimeras. Parlamentet påminner dessutom om att syftet med direktivet om återanvändning av slam som uppkommer vid rening av avfallsvatten i jordbruket är att minimera föroreningarna i jordbruksmarken. Parlamentet manar därför till aktsamhet när man överväger att kombinera avfallsflöden, och efterlyser lämpliga skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar att livsmedelssäkerheten är av största vikt och att åtgärder för att minska matsvinnet inte får äventyra nuvarande standarder för livsmedelssäkerhet. Parlamentet betonar att kampen mot matsvinnet inte bör äventyra vare sig livsmedelssäkerhets- och miljönormer eller djurskyddsnormer, särskilt inte normer om djurs hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att anta åtgärder för att kontrollera livsmedelssäkerheten ur hälsosynpunkt, när så krävs, för att bygga upp ett förtroende bland medborgare och konsumenter för politik som leder till att matsvinnet minskar. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet påminner om att förebyggandet av matsvinn är en första insats som måste göras för en korrekt avfallshantering som följer principerna för en cirkulär ekonomi. Parlamentet betonar dock att det i nuläget är omöjligt att få uppkomsten av matsvinn att helt försvinna. Parlamentet anser det därför nödvändigt att fastställa obligatoriska EU-åtgärder för att garantera att matsvinn kan förvandlas till nya resurser. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att erbjuda ekonomiska incitament för att stödja insamlingen av överblivna livsmedel som antingen kan omfördelas till välgörenhet eller återanvändas i andra sekundära syften som förhindrar matsvinn, som att t.ex. omvandla överblivna livsmedel till värdefulla resurser genom att använda dem i produktionen av foder för boskap och tamdjur. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet noterar möjligheten att optimera användningen av livsmedel som antingen går till spillo eller slängs samt biprodukter från livsmedelskedjan, i synnerhet dem av animaliskt ursprung, i fodertillverkning, återvinning av näringsämnen och tillverkning av jordförbättringsmedel, och deras betydelse för primärproduktionen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet framhåller hur en mer effektiv europeisk lagstiftning om biprodukter i direktivet 2008/98/EG kan bidra till ett avsevärt minskat matsvinn. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stödja projekt med jordbruksbaserade livsmedelsföretag avsedda att underlätta synergier mellan jordbruk och industri, särskilt genom programmet Horisont 2020. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påminner om behovet av att kommissionen, senast den 31 december 2018, utarbetar en rapport för att bedöma behovet av övergripande reglerande åtgärder inom sektorn för hållbar konsumtion och produktion, samt utformar en konsekvensbedömning för att identifiera de bestämmelser som hindrar utvecklingen av synergier mellan de olika sektorerna, och förhindrar användningen av biprodukter. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar att användningen av lager och livsmedel som annars skulle gå till spillo inte utesluter behovet av god utbudsstyrning och klok förvaltning av livsmedelskedjan, för att undvika systematiska strukturella överskott. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja högre användningsgrad av f.d. livsmedel och biprodukter från hela livsmedelskedjan i produktionen av djurfoder. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera de rättsliga hindren för att använda f.d. livsmedel i fodertillverkning och att främja forskning på detta område, och betonar samtidigt behovet av ökad spårbarhet, efterlevnad av standarder för biosäkerhet och användning av sorterings- och behandlingsprocesser som får ner livsmedelssäkerhetsrisken till noll. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar den nyligen inrättade EU-plattformen för livsmedelsförluster och matsvinn, som har som mål att identifiera prioriterade åtgärder som måste antas på EU-nivå för att förebygga livsmedelsförluster och matsvinn, och som underlättar informationsutbyte mellan berörda operatörer. Parlamentet betonar att ett lämpligt engagemang i plattformens arbete från parlamentets sida därför skulle vara önskvärt. Parlamentet uppmanar kommissionen att förse parlamentet med en detaljerad förteckning över pågående åtgärder, mål och delmål samt de framsteg som gjorts vad gäller gemensamma metoder och donationer. Parlamentet anser att plattformen kan vara det bästa redskapet för att mäta matsvinn, men också livsmedelsöverskott och livsmedelsåtervinning. Parlamentet är dock fortfarande övertygat om att detta bara skulle vara en allra första åtgärd för att komma till rätta med matsvinnsproblemet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det arbetet som görs i EU-plattformen för livsmedelsförluster och matsvinn översätts till EU:s 24 språk. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar plattformen för livsmedelsförluster och matsvinn att bl.a. stödja utvecklingen av olika konsumentinformationskanaler liksom konsumentinformations- och livsmedelsutbildningsprogram. Parlamentet uppmanar eftertryckligen plattformen att underlätta samarbete mellan lokala aktörer om förbyggande av matsvinn och donationsinitiativ, med fokus på att minska motsvarande transaktionskostnaderna. Parlamentet påpekar återigen vikten av att utbyta bästa praxis, förena kunskap och undvika överlappning med andra relevanta forum som exempelvis EU:s hållbarhetsforum för detaljhandeln, det europeiska rundabordssamtalet om hållbar konsumtion och produktion av livsmedel, högnivåforumet för en bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja och Consumer Goods Forum. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för EU-plattformen för livsmedelsförluster och matsvinn utvärdera den bästa praxis som hittills tillämpats i de olika medlemsstaterna för att bättre kunna definiera ändamålsenliga instrument för att minska matsvinnet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet anser att för att minska matsvinnet så mycket som möjligt måste samtliga aktörer inom livsmedelskedjan delta och de olika orsakerna till svinnet måste angripas, sektor för sektor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att göra en analys av hela livsmedelskedjan för att identifiera i vilka livsmedelssektorer matsvinnet förekommer mest och att hitta lämpliga lösningar för att förebygga matsvinn. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utbyta, främja och stödja framgångsrika metoder för ett minskat matsvinn och resursbevarande metoder som redan används av berörda aktörer. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna samt lokala och regionala myndigheter att rådfråga berörda parter om vilka riktade sektorsvisa åtgärder som bör vidtas för att förebygga matsvinn. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar att kommissionen och medlemsstaterna först och främst bör samråda med alla viktiga berörda aktörer (däribland jordbrukssektorn), och genomföra en konsekvensbedömning om alla föreslagna åtgärder som ska genomföras för att förebygga matsvinn runtom i unionen. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna samt regionala och lokala myndigheter att i samarbete med alla berörda aktörer åta sig att förbättra förståelsen, särskilt konsumenternas förståelse, av ”sista förbrukningsdag” och ”bäst före”-datum och av livsmedels användbarhet efter ”bäst före”-datum, bland annat genom informationskampanjer och genom att underlätta tillgång till och tillhandahållande av uttömmande och förståelig produktinformation. Parlamentet påpekar att användningen av dubbel datummärkning, till exempel ”sista försäljningsdag” och ”sista förbrukningsdag”, på samma produkt kan inverka negativt på konsumenters beslut om hanteringen av livsmedlet. Parlamentet betonar vikten av att ge konsumenter ökad makt för att hjälpa dem att fatta välgrundade beslut. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, som en del i sin pågående utvärdering, framför allt undersöka: huruvida befintlig EU-lagstiftning och EU-praxis i fråga om ”sista förbrukningsdag” och ”bäst före”-datum är ändamålsenlig i vissa medlemsstater; huruvida en översyn av termerna ”sista förbrukningsdag” och ”bäst före”-datum bör övervägas för att det ska bli lättare för konsumenterna att förstå dem; huruvida det skulle vara lämpligt att slopa vissa datum för produkter där ingen risk för hälsa eller miljö föreligger, och huruvida det skulle vara lämpligt att införa EU-riktlinjer på området. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en forskningsstudie för att utvärdera kopplingen mellan datummärkning och förebyggande av matsvinn. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar det initiativ som har tagits av vissa större detaljhandlare för att främja system som ändrar försäljningspriserna för produkter för konsumtion i enlighet med utgångsdatum, för att öka konsumenternas medvetenhet och uppmuntra till köp av produkter som håller på att gå ut. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Många livsmedel bibehåller sina organoleptiska-näringsmässiga egenskaper de dagar som följer efter utgångsdatumet, dock i minskad omfattning, och fortsätter att vara ätbara, förutsatt att principerna för livsmedelssäkerhet respekteras, och därför uppmanar parlamentet kommissionen att identifiera logistiska och organisatoriska modeller som gör det möjligt att återvinna alla produkttyper som hittills inte har sålts, på ett helt säkert sätt. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att betrakta rörlig prissättning kopplat till utgångsdatum som ett sätt att minska mängden ätbara livsmedel som blir till avfall. Svinnet under distributionsfasen kan minskas avsevärt genom att erbjuda rabatter som står i proportion till den tid som återstår fram tills produkten går ut. Parlamentet anser att sådan praxis, som idag tillämpas på frivillig basis, bör främjas och stödjas. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera den förteckning över livsmedel som är undantagna märkning med ”bäst före”-datum för att förebygga matsvinn. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet anser att det behövs mer forskning och information om sista förbrukningsdagen, för varje produkt, tillsammans med åtgärder för att främja och öka konsumtionen av färska varor och lösviktsprodukter, och minska långvarig förpackning och lagring. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter såväl som berörda aktörer att genomföra informationskampanjer för att bland konsumenter och samtliga operatörer i livsmedelskedjan främja förståelsen av förebyggande av matsvinn, livsmedelssäkerhet, livsmedels värde och en god livsmedelsbearbetning liksom konsumtionssätt. Parlamentet framhåller att sådana initiativ bör betona de miljömässiga, men också de ekonomiska och sociala fördelarna med att motverka matsvinn. Parlamentet efterlyser användning och främjande av moderna informationsverktyg, till exempel användning av mobilapplikationer, för att nå yngre generationer som främst använder digitala medier. Parlamentet vill att frågan om matsvinn och hunger, som idag är ett allvarligt problem, angrips ordentligt. Parlamentet framhåller behovet av solidaritet och att dela med sig till de mest behövande. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att utse ett Europaår mot matsvinn, som ett viktigt informationsinitiativ för Europas medborgare, och att försöka uppmärksamma de nationella regeringarna på denna viktiga fråga, för att tillgängliggöra tillräckliga medel för att hantera den närmaste tidens utmaningar. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar vikten av att undervisa och engagera barn i förebyggandet av matsvinn. Parlamentet noterar att revisionsrättens särskilda rapport nr 34/2016 om att bekämpa matsvinn understryker vikten av att införa pedagogiska budskap om matsvinn i de kompletterande åtgärderna för skolmjölksprogrammet och programmet för frukt och grönsaker i skolan, och rapporterar att mycket få medlemsstater har valt att göra det. Parlamentet uppmuntrar de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att tillvarata dessa programs fulla potential, vars syfte är att ge unga människor goda matvanor och erbjuda dem en möjlighet att lära sig om färsk mat och jordbrukets produktionsprocesser. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att motivera hushållen att bekämpa matsvinnet genom att marknadsföra en veckodag för rester och genom att informera om hur man som konsument bäst handlar och tillagar mat för att minska sitt matsvinn. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet betonar vikten av att på ett bra sätt anpassa metoderna för att distribuera, bevara och förpacka till varje produkts egenskaper och till konsumenternas behov, i syfte att undvika produktsvinn. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att se till att livsmedel distribueras konserveras med metoder som passar varje produkts egenskaper, för att undvika svinn. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och berörda aktörer att ge konsumenter bättre information om metoder för förvaring och/eller återanvändning av produkterna. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Parlamentet framhåller den viktiga funktion som lokala myndigheter och kommunala företag såväl som detaljhandlare och media har när det gäller att ge information och stöd till medborgarna om hur man bäst förvarar och/eller använder livsmedel för att förebygga och minska matsvinnet. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna utfärda rekommendationer om kyltemperaturer, med tanke på bevisen på att icke-optimala och olämpliga temperaturer leder till att livsmedel blir oätliga i förtid och skapar onödigt svinn. Parlamentet betonar att harmoniserade temperaturer i hela livsmedelskedjan skulle förbättra lagringen av och minska matsvinnet när det gäller produkter som transporteras och säljs över gränserna. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet betonar att den jordbruksbaserade livsmedelssektorn måste planera sin produktion bättre för att minska livsmedelsöverskotten. Parlamentet betonar dock att i nuläget är ett visst minimiöverskott av livsmedel en fysiologisk faktor i hela den jordbruksbaserade livsmedelskedjan, och att dessa överskott även beror på externa faktorer som inte kan kontrolleras. Parlamentet anser därför att åtgärder för att främja donationer kan utgöra ett viktigt redskap för att förhindra att livsmedelsöverskotten blir till avfall. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra innovation och investeringar i bearbetningstekniker inom jordbruksproduktion för att försöka minska matsvinnet i livsmedelskedjan och minska förlusterna i livsmedelsproduktionen vid familjejordbruk. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att använda den Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) för att minska matsvinnet i primärproduktionen och beredningsindustrin. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet betonar vikten av att sammanföra jordbrukare i kooperativ eller branschorganisationer för att minska livsmedelsförluster genom att öka deras kunskaper om marknader, vilket möjliggör mer effektiv planering och stordriftsfördelar, och förbättrar deras förmåga att marknadsföra sin produktion. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet understryker betydelsen av samarbete, till exempel via producentorganisationer eller andra organ, t.ex. branschorganisationer och kooperativ, för ökad tillgång till finansiering för innovation och investeringar i avfallsbehandlingsteknik såsom kompostering och anaerob nedbrytning, där så är lämpligt, eller ytterligare bearbetning av produkter, vilket skulle kunna ge jordbrukarna tillgång till nya produkter och tillträde till nya marknader och kunder. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att branschorganisationer och kontraktering leder till bättre produktionsstyrning och effektivare åtgärder mot matsvinn . Parlamentet anser att detta måste ske på lokal eller regional nivå, för att respektera närhetsprincipen. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet noterar fördelarna med samarbete och digitalisering, som skapar bättre tillgång till uppgifter och efterfrågeprognoser, och utveckling av avancerade produktionsprogram för jordbrukare, som gör att de kan anpassa sin produktion till efterfrågan, förbättra samordningen med de andra sektorerna i livsmedelskedjan och minimera svinnet. Parlamentet understryker att effektiv användning av matsvinnet, även i bioekonomin, bör främjas med tanke på svårigheten att minska det oundvikliga matsvinnet. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet anser att för att bättre matcha tillgång och efterfrågan skulle märkningsregler, som ger tillräcklig information om ingrediensernas ursprung och om de produktions- och bearbetningsmetoder som använts, ge konsumenten möjlighet att göra mer medvetna köp och på så sätt indirekt också påverka produktionsfaktorer, något som skulle ha positiva effekter för miljön, ekonomin och samhället. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bättre informera jordbrukare och konsumenter om en mer effektiv hantering av energi-, vatten- och naturresurser i hela livsmedelskedjan, för att märkbart minska slöseriet med resurser och matsvinnet, i syfte att minska ingångskostnader och slöseri med näringsämnen och öka innovation och hållbarhet i jordbrukssystemen. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet anser att det behövs mer forskning och information för att undvika matsvinn i primärproduktionen och ersätta resursslöseriet i jordbruksproduktionen, livsmedelsförädlingen eller distributionen med miljövänliga metoder. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet understryker att jordbrukarna, för att begränsa matsvinnet till ett absolut minimum, bör ges möjlighet, både tekniskt och ekonomiskt, att använda sina produkter på det mest resurseffektiva sättet. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet anser att jordbrukarledda och lokalt ledda initiativ kan erbjuda hållbara och ekonomiskt lönsamma lösningar och ge värde åt produkter som annars kan gå till spillo, genom att utveckla marknader för produkter som normalt sett inte skulle ingå i livsmedelskedjan, och understryker potentialen hos jordbrukarledda och lokalt ledda projekt för social innovation, såsom efterplockning och donationer av överblivna livsmedel till hjälporganisationer, däribland livsmedelsbanker. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att erkänna denna praxis och att främja den inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet understryker att man för att minska svinnet i produktionsfasen bör utnyttja innovativa tekniker och metoder för att optimera resultatet på detta område och omvandla de produkter som inte uppfyller marknadens standard till bearbetade varor. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet påpekar att stora mängder fullkomligt ätbara frukter och grönsaker inte når marknaden av estetiska skäl och på grund av handelsnormer. Parlamentet noterar att det finns framgångsrika initiativ som utnyttjar sådana produkter och uppmuntrar berörda aktörer från grossist- och detaljhandeln att främja sådan praxis. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt främja utvecklingen av marknader för sådana livsmedel, och att studera förhållandet mellan handelsnormer och matsvinn i detta sammanhang. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta för att påverka Unece:s (FN:s ekonomiska kommission för Europa) offentliga standarder i syfte att undvika resursslöseri genom att förebygga att matsvinn uppstår. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet anser att det behövs mer samarbete mellan producenter och utnyttjande av producentorganisationer för att möjliggöra och främja möjligheter på sekundärmarknaden, andra avsättningsmöjligheter och alternativ användning av livsmedelsöverskott, som annars skulle ha plöjts ner i marken eller gått till spillo eller slängts, och att återanvändning för mänsklig konsumtion då ska prioriteras, såsom försäljning med lägre grad för bearbetade livsmedel och försäljning på lokala marknader. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet noterar att de produkter som fortfarande kan användas för andra ändamål än som livsmedel, till exempel omvandling till foder, gödsling av åkrar, eller för framställning av kompost och energi, bör vara klart åtskilda från dem som betraktas som avfall, så att deras återanvändning inte äventyras. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet konstaterar att mängden kasserade grödor skulle kunna minskas om de såldes närmare konsumenterna, till exempel på torghandel och i gårdsbutiker, där distributionskanalerna är korta och de inköpta produkterna är lokala produkter med lite bearbetning. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att främja lokala livsmedel och att stödja korta livsmedelskedjor och hemförsäljning av jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet betonar att lokala och regionala produkter samt andelsjordbruk gör leveranskedjorna kortare, vilket höjer kvalitetsstandarderna för produkterna, och stöder säsongsbunden efterfrågan, med avsevärda fördelar för samhället, miljön och ekonomin. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet anser att korta leveranskedjor kan spela en viktig roll för att minska matsvinnet och yttre förpackningar, för att minska livsmedelstransporterna och få fram livsmedel av högre kvalitet och transparenta livsmedelskedjor, och i och med detta stärka landsbygdens ekonomiska livskraft. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet efterlyser marknadsföring i alla medlemsstater av säsongens frukter och grönsaker. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet vill att särskild uppmärksamhet ska riktas mot djurskydd. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta åtgärder för att minska förluster på grund av bristande djurskydd. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet betonar att otillbörliga affärsmetoder i distributionskedjan kan skapa matsvinn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka hur otillbörliga handelsmetoder i livsmedelskedjan leder till matsvinn, och att skapa en politisk ram för att bekämpa sådana metoder där det behövs. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet anser att en lösning på problemet med otillbörliga handelsmetoder kommer att förbättra ställningen för jordbrukarna – de svagaste länkarna i kedjan – och, genom att minska överproduktionen och ackumulerade överskott, skulle kunna bidra till att inte bara stabilisera priser och förse jordbrukare med skäliga och lönande priser fritt gård, utan också minska matsvinnet i hela kedjan såväl som förluster som genereras på familjejordbruk. Parlamentet framhåller att rättvisare löner till producenterna skulle ge produkterna ett större värde och åstadkomma en minskning av matsvinnet i de sista länkarna i leveranskedjan. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet betonar att lokala och regionala myndigheter samt berörda aktörer har ett huvudansvar för att genomföra program för minskning och förebyggande av matsvinn och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ha detta i åtanke under alla steg i processen. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna den roll som offentliga organ som tillhandahåller tjänster i allmänhetens intresse spelar när det gäller avfallshantering och åtgärder för att bekämpa matsvinn, samt företags, exempelvis små och medelstora företags, ansträngningar som bidrar direkt till den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra kommuner, civilsamhället, stormarknader och andra berörda aktörer att stödja initiativ för att minska matsvinn och bidra till en lokal livsmedelsstrategi, genom att till exempel via en mobilapplikation informera konsumenter om osålda livsmedel och anpassa tillgång och efterfrågan. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av livsmedelsinrättningar där livsmedel som är ätbara kan lämnas till de behövande (foodsharing). Parlamentet efterlyser förenklade förfaranden för att underlätta inrättandet av sådana inrättningar. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet anser att det största hindret i EU för leverans av fortfarande ätbara livsmedelsöverskott till behövande är bristen på, eller ibland den totala avsaknaden av, kapacitet i distributionskanalerna. Parlamentet konstaterar att välgörenhetsorganisationer och statliga eller kommunala socialtjänster inte har tillräckliga materiella eller mänskliga resurser för att transportera och distribuera livsmedel som fortfarande är ätbara och som skänkts till välgörande ändamål. Parlamentet konstaterar att detta i synnerhet gäller de mest missgynnade regionerna. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet konstaterar att livsmedelsindustrin redan har tagit initiativ för att minska matsvinnet genom att stärka samarbetet med organisationer som ger livsmedelsstöd, däribland livsmedelsbanker, i hela Europa. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för att det i medlemsstaterna ska nås överenskommelser som fastställer att livsmedelsbranschen ska dela ut osålda produkter till välgörenhetsorganisationer. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet efterfrågar ökat engagemang från alla berörda parter för att se till att de livsmedel som närmar sig utgångsdatum först skänks till välgörenhetsorganisationer. Parlamentet konstaterar emellertid att det fortfarande föreligger hinder, främst rättsliga sådana, för donationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att klargöra tolkningen av de rättsliga bestämmelser som förhindrar donationer. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet är oroat över att ”klargörande av relevant EU-lagstiftning som relaterar till avfall, livsmedel och foder för att underlätta livsmedelsdonationer och användande av tidigare livsmedel som foder till djur” vilket utlystes inför 2016 (29) ännu inte har genomförts. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet välkomnar förslaget till EU-riktlinjer för livsmedelsdonationer som ett första steg i rätt riktning. Parlamentet anser dock, med tanke på de olika hinder som finns i EU-lagstiftningen för livsmedelsdonation, att donation av osålda livsmedel i hela livsmedelskedjan måste främjas ytterligare genom att lagändringar antas. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka formerna för att donera livsmedel till välgörenhet från företag i produktionslandet, oberoende av språket på produktens förpackning. Parlamentet påpekar att donationer av sådana varor bör göras möjliga när den information som är nödvändig för att upprätthålla livsmedelssäkerhet, t.ex. allergeninnehåll, görs tillgänglig för mottagaren på deras medlemsstats officiella språk. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att underlätta samarbetet mellan lokala och regionala aktörer vad gäller livsmedelsdonationer genom att minska transaktionskostnaderna för att sänka tröskeln för deltagande, t.ex. genom att erbjuda verktygsmallar som kan anpassas till specifika lokala behov och användas av lokala aktörer för att möta tillgång och efterfrågan av livsmedelsöverskott och att organisera logistiken mer effektivt. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ”sociala livsmedelsbutiker” liksom offentliga och privata partnerskap med välgörenhetsorganisationer för att få bästa sätt utnyttja livsmedel som är ätbara men osäljbara. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa institutionellt och ekonomiskt stöd till sociala stormarknader, eftersom de är viktiga förmedlare av livsmedelsdonationer. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet kräver att aktörerna inom livsmedelssektorn som skänker bort livsmedelsöverskott gratis följer korrekt operativ praxis för att kunna garantera hygienisk och hälsomässig säkerhet för livsmedlen, i enlighet med förordning (EG) nr 852/2004. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som nationella myndigheter kan spela för att hjälpa aktörer i hela livsmedelskedjan att använda ätbara livsmedel och livsmedel nära utgångsdatum genom att ha en öppen snarare än en avvisande inställning när bestämmelser om livsmedelssäkerhet införs. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten och effekterna av att införa ”den barmhärtige samaritens lag”. Parlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga hur skadeståndsansvar vid livsmedelsdonationer regleras i lagstiftningsakter såsom förordning (EG) nr 178/2002 och direktiv 85/374/EEG. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en ändring i momsdirektivet som explicit skulle tillåta skattebefrielse på livsmedelsdonationer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa kommissionens rekommendationer och att fastställa en mervärdesskattesats som är nära noll om livsmedelsdonationen görs omkring bäst-före-datum eller om livsmedlen är osäljbara. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att komplettera Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 223/2014 av den 11 mars 2014 om fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (30) med en genomförandeakt som främjar användningen av FEAD för att underlätta livsmedelsdonation genom att finansiera kostnaderna för insamling, transport, lagring och distribution, och som reglerar användningen av interventionslager sinom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet uppmanar lokala, regionala och nationella myndigheter att stödja upprättandet av infrastruktur för livsmedelsdonationer i regioner och områden där sådan inte finns, inte är tillräcklig eller har för låg kapacitet. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inte omfördela FEAD-resurser som tidigare hade avsatts för livsmedelsbanker och välgörenhetsorganisationer till andra målgrupper. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet påpekar att livsmedelsdonationer inte kan ses som en verklig åtgärd för att lösa problemen som ligger till grund för fattigdom. Parlamentet betonar därför att orealistiska förväntningar i detta sammanhang bör undvikas. Livsmedelsdonationer kan inte förväntas både minska sociala problem och förbygga matsvinn. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att vidta mer beslutsamma åtgärder för att förebygga fattigdom. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vara uppmärksamma på donationer och se till att de inte används för att skapa en alternativ marknad, eftersom det skulle innebära att behövande människor inte får del av livsmedelsdonationerna och att företag avskräcks från att donera. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, utan att de små och medelstora företagen samt frivilligorganisationer åläggs onödiga bördor, noga övervaka livsmedelsdonationer, för att se till att livsmedel inte försvinner och säljs på alternativa marknader, eftersom livsmedlen då inte skulle nå de behövande och personer i branschen skulle avskräckas från att göra livsmedelsdonationer på grund av risken att det skulle leda till illojal konkurrens. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Europaparlamentet uppmanar alla aktörer i livsmedelskedjan att ta sin del av det gemensamma ansvaret och tillämpa den gemensamma förklaringen om matsvinn Every Crumb Counts och avtalet Retail agreement on waste. Parlamentet påpekar att detaljhandelssektorn möter miljontals konsumenter varje dag, och har en unik möjlighet att öka kunskapen om och skapa medvetenhet kring matsvinn och därigenom underlätta välgrundade val. Parlamentet understryker att marknadsföringspraxis som ”köp en, få en gratis” ökar risken för att konsumenter ska köpa mer än de kan använda. Parlamentet uppmärksammar i detta avseende dessutom behovet av att erbjuda mindre förpackningsstorlekar till mindre hushåll. Parlamentet välkomnar att vissa återförsäljare säljer livsmedel med korta hållbarhetsdatum till nedsatta priser men anser att denna praxis borde vara mer utbredd. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Europaparlamentet upprepar att äggavfall fortfarande är ett av de största problemen för detaljhandeln. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka sätt att minska äggavfall, med hänsyn till den vetenskapliga bedömningen från EFSA och uppmanar medlemsstater att verkligen informera konsumenterna om denna viktiga fråga. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie om hur en reformerad gemensam jordbrukspolitik och gemensam fiskeripolitik skulle påverka skapandet och minskningen av matsvinn. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Europaparlamentet understryker att jordbrukarnas försörjning är beroende av möjligheten att få ut produkter på marknaden på rättvisa villkor och till lönsamma priser, och att produkter som går förlorade i jordbruket, inklusive förluster på grund av extrema eller ovanliga klimathändelser, eller som skadas i en naturkatastrof eller förstörs då en marknad har gått förlorad eller priserna är låga, leder till förlorade investeringar och inkomster för jordbrukarna. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att prisvolatiliteten på jordbruksmarknaderna påverkar jordbrukarnas produktion och intäkter och kan leda till att livsmedel slängs, och om att lämpliga verktyg för att motverka prisvolatilitet därför måste byggas in i den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Europaparlamentet betonar att kommissionen hittills inte har genomfört någon studie för att fastställa effekterna av olika reformer på jordbruksproduktionens volym och dess effekt på matsvinnet, och uppmanar därför kommissionen att inkludera frågan om matsvinn i sin framtida utformning av politiken och i genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Europaparlamentet betonar att matsvinn i produktionsfasen också kan bero på att vår bas för jordbruksproduktion har försämrats i och med markförsämringen, förlusten av biologisk mångfald (mindre pollinering) och degraderingen av olika typer av naturresurser, och att hänsyn bör tas till detta i den framtida utvecklingen av jordbruket och den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att tillvarata Europeiska fiskerifondens (EFF) och Europeiska havs- och fiskerifondens (EHFF) fulla potential för att minska matsvinnet när det gäller utkast av fisk och förbättra överlevnadsgraden för organismer odlade inom vattenbruk. |
| --- | --- |

117.

| 118. | Europaparlamentet hoppas att den landningsskyldighet i den gemensamma fiskeripolitiken som just nu håller på att fasas in kommer att leda till mer selektiva fiskeredskap och fiskemetoder, och slutligen till att en mindre mängd fisk kastas ut till havs. Parlamentet noterar dock att landningsskyldigheten inte gäller all fisk och att det därför behövs ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Europaparlamentet är oroat över det svinn som uppstår efter det att fisk fångas, med tanke på den begränsade hållbarheten och de ofta extrema resor som fiskar gör för förädling, ofta mellan Europa och Asien och sedan tillbaka till Europa för slutlig försäljning. |
| --- | --- |

119.

| 120. | Europaparlamentet erinrar om betydelsen av begreppet ”vattenfotavtryck” för livsmedel och foder. |
| --- | --- |

120.

| 121. | Europaparlamentet erinrar om att förordning (EG) nr 178/2002 även inkluderar livsmedel som vatten ”som avsiktligt tillförts livsmedlet under dess framställning, beredning eller behandling” och att det är en viktig strategisk resurs för hela jordbruks- och livsmedelsindustrin. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Europaparlamentet understryker att matsvinn, beroende på kvaliteten på, typen av och den mängd vatten som används vid livsmedelsproduktionen, också medför ett stort slöseri med vatten. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Europaparlamentet erinrar om vikten av att förbättra vattenförvaltningen för jordbruk, att utveckla vattensmarta livsmedelsproduktionssystem och att höja vatten- och livsmedelssäkerheten i de områden som är mest utsatta på grund av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

123.

| 124. | Europaparlamentet betonar att innovativa och miljövänliga lösningar på områden som hantering av del- och biprodukter från livsmedelsproduktion, handel med livsmedel, förvaring av livsmedel, hållbarhetstid, digital teknik och material som kommer i kontakt med livsmedel kan ha stor potential för att minska matsvinnet. Parlamentet uppmuntrar kommissionen, medlemsstaterna samt övriga berörda parter att stödja forskning på dessa områden och att främja hållbara och ändamålsenliga lösningar. Parlamentet anser att tjänster inom samverkansekonomin är viktiga för att öka medvetenheten och främja hållbar konsumtion. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja innovation genom forskningsprojekt och forskningsprogram som finansieras av EU-budgeten, t.ex. det europeiska innovationspartnerskapet. |
| --- | --- |

124.

| 125. | Europaparlamentet understryker ansvaret för alla aktörer i leveranskedjan, bland annat tillverkarna av förpackningssystem, för att förebygga matsvinn. Parlamentet betonar det positiva bidraget från de material och lösningar som används för livsmedelsförpackningar för att förebygga livsmedelsförluster och matsvinn i leveranskedjan, t.ex. förpackningar som minskar livsmedelsförluster under transport, lagring och distribution, och som bevarar livsmedlens kvalitet och hygien längre, eller som förlänger hållbarheten. Parlamentet understryker dock behovet av att anpassa förpackningar till deras syfte (dvs. ingen yttre eller inre förpackning) och till produktens och konsumentens behov, liksom vikten av att beakta livscykelperspektivet för den förpackade produkten som helhet, inklusive utformning och användning av förpackningen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bedöma fördelarna med biobaserade, biologiskt nedbrytbara och komposterbara livsmedelsförpackningar, genom att hänsyn tas till effekterna på människors hälsa och livsmedelssäkerheten och en livscykelstrategi anammas. Parlamentet framhåller att målen för minskning av matsvinnet måste överensstämma med de åtgärder och mål som finns i direktiv 94/62/EG, särskilt målet att uppnå en märkbar minskning i förbrukningen av förpackningar som inte är återvinningsbara och onödiga förpackningar. |
| --- | --- |

125.

| 126. | Parlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att stödja utvecklingen och införandet av aktiva och smarta material avsedda att komma i kontakt med livsmedel och andra innovativa lösningar som på ett positivt sätt bidrar till resurseffektivitet och den cirkulära ekonomin. Parlamentet påpekar att relevant lagstiftning om material avsedda att komma i kontakt med livsmedel bör säkerställa ett maximalt konsumentskydd för alla förpackningsmaterial, inklusive importerat material från tredje land. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att presentera harmoniserade EU-regler för material avsedda att komma i kontakt med livsmedel och att prioritera utformningen av specifika EU-åtgärder för material såsom papper och papp, i enlighet med parlamentets resolution av den 6 oktober 2016 om genomförande av förordningen om material avsedda att komma i kontakt med livsmedel (EG) nr 1935/2004 (31). |
| --- | --- |

126.

| 127. | Europaparlamentet rekommenderar att användning av frivilliga uppförandekoder främjas i verksamhet som utvecklats av sektoriella organisationer inom livsmedels-, catering- och hotellsektorerna för en optimal användning av produkter och för att främja donationer till program vars syfte är att samla in livsmedelsöverskott för sociala ändamål. |
| --- | --- |

127.

| 128. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra ingående av avtal eller samförståndsavtal som främjar ett ansvarigt beteende och god praxis som har utformats för att minska matsvinn, bland annat genom att förse aktörer inom cateringbranschen med återanvändbara förpackningar i återvinningsbart material, för att kunderna ska kunna ta med sig sina matrester hem. |
| --- | --- |

128.

| 129. | Europaparlamentet rekommenderar att lokala och regionala produkter används i catering- hotell- och restaurangsektorerna när så är lämpligt för att förkorta produktions- och konsumtionskedjan och på så sätt minska antalet bearbetningsled och följaktligen den mängd svinn som uppstår under de olika faserna. |
| --- | --- |

129.

| 130. | Europaparlamentet betonar att utvecklingen i den digitala sektorn erbjuder många möjligheter för att förebygga att matsvinn uppstår, särskilt genom skapandet av onlineplattformar för att tillvarata mat, som gör att cateringsektorn kan erbjuda osålda portioner till nedsatt pris. Parlamentet belyser det faktum att liknande experiment har gett signifikanta resultat i de medlemsstater där de har utvecklats. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna bidraget från socialt ansvarsfulla initiativ, till exempel Healthy Nutritional Standard, som syftar till att tillhandahålla bättre information om livsmedel till olika grupper av konsumenter med särskilda livsmedelsbehov eller -preferenser genom frivillig och samreglerad livsmedelsmärkning i restauranger och inom turism för att minska matsvinnet på detta område. |
| --- | --- |

131.

| 132. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta med utvecklingsländerna för att hjälpa dem att förbättra livsmedelskedjans infrastruktur och minska deras matsvinn. |
| --- | --- |

132.

| 133. | Europaparlamentet uppmuntrar eftertryckligen alla unionens institutioner och organ att inkludera ett krav på att cateringrelaterade anbud ska vara försedda med planer för hantering och minskning av matsvinn. Parlamentet uppmanar kvestorerna att ge prioritet åt åtgärder som minskar matsvinn i Europaparlamentet och att uppmuntra andra EU-institutioner att följa deras exempel. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna samt lokala och regionala myndigheter att minska matsvinnet i offentliga inrättningar. |
| --- | --- |

133.

| 134. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

134.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2015)0266.

(2)  EUT C 227 E, 6.8.2013, s. 25.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2016)0250.

(4)  EUT C 17, 18.1.2017, s. 28.

(5)  EUT C 161, 6.6.2013, s. 46.

(6)  FAO, Food wastage footprint. Impacts on natural resources. Rom, 2013.

(7)  AO, 2015. Food wastage footprint & climate change.

(8)  https://www.wfp.org/hunger/stats.

(9)  State of Food Insecurity in the World, 2012, FAO, FN.

(10)  Development Goals in an Era of Demographic Change, Global Monitoring Report 2015/2016, Världsbanken.

(11)  http://www.un.org/en/development/desa/news/population/2015-report.html

(12)  Fusions, Estimates of European food waste levels, mars 2016.

(13)  Eurostat, People at risk of poverty or social exclusion.

(14)  Fusions, Estimates of European food waste levels, mars 2016.

(15)  WRAP, 2015. Household Food Waste in the UK, 2015.

(16)  FAO, 2011: Global Food Losses and Food Waste.

(17)  Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 34/2016 (Att bekämpa matsvinn): en möjlighet för EU att öka resurseffektiviteten i livsmedelskedjan, s. 14.

(18)  Standard för redovisning och rapportering av livsmedelsförlust och matsvinn, 2016.

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

(20)  EUT L 304, 22.11.2011, s. 18.

(21)  Flash Eurobarometer 425, Food waste and date marking, september 2015.

(22)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (EUT L 139, 30.4.2004, s. 1). Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (EUT L 139, 30.4.2004, s. 55). Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (EUT L 139, 30.4.2004, s. 206).

(24)  Jämförande studie av EU-medlemsstaters lagstiftning och praxis av livsmedelsdonationer (2014), på uppdrag av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

(25)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

(26)  Gemensamt svar på två skriftliga parlamentsfrågor (E-003730/13, E-002939/13), 7 maj 2013.

(27)  Jämförande studie av EU-medlemsstaters lagstiftning och praxis av livsmedelsdonationer (2014), på uppdrag av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

(28)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar, sammanfattning av konsekvensbedömningen, konsekvensbedömning av åtgärder mot matsvinn för att avsluta SWD(2014)0207 om översynen av EU:s avfallshanteringsmål (SWD(2014)0289, 23 september 2014).

(29)  Bilaga till meddelandet från kommissionen COM(2015)0614.

(30)  EUT L 72, 12.3.2014, s. 1.

(31)  Antagna texter, P8_TA(2016)0384.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/44 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/44

---

P8_TA(2017)0208

Utvärderingen av externa aspekter av tullens arbete och förvaltning som ett verktyg för att underlätta handel och bekämpa olaglig handel

Europaparlamentets resolution av den 16 maj 2017 om utvärderingen av externa aspekter av tullens arbete och förvaltning som ett verktyg för att underlätta handel och bekämpa olaglig handel (2016/2075(INI))

(2018/C 307/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497),

| — | med beaktande av GD TAXUD:s strategiska plan för 2016–2020 och GD TAXUD:s förvaltningsplan för 2016 av den 14 mars 2016 (Ares(2016)1266241), |
| --- | --- |

—

med beaktande av GD TAXUD:s strategiska plan för 2016–2020 och GD TAXUD:s förvaltningsplan för 2016 av den 14 mars 2016 (Ares(2016)1266241),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 augusti 2014EU:s strategi och handlingsplan för riskhantering på tullområdet: Hantera risker, stärka säkerheten i leveranskedjan och underlätta handeln (COM(2014)0527), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 augusti 2014EU:s strategi och handlingsplan för riskhantering på tullområdet: Hantera risker, stärka säkerheten i leveranskedjan och underlätta handeln (COM(2014)0527),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 19 juli 2016Lägesrapport om genomförandet av EU:s strategi och handlingsplan för förbättrad riskhantering på tullområdet (COM(2016)0476), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 19 juli 2016Lägesrapport om genomförandet av EU:s strategi och handlingsplan för förbättrad riskhantering på tullområdet (COM(2016)0476),

| — | med beaktande av riktlinjerna för godkända ekonomiska aktörer (TAXUD/B2/047/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för godkända ekonomiska aktörer (TAXUD/B2/047/2011),

| — | med beaktande av pilotprojektet för smart och säker handel (SSTL) mellan EU och Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av pilotprojektet för smart och säker handel (SSTL) mellan EU och Kina,

| — | med beaktande av rådets resolution om EU:s handlingsplan för tullens bekämpning av intrång i immateriella rättigheter för perioden 2013–2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution om EU:s handlingsplan för tullens bekämpning av intrång i immateriella rättigheter för perioden 2013–2017 (1),

| — | med beaktande av GD TAXUD:s rapport om tullens säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter inom EU för 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av GD TAXUD:s rapport om tullens säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter inom EU för 2015,

| — | med beaktande av den strategiska ramen för tullsamarbetet mellan EU och Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den strategiska ramen för tullsamarbetet mellan EU och Kina,

| — | med beaktande av handlingsplanen om tullsamarbete mellan EU och Kina på det immaterialrättsliga området (2014/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen om tullsamarbete mellan EU och Kina på det immaterialrättsliga området (2014/2017),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 februari 2014Handlingsplan för övervakning av hur förmånsordningarna på handelsområdet fungerar (COM(2014)0105), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 februari 2014Handlingsplan för övervakning av hur förmånsordningarna på handelsområdet fungerar (COM(2014)0105),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 februari 2016 om en åtgärdsplan för förstärkning av kampen mot finansiering av terrorism (COM(2016)0050), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 februari 2016 om en åtgärdsplan för förstärkning av kampen mot finansiering av terrorism (COM(2016)0050),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 december 2016Utveckling av EU:s tullunion och dess styrning (COM(2016)0813), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 december 2016Utveckling av EU:s tullunion och dess styrning (COM(2016)0813),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2015 om strategin för skydd och säkerställande av immateriella rättigheter i tredjeländer (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2015 om strategin för skydd och säkerställande av immateriella rättigheter i tredjeländer (2),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 23/2016: Sjötransporten inom EU: på stormigt hav – till stora delar oändamålsenliga och ohållbara investeringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 23/2016: Sjötransporten inom EU: på stormigt hav – till stora delar oändamålsenliga och ohållbara investeringar,

| — | med beaktande av Marrakechavtalet genom vilket WTO inrättades, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Marrakechavtalet genom vilket WTO inrättades,

| — | med beaktande av OECD:s rapport av den 18 april 2016Illicit Trade – Converging Criminal Networks, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s rapport av den 18 april 2016Illicit Trade – Converging Criminal Networks,

| — | med beaktande av artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 207, 208 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 207, 208 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (3), och dess tillhörande delegerade akt (delegerad förordning (EU) 2015/2446 (4)), gemomförandeakt (genomförandeakt (EU) 2015/2447 (5)), delegerade övergångsakt (delegerad förordning (EU) 2016/341 (6)), och arbetsprogram (genomförandebeslut (EU) 2016/578 (7)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (3), och dess tillhörande delegerade akt (delegerad förordning (EU) 2015/2446 (4)), gemomförandeakt (genomförandeakt (EU) 2015/2447 (5)), delegerade övergångsakt (delegerad förordning (EU) 2016/341 (6)), och arbetsprogram (genomförandebeslut (EU) 2016/578 (7)),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 608/2013 av den 12 juni 2013 om tullens säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter och upphävande av rådets förordning (EG) nr 1383/2003 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 608/2013 av den 12 juni 2013 om tullens säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter och upphävande av rådets förordning (EG) nr 1383/2003 (8),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 13 december 2013 till Europaparlamentets och rådets direktiv om en unionsrättslig ram för tullrättsliga överträdelser och sanktioner (COM(2013)0884), och med beaktande av yttrandet från utskottet för handel till utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd över detta förslag (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 13 december 2013 till Europaparlamentets och rådets direktiv om en unionsrättslig ram för tullrättsliga överträdelser och sanktioner (COM(2013)0884), och med beaktande av yttrandet från utskottet för handel till utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd över detta förslag (9),

| — | med beaktande av artikel 24.2 i förordning (EU) 2015/478 av den 11 mars 2015 om gemensamma importregler (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 24.2 i förordning (EU) 2015/478 av den 11 mars 2015 om gemensamma importregler (10),

| — | med beaktande av principen om en konsekvent politik för utveckling, såsom den anges i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av principen om en konsekvent politik för utveckling, såsom den anges i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2017 om hantering av utmaningarna i samband med genomförandet av tullkodexen för unionen (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2017 om hantering av utmaningarna i samband med genomförandet av tullkodexen för unionen (11),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från budgetkontrollutskottet (A8-0162/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från budgetkontrollutskottet (A8-0162/2017), och av följande skäl:

| A. | Tullunionen är en hörnsten i Europeiska unionen och utgör ett av världens största handelsblock. En till fullo fungerande tullunion är mycket viktigt för att unionen ska uppvisa den trovärdighet som den behöver för att säkra sin styrka när den förhandlar om handelsavtal. |
| --- | --- |

A.

Tullunionen är en hörnsten i Europeiska unionen och utgör ett av världens största handelsblock. En till fullo fungerande tullunion är mycket viktigt för att unionen ska uppvisa den trovärdighet som den behöver för att säkra sin styrka när den förhandlar om handelsavtal.

| B. | Genomförandet av unionens tullkodex är nödvändigt för att skydda EU:s egna resurser, i synnerhet tullavgifter, och nationella skatteintressen. |
| --- | --- |

B.

Genomförandet av unionens tullkodex är nödvändigt för att skydda EU:s egna resurser, i synnerhet tullavgifter, och nationella skatteintressen.

| C. | En fullt fungerande tullunion är grundläggande för en effektiv kamp mot olagliga kapitalrörelser och handelsbaserad penningtvätt. |
| --- | --- |

C.

En fullt fungerande tullunion är grundläggande för en effektiv kamp mot olagliga kapitalrörelser och handelsbaserad penningtvätt.

| D. | Genomförandet av unionens tullkodex, som infördes den 1 maj 2016, riskerar att fördröjas på grund av att det saknas lämplig finansiering av gemensamma och fungerande it-system före den 31 december 2020. |
| --- | --- |

D.

Genomförandet av unionens tullkodex, som infördes den 1 maj 2016, riskerar att fördröjas på grund av att det saknas lämplig finansiering av gemensamma och fungerande it-system före den 31 december 2020.

| E. | I lägesrapporten om genomförandet av EU:s strategi och handlingsplan för förbättrad riskhantering på tullområdet betonas det att otillräcklig finansiering för att uppgradera befintliga it-system och utveckla nödvändiga nya system är en viktig fråga som hämmar framstegen, framför allt i samband med det nya importkontrollsystemet. I avsaknad av ytterligare resurser kommer ett antal åtgärder inte att kunna genomföras före slutet av 2020, såsom det hade förutsetts i strategin och handlingsplanen. En försening skulle också påverka genomförandet av åtaganden av tullrelaterade aspekter inom ramen för den europeiska säkerhetsagendan. |
| --- | --- |

E.

I lägesrapporten om genomförandet av EU:s strategi och handlingsplan för förbättrad riskhantering på tullområdet betonas det att otillräcklig finansiering för att uppgradera befintliga it-system och utveckla nödvändiga nya system är en viktig fråga som hämmar framstegen, framför allt i samband med det nya importkontrollsystemet. I avsaknad av ytterligare resurser kommer ett antal åtgärder inte att kunna genomföras före slutet av 2020, såsom det hade förutsetts i strategin och handlingsplanen. En försening skulle också påverka genomförandet av åtaganden av tullrelaterade aspekter inom ramen för den europeiska säkerhetsagendan.

| F. | Den nuvarande fragmenteringen av tullkontrollpolitiken mellan medlemsstaterna får inte leda till en situation som resulterar i ytterligare administrativa bördor och tidspress eller snedvridning av de internationella handelsflödena. |
| --- | --- |

F.

Den nuvarande fragmenteringen av tullkontrollpolitiken mellan medlemsstaterna får inte leda till en situation som resulterar i ytterligare administrativa bördor och tidspress eller snedvridning av de internationella handelsflödena.

| G. | I förslaget till direktiv om en unionsrättslig ram för tullrättsliga överträdelser och sanktioner görs ingen tydlig åtskillnad mellan straffrättsliga och administrativa sanktioner inom medlemsstaterna, med full respekt för subsidiaritetsprincipen. Detta kan uppmuntra ekonomiska operatörer som gör sig skyldiga till bedrägeri att göra strategiska val när de importerar från tredjeländer, vilket orsakar snedvridning i fråga om skatteuppbörd och negativ återverkningar på miljön, och fungerar därför inte som en avskräckande åtgärd mot olaglig handel. |
| --- | --- |

G.

I förslaget till direktiv om en unionsrättslig ram för tullrättsliga överträdelser och sanktioner görs ingen tydlig åtskillnad mellan straffrättsliga och administrativa sanktioner inom medlemsstaterna, med full respekt för subsidiaritetsprincipen. Detta kan uppmuntra ekonomiska operatörer som gör sig skyldiga till bedrägeri att göra strategiska val när de importerar från tredjeländer, vilket orsakar snedvridning i fråga om skatteuppbörd och negativ återverkningar på miljön, och fungerar därför inte som en avskräckande åtgärd mot olaglig handel.

| H. | Komplexa tullbestämmelser och tullförfaranden, liksom olikheter i de kriterier och sanktioner som tillämpas av myndigheterna, kan utgöra en alltför stor börda för små och medelstora företag och sätter stor press på deras begränsade resurser och påverkar deras handelsutveckling. |
| --- | --- |

H.

Komplexa tullbestämmelser och tullförfaranden, liksom olikheter i de kriterier och sanktioner som tillämpas av myndigheterna, kan utgöra en alltför stor börda för små och medelstora företag och sätter stor press på deras begränsade resurser och påverkar deras handelsutveckling.

| I. | Ett effektivt tullsamarbete mellan medlemsstaternas tullförvaltningar, godkända ekonomiska aktörer, polisstyrkor och rättsliga myndigheter liksom andra relevanta aktörer å ena sidan och tredjeländer å andra sidan, samt på multilateral nivå, spelar en viktig roll, på grund av de betydande handelsvolymerna, och utgör en hörnsten i kampen mot olaglig handel, terrorism, penningtvätt, olaglig handel med vilda djur och växter, skatteundandragande, narkotika- och tobakshandel och handel med förfalskade läkemedel samt för skyddet av EU:s immateriella rättigheter, genomförandet av och respekten för due diligence-förfaranden i samband med produkter i den globala värdekedjan, enligt vad som anges i kommissionens strategi ”Handel för alla”, samt spårning och eventuell eliminering av förbindelser mellan aktörer involverade i olaglig affärsverksamhet i den internationella leveranskedjan. |
| --- | --- |

I.

Ett effektivt tullsamarbete mellan medlemsstaternas tullförvaltningar, godkända ekonomiska aktörer, polisstyrkor och rättsliga myndigheter liksom andra relevanta aktörer å ena sidan och tredjeländer å andra sidan, samt på multilateral nivå, spelar en viktig roll, på grund av de betydande handelsvolymerna, och utgör en hörnsten i kampen mot olaglig handel, terrorism, penningtvätt, olaglig handel med vilda djur och växter, skatteundandragande, narkotika- och tobakshandel och handel med förfalskade läkemedel samt för skyddet av EU:s immateriella rättigheter, genomförandet av och respekten för due diligence-förfaranden i samband med produkter i den globala värdekedjan, enligt vad som anges i kommissionens strategi ”Handel för alla”, samt spårning och eventuell eliminering av förbindelser mellan aktörer involverade i olaglig affärsverksamhet i den internationella leveranskedjan.

| J. | EU har slutit avtal om tullsamarbete och ömsesidigt administrativt bistånd med Sydkorea, Kanada, Förenta staterna, Indien, Kina och Japan. |
| --- | --- |

J.

EU har slutit avtal om tullsamarbete och ömsesidigt administrativt bistånd med Sydkorea, Kanada, Förenta staterna, Indien, Kina och Japan.

| K. | Vissa handelspartner står fortfarande för lejonparten av de olagliga eller förfalskade produkter som förs in i unionen. Medan Malaysia endast exporterar sådana produkter för ett värde på ca 2,5 miljoner EUR, står Kina och Hongkong för över 300 miljoner respektive 100 miljoner EUR. Endast under 2015 orsakade Vitryssland EU skatteförluster på en miljard EUR genom att exportera produkter där momsregler och hälsobestämmelser helt och hållet kringgicks. |
| --- | --- |

K.

Vissa handelspartner står fortfarande för lejonparten av de olagliga eller förfalskade produkter som förs in i unionen. Medan Malaysia endast exporterar sådana produkter för ett värde på ca 2,5 miljoner EUR, står Kina och Hongkong för över 300 miljoner respektive 100 miljoner EUR. Endast under 2015 orsakade Vitryssland EU skatteförluster på en miljard EUR genom att exportera produkter där momsregler och hälsobestämmelser helt och hållet kringgicks.

| L. | Enligt kommissionens senaste rapport om EU:s tullmyndigheters säkerställande av skyddet av de immateriella rättigheterna har antalet förfalskade varor som beslagtagits av dessa myndigheter ökat med 15 procent mellan 2014 och 2015. Över 40 miljoner produkter som misstänks utgöra ett intrång i en immateriell rättighet, för ett sammanlagt värde på 650 miljoner EUR, har beslagtagits vid unionens yttre gränser. |
| --- | --- |

L.

Enligt kommissionens senaste rapport om EU:s tullmyndigheters säkerställande av skyddet av de immateriella rättigheterna har antalet förfalskade varor som beslagtagits av dessa myndigheter ökat med 15 procent mellan 2014 och 2015. Över 40 miljoner produkter som misstänks utgöra ett intrång i en immateriell rättighet, för ett sammanlagt värde på 650 miljoner EUR, har beslagtagits vid unionens yttre gränser.

| M. | Internationella frihandelszoner och de tredjeländer där olaglig handel oftast har sitt ursprung utgör eventuella bakgrundsområden för en fortsatt spridning av handel med olagliga produkter i EU, vilket leder till intensivare gränskontroller och kommer därför sannolikt att kräva ytterligare och specifika analyser. |
| --- | --- |

M.

Internationella frihandelszoner och de tredjeländer där olaglig handel oftast har sitt ursprung utgör eventuella bakgrundsområden för en fortsatt spridning av handel med olagliga produkter i EU, vilket leder till intensivare gränskontroller och kommer därför sannolikt att kräva ytterligare och specifika analyser.

| N. | Handel med förfalskade produkter kan bidra till finansieringen av kriminella organisationer som är verksamma inom terrorism, narkotikahandel, vapen, penningtvätt och människohandel. |
| --- | --- |

N.

Handel med förfalskade produkter kan bidra till finansieringen av kriminella organisationer som är verksamma inom terrorism, narkotikahandel, vapen, penningtvätt och människohandel.

| O. | Kampen mot förfalskning är nödvändig för att skydda de immateriella rättigheterna i Europa, bevara know-how och främja innovation. |
| --- | --- |

O.

Kampen mot förfalskning är nödvändig för att skydda de immateriella rättigheterna i Europa, bevara know-how och främja innovation.

| P. | Tullmyndigheterna har en särskilt viktig säkerhetsmässig roll när det gäller att hindra terroristorganisationer från att överföra pengar och att strypa deras inkomstkällor, vilket erkänns i kommissionens meddelande om en åtgärdsplan för förstärkning av kampen mot finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

P.

Tullmyndigheterna har en särskilt viktig säkerhetsmässig roll när det gäller att hindra terroristorganisationer från att överföra pengar och att strypa deras inkomstkällor, vilket erkänns i kommissionens meddelande om en åtgärdsplan för förstärkning av kampen mot finansiering av terrorism.

| Q. | Tullmyndigheterna spelar en viktig roll inom den internationella handeln när det gäller att hantera de skador som olaglig handel orsakar den formella ekonomin, samtidigt som de även bidrar till bättre möjligheter att förstå och bekämpa denna olagliga handel. |
| --- | --- |

Q.

Tullmyndigheterna spelar en viktig roll inom den internationella handeln när det gäller att hantera de skador som olaglig handel orsakar den formella ekonomin, samtidigt som de även bidrar till bättre möjligheter att förstå och bekämpa denna olagliga handel.

| R. | Nätverk av olagliga verksamheter får negativa effekter på medlemsstaternas ekonomi i fråga om tillväxt, arbetstillfällen, utländska investeringar, marknadernas integritet, konkurrenskraft, handel och förlust av tullinkomster. Den sistnämnda förlusten drabbar i slutändan de europeiska skattebetalarna. |
| --- | --- |

R.

Nätverk av olagliga verksamheter får negativa effekter på medlemsstaternas ekonomi i fråga om tillväxt, arbetstillfällen, utländska investeringar, marknadernas integritet, konkurrenskraft, handel och förlust av tullinkomster. Den sistnämnda förlusten drabbar i slutändan de europeiska skattebetalarna.

| S. | Olaglig handel är ett centralt problem för företagen och utgör ett betydande hot med ökade globala risker i fråga om transparens, integritet och finansiellt värde, och återspeglar utnyttjandet av globala handelssystem och leveranskedjor. |
| --- | --- |

S.

Olaglig handel är ett centralt problem för företagen och utgör ett betydande hot med ökade globala risker i fråga om transparens, integritet och finansiellt värde, och återspeglar utnyttjandet av globala handelssystem och leveranskedjor.

| T. | Förfalskning, olaglig vapenhandel och narkotikahandel genererar stora belopp för den transnationella organiserade brottsligheten genom olagliga ekonomiska kanaler och affärskanaler. |
| --- | --- |

T.

Förfalskning, olaglig vapenhandel och narkotikahandel genererar stora belopp för den transnationella organiserade brottsligheten genom olagliga ekonomiska kanaler och affärskanaler.

| U. | Ökningen av smuggling, människohandel och andra former av olaglig handel får inte bara konsekvenser för medlemsstaternas uppbörd av tullavgifter och för EU-budgeten, utan har även en stark koppling till organiserad internationell brottslighet och hotar konsumenterna samt får negativa konsekvenser för den inre marknadens funktion, vilket undergräver lika villkor för alla konkurrerande företag, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

U.

Ökningen av smuggling, människohandel och andra former av olaglig handel får inte bara konsekvenser för medlemsstaternas uppbörd av tullavgifter och för EU-budgeten, utan har även en stark koppling till organiserad internationell brottslighet och hotar konsumenterna samt får negativa konsekvenser för den inre marknadens funktion, vilket undergräver lika villkor för alla konkurrerande företag, särskilt små och medelstora företag.

| V. | Att skydda de immateriella rättigheterna är en förutsättning för både skydd och främjande av EU:s ekonomi, liksom tillväxt och arbetstillfällen. |
| --- | --- |

V.

Att skydda de immateriella rättigheterna är en förutsättning för både skydd och främjande av EU:s ekonomi, liksom tillväxt och arbetstillfällen.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föra ett nära samarbete med medlemsstaterna för att säkra ett samordnat, enhetligt och effektivt genomförande av det nya system som införts via unionens tullkodex, och motarbeta avvikande praxis bland medlemsstaterna efter övergångsperioden på basis av grundläggande gemensamma riktlinjer för alla europeiska tullmyndigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att i detta hänseende ta fram riktmärkesanalyser och information om tullverksamhet och befintliga verkställighetsåtgärder i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att det inte finns något system för att identifiera och övervaka skillnader i hur olika tullmyndigheter behandlar ekonomiska aktörer. Parlamentet uppmanar kommissionen att kräva av medlemsstaterna att de tillhandahåller specifika upplysningar om typen och antalet tullkontroller vid enskilda stomnätshamnar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta samarbetet med medlemsstaterna och relevanta aktörer i syfte att hantera befintliga brister i kontrollsystemen, ytterligare förenkla tullförfarandena och minska de administrativa bördorna för legitima näringsidkare, med en fokusering på enklare och säkrare handel, samtidigt som man säkrar en adekvat, ändamålsenlig, effektiv och harmoniserad kontroll vid EU:s gränser och ett adekvat stöd till berörda myndigheter. Parlamentet påpekar att effektiva tullkontroller måste garantera EU säkerhet, konsumentsäkerhet, respekt för miljökrav och hälsobestämmelser och ekonomiska intressen, med särskild tonvikt vid skyddet av immateriella rättigheter och kampen mot olaglig handel, terrorism, penningtvätt, olaglig handel med vilda djur och växter, skatteundandragande, narkotika- och tobakshandel och handel med förfalskade läkemedel, liksom bekämpning av alla former av illojal konkurrens som europeiska företag som efterlever EU:s normer kan komma att utsättas för. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker vikten av att slutföra arbetet med harmoniseringen av kontrollerna vid alla tullunionens platser för införsel av varor, på grundval av bland annat redan befintliga europeiska verktyg. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sträva efter ett utökat samarbete med den privata sektorn när det gäller att identifiera operatörer som gör sig skyldiga till bedrägeri. Parlamentet betonar vikten av att involvera privata intressenter i kampen mot olaglig handel, inbegripet olaglig handel med vilda djur och växter och med produkter tillverkade av vilda djur och växter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att den möjlighet som unionens tullkodex och dess bestämmelser om sammankopplade it-system och elektroniskt utbyte av uppgifter erbjuder bör användas för att få tillgång till uppgifter om tillförlitlig och laglig handel och göra dessa uppgifter tillgängliga via andra kanaler än tulldeklarationer, till exempel genom ömsesidiga internationella utbytesprogram, såsom programmet för godkända ekonomiska aktörer (AEO) eller Smart and Secure Trade Lanes (SSTL), med målet att underlätta utbyten. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att utveckling av nödvändiga it-system kräver tillräcklig finansiering, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa tillgången till resurser för nödvändiga it-system i syfte att uppnå målen för EU:s strategi och handlingsplan för förbättrad riskhantering på tullområdet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för en ökad användning av AEO-programmet. Parlamentet betonar vikten av att sprida information om dess fördelar för handeln, samtidigt som strikta bestämmelser för efterlevnad bibehålls, samt om programmets soliditet och tillförlitlighet samt dess överenstämmelse med tredjeländers tullbestämmelser i samband med förhandlingar om handelsavtal. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samordna och samarbeta med tullmyndigheter, gränsmyndigheter på plats och aktörer inom EU samt med EU:s handelspartner, i fråga om utbyte av uppgifter, i synnerhet när det gäller erkännande av tullkontroller, tillförlitliga handelspartner och begränsningsstrategier som syftar till att avveckla nätverken av olaglig handel. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra och öka samarbetet i tullfrågor mellan sina generaldirektorat, och vid behov främja ökad samordning mellan tullmyndigheter och andra brottsbekämpande myndigheter, särskilt på områdena organiserad brottslighet, säkerhet och kampen mot terrorism på både nationell nivå och EU-nivå. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under övergångsperioden lägga fram ett meddelande om bästa praxis för tullkontroller och genomdrivande av handelsreglerna, i syfte att tillhandahålla en referensram för behöriga kontrollmyndigheter i medlemsstaterna, lyfta fram bästa praxis och resultat, fastställa en uppsättning centrala resultatindikatorer och analysera handelsflödena för förfalskade produkter vid gränsövergångar. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta arbetet med genomförandet av EU:s strategi och handlingsplan för förbättrad riskhantering på tullområdet, i synnerhet på områdena för tillgång till uppgifter, tillgång till och utbyte av information för riskhantering på tullområdet och förstärkning av kapacitet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till de ansvariga utskotten i Europaparlamentet om övervakningen och utvärderingen av genomförandet av EU:s strategi och handlingsplan för förbättrad riskhantering på tullområdet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka olika metoder för tullkontroller inom EU och deras inverkan på omläggning av handeln, med en särskild fokusering på EU:s tullar vid de yttre gränserna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att de olika tullförfarandena, särskilt vad gäller tullklarering, inspektioner, sanktioner och kontroller, för närvarande skapar fragmentering, ytterligare administrativa bördor, förseningar, skillnader i skatteuppbörden mellan medlemsstaterna, snedvridning av marknaden och negativ miljöpåverkan. Parlamentet betonar att dessa skillnader i tullförfarandena ofta främjar tillträde till vissa hamnar, där olagliga operatörer importerar förfalskade eller undervärderade varor, till nackdel för andra hamnar, vilket leder till att varor levereras till sin slutdestination via en ovanlig rutt och att det ansöks om tullklarering i en annan medlemsstat än i den som importerar varorna – antingen för att minska sannolikheten att utsättas för kontroller eller för att komplicera eventuella kravförfaranden. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att analysera detta problem med ”forum shopping” och att bedöma dess inverkan på handeln, skatteintäkterna, klimatet och tullarna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna och kommissionen om vikten av att se till att tillräckliga resurser för de it-system som krävs för att uppfylla målen för EU:s strategi och handlingsplan för riskhantering på tullområdet finns tillgängliga i rätt tid, samtidigt som man ser till att systemen är driftskompatibla, till fördel för tullmyndigheterna, legitima näringsidkare och i slutändan konsumenterna samt arbetsskapandet och den ekonomiska tillväxten i EU. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet framhåller behovet av att övergå från den nuvarande pappersbesparande tullverksamheten till en helt pappersfri sådan. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föra ett nära samarbete med medlemsstaterna, OECD och Världstullorganisationen (WCO) för att minska de befintliga luckorna i tullkontrollsystemen genom att se till att olaglig handel hanteras genom ett mer systematiskt utnyttjande av samordnade riskbaserade kontroller som grundas på harmoniserade inspektionskriterier, bästa praxis och gemensamma förfaranden och arbetsmetoder, när det gäller både driftstider, ekonomiska och mänskliga resurser och driftskompatibla it-system, med lämpligt stöd i rätt tid som tillhandahålls av andra behöriga myndigheter. Parlamentet påminner i detta sammanhang om vikten av att säkra undersökningsbefogenheter för alla EU:s tullmyndigheter och gränsmyndigheter, och att säkerställa lämplig utbildning för deras operatörer. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas tullmyndigheter att aktivt använda elektroniska system för utbyte av uppgifter för att samarbeta med brottsbekämpande myndigheter när det gäller att identifiera anomalier i felaktig prissättning av varor, och på detta sätt bekämpa olagliga kapitalrörelser och handelsbaserad penningtvätt. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det progressiva genomförandet av unionens tullkodex tillför de ekonomiska aktörerna ett mervärde genom att lika villkor införs, samtidigt som man säkerställer att den ökade förenklingen av tullförfarandena inte skapar brister i tullens riskhantering och kontrollsystem som skulle kunna hindra en effektiv bekämpning av olaglig handel. Parlamentet anser det vara av yttersta vikt att EU:s lagstiftning i tullfrågor är harmoniserad, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på regelbunden basis se till att EU:s bestämmelser granskas och att de tillämpas på ett enhetligt sätt av de behöriga myndigheterna, så att internationell handel underlättas och olaglig transnationell verksamhet förhindras. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta samarbetet med medlemsstaterna för att utbyta bästa praxis ifråga om tullförfaranden och moms, genom att samarbeta med olika behöriga myndigheter och, när så är lämpligt, anpassa politiken på området för tullar och moms, i syfte att säkra synergier, inbegripet när det gäller att finna lagliga och praktiska lösningar på utmaningar relaterade till småförsändelser, e-handel och förenklingar. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mot bakgrund av artikel 23 i WTO:s avtal om förenklade handelsprocedurer, där ett organ för förenklade handelsprocedurer efterfrågas, överväga en överföring av tullmyndigheternas ansvarsområden från nationell nivå till EU-nivå när det gäller säkerställande av en harmoniserad behandling vid platserna för införsel av varor till EU, övervakning av tullförvaltningarnas resultat och verksamhet samt insamling och bearbetning av tullupplysningar. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att vidareutveckla en noggrann lönsamhetsanalys av följderna av en harmonisering av verkställandet av de straffrättsliga sanktioner som tillämpas i medlemsstaterna för att bekämpa olaglig handelsverksamhet, och vid behov lägga fram ett förslag om harmoniserade bestämmelser – alltid med respekt för subsidiaritetsprincipen – angående definitionen av dessa påföljder och brottsrekvisit i samband med transnationell brottslighet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra mer för att utveckla och stödja möjligheterna till en gemensam utbildning för medlemsstaternas tulltjänstemän. Parlamentet betonar att harmoniseringen av nivåerna vad gäller tulltjänstemännens utbildning i EU kommer att bidra till ett effektivt genomförande av unionens tullkodex. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra samarbetet med internationella handelsaktörer och företrädare för handelssektorn i syfte att hantera alla utmaningar i samband med genomförandet av unionens tullkodex, inbegripet olika och avvikande nationella bestämmelser, rapporteringsmetoder och medel, inbegripet problem för små och medelstora företag som är involverade i handel med tredjeländer. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påminner om att vissa i tredjeland baserade företag som gör sig skyldiga till bedrägeri använder e-handel för att bjuda ut förfalskade varor till europeiska konsumenter, och att vissa varor kan faktureras under minimiprisnivån för att undvika kontroller av tullmyndigheterna, eller kan föras in genom utnyttjande av skillnader i fråga om fakturering, tullbestämmelser och sanktioner. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare undersöka dessa problem och att reflektera över hur man bäst kan hantera risk relaterad till e-handel, samt att föra ett nära samarbete med alla berörda aktörer, inbegripet transport- och kurirföretag, för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska denna praxis, utan att skapa hinder för e-handelns tillväxt eller hindra den legitima handeln. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna se till att EU i största möjliga utsträckning tillämpar WTO:s avtal om förenklade handelsprocedurer (TFA), och fortsätter att främja dess tillämpning av andra WTO-medlemmar till förmån för EU:s exportörer, även genom att bidra till utvecklingsländernas insatser, i syfte att i bidra till en ytterligare förenkling av handelsprocedurerna i hela världen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka det internationella samarbetet för att vidareutveckla genomförandet av EU:s strategi och handlingsplan för riskhantering på tullområdet när det gäller leveranskedjan. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sitt samarbete på tullområdet med sina viktigaste handelspartner och deras tullmyndigheter, samt att inleda en dialog med de huvudsakliga ursprungsländerna för förfalskade varor, i syfte att samverka i arbetet med att bekämpa olagliga kapitalrörelser, penningtvätt, handelsbaserad korruption, skattebedrägeri och skatteundandragande, organiserad brottslighet och terrorism, eftersom alla dessa är fenomen som undergräver konsumenternas hälsa och säkerhet, utgör hot mot samhället och marknaden och skadar ekonomierna, samt att ytterligare underlätta den bilaterala handeln, utöver de strikta åtagandena i avtalet om förenklade handelsprocedurer. Parlamentet påpekar att detta kan åstadkommas genom att man inkluderar inslag av förenklade handelsprocedurer, såsom standardiserade bestämmelser om metoder, transparens, integritet och ansvarsskyldighet i samband med handelsförfarandena, samt inför kapitel om bekämpning av bedrägerier och förfalskning i alla förhandlingar om frihandelsavtal, eller via särskilda tullavtal. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta och fördjupa tullsamarbetet på området för immateriella rättigheter med de tredjeländer och frihandelszoner där olaglig handel oftast har sitt ursprung. Parlamentet anser i detta sammanhang att man måste främja både administrativt samarbete mellan tullmyndigheter på internationell nivå och utveckling av partnerskap med privatföretag, i syfte att motarbeta brott mot tullbestämmelser och kringgående av skattskyldigheter. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka samarbetet med Europeiska observatoriet avseende intrång i immateriella rättigheter (EUIPO), och särskilt med Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet, i syfte att stödja initiativ för att skydda immateriella rättigheter, såsom förenklade förfaranden för rättighetsinnehavare via elektroniskt utbyte av uppgifter, vilket även skulle gynna små och medelstora företag, och att göra bekämpningen av förfalskning och bedrägerier till en av sina prioriteringar vid WTO, genom att involvera OECD och Världstullorganisationen (WCO) i sitt arbete kring denna fråga. Parlamentet understryker därför att den nuvarande förordningen om tullens säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter spelar en stor i kampen mot förfalskningar (varumärkesintrång), piratkopiering (brott mot upphovsrätten) och smuggling av känsliga produkter, liksom på området för geografiska beteckningar, ursprungsbeteckningar och olaglig handel. Parlamentet anser att det är oerhört viktigt att ovannämnda förordning, tillsammans med direktivet om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter, genomförs korrekt i hela unionen och att tullmyndigheternas nödvändiga tillämpning görs på ett sätt som inte hindrar lagliga näringsidkare från att agera i god tro. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på ett bättre sätt samordna skyddet av geografisk beteckning för jordbruksrelaterade livsmedelsprodukter inom kommissionen och även med EUIPO, eftersom detta utgör ett verkligt mervärde på de externa marknaderna. Parlamentet påminner kommissionen om vikten av att utarbeta en lika ambitiös politik för geografiska beteckningar för livsmedelsprodukter som inte har sitt ursprung i jordbruket. Parlamentet påminner om att inrättandet av ett skyddssystem för icke-jordbruksprodukter genom geografiska beteckningar som är enhetligt, enkelt, transparent och som inte skapar administrativa och finansiella bördor, erbjuder en möjlighet för små och medelstora företag och skulle stärka EU:s ställning vid internationella handelsförhandlingar. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att tullmyndigheterna möter nya former av utmaningar som är relaterade både till nya handelsmetoder och till varors säkerhet och skydd i samband med importprocedurer eller internationell transitering med en destination i Europa. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet konstaterar att effektiva tullförfaranden är en förutsättning för att handelsprocedurerna ska kunna förenklas, men även för ett effektivt och snabbt genomdrivande av lagstiftningen när det gäller förfalskning och smuggling av punktskattepliktiga varor som förs in i EU. Parlamentet anser att tullmyndigheterna befinner sig i vägskälet mellan en säkrad rörlighet för varor och skyddet av konsumenterna inom EU å ena sidan, och genomförandet av bestämmelserna i handelsavtal å andra sidan. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet anser att tullkontrollernas kvalitet och resultat när det gäller transitering av varor, särskilt vid lastnings- och transportverksamhet i hamnar och vid gränser, är av största betydelse och måste förbättras. Parlamentet beklagar att de olika kontrolltyperna inom unionen för närvarande skiljer sig mycket från varandra, vilket gynnar vissa tillträdesvägar, i synnerhet hamnar, till nackdel för andra där de kontroller som utförs är strängare. Parlamentet anser att man måste se till att medlemsstaterna förfogar över enhetliga och standardiserade kontrolltekniker för filtrering i hamnar och vid gränser genom att främja moderna, tekniskt avancerade och riskhanteringsbaserade kontrollstrategier. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör koncentrera tullkontrollerna och, i den utsträckning det är möjligt, andra relevanta gränskontroller på högrisksändningar som väljs ut slumpmässigt genom utnyttjande av gemensamma urvalskriterier, inbegripet kriterier relaterade till varuslag och varubeskrivning, ursprungsland, varornas avsändningsland, varornas värde, handlarnas tidigare efterlevnad av regelverket samt transportsätt. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet stöder alla insatser för att främja integritet i den internationella handeln genom en utveckling inriktad på att åstadkomma helt elektroniska tullförfaranden inom EU senast 2020, såsom det förutses i unionens nya tullkodex, vilket kommer att främja insynen i kontrollen av urvalet av varor och containrar. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att bättre samordning mellan Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), tullmyndigheter och marknadsövervakningsmyndigheter behövs för att inte bara bekämpa förfalskning, utan även begränsa handeln med produkter som strider mot lagstiftningen om immateriella rättigheter i EU. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet understryker Olafs roll när det gäller att undersöka undvikande av importskatter (inbegripet konventionella antidumpnings- och utjämningstullar) på alla typer av förnödenheter och varor, i synnerhet fall som involverar falska ursprungsdeklarationer (inom både systemet med förmånstullar och systemet utan förmånstullar) samt undervärdering och felaktig beskrivning av varor. Parlamentet uppmanar Olaf att spela en mer aktiv roll i den samordning av sammanhängande undersökningar som görs av medlemsstaternas nationella tulltjänster och andra partner, både inom och utanför EU. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet påpekar att regelbundet utförda gemensamma tullaktioner spelar en viktig roll för att skydda EU:s offentliga finanser genom att kartlägga var riskerna finns längs särskilda handelsvägar och skydda medborgarna och seriösa företagare genom att hindra införsel av olagliga produkter i EU. Parlamentet uppmanar Olaf att med sin tekniska infrastruktur, sina it- och kommunikationsverktyg och strategiska analyser, liksom sitt administrativa och finansiella stöd, i ökad utsträckning stödja medlemsstaternas tullmyndigheter samt vissa tredjeländer, så att fler gemensamma tullaktioner kan genomföras, i syfte förbättra tulltjänsternas effektivitet när det gäller att utföra riktade kontroller på europeisk nivå. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör säkra en bättre standardiserad riskbaserad övervakning av de länder som åtnjuter förmånsbehandling, särskilt i syfte att kontrollera genomförandet av reglerna för ursprung och kumulation Parlamentet anser i detta sammanhang att kontroll av ursprungsstatus för importerade produkter och huruvida de handlingar som förmånsbehandlingen bygger på är korrekta spelar en avgörande roll i kontrollstrategierna och spårbarhetsmetoderna. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  EUT C 80, 19.3.2013, s. 1.

(2)  EUT C 407, 4.11.2016, s. 18.

(3)  EUT L 269, 10.10.2013, s. 1.

(4)  EUT L 343, 29.12.2015, s. 1.

(5)  EUT L 343, 29.12.2015, s. 558.

(6)  EUT L 69, 15.3.2016, s. 1.

(7)  EUT L 99, 15.4.2016, s. 6.

(8)  EUT L 181, 29.6.2013, s. 15.

(9)  Se betänkande A8-0239/2016.

(10)  EUT L 83, 27.3.2015, s. 16.

(11)  Antagna texter, P8_TA(2017)0011.

---

Onsdagen den 17 maj 2017

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/52 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/52

---

P8_TA(2017)0210

Årsrapporten 2014 om subsidiaritet och proportionalitet

Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om årsrapporten 2014 om subsidiaritet och proportionalitet (2015/2283(INI))

(2018/C 307/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2003 om bättre lagstiftning och den nyaste versionen, det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2003 om bättre lagstiftning och den nyaste versionen, det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning,

| — | med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av de praktiska bestämmelser som avtalades den 22 juli 2011 mellan Europaparlamentets och rådets behöriga tjänsteavdelningar för genomförande av artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) i händelse av överenskommelser vid första behandlingen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de praktiska bestämmelser som avtalades den 22 juli 2011 mellan Europaparlamentets och rådets behöriga tjänsteavdelningar för genomförande av artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) i händelse av överenskommelser vid första behandlingen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 april 2016 om årsrapporterna om subsidiaritet och proportionalitet 2012–2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 april 2016 om årsrapporterna om subsidiaritet och proportionalitet 2012–2013 (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2014 om EU-lagstiftningens ändamålsenlighet, subsidiaritet och proportionalitet – 19:e rapporten om bättre lagstiftning avseende 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2014 om EU-lagstiftningens ändamålsenlighet, subsidiaritet och proportionalitet – 19:e rapporten om bättre lagstiftning avseende 2011 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2012 om den 18:e rapporten om bättre lagstiftning – Tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (2010) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2012 om den 18:e rapporten om bättre lagstiftning – Tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (2010) (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 september 2011 om bättre lagstiftning, subsidiaritet och proportionalitet samt smart lagstiftning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 september 2011 om bättre lagstiftning, subsidiaritet och proportionalitet samt smart lagstiftning (4),

| — | med beaktande av det samarbetsavtal som ingicks den 5 februari 2014 mellan Europaparlamentet och Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det samarbetsavtal som ingicks den 5 februari 2014 mellan Europaparlamentet och Regionkommittén,

| — | med beaktande av kommissionens årsrapport 2014 om subsidiaritet och proportionalitet (COM(2015)0315), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens årsrapport 2014 om subsidiaritet och proportionalitet (COM(2015)0315),

| — | med beaktande av Regionkommitténs årliga subsidiaritetsrapport 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs årliga subsidiaritetsrapport 2014,

| — | med beaktande av Cosacs halvårsrapporter om utvecklingen i Europeiska unionens förfaranden och praxis med relevans för parlamentarisk granskning av den 19 juni 2014, den 14 november 2014, den 6 maj 2015 och den 4 november 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cosacs halvårsrapporter om utvecklingen i Europeiska unionens förfaranden och praxis med relevans för parlamentarisk granskning av den 19 juni 2014, den 14 november 2014, den 6 maj 2015 och den 4 november 2015,

| — | med beaktande av artiklarna 52 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 52 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor (A8-0114/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor (A8-0114/2017), och av följande skäl:

| A. | År 2014 tog kommissionen emot 21 motiverade yttranden som rörde 15 lagstiftningsförslag. Det totala antal inlagor som inkom var 506, inbegripet inlagor inom ramen för den politiska dialogen. |
| --- | --- |

A.

År 2014 tog kommissionen emot 21 motiverade yttranden som rörde 15 lagstiftningsförslag. Det totala antal inlagor som inkom var 506, inbegripet inlagor inom ramen för den politiska dialogen.

| B. | Under 2014 utfärdade tre nationella parlament (det danska Folketinget, det nederländska Tweede Kamer och det brittiska överhuset) betänkanden med detaljerade förslag om hur de nationella parlamentens roll i beslutsprocessen bör stärkas. |
| --- | --- |

B.

Under 2014 utfärdade tre nationella parlament (det danska Folketinget, det nederländska Tweede Kamer och det brittiska överhuset) betänkanden med detaljerade förslag om hur de nationella parlamentens roll i beslutsprocessen bör stärkas.

| C. | I det samarbetsavtal som ingicks mellan Europaparlamentet och Regionkommittén den 5 februari 2014 förband sig båda institutionerna att öka Europeiska unionens legitimitet. |
| --- | --- |

C.

I det samarbetsavtal som ingicks mellan Europaparlamentet och Regionkommittén den 5 februari 2014 förband sig båda institutionerna att öka Europeiska unionens legitimitet.

| D. | Den 19 maj 2015 antog kommissionen ett paket med åtgärder för bättre lagstiftning och nya integrerade riktlinjer för bättre lagstiftning, inbegripet en uppdaterad vägledning om bedömning av subsidiaritet och proportionalitet inom ramen för konsekvensbedömningar av nya initiativ. |
| --- | --- |

D.

Den 19 maj 2015 antog kommissionen ett paket med åtgärder för bättre lagstiftning och nya integrerade riktlinjer för bättre lagstiftning, inbegripet en uppdaterad vägledning om bedömning av subsidiaritet och proportionalitet inom ramen för konsekvensbedömningar av nya initiativ.

| E. | Under 2014 utarbetade Europaparlamentets enhet för förhandsbedömningar 31 inledande utvärderingar, två detaljerade utvärderingar och tre ersättande eller kompletterande konsekvensbedömningar av kommissionens konsekvensbedömningar samt en konsekvensbedömning av ändringar. |
| --- | --- |

E.

Under 2014 utarbetade Europaparlamentets enhet för förhandsbedömningar 31 inledande utvärderingar, två detaljerade utvärderingar och tre ersättande eller kompletterande konsekvensbedömningar av kommissionens konsekvensbedömningar samt en konsekvensbedömning av ändringar.

| F. | Delegerade befogenheter tilldelas i unionens rättsakter när flexibilitet och effektivitet behövs och inte kan åstadkommas med hjälp av det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Antagandet av bestämmelser som är väsentliga för det ämne som behandlas är förbehållet lagstiftarna. |
| --- | --- |

F.

Delegerade befogenheter tilldelas i unionens rättsakter när flexibilitet och effektivitet behövs och inte kan åstadkommas med hjälp av det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Antagandet av bestämmelser som är väsentliga för det ämne som behandlas är förbehållet lagstiftarna.

| G. | Subsidiariteten och proportionaliteten är centrala aspekter vid efterhandsutvärderingar av huruvida EU:s åtgärder faktiskt ger de förväntade resultaten i fråga om effektivitet, genomslag, konsekvens, relevans och mervärde med EU. |
| --- | --- |

G.

Subsidiariteten och proportionaliteten är centrala aspekter vid efterhandsutvärderingar av huruvida EU:s åtgärder faktiskt ger de förväntade resultaten i fråga om effektivitet, genomslag, konsekvens, relevans och mervärde med EU.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar ett fortsatt beaktande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, som enligt fördragen tillhör riktlinjerna för Europeiska unionen när den väljer att agera, och som bör betraktas som integrerade delar av EU:s beslutsprocess. Parlamentet betonar att fördraget ålägger kommissionen en skyldighet att vid varje nytt lagstiftningsinitiativ kontrollera om EU har rätt att vidta åtgärder och om dessa åtgärder kan motiveras mot bakgrund av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och att se till att varje initiativ åtföljs av en motivering där det bland annat beskrivs hur förslaget uppfyller dessa principer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaternas nationella parlaments subsidiaritetsprövningar tillhör de viktiga verktygen för att minska det så kallade demokratiska underskottet och för att bedriva samarbete mellan EU-institutionerna och de nationella institutionerna. Parlamentet påpekar att de nationella parlamenten har en betydelsefull roll att spela genom att sörja för att besluten fattas på den nivå som är mest effektiv och så nära medborgarna som möjligt. Parlamentet betonar dessutom att antagandet av rättsakter kräver en stor majoritet i rådet – sammansatt av de nationella ministrarna från alla EU:s medlemsstater, som är politiskt ansvariga inför sina nationella parlament – och att också detta gör att subsidiaritetsprincipen respekteras till fullo. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar den stora minskningen av antalet motiverade yttranden från de nationella parlamenten 2014. Parlamentet påpekar dock att denna minskning kan bero på det minskande antalet lagstiftningsförslag från kommissionen. Parlamentet uppmärksammar att inget av kommissionens lagstiftningsförslag under 2014 blev föremål för förfaranden med gula eller orange kort enligt protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Parlamentet påminner om att förfarandet med gult kort har använts två gånger tidigare (2012 och 2013), vilket visar att systemet fungerar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att endast 15 parlament avgav motiverade yttranden 2014, och att detta utgör en minskning med ungefär 50 % sett till deltagandenivån för samtliga 41 parlament jämfört med 2013. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att alla EU-institutioner 2014 spelade en aktiv roll för att kontrollera efterlevnaden av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i enlighet med artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. Parlamentet välkomnar att den politiska dialogen mellan kommissionen och de nationella parlamenten förbättrades, bland annat genom kommissionsledamöternas olika besök i nationella parlament. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar emellertid att en majoritet av de yttranden som avges av nationella parlament kommer från ett fåtal av de nationella parlamenten, och uppmuntrar övriga parlament att engagera sig mer i den europeiska debatten. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att några nationella parlament har påpekat att motiveringen när det gäller subsidiaritet och proportionalitet i vissa av kommissionens lagstiftningsförslag är ofullständig, eller att det inte alls finns någon motivering. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sina motiveringar genom att alltid ge en detaljerad, övergripande och faktabaserad analys av sina förslag avseende subsidiaritet och proportionalitet, vilket skulle hjälpa de nationella parlamenten att granska förslagen på ett mer effektivt sätt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet noterar att konsekvensbedömningsnämnden ansåg att analysen av subsidiaritets- eller proportionalitetsprincipen, eller av båda, var otillräcklig i ungefär 32 procent av de konsekvensbedömningar som den granskade 2014. Parlamentet noterar att denna nivå liknar de nivåer som uppmätts under tidigare år, och att förbättringar krävs. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar i samband med ovanstående att konsekvensbedömningar är mycket viktiga som verktyg för att stödja beslutsfattandet i lagstiftningsprocessen, och betonar att det i detta sammanhang krävs att frågor som avser subsidiaritet och proportionalitet beaktas noggrant. Parlamentet välkomnar i detta hänseende det paket med åtgärder för bättre lagstiftning som antogs av kommissionen den 19 maj 2015 för att säkerställa att unionslagstiftningen bättre tjänar medborgarnas intressen, där bland annat konsekvensbedömningsnämndens synpunkter avseende subsidiaritet och proportionalitet tas upp. Parlamentet välkomnar att paketet innehåller en mer grundlig förklaring av kommissionen av hur lagstiftningsförslagen uppfyller de rättsliga kraven på subsidiaritet och proportionalitet, även i konsekvensbedömningarna. Parlamentet understryker under alla omständigheter att paketet med åtgärder för bättre lagstiftning måste användas för att skapa robust unionslagstiftning i frågor där verkliga framsteg och mervärde bäst kan uppnås på EU-nivå. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet upprepar vikten av de årsrapporter om subsidiaritet och proportionalitet som utarbetas av kommissionen. Parlamentet uppmanar i detta hänseende kommissionen att utarbeta årsrapporter om subsidiaritet och proportionalitet som är mer detaljerade och innehåller en fördjupad analys av proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar de betänkanden som utarbetats av ett antal nationella parlament, i synnerhet det danska folketinget, det nederländska Tweede Kamer och det brittiska överhuset, och som ger värdefulla bidrag till diskussionen om de nationella parlamentens roll i EU:s beslutsprocess, och parlamentet noterar förslagen i dessa betänkanden. Parlamentet noterar att de innehåller idéer om hur räckvidden för subsidiaritetsprincipens kontrollmekanism ska kunna utvidgas, med tankar om att motiverade yttranden även bör gälla förslagens överensstämmelse med proportionalitetsprincipen. Parlamentet anser dock att det krävs en noggrann utvärdering och en översyn av relevanta fördrag och protokoll för att dessa förslag ska kunna genomföras, eftersom de inte återspeglas i befintliga fördrag. Parlamentet uppmuntrar andra nationella parlament att dela med sig av sina åsikter om den roll som de nationella parlamenten bör spela i EU:s beslutsprocess. De nationella parlamentens medverkan i diskussionen på EU-nivå välkomnas, och de uppmuntras att samarbeta ännu mer med varandra och med Europaparlamentet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet föreslår att man i en eventuell översyn av fördragen och deras protokoll kunde beakta huruvida motiverade yttranden bör begränsas till subsidiaritetsprövning, eller om de även bör inbegripa proportionalitetsbedömningar, frågan om hur många svar från nationella parlament som bör krävas för att utlösa förfaranden med gult eller orange kort och frågan om vilka följderna bör bli i de fall där tröskeln för dessa förfaranden uppnås i enlighet med artikel 7.2 i protokoll nr 2 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att flera nationella parlament har uttryckt sitt intresse inom konferensen mellan de parlamentariska organen för EU-frågor vid Europeiska unionens parlament (Cosac) av att föreslå införande av ett förfarande med ett ”grönt kort” som ett verktyg för att förbättra den politiska dialogen. Parlamentet anser att man skulle kunna överväga införandet av ett sådant förfarande med ”grönt kort”, vilket skulle ge de nationella parlamenten möjlighet att föreslå kommissionen att behandla ett lagstiftningsinitiativ. Parlamentet föreslår i detta sammanhang att man ska fundera över hur många nationella parlament som skulle behövas för att utlösa ett sådant förfarande, och hur omfattande följderna skulle bli. Parlamentet betonar att ett sådant förfarande inte får underminera EU-institutionerna och det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar den begäran som gjorts av några nationella parlament om att förlänga den period på åtta veckor som de har på sig för att lämna ett motiverat yttrande i enlighet med artikel 6 i protokoll nr 2. Parlamentet anser i detta avseende att man bör överväga hur lång tid som de nationella parlamenten ska få på sig för att lämna ett motiverat yttrande, om de skulle begära längre tid på grund av tidsbrist som kan motiveras av vederbörliga och faktiska skäl, såsom naturkatastrofer eller ledighetsperioder, och menar att de nationella parlamenten och kommissionen bör komma överens om denna fråga. Parlamentet anser att detta bäst kan åstadkommas genom ett politiskt åtagande som institutionerna och de nationella parlamenten i första hand enas om, utan att antagandet av relevant lagstiftning fördröjs. Parlamentet betonar att den tidsperiod man enas om bör vara ett resultat av balansen mellan de nationella parlamentens rätt att komma med invändningar av subsidiaritetsskäl och den effektivitet med vilken unionen bör besvara sina medborgares önskemål. Parlamentet konstaterar i detta avseende att nationella parlament har möjlighet att agera och behandla frågan om efterlevnad av subsidiaritetsprincipen även innan kommissionen lägger fram ett lagstiftningsinitiativ, när detta sker genom grön- och vitböcker eller i samband med den årliga presentationen av kommissionens arbetsprogram. Sedan Lissabonfördraget antogs har involveringen av nationella parlament i EU-frågor utvecklats betydligt, bland annat genom deras regelbundna kontakter med andra nationella parlament. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att om medlemsstaterna enas om att förlänga den period som de nationella parlamenten har på sig för att lämna ett motiverat yttrande i enlighet med artikel 6 i protokoll nr 2, så ska detta inkluderas i en kommande fördragsöversyn. En sådan förlängning skulle då också kunna fastställas i sekundärrätten. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att de nationella parlamenten när som helst inom samrådsförfarandet eller inom ramen för den politiska dialogen kan uttrycka betänkligheter beträffande subsidiariteten genom ett yttrande till kommissionen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar de nationella parlamenten och Europaparlamentet att samarbeta mer effektivt med varandra, bland annat genom att utveckla informella kontakter mellan Europaparlamentets ledamöter och de nationella parlamentens ledamöter inom specifika politiska områden. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet menar att det är viktigt att stödja nationella och regionala parlament genom verktyg som möjliggör informationsutbyte, såsom skapandet av en it-plattform som är tillgänglig för unionsmedborgarna. Parlamentet betonar att en mekanism bör utvecklas för de nationella parlamentens medverkan i EU:s lagstiftningsprocess, inte minst eftersom mängden motiverade yttranden från de nationella parlamenten under 2014 var oförändrad i proportion till antalet förslag från kommissionen, samtidigt som varje institutions behörighet och subsidiaritetsprincipen måste respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmuntrar användning av interparlamentariskt samarbete för att stärka de nationella parlamentens roll i EU:s lagstiftningsprocess. Parlamentet betonar vikten av att de interparlamentariska verktyg som står till de nationella parlamentens förfogande används på ett bättre sätt, exempelvis Cosac, de interparlamentariska möten som hålls av Europaparlamentet och den interparlamentariska konferensen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet menar att de nationella parlamenten måste göras mer medvetna om sin specifika roll i EU:s beslutsfattande, och att det är viktigt att främja en vidare användning av Ipex (EU: s plattform för interparlamentariskt utbyte), som underlättar informationsutbyte. Parlamentet påminner om att de offentliga samråd som regelbundet anordnas av kommissionen kan vara en informationskälla, men att den till stor del är outnyttjad av ledamöterna i de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet rekommenderar en ökad användning av nätverket med företrädare för de nationella parlamenten för att öka medvetenheten om subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och förbättra Ipex funktionssätt. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser att de motiverade yttranden som utfärdas av de nationella parlamenten i enlighet med artikel 7.1 i protokoll nr 2 vederbörligen ska beaktas av alla EU-institutioner under unionens beslutsprocess, och uppmuntrar i detta sammanhang EU-institutionerna att vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa detta. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet påminner om att enligt proportionalitetsprincipen som stadfästs i artikel 5 i EU-fördraget ska ”unionens åtgärder till innehåll och form inte gå utöver vad som är nödvändigt för att nå målen i fördragen”. Parlamentet betonar att EU-domstolen har förklarat att proportionalitetsprincipen ”innebär att de medel som föreskrivs i en unionsbestämmelse ska vara ägnade att säkerställa att de legitima mål som eftersträvas med den berörda lagstiftningen uppnås och att de inte får gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål”. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att systematiskt utföra förstärkta proportionalitetsbedömningar för varje lagstiftningsförslag, med en lämplig analys av de olika tillgängliga lagstiftningsalternativen och en detaljerad förklaring av förväntad miljömässig, social och ekonomisk inverkan av det alternativ som väljs, och av dess eventuella konsekvenser för konkurrens och små och medelstora företag. Parlamentet anser att förstärkta proportionalitetsbedömningar bör hjälpa kommissionen att sålla bort alternativ som har oproportionerlig inverkan eller som är onödigt betungande för enskilda personer, företag – särskilt små och medelstora företag – civilsamhället, anställda eller andra berörda enheter, och bör möjliggöra en bättre granskning av förslagen avseende proportionaliteten. Parlamentet anser att en utvidgning av tillämpningsområdet för motiverade yttranden så att det omfattar respekt för proportionalitetsprincipen skulle kunna övervägas. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma, i samarbete med de nationella parlamenten, möjligheten att fastställa icke-bindande riktlinjer för att underlätta de nationella parlamentens uppgift att bedöma om lagstiftningsförslag efterlever subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar förklaringen från talmännen i den italienska deputeradekammaren, den franska nationalförsamlingen, den tyska förbundsdagen och den luxemburgska deputeradekammaren, där de underströk att ”det krävs mer, inte mindre, Europa för att hantera de utmaningar vi står inför, både inom EU och utanför”. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet upprepar att flera initiativ redan kan införas för att förbättra och effektivisera samarbetet mellan EU-insitutionerna och de nationella parlamenten, och föreslår särskilt att






  — | motiverade yttranden från de nationella parlamenten, som avgetts i enlighet med artikel 6 i protokoll nr 2 som bifogas EU-fördraget och EUF-fördraget, ska delges medlagstiftarna utan dröjsmål, |
| --- | --- | --- |

27.

—

motiverade yttranden från de nationella parlamenten, som avgetts i enlighet med artikel 6 i protokoll nr 2 som bifogas EU-fördraget och EUF-fördraget, ska delges medlagstiftarna utan dröjsmål,

| — | riktlinjer för motiverade yttranden i subsidiaritetsfrågor skulle kunna utarbetas av kommissionen med medverkan av nationella parlament och utan att deras självbestämmanderätt ifrågasätts, |
| --- | --- |

—

riktlinjer för motiverade yttranden i subsidiaritetsfrågor skulle kunna utarbetas av kommissionen med medverkan av nationella parlament och utan att deras självbestämmanderätt ifrågasätts,

| — | de nationella parlamenten bör uppmuntras att framföra sina synpunkter på de bedömningar som utarbetats av kommissionen. |
| --- | --- |

—

de nationella parlamenten bör uppmuntras att framföra sina synpunkter på de bedömningar som utarbetats av kommissionen.

| 28. | Europaparlamentet anser att kommissionen, rådet och parlamentet på vederbörligt sätt bör beakta de bedömningar av efterlevnaden av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna som görs av Regionkommittén när den utfärdar yttranden om lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet framhåller att lagstiftning bör vara begriplig och tydlig, göra det möjligt för parterna att förstå vilka rättigheter och skyldigheter de har, innehålla lämpliga krav på rapportering, övervakning och utvärdering, inte medföra oproportionerliga kostnader och vara enkel att genomföra i praktiken. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0103.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2014)0061.

(3)  EUT C 353 E, 3.12.2013, s. 117.

(4)  EUT C 51 E, 22.2.2013, s. 87.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/57 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/57

---

P8_TA(2017)0211

Finansteknik: teknikens inverkan på finanssektorns framtid

Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om finansteknik: teknikens inverkan på finanssektorns framtid (2016/2243(INI))

(2018/C 307/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om virtuella valutor (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om virtuella valutor (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 september 2016 om tillgång till finansiering för små och medelstora företag och mer diversifierad finansiering till små och medelstora företag i en kapitalmarknadsunion (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 september 2016 om tillgång till finansiering för små och medelstora företag och mer diversifierad finansiering till små och medelstora företag i en kapitalmarknadsunion (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 november 2016 om grönboken om finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 november 2016 om grönboken om finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 september 2016Kapitalmarknadsunionen – Att påskynda reformarbetet (COM(2016)0601), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 september 2016Kapitalmarknadsunionen – Att påskynda reformarbetet (COM(2016)0601),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 3 maj 2016 om gräsrotsfinansiering i EU:s kapitalmarknadsunion (Crowdfunding in the EU Capital Markets Union) (SWD(2016)0154), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 3 maj 2016 om gräsrotsfinansiering i EU:s kapitalmarknadsunion (Crowdfunding in the EU Capital Markets Union) (SWD(2016)0154),

| — | med beaktande av kommissionens samrådsdokument av den 10 januari 2017Att skapa en europeisk dataekonomi (COM(2017)0009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens samrådsdokument av den 10 januari 2017Att skapa en europeisk dataekonomi (COM(2017)0009),

| — | med beaktande av de europeiska tillsynsmyndigheternas rapport om automatiserad finansrådgivning Report on automation in financial advice av den 16 december 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de europeiska tillsynsmyndigheternas rapport om automatiserad finansrådgivning Report on automation in financial advice av den 16 december 2016,

| — | med beaktande av de europeiska tillsynsmyndigheternas diskussionsunderlag Use of Big Data by Financial Institutions av den 19 december 2016 (JC 2016 86), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de europeiska tillsynsmyndigheternas diskussionsunderlag Use of Big Data by Financial Institutions av den 19 december 2016 (JC 2016 86),

| — | med beaktande av Europeiska bankmyndighetens yttrande av den 26 februari 2015 om lånebaserad gräsrotsfinansiering (EBA/Op/2015/03), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska bankmyndighetens yttrande av den 26 februari 2015 om lånebaserad gräsrotsfinansiering (EBA/Op/2015/03),

| — | med beaktande av Europeiska bankmyndighetens diskussionsunderlag Innovative Uses of Consumer Data by Financial Institutions av den 4 maj 2016 (EBA/DP/2016/01), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska bankmyndighetens diskussionsunderlag Innovative Uses of Consumer Data by Financial Institutions av den 4 maj 2016 (EBA/DP/2016/01),

| — | med beaktande av Esmas yttrande Investment-based crowdfunding av den 18 december 2014 (ESMA/2014/1378), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Esmas yttrande Investment-based crowdfunding av den 18 december 2014 (ESMA/2014/1378),

| — | med beaktande av Esmas rapport av den 7 januari 2017 om distribuerad databasteknik (The Distributed Ledger Technology Applied to Securities Markets), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Esmas rapport av den 7 januari 2017 om distribuerad databasteknik (The Distributed Ledger Technology Applied to Securities Markets),

| — | med beaktande av rapporten från de europeiska tillsynsmyndigheternas gemensamma kommitté av den 7 september 2016Report on Risks and Vulnerabilities in the European Union’s (EU) Financial System, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från de europeiska tillsynsmyndigheternas gemensamma kommitté av den 7 september 2016Report on Risks and Vulnerabilities in the European Union’s (EU) Financial System,

| — | med beaktande av Europeiska bankmyndighetens riskindikatorer (risk dashboard) som baseras på uppgifter fram till det tredje kvartalet 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska bankmyndighetens riskindikatorer (risk dashboard) som baseras på uppgifter fram till det tredje kvartalet 2016,

| — | med beaktande av Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndighetens (Eiopa) riskindikatorer (risk dashboard) från mars 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndighetens (Eiopa) riskindikatorer (risk dashboard) från mars 2016,

| — | med beaktande av Eiopas femte rapport om konsumenttrender av den 16 december 2016 (EIOPA-BoS-16-239), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eiopas femte rapport om konsumenttrender av den 16 december 2016 (EIOPA-BoS-16-239),

| — | med beaktande av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndighetens riskindikatorer (risk dashboard) från det fjärde kvartalet 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndighetens riskindikatorer (risk dashboard) från det fjärde kvartalet 2016,

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens dokument nr 172 i serien ”Occasional papers” från april 2016 Distributed ledger technologies in securities post-trading: Revolution or evolution? |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens dokument nr 172 i serien ”Occasional papers” från april 2016 Distributed ledger technologies in securities post-trading: Revolution or evolution?

| — | med beaktande av dokumentet från kommittén för clearing- och regleringssystem med G10:s centralbanker från februari 2017 Distributed ledger technology in payment, clearing and settlement: An analytical framework, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet från kommittén för clearing- och regleringssystem med G10:s centralbanker från februari 2017 Distributed ledger technology in payment, clearing and settlement: An analytical framework,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8–0176/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8–0176/2017), och av följande skäl:

| A. | Finansteknik bör betraktas såsom finans som möjliggörs av eller tillhandahålls via ny teknik och som påverkar hela finanssektorn och alla dess delar, från bankväsendet till försäkringsbranschen, pensionsfonder, investeringsrådgivning, betalningstjänster och marknadsinfrastrukturer. |
| --- | --- |

A.

Finansteknik bör betraktas såsom finans som möjliggörs av eller tillhandahålls via ny teknik och som påverkar hela finanssektorn och alla dess delar, från bankväsendet till försäkringsbranschen, pensionsfonder, investeringsrådgivning, betalningstjänster och marknadsinfrastrukturer.

| B. | Finansiella tjänster har alltid varit beroende av teknik och har utvecklats i takt med den tekniska innovationen. |
| --- | --- |

B.

Finansiella tjänster har alltid varit beroende av teknik och har utvecklats i takt med den tekniska innovationen.

| C. | Vilken aktör som helst kan bli finanstekniker, oavsett vilket slags juridisk person man är. Värdekedjan inom finansiella tjänster innehåller allt mer alternativa aktörer, såsom uppstartsföretag eller teknikjättar. Begreppet omfattar därför ett brett spektrum av företag och tjänster som skiljer sig markant från varandra och innebär olika utmaningar och därför måste regleras på olika sätt. |
| --- | --- |

C.

Vilken aktör som helst kan bli finanstekniker, oavsett vilket slags juridisk person man är. Värdekedjan inom finansiella tjänster innehåller allt mer alternativa aktörer, såsom uppstartsföretag eller teknikjättar. Begreppet omfattar därför ett brett spektrum av företag och tjänster som skiljer sig markant från varandra och innebär olika utmaningar och därför måste regleras på olika sätt.

| D. | En stor del av utvecklingen inom finansteknik förstärks av ny teknik, exempelvis distribuerade databasteknikapplikationer (DLT), innovativa betalningar, robotrådgivning (robo-advice), stordata (Big Data), användning av molntjänster, innovativa lösningar för onboarding/identifiering av kunder, plattformar för gräsrotsfinansiering (crowdfunding) och mycket mer. |
| --- | --- |

D.

En stor del av utvecklingen inom finansteknik förstärks av ny teknik, exempelvis distribuerade databasteknikapplikationer (DLT), innovativa betalningar, robotrådgivning (robo-advice), stordata (Big Data), användning av molntjänster, innovativa lösningar för onboarding/identifiering av kunder, plattformar för gräsrotsfinansiering (crowdfunding) och mycket mer.

| E. | Investeringarna i finanstekniktillämpningar uppgår till miljardtals EUR och ökar för varje år. |
| --- | --- |

E.

Investeringarna i finanstekniktillämpningar uppgår till miljardtals EUR och ökar för varje år.

| F. | Tillämpningarna av teknikerna mognar i olika takt samtidigt som omfattningen och effekterna av deras utveckling fortfarande är oklar, men de har potential att verkligen stöpa om den finansiella sektorn. Vissa finanstekniktillämpningar kan en dag mycket väl bli systemviktiga. |
| --- | --- |

F.

Tillämpningarna av teknikerna mognar i olika takt samtidigt som omfattningen och effekterna av deras utveckling fortfarande är oklar, men de har potential att verkligen stöpa om den finansiella sektorn. Vissa finanstekniktillämpningar kan en dag mycket väl bli systemviktiga.

| G. | Utvecklingen av finansteknik bör bidra till utvecklingen av och konkurrenskraften hos det europeiska finansiella systemet och den europeiska ekonomin, inbegripet europeiska medborgares välfärd, samtidigt som den finansiella stabiliteten förbättras och högsta möjliga grad av konsumentskydd upprätthålls. |
| --- | --- |

G.

Utvecklingen av finansteknik bör bidra till utvecklingen av och konkurrenskraften hos det europeiska finansiella systemet och den europeiska ekonomin, inbegripet europeiska medborgares välfärd, samtidigt som den finansiella stabiliteten förbättras och högsta möjliga grad av konsumentskydd upprätthålls.

| H. | Finansteknik kan leda till betydande fördelar, exempelvis snabbare, billigare, mer skräddarsydda, mer inkluderande, motståndskraftigare och transparentare och bättre finansiella tjänster för konsumenter och företag, och kan skapa många nya affärsmöjligheter för europeiska entreprenörer. När det gäller finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag är det konsumentupplevelsen som är drivkraften för marknadsaktörerna. Framsteg och innovationer inom finanssektorn bör inte utesluta kontanter som betalningsmedel. |
| --- | --- |

H.

Finansteknik kan leda till betydande fördelar, exempelvis snabbare, billigare, mer skräddarsydda, mer inkluderande, motståndskraftigare och transparentare och bättre finansiella tjänster för konsumenter och företag, och kan skapa många nya affärsmöjligheter för europeiska entreprenörer. När det gäller finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag är det konsumentupplevelsen som är drivkraften för marknadsaktörerna. Framsteg och innovationer inom finanssektorn bör inte utesluta kontanter som betalningsmedel.

| I. | Utvecklingen av nya finansiella tjänster och digitaliseringen av befintliga tjänster kommer att förändra marknadsdynamiken för finanstjänstsektorn, genom att införa nya former av konkurrens, innovation, partnerskap och utkontraktering av och mellan olika aktörer. |
| --- | --- |

I.

Utvecklingen av nya finansiella tjänster och digitaliseringen av befintliga tjänster kommer att förändra marknadsdynamiken för finanstjänstsektorn, genom att införa nya former av konkurrens, innovation, partnerskap och utkontraktering av och mellan olika aktörer.

| J. | Att främja sund konkurrens, som neutraliserar oförtjänta passiva inkomster (”economic rents”) där sådana finns och skapar lika spelvillkor för finansiella tjänster i EU, är en förutsättning för att man ska främja finansteknik i Europa och åstadkomma samarbete mellan alla aktörer. |
| --- | --- |

J.

Att främja sund konkurrens, som neutraliserar oförtjänta passiva inkomster (”economic rents”) där sådana finns och skapar lika spelvillkor för finansiella tjänster i EU, är en förutsättning för att man ska främja finansteknik i Europa och åstadkomma samarbete mellan alla aktörer.

| K. | Ekonomisk forskning har visat att ett kostnadseffektivt finansiellt system kan leda till lägre priser för finansiella produkter och tjänster som riktas till konsumenter och mindre företag. Finansteknik kan bidra till denna prissänkning. |
| --- | --- |

K.

Ekonomisk forskning har visat att ett kostnadseffektivt finansiellt system kan leda till lägre priser för finansiella produkter och tjänster som riktas till konsumenter och mindre företag. Finansteknik kan bidra till denna prissänkning.

| L. | Finanstekniklösningar kan öka tillgången till kapital, särskilt för små och medelstora företag, genom gränsöverskridande finansiella tjänster och alternativa låne- och investeringskanaler, såsom gräsrotsfinansiering och person-till-person-lån, vilket därmed skulle stärka kapitalmarknadsunionen. |
| --- | --- |

L.

Finanstekniklösningar kan öka tillgången till kapital, särskilt för små och medelstora företag, genom gränsöverskridande finansiella tjänster och alternativa låne- och investeringskanaler, såsom gräsrotsfinansiering och person-till-person-lån, vilket därmed skulle stärka kapitalmarknadsunionen.

| M. | Finansteknikutvecklingen kan också underlätta gränsöverskridande finansiella flöden och integrationen av kapitalmarknaderna i Europa och därmed främja gränsöverskridande affärsverksamhet, vilket därmed gör det möjligt att fullborda kapitalmarknadsunionen. |
| --- | --- |

M.

Finansteknikutvecklingen kan också underlätta gränsöverskridande finansiella flöden och integrationen av kapitalmarknaderna i Europa och därmed främja gränsöverskridande affärsverksamhet, vilket därmed gör det möjligt att fullborda kapitalmarknadsunionen.

| N. | Finansteknikutvecklingen, särskilt när det gäller inhemska och gränsöverskridande betalningslösningar, kan också stödja den fortsatta utvecklingen av en inre marknad för varor och tjänster och underlätta uppnåendet av G20- och G8-gruppernas 5x5-mål för minskning av kostnaderna för penningförsändelser. |
| --- | --- |

N.

Finansteknikutvecklingen, särskilt när det gäller inhemska och gränsöverskridande betalningslösningar, kan också stödja den fortsatta utvecklingen av en inre marknad för varor och tjänster och underlätta uppnåendet av G20- och G8-gruppernas 5x5-mål för minskning av kostnaderna för penningförsändelser.

| O. | Finansteknik kan fungera som ett effektivt verktyg för finansiell delaktighet genom att öppna upp skräddarsydda finansiella tjänster för dem som tidigare inte haft tillgång till dem och därmed göra tillväxten mer inkluderande. För att kunna lösa problemen med finansiell utbildning och digital kompetens bland europeiska medborgare är det nödvändigt att finanstekniken leder till verklig finansiell delaktighet. |
| --- | --- |

O.

Finansteknik kan fungera som ett effektivt verktyg för finansiell delaktighet genom att öppna upp skräddarsydda finansiella tjänster för dem som tidigare inte haft tillgång till dem och därmed göra tillväxten mer inkluderande. För att kunna lösa problemen med finansiell utbildning och digital kompetens bland europeiska medborgare är det nödvändigt att finanstekniken leder till verklig finansiell delaktighet.

| P. | Lagstiftning, reglering och tillsyn måste anpassa sig till innovationen och hitta rätt balans mellan incitament till innovativt konsument- och investerarskydd och finansiell stabilitet. Finanstekniken kräver ett mer balanserat förhållningssätt mellan ”reglering av institutet” och ”reglering av verksamheten”. Det komplexa samspelet mellan finanstekniken och gällande reglering kan leda till missmatchningar så att företag och tjänsteleverantörer regleras på olika sätt även om de bedriver i grunden identisk verksamhet, och så att en del aktiviteter inte fångas upp särskilt väl av definitionen och/eller tillämpningsområdet i gällande reglering. EU:s nuvarande regelverk för konsument- och investerarskydd för finansiella tjänster behandlar inte alla finansteknikinnovationer på ett fullgott sätt. |
| --- | --- |

P.

Lagstiftning, reglering och tillsyn måste anpassa sig till innovationen och hitta rätt balans mellan incitament till innovativt konsument- och investerarskydd och finansiell stabilitet. Finanstekniken kräver ett mer balanserat förhållningssätt mellan ”reglering av institutet” och ”reglering av verksamheten”. Det komplexa samspelet mellan finanstekniken och gällande reglering kan leda till missmatchningar så att företag och tjänsteleverantörer regleras på olika sätt även om de bedriver i grunden identisk verksamhet, och så att en del aktiviteter inte fångas upp särskilt väl av definitionen och/eller tillämpningsområdet i gällande reglering. EU:s nuvarande regelverk för konsument- och investerarskydd för finansiella tjänster behandlar inte alla finansteknikinnovationer på ett fullgott sätt.

| Q. | De europeiska tillsynsmyndigheterna (ESA-myndigheterna) har börjat identifiera möjliga risker och fördelar med innovativ finansteknik. Nationella behöriga myndigheter bevakar denna tekniska utveckling och har tagit fram olika tillvägagångssätt. Hittills har utvecklingen av det finanstekniska ekosystemet i Europa bromsats av avvikande reglering mellan medlemsstaterna och av brist på samarbete mellan marknaderna. Beslutsamma EU-åtgärder för att främja ett gemensamt tillvägagångssätt för finansteknik är viktiga för utvecklingen av ett starkt finanstekniskt ekosystem i Europa. |
| --- | --- |

Q.

De europeiska tillsynsmyndigheterna (ESA-myndigheterna) har börjat identifiera möjliga risker och fördelar med innovativ finansteknik. Nationella behöriga myndigheter bevakar denna tekniska utveckling och har tagit fram olika tillvägagångssätt. Hittills har utvecklingen av det finanstekniska ekosystemet i Europa bromsats av avvikande reglering mellan medlemsstaterna och av brist på samarbete mellan marknaderna. Beslutsamma EU-åtgärder för att främja ett gemensamt tillvägagångssätt för finansteknik är viktiga för utvecklingen av ett starkt finanstekniskt ekosystem i Europa.

| R. | Finansteknik kan bidra till riskreducering i det finansiella systemet genom decentralisering och mindre riskkoncentration, snabbare clearing och avveckling av kontantbetalningar och värdepappershandel och bättre hantering av säkerheter och kapitaloptimering. |
| --- | --- |

R.

Finansteknik kan bidra till riskreducering i det finansiella systemet genom decentralisering och mindre riskkoncentration, snabbare clearing och avveckling av kontantbetalningar och värdepappershandel och bättre hantering av säkerheter och kapitaloptimering.

| S. | Finanstekniken kan förväntas få störst genomslag i efterhandelsvärdekedjan som omfattar tjänster såsom clearing, avveckling, depåförvaring av tillgångar och lagstadgad rapportering där teknik såsom distribuerad databasteknik har potential att omstöpa hela sektorn. I den här värdekedjan skulle vissa mellanled, såsom förvaringsinstitut, centrala motparter och värdepapperscentraler bli överflödiga på sikt medan andra funktioner fortfarande kommer att behöva utföras av oberoende reglerade organ. |
| --- | --- |

S.

Finanstekniken kan förväntas få störst genomslag i efterhandelsvärdekedjan som omfattar tjänster såsom clearing, avveckling, depåförvaring av tillgångar och lagstadgad rapportering där teknik såsom distribuerad databasteknik har potential att omstöpa hela sektorn. I den här värdekedjan skulle vissa mellanled, såsom förvaringsinstitut, centrala motparter och värdepapperscentraler bli överflödiga på sikt medan andra funktioner fortfarande kommer att behöva utföras av oberoende reglerade organ.

| T. | Regleringsteknik (RegTech) kan leda till betydande fördelar för finansinstitut och tillsynsorgan genom att den möjliggör användning av ny teknik för att hantera reglerings- och efterlevnadskrav på ett mer transparent och effektivt sätt och i realtid. |
| --- | --- |

T.

Regleringsteknik (RegTech) kan leda till betydande fördelar för finansinstitut och tillsynsorgan genom att den möjliggör användning av ny teknik för att hantera reglerings- och efterlevnadskrav på ett mer transparent och effektivt sätt och i realtid.

| U. | Försäkringsteknik (InsurTech) avser försäkring som möjliggörs eller tillhandahålls via ny teknik, till exempel genom automatiserad rådgivning, riskbedömning och stordata, men även genom försäkring mot sådana nya risker som cyberattacker. |
| --- | --- |

U.

Försäkringsteknik (InsurTech) avser försäkring som möjliggörs eller tillhandahålls via ny teknik, till exempel genom automatiserad rådgivning, riskbedömning och stordata, men även genom försäkring mot sådana nya risker som cyberattacker.

| V. | Det finns ett akut behov av ökad tillgång till finansiering för företag som arbetar med finanstekniska produkter och tjänster, och för de innovativa projekt som tillhandahåller dem det material som de behöver för att leverera dessa produkter och tjänster, i syfte att stimulera den finansiella innovationen i Europa, särskilt så att nystartade företag (start-ups) ska kunna bli expanderande företag (scale-ups). I detta sammanhang är tillgången till riskkapital som källa till finansiering och förekomsten av en stark tekniksektor avgörande för att främja ett dynamiskt finanstekniskt ekosystem i Europa. |
| --- | --- |

V.

Det finns ett akut behov av ökad tillgång till finansiering för företag som arbetar med finanstekniska produkter och tjänster, och för de innovativa projekt som tillhandahåller dem det material som de behöver för att leverera dessa produkter och tjänster, i syfte att stimulera den finansiella innovationen i Europa, särskilt så att nystartade företag (start-ups) ska kunna bli expanderande företag (scale-ups). I detta sammanhang är tillgången till riskkapital som källa till finansiering och förekomsten av en stark tekniksektor avgörande för att främja ett dynamiskt finanstekniskt ekosystem i Europa.

| W. | Cyberattacker är ett allt större hot mot all digital infrastruktur, och därmed även mot finansiell infrastruktur. Finanssektorn utsätts för tre gånger så många attacker som någon annan sektor. Säkerhet, tillförlitlighet och kontinuitet i tjänsterna är förutsättningar för att allmänheten ska ha förtroende för sektorn. Privatpersoner och mindre företag är också i högsta grad utsatta för liknande attacker och identitetsstöld. |
| --- | --- |

W.

Cyberattacker är ett allt större hot mot all digital infrastruktur, och därmed även mot finansiell infrastruktur. Finanssektorn utsätts för tre gånger så många attacker som någon annan sektor. Säkerhet, tillförlitlighet och kontinuitet i tjänsterna är förutsättningar för att allmänheten ska ha förtroende för sektorn. Privatpersoner och mindre företag är också i högsta grad utsatta för liknande attacker och identitetsstöld.

| X. | Uppkopplade enheter är en väsentlig del av finanstekniktjänster. Sakernas internet är särskilt sårbart för cyberattacker och utgör därför en speciell utmaning inom cybersäkerheten. Ett uppkopplat system är inte säkrare än dess svagaste länk. |
| --- | --- |

X.

Uppkopplade enheter är en väsentlig del av finanstekniktjänster. Sakernas internet är särskilt sårbart för cyberattacker och utgör därför en speciell utmaning inom cybersäkerheten. Ett uppkopplat system är inte säkrare än dess svagaste länk.

| Y. | Nu när finanstekniken växer fram måste konsumenter och investerare kunna fortsätta att förlita sig på höga standarder i fråga om konsument- och investerarskydd, skydd av uppgifter och personlig integritet och det rättsliga ansvar som åligger leverantörer av finansiella tjänster. |
| --- | --- |

Y.

Nu när finanstekniken växer fram måste konsumenter och investerare kunna fortsätta att förlita sig på höga standarder i fråga om konsument- och investerarskydd, skydd av uppgifter och personlig integritet och det rättsliga ansvar som åligger leverantörer av finansiella tjänster.

| Z. | För att underlätta finansteknik är det viktigt att skapa ett sammanhållet och stödjande regelverk och en konkurrenskraftig miljö som gör det möjligt för finanstekniken att utveckla och utnyttja olika innovativa verktyg för säker kryptering och identifiering och autentisering online med ett enkelt gränssnitt. |
| --- | --- |

Z.

För att underlätta finansteknik är det viktigt att skapa ett sammanhållet och stödjande regelverk och en konkurrenskraftig miljö som gör det möjligt för finanstekniken att utveckla och utnyttja olika innovativa verktyg för säker kryptering och identifiering och autentisering online med ett enkelt gränssnitt.

| AA. | Automatisering inom den finansiella sektorn, precis som inom andra sektorer, kan rubba befintliga sysselsättningsmönster. Åtgärder för att förbättra och utöka kompetensutveckling och omskolning måste vara kärnan i en europeisk finansteknisk strategi. |
| --- | --- |

AA.

Automatisering inom den finansiella sektorn, precis som inom andra sektorer, kan rubba befintliga sysselsättningsmönster. Åtgärder för att förbättra och utöka kompetensutveckling och omskolning måste vara kärnan i en europeisk finansteknisk strategi.

| AB. | Inom många områden av den digitala ekonomin leder nätverkseffekter till att marknadsstruktur med ett begränsat antal aktörer, vilket för med sig konkurrens- och kartellrättsliga utmaningar. |
| --- | --- |

AB.

Inom många områden av den digitala ekonomin leder nätverkseffekter till att marknadsstruktur med ett begränsat antal aktörer, vilket för med sig konkurrens- och kartellrättsliga utmaningar.

Fastställande av en EU-ram för finansteknik

| 1. | Europaparlamentet välkomnar den nya utvecklingen på finansteknikområdet och uppmanar kommissionen att utarbeta en heltäckande handlingsplan för finansteknik inom ramen för dess strategier för kapitalmarknadsunionen och den digitala inre marknaden, som allmänt kan bidra till att uppnå ett europeiskt finanssystem som är effektivt och konkurrenskraftigt, djupare och mer integrerat och stabilt och hållbart samt till att ge långsiktiga fördelar för realekonomin och tillgodose behovet av konsument- och investerarskydd och regleringsmässig säkerhet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar att det nyligen inrättats en finansteknisk expertgrupp som har i uppgift att bedöma innovationer på detta område och samtidigt utarbeta strategier för att möta potentiella utmaningar till följd av finanstekniken, liksom att kommissionen startat ett offentligt samråd om finansteknik. Kommissionen uppmanas att involvera parlamentet i den finanstekniska expertgruppens arbete. Parlamentet anser att dessa initiativ som kommissionen nyligen tagit är viktiga steg mot att utveckla en heltäckande strategi för finanstekniken och för att minska den rättsliga osäkerheten för finanstekniken. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att finansteknik kan bidra till att göra initiativ kring kapitalmarknadsunionen framgångsrika, till exempel genom diversifiering av finansieringsalternativen i EU, och uppmanar kommissionen att utnyttja finansteknikens fördelar för driva på arbetet med kapitalmarknadsunionen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lansera en proportionerlig och tvärsektoriell helhetsstrategi för sitt arbete med finansteknik, och att dra lärdom av vad som görs i andra jurisdiktioner och anpassa sig till mångfalden bland aktörerna och de affärsmodeller som används. Kommissionen uppmanas att vid behov agera som pionjär för att skapa ett gynnsamt klimat för europeiska finanstekniska nav och för företag som växer. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att lagstiftningen om finansiella tjänster på både EU-nivå och nationell nivå bör ses över när så är nödvändigt och att den bör vara tillräckligt innovationsvänlig, så att lika spelregler mellan aktörer kan uppnås och upprätthållas. Parlamentet rekommenderar i synnerhet att man i enlighet med ”innovationsprincipen” verkligen bör bedöma lagstiftningens potentiella effekter på innovationen som en del av en konsekvensbedömning, vilket bör leda till att denna utveckling till fullo ger ”betydande ekonomiska och samhälleliga fördelar”. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar, i syfte att säkerställa lika spelregler samtidigt som tillträdet för nya marknadsaktörer underlättas och regleringsarbitrage mellan medlemsstaterna och olika rättsliga former undviks, att lagstiftning och tillsyn på finansteknikområdet bör grunda sig på följande principer:






  a) | Samma tjänster och lika risk: samma regler bör gälla, oavsett vilken typ av juridisk person det är fråga om eller var den finns i unionen. |
| --- | --- | --- |

6.

a)

Samma tjänster och lika risk: samma regler bör gälla, oavsett vilken typ av juridisk person det är fråga om eller var den finns i unionen.

| b) | Teknikneutralitet. |
| --- | --- |

b)

Teknikneutralitet.

| c) | En riskbaserad metod som ser till att lagstiftnings- och tillsynsåtgärder står i proportion till riskerna och hur väsentliga de är. |
| --- | --- |

c)

En riskbaserad metod som ser till att lagstiftnings- och tillsynsåtgärder står i proportion till riskerna och hur väsentliga de är.

| 7. | Europaparlamentet förordar att de behöriga myndigheterna bör tillåta kontrollerad experimentering med ny teknik, både för nya aktörer och befintliga marknadsaktörer. Parlamentet konstaterar att en sådan kontrollerad miljö för experimenterande kan ta formen av en regleringsmässig ”sandlåda” för finanstekniska tjänster med potentiella fördelar för samhället, där ett brett spektrum av marknadsaktörer samlas. Framgångsrika exempel på detta finns redan i flera medlemsstater. Parlamentet betonar att ett proaktivt och framåtblickande engagemang från myndigheternas sida, i dialog med marknadsaktörerna och alla andra berörda parter, är nödvändig och kan hjälpa tillsynsmyndigheter och regleringsorgan att utveckla sin tekniska expertis. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att överväga att utveckla verktyg för finansiella och/eller operativa stresstester av finanstekniska applikationer när de kan förorsaka systemrisker, såsom ett komplement till ESRB:s arbete. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att vissa centralbanker redan experimenterar med digitala centralbanksvalutor och annan ny teknik. Parlamentet uppmuntrar de berörda myndigheterna i Europa att bedöma effekterna av de potentiella riskerna och fördelarna med en distribuerad databasteknikbaserad version av en digital centralbanksvaluta och därmed förknippade nödvändiga krav i fråga om konsumentskydd och transparens. De uppmanas också att experimentera i syfte att hålla jämna steg med marknadsutvecklingen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker vikten av att lagstiftare och tillsynsorgan har tillräcklig teknisk expertis för att på lämpligt sätt granska allt mer komplicerade finanstekniktjänster. Parlamentet understryker att tack vare denna kontinuerliga kontroll kommer regleringsorganen att kunna upptäcka och förebygga olika teknikers specifika risker och att ingripa omedelbart och med en tydlig agenda när det blir nödvändigt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar därför vikten av en enda kontaktpunkt för tillhandahållare och användare av finansteknik bland reglerings- och tillsynsmyndigheter. Parlamentet inser behovet av att undanröja tillsynbarriärer mellan olika sektorer, och rekommenderar att finanssektorns tillsynsmyndigheter samarbetar nära med andra relevanta nationella och europeiska organ som har nödvändig teknisk expertis. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra och stödja flera forskningsprojekt med anknytning till finansteknik. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet framhåller vikten av att främja finansiell innovation i Europa. Parlamentet efterlyser enklare tillgång till finansiering för leverantörer av innovativa finansiella tjänster och innovativa företag som förser dem med det material som behövs för att tillhandahålla dessa tjänster. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet understryker att finansteknikbolag bidrar positivt till utvecklingen av finansförmedling men att de även ger upphov till nya risker avseende den finansiella stabiliteten. Parlamentet konstaterar att reglerings- och tillsynsmyndigheter får stora mängder information från etablerade finansinstituts balansräkningar beträffande tillämpningen av många regelverk, såsom kapitalkrav, bruttosoliditetskrav, likviditetstäckningskvot med flera medan det när det gäller lån utan inblandning av traditionella banker, t.ex. gräsrotsfinansiering och person-till-person-lån, är svårt att få tillgång till tillräcklig information om finansförmedlingsverksamheten från deras balansräkningar. Parlamentet uppmanar därför reglerings- och tillsynsmyndigheterna att överväga hur de kan få tillgång till lämplig tillsynsinformation för att upprätthålla den finansiella stabiliteten och, vid behov, införa regleringsmässiga begränsningar för deras balansräkningar för att uppnå och upprätthålla finansiell stabilitet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att regleringsteknik har potential att förbättra efterlevnadsprocesser, i synnerhet kvaliteten och aktualiteten på tillsynsinformation, genom att göra dem mindre komplicerade och mer kostnadseffektiva. Parlamentet uppmanar myndigheterna att klargöra de rättsliga villkoren för hur en enhet under tillsyn får utkontraktera efterlevnadsverksamhet till tredje part och säkerställa att lämpliga tillsynsförfaranden hos tredje part är i kraft och att det rättsliga ansvaret för efterlevnaden ligger kvar hos den enhet som står under tillsyn. Parlamentet uppmanar de berörda myndigheterna, i synnerhet kommissionen inom ramen för dess arbete med europeiska efterhandelsforumet (European Post-Trade Forum) att inta en proaktiv hållning i syfte att förstå hindren för användningen av nya finanstekniska och regleringstekniska lösningar när det gäller processer före och efter handel som omfattas av direktivet om marknader för finansiella instrument (MiFID), förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer (EMIR) och förordningen om värdepapperscentraler (CSDR), och när det inte finns några hinder, att klargöra aktörernas rätt att använda sådana lösningar i syfte att uppfylla sina skyldigheter enligt dessa rättsakter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att innovativa finansiella tjänster borde vara tillgänglig i hela EU och att gränsöverskridande tillhandahållande av sådana därför inte otillbörligen bör hindras inom unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen och ESA-myndigheterna att övervaka och undvika regleringsöverlappning, nya hinder för marknadstillträde och nationella hinder för dessa tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att förebygga hinder mellan medlemsstaterna som beror på bristande överensstämmelse mellan nationella system, och att främja bästa praxis i fråga om regleringsmetoder i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen och ESA-myndigheterna att, där så är tillämpligt, tillämpa passystem för tillhandahållare av nya finansiella tjänster som erbjuds på flera håll inom EU. Parlamentet stöder kommissionens ansträngningar för att komma till rätta med hur EU kan bidra till att förbättra valmöjligheter, transparens och konkurrens inom finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag till förmån för Europas konsumenter, och betonar att detta mål bör komplettera målet att förbättra det finansiella systemets effektivitet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar att ett antal dynamiska finansteknikgemenskaper har växt fram runtom i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen och berörda myndigheter för ekonomisk styrning i EU att föra ett nära samarbete med finanstekniknav, stärka smart entreprenörskap inom dessa sektorsgemenskaper och i fråga om deras ansträngningar, genom att uppmuntra och finansiera innovation och ta vara på dem såsom en källa till framtida konkurrensfördelar för EU inom finanssektorn. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att nystartade företag inom finansteknik är särskilt sårbara för patentmissbrukare, dvs. enheter som köper patent i syfte att göra anspråk på dem gentemot företag som redan använder teknikrättigheterna genom hot om åtal för patentintrång. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera situationen och att föreslå åtgärder för att motverka patentmissbrukare inom det finanstekniska området. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar finansteknikens potentiella roll för digitaliseringen av offentliga tjänster, vilket skulle bidra till ökad effektivitet, bland annat i fråga om skatteuppbörd och förebyggande av skattebedrägerier. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att inom många områden av den digitala ekonomin leder nätverkseffekter till att marknadsstrukturen begränsas till ett litet antal marknadsaktörer, vilket för med sig konkurrens- och kartellrättsliga utmaningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt granska de konkurrensrättsliga ramarnas lämplighet beträffande den digitala ekonomins utmaningar i allmänhet och finansteknikens utmaningar i synnerhet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet framhåller att det finns utrymme för ytterligare förbättringar vad gäller metoder för gränsöverskridande betalningar. Parlamentet stöder utvecklingen av sådana betalningsmetoder inom Europa och beklagar den höga fragmenteringsgraden på online-bankmarknaden i EU liksom avsaknaden av ett EU-övergripande och Europaägt kredit- eller betalkortssystem. Parlamentet anser att ett sådant system är avgörande för en välfungerande kapitalmarknadsunion, och utgör en väsentlig del av den digitala inre marknaden, genom att det främjar europeisk e-handel och gränsöverskridande konkurrens för finansiella tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa vilka steg som ska tas på vägen mot skapandet av en miljö som stöder framväxten av ett sådant system. Parlamentet inser att ett sådant system av konkurrensskäl måste samexistera och vid behov vara interoperabelt med andra innovativa betalningslösningar. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att konsumenterna utgör drivkraften för den ökande användningen av finansteknik. Parlamentet understryker att målet för alla kommande lagstiftningsändringar bör vara att stödja konsumenterna i denna omdaning. |
| --- | --- |

21.

Data

| 22. | Europaparlamentet påminner om att insamling och analys av uppgifter spelar en central roll för finanstekniken och betonar därför behovet av konsekvent, teknikneutral tillämpning av befintlig datalagstiftning, inbegripet den allmänna dataskyddsförordningen (GDPR), det ändrade betaltjänstdirektivet (PSD2), förordningen om elektronisk identifiering (eIDAs), det fjärde penningtvättsdirektivet (AMLD4) och direktivet om nät- och informationssäkerhet (NIS). Parlamentet betonar att ett fritt dataflöde i unionen krävs för att expandera innovativ finans i Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att se till att enbart objektiva och relevanta dataelement används i samband med tillhandahållandet av finansiella tjänster. Parlamentet välkomnar kommissionens offentliga samråd av den 10 januari 2017 om en dataekonomi (COM(2017)0009) som bör tillhandahålla underlag och fastställa huruvida det finns hinder för det fria flödet av data inom hela unionen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar behovet av tydliga regler om äganderätt till, åtkomst till och överföring av data. Parlamentet betonar att en allt större mängd data produceras av maskiner eller processer som är baserade på framväxande teknik, såsom maskininlärning. Parlamentet betonar att den allmänna dataskyddsförordningen tillhandahåller en tydlig rättslig ram för personuppgifter, men att mer rättssäkerhet krävs för andra kategorier av uppgifter. Parlamentet anser i detta avseende att en tydlig åtskillnad bör göras mellan rådata och data som framställs genom ytterligare bearbetning. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att öppna banktjänster (open banking) och datadelning bidrar till att säkerställa att alla finanstekniska affärsmodeller kan växa tillsammans, till förmån för konsumenterna. Parlamentet understryker i detta sammanhang den senaste tidens framsteg med det andra betaltjänstdirektivet när det gäller initiering av betalning och tillgång till kontouppgifter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet framhåller de fördelar som molntjänster kan medföra för konsumenter och leverantörer av finansiella tjänster i fråga om kostnadseffektivitet, kortare ledtider till marknaden och bättre användning av IKT-resurser. Parlamentet noterar att det inte finns några tydliga och omfattande europeiska regler eller riktlinjer för utlokalisering av data till molnet med avseende på finanssektorn. Parlamentet betonar behovet av att utarbeta sådana riktlinjer och en gemensam strategi för användningen av molnbaserade datortjänster mellan nationella behöriga myndigheter. Parlamentet betonar att sådana riktlinjer är nödvändiga för att molntekniken ska börja användas snabbare och på ett smidigare sätt. Parlamentet understryker att höga standarder när det gäller dataskydd och konsumentskydd bör utgöra en del av dessa riktlinjer. Parlamentet uppmanar kommissionen och ESA-myndigheterna att undersöka olika möjligheter i detta avseende, exempelvis förhandsgodkända avtal mellan molntjänstleverantörer och finansinstitut. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar behovet av att göra konsumenter mer medvetna om värdet av sina personuppgifter. Parlamentet noterar att konsumenterna kan ingå kontrakt för att sprida digitalt innehåll i utbyte mot en viss summa. Parlamentet understryker att detta kan leda till ekonomiska fördelar, men att det även kan användas på ett diskriminerande sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten till en EU-strategi för datadelning, med målet att konsumenterna ska kunna kontrollera sina uppgifter. Parlamentet anser att en tydlig konsumentcentrerad strategi kommer att öka förtroendet för molnbaserade tjänster och främja nya innovativa tjänster som erbjuds av olika aktörer inom den finansiella värdekedjan, t.ex. genom användning av gränssnitt för tillämpningsprogram (API) eller genom att underlätta direkt åtkomst till data för elektroniska betaltjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka de framtida möjligheterna för system för personlig informationshantering, såsom tekniska verktyg som konsumenter kan använda för hantering av personuppgifter. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet erinrar, mot bakgrund av den ökade användningen av kunduppgifter eller stordata genom finansinstitut, om bestämmelserna i den allmänna dataskyddsförordningen, vilken ger den registrerade rätt att erhålla en förklaring till ett beslut som fattats genom automatiserad behandling och att överklaga beslutet (4). Parlamentet betonar behovet av att garantera att inkorrekta uppgifter kan ändras och att endast verifierbara och relevanta uppgifter används. Parlamentet uppmanar alla intressenter att intensifiera ansträngningarna för att garantera tillämpningen av dessa rättigheter. Parlamentet anser att samtycke som lämnas till användning av personuppgifter måste vara dynamiskt och att en registrerad person måste kunna ändra och anpassa sitt samtycke. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar att den ökade användningen av kunduppgifter eller stordata av finansiella institut kan leda till fördelar för konsumenterna, såsom utvecklingen av mer skräddarsydda, segmenterade och billigare erbjudanden på grundval av en effektivare allokering av risker och kapital. Parlamentet noterar dessutom å andra sidan att utveckling av dynamisk prissättning och dess potential att leda till motsatsen, vilket skulle kunna inverka negativt på möjligheterna att jämföra erbjudanden och den faktiska konkurrensen samt på riskpoolning och ömsesidighet i försäkringsbranschen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet erkänner den ökande kombinationen av personuppgifter och algoritmer i syfte att tillhandahålla sådana tjänster som robotrådgivning. Parlamentet understryker den effektivitetspotential som robotrådgivning har och dess positiva effekter på finansiell delaktighet. Parlamentet betonar att fel eller skevheter i algoritmerna eller i underliggande data kan orsaka systemrisk och skada konsumenterna, t.ex. genom ökad utestängning. Parlamentet uppmanar kommissionen och ESA-myndigheterna att övervaka dessa risker för att säkerställa att automatisering inom finansiell rådgivning verkligen skapar bättre, transparent, tillgänglig och kostnadseffektiv rådgivning, och att ta itu med de ökande svårigheterna att spåra ansvar för skador som orsakats av sådana risker i skadesansvarsregelverket för dataanvändning. Parlamentet betonar att samma konsumentskyddsbestämmelser bör gälla för robotrådgivning som för personlig rådgivning. |
| --- | --- |

29.

Cybersäkerhet och IKT-risker

| 30. | Europaparlamentet betonar behovet av obruten säkerhet genom hela värdekedjan för finansiella tjänster. Parlamentet pekar på de stora och skiftande risker på grund av cyberattacker som riktas mot våra finansmarknaders infrastruktur, sakernas internet, valutor och data. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra cybersäkerhet till högsta prioritet i handlingsplanen för finansteknik, och uppmanar ESA-myndigheterna och ECB att i sin tillsynsroll se till att cybersäkerhet blir ett centralt inslag i reglerings- och tillsynsprogrammen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar ESA-myndigheterna att i samarbete med nationella regleringsmyndigheter regelbundet se över de operativa standarderna för finansinstitutens IKT-risker. På grund av den varierande graden av skydd i medlemsstaternas strategier för cybersäkerhet efterlyser parlamentet ESA-riktlinjer för övervakning av dessa risker. Parlamentet betonar vikten av tekniskt kunnande inom ESA-myndigheterna så att de kan fullgöra sina uppgifter. Parlamentet efterlyser mer forskning på detta område. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar behovet av utbyte av information och bästa praxis mellan tillsynsmyndigheter, regleringsorgan och regeringar på respektive nivå, mellan forskare och marknadsaktörer och mellan marknadsaktörerna själva. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, marknadsaktörerna och Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa) att utforska potentialen för transparens och informationsutbyte som verktyg mot cyberattacker. Parlamentet föreslår att de potentiella fördelarna med en gemensam kontaktpunkt för marknadsaktörer bör utforskas, och att en mer samordnad strategi inom ramen för utredningar av cyberbrottslighet på området för finansiella tjänster bör övervägas, med tanke på deras allt mer gränsöverskridande karaktär. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet understryker att reglering av tillhandahållande av infrastruktur för finansiella tjänster måste inbegripa lämpliga incitamentsstrukturer för att leverantörer ska göra de investeringar som krävs i cybersäkerhet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa ett snabbt införlivande av it-säkerhetsdirektivet. Parlamentet välkomnar det nya offentlig-privata partnerskap på cybersäkerhetsområdet som kommissionen nyligen sjösatte i samarbete med industrin. Kommissionen uppmanas att ta fram en uppsättning nya och konkreta initiativ för att stärka finansteknikföretagens motståndskraft mot cyberattacker inom denna sektor, särskilt för små och medelstora företag och nystartade företag. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet konstaterar att allmänhetens förtroende för tekniken i fråga är av avgörande betydelse för den framtida tillväxten av finansteknik, och framhäver behovet av bättre utbildning och medvetenhet om de positiva effekterna av finansteknik på den dagliga verksamheten, men även när det gäller nät- och informationssäkerhetsrisker för medborgare och företag, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar fortsatta standardiseringsinsatser, vilka gör den uppkopplade utrustningen säkrare. Parlamentet understryker dock att säkerheten måste garanteras i större utsträckning än en miniminivå av standardisering, i synnerhet eftersom enhetliga standardiserade säkerhetsåtgärder ökar risken för betydande säkerhetsöverträdelser på grund av möjliga dominoeffekter. Parlamentet uppmuntrar eftertryckligen företag att ta fram heterogena egna åtgärder för att säkra sina anordningar och verksamheter. |
| --- | --- |

36.

Blockkedjor

| 37. | Europaparlamentet understryker att det finns potential för blockkedjetillämpningar för penning- och värdepappersöverföringar, samt för att underlätta ”smarta kontrakt”, som öppnar ett brett spektrum av möjligheter för båda parter i finansiella kontrakt, i synnerhet arrangemang handelsfinansiering och utlåning till företag, som kan förenkla de komplexa kommersiella och finansiella avtalsförbindelserna mellan företag (B2B) och mellan företag och konsumenter (B2C). Parlamentet betonar att blockkedjeplattformar även lämpar sig för en förenkling av komplexa B2B- och B2C-transaktioner. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet påminner om fördelarna och riskerna med oauktoriserade blockkedjetillämpningar. Kommissionen uppmanas att anordna en årlig konferens om detta med ett brett spektrum av intressenter. Parlamentet uttrycker oro över den ökande användningen av oauktoriserade blockkedjeapplikationer för brottslig verksamhet, skatteundandragande, skatteflykt och penningtvätt. Kommissionen uppmanas att noga övervaka dessa frågor, inklusive rollen för så kallade mixer/tumblers i denna process, och att ta upp frågorna kring dem i en rapport. |
| --- | --- |

38.

Interoperabilitet

| 39. | Europaparlamentet erkänner vikten av API:er, som ett komplement till andra verktyg som kan användas av konsumenter, för att ge nya aktörer tillgång till finansiell infrastruktur. Parlamentet rekommenderar skapandet av en uppsättning standardiserade API:er som säljare kan använda, till exempel av öppna banktjänster, parallellt med möjligheten för sådana säljare att utforma sin egen programvara. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet anser att interoperabilitet för finanstekniska tjänster, både inom Europa och genom samarbete med tredjelandsjurisdiktioner och med andra ekonomiska sektorer, är en nödvändig förutsättning för den framtida utvecklingen av den europeiska finanstekniksektorn och ett fullständigt förverkligande av de möjligheter som detta kan generera. Parlamentet uppmanar till standardisering av dataformat när så är möjligt, vilket är fallet i det andra betaltjänstdirektivet, för att underlätta detta. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samordna medlemsstaternas och marknadsaktörernas arbete för att säkerställa interoperabilitet bland de olika nationella systemen för e-identifiering. Parlamentet betonar att användandet av dessa system bör vara öppet för den privata sektorn. Parlamentet anser att system för identifiering på distans som inte anges i eIDA-förordningen också bör godtas, så länge de har en säkerhetsnivå som motsvarar den väsentliga tillitsnivån i eIDA-förordningen, och således både är säkra och interoperabla. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar betydelsen av interoperabilitet mellan traditionella och nya betalningslösningar för att förverkliga en integrerad och innovativ europeisk marknad för betalningar. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar de europeiska tillsynsmyndigheterna att fastställa i vilka fall riktad eller riskbaserad autentisering kan vara ett alternativ till stark autentisering. Kommissionen uppmanas vidare att undersöka huruvida starka autentiseringsprocesser även kan genomföras av andra enheter än banker. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar ESA-myndigheterna att i samarbete med nationella regleringsmyndigheter utveckla teknikneutrala standarder och licenser för tekniker för kundkännedom och tekniker för identifiering på distans, exempelvis baserade på biometriska kriterier, som respekterar användarnas personliga integritet. |
| --- | --- |

44.

Finansiell stabilitet och konsument- och investerarskydd

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid utarbetandet av sin handlingsplan för finansteknik fästa särskild uppmärksamhet vid behoven hos kunder och investerare som är privatpersoner och mindre företag och de risker som de kan utsättas för i takt med att finansteknik expanderar allt mer till tjänster som riktas till icke-professionella kunder, till exempel gräsrotsfinansiering och person-till-person-lån. Parlamentet betonar att samma standarder för konsumentskydd tillämpas på finanstekniktjänster som på andra finansiella tjänster, oavsett vilken distributionskanal eller den plats där kunden befinner sig. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar ESA-myndigheterna att accelerera sitt pågående arbete med att bevaka den tekniska utvecklingen och analysera dess fördelar och potentiella risker, särskilt vad gäller konsument- och investerarskydd och finansiell delaktighet. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka i vilken utsträckning finansteknik kan bidra till att erbjuda konsumenterna finansiell rådgivning av bättre kvalitet och huruvida EU:s splittrade regelverk som behandlar rådgivning är tillräckligt för att tillgodose detta. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet anser att det fortfarande råder betydande rättslig osäkerhet kring försäkringsteknik, och betonar att detta måste tas itu med för att säkerställa säkerhet, personlig integritet, sund konkurrens och finansiell stabilitet. Parlamentet understryker att större rättslig säkerhet kommer att bidra till att säkerställa att konsumenter hos bristfälligt reglerade försäkringsteknikföretag inte drabbas av förluster eller vilseledande försäljning, och kommer att hjälpa både företag och konsumenter att använda försäkringstekniklösningar på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet betonar behovet av att säkerställa att den finansiella stabiliteten stärks parallellt med utvecklingen av finanstekniklösningar. Parlamentet uppmanar till en undersökning av teknik som har öppen källkod och är kollegialt granskad som ett sätt att uppnå detta mål. Parlamentet uppmanar ESA-myndigheterna att samarbeta med aktörer i den privata sektorn vid utarbetande och utvärdering av innovativ teknik som har potential att säkra den finansiella stabiliteten och stärka konsumentskyddet, till exempel genom att minska skevheter i algoritmer eller genom att öka konsumenternas medvetenhet om cyberhot. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet noterar att mångfald och konkurrens bland marknadsaktörer är kritiska faktorer som bidrar till finansiell stabilitet. Parlamentet uppmanar regleringsinstanserna och tillsynsorganen att övervaka digitaliseringens inverkan på konkurrenssituationen i alla relevanta segment inom finanssektorn och att ta fram och utnyttja verktyg för att förhindra eller råda bot på konkurrensbegränsande beteende och snedvridningar av konkurrensen. |
| --- | --- |

50.

Finansiell utbildning och IT-färdigheter

| 51. | Europaparlamentet understryker att både finansiella och digitala färdigheter är avgörande faktorer för effektiv användning av och lägre risker inom den nya finansteknikmiljön. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar att en ordentlig finansiell utbildning av konsumenter och investerare som är privatpersoner eller mindre företag är nödvändig för att finansteknik ska bli ett verkligt verktyg för finansiell delaktighet och så att dessa konsumenter och investerare, som utsätts allt mer direkt för individanpassade finansiella investeringsprodukter och tjänster som är omedelbart tillgängliga, kan fatta sunda finansiella beslut självständigt utifrån dessa erbjudanden och förstå alla risker till följd av användningen av dessa innovativa tekniker. Kommissionen och ESA-myndigheterna uppmanas att öka sitt stöd för initiativ för att förbättra finansutbildningen. Parlamentet betonar att yrkesutbildning och information om konsument- och investerarrättigheter bör vara lätt tillgänglig. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet erinrar om kommissionens prognos att Europa år 2020 kan stå inför en brist på upp till 825 000 personer med IKT-kompetens. Parlamentet anser att fler systemvetare behövs och uppmuntrar medlemsstaterna att förbereda sig för förändringar på arbetsmarknaden som kan ske mycket snabbare än vi förväntar oss i dag. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet betonar behovet av mer digitala utbildningsmöjligheter och färdigheter inom finanssektorn, inom tillsynsorgan och inom samhället som helhet, inbegripet yrkesutbildning. Parlamentet uppmanar kommissionen att presentera bästa praxis inom ramen för koalitionen för digital kompetens och digitala arbetstillfällen. |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0228.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2016)0358.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2016)0434.

(4)  Se skäl 71 i den allmänna dataskyddsförordningen.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/67

---

P8_TA(2017)0214

Genetiskt modifierad bomull GHB119

Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB119 (BCS-GHØØ5-8) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D050182 – 2017/2675(RSP))

(2018/C 307/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB119 (BCS-GHØØ5-8) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D050182), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB119 (BCS-GHØØ5-8) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D050182),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3, 9.2, 19.3 och 21.2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3, 9.2, 19.3 och 21.2,

| — | med beaktande av att inget yttrande utfärdades vid omröstningen den 27 mars 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att inget yttrande utfärdades vid omröstningen den 27 mars 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003,

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 21 september 2016, och offentliggjordes den 21 oktober 2016 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 21 september 2016, och offentliggjordes den 21 oktober 2016 (3),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (COM(2017)0085, COD(2017)0035, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (COM(2017)0085, COD(2017)0035,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet avvisat ett godkännande av genetiskt modifierade organismer (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet avvisat ett godkännande av genetiskt modifierade organismer (4),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 25 mars 2011 lämnade Bayer in en ansökan i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003, om utsläppande på marknaden av livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av GHB119-bomull till den behöriga myndigheten i Nederländerna. Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av den genetiskt modifierade bomullen GHB119 i produkter som består av eller innehåller denna bomull för annan användning än som livsmedel och foder på samma sätt som all annan slags bomull, med undantag för odling. |
| --- | --- |

A.

Den 25 mars 2011 lämnade Bayer in en ansökan i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003, om utsläppande på marknaden av livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av GHB119-bomull till den behöriga myndigheten i Nederländerna. Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av den genetiskt modifierade bomullen GHB119 i produkter som består av eller innehåller denna bomull för annan användning än som livsmedel och foder på samma sätt som all annan slags bomull, med undantag för odling.

| B. | Den 21 september 2016 antog Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003, som offentliggjordes den 21 oktober 2016. |
| --- | --- |

B.

Den 21 september 2016 antog Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003, som offentliggjordes den 21 oktober 2016.

| C. | Den unika identitetsbeteckningen BCS-GHØØ5–8 GHB119-bomull, såsom den beskrivs i ansökan, uttrycker PAT-protein som ger tolerans mot glyfosinatammoniumbaserade herbicider och Cry2Ae-protein som ger resistens mot vissa skadedjur av ordningen fjärilar. Ett tillstånd för import av denna bomull till unionen skulle utan tvivel leda till en ökning av odlingen i andra delar av världen, med en motsvarande ökning av användningen av glyfosinatammoniumbaserade herbicider. |
| --- | --- |

C.

Den unika identitetsbeteckningen BCS-GHØØ5–8 GHB119-bomull, såsom den beskrivs i ansökan, uttrycker PAT-protein som ger tolerans mot glyfosinatammoniumbaserade herbicider och Cry2Ae-protein som ger resistens mot vissa skadedjur av ordningen fjärilar. Ett tillstånd för import av denna bomull till unionen skulle utan tvivel leda till en ökning av odlingen i andra delar av världen, med en motsvarande ökning av användningen av glyfosinatammoniumbaserade herbicider.

| D. | Glufosinat klassas som reproduktionstoxiskt och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (5). Godkännandet för glufosinat löper ut den 31 juli 2018. |
| --- | --- |

D.

Glufosinat klassas som reproduktionstoxiskt och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (5). Godkännandet för glufosinat löper ut den 31 juli 2018.

| E. | Oberoende forskning har gett upphov till farhågor om stora brister i den jämförande bedömningen, t.ex. det faktum att även om statistiskt signifikanta skillnader i sammansättningen konstaterats för många ämnen, ansågs det inte nödvändigt att göra någon ytterligare utredning. Det finns även farhågor om allvarliga brister när det gäller toxikologibedömningen, t.ex. det faktum att endast en av Bt-toxinernas verkningsmekanismer undersöktes, att inga utredningar av kombinatoriska effekter har gjorts och att ingen bedömning av bekämpningsmedelsrester har utförts, samt farhågor om att det inte går att dra några säkra slutsatser av bedömningen av den eventuella inverkan på immunsystemet (6). |
| --- | --- |

E.

Oberoende forskning har gett upphov till farhågor om stora brister i den jämförande bedömningen, t.ex. det faktum att även om statistiskt signifikanta skillnader i sammansättningen konstaterats för många ämnen, ansågs det inte nödvändigt att göra någon ytterligare utredning. Det finns även farhågor om allvarliga brister när det gäller toxikologibedömningen, t.ex. det faktum att endast en av Bt-toxinernas verkningsmekanismer undersöktes, att inga utredningar av kombinatoriska effekter har gjorts och att ingen bedömning av bekämpningsmedelsrester har utförts, samt farhågor om att det inte går att dra några säkra slutsatser av bedömningen av den eventuella inverkan på immunsystemet (6).

| F. | Många kritiska kommentarer har inkommit från medlemsstaterna under den tre månader långa samrådsperioden. Kommentarerna handlar bland annat om avsaknad av uppgifter vad gäller identifiering och kvantifiering av resthalter av herbicider och metabolit i genetiskt modifierade växter och frön avsedda att användas som livsmedel/foder, brister i miljöriskbedömningen och miljöövervakningsplanen, bland annat avseende olika åsikter om huruvida vilda släktingar har rapporterats i Europa, eller uppgifter som saknas när det gäller det importerade utsädets grobarhet, liksom det faktum att inga oavsiktliga effekter beaktades. Vidare kritiserade vissa av kommentarerna generellt de mycket bristfälliga uppgifterna, och särskilt det faktum att endast ett mycket begränsat antal studier hade beaktats och att till exempel inget lämpligt toxicitetstest med växtmaterial från GHB119-bomull samt lämpliga studier om effekten av genmodifierad bomull på människors och djurs hälsa hade genomförts, och att den näringsmässiga studie som lagts fram inte ansågs vara tillåtlig (7). |
| --- | --- |

F.

Många kritiska kommentarer har inkommit från medlemsstaterna under den tre månader långa samrådsperioden. Kommentarerna handlar bland annat om avsaknad av uppgifter vad gäller identifiering och kvantifiering av resthalter av herbicider och metabolit i genetiskt modifierade växter och frön avsedda att användas som livsmedel/foder, brister i miljöriskbedömningen och miljöövervakningsplanen, bland annat avseende olika åsikter om huruvida vilda släktingar har rapporterats i Europa, eller uppgifter som saknas när det gäller det importerade utsädets grobarhet, liksom det faktum att inga oavsiktliga effekter beaktades. Vidare kritiserade vissa av kommentarerna generellt de mycket bristfälliga uppgifterna, och särskilt det faktum att endast ett mycket begränsat antal studier hade beaktats och att till exempel inget lämpligt toxicitetstest med växtmaterial från GHB119-bomull samt lämpliga studier om effekten av genmodifierad bomull på människors och djurs hälsa hade genomförts, och att den näringsmässiga studie som lagts fram inte ansågs vara tillåtlig (7).

| G. | Trots alla dessa farhågor ansåg inte Efsa att det behövdes någon övervakning efter utsläppandet på marknaden av livsmedel/foder som framställts av GHB119-bomull. |
| --- | --- |

G.

Trots alla dessa farhågor ansåg inte Efsa att det behövdes någon övervakning efter utsläppandet på marknaden av livsmedel/foder som framställts av GHB119-bomull.

| H. | Inget yttrande utfärdades vid omröstningen den 27 mars 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003. 15 medlemsstater röstade emot, medan endast 11 medlemsstater som utgör endast 38,69 % av unionens befolkning, röstade för, och 2 medlemsstater lade ner sina röster. |
| --- | --- |

H.

Inget yttrande utfärdades vid omröstningen den 27 mars 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003. 15 medlemsstater röstade emot, medan endast 11 medlemsstater som utgör endast 38,69 % av unionens befolkning, röstade för, och 2 medlemsstater lade ner sina röster.

| I. | Både i motiveringen till det lagstiftningsförslag som kommissionen lade fram den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier (COM(2015)0177) och i motiveringen till det lagstiftningsförslag som lades fram den 14 februari 2017 om ändring av förordning (EU) nr 182/2011, beklagade kommissionen att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft har antagit beslut om godkännande utan stöd av medlemsstaternas yttrande i kommittén och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att åter hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen tillhör undantagen i förfarandet i stort. Denna praxis har vid flera tillfällen beklagats av kommissionens ordförande Juncker, som ansett att detta inte är demokratiskt (8). |
| --- | --- |

I.

Både i motiveringen till det lagstiftningsförslag som kommissionen lade fram den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier (COM(2015)0177) och i motiveringen till det lagstiftningsförslag som lades fram den 14 februari 2017 om ändring av förordning (EU) nr 182/2011, beklagade kommissionen att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft har antagit beslut om godkännande utan stöd av medlemsstaternas yttrande i kommittén och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att åter hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen tillhör undantagen i förfarandet i stort. Denna praxis har vid flera tillfällen beklagats av kommissionens ordförande Juncker, som ansett att detta inte är demokratiskt (8).

| J. | Vid första behandlingen (9) den 28 oktober 2015 förkastade parlamentet förslaget av den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003, och uppmanade kommissionen att dra tillbaka sitt förslag och lägga fram ett nytt. |
| --- | --- |

J.

Vid första behandlingen (9) den 28 oktober 2015 förkastade parlamentet förslaget av den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003, och uppmanade kommissionen att dra tillbaka sitt förslag och lägga fram ett nytt.

| K. | Skäl 14 i förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter innehåller följande tydliga konstaterande: ”När kommissionen överväger att anta andra utkast till genomförandeakter som rör särskilt känsliga sektorer, till exempel beskattning, konsumenthälsa, livsmedelssäkerhet och miljöskydd, kommer den, i strävan efter att finna en välavvägd lösning, i möjligaste mån agera på ett sådant sätt att man undviker att gå emot en dominerande ståndpunkt som kan uppstå inom omprövningskommittén och som ifrågasätter en genomförandeakts lämplighet”. |
| --- | --- |

K.

Skäl 14 i förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter innehåller följande tydliga konstaterande: ”När kommissionen överväger att anta andra utkast till genomförandeakter som rör särskilt känsliga sektorer, till exempel beskattning, konsumenthälsa, livsmedelssäkerhet och miljöskydd, kommer den, i strävan efter att finna en välavvägd lösning, i möjligaste mån agera på ett sådant sätt att man undviker att gå emot en dominerande ståndpunkt som kan uppstå inom omprövningskommittén och som ifrågasätter en genomförandeakts lämplighet”.

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser inte att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överensstämmer med unionslagstiftningen, eftersom det inte är förenligt med målet i förordning (EG) nr 1829/2003, nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (10), skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillfälligt ställa in eventuella genomförandebeslut avseende ansökningar om godkännande av genetiskt modifierade organismer till dess att tillståndsförfarandet har setts över på ett sådant sätt att bristerna rättats till i det nuvarande förfarandet, som har visat sig vara olämpligt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Tillgängligt här: https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4586.

(4)

| — | Resolution av den 16 januari 2014 om förslaget till rådets beslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG, av en majsprodukt (Zea mays L. linje 1507) som modifierats genetiskt för resistens mot vissa fjärilsarter som är skadegörare (EUT C 482, 23.12.2016, s. 110). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 16 januari 2014 om förslaget till rådets beslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG, av en majsprodukt (Zea mays L. linje 1507) som modifierats genetiskt för resistens mot vissa fjärilsarter som är skadegörare (EUT C 482, 23.12.2016, s. 110).

| — | Resolution av den 16 december 2015 om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 16 december 2015 om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (P8_TA(2015)0456).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87705 x MON 89788 (P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87705 x MON 89788 (P8_TA(2016)0040).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 × MON 89788 (P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 × MON 89788 (P8_TA(2016)0039).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 (MST-FGØ72-2) (P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 (MST-FGØ72-2) (P8_TA(2016)0038).

| — | Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av dessa transformationshändelser (P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av dessa transformationshändelser (P8_TA(2016)0271).

| — | Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden av en genetiskt modifierad nejlika (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden av en genetiskt modifierad nejlika (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (P8_TA(2016)0272).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs MON 810 (P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs MON 810 (P8_TA(2016)0388).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade majsprodukter MON 810 (P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade majsprodukter MON 810 (P8_TA(2016)0389).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs Bt11 (P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs Bt11 (P8_TA(2016)0386).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs 1507 (P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs 1507 (P8_TA(2016)0387).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (P8_TA(2016)0390).

| — | Resolution av den 5 april 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av transformationshändelserna Bt11, 59122, MIR604, 1507 och GA21, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 5 april 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av transformationshändelserna Bt11, 59122, MIR604, 1507 och GA21, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (P8_TA(2017)0123).

(5)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

(6)  Bauer-Panskus/Then: Testbiotech comment on the Scientific Opinion on application (EFSA-GMO-NL-2011-96) for the placing on the market of genetically modified insect-resistant and herbicide-tolerant cotton GHB119 from Bayer CropScience AG, tillgänglig här: https://www.testbiotech.org/node/1860.

(7)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00311.

(8)  Exempelvis i öppningsanförandet vid Europaparlamentets plenarsammanträde, som ingick i de politiska riktlinjerna för nästa Europeiska kommission (Strasbourg den 15 juli 2014), och i talet om tillståndet i unionen 2016 (Strasbourg den 14 september 2016).

(9)  Antagna texter, P8_TA(2015)0379.

(10)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/71 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/71

---

P8_TA(2017)0215

Genetiskt modifierade livsmedel och foder DAS-40278-9

Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen DAS-40278–9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D050183 – 2017/2674(RSP))

(2018/C 307/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen DAS-40278–9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen DAS-40278–9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3, 9.2, 19.3 och 21.2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3, 9.2, 19.3 och 21.2,

| — | med beaktande av omröstningen den 27 mars 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande utfärdades, |
| --- | --- |

—

med beaktande av omröstningen den 27 mars 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande utfärdades,

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 26 oktober 2016, och som offentliggjordes den 5 december 2016 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 26 oktober 2016, och som offentliggjordes den 5 december 2016 (3),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet avvisat ett godkännande av genetiskt modifierade organismer (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet avvisat ett godkännande av genetiskt modifierade organismer (4),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 11 november 2010 lämnade Dow AgroSciences Europe in en ansökan om utsläppande på marknaden av livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av majsen DAS-40278-9 till den nationella behöriga myndigheten i Nederländerna, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003. Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av den genetiskt modifierade majsen DAS-40278-9 i produkter som består av eller innehåller denna majs för annan användning än som livsmedel och foder på samma sätt som all annan slags majs, med undantag för odling. |
| --- | --- |

A.

Den 11 november 2010 lämnade Dow AgroSciences Europe in en ansökan om utsläppande på marknaden av livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av majsen DAS-40278-9 till den nationella behöriga myndigheten i Nederländerna, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003. Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av den genetiskt modifierade majsen DAS-40278-9 i produkter som består av eller innehåller denna majs för annan användning än som livsmedel och foder på samma sätt som all annan slags majs, med undantag för odling.

| B. | Den 26 oktober 2016 avgav Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003, vilket offentliggjordes den 5 december 2016 (5). |
| --- | --- |

B.

Den 26 oktober 2016 avgav Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003, vilket offentliggjordes den 5 december 2016 (5).

| C. | DAS-40278–9-majs uttrycker AAD-1-protein som ger tolerans mot 2,4-diklorfenoxiättiksyra (2,4-D) och AOPP-herbicider. |
| --- | --- |

C.

DAS-40278–9-majs uttrycker AAD-1-protein som ger tolerans mot 2,4-diklorfenoxiättiksyra (2,4-D) och AOPP-herbicider.

| D. | Inom oberoende forskning har farhågor rests om riskerna med det verksamma ämnet 2,4-D vad gäller embryoutveckling, medfödda missbildningar och endokrina störningar. Det är oklart om, och i vilken utsträckning, 2,4-D produkter innehåller föroreningar bestående av mycket giftiga dioxiner och furaner, som är cancerframkallande och hormonstörande ämnen och som blir kvar i miljön och ackumuleras i livsmedelskedjan (6). |
| --- | --- |

D.

Inom oberoende forskning har farhågor rests om riskerna med det verksamma ämnet 2,4-D vad gäller embryoutveckling, medfödda missbildningar och endokrina störningar. Det är oklart om, och i vilken utsträckning, 2,4-D produkter innehåller föroreningar bestående av mycket giftiga dioxiner och furaner, som är cancerframkallande och hormonstörande ämnen och som blir kvar i miljön och ackumuleras i livsmedelskedjan (6).

| E. | Godkännandet av det verksamma ämnet 2,4-D förnyades 2015. Förekomst av föroreningar såsom dioxiner och furaner har bekräftats under vissa nivåer. Information från den sökande med avseende på ämnets eventuella hormonella egenskaper behöver ännu lämnas (7). |
| --- | --- |

E.

Godkännandet av det verksamma ämnet 2,4-D förnyades 2015. Förekomst av föroreningar såsom dioxiner och furaner har bekräftats under vissa nivåer. Information från den sökande med avseende på ämnets eventuella hormonella egenskaper behöver ännu lämnas (7).

| F. | Ett godkännande av import av DAS-40278–9-majs till unionen kommer utan tvekan att leda till en ökning av dess odling i andra länder, såsom Förenta staterna, Brasilien och Argentina, och till en motsvarande ökning av användningen av 2,4-D och AOPP-herbicider. Den oberoende forskningen visar även på problem i form av större brister i den jämförande bedömningen, allvarliga brister när det gäller den toxikologiska bedömningen (t.ex. det faktum att ingen testning av hela växten i en utfodringsstudie begärdes, inga långsiktiga eller ackumulerade effekter beaktades och att effekter på reproduktionssystemen inte diskuterades samt att det även förekom metodologiska brister i samband med djurstudierna), och en ofullständig bedömning av eventuella effekter på immunsystemet (8). |
| --- | --- |

F.

Ett godkännande av import av DAS-40278–9-majs till unionen kommer utan tvekan att leda till en ökning av dess odling i andra länder, såsom Förenta staterna, Brasilien och Argentina, och till en motsvarande ökning av användningen av 2,4-D och AOPP-herbicider. Den oberoende forskningen visar även på problem i form av större brister i den jämförande bedömningen, allvarliga brister när det gäller den toxikologiska bedömningen (t.ex. det faktum att ingen testning av hela växten i en utfodringsstudie begärdes, inga långsiktiga eller ackumulerade effekter beaktades och att effekter på reproduktionssystemen inte diskuterades samt att det även förekom metodologiska brister i samband med djurstudierna), och en ofullständig bedömning av eventuella effekter på immunsystemet (8).

| G. | Många kritiska kommentarer lämnades av medlemsstaterna under den tre månader långa samrådsperioden. Kommentarerna handlar bland annat om avsaknad av eller otillräckliga uppgifter, avsaknad av förklaringar, motsägelsefulla uttalanden i ansökan, dålig testutformning, avsaknad av tester, t.ex. i fråga om allergiframkallande egenskaper, tvivelaktiga resultat från säkerhetsbedömningarna, avsaknad av en undersökning av subkronisk toxicitet under 90 dagar för hela livsmedlet, vilket gör det omöjligt att bedöma de potentiella riskerna med att konsumera livsmedelsprodukter som framställs av majs, samt val och utformning av de studier som beaktades vid riskbedömningen (9). |
| --- | --- |

G.

Många kritiska kommentarer lämnades av medlemsstaterna under den tre månader långa samrådsperioden. Kommentarerna handlar bland annat om avsaknad av eller otillräckliga uppgifter, avsaknad av förklaringar, motsägelsefulla uttalanden i ansökan, dålig testutformning, avsaknad av tester, t.ex. i fråga om allergiframkallande egenskaper, tvivelaktiga resultat från säkerhetsbedömningarna, avsaknad av en undersökning av subkronisk toxicitet under 90 dagar för hela livsmedlet, vilket gör det omöjligt att bedöma de potentiella riskerna med att konsumera livsmedelsprodukter som framställs av majs, samt val och utformning av de studier som beaktades vid riskbedömningen (9).

| H. | Trots alla dessa farhågor övervägde Efsa inte någon övervakning efter utsläppandet på marknaden av livsmedel/foder som framställts av DAS-40278–9-majs. |
| --- | --- |

H.

Trots alla dessa farhågor övervägde Efsa inte någon övervakning efter utsläppandet på marknaden av livsmedel/foder som framställts av DAS-40278–9-majs.

| I. | Inget yttrande utfärdades vid omröstningen den 27 mars 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003. Sexton medlemsstater röstade emot, medan endast nio medlemsstater, som utgör endast 36,22 % av unionens befolkning, röstade för, och tre medlemsstater lade ner sina röster. |
| --- | --- |

I.

Inget yttrande utfärdades vid omröstningen den 27 mars 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003. Sexton medlemsstater röstade emot, medan endast nio medlemsstater, som utgör endast 36,22 % av unionens befolkning, röstade för, och tre medlemsstater lade ner sina röster.

| J. | Både i motiveringen till det lagstiftningsförslag som kommissionen lade fram den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier (COM(2015)0177), och i motiveringen till det lagstiftningsförslag som lades fram den 14 februari 2017 om ändring av förordning (EU) nr 182/2011, beklagade kommissionen att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trätt i kraft har antagit beslut om godkännande utan stöd av medlemsstaternas yttrande i kommittén, och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att åter hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen tillhör undantagen i förfarandet i stort. Denna praxis har vid flera tillfällen beklagats av kommissionens ordförande Juncker, som ansett att detta inte är demokratiskt (10). |
| --- | --- |

J.

Både i motiveringen till det lagstiftningsförslag som kommissionen lade fram den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier (COM(2015)0177), och i motiveringen till det lagstiftningsförslag som lades fram den 14 februari 2017 om ändring av förordning (EU) nr 182/2011, beklagade kommissionen att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trätt i kraft har antagit beslut om godkännande utan stöd av medlemsstaternas yttrande i kommittén, och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att åter hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen tillhör undantagen i förfarandet i stort. Denna praxis har vid flera tillfällen beklagats av kommissionens ordförande Juncker, som ansett att detta inte är demokratiskt (10).

| K. | Den 28 oktober 2015 förkastade parlamentet vid första behandlingen (11) förslaget av den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003, och uppmanade kommissionen att dra tillbaka sitt förslag och lägga fram ett nytt. |
| --- | --- |

K.

Den 28 oktober 2015 förkastade parlamentet vid första behandlingen (11) förslaget av den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003, och uppmanade kommissionen att dra tillbaka sitt förslag och lägga fram ett nytt.

| L. | Skäl 14 i förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter innehåller följande tydliga konstaterande: ”När kommissionen överväger att anta andra utkast till genomförandeakter som rör särskilt känsliga sektorer, till exempel beskattning, konsumenthälsa, livsmedelssäkerhet och miljöskydd, kommer den, i strävan efter att finna en välavvägd lösning, i möjligaste mån agera på ett sådant sätt att man undviker att gå emot en dominerande ståndpunkt som kan uppstå inom omprövningskommittén och som ifrågasätter en genomförandeakts lämplighet”. |
| --- | --- |

L.

Skäl 14 i förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter innehåller följande tydliga konstaterande: ”När kommissionen överväger att anta andra utkast till genomförandeakter som rör särskilt känsliga sektorer, till exempel beskattning, konsumenthälsa, livsmedelssäkerhet och miljöskydd, kommer den, i strävan efter att finna en välavvägd lösning, i möjligaste mån agera på ett sådant sätt att man undviker att gå emot en dominerande ståndpunkt som kan uppstå inom omprövningskommittén och som ifrågasätter en genomförandeakts lämplighet”.

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser inte att kommissionens utkast till genomförandebeslut överensstämmer med unionslagstiftningen, eftersom det inte är förenligt med målet i förordning (EG) nr 1829/2003, nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (12), skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillfälligt ställa in eventuella genomförandebeslut avseende ansökningar om godkännande av genetiskt modifierade organismer till dess att tillståndsförfarandet har sett över på ett sådant sätt att bristerna rättats till i det nuvarande förfarandet, som har visat sig vara olämpligt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4633

(4)

| — | Resolution av den 16 januari 2014 om förslaget till rådets beslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG, av en majsprodukt (Zea mays L. linje 1507) som modifierats genetiskt för resistens mot vissa fjärilsarter som är skadegörare (EUT C 482, 23.12.2016, s. 110). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 16 januari 2014 om förslaget till rådets beslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG, av en majsprodukt (Zea mays L. linje 1507) som modifierats genetiskt för resistens mot vissa fjärilsarter som är skadegörare (EUT C 482, 23.12.2016, s. 110).

| — | Resolution av den 16 december 2015 om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 16 december 2015 om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (P8_TA(2015)0456).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87705 x MON 89788 (P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87705 x MON 89788 (P8_TA(2016)0040).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 × MON 89788 (P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 × MON 89788 (P8_TA(2016)0039).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 (MST-FGØ72-2) (P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 (MST-FGØ72-2) (P8_TA(2016)0038).

| — | Resolution v den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av dessa transformationshändelser (P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Resolution v den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av dessa transformationshändelser (P8_TA(2016)0271).

| — | Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden av en genetiskt modifierad nejlika (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden av en genetiskt modifierad nejlika (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (P8_TA(2016)0272).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs MON 810 (P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs MON 810 (P8_TA(2016)0388).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade majsprodukter MON 810 (P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade majsprodukter MON 810 (P8_TA(2016)0389).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs Bt11 (P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs Bt11 (P8_TA(2016)0386).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs 1507 (P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs 1507 (P8_TA(2016)0387).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (P8_TA(2016)0390).

| — | Resolution av den 5 april 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av transformationshändelserna Bt11, 59122, MIR604, 1507 och GA21, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 5 april 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av transformationshändelserna Bt11, 59122, MIR604, 1507 och GA21, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (P8_TA(2017)0123).

(5)  Finns på adressen https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4633

(6)  http://www.pan-europe.info/sites/pan-europe.info/files/public/resources/reports/pane-2014-risks-of-herbicide-2-4-d.pdf

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 2015/2033 av den 13 november 2015 om godkännande av det verksamma ämnet 2,4-D i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (EUT L 298, 14.11.2015, s. 8).

(8)  Bauer-Panskus/ Then: Testbiotech comment on EFSA Scientific Opinion on an application by DOW AgroSciences LLC (EFSA-GMO-NL-2010-89) for placing on the market the genetically modified herbicide-tolerant maize DAS-40278- 9, finns på adressen https://www.testbiotech.org/node/1862

(9)  Se Efsas frågesregister, bilaga G till fråga nr EFSA-Q-2010-01326, finns på adressen http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2010-01326

(10)  Exempelvis i öppningsanförandet vid Europaparlamentets plenarsammanträde, som ingick i de politiska riktlinjerna för nästa Europeiska kommission (Strasbourg den 15 juli 2014), och i talet om tillståndet i unionen 2016 (Strasbourg den 14 september 2016).

(11)  Antagna texter, P8_TA(2015)0379).

(12)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/75 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/75

---

P8_TA(2017)0216

Situationen i Ungern

Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om situationen i Ungern (2017/2656(RSP))

(2018/C 307/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 2, 6 och 7, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 2, 6 och 7,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 4, 12, 13, 14, 16, 18 och 21, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 4, 12, 13, 14, 16, 18 och 21,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och Europadomstolens rättspraxis, i synnerhet fallen Szabó och Vissy mot Ungern, Karácsony m.fl. mot Ungern, Magyar Keresztény Mennonita Egyház m.fl. mot Ungern, Baka mot Ungern, och Ilias och Ahmed mot Ungern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och Europadomstolens rättspraxis, i synnerhet fallen Szabó och Vissy mot Ungern, Karácsony m.fl. mot Ungern, Magyar Keresztény Mennonita Egyház m.fl. mot Ungern, Baka mot Ungern, och Ilias och Ahmed mot Ungern,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och åtskilliga FN-konventioner om mänskliga rättigheter som är bindande för alla medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och åtskilliga FN-konventioner om mänskliga rättigheter som är bindande för alla medlemsstater,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2014En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2014En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen (COM(2014)0158),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 16 december (1) och den 10 juni 2015 (2) om situationen i Ungern, av den 3 juli 2013 om grundläggande rättigheter: standarder och praxis i Ungern (3), av den 16 februari 2012 om den senaste politiska utvecklingen i Ungern (4) och av den 10 mars 2011 om den ungerska medielagen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 16 december (1) och den 10 juni 2015 (2) om situationen i Ungern, av den 3 juli 2013 om grundläggande rättigheter: standarder och praxis i Ungern (3), av den 16 februari 2012 om den senaste politiska utvecklingen i Ungern (4) och av den 10 mars 2011 om den ungerska medielagen (5),

| — | med beaktande av utfrågningen om situationen i Ungern den 27 februari 2017, som anordnades av parlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utfrågningen om situationen i Ungern den 27 februari 2017, som anordnades av parlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av plenardebatten den 26 april 2017 om situationen i Ungern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av plenardebatten den 26 april 2017 om situationen i Ungern,

| — | med beaktande av Romförklaringen från ledarna för 27 medlemsstater och från Europeiska rådet, Europaparlamentet och kommissionen som antogs den 25 mars 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romförklaringen från ledarna för 27 medlemsstater och från Europeiska rådet, Europaparlamentet och kommissionen som antogs den 25 mars 2017,

| — | med beaktande av lag CLXVIII från 2007 om utfärdandet av Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen som antogs av den ungerska nationalförsamlingen den 17 december 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av lag CLXVIII från 2007 om utfärdandet av Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen som antogs av den ungerska nationalförsamlingen den 17 december 2007,

| — | med beaktande av resolution 2162 (2017) av den 27 april 2017 från Europarådets parlamentariska församling om den oroande utvecklingen i Ungern och det lagförslag om icke-statliga organisationer som kommer att innebära begränsningar för civilsamhället samt en eventuell stängning av Centraleuropeiska universitetet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 2162 (2017) av den 27 april 2017 från Europarådets parlamentariska församling om den oroande utvecklingen i Ungern och det lagförslag om icke-statliga organisationer som kommer att innebära begränsningar för civilsamhället samt en eventuell stängning av Centraleuropeiska universitetet,

| — | med beaktande av uttalandet av den 8 mars 2017 från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter om Ungerns nya lag som möjliggör automatiskt kvarhållande av asylsökande, och hans skrivelse av den 27 april 2017 till talmannen i det ungerska parlamentet med en uppmaning om att förkasta den föreslagna lagen om utlandsfinansierade icke-statliga organisationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 8 mars 2017 från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter om Ungerns nya lag som möjliggör automatiskt kvarhållande av asylsökande, och hans skrivelse av den 27 april 2017 till talmannen i det ungerska parlamentet med en uppmaning om att förkasta den föreslagna lagen om utlandsfinansierade icke-statliga organisationer,

| — | med beaktande av kommissionens beslut att inleda ett överträdelseförfarande mot Ungern angående den lag som ändrar lagen om nationell högre utbildning samt andra pågående och kommande överträdelseförfaranden mot Ungern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut att inleda ett överträdelseförfarande mot Ungern angående den lag som ändrar lagen om nationell högre utbildning samt andra pågående och kommande överträdelseförfaranden mot Ungern,

| — | med beaktande av kommissionens svar till det ungerska nationella samrådet ”Stoppa Bryssel”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens svar till det ungerska nationella samrådet ”Stoppa Bryssel”,

| — | med beaktande av kommissionsledamot Avramopoulos besök i Ungern den 28 mars 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionsledamot Avramopoulos besök i Ungern den 28 mars 2017,

| — | med beaktande av en skrivelse från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor till kommissionens vice-ordförande Timmermans, med en begäran om ett yttrande från kommissionen om huruvida den lag om ändring av vissa lagar som rör skärpning av förfarandet vid det bevakade gränsområdet är förenlig med bestämmelserna i unionens regelverk om asyl, samt med stadgan om de grundläggande rättigheterna när det gäller genomförandet av de åtgärder som omnämns i denna lag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av en skrivelse från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor till kommissionens vice-ordförande Timmermans, med en begäran om ett yttrande från kommissionen om huruvida den lag om ändring av vissa lagar som rör skärpning av förfarandet vid det bevakade gränsområdet är förenlig med bestämmelserna i unionens regelverk om asyl, samt med stadgan om de grundläggande rättigheterna när det gäller genomförandet av de åtgärder som omnämns i denna lag,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU bygger på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden är allmänna och gemensamma för medlemsstaterna (artikel 2 i EU-fördraget). |
| --- | --- |

A.

EU bygger på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden är allmänna och gemensamma för medlemsstaterna (artikel 2 i EU-fördraget).

| B. | Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna är en del av EU:s primärlagstiftning och förbjuder diskriminering på grund av bland annat kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder och sexuell läggning. |
| --- | --- |

B.

Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna är en del av EU:s primärlagstiftning och förbjuder diskriminering på grund av bland annat kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder och sexuell läggning.

| C. | Ungern har varit medlem av Europeiska unionen sedan 2004 och enligt opinionsmätningar är en stor majoritet av de ungerska medborgarna för landets EU-medlemskap. |
| --- | --- |

C.

Ungern har varit medlem av Europeiska unionen sedan 2004 och enligt opinionsmätningar är en stor majoritet av de ungerska medborgarna för landets EU-medlemskap.

| D. | Stadgan föreskriver att konsten och den vetenskapliga forskningen ska vara fria och att den akademiska friheten ska respekteras. Den garanterar även friheten att inrätta undervisningsanstalter med iakttagande av de demokratiska principerna. |
| --- | --- |

D.

Stadgan föreskriver att konsten och den vetenskapliga forskningen ska vara fria och att den akademiska friheten ska respekteras. Den garanterar även friheten att inrätta undervisningsanstalter med iakttagande av de demokratiska principerna.

| E. | Föreningsfriheten bör skyddas och ett dynamiskt civilsamhälle spelar en avgörande roll i främjandet av allmänhetens delaktighet i den demokratiska processen och regeringarnas ansvar när det gäller deras rättsliga skyldigheter, inklusive skyddandet av de grundläggande rättigheterna, miljön och korruptionsbekämpning. |
| --- | --- |

E.

Föreningsfriheten bör skyddas och ett dynamiskt civilsamhälle spelar en avgörande roll i främjandet av allmänhetens delaktighet i den demokratiska processen och regeringarnas ansvar när det gäller deras rättsliga skyldigheter, inklusive skyddandet av de grundläggande rättigheterna, miljön och korruptionsbekämpning.

| F. | Rätten till asyl garanteras genom vederbörligt iakttagande av reglerna i Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 och dess protokoll av den 31 januari 1967 om flyktingars rättsliga ställning, och i enlighet med EU-fördraget och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

F.

Rätten till asyl garanteras genom vederbörligt iakttagande av reglerna i Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 och dess protokoll av den 31 januari 1967 om flyktingars rättsliga ställning, och i enlighet med EU-fördraget och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| G. | Under 2016 avslogs 91,54 % av asylsökningarna. Sedan 2015 har man genom nya lagar och förfaranden som har införts på asylområdet i Ungern tvingat alla asylsökanden att komma in i Ungern genom ett transitområde på ungerskt territorium som ger tillträde åt ett begränsat antal personer per dag, för närvarande 10. Icke-statliga organisationer har vid upprepade tillfällen rapporterat att migranter vid Ungerns gränser summariskt tvingas tillbaka till Serbien, i vissa fall med grymma och våldsamma metoder och utan hänsyn till deras begäran om skydd. Den ungerska regeringen har misslyckats med sin skyldighet att flytta asylsökande i enlighet med EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

G.

Under 2016 avslogs 91,54 % av asylsökningarna. Sedan 2015 har man genom nya lagar och förfaranden som har införts på asylområdet i Ungern tvingat alla asylsökanden att komma in i Ungern genom ett transitområde på ungerskt territorium som ger tillträde åt ett begränsat antal personer per dag, för närvarande 10. Icke-statliga organisationer har vid upprepade tillfällen rapporterat att migranter vid Ungerns gränser summariskt tvingas tillbaka till Serbien, i vissa fall med grymma och våldsamma metoder och utan hänsyn till deras begäran om skydd. Den ungerska regeringen har misslyckats med sin skyldighet att flytta asylsökande i enlighet med EU:s lagstiftning.

| H. | Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter har – i samband med sina skriftliga observationer av den 17 december 2016 till Europadomstolen rörande två anmärkningar mot Österrike i samband med överförandet av två ansökanden från Österrike till Ungern i enlighet med Dublin III-förordningen – fastställt att på grund av de radikala förändringar som har genomförts i ungerska asyllagar och asylförfaranden under de senaste månaderna löper asylsökande som återvänder dit en stor risk att utsättas för brott mot de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

H.

Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter har – i samband med sina skriftliga observationer av den 17 december 2016 till Europadomstolen rörande två anmärkningar mot Österrike i samband med överförandet av två ansökanden från Österrike till Ungern i enlighet med Dublin III-förordningen – fastställt att på grund av de radikala förändringar som har genomförts i ungerska asyllagar och asylförfaranden under de senaste månaderna löper asylsökande som återvänder dit en stor risk att utsättas för brott mot de mänskliga rättigheterna.

| I. | 11 flyktingar, som kallas ”Röszke 11” och som närvarade den 16 september 2016, dagen efter att Ungern stängde sin gräns till Serbien, har åtalats för terrorbrott och dömts till fängelse. Till dem hör Ahmed H., en syrier bosatt på Cypern, som dömdes till 10 års fängelse i en orättvis rättegång i november 2016 bara på grund av att han hade använt en megafon för att skapa lugn och för att ha slängt tre föremål mot gränspolisen. |
| --- | --- |

I.

11 flyktingar, som kallas ”Röszke 11” och som närvarade den 16 september 2016, dagen efter att Ungern stängde sin gräns till Serbien, har åtalats för terrorbrott och dömts till fängelse. Till dem hör Ahmed H., en syrier bosatt på Cypern, som dömdes till 10 års fängelse i en orättvis rättegång i november 2016 bara på grund av att han hade använt en megafon för att skapa lugn och för att ha slängt tre föremål mot gränspolisen.

| J. | Efter antagandet av sin resolution den 16 december 2015 har parlamentet uttryckt sin oro i ett antal frågor, däribland rörande användningen av offentliga medel, angrepp mot civilsamhällets organisationer och människorättsförsvarare, asylsökandes rättigheter, massövervakning av medborgare, föreningsfriheten, yttrandefriheten, mångfalden i medierna och nedläggningen av tidningen Népszabadság, romernas rättigheter inklusive vräkningen av romer i Miskolc och segregeringen av romska barn i utbildningen, hbti-rättigheter, kvinnors rättigheter, rättsväsendet inklusive möjligheten att döma till livstids fängelse utan möjlighet till frigivning, den framtvingade vräkningen av de ungerska icke-statligaorganisationerna Roma Parliament och Phraplipe Independet Gypsy Organisation från deras huvudkontor samt risken för nedläggning av Lukács-arkiven. |
| --- | --- |

J.

Efter antagandet av sin resolution den 16 december 2015 har parlamentet uttryckt sin oro i ett antal frågor, däribland rörande användningen av offentliga medel, angrepp mot civilsamhällets organisationer och människorättsförsvarare, asylsökandes rättigheter, massövervakning av medborgare, föreningsfriheten, yttrandefriheten, mångfalden i medierna och nedläggningen av tidningen Népszabadság, romernas rättigheter inklusive vräkningen av romer i Miskolc och segregeringen av romska barn i utbildningen, hbti-rättigheter, kvinnors rättigheter, rättsväsendet inklusive möjligheten att döma till livstids fängelse utan möjlighet till frigivning, den framtvingade vräkningen av de ungerska icke-statligaorganisationerna Roma Parliament och Phraplipe Independet Gypsy Organisation från deras huvudkontor samt risken för nedläggning av Lukács-arkiven.

| K. | Det innehåll och språk som används i det nationella samrådet ”Stoppa Bryssel” – ett nationellt samråd om invandring och terrorism som åtföljs av reklamkampanjer från regeringen – är mycket missvisande och partiskt. |
| --- | --- |

K.

Det innehåll och språk som används i det nationella samrådet ”Stoppa Bryssel” – ett nationellt samråd om invandring och terrorism som åtföljs av reklamkampanjer från regeringen – är mycket missvisande och partiskt.

| L. | I fallet Szabó och Vissy mot Ungern förkunnade Europadomstolen i sin dom att den ungerska lagstiftningen om hemlig terroristbekämpande övervakning som infördes 2011 utgjorde ett brott mot rätten till skydd för privat- och familjeliv, hem och korrespondens. I fallet Ilias och Ahmed mot Ungern fastställde domstolen brott mot rätten till frihet och säkerhet och rätten till effektivt rättsmedel i samband med förhållandena i transitområdet Röszke samt mot rätten till skydd mot omänsklig eller förnedrande behandling i samband med de sökandes utvisning till Serbien. I fallet Baka mot Ungern fastställde domstolen att Ungern hade brutit mot András Bakas, den tidigare ordföranden för Ungerns högsta domstols, rätt till en rättvis rättegång och rätt till yttrandefrihet. |
| --- | --- |

L.

I fallet Szabó och Vissy mot Ungern förkunnade Europadomstolen i sin dom att den ungerska lagstiftningen om hemlig terroristbekämpande övervakning som infördes 2011 utgjorde ett brott mot rätten till skydd för privat- och familjeliv, hem och korrespondens. I fallet Ilias och Ahmed mot Ungern fastställde domstolen brott mot rätten till frihet och säkerhet och rätten till effektivt rättsmedel i samband med förhållandena i transitområdet Röszke samt mot rätten till skydd mot omänsklig eller förnedrande behandling i samband med de sökandes utvisning till Serbien. I fallet Baka mot Ungern fastställde domstolen att Ungern hade brutit mot András Bakas, den tidigare ordföranden för Ungerns högsta domstols, rätt till en rättvis rättegång och rätt till yttrandefrihet.

| M. | Den senaste tidens utveckling i Ungern, nämligen den lag som ändrar vissa lagar för att skapa skärpta förfaranden inom gränsövervakning och asylfrågor, den lag som ändrar lagen om nationell högre utbildning och utgör ett direkt hot mot Centraleuropeiska universitet och som har lett till ett stort missnöje bland allmänheten, samt lagförslaget om insyn i organisationer som tar emot bidrag från utlandet (Ungerska parlamentets förslag T/14967) har gett upphov till oro när det gäller deras förenlighet med EU-lagstiftningen och stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

M.

Den senaste tidens utveckling i Ungern, nämligen den lag som ändrar vissa lagar för att skapa skärpta förfaranden inom gränsövervakning och asylfrågor, den lag som ändrar lagen om nationell högre utbildning och utgör ett direkt hot mot Centraleuropeiska universitet och som har lett till ett stort missnöje bland allmänheten, samt lagförslaget om insyn i organisationer som tar emot bidrag från utlandet (Ungerska parlamentets förslag T/14967) har gett upphov till oro när det gäller deras förenlighet med EU-lagstiftningen och stadgan om de grundläggande rättigheterna.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att de värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget ska upprätthållas i alla EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet beklagar den utveckling i Ungern som har lätt till kraftiga inskränkningar i rättsstaten, demokratin och de grundläggande rättigheterna under de senaste åren, däribland yttrandefriheten, den akademiska friheten, migranters, asylsökandes och flyktingars mänskliga rättigheter, mötes- och föreningsfriheten, begräsningar av och hinder mot de civila samhällsorganisationernas verksamhet, rätten till likabehandling, rätten för personer som tillhör minoriteter, däribland romer, judar och hbti-personer, sociala rättigheter, ett fungerande konstitutionellt system, oberoendet för rättsväsendet och andra institutioner samt många oroande anklagelser om korruption och intressekonflikter som tillsammans skulle kunna utgöra ett allt större systematiskt hot mot rättsstaten i denna medlemsstat. Parlamentet anser att Ungern utgör ett tillfälle för EU att visa att man har kapacitet och vilja att reagera på en medlemsstats hot mot och överträdelser av EU:s egna grundläggande värden. Parlamentet konstaterar bekymrat att utvecklingen i vissa andra medlemsstater visar oroväckande tecken på att rättsstaten undergrävs på ett liknande sätt som i Ungern. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar den ungerska regeringen att föra en dialog med kommissionen om alla frågor som nämns i denna resolution, i synnerhet mänskliga rättigheter för migranter, asylsökande och flyktingar, föreningsfrihet, utbildningens och den akademiska forskningens frihet, segregering av romer i utbildningen samt skydd av gravida kvinnor i arbetslivet. Parlamentet upprepar att båda parter bör delta i en sådan dialog på ett opartiskt, evidensbaserat och samarbetsinriktat sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att hålla parlamentet informerat om sina bedömningar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker sin oro för de senaste förklaringarna och initiativen från den ungerska regeringen, i synnerhet samrådet ”Stoppa Bryssel” och de utredningsåtgärder som riktar sig mot utländska anställda vid Centraleuropeiska universitetet, samt uttalandena från regeringspartiets ledare där man motsätter sig alla lagändringar som skulle kunna göras för att följa de rekommendationer som EU:s institutioner och internationella organisationer har gjort. Parlamentet beklagar att sådana signaler inte visar på något tydligt åtagande från de ungerska myndigheternas sida om att se till att deras åtgärder till fullo ska respektera EU:s primär- och sekundärlagstiftning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant kontrollera hur den ungerska regeringen använder EU-medel, i synnerhet inom områdena asyl och migration, offentlig kommunikation, utbildning, social inkludering och ekonomisk utveckling, för att säkerställa att alla medfinansierade projekt till fullo uppfyller både EU:s primär- och sekundärlagstiftning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar samtidigt den ungerska regeringen att upphäva den lag som ändrar vissa lagar som rör skärpning av förfarandet inom områdena gränsförvaltning och asyl samt den lag som ändrar lagen om nationell högre utbildning, liksom att dra tillbaka lagförslaget om insyn i organisationer som tar emot bidrag från utlandet (Ungerska parlamentets förslag T/14967). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet vädjar till den ungerska regeringen att omedelbart upphäva samtliga tidsfrister i den lag som ändrar lagen om nationell högre utbildning, att omedelbart inleda en dialog med de berörda amerikanska myndigheterna för att garantera den framtida verksamheten vid Centraleuropeiska universitetet, som utfärdar amerikanska ackrediterade examina, och att göra ett offentligt åtagande så att universitetet kan finnas kvar i Budapest som en fri institution. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte följde upp parlamentets begäran om att aktivera EU-ramen för att stärka rättsstaten, i enlighet med dess resolutioner av den 10 juni 2015 och den 16 december 2015 om situationen i Ungern, i syfte att genom en dialog med den berörda medlemsstaten förhindra ett uppkommande systemhot mot rättsstaten från att eskalera ytterligare. Parlamentet anser att kommissionens nuvarande angreppssätt huvudsakligen är inriktat på marginella, tekniska aspekter av lagstiftningen, samtidigt som man bortser från trender, mönster och den kombinerade effekten av åtgärder som rör rättsstaten och de grundläggande rättigheterna. Parlamentet anser att framför allt överträdelseförfaranden i de flesta fall har misslyckats med att få till stånd verkliga förändringar och hantera situationen i ett vidare perspektiv. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att den rådande situationen i Ungern utgör en tydlig risk för ett allvarligt brott mot de värderingar som avses i artikel 2 i EU-fördraget och motiverar att artikel 7.1 i EU-fördraget aktiveras. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet ger därför sitt utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor i uppdrag att, i enlighet med artikel 83 i arbetsordningen, inleda överträdelseförfarandet genom att utarbeta ett särskilt betänkande i syfte att genomföra en omröstning i kammaren om ett motiverat förslag där rådet uppmanas att handla i enlighet med artikel 7.1 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet upprepar behovet av en reguljär övervakningsprocess och dialog med alla medlemsstater för att skydda EU:s grundläggande värden om demokrati, grundläggande rättigheter och rättsstatlighet där rådet, kommissionen och parlamentet deltar, såsom anges i den resolution som parlamentet lade fram den 25 oktober 2016 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (6) samt för att undvika dubbla standarder. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet, Ungerns president, regering och parlament, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Europarådet. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2015)0461.

(2)  EUT C 407, 4.11.2016, s. 46.

(3)  EUT C 75, 26.2.2016, s. 52.

(4)  EUT C 249 E, 30.8.2013, s. 27.

(5)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 154.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2016)0409.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/79 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/79

---

P8_TA(2017)0217

Europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande

Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande (2016/2798(RSP))

(2018/C 307/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets rekommendation om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande och om upphävande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (COM(2016)0383), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets rekommendation om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande och om upphävande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (COM(2016)0383),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juni 2016En ny kompetensagenda för Europa (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juni 2016En ny kompetensagenda för Europa (COM(2016)0381),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut 2241/2004/EG av den 15 december 2004 om en enhetlig gemenskapsram för tydlighet i kvalifikationer och meriter (Europass) (2), genom vilken människor kan presentera sina färdigheter och kvalifikationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut 2241/2004/EG av den 15 december 2004 om en enhetlig gemenskapsram för tydlighet i kvalifikationer och meriter (Europass) (2), genom vilken människor kan presentera sina färdigheter och kvalifikationer,

| — | med beaktande av de nya prioriteringarna för europeiskt utbildningssamarbete fram till 2020, som fastställts i 2015 års gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de nya prioriteringarna för europeiskt utbildningssamarbete fram till 2020, som fastställts i 2015 års gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) (3),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (4),

| — | med beaktande av Eurydice-översynen av erkännande av tidigare inofficiellt och informellt lärande inom högre utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurydice-översynen av erkännande av tidigare inofficiellt och informellt lärande inom högre utbildning,

| — | med beaktande av den flerspråkiga europeiska klassificeringen för färdigheter/kompetenser, kvalifikationer och yrken (Esco), som tillsammans med den europeiska referensramen för kvalifikationer kommer att använda ett gemensamt format för elektroniskt offentliggörande av uppgifter om kvalifikationer, enligt vad som anges i bilaga VI till förslaget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den flerspråkiga europeiska klassificeringen för färdigheter/kompetenser, kvalifikationer och yrken (Esco), som tillsammans med den europeiska referensramen för kvalifikationer kommer att använda ett gemensamt format för elektroniskt offentliggörande av uppgifter om kvalifikationer, enligt vad som anges i bilaga VI till förslaget,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 juni 2009 om inrättandet av en europeisk referensram för kvalitetssäkring av yrkesutbildning (5) (Eqavet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 juni 2009 om inrättandet av en europeisk referensram för kvalitetssäkring av yrkesutbildning (5) (Eqavet),

| — | med beaktande av det oberoende europeiska registret för kvalitetssäkring av högre utbildning (6), som är en förteckning över de kvalitetssäkringsorgan som har visat att de väsentligen uppfyller de europeiska standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring i det europeiska området för högre utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det oberoende europeiska registret för kvalitetssäkring av högre utbildning (6), som är en förteckning över de kvalitetssäkringsorgan som har visat att de väsentligen uppfyller de europeiska standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring i det europeiska området för högre utbildning,

| — | med beaktande av det europeiska systemet för överföring av studiemeriter (ECTS) (7), som har utarbetats inom det europeiska området för högre utbildning och det europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen (Ecvet), som inrättades genom Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 juni 2009 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska systemet för överföring av studiemeriter (ECTS) (7), som har utarbetats inom det europeiska området för högre utbildning och det europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen (Ecvet), som inrättades genom Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 juni 2009 (8),

| — | med beaktande av Bolognaprocessen för högre utbildning, ministerkommunikén utfärdad i Jerevan 2015 och Det europeiska området för högre utbildning 2015: Bolognaprocessens genomföranderapport, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bolognaprocessen för högre utbildning, ministerkommunikén utfärdad i Jerevan 2015 och Det europeiska området för högre utbildning 2015: Bolognaprocessens genomföranderapport,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1288/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Erasmus+: Unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1288/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Erasmus+: Unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott (9),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om erkännande av bevis avseende högre utbildning i Europaregionen (Lissabonkonventionen) och rekommendationen om användning av referensramar för erkännande av utländska kvalifikationer, där den europeiska referensramen för kvalifikationer uttryckligen nämns som ett verktyg för erkännande av studiemeriter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om erkännande av bevis avseende högre utbildning i Europaregionen (Lissabonkonventionen) och rekommendationen om användning av referensramar för erkännande av utländska kvalifikationer, där den europeiska referensramen för kvalifikationer uttryckligen nämns som ett verktyg för erkännande av studiemeriter,

| — | med beaktande av strategin Widening Participation for Equity and Growth: Strategy for the Development of the Social Dimension and Lifelong Learning in the European Higher Education Area to 2020 (Ökat engagemang för rättvisa och tillväxt: en strategi för att utveckla den sociala dimensionen och det livslånga lärandet inom det europeiska området för högre utbildning före 2020), som omfattar alla länder som deltar i den europeiska referensramen för kvalifikationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av strategin Widening Participation for Equity and Growth: Strategy for the Development of the Social Dimension and Lifelong Learning in the European Higher Education Area to 2020 (Ökat engagemang för rättvisa och tillväxt: en strategi för att utveckla den sociala dimensionen och det livslånga lärandet inom det europeiska området för högre utbildning före 2020), som omfattar alla länder som deltar i den europeiska referensramen för kvalifikationer,

| — | med beaktande av Unescos rapport från 2015 om erkännande, validering och ackreditering av icke-formellt och informellt lärande i Unescos medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos rapport från 2015 om erkännande, validering och ackreditering av icke-formellt och informellt lärande i Unescos medlemsstater,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (10), ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/55/EU av den 20 november 2013 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (10), ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/55/EU av den 20 november 2013 (11),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande (O-000038/2017 – B8-0218/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande (O-000038/2017 – B8-0218/2017),

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Ett ordentligt erkännande och en ordentlig förståelse och bedömning av kompetens sträcker sig utöver vad som efterfrågas av arbetsmarknaden. Den kompetens som finns tillgänglig och den som efterfrågas på arbetsmarknaden gynnas av en europeisk referensram för kvalifikationer som kan identifiera och matcha denna kompetens och därmed ge sociala och ekonomiska fördelar. Det är grundläggande att hjälpa enskilda att erhålla och uppdatera kompetens och färdigheter under hela livet. |
| --- | --- |

A.

Ett ordentligt erkännande och en ordentlig förståelse och bedömning av kompetens sträcker sig utöver vad som efterfrågas av arbetsmarknaden. Den kompetens som finns tillgänglig och den som efterfrågas på arbetsmarknaden gynnas av en europeisk referensram för kvalifikationer som kan identifiera och matcha denna kompetens och därmed ge sociala och ekonomiska fördelar. Det är grundläggande att hjälpa enskilda att erhålla och uppdatera kompetens och färdigheter under hela livet.

| B. | Om kvalifikationerna kan jämföras i högre grad ökar möjligheterna till anställning och yrkesutveckling för alla migrerande arbetstagare. |
| --- | --- |

B.

Om kvalifikationerna kan jämföras i högre grad ökar möjligheterna till anställning och yrkesutveckling för alla migrerande arbetstagare.

| C. | Tonvikten bör läggas på digital kompetens och strukturella åtgärder bör vidtas för att hjälpa människor att erhålla och validera denna kompetens. |
| --- | --- |

C.

Tonvikten bör läggas på digital kompetens och strukturella åtgärder bör vidtas för att hjälpa människor att erhålla och validera denna kompetens.

| D. | Genom att ta hänsyn till de nya utmaningarna i samhället och till de tekniska och demografiska förändringarna kan den europeiska referensramen för kvalifikationer, genom att den ytterligare utvecklas, stödja livslångt lärande både när det gäller att stödja lika möjligheter och lika tillgång till utbildning och att förbättra genomträngligheten mellan utbildningssystemen. Utbildning bör göra det lättare för människor att anpassa sig till alla tänkbara situationer genom en allmän kompetenshöjning och utbildning, så att de blir kritiska, självsäkra och oberoende och också förvärvar den kompetens som behövs för 2000-talet. |
| --- | --- |

D.

Genom att ta hänsyn till de nya utmaningarna i samhället och till de tekniska och demografiska förändringarna kan den europeiska referensramen för kvalifikationer, genom att den ytterligare utvecklas, stödja livslångt lärande både när det gäller att stödja lika möjligheter och lika tillgång till utbildning och att förbättra genomträngligheten mellan utbildningssystemen. Utbildning bör göra det lättare för människor att anpassa sig till alla tänkbara situationer genom en allmän kompetenshöjning och utbildning, så att de blir kritiska, självsäkra och oberoende och också förvärvar den kompetens som behövs för 2000-talet.

| E. | Kontinuerlig utveckling av kunskaper, färdigheter och kompetens – även känd som livslångt lärande – kan bidra till att förbättra människors val när det gäller arbete och liv, hjälpa människor att uppnå personlig utveckling och nå sin fulla potential och därmed vara till fördel för samhället samt förbättra människors chanser att hitta ett arbete och trygga sina karriärmöjligheter. |
| --- | --- |

E.

Kontinuerlig utveckling av kunskaper, färdigheter och kompetens – även känd som livslångt lärande – kan bidra till att förbättra människors val när det gäller arbete och liv, hjälpa människor att uppnå personlig utveckling och nå sin fulla potential och därmed vara till fördel för samhället samt förbättra människors chanser att hitta ett arbete och trygga sina karriärmöjligheter.

| F. | Ett av målen med den europeiska referensramen för kvalifikationer är att göra det lättare att jämföra utbildningssystem och således tillhandahålla en drivkraft för förändring och reformer på nationell nivå och sektornivå, i syfte att nå målen i Europa 2020-strategin och i ramen för Utbildning 2020. |
| --- | --- |

F.

Ett av målen med den europeiska referensramen för kvalifikationer är att göra det lättare att jämföra utbildningssystem och således tillhandahålla en drivkraft för förändring och reformer på nationell nivå och sektornivå, i syfte att nå målen i Europa 2020-strategin och i ramen för Utbildning 2020.

| G. | På grund av medlemsstaternas brist på ambition och trots engagemanget hittills, råder det fortfarande bristande insyn i kvalifikationer och en låg erkännandegrad av utländska kvalifikationer. Den europeiska referensramen för kvalifikationer behöver justeras för att kvalifikationerna ska bli ännu mer transparenta och jämförbara. |
| --- | --- |

G.

På grund av medlemsstaternas brist på ambition och trots engagemanget hittills, råder det fortfarande bristande insyn i kvalifikationer och en låg erkännandegrad av utländska kvalifikationer. Den europeiska referensramen för kvalifikationer behöver justeras för att kvalifikationerna ska bli ännu mer transparenta och jämförbara.

| H. | Den europeiska referensramen för kvalifikationer bör utgöra en övergripande ram för användare och underlätta samarbetet mellan medlemsstaternas myndigheter, arbetsmarknadens parter, utbildningsanordnare, fackföreningar, det civila samhället och andra aktörer på internationell nivå. |
| --- | --- |

H.

Den europeiska referensramen för kvalifikationer bör utgöra en övergripande ram för användare och underlätta samarbetet mellan medlemsstaternas myndigheter, arbetsmarknadens parter, utbildningsanordnare, fackföreningar, det civila samhället och andra aktörer på internationell nivå.

| I. | Endast Nederländerna och Sverige har inom sina nationella referensramar för kvalifikationer infört specifika förfaranden för inbegripande av icke-formella kvalifikationer. Ingen medlemsstat har specifika förfaranden för informellt lärande inom sina nationella referensramar för kvalifikationer. |
| --- | --- |

I.

Endast Nederländerna och Sverige har inom sina nationella referensramar för kvalifikationer infört specifika förfaranden för inbegripande av icke-formella kvalifikationer. Ingen medlemsstat har specifika förfaranden för informellt lärande inom sina nationella referensramar för kvalifikationer.

| J. | Medlemsstaterna bör så snart som möjligt, men senast 2018, införa rutiner, i linje med den europeiska referensramen för kvalifikationer, för validering av icke-formellt och informellt lärande med anknytning till de nationella referensramarna för kvalifikationer, inbegripet färdigheter som erhållits genom volontärverksamhet. |
| --- | --- |

J.

Medlemsstaterna bör så snart som möjligt, men senast 2018, införa rutiner, i linje med den europeiska referensramen för kvalifikationer, för validering av icke-formellt och informellt lärande med anknytning till de nationella referensramarna för kvalifikationer, inbegripet färdigheter som erhållits genom volontärverksamhet.

| K. | Medlemsstaterna har inom ramen för Jerevankommunikén från 2015 specifikt förbundit sig att se över den nationella lagstiftningen i syfte att till fullo följa Lissabonkonventionen och att se över de nationella referensramarna för kvalifikationer för att säkerställa att utbildningsvägarna inom en viss referensram i tillräcklig grad möjliggör erkännandet av tidigare lärande. |
| --- | --- |

K.

Medlemsstaterna har inom ramen för Jerevankommunikén från 2015 specifikt förbundit sig att se över den nationella lagstiftningen i syfte att till fullo följa Lissabonkonventionen och att se över de nationella referensramarna för kvalifikationer för att säkerställa att utbildningsvägarna inom en viss referensram i tillräcklig grad möjliggör erkännandet av tidigare lärande.

| L. | Det är medlemsstaternas skyldighet och exklusiva befogenhet att säkerställa undervisningens kvalitet och organisera utbildningssystemen. Den europeiska referensramen för kvalifikationer påverkar inte denna skyldighet. |
| --- | --- |

L.

Det är medlemsstaternas skyldighet och exklusiva befogenhet att säkerställa undervisningens kvalitet och organisera utbildningssystemen. Den europeiska referensramen för kvalifikationer påverkar inte denna skyldighet.

| M. | Det finns för närvarande skillnader mellan regioner, i synnerhet gränsöverskridande regioner, i fråga om erkännande av kvalifikationer, vilket ger upphov till skillnader i anställbarhet. |
| --- | --- |

M.

Det finns för närvarande skillnader mellan regioner, i synnerhet gränsöverskridande regioner, i fråga om erkännande av kvalifikationer, vilket ger upphov till skillnader i anställbarhet.

| N. | Offentliga och privata bibliotek bidrar i hög grad till det livslånga lärandet och till förbättringen av läskunnigheten och de digitala färdigheterna. |
| --- | --- |

N.

Offentliga och privata bibliotek bidrar i hög grad till det livslånga lärandet och till förbättringen av läskunnigheten och de digitala färdigheterna.

| O. | För närvarande deltar 39 länder i den europeiska referensramen för kvalifikationer: EU:s medlemsstater, EES-länder, kandidatländer, potentiella kandidatländer (Bosnien och Hercegovina, Kosovo) och Schweiz. |
| --- | --- |

O.

För närvarande deltar 39 länder i den europeiska referensramen för kvalifikationer: EU:s medlemsstater, EES-länder, kandidatländer, potentiella kandidatländer (Bosnien och Hercegovina, Kosovo) och Schweiz.

| 1. | Europaparlamentet noterar kommissionens initiativ om en översyn av den europeiska referensramen för kvalifikationer och om att ytterligare stödja en modernisering av de europeiska utbildningssystemen, samtidigt som man respekterar nationella behörigheter och garanterar de utmärkande egenskaperna hos medlemsstaternas utbildningssystem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att främjandet av kritiskt och kreativt tänkande är ytterst viktigt för att man ska kunna utveckla nya färdigheter som behövs i framtiden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att man bör bevara det rika kunskapsarvet inte bara av tekniska utan även av manuella färdigheter som har överförts och möjliggjort utveckling och tillväxt inom hantverkssektorer, och att dessa bör bevaras för att värna om varje medlemsstats enskilda identitet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om syftet med den europeiska referensramen för kvalifikationer bland annat är att öka jämförbarheten för kvalifikationer som förvärvats i medlemsstaterna och samtidigt bevara de nationella utbildningssystemens särdrag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att unionen bör göra det möjligt, oberoende av ålder eller status, för alla att få sina kunskaper och färdigheter, inbegripet de färdigheter som förvärvats genom volontärarbete, mer synliggjorda, bättre värdesatta och erkända på ett tydligt och lättillgängligt sätt, särskilt i gränsöverskridande områden, oavsett var eller hur dessa kunskaper och färdigheter har förvärvats. Parlamentet framhäver behovet av att medlemsstaterna satsar mer på snabbare och effektivare erkännande av kvalifikationer och på hänvisning till motsvarande nivå i den europeiska referensramen för kvalifikationer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om vikten av att betona genomförandet av den europeiska referensramen för kvalifikationer för att öka ramens kvalitet och potential. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet rekommenderar större flexibilitet vad gäller att hålla de nationella referensramarnas hänvisningar till den europeiska referensramen för kvalifikationer uppdaterade. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att en av de viktigaste uppgifterna för den europeiska referensramen för kvalifikationer är att underlätta och främja överförandet av kvalifikationer, men även att validera formell utbildning och informell utbildning, mellan olika utbildningssystem för att möjliggöra yrkesmässig rörlighet och rörlighet i utbildningssyfte mellan olika länder, ta itu med felmatchningen på den europeiska arbetsmarknaden och bättre möta medborgarnas individuella behov och samhällets behov i stort. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga huruvida de tre övergripande områdena (kunskap, färdigheter och kompetens) behöver ses över ytterligare för att göra dem mer förståeliga och tydligare. Parlamentet begär att den europeiska referensramen för nyckelkompetenser från 2006 utnyttjas som en värdefull resurs och som huvudsakligt referensdokument för att göra terminologin i EU:s olika referensramar enhetligare och slutligen uppnå en genuin strategi för läranderesultat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att det är viktigt att analysera och utveckla verktyg för att förutspå vilka färdigheter som kommer att behövas i framtiden. Parlamentet uppmuntrar därför medlemsstaterna och alla relevanta aktörer, såsom arbetsgivare, att dela med sig av god praxis. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet understryker vikten av utbildningssystem och lärlingsplatser i formandet av färdigheter. Parlamentet betonar därför behovet av att främja varvade utbildningssystem i medlemsstaterna, där man kombinerar lärlingsutbildning vid företag med utbildning vid yrkesskolor. Parlamentet erinrar om att arbetsgivare och entreprenörer spelar en ytterst viktig roll i det arbetsplatsförlagda lärandet och när det gäller att tillhandahålla lärlingsplatser och anser att deras roll bör stödjas och utvecklas ytterligare. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet rekommenderar att den europeiska referensramen för kvalifikationer ska vara tillräckligt nära kopplad till samhällets behov, inbegripet efterfrågan på arbetsmarknaden, för att förbättra den europeiska ekonomins konkurrenskraft och för att hjälpa enskilda att utveckla sin potential, i syfte att uppnå Europa 2020-målen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet understryker behovet av att utnyttja de möjligheter som den europeiska referensramen för kvalifikationer ger i syfte att stimulera och underlätta rörlighet bland studerande och arbetstagare i EU, och således främja livslångt lärande och uppmuntra utvecklingen av en rörlig och flexibel arbetskraft i hela Europa i en tid av ekonomiska utmaningar och globalisering av marknaden. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar det faktum att ett antal medlemsstater fortfarande är i ett tidigt skede av genomförandet av sin nationella referensram för kvalifikationer, som grundar sig på de åtta nivåerna i den europeiska referensramen för kvalifikationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att säkerställa att denna process fortsätter att genomföras. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet framhåller vikten av Esco-initiativet, som på 25 språk kartlägger och kategoriserar vilka färdigheter, kompetenser, kvalifikationer och yrken som är relevanta för EU:s arbetsmarknad och för utbildning. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet efterlyser ett starkt stöd för och främjande av gemensamma europeiska principer när det gäller att tillhandahålla och omgående validera och erkänna icke-formella och informella lärandeprocesser, eftersom detta är särskilt viktigt för att inkludera ”atypiska” studerande. Parlamentet betonar i detta sammanhang det ökade antalet industriförlagda utbildningar, som bör ingå i valideringsprocessen, och betonar behovet av att fästa särskild uppmärksamhet vid certifieringar för äldre, funktionshindrade, långtidsarbetslösa, äldre arbetstagare och andra grupper. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att utvärdera huruvida Ecvet-poäng kan användas för att validera och erkänna informellt och icke-formellt lärande, men detta får inte leda till en nedvärdering av formella prestationer. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar behovet av en bättre samordning mellan den europeiska referensramen för kvalifikationer och andra befintliga verktyg för erkännande och insyn, såsom Ecvet, ECTS och Europass, med stöd av kvalitetssäkringssystem, för att skapa synergier och öka effektiviteten hos verktygen för insyn. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen utvecklar ett verktyg för självutvärdering för arbetsgivare i syfte att säkerställa en effektivare användning av den europeiska referensramen för kvalifikationer. Parlamentet uppmuntrar arbetsgivare att ha ett kritiskt tänkande i fråga om den nivå av färdigheter och kvalifikationer som behövs för anställning. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar den potentiella risken med att definiera läranderesultat i den europeiska referensramen för kvalifikationer i termer av inverkan på kursplanen. Parlamentet betonar vikten av mångfald i utbildningssystemen i EU och de medverkande länderna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar de återstående medlemsstaterna att utan dröjsmål koppla sina nationella referensramar för kvalifikationer till den europeiska referensramen för kvalifikationer. Parlamentet uppmanar till snabbare åtgärder för att avlägsna alla återstående hinder för erkännande. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen omvärderar kostnaderna för att förbättra den europeiska referensramen för kvalifikationer eftersom det för närvarande inte förutses några extra kostnader. Parlamentet är oroat över att omfattningen av arbetet med att se över den europeiska referensramen för kvalifikationer underskattas. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra strategier för sociala dimensioner för sina utbildningssystem i syfte att bättre stödja lika möjligheter, lika tillgång till utbildning, en bättre genomtränglighet mellan utbildningssystemen och bekämpa ojämlikhet. Kommissionen uppmanas att stödja medlemsstaterna i detta arbete. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ompröva sitt främjande av prestationsbaserad finansiering inom yrkesutbildning och högre utbildning samt undervisningsavgifter inom ramen för moderniseringsagendan i syfte att säkerställa den sociala roll som utbildningssystem har och tillgången till kvalifikationer. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klarlägga de förväntade respektive rollerna för Ecvet och ECTS, i syfte att säkerställa att intressenterna får en ökad insyn i översynen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fästa särskild uppmärksamhet vid åtagandet att inbegripa informellt och icke-formellt lärande, som för närvarande inte ingår i majoriteten av de nationella referensramarna för kvalifikationer och följaktligen inte heller i den europeiska referensramen för kvalifikationer, i synnerhet informellt lärande som för närvarande helt och hållet utesluts. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar behovet av en bättre förståelse av kvalifikationer som förvärvats utanför EU, i syfte att validera och erkänna dem och för att främja migranters och flyktingars integration i det europeiska samhället, på EU:s arbetsmarknad och i EU:s utbildningssystem. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang rekommendationen som lägger grunden för förbindelser mellan tredjeländers nationella och regionala referensramar för kvalifikationer, medlemsstaternas nationella referensramar för kvalifikationer och den europeiska referensramen för kvalifikationer, i synnerhet alternativet med strukturerade dialoger med EU:s grannländer som har ett associeringsavtal med EU, som möjligen resulterar i att deras nationella referensramar för kvalifikationer starkare kopplas till den europeiska referensramen för kvalifikationer och till EU, samt främja stöd (till exempel genom utvecklingsbistånd) till tredjeländer för utveckling av nationella referensramar för kvalifikationer. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att det ligger i tredjeländers intresse att i sina system för kvalifikationer hänvisa till den europeiska referensramen för kvalifikationer, och att den europeiska referensramen för kvalifikationer bör ses över för att förenkla formella jämförelser av kvalifikationer som erhållits i tredjeländer med kvalifikationer från EU. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet vidhåller att relevanta aktörer, inbegripet offentliga arbetsförmedlingar, arbetsmarknadens parter, utbildningsanordnare och det civila samhället bör involveras ytterligare och nära samarbeta i utformningen, genomförandet, främjandet och övervakningen av den europeiska referensramen för kvalifikationer på EU-nivå och nationell nivå så att den får ett bredare stöd. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet anser att ett instrument som den europeiska referensramen för kvalifikationer kräver konstant uppdatering och justering och att den därför bör stödjas och förbättras genom regelbunden övervakning, särskilt när det gäller användarvänlighet, genomtränglighet och insyn. Parlamentet betonar att den europeiska referensramen för kvalifikationer endast kommer att bli framgångsrik om medlemsstaterna verkligen åtar sig att genomföra och använda den. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  EUT C 111, 6.5.2008, s. 1.

(2)  EUT L 390, 31.12.2004, s. 6.

(3)  EUT C 417, 15.12.2015, s. 25.

(4)  EUT C 398, 22.12.2012, s. 1.

(5)  EUT C 155, 8.7.2009, s. 1.

(6)  https://www.eqar.eu

(7)  http://ec.europa.eu/education/library/publications/2015/ects-users-guide_en.pdf

(8)  EUT C 155, 8.7.2009, s. 11.

(9)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 50.

(10)  EUT L 255, 30.9.2005, s. 22.

(11)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 132.

---

Torsdagen den 18 maj 2017

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/84 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/84

---

P8_TA(2017)0218

Zambia, särskilt fallet Hakainde Hichilema

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om Zambia, särskilt fallet Hakainde Hichilema (2017/2681(RSP))

(2018/C 307/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Zambia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Zambia,

| — | med beaktande av uttalandet av den 16 april 2017 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om de politiska spänningarna i Zambia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 16 april 2017 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om de politiska spänningarna i Zambia,

| — | med beaktande av rapporten från EU:s valobservatörsuppdrag om 2016 års val i Zambia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från EU:s valobservatörsuppdrag om 2016 års val i Zambia,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av Zambias konstitution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Zambias konstitution,

| — | med beaktande av Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Zambia har i många år varit ett demokratiskt föredöme med 25 år av fredliga övergångar. Dessvärre kantades valupptakten 2016 av våldsamma sammandrabbningar mellan anhängare till de två ledande partierna, Patriotiska fronten och Enade partiet för nationell utveckling (UPND, oppositionspartiet). |
| --- | --- |

A.

Zambia har i många år varit ett demokratiskt föredöme med 25 år av fredliga övergångar. Dessvärre kantades valupptakten 2016 av våldsamma sammandrabbningar mellan anhängare till de två ledande partierna, Patriotiska fronten och Enade partiet för nationell utveckling (UPND, oppositionspartiet).

| B. | Den 11 maj 2017 hade det gått en månad sedan frihetsberövandet av UPND:s ledare Hakainde Hichilema, som tillsammans med fem av sina anställda greps av tungt beväpnad polis under ett tillslag mot hans hus den 11 april. |
| --- | --- |

B.

Den 11 maj 2017 hade det gått en månad sedan frihetsberövandet av UPND:s ledare Hakainde Hichilema, som tillsammans med fem av sina anställda greps av tungt beväpnad polis under ett tillslag mot hans hus den 11 april.

| C. | Hichilema anklagades för att ha riskerat presidentens liv då han påstods ha obstruerat presidentens bilkortege i Mongu den 9 april 2017, och åtalades omedelbart för förräderi, ett brott som inte omfattas av borgen i Zambia, samt för ohörsamhet mot lagstadgade skyldigheter, ohörsamhet mot lagenliga order och användning av förolämpande språkbruk. Han nekade till alla dessa anklagelser. |
| --- | --- |

C.

Hichilema anklagades för att ha riskerat presidentens liv då han påstods ha obstruerat presidentens bilkortege i Mongu den 9 april 2017, och åtalades omedelbart för förräderi, ett brott som inte omfattas av borgen i Zambia, samt för ohörsamhet mot lagstadgade skyldigheter, ohörsamhet mot lagenliga order och användning av förolämpande språkbruk. Han nekade till alla dessa anklagelser.

| D. | Trots att Zambia de facto har avskaffat dödsstraffet och den senaste avrättningen verkställdes 1997 är maximistraffet för förräderi alltjämt dödsstraff. |
| --- | --- |

D.

Trots att Zambia de facto har avskaffat dödsstraffet och den senaste avrättningen verkställdes 1997 är maximistraffet för förräderi alltjämt dödsstraff.

| E. | Hichilemas advokater kallade målet grundlöst och begärde att underrätten i Lusaka skulle ogilla åtalet. Rätten gillade åtalet med motiveringen att endast Högsta domstolen är behörig i förräderimål. |
| --- | --- |

E.

Hichilemas advokater kallade målet grundlöst och begärde att underrätten i Lusaka skulle ogilla åtalet. Rätten gillade åtalet med motiveringen att endast Högsta domstolen är behörig i förräderimål.

| F. | Hichilema sitter för närvarande i centralfängelset i Lusaka, där tillgången till privata medier, advokater, anhängare och vänner är begränsad. Fall av förnedrande behandling i fängsligt förvar har rapporterats av Hichilema och hans advokater. |
| --- | --- |

F.

Hichilema sitter för närvarande i centralfängelset i Lusaka, där tillgången till privata medier, advokater, anhängare och vänner är begränsad. Fall av förnedrande behandling i fängsligt förvar har rapporterats av Hichilema och hans advokater.

| G. | UPND har betraktat åtalet som politiskt motiverat, och gripandet av Hichilema har gett upphov till en våg av protester, våldsamma sammandrabbningar och tilltagande politiska spänningar i landet. |
| --- | --- |

G.

UPND har betraktat åtalet som politiskt motiverat, och gripandet av Hichilema har gett upphov till en våg av protester, våldsamma sammandrabbningar och tilltagande politiska spänningar i landet.

| H. | Människorättsorganisationer har uppmanat Zambias myndigheter att lägga ner åtalet och hävdat att det är ”ägnat att trakassera och skrämma Hichilema och avhålla honom från att utföra sitt politiska värv”. Den 14 april 2017 tillkännagav president Lungu att han inte tänkte blanda sig i fallet Hichilema. |
| --- | --- |

H.

Människorättsorganisationer har uppmanat Zambias myndigheter att lägga ner åtalet och hävdat att det är ”ägnat att trakassera och skrämma Hichilema och avhålla honom från att utföra sitt politiska värv”. Den 14 april 2017 tillkännagav president Lungu att han inte tänkte blanda sig i fallet Hichilema.

| I. | Zambias katolska biskopskonferens har kritiserat det brutala gripandet av de viktigaste oppositionsledarna i landet och dömt ut användningen av nationell polis för att som det verkar hindra den politiska oppositionen från att organisera sig och fungera rent allmänt. |
| --- | --- |

I.

Zambias katolska biskopskonferens har kritiserat det brutala gripandet av de viktigaste oppositionsledarna i landet och dömt ut användningen av nationell polis för att som det verkar hindra den politiska oppositionen från att organisera sig och fungera rent allmänt.

| J. | Efter Hichilemas knappa förlust mot president Lungu i presidentvalet i augusti 2016 bestred UPND valresultatets legitimitet och rättsväsendets oberoende, men klagomålet avfärdades utan domstolsprövning. |
| --- | --- |

J.

Efter Hichilemas knappa förlust mot president Lungu i presidentvalet i augusti 2016 bestred UPND valresultatets legitimitet och rättsväsendets oberoende, men klagomålet avfärdades utan domstolsprövning.

| K. | Den 18 april 2017 delgavs Hichilema och fem andra UPND-medlemmar ytterligare misstanke om förräderi, då de påstods ha försökt störta regeringen mellan den 5 och 8 april 2017. |
| --- | --- |

K.

Den 18 april 2017 delgavs Hichilema och fem andra UPND-medlemmar ytterligare misstanke om förräderi, då de påstods ha försökt störta regeringen mellan den 5 och 8 april 2017.

| L. | Den 13 november 2016 utfärdade EU:s valobservatörsuppdrag sin slutrapport och slog fast att de allmänna valen förberetts på ett i det stora hela professionellt sätt men att båda de största politiska partierna gjort uttalanden som förvärrat spänningarna under kampanjen och lett till flera allvarliga fall av våld. |
| --- | --- |

L.

Den 13 november 2016 utfärdade EU:s valobservatörsuppdrag sin slutrapport och slog fast att de allmänna valen förberetts på ett i det stora hela professionellt sätt men att båda de största politiska partierna gjort uttalanden som förvärrat spänningarna under kampanjen och lett till flera allvarliga fall av våld.

| M. | Både EU och Förenta staterna har uttryckt oro över frihetsberövandet av oppositionsledaren och har efterlyst en fredlig dialog mellan regeringen och UPND för att minska spänningarna som vuxit sig större mellan de båda partierna. |
| --- | --- |

M.

Både EU och Förenta staterna har uttryckt oro över frihetsberövandet av oppositionsledaren och har efterlyst en fredlig dialog mellan regeringen och UPND för att minska spänningarna som vuxit sig större mellan de båda partierna.

| N. | Den 20 april 2017 hotade Zambias president att införa undantagstillstånd efter en rad mordbränder mot affärer och polisstationer som UPND påstods ligga bakom. Detta kommer sannolikt att förvärra de nuvarande spänningarna, och en politisk lösning bör främjas. |
| --- | --- |

N.

Den 20 april 2017 hotade Zambias president att införa undantagstillstånd efter en rad mordbränder mot affärer och polisstationer som UPND påstods ligga bakom. Detta kommer sannolikt att förvärra de nuvarande spänningarna, och en politisk lösning bör främjas.

| O. | Fallet Hichilema äger rum mot bakgrund av ökade politiska spänningar efter förra årets omstridda val. Människorättsobservatörer har rapporterat om repressiva åtgärder mot politiska aktivister och oppositionspartier, övervåld för att skingra fredliga protester och tillslag mot medier och oberoende journalister. |
| --- | --- |

O.

Fallet Hichilema äger rum mot bakgrund av ökade politiska spänningar efter förra årets omstridda val. Människorättsobservatörer har rapporterat om repressiva åtgärder mot politiska aktivister och oppositionspartier, övervåld för att skingra fredliga protester och tillslag mot medier och oberoende journalister.

| P. | Regeringen har sagt sig vara beredd att inleda en dialog, förutsatt att alla oppositionspartier accepterar valresultatet från 2016. |
| --- | --- |

P.

Regeringen har sagt sig vara beredd att inleda en dialog, förutsatt att alla oppositionspartier accepterar valresultatet från 2016.

| Q. | Zambia har undertecknat Cotonouavtalet, som i artikel 9 slår fast att parterna åtar sig att främja och skydda alla grundläggande friheter och mänskliga rättigheter, däribland politiska rättigheter. |
| --- | --- |

Q.

Zambia har undertecknat Cotonouavtalet, som i artikel 9 slår fast att parterna åtar sig att främja och skydda alla grundläggande friheter och mänskliga rättigheter, däribland politiska rättigheter.

| R. | Den 27 mars 2017 inledde Zambias regering offentliga samråd om landets medlemskap i Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

R.

Den 27 mars 2017 inledde Zambias regering offentliga samråd om landets medlemskap i Internationella brottmålsdomstolen.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker oro över gripandet och fängslandet av Hakainde Hichilema och framhåller behovet av att säkerställa rättvisa, noggrannhet och insyn i alla skeden av lagens tillämpning och längs hela den rättsliga processen. Parlamentet noterar med oro rapporterna om politiska motiv i samband med åtalet och erinrar därför Zambias regering om dess skyldighet att garantera grundläggande rättigheter och rättsstatliga principer, däribland tillgång till rättslig prövning och rätt till en rättvis rättegång, i enlighet med den afrikanska stadgan och andra internationella och regionala människorättsinstrument. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är djupt oroat över rapporterna om tilltagande begränsningar av yttrandefriheten och föreningsfriheten. Parlamentet uppmanar regeringen att fortsätta ansträngningarna att återupprätta full mediefrihet. Parlamentet framhåller regeringens skyldighet att undvika en fördjupning av de nuvarande politiska spänningarna och att respektera, skydda och främja befolkningens medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de zambiska myndigheterna att skyndsamt göra en opartisk och ingående utredning av den påstådda misshandeln av Hichilema i fängsligt förvar och att ställa de ansvariga till svars. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmuntrar alla relevanta politiska aktörer att utnyttja konstitutionella och rättsliga medel, i enlighet med internationella normer och standarder, för att lösa alla tvister eller meningsskiljaktigheter om valresultatet och att göra sitt yttersta för att slå vakt om freden och civilsamhällets säkerhet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta att noga övervaka den övergripande situationen i Zambia och att utnyttja alla tillgängliga politiska medel, även genom dialog på högsta nivå, för att se till att förutsättningarna för rättsstatlighet och demokrati, en öppen politisk arena, fria institutioner och respekt för de mänskliga rättigheterna upprätthålls. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmuntrar med eftertryck Zambias regering att ta slutrekommendationerna om 2016 års val från EU:s valobservatörsuppdrag i beaktande, med särskild hänvisning till behovet av att avlägsna restriktionerna för mötesfriheten enligt lagen om den allmänna ordningen, att garantera mediernas frihet och oberoende och att vidta alla lämpliga åtgärder för att förhindra politiskt våld. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet framhåller det brådskande behovet av en fredlig och konstruktiv dialog mellan Patriotiska fronten och UPND för att återupprätta den politiska tilliten och stabiliteten. Parlamentet pekar på båda partiernas ansvar att avstå från att uppvigla till eller framkalla våld och att skapa ett gynnsamt klimat för en öppen demokratisk debatt. Parlamentet välkomnar internationella och regionala partners engagemang och medlande roll i detta sammanhang samt FN:s människorättskommissions vädjan om dialog för att bekämpa det politiska våldet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet stöder initiativet från Zambias katolska biskopskonferens och andra grupper i civilsamhället när de vädjar om fredlig dialog mellan partier som står mot varandra. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sitt starka motstånd mot tillämpningen av dödsstraff i alla fall och under alla omständigheter. Parlamentet gläds åt att ingen avrättning har verkställts i landet sedan 1997. Parlamentet uppmanar Zambia att ratificera det andra fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter syftande till dödsstraffets avskaffande. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medordförandena för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen, Afrikanska unionens kommission, Panafrikanska parlamentet, Zambias regering samt Förenta nationernas generalsekreterare. |
| --- | --- |

10.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/87 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/87

---

P8_TA(2017)0219

Etiopien, särskilt fallet dr Merera Gudina

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om Etiopien, särskilt fallet dr Merera Gudina (2017/2682(RSP))

(2018/C 307/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Etiopien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Etiopien,

| — | med beaktande av den senaste allmänna återkommande utvärderingen om Etiopien, vilken gjordes inför sessionen i FN:s råd för mänskliga rättigheter 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den senaste allmänna återkommande utvärderingen om Etiopien, vilken gjordes inför sessionen i FN:s råd för mänskliga rättigheter 2015,

| — | med beaktande av Europeiska utrikestjänstens pressmeddelande efter att Federica Mogherini, kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, avlagt besök hos Etiopiens premiärminister Hailemariam Desalegn i Addis Abeba den 17 mars 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska utrikestjänstens pressmeddelande efter att Federica Mogherini, kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, avlagt besök hos Etiopiens premiärminister Hailemariam Desalegn i Addis Abeba den 17 mars 2017,

| — | med beaktande av Demokratiska förbundsrepubliken Etiopiens författning, som antogs den 8 december 1994, särskilt bestämmelserna i kapitel III om grundläggande fri- och rättigheter, mänskliga rättigheter och demokratiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Demokratiska förbundsrepubliken Etiopiens författning, som antogs den 8 december 1994, särskilt bestämmelserna i kapitel III om grundläggande fri- och rättigheter, mänskliga rättigheter och demokratiska rättigheter,

| — | med beaktande av den muntliga rapporten av den 18 april 2017 från Etiopiens kommission för de mänskliga rättigheterna till Etiopiens parlament, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den muntliga rapporten av den 18 april 2017 från Etiopiens kommission för de mänskliga rättigheterna till Etiopiens parlament,

| — | med beaktande av uttalandet av den 10 april 2017 från Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter, Stavros Lambrinidis, om hans besök i Etiopien för att inleda det strategiska engagemanget för mänskliga rättigheter och samhällsstyrning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 10 april 2017 från Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter, Stavros Lambrinidis, om hans besök i Etiopien för att inleda det strategiska engagemanget för mänskliga rättigheter och samhällsstyrning,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Etiopien ratificerade 1993, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Etiopien ratificerade 1993,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av Europeiska utrikestjänstens uttalande av den 23 december 2015 om den senaste tidens sammandrabbningar i Etiopien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska utrikestjänstens uttalande av den 23 december 2015 om den senaste tidens sammandrabbningar i Etiopien,

| — | med beaktande av uttalandet av den 10 oktober 2016 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om att undantagstillstånd utlysts i Etiopien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 10 oktober 2016 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om att undantagstillstånd utlysts i Etiopien,

| — | med beaktande av EU:s och Etiopiens gemensamma agenda för migration och rörlighet, vilken undertecknades den 11 november 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s och Etiopiens gemensamma agenda för migration och rörlighet, vilken undertecknades den 11 november 2015,

| — | med beaktande av uttalandet av den 18 december 2015 från Förenta staternas utrikesministerium om sammandrabbningar i Oromia i Etiopien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 18 december 2015 från Förenta staternas utrikesministerium om sammandrabbningar i Oromia i Etiopien,

| — | med beaktande av det strategiska engagemanget mellan EU och Etiopien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det strategiska engagemanget mellan EU och Etiopien,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av FN:s högkommissaries för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad al-Husseins besök i Etiopien, vilket avslutades den 4 maj 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s högkommissaries för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad al-Husseins besök i Etiopien, vilket avslutades den 4 maj 2017,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Etiopien spelar en nyckelroll i regionen och får politiskt stöd av givare i väst och av flertalet av sina grannar i regionen, eftersom landet är Afrikanska unionens värdland och bidrar till FN:s fredsbevarande och till säkerhet och biståndspartnerskap med länder i väst, och stöder internationella insatser för att stabilisera Somalia och bekämpa terroristgrupper i regionen. Etiopien är också avsevärt involverat i förbindelserna mellan Sudan och Sydsudan och har anordnat fredssamtal under den mellanstatliga utvecklingsmyndighetens (Igad) överinseende. |
| --- | --- |

A.

Etiopien spelar en nyckelroll i regionen och får politiskt stöd av givare i väst och av flertalet av sina grannar i regionen, eftersom landet är Afrikanska unionens värdland och bidrar till FN:s fredsbevarande och till säkerhet och biståndspartnerskap med länder i väst, och stöder internationella insatser för att stabilisera Somalia och bekämpa terroristgrupper i regionen. Etiopien är också avsevärt involverat i förbindelserna mellan Sudan och Sydsudan och har anordnat fredssamtal under den mellanstatliga utvecklingsmyndighetens (Igad) överinseende.

| B. | Med sina 100 miljoner invånare sägs Etiopien vara en av de snabbast växande ekonomierna i Afrika och drar till sig avsevärda utländska investeringar, också inom jordbruk, byggnadsverksamhet och industri, omfattande utvecklingsprojekt såsom anläggandet av dammar för vattenkraftverk och plantager, tillsammans med att landet i stor skala arrenderar ut mark, ofta till utländska bolag. Under det gångna årtiondet har landet i snitt haft en tillväxttakt på 10 %. Trots detta är Etiopien fortfarande ett av de fattigaste länderna, med en BNI per capita på 632 US-dollar. Landet kom på 173:e plats av 187 i FN:s index för mänsklig utveckling 2014. |
| --- | --- |

B.

Med sina 100 miljoner invånare sägs Etiopien vara en av de snabbast växande ekonomierna i Afrika och drar till sig avsevärda utländska investeringar, också inom jordbruk, byggnadsverksamhet och industri, omfattande utvecklingsprojekt såsom anläggandet av dammar för vattenkraftverk och plantager, tillsammans med att landet i stor skala arrenderar ut mark, ofta till utländska bolag. Under det gångna årtiondet har landet i snitt haft en tillväxttakt på 10 %. Trots detta är Etiopien fortfarande ett av de fattigaste länderna, med en BNI per capita på 632 US-dollar. Landet kom på 173:e plats av 187 i FN:s index för mänsklig utveckling 2014.

| C. | Den nuvarande humanitära krisen i Afrikas horn, som drabbar regionen Ogaden och andra regioner i Etiopien, har fört med sig kolera och livsmedelsbrist, som redan lett till att många människor dött och tusentals hamnat i farozonen, framför allt sedan början av mars 2017. FN:s flyktingkommissariat har gått ut med sin mest omfattande vädjan, om 96,4 miljoner US-dollar, som stöd till 1 190 000 flyktingar och tidigare flyktingar i Sudan, Somalia, Etiopien och Centralafrikanska republiken. I januari 2017 utlyste Etiopien katastroftillstånd på grund av torka i landets östra provinser, där 5,6 miljoner människor blivit akut beroende av bistånd, och vädjar nu om hjälp från det internationella samfundet. Under 2016 ledde torkan till svält bland 10 miljoner människor och hundratusentals djur bland boskapen dog. |
| --- | --- |

C.

Den nuvarande humanitära krisen i Afrikas horn, som drabbar regionen Ogaden och andra regioner i Etiopien, har fört med sig kolera och livsmedelsbrist, som redan lett till att många människor dött och tusentals hamnat i farozonen, framför allt sedan början av mars 2017. FN:s flyktingkommissariat har gått ut med sin mest omfattande vädjan, om 96,4 miljoner US-dollar, som stöd till 1 190 000 flyktingar och tidigare flyktingar i Sudan, Somalia, Etiopien och Centralafrikanska republiken. I januari 2017 utlyste Etiopien katastroftillstånd på grund av torka i landets östra provinser, där 5,6 miljoner människor blivit akut beroende av bistånd, och vädjar nu om hjälp från det internationella samfundet. Under 2016 ledde torkan till svält bland 10 miljoner människor och hundratusentals djur bland boskapen dog.

| D. | Det strategiska engagemanget mellan EU och Etiopien undertecknades den 14 juni 2016. Där erkänns det vilken nyckelroll Etiopien spelar i Afrika och inom det internationella samfundet, liksom också att landet präglas av betydande ekonomisk tillväxt och gör framsteg i riktning mot millennieutvecklingsmålen. EU stöder Etiopiens konstruktiva roll för fred och säkerhet i Afrikas horn. |
| --- | --- |

D.

Det strategiska engagemanget mellan EU och Etiopien undertecknades den 14 juni 2016. Där erkänns det vilken nyckelroll Etiopien spelar i Afrika och inom det internationella samfundet, liksom också att landet präglas av betydande ekonomisk tillväxt och gör framsteg i riktning mot millennieutvecklingsmålen. EU stöder Etiopiens konstruktiva roll för fred och säkerhet i Afrikas horn.

| E. | Etiopien har ett permanent inflöde och utflöde av migranter och är värdland för ungefär 800 000 flyktingar, främst från Sydsudan och Eritrea, men också från Somalia. Den 11 november 2015 undertecknades en gemensam agenda för migration och rörlighet av EU och Etiopien för att förstärka samarbetet och dialogen mellan de båda parterna på området migration. |
| --- | --- |

E.

Etiopien har ett permanent inflöde och utflöde av migranter och är värdland för ungefär 800 000 flyktingar, främst från Sydsudan och Eritrea, men också från Somalia. Den 11 november 2015 undertecknades en gemensam agenda för migration och rörlighet av EU och Etiopien för att förstärka samarbetet och dialogen mellan de båda parterna på området migration.

| F. | Etiopien har undertecknat Cotonouavtalet och i artikel 96 i detta slås fast att respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna utgör ett väsentligt inslag i AVS–EU-samarbetet. |
| --- | --- |

F.

Etiopien har undertecknat Cotonouavtalet och i artikel 96 i detta slås fast att respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna utgör ett väsentligt inslag i AVS–EU-samarbetet.

| G. | De etiopiska myndigheterna har gång på gång gjort överdrivet bruk av maktmedel mot fredliga demonstranter och begått brott mot de mänskliga rättigheterna med avseende på medlemmar av folkgruppen Oromo och andra etniska grupper, och här ingår fall av förföljelse, godtyckliga gripanden och dödanden, eftersom de ovannämnda uppfattas såsom motståndare till regeringen. Etiopiens regering anklagar hela tiden dem som kritiserar regeringens politik för samröre med terrorism. Journalister, bloggare, protesterande och aktivister har utsatts för förföljelse med stöd av landets hårda proklamation mot terrorism från 2009. |
| --- | --- |

G.

De etiopiska myndigheterna har gång på gång gjort överdrivet bruk av maktmedel mot fredliga demonstranter och begått brott mot de mänskliga rättigheterna med avseende på medlemmar av folkgruppen Oromo och andra etniska grupper, och här ingår fall av förföljelse, godtyckliga gripanden och dödanden, eftersom de ovannämnda uppfattas såsom motståndare till regeringen. Etiopiens regering anklagar hela tiden dem som kritiserar regeringens politik för samröre med terrorism. Journalister, bloggare, protesterande och aktivister har utsatts för förföljelse med stöd av landets hårda proklamation mot terrorism från 2009.

| H. | Vid mitten av 2014 förvärrades situationen när regeringen tillkännagav att planen för integrerad regional utveckling av Addis Abeba skulle genomföras. I planen ingår att olika anläggningar ska utvidgas till områden som är belägna utanför staden och tillhör den nationella regionalstaten Oromia, som är den största bland Etiopiens regioner kring Addis Abeba. |
| --- | --- |

H.

Vid mitten av 2014 förvärrades situationen när regeringen tillkännagav att planen för integrerad regional utveckling av Addis Abeba skulle genomföras. I planen ingår att olika anläggningar ska utvidgas till områden som är belägna utanför staden och tillhör den nationella regionalstaten Oromia, som är den största bland Etiopiens regioner kring Addis Abeba.

| I. | Den 14 januari 2016 beslutade regeringen att lägga ned den omtvistade storskaliga stadsutvecklingsplanen. Utvidgningen av Addis Abeba har redan fördrivit miljontals oromobönder som fastnat i fattigdom. |
| --- | --- |

I.

Den 14 januari 2016 beslutade regeringen att lägga ned den omtvistade storskaliga stadsutvecklingsplanen. Utvidgningen av Addis Abeba har redan fördrivit miljontals oromobönder som fastnat i fattigdom.

| J. | Under 2015 och 2016 utspelade sig massiva protester i Oromia mot utvidgningen av kommunens gränser in på mark som ägs av oromobönder och har över två miljoner invånare, eftersom dessa exproprieringar sågs som markrofferi. Etiopiens kommission för de mänskliga rättigheterna, som fått i uppdrag att undersöka oroligheterna, rapporterade den 19 april 2017 att 462 civilpersoner och 33 medlemmar av säkerhetsstyrkorna dödades mellan juni och oktober 2016, medan 338 civilpersoner och 126 medlemmar av säkerhetsstyrkorna skadades. |
| --- | --- |

J.

Under 2015 och 2016 utspelade sig massiva protester i Oromia mot utvidgningen av kommunens gränser in på mark som ägs av oromobönder och har över två miljoner invånare, eftersom dessa exproprieringar sågs som markrofferi. Etiopiens kommission för de mänskliga rättigheterna, som fått i uppdrag att undersöka oroligheterna, rapporterade den 19 april 2017 att 462 civilpersoner och 33 medlemmar av säkerhetsstyrkorna dödades mellan juni och oktober 2016, medan 338 civilpersoner och 126 medlemmar av säkerhetsstyrkorna skadades.

| K. | Den 9 oktober 2016 utlyste Etiopiens premiärminister Hailemariam Desalegn undantagstillstånd med stöd av Etiopiens konstitution. Undantagstillståndet ger militären rätt att upprätthålla säkerhet överallt i landet och innebär ytterligare inskränkningar av yttrandefriheten och tillgången till information. Den 15 mars 2017 tillkännagav regeringen att många av de inskränkningar som undantagstillståndet fört med sig nu upphävts, och framhöll att lokala militärkommandon inte längre godtyckligt kunde gripa människor eller göra husrannsakan utan tillstånd, samt att utegångsförbud och vissa begränsningar för rapporteringen i medierna skulle avskaffas, Den 29 mars 2017 gick Etiopiens parlament enhälligt med på att förlänga undantagstillståndet med fyra månader. |
| --- | --- |

K.

Den 9 oktober 2016 utlyste Etiopiens premiärminister Hailemariam Desalegn undantagstillstånd med stöd av Etiopiens konstitution. Undantagstillståndet ger militären rätt att upprätthålla säkerhet överallt i landet och innebär ytterligare inskränkningar av yttrandefriheten och tillgången till information. Den 15 mars 2017 tillkännagav regeringen att många av de inskränkningar som undantagstillståndet fört med sig nu upphävts, och framhöll att lokala militärkommandon inte längre godtyckligt kunde gripa människor eller göra husrannsakan utan tillstånd, samt att utegångsförbud och vissa begränsningar för rapporteringen i medierna skulle avskaffas, Den 29 mars 2017 gick Etiopiens parlament enhälligt med på att förlänga undantagstillståndet med fyra månader.

| L. | Den 30 november 2016 grep etiopiska säkerhetsstyrkor dr Merera Gudina, som är ordförande för det etiopiska oppositionspartiet Oromo Federalist Congress, efter att han besökt Europaparlamentet den 9 november 2016, där han suttit med i en panel tillsammans med andra oppositionsledare och, efter vad det påstås, hade brutit mot lagen om genomförande av undantagstillståndet genom att ”utsätta regeringen för påtryckningar”, ”hota samhället med våldsamma medel” och försöka ”störa den konstitutionella ordningen”. Hans begäran om att försättas på fri fot mot borgen avslogs och han befinner sig fortfarande i förvar, i avvaktan på utslaget. Den 24 februari 2017 väcktes mot dr Gudina och två medtilltalade, Berhanu Nega och Jawar Mohammed, åtal på fyra särskilda punkter för överträdelse av Etiopiens strafflag. |
| --- | --- |

L.

Den 30 november 2016 grep etiopiska säkerhetsstyrkor dr Merera Gudina, som är ordförande för det etiopiska oppositionspartiet Oromo Federalist Congress, efter att han besökt Europaparlamentet den 9 november 2016, där han suttit med i en panel tillsammans med andra oppositionsledare och, efter vad det påstås, hade brutit mot lagen om genomförande av undantagstillståndet genom att ”utsätta regeringen för påtryckningar”, ”hota samhället med våldsamma medel” och försöka ”störa den konstitutionella ordningen”. Hans begäran om att försättas på fri fot mot borgen avslogs och han befinner sig fortfarande i förvar, i avvaktan på utslaget. Den 24 februari 2017 väcktes mot dr Gudina och två medtilltalade, Berhanu Nega och Jawar Mohammed, åtal på fyra särskilda punkter för överträdelse av Etiopiens strafflag.

| M. | Andra aktivister, journalister och människorättsförsvarare, bland dem Getachew Shiferaw (chefredaktör för Negere Ethiopia), Fikadu Mirkana (från Oromias organisation för radio och tv), Eskinder Nega (en prominent journalist), Bekele Gerba (en fredsaktivist från Oromofolket), och Andargachew Tsige (en oppositionsledare) har också gripits eller sitter i förvar. Internetaktivisten Yonathan Tesfaye har dömts enligt antiterrorismlagstiftning för kommentarer han gjorde på Facebook och står inför mellan 10 till 20 års fängelse. |
| --- | --- |

M.

Andra aktivister, journalister och människorättsförsvarare, bland dem Getachew Shiferaw (chefredaktör för Negere Ethiopia), Fikadu Mirkana (från Oromias organisation för radio och tv), Eskinder Nega (en prominent journalist), Bekele Gerba (en fredsaktivist från Oromofolket), och Andargachew Tsige (en oppositionsledare) har också gripits eller sitter i förvar. Internetaktivisten Yonathan Tesfaye har dömts enligt antiterrorismlagstiftning för kommentarer han gjorde på Facebook och står inför mellan 10 till 20 års fängelse.

| N. | Den svensk-etiopiske kardiologen dr Fikru Maru har varit ansvarig för driften av Etiopiens första hjärtsjukhus i Addis Abeba. Sedan 2013 har han suttit fängslad i Etiopien på högst tvivelaktiga grunder. Han har tillbringat flera år i fängelse utan rättegång. Nu står han åtalad på ytterligare åtalspunkter för ”terrorism”, alldeles före utgången av sitt fängelsestraff. |
| --- | --- |

N.

Den svensk-etiopiske kardiologen dr Fikru Maru har varit ansvarig för driften av Etiopiens första hjärtsjukhus i Addis Abeba. Sedan 2013 har han suttit fängslad i Etiopien på högst tvivelaktiga grunder. Han har tillbringat flera år i fängelse utan rättegång. Nu står han åtalad på ytterligare åtalspunkter för ”terrorism”, alldeles före utgången av sitt fängelsestraff.

| O. | Etiopien stod nyligen värd för högt uppsatta tjänstemän inom området mänskliga rättigheter, bland annat FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter, Stavros Lambrinidis, till åminnelse att den sektorsvisa dialogen om mänskliga rättigheter och samhällsstyrning satts i gång som ett led av det strategiska engagemanget mellan EU och Etiopien. Det har gått trögt att förbättra människorättssituationen i Etiopien, också när det gäller frihetsberövandet av politiska personligheter, det fortgående bruket av lagen mot terrorism samt lagen om civilsamhällesorganisationer samt i fråga om att undantagstillståndet förlängts. |
| --- | --- |

O.

Etiopien stod nyligen värd för högt uppsatta tjänstemän inom området mänskliga rättigheter, bland annat FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter, Stavros Lambrinidis, till åminnelse att den sektorsvisa dialogen om mänskliga rättigheter och samhällsstyrning satts i gång som ett led av det strategiska engagemanget mellan EU och Etiopien. Det har gått trögt att förbättra människorättssituationen i Etiopien, också när det gäller frihetsberövandet av politiska personligheter, det fortgående bruket av lagen mot terrorism samt lagen om civilsamhällesorganisationer samt i fråga om att undantagstillståndet förlängts.

| P. | Den 5 maj 2017 förklarade FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad al-Hussein, att proklamationen om välgörenhetsorganisationer och sammanslutningar eller lagen mot terrorism och massmedielagarna i Etiopien ”inte förefaller överensstämma med relevanta internationella rättsliga normer och bör reformeras”. |
| --- | --- |

P.

Den 5 maj 2017 förklarade FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad al-Hussein, att proklamationen om välgörenhetsorganisationer och sammanslutningar eller lagen mot terrorism och massmedielagarna i Etiopien ”inte förefaller överensstämma med relevanta internationella rättsliga normer och bör reformeras”.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar Etiopiens regering att mot borgen omedelbart frige och lägga ned alla åtal mot dr Gudina, dr Fikru Maru och alla andra politiska fångar samt att lägga ned utredningarna om Berhanu Nega och Jawar Mohammed, som åtalades i sin frånvaro och för närvarande är i exil. Parlamentet betonar att det är en förutsättning för att varje dialog med oppositionen ska framstå som trovärdig att ledande oppositionspolitiker, såsom dr Merera Gudina, friges. Parlamentet uppmanar EU:s höge representant att uppbåda EU:s medlemsstater till att i brådskande ordning arbeta för att det under FN:s ledning görs en trovärdig, insynsmedgivande och oberoende undersökning av de fall där protesterande dödats, och att utöva påtryckningar på Etiopiens regering att samtycka till detta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Etiopiens regering att fortsätta med att upphäva inskränkningar och få slut på undantagstillståndet, i och med att det hindrar yttrandefriheten och snävt begränsar olika och legitima åsikter om samhället i Etiopien, vilka verkligen behövs för att krisen i Etiopien ska kunna åtgärdas. Parlamentet betonar att denna avsaknad av diskussion innebär en risk för Etiopiens stabilitet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Etiopiens myndigheter att sluta använda lagstiftningen mot terrorism (Anti-Terrorism Proclamation No 652/2009) för undertryckande av legitima fredliga protester eller oliktänkande. Parlamentet uppmanar också Etiopiens regering att se över sin lag mot terrorism. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att Etiopien behöver ett bredare upplagt och etniskt mångfaldigt demokratiskt deltagande och att de olika etniska och religiösa grupperna behöver få tillgång till politiska, ekonomiska, sociala och kulturella möjligheter på mera likvärdiga villkor. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Etiopiens regering att fullständigt respektera yttrandefriheten, föreningsfriheten och pressfriheten, såsom det står i Etiopiens konstitution, och att frige journalister och bloggare som frihetsberövats utan giltig orsak. Parlamentet är fast övertygat om att fredliga protester ingår som ett led i en demokratisk process och att de under inga omständigheter bör bemötas med överdrivet bruk av maktmedel. Parlamentet uppmanar med kraft regeringen att i vederbörlig ordning genomföra rekommendationerna från Etiopiens kommission för de mänskliga rättigheterna om den senaste tidens våldsamma protester, framför allt för att lagföra de medlemmar av olika säkerhetsstyrkor som bär ansvaret för våldet, samt att hindra att vissa nationaliteter utsätts för målinriktade angrepp och att försvara medborgarnas rätt till rättvisa. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner den etiopiska regeringen om dess skyldighet att garantera de grundläggande rättigheterna, inklusive tillgång till rättslig prövning och rätten till en rättvis rättegång, såsom föreskrivs i Afrikanska stadgan och andra internationella och regionala människorättsinstrument, däribland Cotonouavtalet, närmare bestämt artiklarna 8 och 96 i detta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Etiopiens regering att bevilja människorättsorganisationer och icke-statliga organisationer obehindrat tillträde till alla delar av landet, framför allt de områden som präglas av konflikt och protester. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över lagstiftning som allvarligt inskränker rätten till yttrandefrihet, pressfrihet, informationsfrihet och föreningsfrihet, tillsammans med friheten att hålla fredliga sammankomster, liksom också övervakningen av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att Etiopien är ett viktigt destinations-, transit- och ursprungsland för migranter, och har Afrikas största flyktingbefolkning. Parlamentet konstaterar antagandet av EU:s och Etiopiens gemensamma agenda för migration och rörlighet, som omfattar frågor om flyktingar, gränskontroll och bekämpning av människohandel. Parlamentet uppmanar även kommissionen att noga övervaka alla projekt som nyligen inletts inom ramen för EU:s förvaltningsfond för Afrika. Parlamentet erinrar om att Etiopien är Afrikas näst folkrikaste land och en av Afrikas snabbast växande ekonomier, men dock fortfarande är ett av Afrikas fattigaste länder. Parlamentet erinrar om att Etiopien, med sina gränser på 5 328 km, hotas av instabiliteten i sina grannländer och av de ständiga tillströmningarna av migranter, i en situation där det finns omkring 800 000 flyktingar i landet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar den viktiga roll som Etiopien spelar i regionen, och framför allt dess stöd till stabiliseringen av Somalia, bekämpningen av terrorism, fredsprocessen mellan Sudan och Sydsudan och inne i Sydsudan självt. Parlamentet anser att Europeiska unionen absolut måste föra en dialog med detta land som står i en sådan nyckelställning. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över den nuvarande torkan i Etiopien som lett till att den humanitära situationen i landet förvärrats. Parlamentet välkomnar de ytterligare 165 miljoner euro som anslagits för bistånd till regionen, både för krisen i Sydsudan och angränsande länder, och för torkan i Etiopien, Somalia och Kenya. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet berömmer Etiopien för de framsteg landet gjort med att få till stånd bättre villkor för sin snabbt växande befolkning, också för flyktingar från konflikter i grannländerna, och är tacksamt för Etiopiens ledarskap i regionen och i Afrikanska unionen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att EU i sitt framtida samarbete med Etiopien bör ta hänsyn till att det behövs avsevärda framsteg med de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Etiopiens myndigheter att förebygga etnisk diskriminering och vidta åtgärder för att utveckla en fredlig och konstruktiv dialog mellan olika folkgrupper. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas parlament och regeringar, medordförandena för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen, Afrikanska unionens kommission och Panafrikanska parlamentet samt till Etiopiens regering. |
| --- | --- |

15.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/92 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/92

---

P8_TA(2017)0220

Sydsudan

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om Sydsudan (2017/2683(RSP))

(2018/C 307/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Sudan och Sydsudan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Sudan och Sydsudan,

| — | med beaktande av uttalandet av den 8 maj 2017 från trojkan (Förenta staterna, Förenade kungariket och Norge) och EU om säkerhetsläget i Sydsudan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 8 maj 2017 från trojkan (Förenta staterna, Förenade kungariket och Norge) och EU om säkerhetsläget i Sydsudan,

| — | med beaktande av uttalandet av den 29 april 2017 från talesmannen för FN:s generalsekreterare om Sydsudan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 29 april 2017 från talesmannen för FN:s generalsekreterare om Sydsudan,

| — | med beaktande av slutrapporten av den 13 april 2017 från FN:s säkerhetsråds expertpanel om Sydsudan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten av den 13 april 2017 från FN:s säkerhetsråds expertpanel om Sydsudan,

| — | med beaktande av kommunikén av den 25 mars 2017 från det 30:e extra toppmötet i den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad) om Sydsudan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommunikén av den 25 mars 2017 från det 30:e extra toppmötet i den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad) om Sydsudan,

| — | med beaktande av resultatet av det 34:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter i Genève den 27 februari–24 mars 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av det 34:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter i Genève den 27 februari–24 mars 2017,

| — | med beaktande av uttalandet av den 23 mars 2017 från ordföranden för FN:s säkerhetsråd om Sydsudan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 23 mars 2017 från ordföranden för FN:s säkerhetsråd om Sydsudan,

| — | med beaktande av kommissionens uttalande av den 1 februari 2017 till Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens uttalande av den 1 februari 2017 till Europaparlamentet,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2327 (2016) av den 16 december 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2327 (2016) av den 16 december 2016,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 12 december 2016 om Sydsudan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 12 december 2016 om Sydsudan,

| — | med beaktande av den humanitära rapporten av den 9 maj 2017 från FN:s kontor för samordning av humanitära frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den humanitära rapporten av den 9 maj 2017 från FN:s kontor för samordning av humanitära frågor,

| — | med beaktande av Igads avtal om en lösning på konflikten i Republiken Sydsudan (ARCSS) av den 17 augusti 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Igads avtal om en lösning på konflikten i Republiken Sydsudan (ARCSS) av den 17 augusti 2015,

| — | med beaktande av det övergripande fredsavtalet för Sudan från 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det övergripande fredsavtalet för Sudan från 2005,

| — | med beaktande av det reviderade Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det reviderade Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av fördraget om internationell handel med konventionella vapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om internationell handel med konventionella vapen,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I Sydsudan har ett inbördeskrig rasat i över tre år. Kriget bröt ut efter att Salva Kiir, landets president, tillhörande folkgruppen dinka, anklagade sin avskedade vicepresident, Riek Machar, som tillhör folkgruppen nuer, för att ha planerat en statskupp mot honom. Riek Machar har förnekat att han försökt genomföra en kupp. |
| --- | --- |

A.

I Sydsudan har ett inbördeskrig rasat i över tre år. Kriget bröt ut efter att Salva Kiir, landets president, tillhörande folkgruppen dinka, anklagade sin avskedade vicepresident, Riek Machar, som tillhör folkgruppen nuer, för att ha planerat en statskupp mot honom. Riek Machar har förnekat att han försökt genomföra en kupp.

| B. | Trots undertecknandet av ARCSS i augusti 2015 råder fortfarande en total brist på respekt för internationella mänskliga rättigheter och humanitär rätt och bristande ansvarsutkrävande för kränkningar och övergrepp som begåtts i konflikten. |
| --- | --- |

B.

Trots undertecknandet av ARCSS i augusti 2015 råder fortfarande en total brist på respekt för internationella mänskliga rättigheter och humanitär rätt och bristande ansvarsutkrävande för kränkningar och övergrepp som begåtts i konflikten.

| C. | Landet står inför svält och ekonomisk kollaps till följd av inbördeskriget, mer än 3,6 miljoner människor har tvingats fly från sina hem, och livsmedelsförsörjningen har gjorts osäker för uppskattningsvis 4,9 miljoner människor. De humanitära behoven har fortsatt att växa till alarmerande nivåer, med uppskattningsvis 7,5 miljoner människor i behov av humanitärt bistånd och mer än en miljon människor som för närvarande erhåller skydd i FN:s anläggningar. FN-organ vädjar alltmer om humanitärt bistånd, och betonar att de behöver minst 1,4 miljarder US-dollar för att hjälpa till att lindra ett ”ofattbart” lidande. Hittills har endast 14 procent av detta belopp finansierats. |
| --- | --- |

C.

Landet står inför svält och ekonomisk kollaps till följd av inbördeskriget, mer än 3,6 miljoner människor har tvingats fly från sina hem, och livsmedelsförsörjningen har gjorts osäker för uppskattningsvis 4,9 miljoner människor. De humanitära behoven har fortsatt att växa till alarmerande nivåer, med uppskattningsvis 7,5 miljoner människor i behov av humanitärt bistånd och mer än en miljon människor som för närvarande erhåller skydd i FN:s anläggningar. FN-organ vädjar alltmer om humanitärt bistånd, och betonar att de behöver minst 1,4 miljarder US-dollar för att hjälpa till att lindra ett ”ofattbart” lidande. Hittills har endast 14 procent av detta belopp finansierats.

| D. | I nuvarande takt kommer hälften av landets befolkning att ha dött eller tvångsförflyttats i slutet av 2017. Det är inte känt hur många personer som har dödats till följd av våldet. |
| --- | --- |

D.

I nuvarande takt kommer hälften av landets befolkning att ha dött eller tvångsförflyttats i slutet av 2017. Det är inte känt hur många personer som har dödats till följd av våldet.

| E. | Enligt den senaste rapporten från FN:s expertpanel har man kunnat konstatera att Sydsudans regering är en av de största förövarna av våld och kränkningar av de mänskliga rättigheterna i landet. Hungersnöden anses vara orsakad av människor och den sydsudanesiska regeringens slöseri med pengar på vapen ses som en av de viktigaste orsakerna. |
| --- | --- |

E.

Enligt den senaste rapporten från FN:s expertpanel har man kunnat konstatera att Sydsudans regering är en av de största förövarna av våld och kränkningar av de mänskliga rättigheterna i landet. Hungersnöden anses vara orsakad av människor och den sydsudanesiska regeringens slöseri med pengar på vapen ses som en av de viktigaste orsakerna.

| F. | Under de senaste veckorna har stora regeringsoffensiver i Yuai, Waat, Tonga och Kodok resulterat i tragiska humanitära konsekvenser, bland annat tvångsförflyttningen av 50 000–100 000 personer. Detta skedde efter att många civila dödades den 8 april 2017 i staden Wau i den västra delen av landet som kollektiv bestraffning på grund av etnisk tillhörighet och politiska åsikter. Regeringsstyrkor fortsätter att angripa civila i strid med lagen om väpnade konflikter, och har stoppat FN:s uppdrag från att skydda civilbefolkningen. |
| --- | --- |

F.

Under de senaste veckorna har stora regeringsoffensiver i Yuai, Waat, Tonga och Kodok resulterat i tragiska humanitära konsekvenser, bland annat tvångsförflyttningen av 50 000–100 000 personer. Detta skedde efter att många civila dödades den 8 april 2017 i staden Wau i den västra delen av landet som kollektiv bestraffning på grund av etnisk tillhörighet och politiska åsikter. Regeringsstyrkor fortsätter att angripa civila i strid med lagen om väpnade konflikter, och har stoppat FN:s uppdrag från att skydda civilbefolkningen.

| G. | Sjukhus och kliniker har förstörts av regeringen, vilket utgör en krigsförbrytelse. Utrustning från sjukhus och kliniker har stulits, vilket har lett till att lokaler har stängts och personer inte har kunnat få livräddande sjukvård. |
| --- | --- |

G.

Sjukhus och kliniker har förstörts av regeringen, vilket utgör en krigsförbrytelse. Utrustning från sjukhus och kliniker har stulits, vilket har lett till att lokaler har stängts och personer inte har kunnat få livräddande sjukvård.

| H. | Nästan var tredje skola i Sydsudan har förstörts, skadats, ockuperats eller stängt, vilket drabbar utbildningen för en hel generation barn. Mer än 600 000 barn under fem år uppskattas vara akut undernärda. |
| --- | --- |

H.

Nästan var tredje skola i Sydsudan har förstörts, skadats, ockuperats eller stängt, vilket drabbar utbildningen för en hel generation barn. Mer än 600 000 barn under fem år uppskattas vara akut undernärda.

| I. | Ungefär två miljoner barn har flytt landet och utgör 62 % av de flyktingar som har lämnat Sydsudan. Konflikten orsakar outhärdliga trauman, stress och känslomässiga störningar hos dem. Uppskattningsvis 17 000 barn, i första hand pojkar, har rekryterats eller använts som soldater av väpnade styrkor och grupper i landet. Tusentals barn har dödats, våldtagits, förflyttats eller blivit föräldralösa. |
| --- | --- |

I.

Ungefär två miljoner barn har flytt landet och utgör 62 % av de flyktingar som har lämnat Sydsudan. Konflikten orsakar outhärdliga trauman, stress och känslomässiga störningar hos dem. Uppskattningsvis 17 000 barn, i första hand pojkar, har rekryterats eller använts som soldater av väpnade styrkor och grupper i landet. Tusentals barn har dödats, våldtagits, förflyttats eller blivit föräldralösa.

| J. | Kvinnor och flickor våldtas och kidnappas systematiskt som ett krigsvapen, och en FN-undersökning visar att 70 procent av kvinnor som lever i läger för internflyktingar i Juba har våldtagits, i de allra flesta fall av polis eller soldater. |
| --- | --- |

J.

Kvinnor och flickor våldtas och kidnappas systematiskt som ett krigsvapen, och en FN-undersökning visar att 70 procent av kvinnor som lever i läger för internflyktingar i Juba har våldtagits, i de allra flesta fall av polis eller soldater.

| K. | På grund av instabiliteten i angränsande länder har Sydsudan dessutom tagit emot omkring 270 000 flyktingar från Sudan, Demokratiska republiken Kongo, Etiopien och Centralafrikanska republiken. |
| --- | --- |

K.

På grund av instabiliteten i angränsande länder har Sydsudan dessutom tagit emot omkring 270 000 flyktingar från Sudan, Demokratiska republiken Kongo, Etiopien och Centralafrikanska republiken.

| L. | I juni 2016 tillkännagav Världshälsoorganisationen att kolera hade brutit ut i landet. Tusentals har redan insjuknat och sjukdomen har under de senaste veckorna enligt uppgift spridits ytterligare. Många dödsfall orsakade av kolera, malaria, mässling, diarré och akuta respiratoriska sjukdomar är ett resultat av extrem fattigdom och undermåliga levnadsförhållanden, och många dödsfall skulle ha kunnat undvikas om bara dessa människor hade haft tillgång till hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

L.

I juni 2016 tillkännagav Världshälsoorganisationen att kolera hade brutit ut i landet. Tusentals har redan insjuknat och sjukdomen har under de senaste veckorna enligt uppgift spridits ytterligare. Många dödsfall orsakade av kolera, malaria, mässling, diarré och akuta respiratoriska sjukdomar är ett resultat av extrem fattigdom och undermåliga levnadsförhållanden, och många dödsfall skulle ha kunnat undvikas om bara dessa människor hade haft tillgång till hälso- och sjukvård.

| M. | Enligt ARCSS bör mandatet för övergångsregeringen för nationell enhet (TGNU) löpa ut efter valet i augusti 2018. |
| --- | --- |

M.

Enligt ARCSS bör mandatet för övergångsregeringen för nationell enhet (TGNU) löpa ut efter valet i augusti 2018.

| N. | Enligt FN och andra trovärdiga rapporter har vapenhandlare med säte i EU:s medlemsstater och många olika tredjeländer överfört helikoptrar och kulsprutegevär till väpnade grupper i Sydsudan och tillhandahållit militärt logistiskt stöd. Den utdragna konflikten har medfört att nya väpnade grupper har bildats och att samhället har militariserats. |
| --- | --- |

N.

Enligt FN och andra trovärdiga rapporter har vapenhandlare med säte i EU:s medlemsstater och många olika tredjeländer överfört helikoptrar och kulsprutegevär till väpnade grupper i Sydsudan och tillhandahållit militärt logistiskt stöd. Den utdragna konflikten har medfört att nya väpnade grupper har bildats och att samhället har militariserats.

| O. | Antalet attacker mot hjälpkonvojer och biståndspersonal är ytterst oroande. Åtminstone 79 biståndsarbetare har dödats sedan december 2013. Nyligen, i mars 2017, dödades sex biståndsarbetare och deras chaufförer i den dödligaste attacken mot biståndsarbetare hittills. |
| --- | --- |

O.

Antalet attacker mot hjälpkonvojer och biståndspersonal är ytterst oroande. Åtminstone 79 biståndsarbetare har dödats sedan december 2013. Nyligen, i mars 2017, dödades sex biståndsarbetare och deras chaufförer i den dödligaste attacken mot biståndsarbetare hittills.

| P. | Den 21 februari 2017 tillkännagav kommissionen ett akut stödpaket på 82 miljoner euro på grund av hungersnöden. EU är en av landets största givare, och tillhandahöll 2016 mer än 40 % av allt humanitär stöd till livräddande program och har gett cirka 381 miljoner euro i humanitärt bistånd sedan konflikten bröt ut 2013. |
| --- | --- |

P.

Den 21 februari 2017 tillkännagav kommissionen ett akut stödpaket på 82 miljoner euro på grund av hungersnöden. EU är en av landets största givare, och tillhandahöll 2016 mer än 40 % av allt humanitär stöd till livräddande program och har gett cirka 381 miljoner euro i humanitärt bistånd sedan konflikten bröt ut 2013.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den pågående konflikten i Sydsudan. Parlamentet kräver ett omedelbart slut på alla militära operationer och påminner än en gång president Salva Kiir och den f.d. vicepresidenten, Riek Machar, om deras skyldigheter enligt ARCSS. Parlamentet uppmanar president Kiir att omedelbart fullgöra det åtagande om en ensidig vapenvila som han framförde till Igads stats- och regeringschefer den 25 mars 2017. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet begär att alla parter i den väpnade konflikten omedelbart och fullständigt ska upphöra med alla former av sexuellt våld mot civila, särskilt mot kvinnor och flickor. Parlamentet erinrar om att våldtäkt som krigsvapen är en krigsförbrytelse som är straffbar enligt internationell rätt. Parlamentet uppmanar den sydsudanesiska regeringen att skydda alla sårbara grupper, ställa gärningsmännen inför rätta och sätta stopp för straffrihet inom polisen och militären. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer alla attacker mot civilbefolkningen och biståndsarbetare, särskilt eftersom attacker mot de sistnämnda hindrar livräddande stöd och leveranser. Parlamentet understryker att det inte kan finnas någon militär lösning på konflikten och att Sydsudans regering måste få till stånd en meningsfull vapenvila som visar på ett genuint engagemang för fred och stabilitet. Parlamentet anser att ett åtagande för fred måste gå längre än att enbart upphöra med fientligheterna och måste omfatta tillbakadragande av trupper, upplösande av etnisk milis, obehindrat humanitärt bistånd och frisläppande av politiska fångar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker sin djupaste oro över den allvarliga humanitära situationen i hela landet, som blir allt sämre. Parlamentet uppmanar därför på nytt EU och dess medlemsstater att öka det humanitära biståndet för att lindra hungersnöden, och att pressa Sydsudans regering till att säkerställa att tillförselvägarna för det humanitära biståndet hålls öppna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet fördömer den rekrytering av barn till väpnad konflikt som alla parter i Sydsudan använder sig av. Parlamentet understryker att parter i en konflikt som rekryterar barn begår en krigsförbrytelse, och att befälhavarna måste hållas straffrättsligt ansvariga. Parlamentet varnar för att en hel generation unga nu riskerar att drabbas av allvarliga trauman och svåra känslomässiga störningar, och inte får någon utbildning. Parlamentet begär att EU ska ge humanitärt bistånd och utvecklingsplanering för att bistå med att tillhandahålla grundläggande utbildning och långsiktig rehabilitering och rådgivning. Parlamentet fördömer skarpt användningen av skolor för militära operationer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att använda alla tillgängliga resurser för att engagera FN, Afrikanska unionen (AU) och Igad i att starta en ny politisk process för att uppnå en varaktig vapenvila och ett fullständigt genomförande av kapitlen om säkerhet och samhällsstyrning i fredsavtalet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att AU, med stöd av EU och dess medlemsstater, måste spela en aktiv roll när det gäller att medla fram en politisk lösning för att uppnå varaktig fred i Sydsudan, inklusive genom att avsätta mer resurser till AU:s särskilda sändebud till Sydsudan, Alpha Oumar Konare. Parlamentet ställer sig bakom önskemålen om en internationell konferens organiserad av AU:s kommission, med deltagande av FN och Igad, i syfte att harmonisera och sammanjämka internationella insatser för att få slut på kriget i Sydsudan. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet bekräftar sitt fulla stöd för det arbete som FN:s särskilda representant för Sydsudan gör och för mandatet för FN:s uppdrag i Sydsudan (Unmiss) och dess styrka för regionalt skydd, som har i uppgift att skydda civilbefolkningen och förhindra våld mot dem, samt att skapa nödvändiga förutsättningar för tillhandahållandet av humanitärt bistånd. Parlamentet uppmanar alla parter att underlätta en snabb utplacering av en aktiv styrka för regionalt skydd med mandat från FN:s säkerhetsråd, som ska förstärka Unmiss aktiva närvaro, och uppmanar medlemsstaterna och vice ordföranden/den höga representanten att omedelbart och avsevärt förstärka Unmiss med europeisk kapacitet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att en hybriddomstol för Sydsudan brådskande behöver inrättas, vilket kräver bland annat AU:s antagande av lagfästa stadgar och stöd med resurser från FN och EU. Parlamentet påminner om att detta ingår i fredsavtalet från 2016 och därför inte bör vara öppet för omförhandling. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet insisterar på att för att vara meningsfull och inkluderande bör processen för nationell dialog uppfylla tydliga riktmärken, inklusive neutralt ledarskap och inkluderandet av oppositionsgrupper och sydsudanesiska medborgare som lever utanför landets gränser, och att den också måste inkludera företrädare för alla parter i konflikten och andra sydsudanesiska aktörer, inklusive företrädare för kvinnor, för att vara legitim och effektiv. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet fördömer alla försök att begränsa yttrandefriheten, som är en grundläggande mänsklig rättighet och en del av en verklig politisk debatt. Parlamentet fördömer dödandet av biståndsarbetare, företrädare för det civila samhället och journalister, och kräver att de som gjort sig skyldiga till dessa brott ska ställas inför rätta. Parlamentet kräver att alla politiska fångar ska friges omedelbart. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet fördömer alla attacker mot utbildningsinrättningar och offentliga byggnader och användningen av skolor för militära ändamål. Parlamentet uppmanar parterna att respektera riktlinjerna för skydd för skolor och universitet mot militär användning under väpnade konflikter. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet beklagar att FN:s säkerhetsråd inte lyckades anta en resolution den 23 december 2016 som skulle ha infört ett vapenembargo mot Sydsudan och ett reseförbud och frysning av tillgångar för tre högt uppsatta ledare i Sydsudan. Parlamentet uppmanar EU att sträva efter ett internationellt vapenembargo mot Sydsudan, och ett effektivt verkställande av det. Parlamentet är mycket oroat över rapporter om att vapen överförs till Sydsudan, i strid med rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/CFSP, av vapenhandlare som har sitt säte i EU:s medlemsstater. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och vice ordföranden/den höga representanten att säkerställa att EU:s bestämmelser om vapenkontroll efterföljs och att inleda formella samtal med alla tredjeländer som visar sig exportera vapen och militärt logistiskt bistånd till Sydsudan. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att se till att tillbakaskickande och förflyttningar av internt fördrivna personer alltid sker på ett säkert och värdigt sätt. Parlamentet begär att riktade sanktioner ska användas mot alla viktiga politiska eller militära personer i regeringen eller i oppositionen som förlänger konflikten eller begår människorättsbrott, och att detta sker som en del i EU:s strategi för att säkerställa tillhandahållandet av humanitärt bistånd, bevarandet av en vapenvila och en förnyad politisk process för att genomföra fredsavtalet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | På grund av den återkommande konflikten, otryggheten och massfördrivningarna av människor anser inte Europaparlamentet att trovärdiga och fredliga val kan hållas i det nuvarande politiska klimatet. Parlamentet påminner om att mandatet för övergångsregeringen löper ut i juni 2018. Parlamentet understryker vikten av att sydsudanesiska kvinnor ges en fullständig roll i fredssamtalen och i styrningen av landet. Parlamentet uppmanar EU att stödja kvinnor på gräsrotsnivå, som gör en märkbar skillnad för kvaliteten i fredsförhandlingarna genom att bryta misstänksamheten och som bygger upp förtroendet och främjar försoning. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Sydsudans regering, den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad), Sydsudans kommissarie för mänskliga rättigheter, Sydsudans nationella lagstiftande församling, Afrikanska unionens institutioner, medordförandena i den parlamentariska AVS–EU-församlingen samt FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

16.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/96 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/96

---

P8_TA(2017)0222

Rätt finansieringsmix för Europas regioner: en avvägning mellan finansieringsinstrument och bidrag i EU:s sammanhållningspolitik

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om rätt finansieringsmix för Europas regioner: en avvägning mellan finansieringsinstrument och bidrag i EU:s sammanhållningspolitik (2016/2302(INI))

(2018/C 307/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt avdelning XVIII, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt avdelning XVIII,

| — | med beaktande av artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (förordningen om gemensamma bestämmelser) (1), och de delegerade akter och genomförandeakter som är kopplade till de relevanta artiklarna i denna förordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (förordningen om gemensamma bestämmelser) (1), och de delegerade akter och genomförandeakter som är kopplade till de relevanta artiklarna i denna förordning,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1300/2013 av den 17 december 2013 om Sammanhållningsfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1084/2006 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1300/2013 av den 17 december 2013 om Sammanhållningsfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1084/2006 (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om europeiskt territoriellt samarbete – bästa praxis och innovativa åtgärder (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om europeiskt territoriellt samarbete – bästa praxis och innovativa åtgärder (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 oktober 2015 om sammanhållningspolitiken och översynen av Europa 2020-strategin (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 oktober 2015 om sammanhållningspolitiken och översynen av Europa 2020-strategin (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om investering för tillväxt och sysselsättning: att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i unionen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om investering för tillväxt och sysselsättning: att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i unionen (8),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för regional utveckling i budgetkontrollutskottets betänkande om Europeiska investeringsbanken (EIB) – Årsrapport 2014 (A8-0050/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för regional utveckling i budgetkontrollutskottets betänkande om Europeiska investeringsbanken (EIB) – Årsrapport 2014 (A8-0050/2016),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 december 2015Investeringar i sysselsättning och tillväxt – en maximering av de europeiska struktur- och investeringsfondernas bidrag (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 december 2015Investeringar i sysselsättning och tillväxt – en maximering av de europeiska struktur- och investeringsfondernas bidrag (COM(2015)0639),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2014En investeringsplan för Europa (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2014En investeringsplan för Europa (COM(2014)0903),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 januari 2014Riktlinjer för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 januari 2014Riktlinjer för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar (9),

| — | med beaktande av kommissionens sjätte lägesrapport om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning av den 23 juli 2014Investera i sysselsättning och tillväxt (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens sjätte lägesrapport om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning av den 23 juli 2014Investera i sysselsättning och tillväxt (COM(2014)0473),

| — | med beaktande av kommissionens sammanfattande rapport från augusti 2016 Ex post evaluation of Cohesion Policy programmes 2007-2013, focusing on the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF) and the Cohesion Fund (CF), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens sammanfattande rapport från augusti 2016 Ex post evaluation of Cohesion Policy programmes 2007-2013, focusing on the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF) and the Cohesion Fund (CF),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 30 oktober 2014 om finansieringsinstrument som stöds av den allmänna budgeten i enlighet med artikel 140.8 i budgetförordningen per den 31 december 2013 (COM(2014)0686), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 30 oktober 2014 om finansieringsinstrument som stöds av den allmänna budgeten i enlighet med artikel 140.8 i budgetförordningen per den 31 december 2013 (COM(2014)0686),

| — | med beaktande av kommissionens vägledning av den 26 november 2015Guidance for Member States on Article 42(1)(d) CPR – Eligible management costs and fees, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vägledning av den 26 november 2015Guidance for Member States on Article 42(1)(d) CPR – Eligible management costs and fees,

| — | med beaktande av kommissionens vägledning av den 10 augusti 2015Guidance for Member States on 37(7) (8) (9) CPR Combination of support from a financial instrument with other forms of support. |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vägledning av den 10 augusti 2015Guidance for Member States on 37(7) (8) (9) CPR Combination of support from a financial instrument with other forms of support.

| — | med beaktande av kommissionens vägledning av den 27 mars 2015Guidance for Member States on Article 37(2) CPR – Ex-ante assessment, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vägledning av den 27 mars 2015Guidance for Member States on Article 37(2) CPR – Ex-ante assessment,

| — | med beaktande av kommissionens referensguide för förvaltningsmyndigheter av den 2 juli 2014Financial instruments in ESIF programmes 2014–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens referensguide för förvaltningsmyndigheter av den 2 juli 2014Financial instruments in ESIF programmes 2014–2020,

| — | med beaktande av kommissionens sammanfattande rapport från november 2016, Financial instruments under the European Structural and Investment Funds. Summaries of the data on the progress made in financing and implementing the financial instruments for the programming period 2014-2020 in accordance with Article 46 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens sammanfattande rapport från november 2016, Financial instruments under the European Structural and Investment Funds. Summaries of the data on the progress made in financing and implementing the financial instruments for the programming period 2014-2020 in accordance with Article 46 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council,

| — | med beaktande av kommissionens sammanfattande rapport från december 2015 Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments for the programming period 2014-2020 in accordance with Article 46 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens sammanfattande rapport från december 2015 Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments for the programming period 2014-2020 in accordance with Article 46 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council,

| — | med beaktande av kommissionens sammanfattande rapport från september 2014 Sammanfattning av de uppgifter om framstegen med att finansiera och genomföra finansieringstekniska instrument som rapporterats av förvaltningsmyndigheterna i enlighet med artikel 67.2 j i rådets förordning (EG) nr 1083/2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens sammanfattande rapport från september 2014 Sammanfattning av de uppgifter om framstegen med att finansiera och genomföra finansieringstekniska instrument som rapporterats av förvaltningsmyndigheterna i enlighet med artikel 67.2 j i rådets förordning (EG) nr 1083/2006,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 13 november 2015Activities relating to financial instruments’ – (accompanying the document Report from the Commission to the European Parliament and the Council on financial instruments supported by the general budget according to Article 140(8) of the Financial Regulation as at 31 December 2014) (SWD(2015)0206), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 13 november 2015Activities relating to financial instruments’ – (accompanying the document Report from the Commission to the European Parliament and the Council on financial instruments supported by the general budget according to Article 140(8) of the Financial Regulation as at 31 December 2014) (SWD(2015)0206),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 19/2016 Att genomföra EU:s budget med hjälp av finansieringsinstrument – lärdomar av programperioden 2007–2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 19/2016 Att genomföra EU:s budget med hjälp av finansieringsinstrument – lärdomar av programperioden 2007–2013,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 5/2015 Är finansiella instrument ett framgångsrikt och lovande verktyg för landsbygdsutvecklingsområdet?, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 5/2015 Är finansiella instrument ett framgångsrikt och lovande verktyg för landsbygdsutvecklingsområdet?,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 16/2014 Ändamålsenligheten i att kombinera bidrag från regionala investeringsinstrument med lån från finansinstitut för att stödja EU:s externa politik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 16/2014 Ändamålsenligheten i att kombinera bidrag från regionala investeringsinstrument med lån från finansinstitut för att stödja EU:s externa politik,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 2/2012 Finansieringstekniska instrument för små och medelstora företag som medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 2/2012 Finansieringstekniska instrument för små och medelstora företag som medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 14 oktober 2015Finansiella instrument till stöd för territoriell utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 14 oktober 2015Finansiella instrument till stöd för territoriell utveckling,

| — | med beaktande av Europeiska investeringsbankens slutrapport från mars 2013 Financial Instruments: A Stock-taking Exercise in Preparation for the 2014-2020 Programming Period, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska investeringsbankens slutrapport från mars 2013 Financial Instruments: A Stock-taking Exercise in Preparation for the 2014-2020 Programming Period,

| — | med beaktande av studien Financial instruments in the 2014-2020 programming period: first experiences of Member States som beställts av parlamentets generaldirektorat för intern politik, utredningsavdelning B: struktur- och sammanhållningspolitik, oktober 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Financial instruments in the 2014-2020 programming period: first experiences of Member States som beställts av parlamentets generaldirektorat för intern politik, utredningsavdelning B: struktur- och sammanhållningspolitik, oktober 2016,

| — | med beaktande av studien Review of the Role of the EIB Group in European Cohesion Policy, som beställts av parlamentets generaldirektorat för intern politik, utredningsavdelning B: struktur- och sammanhållningspolitik, mars 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Review of the Role of the EIB Group in European Cohesion Policy, som beställts av parlamentets generaldirektorat för intern politik, utredningsavdelning B: struktur- och sammanhållningspolitik, mars 2016,

| — | med beaktande av briefingen Challenges for EU cohesion policy: Issues in the forthcoming post-2020 reform, Europaparlamentets utredningstjänst, maj 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av briefingen Challenges for EU cohesion policy: Issues in the forthcoming post-2020 reform, Europaparlamentets utredningstjänst, maj 2016,

| — | med beaktande av faktabladet Cohesion Policy implementation in the EU28, Europaparlamentets utredningstjänst, september 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av faktabladet Cohesion Policy implementation in the EU28, Europaparlamentets utredningstjänst, september 2015,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0139/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0139/2017), och av följande skäl:

| A. | Översynen/revideringen av den fleråriga budgetramen och det faktum att programperioden 2014–2020 snart har kommit halvvägs har gett upphov till diskussionen om mixen av bidrag och finansieringsinstrument som ska investeras genom EU:s budget under perioden efter 2020. |
| --- | --- |

A.

Översynen/revideringen av den fleråriga budgetramen och det faktum att programperioden 2014–2020 snart har kommit halvvägs har gett upphov till diskussionen om mixen av bidrag och finansieringsinstrument som ska investeras genom EU:s budget under perioden efter 2020.

| B. | Samlingsförslaget (COM(2016)0605) utgör den enda möjligheten att göra en rad halvtidsförbättringar av systemet för innevarande programperiod. |
| --- | --- |

B.

Samlingsförslaget (COM(2016)0605) utgör den enda möjligheten att göra en rad halvtidsförbättringar av systemet för innevarande programperiod.

| C. | Begreppet ”finansieringsinstrument” omfattar en rad olika instrument. Utvärderingar av och beslut om deras användning kräver kontinuerlig och detaljerad analys i varje enskilt fall, som kopplas till en bedömning av de specifika behoven i de lokala och regionala ekonomierna eller i en bestämd målgrupp. |
| --- | --- |

C.

Begreppet ”finansieringsinstrument” omfattar en rad olika instrument. Utvärderingar av och beslut om deras användning kräver kontinuerlig och detaljerad analys i varje enskilt fall, som kopplas till en bedömning av de specifika behoven i de lokala och regionala ekonomierna eller i en bestämd målgrupp.

Perioden 2007–2013 – tillförlitliga investeringar genom bidrag och finansieringsinstrument

| 1. | Även om finansieringsinstrumenten utformades före den finansiella och ekonomiska krisen, och därmed inte var de lämpligaste i ett ekonomiskt krissammanhang, påpekar Europaparlamentet att kommissionens rapporter ger starka belägg för att investeringar från de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) genom bidrag och finansieringsinstrument har gett robusta och synliga resultat i form av investeringar i EU:s regioner på 347,6 miljarder EUR, nationell medfinansiering och ytterligare mobiliserade resurser ej medräknade. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar de befintliga sammanhållningspolitiska åtgärder från Europeiska investeringsbanken (EIB) som framgår av årsrapporter och sektorsrapporter och som visar effekterna för små och medelstora företag och medelstora marknadsnoterade företag, infrastruktur, forskning och innovation, miljö, energi och jordbruk. Parlamentet kommer fram till att EIB:s utlåning till stöd för sammanhållningspolitiken för perioden 2007–2013 beräknas till 147 miljarder EUR, vilket utgör ungefär 38 % av all utlåning i EU. |
| --- | --- |

2.

Perioden 2014–2020 – ett nytt kapitel för investeringar genom ESI-fonderna

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att EU under 2014–2020 beräknas investera 454 miljarder EUR genom ESI-fonderna, och att den totala summan genom nationell medfinansiering av investeringarna i form av bidrag och finansieringsinstrument förväntas stiga till 637 miljarder EUR. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att både volymen av och kvaliteten på finansieringsinstrument (i form av mikrokrediter, lån, garantier, eget kapital och riskkapital) under sammanhållningspolitikens delade förvaltning ökade. Parlamentet pekar på de två huvudorsakerna till denna tendens: perioden 2007–2013 gav värdefull erfarenhet och lärdomar beträffande genomförandet av ESI-fonder genom bidrag och finansieringsinstrument, medan den fleråriga budgetramen 2014–2020 återspeglar behovet av fler finansieringsinstrument efter krisen på grund av finanspolitiska begränsningar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar att anslagen till finansieringsinstrument från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Sammanhållningsfonden och Europeiska socialfonden (ESF) uppskattningsvis nästan kommer att ha fördubblats mellan perioderna 2007–2013, när de uppgick till 11,7 miljarder EUR, och 2014–2020, när de kommer att uppgå till 20,9 miljarder EUR. Parlamentet noterar att finansieringsinstrumenten därmed kommer att utgöra 6 % av de totala anslagen på 351,8 miljarder EUR till sammanhållningspolitiken under perioden 2014–2020, jämfört med 3,4 % av anslagen på 347 miljarder EUR under perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar att anslagen från Sammanhållningsfonden uppgår till cirka 75 miljarder EUR, vilket står för 11,8 % av den totala tilldelningen till finansieringsinstrument under perioden 2014-2020. Parlamentet välkomnar att anslagen har ökat från 70 miljarder EUR under 2007–2013 till 75 miljarder EUR under perioden 2014–2020. Parlamentet påpekar att anslagen till Sammanhållningsfonden inte bör minskas, med tanke på att cirka 34 % av EU:s befolkning bor i regioner som tar emot stöd från Sammanhållningsfonden. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar den totala volym på 5 571,63 miljoner EUR i bidrag från operativa program som anslagits till finansieringsinstrument av 21 medlemsstater fram till den 31 december 2015 i den nuvarande fleråriga budgetramen, av vilka 5 005,25 miljoner EUR kommer från Eruf och Sammanhållningsfonden. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar att viktiga ändringar av regelverket vad gäller programplanering, genomförande och förvaltning av finansieringsinstrument, såsom direkta kopplingar till alla de 11 tematiska målen, lämplig obligatorisk förhandsbedömning som möjliggör fastställande av marknadsmisslyckande, skapande av både skräddarsydda och förenklade, omedelbart tillgängliga, finansieringsinstrument och rapporteringsmekanismer, kan ha en kritisk positiv inverkan på attraktionskraften och hastigheten hos genomförandet av sammanhållningspolitiken genom att de åtgärdar de osäkerheter om rättsläget som uppstod under perioden 2007–2013. Parlamentet efterlyser dock insatser för att säkerställa att ändringarna i fråga inte påverkar finansieringsinstrumentens attraktionskraft och genomförandehastighet. |
| --- | --- |

8.

Bidrag och finansieringsinstrument – interventionslogiken definierar mixen

| 9. | Europaparlamentet betonar att ESI-fondernas bidrag och finansieringsinstrument – som inte är något självändamål – visserligen stöder samma sammanhållningspolitiska mål, men att de inom ramen för delad förvaltning har en annan interventionslogik och användning för territoriella utvecklingsbehov, sektorsbehov eller marknadsbehov. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att bidrag har vissa fördelar jämfört med finansieringsinstrument, beroende på projekttyp: de stöder projekt som inte nödvändigtvis skapar några intäkter, de ger finansiering till projekt som av olika skäl inte kan dra till sig privat eller offentlig finansiering, de är inriktade på särskilda mottagare, problemområden och regionala prioriteringar, och användningen är mindre komplex p.g.a. den erfarenhet och kapacitet som redan finns. Parlamentet konstaterar att bidrag i en del fall har vissa begränsningar: det är svårt att uppnå kvalitet och hållbarhet i projekten och det finns risk att på lång sikt bli ett substitut för offentlig finansiering och tränga ut möjliga privata investeringar även när projekten kan vara av revolverande karaktär och ha kapacitet att generera intäkter för återbetalning av lånebaserad finansiering. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att finansieringsinstrument ger fördelar som hävstångseffekter och revolverande effekter, de attraherar privat kapital och de fyller specifika investeringsluckor genom pålitliga projekt av hög kvalitet, vilket gör genomförandet av regionalpolitiken maximalt effektivt och verkningsfullt. Parlamentet erkänner att det med finansieringsinstrument medföljer vissa nackdelar, vilket kan göra att dessa instrument kommer i konflikt med mer attraktiva nationella eller regionala instrument, t.ex. långsammare genomförande i vissa regioner, högre komplexitet, lägre hävstångseffekt än väntat av finansieringsinstrument med stöd från ESI-fonderna och, i vissa fall, högre genomförandekostnader och förvaltningsavgifter. Parlamentet noterar att bidrag är de investeringar som är att föredra på vissa politikområden, såsom vissa typer av allmän infrastruktur, sociala tjänster, forsknings- och innovationspolitik eller, rent allmänt, projekt som inte genererar inkomster. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker att interventionslogiken inte är en skiljelinje utan en mötespunkt som skapar lika villkor mellan bidrag och finansieringsinstrument, så att sammanhållningspolitiken kan säkerställa en bättre täckning av förmånstagare och investeringsluckor genom olika typer av åtgärder. Parlamentet påpekar att interventionslogiken är ett arbetssätt som går nerifrån och upp i programplaneringen för ESI-fonderna, och att alla medlemsstater och regioner även framöver bör beakta det lämpligaste alternativet när de fritt fastställer finansieringsinstrumentens respektive bidragens andel för att bidra till de valda prioriteringarna i de egna operativa programmen, utan att glömma att lokala och regionala myndigheter är involverade och spelar en avgörande roll. Parlamentet erinrar om att förvaltningsmyndigheterna är de som fritt måste besluta om vilken typ av finansieringsinstrument som är lämpligast för genomförande. |
| --- | --- |

12.

Finansieringsinstrumentens prestanda – utmaningar

| 13. | Europaparlamentet erkänner vikten av att utnyttja finansieringsinstrument i insatser inom ramen för sammanhållningspolitiken. Parlamentet välkomnar det faktum att rapporteringen om genomförandet av finansieringsinstrument för 2015 har visat på framsteg, trots det sena inledandet av den aktuella programperioden. Parlamentet noterar dock stora skillnader i genomförandet av ESI-fondernas finansieringsinstrument, inte bara mellan EU:s medlemsstater utan även inom en och samma stat. Parlamentet påminner om att den positiva upplevelsen med och effekten av att använda finansieringsinstrument under programperioden 2007–2013 åtföljdes av ett antal prestandaproblem: sen start för verksamheterna, felaktig marknadsbedömning, olika grad av utnyttjande i regionerna, övergripande låg utbetalningstakt, låg hävstångseffekt, problematisk revolvering, höga förvaltningskostnader och avgifter samt otillräckligt stora anslag. Parlamentet erinrar dock även om att ett antal av de konstaterade bristerna hade korrigerats genom riktade åtgärder fram till 2015, efter det att kommissionen förlängt vissa genomförandetidsfrister för finansieringsinstrumenten. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar att fördröjningarna i genomförandet av ESI-fonderna eventuellt kan påverka utbetalningssiffror, revolvering och hävstångseffekt, där den sistnämnda bör baseras på en definition och metoder som används av sådana internationella organisationer som OECD, med en tydlig distinktion mellan offentliga och privata bidrag och angivande av den exakta hävstångseffekt som möjliggörs av vart och ett av finansieringsinstrumenten, uppdelat per land och region. Parlamentet påminner om att fördröjningar under perioden 2007–2013 oåterkalleligt bidrog till att Erufs och ESF:s finansieringsinstrument gav otillfredsställande resultat. Parlamentet betonar att fördröjningar i genomförandet på grund av ett sent inledande av programperioden kan försämra resultaten av ESI-fondernas finansieringsinstrument, vilket skulle kunna leda till oprecisa slutsatser av utvärderingen i slutet av perioden. Parlamentet anser därför att alla nödvändiga åtgärder bör vidtas av medlemsstaterna för att lindra de negativa konsekvenserna av fördröjt genomförande, i synnerhet när det gäller risken för att användningen och effekten av finansieringsinstrumenten begränsas. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet är mycket oroat över den överhängande risken för en repris av ansamlingen av obetalda fakturor under den andra halvan av den fleråriga budgetramens löptid, något som skulle kunna få allvarliga konsekvenser även för andra EU-finansierade åtgärder. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar de avsevärda skillnaderna runtom i EU när det gäller genomträngningsförmågan för finansieringsinstrument, däribland ESI-fonderna och Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), de första resultaten av dessa fonder och den förväntade mobiliseringen av ytterligare resurser, samt andra EU-finansierade finansieringsinstrument i unionens toppresterande ekonomier, vilket således undergräver målen för sammanhållningspolitiken. Parlamentet understryker att den övergripande framgången för sådana instrument är beroende av hur enkla de är att använda och medlemsstaternas förmåga att förvalta investeringar genom dem, för vilket det krävs exakta och differentierade indikatorer som gör det möjligt att bedöma deras reella påverkan på sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

16.

Förenkling, synergi och tekniskt bistånd – lösningar

| 17. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens insatser för att optimera regelverket och minska byråkratin. Parlamentet betonar att det trots förbättringarna fortfarande finns en komplexitet, och att sådana problem som den långa uppstartstiden och den administrativa bördan för mottagarna avskräcker från att utnyttja finansieringsinstrument. Parlamentet uppmanar kommissionen att ha ett nära samarbete med EIB, EIF och förvaltningsmyndigheterna för att göra det lättare att kombinera ESI-fonders mikrokrediter, lån, garantier, eget kapital och riskkapital och samtidigt säkerställa samma grad av insyn, demokratisk granskning, rapportering och kontroll. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar att särskilda bestämmelser begränsar flexibiliteten i verksamhet med finansieringsinstrument. Parlamentet påpekar att reglerna för statligt stöd verkar vara särskilt betungande, särskilt när bidrag kombineras med finansieringsinstrument. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa ett fungerande ramverk för statliga stöd och utforska ytterligare alternativ för att förenkla efterlevnad av bestämmelserna för statligt stöd på alla tre nivåer – förvaltningsmyndigheter, fondandelsfonder och finansiella intermediärer. Parlamentet efterlyser lika villkor avseende reglerna för statligt stöd för alla finansieringsinstrument i syfte att undvika att vissa finansieringskällor behandlas förmånligare än andra, särskilt på området stöd till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet understryker vikten av revision av finansieringsinstrumentens resultat, däribland revision av EIB-gruppens verksamhet angående sammanhållningspolitiken. Parlamentet noterar att revisionsverksamhet inbegriper tillgång till hela ESI-fondcykeln. Parlamentet uppmanar kommissionen och de nationella myndigheterna att hitta möjligheter till förenkling och synergi inom revisionsprocessen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att fokusera på en jämförande analys av bidrag och finansieringsinstrument, vidare kapacitetsuppbyggnad, revisionsmetodik och riktlinjer för revisionsprocesser, utan att öka den ekonomiska och administrativa bördan för mottagarna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påpekar att det finns en outforskad potential i att kombinera bidrag och finansieringsinstrument. Parlamentet påpekar att det förutom vägledning till myndigheter behövs ytterligare förenkling och harmonisering för de regler som gäller kombination av olika ESI-fonder, och även för de regler som gäller kombination av ESI-fonderna med instrument som Horisont 2020 och Efsi. Parlamentet uppmanar till bättre reglering i form av tydliga, konsekventa och fokuserade bestämmelser för att minska regelverksbördan genom att man underlättar den ovannämnda kombinationen av anslag från fler än ett program till samma finansieringsinstrument, och även gör det möjligt att kombinera mikrofinansinstrument i ESF-verksamheter, och ytterligare förenklar den offentliga upphandlingen vid valet av finansiella intermediärer och för offentlig-privata partnerskap. Parlamentet efterlyser ökad samstämmighet mellan olika strategier. Parlamentet betonar att kombinationen av bidrag och finansieringsinstrument inom ramen för ESI-fonderna med andra finansieringskällor kan göra finansieringsstrukturen mer attraktiv för mottagare och investerare i den offentliga och den privata sektorn tack vare förbättrad riskdelning och förbättrade projektresultat, och på så sätt hjälpa instrumenten att tillhandahålla långsiktig tillväxtpotential. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar att utnyttjandet av finansieringsinstrumenten kan förbättras genom investeringspartnerskap och att offentlig-privata partnerskap förbättrar synergierna mellan olika finansieringskällor och upprätthåller den nödvändiga balansen mellan privata och offentliga intressen. Parlamentet betonar att användningen av finansieringsinstrument i samband med initiativ för lokalt ledd utveckling och integrerad territoriell investering också bör uppmuntras. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar de befintliga förfaranden för tekniskt bistånd som tillhandahålls av kommissionen och EIB-gruppen genom Fi-Compass-plattformen. Parlamentet beklagar att stödtjänsterna till myndigheter på plats, i synnerhet till mottagare av finansieringsinstrument såsom Efsi, är begränsade. Många lokala och regionala myndigheter har haft tekniska svårigheter, otillräcklig kapacitet och bristande kunskaper och har därmed inte kunnat använda finansieringsinstrumenten på ett ändamålsenligt sätt. Parlamentet efterlyser tekniskt stöd, som främst bör riktas till lokala och regionala aktörer samt till alla berörda parter, men som inte bör användas för att finansiera de nationella myndigheternas verksamhet. Parlamentet uppmanar också till en gemensam plan för tekniskt bistånd från kommissionen och EIB, som innefattar finansiell och icke-finansiell rådgivning, främst för större projekt, samt kapacitetsuppbyggnad, utbildning, stöd och utbyte av kunnande och erfarenhet. Parlamentet efterlyser dessutom en kombination av expertis (inbegripet rättslig rådgivning) om sammanhållningspolitikens regelverk, finansiella produkter, statligt stöd och offentlig upphandling, med inriktning på nationella myndigheter, fondförvaltare och stödmottagare, samtidigt som man betonar vikten av att undvika dubbla strukturer. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att höja profilen för ESI-fondsinvesteringar och att göra det tydligare att EU-finansiering ingår. Parlamentet efterlyser också korrekt och heltäckande information och kommunikation om möjligheter till EU-finansiering, i syfte att uppmuntra användningen av sådana möjligheter för den offentliga och den privata sektorn, särskilt med inriktning på potentiella mottagare och ungdomar. |
| --- | --- |

23.

Mot den rätta finansieringsmixen för perioden efter 2020 och framtiden för sammanhållningspolitiken

| 24. | Europaparlamentet påpekar att utmaningar som migration och säkerhet eller pågående och kommande politisk utveckling i EU inte bör få ha negativa effekter på investeringarna genom sammanhållningspolitiken eller dess mål och förväntade resultat, särskilt efter den nuvarande programperioden. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påpekar att både bidrag och finansieringsinstrument har sina särskilda roller i sammanhållningspolitiken, men att de delar samma fokus som fullföljs genom de 11 tematiska målen, i riktning mot att uppnå de fem överordnade målen i Europa 2020-strategin om smart och hållbar tillväxt för alla. Parlamentet betonar att man måste säkerställa att finansieringsinstrument inte ersätter bidrag som sammanhållningspolitikens främsta verktyg. Medlens förnybara karaktär måste upprätthållas, så att de kan återinvesteras i enlighet med de sektorer och åtgärder de kan stödja. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker att finansieringsinstrument presterar bättre i regioner och storstadsområden där finansmarknaderna är mer välutvecklade, medan avlägset belägna regioner och regioner med hög arbetslöshet och låg befolkningstäthet har svårt att locka till sig investeringar. Bidrag, å andra sidan, är användbara för regionala strukturella problem och regional balanserad finansiering. Parlamentet noterar att framgången för finansieringsinstrument beror på många olika faktorer och inga generella slutsatser kan dras på grundval av enskilda kriterier. Parlamentet noterar att bindande mål för användningen av finansieringsinstrument inom sammanhållningspolitiken efter 2020 inte kan betraktas som en möjlig lösning. Parlamentet noterar att en ökning av andelen finansieringsinstrument inte bör påverka de icke återbetalningspliktiga bidragsanslagen, då detta skulle hindra balansen. Parlamentet noterar att bidragen måste dominera på ett antal offentliga politikområden, medan finansieringsinstrumenten kan spela en kompletterande roll, i full överensstämmelse med lämplig förhandsbedömning och marknadsanalys. Parlamentet efterlyser mer främjande av finansieringsinstrument inom Interreg i syfte att göra dem mer förenliga med målen för det europeiska territoriella samarbetet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet påminner om att den befintliga erfarenheten av att tillhandahålla ESI-fondmedel visar att finansieringsmixen av bidrag och finansieringsinstrument växlar i enlighet med den landsspecifika situationen och luckorna i den sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållningen. Parlamentet betonar att frågan om finansieringsmix inte får leda till en lösning där allt är stöpt i en och samma form, på grund av ett antal faktorer: geografisk region, politikområde, typ av mottagare, mottagarens storlek, administrativ kapacitet, marknadsvillkor, förekomst av konkurrerande instrument, företagsmiljö samt finanspolitisk och ekonomisk ställning. |
| --- | --- |

27.

o

o o

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 289.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 470.

(4)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 281.

(5)  EUT L 169, 1.7.2015, s. 1.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2016)0321.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2015)0384.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2015)0308.

(9)  EUT C 19, 22.1.2014, s. 4.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/103 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/103

---

P8_TA(2017)0223

Framtidsperspektiven för det tekniska stödet i sammanhållningspolitiken

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om framtidsperspektiven för det tekniska stödet i sammanhållningspolitiken (2016/2303(IΝI))

(2018/C 307/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt avdelning XVIII, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt avdelning XVIII,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1) (nedan kallad förordningen om gemensamma bestämmelser), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1) (nedan kallad förordningen om gemensamma bestämmelser),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1300/2013 av den 17 december 2013 om Sammanhållningsfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1084/2006 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1300/2013 av den 17 december 2013 om Sammanhållningsfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1084/2006 (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (5),

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014 av den 7 januari 2014 om den europeiska uppförandekoden för partnerskap inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014 av den 7 januari 2014 om den europeiska uppförandekoden för partnerskap inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (6),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av stödprogrammet för strukturreformer för perioden 2017–2020 och om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 1305/2013 (COM(2015)0701), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av stödprogrammet för strukturreformer för perioden 2017–2020 och om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 1305/2013 (COM(2015)0701),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om investeringar i sysselsättning och tillväxt – en maximering av de europeiska struktur- och investeringsfondernas bidrag: en utvärdering i enlighet med artikel 16.3 i förordningen om gemensamma bestämmelser (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om investeringar i sysselsättning och tillväxt – en maximering av de europeiska struktur- och investeringsfondernas bidrag: en utvärdering i enlighet med artikel 16.3 i förordningen om gemensamma bestämmelser (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 9 september 2015 om investering för tillväxt och sysselsättning: att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i unionen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 9 september 2015 om investering för tillväxt och sysselsättning: att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i unionen (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 10 maj 2016 om nya territoriella utvecklingsverktyg i sammanhållningspolitiken 2014–2020: integrerade territoriella investeringar och lokalt ledd utveckling (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 10 maj 2016 om nya territoriella utvecklingsverktyg i sammanhållningspolitiken 2014–2020: integrerade territoriella investeringar och lokalt ledd utveckling (9),

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport av den 16 februari 2016Tillhandahållandet av tekniskt bistånd till Grekland måste bli mer resultatinriktat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport av den 16 februari 2016Tillhandahållandet av tekniskt bistånd till Grekland måste bli mer resultatinriktat,

| — | med beaktande av den ingående analysen Tekniskt stöd på kommissionens initiativ, som offentliggjordes av generaldirektoratet för EU-intern politik (utredningsavdelning B: struktur- och sammanhållningspolitik) i september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ingående analysen Tekniskt stöd på kommissionens initiativ, som offentliggjordes av generaldirektoratet för EU-intern politik (utredningsavdelning B: struktur- och sammanhållningspolitik) i september 2016,

| — | med beaktande av skrivelsen från budgetutskottet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från budgetutskottet,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A8-0180/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A8-0180/2017), och av följande skäl:

| A. | Tekniskt stöd, på initiativ av antingen kommissionen eller medlemsstaterna, har en viktig funktion i alla faser av genomförandet av sammanhållningspolitiken och är ett viktigt verktyg för att locka till sig och behålla kvalificerad personal inom förvaltningen, upprätta ett stabilt system för förvaltningen och användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna, öppna upp flaskhalsar i genomförandet och hjälpa användarna att utveckla högkvalitativa projekt. Möjligheterna att utnyttja tekniskt stöd under programmens förberedelsefas bör undersökas. |
| --- | --- |

A.

Tekniskt stöd, på initiativ av antingen kommissionen eller medlemsstaterna, har en viktig funktion i alla faser av genomförandet av sammanhållningspolitiken och är ett viktigt verktyg för att locka till sig och behålla kvalificerad personal inom förvaltningen, upprätta ett stabilt system för förvaltningen och användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna, öppna upp flaskhalsar i genomförandet och hjälpa användarna att utveckla högkvalitativa projekt. Möjligheterna att utnyttja tekniskt stöd under programmens förberedelsefas bör undersökas.

| B. | Lokala, regionala och nationella myndigheter saknar oftast nödvändig kapacitet för att på ett effektivt och ändamålsenligt sätt genomföra ESI-fonderna och få till stånd ett partnerskap med andra offentliga myndigheter, däribland stadsmyndigheter, näringslivets och arbetsmarknadens organisationer och företrädare från det civila samhället i enlighet med artikel 5 i förordningen om gemensamma bestämmelser. Den administrativa kapaciteten varierar stort i de olika medlemsstaterna och regionerna. |
| --- | --- |

B.

Lokala, regionala och nationella myndigheter saknar oftast nödvändig kapacitet för att på ett effektivt och ändamålsenligt sätt genomföra ESI-fonderna och få till stånd ett partnerskap med andra offentliga myndigheter, däribland stadsmyndigheter, näringslivets och arbetsmarknadens organisationer och företrädare från det civila samhället i enlighet med artikel 5 i förordningen om gemensamma bestämmelser. Den administrativa kapaciteten varierar stort i de olika medlemsstaterna och regionerna.

| C. | De parter som förbereder och genomför sammanhållningspolitiken bör också omfattas av åtgärder för tekniskt stöd, särskilt när det gäller kapacitetsuppbyggnad, nätverksarbete och informationsspridning om sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

C.

De parter som förbereder och genomför sammanhållningspolitiken bör också omfattas av åtgärder för tekniskt stöd, särskilt när det gäller kapacitetsuppbyggnad, nätverksarbete och informationsspridning om sammanhållningspolitiken.

| D. | De nationella, lokala och regionala myndigheterna har svårt att behålla kvalificerad personal, som tenderar att gå till mer välbetalda jobb i den privata sektorn eller mer lukrativa tjänster inom de nationella myndigheterna. Detta utgör ett stort hinder för de offentliga myndigheternas förmåga att genomföra ESI-fonderna på ett framgångsrikt sätt och uppnå målen för sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

D.

De nationella, lokala och regionala myndigheterna har svårt att behålla kvalificerad personal, som tenderar att gå till mer välbetalda jobb i den privata sektorn eller mer lukrativa tjänster inom de nationella myndigheterna. Detta utgör ett stort hinder för de offentliga myndigheternas förmåga att genomföra ESI-fonderna på ett framgångsrikt sätt och uppnå målen för sammanhållningspolitiken.

| E. | Det finns utrymme att förbättra övervakningen och utvärderingen av tekniskt stöd trots större fokus på resultat under programperioden 2014–2020 och trots att nästan halva perioden har löpt ut. |
| --- | --- |

E.

Det finns utrymme att förbättra övervakningen och utvärderingen av tekniskt stöd trots större fokus på resultat under programperioden 2014–2020 och trots att nästan halva perioden har löpt ut.

| F. | Kopplingen mellan tekniskt stöd på kommissionens initiativ och åtgärder för tekniskt stöd som genomförs på nationell och regional nivå behöver optimeras. |
| --- | --- |

F.

Kopplingen mellan tekniskt stöd på kommissionens initiativ och åtgärder för tekniskt stöd som genomförs på nationell och regional nivå behöver optimeras.

Tekniskt stöd på kommissionens initiativ (artikel 58 i förordningen om gemensamma bestämmelser)

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att de tillgängliga medlen för tekniskt stöd på kommissionens initiativ ökades jämfört med föregående programperiod, till 0,35 % av den årliga fördelningen av Eruf, ESF och Sammanhållningsfonden, efter avdrag för Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) och Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens verksamhet som finansieras av tekniskt stöd, särskilt dess arbete med verktyget Taiex Regio Peer 2 Peer, kompetensramen och självbedömningsverktyget, integritetspakterna, användarhandboken för hur man undviker de 25 vanligaste felen inom offentlig upphandling samt studien om lägesinventeringen av den administrativa förmågan inom offentlig upphandling i samtliga medlemsstater. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda sig av dessa initiativ. Parlamentet betonar att dessa instrument bör få en mer framträdande roll i sammanhållningspolitiken efter 2020 och uppmanar därmed kommissionen att sprida information om användningen av dessa på lokal och regional nivå, inbegripet öar. Parlamentet rekommenderar att tillämpningsområdet för Taiex Regio Peer 2 Peer-instrumenten utvidgas till att omfatta alla parter i enlighet med artikel 5 i förordningen om gemensamma bestämmelser, i syfte att säkerställa ett brett erfarenhetsutbyte, bidra till kapacitetsuppbyggnad och underlätta tillvaratagandet av god praxis. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att kommissionen måste påbörja en utvärdering av effektiviteten och mervärdet från genomförandet av Integritetspakterna – civila kontrollmekanismer för att skydda EU-medlen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar de positiva effekter som arbetet i arbetsgruppen för Grekland och stödgruppen för Cypern har fått för genomförandet av ESI-fonderna i dessa två länder, i synnerhet när det gäller utnyttjandegraden, och påminner samtidigt om att detta endast är en av indikatorerna för en positiv bedömning av sammanhållningspolitiken. Parlamentet noterar dock att resultaten avseende uppnåendet av effektiva och hållbara reformer har varierat, enligt Europeiska revisionsrättens särskilda rapport Tillhandahållandet av tekniskt bistånd till Grekland måste bli mer resultatinriktat. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att presentera resultaten av stödtjänsten för strukturreformers insatser i Grekland. Parlamentet betonar behovet av att fortsätta och förbättra arbetet i arbetsgruppen för bättre genomförande, baserat på erfarenheterna från programperioden 2007–2013, för att stödja andra medlemsstater som upplever svårigheter att genomföra sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar inrättandet av stödprogrammet för strukturreformer och erkänner en rad potentiella fördelar för bland annat sammanhållningspolitiken. Parlamentet kräver att det görs mer samstämmigt och förenligt med de landsspecifika rekommendationerna inom sammanhållningspolitiken. Vid en möjlig förlängning av programmet anser dock parlamentet att sammanhållningspolitikens tematiska mål inte bör förringas och att medel inte bör tas från det tekniska stödet inom ramen för ESI-fonderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna säkerställa största möjliga samordning och komplementaritet mellan de åtgärder som finansieras av stödprogrammet för strukturreformer och det tekniska stöd som erbjuds inom ramen för ESI-fonderna, för att koncentrera sina insatser på att uppnå målen för sammanhållningspolitiken så effektivt som möjligt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar den strategi för tekniskt stöd som kommissionens generaldirektorat för regional- och stadspolitik har utarbetat. Parlamentet föreslår att man tar fram en bredare strategi för tekniskt stöd för att säkerställa effektivare samordning, som omfattar alla de generaldirektorat som hanterar ESI-fonder såväl som de åtgärder inom stödtjänsten för strukturreformer som berör sammanhållningspolitiken, för att anpassa det stöd som tillhandahålls, undvika dubblering och maximera synergieffekter och komplementaritet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar vikten av tekniskt stöd på området finansieringsinstrument, vars användning ökar exponentiellt samtidigt som de är komplexa till sin natur. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang partnerskapet mellan kommissionen och Europeiska investeringsbanken när det gäller inrättandet av ”fi-kompass”-plattformen. Parlamentet uppmanar kommissionen att anpassa det tekniska stödet i syfte att täcka de områden där förvaltningsmyndigheter och stödmottagare upplever de största utmaningarna. Parlamentet välkomnar Europeiska centrumet för investeringsrådgivnings tekniska förbättringar för att kombinera ESI-fonder med Europeiska fonden för strategiska investeringar. Parlamentet understryker dock att ett tecken på större kapacitet och förenkling inom detta specifika område skulle vara ett minskat behov av tekniskt stöd inom området finansieringsinstrument. Parlamentet betonar vidare behovet av komplementaritet med efterföljande åtgärder för tekniskt stöd som genomförs på nationell och regional nivå. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar det stöd som medlemsstaterna tillhandahålls inom ramen för Jaspers (gemensamt stöd till projekt i de europeiska regionerna), som erbjuder medlemsstaterna expertis för att hjälpa dem att förbereda större projekt som medfinansieras av Eruf och Sammanhållningsfonden. Parlamentet ser fram emot Europeiska revisionsrättens särskilda rapport som förväntas komma under 2017 och som kommer att syfta till att kontrollera huruvida Jaspers har förbättrat utvecklingen av större projekt som medfinansieras av EU och därmed bidragit till högre projektkvalitet och större administrativ kapacitet i medlemsstaterna. Parlamentet betonar i detta avseende behovet av att kommissionen genomför en noggrann analys via en oberoende kvalitetsgranskning av hur Jaspers verksamhet under perioden 2007–2013 har förbättrat projektets kvalitet och förkortat tiden för godkännandet av större projekt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar att eftersom tekniskt stöd användes första gången inom sammanhållningspolitiken har ingen helhetsbedömning gjorts för att fastställa dess faktiska bidrag. Parlamentet noterar att det därför är svårt att göra en detaljerad bedömning av hur viktigt stödet är och hur det bidrar till administrativ kapacitetsuppbyggnad och institutionell förstärkning i syfte att säkerställa att ESI-fonder förvaltas på ett effektivt sätt. Parlamentet efterlyser därför dels mer information och insyn när det gäller åtgärderna för tekniskt stöd, så att parlamentet kan spela en mer framträdande roll när det gäller övervakning och uppföljning, dels genomförandet av en grundlig och omfattande studie om dess bidrag till sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner om vikten av lämpliga och riktade indikatorer som är lämpliga för att mäta resultaten och effekterna av användningen av ESI-fonderna samt tillgång till tekniskt stöd för motsvarande övervakning. Parlamentet anser att införandet av gemensamma indikatorer var ett första steg i denna riktning, men att de också har ett antal brister, såsom överdriven fokus på resultat utan långsiktighet och oförenlighet med skräddarsydda informationsbehov. Parlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål investera i att förbättra systemet för rapportering och utvärdering genom att utveckla lämpligare indikatorer som är klara att användas under nästa programperiod. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram åtgärder och resurser för att upprätta tekniskt stöd för genomförandet av EU:s makroregionala strategier, efter att ha tagit hänsyn till olika erfarenheter och hur framgångsrikt genomförandet av sådana strategier har varit, liksom det faktum att strategiernas deltagare inbegriper tredjeländer och länder med begränsade medel och otillräckliga personalresurser. Parlamentet anser att detta skulle vara ett effektivare sätt att hjälpa till att förbereda större projekt på makroregional nivå som skulle kunna få finansiering inom ramen för sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker vikten av att genomföra särskilda åtgärder för tekniskt stöd för att främja återindustrialisering i krisdrabbade områden i syfte att locka industriinvesteringar i högteknologiska och innovativa sektorer med låg miljöpåverkan. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätta tekniskt stöd i form av medlemsstaternas arbetsgrupper, för att undvika förseningar i utvecklingen av de organ och operativa program som kommer att behövas inom ramen för sammanhållningspolitiken i medlemsstaterna efter 2020. |
| --- | --- |

13.

Tekniskt stöd på kommissionens initiativ (artikel 59 i förordningen om gemensamma bestämmelser)

| 14. | Europaparlamentet understryker att den tillgängliga EU-samfinansiering för tekniskt stöd som medlemsstaterna har tillgång till inom ramen för ESI-fonderna under programperioden 2014–2020 uppgår till cirka 13,4 miljarder EUR. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker att tekniskt stöd skiljer sig väsentligt från andra åtgärder som finansieras av ESI-fonderna och att det är särskilt svårt och komplicerat att mäta dess resultat. Med tanke på behovet av det tekniska stödet, de resurser som finns tillgängliga inom ramen för det samt det tekniska stödets potential anser dock parlamentet att det finns ett stort behov av en välplanerad, öppen och samordnad strategi på de olika förvaltningsnivåerna samt flexibilitet för att kunna tillgodose de behov som de förvaltande myndigheterna i medlemsstaterna identifierar. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att resultatöversynen 2019 kommer att belysa resultaten av användningen av tekniskt stöd under programperioden 2014–2020 och säkerställa att dessa inte kommer för sent för diskussionerna om perioden efter 2020. Parlamentet efterlyser därför en bredare debatt och analys i ett mellanskede om det tekniska stödets effektivitet och resultat. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet oroas över att det tekniska stödet i vissa medlemsstater inte når de lokala och regionala myndigheterna – som ofta har lägst administrativ kapacitet – varken i tillräcklig utsträckning eller på ett ändamålsenligt sätt. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att inrätta välfungerande och öppna kommunikationskanaler mellan de olika förvaltningsnivåerna för att kunna genomföra ESI-fonderna och uppnå målen för sammanhållningspolitiken på ett framgångsrikt sätt, men även för att återupprätta förtroendet för EU och dess politik. Parlamentet anser att alla parter i sammanhållningspolitiken har en viktig funktion i detta sammanhang och föreslår att kommissionen direkt engagerar sig för parternas inflytande under nästa budgetperiod. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina ansträngningar betydligt för att förenkla genomförandet av förordningarna om sammanhållningspolitiken, särskilt bestämmelserna om tekniskt stöd. Parlamentet välkomnar därför flernivåsystemet för genomförandet av sammanhållningspolitiken i Polen (tre pelare för tekniskt stöd) som möjliggör en mer resultatorienterad, samordnad och öppen strategi och skapar större mervärde. Parlamentet efterlyser striktare kontroll av resultaten från verksamheten i privata företag som tillhandahåller tekniskt stöd till offentliga förvaltningar, för att undvika potentiella intressekonflikter. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker att tekniskt stöd för utveckling av mänsklig potential måste användas för de behov som tidigare identifierats i utvecklingsplaner för anställda och för specialiserad utbildning av personalen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet framhåller att även de lägre förvaltningsnivåernas kapacitet är avgörande för om de nya territoriella utvecklingsverktygen, till exempel lokalt ledd utveckling (LLU) och integrerad territoriell investering, ska bli framgångsrika. Parlamentet efterlyser fortsatt decentralisering av genomförandet av LLU. Parlamentet noterar att det kan vara svårt att mäta effekterna av tekniskt stöd, men att det inte är omöjligt, särskilt när man tittar på kostnads-nyttoförhållandet. Parlamentet betonar att i vissa medlemsstater syns ett negativt kostnads-nyttoförhållande avseende det tekniska stöd som tillhandahålls för inrättandet av ett komplett system för genomförandet av Eruf och inrättandet av ett system för genomförande av integrerade territoriella investeringar. Parlamentet konstaterar dock att de höga kostnaderna delvis har sin förklaring i specifika omständigheter som kräver högre insatser, till exempel inrättandet av ett nytt system, och efterlyser därför tydliga kontrollmekanismer, särskilt när det gäller slutna förhandlingar om tekniskt stöd. Parlamentet påminner om den viktiga roll som lokala aktionsgrupper spelar, i synnerhet för genomförandet av LLU, och anser att medlemsstaterna ska göra tekniskt stöd tillgängligt för att stödja deras värdefulla bidrag till hållbar lokal utveckling i unionen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmärksammar behovet av att åtgärder för tekniskt stöd ska inkludera stöd för tekniskt och ekonomiskt genomförbara projekt, så att medlemsstaterna kan lägga fram strategier som kan finansieras inom ramen för sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet oroas över att man vid genomförandet av integrerade åtgärder för hållbar stadsutveckling delegerar uppgifter till stadsförvaltningarna, som fungerar som förmedlande organ, men att dessa ofta inte får tillräckligt tekniskt stöd för att bygga upp sin kapacitet. Parlamentet anser i detta sammanhang att det tekniska stödet bör förbättras i stadsområden, med hänsyn till den roll som myndigheter i städer spelar för sammanhållningspolitiken och behovet av att skapa goda möjligheter att fortsätta genomförandet av EU-agendan för städer och Amsterdampakten. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att de lokala myndigheterna är mer delaktiga under programperioden 2014–2020. Parlamentet understryker att detta kräver större tekniska och administrativa färdigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka initiativ och mekanismer som gör det möjligt för lokala aktörer att till fullo utnyttja de möjligheter som erbjuds via ESI-förordningarna. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på den europeiska uppförandekoden för partnerskap, som fastställer behovet att hjälpa de berörda parterna att stärka sin institutionella kapacitet när det gäller förberedelsen och genomförandet av programmen. Parlamentet understryker att många medlemsstater inte tillämpar den europeiska uppförandekoden om partnerskap. Parlamentet anser dessutom att de viktigaste principerna och bästa praxis som fastslås i artikel 5 i den europeiska uppförandekoden och som gäller medverkan av berörda parter i utarbetandet av partnerskapsavtalet och partnerskapsprogrammen, verkligen bör genomföras, med särskilt fokus på frågan om ett lägligt offentliggörande och enkel tillgång till relevant information. Parlamentet betonar behovet av tydliga riktlinjer för att öka samstämmigheten och undvika rättslig osäkerhet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet understryker behovet av att anförtro det tekniska stödet, med finansiella medel, till kvalificerade medborgare som kan tillhandahålla kontinuerligt stöd. Parlamentet anser dock att denna finansiering inte under några omständigheter bör ersätta nationell finansiering inom detta område, och att det bör ske en gradvis strategisk omställning till verksamheter som genererar ett större mervärde för sammanhållningspolitiken i stort, till exempel kapacitetsuppbyggnad, kommunikation eller utbyte av erfarenheter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet understryker vikten av att inkludera institutioner som inte ingår i förvaltningssystemet, men som har en direkt inverkan på genomförandet av sammanhållningspolitiken. Parlamentet påminner om att dessa institutioner måste erbjudas stöd för att utöka och förbättra sin administrativa kapacitet och sina standarder genom utbildning, kunskapsutbyte, kapacitetsuppbyggnad, nätverk och inrättande av de IT-system som behövs för att hantera projekt. Parlamentet betonar att ökad kommunikation och synlighet med avseende på resultat och framgångar som uppnåtts med hjälp av ESI-fonder kan bidra till att återupprätta medborgarnas förtroende för och tillit till det europeiska projektet. Parlamentet efterlyser därför ett särskilt anslag för kommunikation inom det tekniska stödet på initiativ av medlemsstaten. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja det tekniska stödets fungibilitet för att möjliggöra stordriftsfördelar och finansiering av åtgärder som är gemensamma för olika ESI-fonder. |
| --- | --- |

25.

| 26. | För att undvika onödigt komplicerade förfaranden betonar Europaparlamentet att det tekniska stödet i framtiden i allt högre grad bör inriktas på stödmottagar-/projektnivå, oavsett om det rör den offentliga eller den privata sektorn eller det civila samhället, för att säkerställa ett utbud av innovativa och väl utformade projekt som passar in i redan befintliga strategier och för att undvika universallösningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla mekanismer för att involvera mottagarna av ESI-stöd i genomförandet och övervakningen av det tekniska stödet. Parlamentet rekommenderar medlemsstaterna att inrätta ett nätverk av informationspunkter för att göra det möjligt för potentiella stödmottagare att lära sig om tillgängliga finansieringskällor, operativa program och öppna ansökningsomgångar, samt att fylla i ansökningsblanketter och genomföra projekt. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar att tekniskt stöd bör betraktas som ett enkelt och flexibelt verktyg som kan anpassas till förändrade omständigheter. Parlamentet anser att tekniskt stöd måste bidra till projektens hållbarhet, dvs. hur länge de varar, genom att fokusera på viktiga sammanhållningspolitiska områden och belöna långsiktiga resultat, till exempel projekt som skapar varaktig sysselsättning. Parlamentet understryker i detta hänseende att tekniskt stöd kan användas för att testa innovativa lösningar och pilotprojekt. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet efterlyser bättre rapportering från medlemsstaterna under programperioden efter 2020 om vilka typer av åtgärder som finansieras av tekniskt stöd, och även om vilka resultat som uppnåtts. Parlamentet framhåller att det behövs större insyn för att öka synligheten för tekniskt stöd och följa hur och var det används, i syfte att uppnå bättre ansvarsskyldighet, inbegripet en tydlig verifieringskedja. Parlamentet anser i detta hänseende att man bör överväga att inrätta databaser över vilka åtgärder som planeras och genomförs av medlemsstaterna, som uppdateras regelbundet och är tillgängliga för allmänheten, med utgångspunkt i erfarenheterna från kommissionens portal för öppna data för ESI-fonderna. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet noterar att under den nuvarande programperioden har medlemsstaterna kunnat välja att antingen inkludera tekniskt stöd som ett prioriterat område inom ett operativt program eller att ha ett särskilt operativt program för tekniskt stöd. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera vilket alternativ som har gett bäst resultat och möjliggjort bäst övervakning och utvärdering, med hänsyn till medlemsstaternas olika institutionella uppbyggnad. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet efterlyser ökad användning av tekniskt stöd inom området för europeiskt territoriellt samarbete och relaterade program, särskilt inom området för gränsöverskridande samarbete, eftersom dessa områden har sina egna särdrag och kräver stöd i alla skeden av genomförandet, i syfte att stärka samarbetet och öka stabiliteten med avseende på de berörda programmen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta alla dessa inslag i förberedelsen av sina lagstiftningsförslag för sammanhållningspolitiken efter 2020, dvs. erfarenheter från den nuvarande och den förra programperioden. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en efterhandsutvärdering av tekniskt stöd både med central förvaltning och med delad förvaltning. |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 259.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 281.

(4)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 289.

(5)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 470.

(6)  EUT L 74, 14.3.2014, s. 1.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2017)0053.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2015)0308.

(9)  Antagna texter, P8_TA(2016)0211.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/109 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/109

---

P8_TA(2017)0225

Genomförandet av frihandelsavtalet mellan EU och Korea

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om genomförandet av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Korea (2015/2059(INI))

(2018/C 307/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av frihandelsavtalet av den 6 oktober 2010 mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frihandelsavtalet av den 6 oktober 2010 mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (1),

| — | med beaktande av ramavtalet om handel och samarbete av den 28 oktober 1996 mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (2), och rådets beslut 2001/248/EG av den 19 mars 2001 (3) om dess ingående, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet om handel och samarbete av den 28 oktober 1996 mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (2), och rådets beslut 2001/248/EG av den 19 mars 2001 (3) om dess ingående,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2015 om de externa effekterna av EU:s handels- och investeringspolitik för offentlig-privata initiativ i länder utanför EU (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2015 om de externa effekterna av EU:s handels- och investeringspolitik för offentlig-privata initiativ i länder utanför EU (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 september 2011 om en ny handelspolitik för Europa i samband med Europa 2020-strategin (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 september 2011 om en ny handelspolitik för Europa i samband med Europa 2020-strategin (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 511/2011 av den 11 maj 2011 om införlivande av en bilateral skyddsklausul i frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 511/2011 av den 11 maj 2011 om införlivande av en bilateral skyddsklausul i frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (6),

| — | med beaktande av rådets beslut av den 16 september 2010 om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, och om provisorisk tillämpning av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 16 september 2010 om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, och om provisorisk tillämpning av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (7),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 17 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 17 februari 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om den internationella handelspolitiken inom ramen för de krav som klimatförändringarna medför (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om den internationella handelspolitiken inom ramen för de krav som klimatförändringarna medför (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar vid internationella handelsavtal (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar vid internationella handelsavtal (11),

| — | med beaktande av Marrakechavtalet genom vilket Världshandelsorganisationen inrättades, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Marrakechavtalet genom vilket Världshandelsorganisationen inrättades,

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om en ny framåtblickande och innovativ strategi för handel och investeringar (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om en ny framåtblickande och innovativ strategi för handel och investeringar (12),

| — | med beaktande av artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 207, 208 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 207, 208 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0123/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0123/2017), och av följande skäl:

| A. | Den 1 juli 2016 var det fem år sedan frihandelsavtalet mellan EU och dess medlemsstater och Republiken Korea (nedan Korea) trädde ikraft. |
| --- | --- |

A.

Den 1 juli 2016 var det fem år sedan frihandelsavtalet mellan EU och dess medlemsstater och Republiken Korea (nedan Korea) trädde ikraft.

| B. | I kommissionens nya handelsstrategi ”Handel för alla” betonas hur viktigt det är att se till att EU:s frihandelsavtal verkligen genomförs, även genom användning av avtalens tvistlösningsmekanism. |
| --- | --- |

B.

I kommissionens nya handelsstrategi ”Handel för alla” betonas hur viktigt det är att se till att EU:s frihandelsavtal verkligen genomförs, även genom användning av avtalens tvistlösningsmekanism.

| C. | Frihandelsavtalet mellan EU och Korea (nedan avtalet) trädde i kraft formellt den 13 december 2015 efter att ha ratificerats av EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

C.

Frihandelsavtalet mellan EU och Korea (nedan avtalet) trädde i kraft formellt den 13 december 2015 efter att ha ratificerats av EU:s medlemsstater.

| D. | Avtalet är det första av den nya generationens frihandelsavtal som EU ingått med en asiatisk partner och som förutom avskaffande av tullar också innehåller bestämmelser om eliminering av icke-tariffära handelshinder, och skapar därmed nya möjligheter till marknadstillträde när det gäller tjänster och investeringar liksom på områden såsom immaterialrätt, offentlig upphandling och konkurrenspolitik. Avtalet kommer således att fungera som förebild för framtida frihandelsavtal. |
| --- | --- |

D.

Avtalet är det första av den nya generationens frihandelsavtal som EU ingått med en asiatisk partner och som förutom avskaffande av tullar också innehåller bestämmelser om eliminering av icke-tariffära handelshinder, och skapar därmed nya möjligheter till marknadstillträde när det gäller tjänster och investeringar liksom på områden såsom immaterialrätt, offentlig upphandling och konkurrenspolitik. Avtalet kommer således att fungera som förebild för framtida frihandelsavtal.

| E. | Följande kan noteras för den tid då avtalet gällt:






  — | EU:s underskott i handeln med Korea som uppgick till 7,6 miljarder EUR under tolvmånadersperioden innan avtalet började gälla omvandlades till ett handelsöverskott på 2,5 miljarder EUR under avtalets femte år. |
| --- | --- | --- |

E.

Följande kan noteras för den tid då avtalet gällt:

—

EU:s underskott i handeln med Korea som uppgick till 7,6 miljarder EUR under tolvmånadersperioden innan avtalet började gälla omvandlades till ett handelsöverskott på 2,5 miljarder EUR under avtalets femte år.

| — | EU:s export till Korea ökade med 47 %, från 30,6 miljarder EUR under 12-månadersperioden före avtalets tillämpning till 44,9 miljarder EUR under avtalets femte år. EU:s export till Korea av produkter som helt eller delvis liberaliserats genom avtalet ökade 57 % respektive 71 %, och EU-export till Korea med nolltariff enligt mest gynnad nation-klausulen (MGN) ökade med 25 % (1,9 miljarder EUR). |
| --- | --- |

—

EU:s export till Korea ökade med 47 %, från 30,6 miljarder EUR under 12-månadersperioden före avtalets tillämpning till 44,9 miljarder EUR under avtalets femte år. EU:s export till Korea av produkter som helt eller delvis liberaliserats genom avtalet ökade 57 % respektive 71 %, och EU-export till Korea med nolltariff enligt mest gynnad nation-klausulen (MGN) ökade med 25 % (1,9 miljarder EUR).

| — | EU:s import till Korea under avtalets femte år uppgick till 42,3 miljarder EUR, vilket är en ökning med 11 % jämfört med 12-månadersperioden som föregick avtalet. Import till EU från Korea av produkter som blivit helt eller delvis liberaliserade genom avtalet ökade med 35 % respektive 64 % (dvs. 5,0 miljarder EUR och 0,5 miljarder EUR) medan import till EU från Korea av produkter som var föremål för nolltariff genom MGN-klausulen ökade med 29 % (eller 5,8 miljarder EUR). |
| --- | --- |

—

EU:s import till Korea under avtalets femte år uppgick till 42,3 miljarder EUR, vilket är en ökning med 11 % jämfört med 12-månadersperioden som föregick avtalet. Import till EU från Korea av produkter som blivit helt eller delvis liberaliserade genom avtalet ökade med 35 % respektive 64 % (dvs. 5,0 miljarder EUR och 0,5 miljarder EUR) medan import till EU från Korea av produkter som var föremål för nolltariff genom MGN-klausulen ökade med 29 % (eller 5,8 miljarder EUR).

| — | EU:s andel av den totala koreanska importen ökade från 9 % före avtalets ikraftträdande tillämpning till 13 % under avtalets fjärde år. Under samma period minskade EU:s andel av den totala koreanska exporten från 11 % till knappt 9 %. |
| --- | --- |

—

EU:s andel av den totala koreanska importen ökade från 9 % före avtalets ikraftträdande tillämpning till 13 % under avtalets fjärde år. Under samma period minskade EU:s andel av den totala koreanska exporten från 11 % till knappt 9 %.

| — | EU:s export av personbilar till Korea ökade med 246 %, från 2,0 miljarder EUR under 12-månadersperioden före avtalets tillämpning till 6,9 miljarder EUR under avtalets femte år. |
| --- | --- |

—

EU:s export av personbilar till Korea ökade med 246 %, från 2,0 miljarder EUR under 12-månadersperioden före avtalets tillämpning till 6,9 miljarder EUR under avtalets femte år.

| — | EU:s import av personbilar från Korea ökade med 71 %, från 2,6 miljarder EUR under 12-månadersperioden före avtalets tillämpning till 4,5 miljarder EUR under avtalets femte år. |
| --- | --- |

—

EU:s import av personbilar från Korea ökade med 71 %, från 2,6 miljarder EUR under 12-månadersperioden före avtalets tillämpning till 4,5 miljarder EUR under avtalets femte år.

| — | EU:s export av tjänster uppgick till 11,9 miljarder under 2014, en ökning med 11 % jämfört med föregående år, och ledde till ett handelsöverskott med Korea för EU på tjänsteområdet som uppgick till 6,0 miljarder EUR under 2014. Under samma tid uppgick EU:s import av tjänster från Korea till 6,0 miljarder EUR och uppvisade en ökning på 4 % jämfört med 2013. |
| --- | --- |

—

EU:s export av tjänster uppgick till 11,9 miljarder under 2014, en ökning med 11 % jämfört med föregående år, och ledde till ett handelsöverskott med Korea för EU på tjänsteområdet som uppgick till 6,0 miljarder EUR under 2014. Under samma tid uppgick EU:s import av tjänster från Korea till 6,0 miljarder EUR och uppvisade en ökning på 4 % jämfört med 2013.

| — | EU:s utländska direktinvesteringar under 2014 i Korea uppgick till 43,7 miljarder EUR, vilket innebär att unionen blev den största investeraren i Korea. De utländska direktinvesteringarna från Korea till EU uppgick till 20,3 miljarder EUR, vilket innebär en ökning med 35 % jämfört med föregående år. |
| --- | --- |

—

EU:s utländska direktinvesteringar under 2014 i Korea uppgick till 43,7 miljarder EUR, vilket innebär att unionen blev den största investeraren i Korea. De utländska direktinvesteringarna från Korea till EU uppgick till 20,3 miljarder EUR, vilket innebär en ökning med 35 % jämfört med föregående år.

| — | EU:s utnyttjande av förmånstullar på den koreanska marknaden ökade till 68,5 % medan den koreanska utnyttjandegraden av sådana tullar uppgick till cirka 85 %. |
| --- | --- |

—

EU:s utnyttjande av förmånstullar på den koreanska marknaden ökade till 68,5 % medan den koreanska utnyttjandegraden av sådana tullar uppgick till cirka 85 %.

| — | Sju särskilda kommittéer har inrättats liksom sju arbetsgrupper, och en dialog om immaterialrätt har inletts. |
| --- | --- |

—

Sju särskilda kommittéer har inrättats liksom sju arbetsgrupper, och en dialog om immaterialrätt har inletts.

| — | Arbetet är i gång i kommittén för handel och hållbar utveckling, som är ett specialorgan för genomförandet av kapitlet om handel och hållbar utveckling i avtalet mellan EU och Korea. |
| --- | --- |

—

Arbetet är i gång i kommittén för handel och hållbar utveckling, som är ett specialorgan för genomförandet av kapitlet om handel och hållbar utveckling i avtalet mellan EU och Korea.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att avtalet är en process och inte en engångstransaktion, och därför bör dess funktion i praktiken, i enlighet med fördragets bestämmelser, bli föremål för regelbundna analyser och utvärderingar när det gäller handelns effekter på specifika ekonomiska sektorer inom EU och i var och en av EU:s medlemsstater. I detta avseende understryker parlamentet betydelsen av att se till att avtalet genomförs effektivt och av att dess bestämmelser efterlevs. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet gläder sig åt att avtalet lett till en betydande ökning av handelsutbytet mellan EU och Korea. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att fortsätta att undersöka konsekvenserna och de direkta effekterna av avtalet på konsumentskyddet, företagare och den europeiska ekonomin och att på ett effektivare sätt informera allmänheten om dessa effekter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att avtalets innehåll saknade motstycke, både när det gäller dess omfattning och snabbhet som när det gäller vilka handelshinder som eliminerades. Till exempel hade i princip alla importtullar på båda sidor avskaffats fem år efter avtalets ikraftträdande. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmärksammar att avtalet, liksom andra avtal om frihandel, tjänster och investeringar, bidrar positivt till den samhällsekonomiska utvecklingen för båda avtalsparter, till ekonomisk integration och hållbar utveckling och till ett närmande mellan stater och medborgare. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar det arbete som utförts av forumet för civilsamhället och de interna rådgivande grupper som inrättats i enlighet med bestämmelserna i kapitalet om handel och hållbar utveckling, som är en central del av hela det paket som frihandelsavtalet utgör. Parlamentet påminner om att båda parter enligt artikel 13.4 i avtalet har åtagit sig att respektera, främja och i sina lagar och förfaranden tillämpa principerna enligt sina skyldigheter som följer av medlemskap i ILO och ILO:s förklaring om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet, särskilt om föreningsfrihet och rätt till kollektivförhandlingar. Parlamentet betonar dock att de framsteg som Korea gjort när det gäller uppfyllandet av de mål som fastställs i kapitlet om handel och hållbar utveckling inte är tillfredsställande och att det fortfarande finns fall av kränkningar av föreningsfriheten, bland annat oroande exempel på ett fängelsestraff för fackföreningsledare, och inblandning i förhandlingarna, vilka bör omfattas av förhandlingsparternas självständighet. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att inleda formella samråd med den koreanska regeringen i enlighet med artikel 13.14 i avtalet och, om sådana samråd inte skulle lyckas, uppmanas den panel av experter som det hänvisas till i artikel 13.15 i avtalet att vidta åtgärder och att fortsätta dialogen när det gäller den koreanska regeringens underlåtande att fullgöra vissa av sina åtaganden, och i synnerhet att göra fortsatta och kontinuerliga ansträngningar, i enlighet med de skyldigheter som anges i avtalet, för att säkerställa att Korea ratificerar de grundläggande ILO-konventioner som landet ännu inte har ratificerat. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att det bland EU:s medlemsstater finns betydande skillnader när det gäller hur mycket förmånstullarna utnyttjas, nämligen allt från 16 % till 92 %. Om gällande förmånstullar skulle utnyttjas i ännu högre grad skulle detta kunna innebära fördelar för EU-exportörer på över 900 miljoner EUR. Parlamentet föreslår en analys av nyttjandet av förmånstullarna i detta och andra handelsavtal i syfte att uppnå största möjliga nyttjande av handelsfördelarna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att även om avtalet uppfyller parternas förväntningar i fråga om ökad bilateral handel och ett djupare handelspartnerskap, bör man inom ramen för avtalet och som en del av en dialog med Korea analysera följande frågor och se till att de hanteras på korrekt sätt och genomförs enligt avtalets anda, och gå igenom dem så att befintliga problem åtgärdas:






  a) | Tekniska handelshinder, såsom klausulen om direkttransport, som hindrar företag från att ekonomiskt optimera sin containerfrakt, klausulen om reparerade varor, inkluderandet av dragfordon för släp i avtalets tillämpningsområde, och – lika viktigt – frågan om regler och förfaranden för intyg för maskiner som exporteras till Korea. |
| --- | --- | --- |

7.

a)

Tekniska handelshinder, såsom klausulen om direkttransport, som hindrar företag från att ekonomiskt optimera sin containerfrakt, klausulen om reparerade varor, inkluderandet av dragfordon för släp i avtalets tillämpningsområde, och – lika viktigt – frågan om regler och förfaranden för intyg för maskiner som exporteras till Korea.

| b) | Hinder i samband med sanitära och fytosanitära åtgärder, bland annat hinder som begränsar EU:s export av nöt- och griskött samt mejeriprodukter. |
| --- | --- |

b)

Hinder i samband med sanitära och fytosanitära åtgärder, bland annat hinder som begränsar EU:s export av nöt- och griskött samt mejeriprodukter.

| c) | Immateriella rättigheter, såsom erkännande och skydd av geografisk ursprungsbeteckning och kommersiella rättigheter till offentliga uppföranden av musikstycken, ljudinspelningar, tolkningar och uppföranden som skyddas av upphovsrätt eller närstående rättigheter. |
| --- | --- |

c)

Immateriella rättigheter, såsom erkännande och skydd av geografisk ursprungsbeteckning och kommersiella rättigheter till offentliga uppföranden av musikstycken, ljudinspelningar, tolkningar och uppföranden som skyddas av upphovsrätt eller närstående rättigheter.

| d) | Kapitlet om handel och hållbar utveckling: den koreanska partens ratificering och införande av Internationella arbetsorganisationens grundläggande konventioner. |
| --- | --- |

d)

Kapitlet om handel och hållbar utveckling: den koreanska partens ratificering och införande av Internationella arbetsorganisationens grundläggande konventioner.

| e) | Ursprungsreglernas utformning och deras påverkan på utnyttjandegraden av förmånstullarna. |
| --- | --- |

e)

Ursprungsreglernas utformning och deras påverkan på utnyttjandegraden av förmånstullarna.

| f) | Tullrelaterade frågor, inbegripet kontrollförfaranden för ursprung. |
| --- | --- |

f)

Tullrelaterade frågor, inbegripet kontrollförfaranden för ursprung.

| 8. | Europaparlamentet noterar att det nyligen förekommit fall där nya icke-tariffära handelshinder skapats, såsom tekniska normer för maskiner, utrustning eller fordon som tidigare inte förekom. Parlamentet betonar att en särskilt oacceptabel företeelse är tillbakadragandet på omotiverade grunder av det generella typgodkännandet för fordonstyper från olika europeiska biltillverkare. Kommissionen uppmanas att inleda i bilaterala samtal i syfte att undanröja denna negativa företeelse. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att många små och medelstora företag inte känner till de möjligheter som avtalet medför. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och EU:s medlemsstater att i synnerhet undersöka små och medelstora företags nyttjande av förmånstullarna och att vidta effektiva åtgärder för att upplysa dessa företag om de möjligheter som avtalet har skapat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet stöder en ytterligare fördjupning av handels- och investeringsförbindelserna mellan EU och Korea, i synnerhet avtalets investeringskapitel. Parlamentet förväntar sig att svårigheterna i fråga om kapitlet om handel och hållbar utveckling ska lösas innan förhandlingarna om investeringskapitlet inleds. Parlamentet stöder avtalsparternas engagemang för ytterligare ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling till förmån för EU:s och Koreas medborgare. Parlamentet uppmanar kommissionen och Republiken Koreas regering att inte använda den gamla metoden om tvistlösning mellan investerare och stat i eventuella förhandlingar om ett kapitel om investeringar, utan att istället bygga på ett nytt system med investeringsdomstolar som föreslagits av kommissionen, och uppmanar kommissionen att på lång sikt utveckla ett multilateralt system med investeringsdomstolar som skulle kunna ersätta alla tvistlösningsmekanismer i samband med investeringar i nuvarande och framtida frihandelsavtal. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar vikten av att ytterligare förstärka det internationella samarbetet inom den multilaterala, plurilaterala och regionala internationella ramen, inom WTO, exempelvis när det gäller förhandlingarna om avtalet om miljöanpassade varor (EGA) och avtalet om handel med tjänster (TiSA). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att de strategiska värdena av avtalet sträcker sig bortom handelsområdet, eftersom avtalet ger en god grund för en djupare förbindelse med långsiktigt engagemang och bidrar till upprättandet av ett strategiskt partnerskap mellan EU och Korea. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och Republiken Koreas regering och nationalförsamling. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT L 127, 14.5.2011, s. 6.

(2)  EUT L 90, 30.3.2001, s. 46.

(3)  EUT L 90, 30.3.2001, s. 45.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2015)0250.

(5)  EUT C 56 E, 26.2.2013, s. 87.

(6)  EUT L 145, 31.5.2011, s. 19.

(7)  EUT L 127, 14.5.2011, s. 1.

(8)  EUT C 188 E, 28.6.2012, s. 113.

(9)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 94.

(10)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 31.

(11)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 101.

(12)  Antagna texter, P8_TA(2016)0299.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/113 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/113

---

P8_TA(2017)0226

Att nå en tvåstatslösning i Mellanöstern

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om att nå en tvåstatslösning i Mellanöstern (2016/2998(RSP))

(2018/C 307/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om fredsprocessen i Mellanöstern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om fredsprocessen i Mellanöstern,

| — | med beaktande av tidigare FN-resolutioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tidigare FN-resolutioner,

| — | med beaktande av FN:s människorättskonventioner som Israel och Palestina är parter i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s människorättskonventioner som Israel och Palestina är parter i,

| — | med beaktande av rapporten av den 1 juli 2016 och uttalandet av den 23 september 2016 från Mellanösternkvartetten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 1 juli 2016 och uttalandet av den 23 september 2016 från Mellanösternkvartetten,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om fredsprocessen i Mellanöstern, i synnerhet av den 18 januari 2016 och den 20 juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om fredsprocessen i Mellanöstern, i synnerhet av den 18 januari 2016 och den 20 juni 2016,

| — | med beaktande av Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Att uppnå fred i Mellanöstern är och förblir en huvudprioritering för det internationella samfundet och en oundgänglig faktor för regional och global stabilitet och säkerhet. |
| --- | --- |

A.

Att uppnå fred i Mellanöstern är och förblir en huvudprioritering för det internationella samfundet och en oundgänglig faktor för regional och global stabilitet och säkerhet.

| B. | Vice ordföranden/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten), Federica Mogherini, har vid flera tillfällen uttryckt sin beslutsamhet att förnya och intensifiera EU:s roll i fredsprocessen i Mellanöstern. I april 2015 utsåg den höga representanten en ny särskild representant för EU för fredsprocessen i Mellanöstern (EU:s särskilda representant). Den särskilda representanten har ännu inte uppnått resultat. |
| --- | --- |

B.

Vice ordföranden/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten), Federica Mogherini, har vid flera tillfällen uttryckt sin beslutsamhet att förnya och intensifiera EU:s roll i fredsprocessen i Mellanöstern. I april 2015 utsåg den höga representanten en ny särskild representant för EU för fredsprocessen i Mellanöstern (EU:s särskilda representant). Den särskilda representanten har ännu inte uppnått resultat.

| C. | Mellanösternkvartetten och regionala partner, såsom Egypten, Jordanien och Saudiarabien, spelar en viktig roll för att finna en lösning på den arabisk-israeliska konflikten. |
| --- | --- |

C.

Mellanösternkvartetten och regionala partner, såsom Egypten, Jordanien och Saudiarabien, spelar en viktig roll för att finna en lösning på den arabisk-israeliska konflikten.

| D. | Det fortsatta våldet, terroristattacker mot civila och uppvigling till våld ökar kraftigt misstron och är helt oförenliga med en fredlig lösning. |
| --- | --- |

D.

Det fortsatta våldet, terroristattacker mot civila och uppvigling till våld ökar kraftigt misstron och är helt oförenliga med en fredlig lösning.

| E. | FN:s säkerhetsråd (i sin resolution 2334 (2016))






  a) | bekräftade att Israels inrättande av bosättningar på palestinska områden som ockuperats sedan 1967, inklusive östra Jerusalem, inte var juridiskt giltig och utgjorde en uppenbar kränkning av internationell rätt och ett stort hinder för uppnåendet av en tvåstatslösning, |
| --- | --- | --- |

E.

FN:s säkerhetsråd (i sin resolution 2334 (2016))

a)

bekräftade att Israels inrättande av bosättningar på palestinska områden som ockuperats sedan 1967, inklusive östra Jerusalem, inte var juridiskt giltig och utgjorde en uppenbar kränkning av internationell rätt och ett stort hinder för uppnåendet av en tvåstatslösning,

| b) | uppmanade parterna att i sin hantering av relevanta frågor göra åtskillnad mellan staten Israel och de territorier som ockuperats sedan 1967, |
| --- | --- |

b)

uppmanade parterna att i sin hantering av relevanta frågor göra åtskillnad mellan staten Israel och de territorier som ockuperats sedan 1967,

| c) | påminde om åtagandet i Mellanösternkvartettens färdplan om att den palestinska myndighetens säkerhetsstyrkor ska upprätthålla effektiva insatser för att konfrontera alla dem som ägnar sig åt terrorism samt rasera terroristernas kapacitet, bland annat genom att konfiskera olagliga vapen. |
| --- | --- |

c)

påminde om åtagandet i Mellanösternkvartettens färdplan om att den palestinska myndighetens säkerhetsstyrkor ska upprätthålla effektiva insatser för att konfrontera alla dem som ägnar sig åt terrorism samt rasera terroristernas kapacitet, bland annat genom att konfiskera olagliga vapen.

| F. | Enligt uppgift från kontoret för EU:s representant i Palestina, har ett extremt stort antal rivningar av palestinska byggen genomförts under de senaste månaderna. |
| --- | --- |

F.

Enligt uppgift från kontoret för EU:s representant i Palestina, har ett extremt stort antal rivningar av palestinska byggen genomförts under de senaste månaderna.

| G. | Det finns ett stort antal uppgifter om brott mot de mänskliga rättigheterna i Gaza. |
| --- | --- |

G.

Det finns ett stort antal uppgifter om brott mot de mänskliga rättigheterna i Gaza.

| H. | Det finns oro för situationen för fångar på båda sidor, i synnerhet när det gäller den pågående hungerstrejken bland palestinska fångar. Båda parter bör leva upp till internationella åtaganden när det gäller respekt för fångars rättigheter. |
| --- | --- |

H.

Det finns oro för situationen för fångar på båda sidor, i synnerhet när det gäller den pågående hungerstrejken bland palestinska fångar. Båda parter bör leva upp till internationella åtaganden när det gäller respekt för fångars rättigheter.

| I. | Alla parter bör stödja dialog och praktiskt samarbete, i synnerhet inom områdena säkerhet, tillgång till vatten, sanitära anläggningar, energitillgångar och stimulans av den palestinska ekonomin, och därmed ge en vision av hopp, fred och försoning, vilket regionen i så hög grad behöver. |
| --- | --- |

I.

Alla parter bör stödja dialog och praktiskt samarbete, i synnerhet inom områdena säkerhet, tillgång till vatten, sanitära anläggningar, energitillgångar och stimulans av den palestinska ekonomin, och därmed ge en vision av hopp, fred och försoning, vilket regionen i så hög grad behöver.

| J. | Förbindelserna mellan EU och de båda parterna ska baseras på respekt för de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna, vilka ska genomsyra deras inrikes- och utrikespolitik och utgöra en central del av dessa förbindelser. |
| --- | --- |

J.

Förbindelserna mellan EU och de båda parterna ska baseras på respekt för de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna, vilka ska genomsyra deras inrikes- och utrikespolitik och utgöra en central del av dessa förbindelser.

| 1. | Europaparlamentet upprepar sitt starka stöd för en tvåstatslösning på den israelisk-palestinska konflikten, grundad på gränserna från 1967 och med Jerusalem som huvudstad för båda staterna, där den säkra staten Israel och en självständig, demokratisk, sammanhängande och livskraftig palestinsk stat lever sida vid sida i fred och säkerhet på grundval av rätten till självbestämmande och med full respekt för internationell rätt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att parterna återupptar konkreta förhandlingar så snart som möjligt för att uppnå en rättvis, varaktig och övergripande fred. Parlamentet uppmanar båda parter att undvika åtgärder som kan medföra ytterligare upptrappning, bland annat unilaterala åtgärder som kan komma att föregripa utfallet av förhandlingarna, hota en fungerande tvåstatslösning och skapa ytterligare misstro. Parlamentet uppmanar båda parter att på nytt bekräfta sitt engagemang för tvåstatslösningen, för att på så sätt ta avstånd från röster som förkastar denna lösning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet motsätter sig starkt alla åtgärder som undergräver tvåstatslösningens genomförbarhet och uppmanar båda sidor att i politik och handling visa ett genuint åtagande avseende en tvåstatslösning för att återupprätta förtroendet. Parlamentet välkomnar också det åtagande om att arbeta tillsammans för fred som Israels premiärminister Benjamin Netanyahu och Palestinas president Mahmoud Abbas nyligen gjorde under sitt besök i Förenta staterna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker att skyddet och bevarandet av tvåstatslösningens genomförbarhet måste vara en omedelbar prioritet i Europeiska unionens politik och åtgärder som gäller konflikten mellan Israel och Palestina och fredsprocessen i Mellanöstern. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet fördömer allt våld och all terrorism mot israeler samt all uppvigling till våld, vilket är helt oförenligt med arbetet för att främja en fredlig tvåstatslösning. Parlamentet fastslår att alla parter ska agera effektivt mot våld, terrorism, hatpropaganda och uppvigling för att återställa förtroendet och undvika en upptrappning som ytterligare försämrar utsikterna för fred. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att bosättningar är olagliga enligt internationell rätt, och understryker att de beslut som nyligen fattades om att uppföra en ny bosättning långt in på Västbanken, inleda upphandlingar för nästan 2 000 bostäder och definiera ytterligare mark långt in på Västbanken som ”statlig mark” ytterligare undergräver utsikterna för en hållbar tvåstatslösning. Parlamentet fördömer bosättningspolitiken och uppmanar de israeliska myndigheterna att omedelbart stoppa och ändra den. Parlamentet beklagar i synnerhet att Knesset den 6 februari 2017 antog en lag som möjliggör en retroaktiv legalisering av bosättningar som har byggts på palestinsk egendom utan samtycke från den lagliga privata ägaren. Parlamentet väntar på högsta domstolens dom rörande denna nya lag. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar och är positivt inställd till punkt 8 i rådets slutsatser av den 18 januari 2016 om EU:s och dess medlemsstaters åtagande om att säkerställa en fullständig efterlevnad av EU:s lagstiftning och bilaterala avtal mellan EU och Israel. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet kräver ett stopp för rivningarna av palestinska hem och EU-finansierade byggen och projekt samt för tvångsförflyttningarna av palestinska familjer och konfiskeringarna av palestinsk egendom på Västbanken, i enlighet med Mellanösternkvartettens rapport. Parlamentet betonar berörda EU-myndigheters ansvar när det gäller att fortsätta att säkerställa att inga EU-medel direkt eller indirekt kan styras om till terroristorganisationer eller verksamhet som uppviglar till sådana handlingar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att staters och icke-statliga aktörers efterlevnad av internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning, inbegripet ansvarsskyldighet för deras handlingar, utgör en hörnsten för fred och säkerhet i regionen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att försoning mellan palestinier är ett viktigt inslag för att tvåstatslösningen ska kunna uppnås, och beklagar djupt den fortsatta palestinska oenigheten. Parlamentet stöder EU:s uppmaning till de palestinska fraktionerna att sätta försoning och den palestinska myndighetens återkomst till Gaza som högsta prioritet. Parlamentet uppmanar bestämt alla palestinska krafter att utan dröjsmål återuppta arbetet för försoning, i synnerhet genom att genomföra de kraftigt försenade president- och parlamentsvalen. Parlamentet betonar att den palestinska myndigheten successivt måste åta sig sin regeringsfunktion i Gaza, även i fråga om säkerhet och civil förvaltning samt genom sin närvaro vid gränsövergångarna. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att militär verksamhet och olaglig upprustning föder instabilitet och hindrar i slutändan försöken att nå en förhandlingslösning. Parlamentet uppmanar den palestinska myndighetens säkerhetsstyrkor att genomföra effektiva och snabba insatser för att bekämpa dessa militanta gruppers verksamhet, såsom att skjuta raketer mot Israel. Parlamentet framhåller att det är absolut nödvändigt att förhindra att terroristgrupper kommer över eller smugglar vapen, tillverkar raketer och bygger tunnlar. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning om att blockaden av Gaza måste upphöra och att detta område snabbt måste återuppbyggas och återställas. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om Venedigdeklarationen från juni 1980, enligt vilken EU:s medlemsstater tar på sig sitt ansvar i fredsprocessen. Parlamentet vill att en ny EU-deklaration ska antas i juni i år och uppmanar den höga representanten att använda denna nya deklaration för att inrätta ett modigt och heltäckande europeiskt fredsinitiativ i regionen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet efterlyser ett fredsinitiativ från Europeiska unionen för att hantera den israelisk-palestinska konflikten i syfte att inom en fastställd tidsram uppnå konkreta resultat, inom ramen för tvåstatslösningen, och med en internationell övervaknings- och genomförandemekanism. Parlamentet betonar vikten av samarbete med andra internationella aktörer, framför allt inom ramen för Mellanösternkvartetten och det arabiska fredsinitiativet. Parlamentet vill se en effektiv användning av Europeiska unionens inflytande och instrument i förbindelserna med båda parter för att underlätta fredsansträngningarna, eftersom samordnade EU-insatser kan ge resultat. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker att, för att stödja ett genuint europeiskt fredsinitiativ, har medlemsstaterna det primära ansvaret för att aktivt bidra till utformningen av en enad europeisk ståndpunkt och att avhålla sig från unilaterala initiativ som försvagar de europeiska åtgärderna. Parlamentet framhåller att de europeiska stats- och regeringscheferna inte kan begära att unionen ska agera proaktivt i regionen om deras skiljaktiga ståndpunkter hindrar unionen från att tala med en röst genom den höga representanten. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att den palestinsk-arabiska befolkningsgruppen i Israel har potential att spela en viktig roll för att uppnå en varaktig fred mellan israeler och palestinier, och betonar vikten av denna grupps delaktighet i och bidrag till fredsprocessen. Parlamentet efterlyser lika rättigheter för alla medborgare i Israel, vilket är en grundläggande förutsättning för att de ska kunna fullgöra denna roll. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet vill se att Europeiska unionen ger stöd och skydd till aktörer i det civila samhället, inklusive organisationer för mänskliga rättigheter, som bidrar till fredssträvanden och förtroendeskapande åtgärder mellan israeler och palestinier på båda sidor, och välkomnar att det civila samhället bidrar till fredsprocessen genom innovativa nya idéer och initiativ. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet föreslår att lansera initiativet ”Parlamentsledamöter för fred” för att sammanföra ledamöter av Europaparlamentet med ledamöter från parlamenten i Israel och Palestina, i syfte att bidra till främjandet av en agenda för fred och komplettera EU:s diplomatiska insatser. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet understryker att EU behöver främja initiativ som kan bidra till att återskapa förtroendet mellan politiska, icke-statliga och ekonomiska aktörer, och fastställa ett mönster för samarbete i konkreta frågor. Parlamentet betonar i detta sammanhang betydelsen av politiska områden där samarbete är av yttersta vikt för människors vardag, i synnerhet inom områdena säkerhet, tillgång till vatten, sanitära anläggningar, energitillgångar och tillväxt i den palestinska ekonomin. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, Mellanösternkvartettens företrädare, Arabförbundets generalsekreterare, Knesset och Israels regering, den palestinska myndighetens president och det palestinska lagstiftande rådet. |
| --- | --- |

20.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/117 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/117

---

P8_TA(2017)0227

EU:s strategi för Syrien

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om EU:s strategi för Syrien (2017/2654(RSP))

(2018/C 307/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Syrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Syrien,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentets och rådet av den 14 mars 2017 om EU:s strategi för Syrien (JOIN(2017)0011), samt av rådets slutsatser av den 3 april 2017 om Syrien, som tillsammans utgör EU:s nya strategi för Syrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentets och rådet av den 14 mars 2017 om EU:s strategi för Syrien (JOIN(2017)0011), samt av rådets slutsatser av den 3 april 2017 om Syrien, som tillsammans utgör EU:s nya strategi för Syrien,

| — | med beaktande av förklaringen av den 5 april 2017 från ordförandena för givarkonferensen för Syriens och dess grannländers framtid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen av den 5 april 2017 från ordförandena för givarkonferensen för Syriens och dess grannländers framtid,

| — | med beaktande av uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 30 december 2016 om tillkännagivandet av upphörande av fientligheterna i Syrien, och av den 23 mars 2017 om Syrien, samt av vice ordförandens/den höga representantens förklaring på EU:s vägnar av den 9 december 2016 om situationen i Aleppo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 30 december 2016 om tillkännagivandet av upphörande av fientligheterna i Syrien, och av den 23 mars 2017 om Syrien, samt av vice ordförandens/den höga representantens förklaring på EU:s vägnar av den 9 december 2016 om situationen i Aleppo,

| — | med beaktande av uttalandena från vice ordföranden/den höga representanten av den 6 april 2017 om den påstådda attacken med kemiska vapen i Idlib (Syrien), och av den 7 april 2017 om USA:s attack i Syrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från vice ordföranden/den höga representanten av den 6 april 2017 om den påstådda attacken med kemiska vapen i Idlib (Syrien), och av den 7 april 2017 om USA:s attack i Syrien,

| — | med beaktande av rådets beslut om EU:s restriktiva åtgärder mot de ansvariga för det våldsamma förtrycket i Syrien, däribland besluten av den 14 november 2016 och den 20 mars 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut om EU:s restriktiva åtgärder mot de ansvariga för det våldsamma förtrycket i Syrien, däribland besluten av den 14 november 2016 och den 20 mars 2017,

| — | med beaktande av rapporterna från den oberoende internationella undersökningskommissionen för Syrien, som inrättats av FN:s råd för mänskliga rättigheter, och av människorättsrådets resolutioner om Arabrepubliken Syrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från den oberoende internationella undersökningskommissionen för Syrien, som inrättats av FN:s råd för mänskliga rättigheter, och av människorättsrådets resolutioner om Arabrepubliken Syrien,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner om IS/Daish och al-Nusrafronten och av relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd om konflikten i Arabrepubliken Syrien, särskilt resolutionerna 2218 (2013), 2139 (2014), 2165 (2014), 2191 (2014), 2199 (2015), 2254 (2015), 2258 (2015), 2268 (2016), 2328 (2016), 2332 (2016) och 2336 (2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner om IS/Daish och al-Nusrafronten och av relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd om konflikten i Arabrepubliken Syrien, särskilt resolutionerna 2218 (2013), 2139 (2014), 2165 (2014), 2191 (2014), 2199 (2015), 2254 (2015), 2258 (2015), 2268 (2016), 2328 (2016), 2332 (2016) och 2336 (2016),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) av den 31 oktober 2000 om kvinnor, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) av den 31 oktober 2000 om kvinnor, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av resolution A/71/L.48 av den 19 december 2016 från FN:s generalförsamling om inrättande av en internationell, opartisk och oberoende mekanism som ska bistå vid utredningar och lagföring av de som är ansvariga för de allvarligaste brott, enligt internationell rätt, som begåtts i Arabrepubliken Syrien sedan mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution A/71/L.48 av den 19 december 2016 från FN:s generalförsamling om inrättande av en internationell, opartisk och oberoende mekanism som ska bistå vid utredningar och lagföring av de som är ansvariga för de allvarligaste brott, enligt internationell rätt, som begåtts i Arabrepubliken Syrien sedan mars 2011,

| — | med beaktande av Genèvekommunikén från 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèvekommunikén från 2012,

| — | med beaktande av Förenta nationernas stadga och samtliga FN-konventioner som Syrien har anslutit sig till, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas stadga och samtliga FN-konventioner som Syrien har anslutit sig till,

| — | med beaktande av Romstadgan och Internationella domstolens grundläggande dokument, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan och Internationella domstolens grundläggande dokument,

| — | med beaktande av tillfälliga domstolar, inbegripet Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien, Internationella tribunalen för Rwanda och den särskilda domstolen för Libanon, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tillfälliga domstolar, inbegripet Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien, Internationella tribunalen för Rwanda och den särskilda domstolen för Libanon,

| — | med beaktande av Genèvekonventionerna från 1949 och tilläggsprotokollen till dessa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèvekonventionerna från 1949 och tilläggsprotokollen till dessa,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kriget i Syrien har utvecklats till en av världens värsta humanitära kriser sedan andra världskriget och fortsätter att ha mycket allvarliga och tragiska följder för landets befolkning. Massor av civila, däribland barn, har blivit måltavlor och fortsätter att lida i detta brutala inbördeskrig, och över 400 000 människor har dödats sedan konflikten i Syrien bröt ut 2011. Över 13,5 miljoner människor i Syrien, nästan tre fjärdedelar av den kvarvarande befolkningen, är i akut behov av nödhjälp såsom läkemedel, livsmedel, vatten och bostäder. 6,3 miljoner människor är internflyktingar, 4,7 miljoner bor i svårtillgängliga och belägrade områden och 5 miljoner är flyktingar i grannländer och den omkringliggande regionen. Krisen i Syrien har en allt större destabiliserande effekt på den omkringliggande regionen. |
| --- | --- |

A.

Kriget i Syrien har utvecklats till en av världens värsta humanitära kriser sedan andra världskriget och fortsätter att ha mycket allvarliga och tragiska följder för landets befolkning. Massor av civila, däribland barn, har blivit måltavlor och fortsätter att lida i detta brutala inbördeskrig, och över 400 000 människor har dödats sedan konflikten i Syrien bröt ut 2011. Över 13,5 miljoner människor i Syrien, nästan tre fjärdedelar av den kvarvarande befolkningen, är i akut behov av nödhjälp såsom läkemedel, livsmedel, vatten och bostäder. 6,3 miljoner människor är internflyktingar, 4,7 miljoner bor i svårtillgängliga och belägrade områden och 5 miljoner är flyktingar i grannländer och den omkringliggande regionen. Krisen i Syrien har en allt större destabiliserande effekt på den omkringliggande regionen.

| B. | Sedan kriget bröt ut 2011 har EU tillsammans med sina medlemsstater, från januari 2017, samlat in mer än 9,4 miljarder euro för insatser mot den syriska krisen, både inne i Syrien och i regionen, vilket gör EU till den största givaren. EU har också kraftfullt stött de grannländer som tar emot flyktingar. |
| --- | --- |

B.

Sedan kriget bröt ut 2011 har EU tillsammans med sina medlemsstater, från januari 2017, samlat in mer än 9,4 miljarder euro för insatser mot den syriska krisen, både inne i Syrien och i regionen, vilket gör EU till den största givaren. EU har också kraftfullt stött de grannländer som tar emot flyktingar.

| C. | Kränkningarna under den syriska konflikten inbegriper riktade och urskillningslösa attacker mot civila, utomrättsliga avrättningar, tortyr och misshandel, påtvingade försvinnanden, massarresteringar och godtyckliga gripanden, kollektiva bestraffningar, attacker mot sjukvårdspersonal och berövande av mat och vatten. Assadregimen uppges vara skyldig till hängningar, tortyr och utomrättsliga avrättningar i massiv skala i sina fängelser. Den syriska regeringen har medvetet hindrat civila från att få tillgång till nödvändiga varor och tjänster, inklusive livsmedel och vattenförsörjning samt läkarvård. Angrepp och utsvältning av civila genom belägring av befolkade områden, som en del i krigföringen, är uppenbara brott mot internationell humanitär rätt. Hittills har dessa brott förblivit ostraffade. |
| --- | --- |

C.

Kränkningarna under den syriska konflikten inbegriper riktade och urskillningslösa attacker mot civila, utomrättsliga avrättningar, tortyr och misshandel, påtvingade försvinnanden, massarresteringar och godtyckliga gripanden, kollektiva bestraffningar, attacker mot sjukvårdspersonal och berövande av mat och vatten. Assadregimen uppges vara skyldig till hängningar, tortyr och utomrättsliga avrättningar i massiv skala i sina fängelser. Den syriska regeringen har medvetet hindrat civila från att få tillgång till nödvändiga varor och tjänster, inklusive livsmedel och vattenförsörjning samt läkarvård. Angrepp och utsvältning av civila genom belägring av befolkade områden, som en del i krigföringen, är uppenbara brott mot internationell humanitär rätt. Hittills har dessa brott förblivit ostraffade.

| D. | IS/Daish och andra jihadistgrupper har begått ohyggliga grymheter, med brutala avrättningar, ofattbart sexuellt våld, bortföranden, tortyr, tvångskonvertering och slaveri av kvinnor och flickor. Barn har rekryterats och använts i terroristattacker. Det finns anledning till allvarlig oro över välbefinnandet bland den befolkning som IS/Daish för närvarande kontrollerar och över risken att de används som mänskliga sköldar i insatser för att befria dem. Dessa brott kan utgöra krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord. |
| --- | --- |

D.

IS/Daish och andra jihadistgrupper har begått ohyggliga grymheter, med brutala avrättningar, ofattbart sexuellt våld, bortföranden, tortyr, tvångskonvertering och slaveri av kvinnor och flickor. Barn har rekryterats och använts i terroristattacker. Det finns anledning till allvarlig oro över välbefinnandet bland den befolkning som IS/Daish för närvarande kontrollerar och över risken att de används som mänskliga sköldar i insatser för att befria dem. Dessa brott kan utgöra krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord.

| E. | Den vapenvila som trädde i kraft den 30 december 2016 respekteras inte och flera överträdelser har rapporterats över hela Syrien och allvarliga incidenter har ägt rum, såsom den kemiska attacken i Khan Sheikhoun, som regimen troligen låg bakom, och bombattacken mot bussar med evakuerade personer från de belägrade städerna Foah och Kefraya till regeringskontrollerade områden. Dussintals människor, inklusive barn, har dödats och många fler skadats. |
| --- | --- |

E.

Den vapenvila som trädde i kraft den 30 december 2016 respekteras inte och flera överträdelser har rapporterats över hela Syrien och allvarliga incidenter har ägt rum, såsom den kemiska attacken i Khan Sheikhoun, som regimen troligen låg bakom, och bombattacken mot bussar med evakuerade personer från de belägrade städerna Foah och Kefraya till regeringskontrollerade områden. Dussintals människor, inklusive barn, har dödats och många fler skadats.

| F. | Flera utredningar har visat att Assads styrkor har använt kemiska vapen i avsikt att skada och döda civila, i strid med ett avtal från 2013 om att förstöra dem. Det senaste fallet av användning av massförstörelsevapen mot civila ägde rum den 4 april 2017 i Khan Sheikhoun i provinsen Idlib där minst 70 civila, många av dem barn, dödades och hundratals fler skadades. Den 12 april 2017 lade Ryssland in sitt veto mot en resolution från FN:s säkerhetsråd som skulle ha fördömt den påstådda användningen av förbjudna kemiska vapen i Syrien och uppmanat den syriska regeringen att samarbeta i utredningen av denna händelse. Förenta staterna informerade EU om att de, på basis av sin bedömning att den syriska regimen hade använt kemiska vapen, angripit militärflygbasen al-Shayrat i provinsen Homs i Syrien för att förebygga och motverka spridningen och användningen av kemiska vapen. |
| --- | --- |

F.

Flera utredningar har visat att Assads styrkor har använt kemiska vapen i avsikt att skada och döda civila, i strid med ett avtal från 2013 om att förstöra dem. Det senaste fallet av användning av massförstörelsevapen mot civila ägde rum den 4 april 2017 i Khan Sheikhoun i provinsen Idlib där minst 70 civila, många av dem barn, dödades och hundratals fler skadades. Den 12 april 2017 lade Ryssland in sitt veto mot en resolution från FN:s säkerhetsråd som skulle ha fördömt den påstådda användningen av förbjudna kemiska vapen i Syrien och uppmanat den syriska regeringen att samarbeta i utredningen av denna händelse. Förenta staterna informerade EU om att de, på basis av sin bedömning att den syriska regimen hade använt kemiska vapen, angripit militärflygbasen al-Shayrat i provinsen Homs i Syrien för att förebygga och motverka spridningen och användningen av kemiska vapen.

| G. | I mars 2017 lade EU till fyra högt uppsatta syriska militärer i sanktionsförteckningen på grund av deras roll i användningen av kemiska vapen mot civilbefolkningen, i enlighet med EU:s strategi för bekämpning av spridning och användning av kemiska vapen. |
| --- | --- |

G.

I mars 2017 lade EU till fyra högt uppsatta syriska militärer i sanktionsförteckningen på grund av deras roll i användningen av kemiska vapen mot civilbefolkningen, i enlighet med EU:s strategi för bekämpning av spridning och användning av kemiska vapen.

| H. | Kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker tog i sitt tal om tillståndet i unionen i september 2016 upp behovet av en EU-strategi för Syrien. I oktober uppmanade parlamentet vice ordföranden/den höga representanten, Federica Mogherini, att se till att den nya strategin för Syrien syftar till en politisk lösning i Syrien och innehåller verktyg för övervakning och efterlevnad för ett bättre fullgörande av de åtaganden som gjorts inom den internationella stödgruppen för Syrien. |
| --- | --- |

H.

Kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker tog i sitt tal om tillståndet i unionen i september 2016 upp behovet av en EU-strategi för Syrien. I oktober uppmanade parlamentet vice ordföranden/den höga representanten, Federica Mogherini, att se till att den nya strategin för Syrien syftar till en politisk lösning i Syrien och innehåller verktyg för övervakning och efterlevnad för ett bättre fullgörande av de åtaganden som gjorts inom den internationella stödgruppen för Syrien.

| I. | Syftet med EU:s strategi för Syrien är att ange hur EU kan spela en mer synlig och effektiv roll när det gäller att bidra till en varaktig politisk lösning i Syrien, inom den befintliga överenskomna FN-ramen, och att stödja en återuppbyggnad efter att en överenskommelse ingåtts och en trovärdig övergång väl har inletts. Strategin omfattar sex nyckelområden, nämligen att få slut på kriget genom en verklig politisk övergång, främja en meningsfull och inkluderande övergång, ta itu med de mest utsatta syriernas humanitära behov, främja demokrati och mänskliga rättigheter, främja ansvarsutkrävande för krigsförbrytelser och stödja den syriska befolkningens och det syriska samhällets motståndskraft. |
| --- | --- |

I.

Syftet med EU:s strategi för Syrien är att ange hur EU kan spela en mer synlig och effektiv roll när det gäller att bidra till en varaktig politisk lösning i Syrien, inom den befintliga överenskomna FN-ramen, och att stödja en återuppbyggnad efter att en överenskommelse ingåtts och en trovärdig övergång väl har inletts. Strategin omfattar sex nyckelområden, nämligen att få slut på kriget genom en verklig politisk övergång, främja en meningsfull och inkluderande övergång, ta itu med de mest utsatta syriernas humanitära behov, främja demokrati och mänskliga rättigheter, främja ansvarsutkrävande för krigsförbrytelser och stödja den syriska befolkningens och det syriska samhällets motståndskraft.

| J. | Den 5 april 2017 var EU en av ordförandena för en givarkonferens för Syriens och dess grannländers framtid som samlade företrädare för över 70 länder och internationella organisationer samt för det internationella och syriska civilsamhället. Vid Brysselkonferensen enades man om ett helhetsgrepp för att hantera krisen i Syrien med ytterligare finansiellt stöd för insatser, med anledning av den humanitära situationen, på 3,47 miljarder euro för 2018–2020, inklusive 1,3 miljarder från EU, den största givaren i krisen. Parlamentet understryker dessutom att vissa internationella finansinstitut och givare har förklarat sig beredda att bevilja cirka 27,9 miljarder euro i lån. Parlamentet påminner om att kostnaderna för en återuppbyggnad av Syrien uppskattas till omkring 200 miljarder US-dollar. |
| --- | --- |

J.

Den 5 april 2017 var EU en av ordförandena för en givarkonferens för Syriens och dess grannländers framtid som samlade företrädare för över 70 länder och internationella organisationer samt för det internationella och syriska civilsamhället. Vid Brysselkonferensen enades man om ett helhetsgrepp för att hantera krisen i Syrien med ytterligare finansiellt stöd för insatser, med anledning av den humanitära situationen, på 3,47 miljarder euro för 2018–2020, inklusive 1,3 miljarder från EU, den största givaren i krisen. Parlamentet understryker dessutom att vissa internationella finansinstitut och givare har förklarat sig beredda att bevilja cirka 27,9 miljarder euro i lån. Parlamentet påminner om att kostnaderna för en återuppbyggnad av Syrien uppskattas till omkring 200 miljarder US-dollar.

| K. | EU erkänner de insatser som gjorts av Turkiet, Libanon och Jordanien, Syriens grannländer, som tar emot det största antalet flyktingar, och ger dessa länder sitt stöd. |
| --- | --- |

K.

EU erkänner de insatser som gjorts av Turkiet, Libanon och Jordanien, Syriens grannländer, som tar emot det största antalet flyktingar, och ger dessa länder sitt stöd.

| L. | Den 4 maj 2017 ingicks ett avtal mellan Ryssland, Iran och Turkiet i Astana i Kazakstan om fyra nedtrappningszoner. De tre undertecknande länderna ska agera garanter för den sex månader långa vapenvila som kan förlängas, bland annat genom beväpnade övervakningsstyrkor på plats. Avtalet kräver ett fullständigt stopp för Assadregimens flygningar över dessa zoner och obehindrat humanitärt tillträde till rebellkontrollerade områden. En ny runda FN-ledda förhandlingar återupptas denna vecka i Genève och ytterligare en omgång ryskledda samtal är inplanerade i Kazakstan i mitten av juli. |
| --- | --- |

L.

Den 4 maj 2017 ingicks ett avtal mellan Ryssland, Iran och Turkiet i Astana i Kazakstan om fyra nedtrappningszoner. De tre undertecknande länderna ska agera garanter för den sex månader långa vapenvila som kan förlängas, bland annat genom beväpnade övervakningsstyrkor på plats. Avtalet kräver ett fullständigt stopp för Assadregimens flygningar över dessa zoner och obehindrat humanitärt tillträde till rebellkontrollerade områden. En ny runda FN-ledda förhandlingar återupptas denna vecka i Genève och ytterligare en omgång ryskledda samtal är inplanerade i Kazakstan i mitten av juli.

| M. | EU har upprepade gånger framhållit att det inte finns någon militär lösning på konflikten i Syrien och att bara en Syrienledd inkluderande övergång kan sätta stopp för det syriska folkets oacceptabla lidande. Det är uppenbart att en återuppbyggnad kan börja först efter det att en politisk överenskommelse har nåtts, men försoningsarbetet bör komma igång så snart som möjligt och stödjas av EU, i syfte att säkra långsiktig stabilitet. Att fastställa sanningen, främja ansvarsutkrävande och övergångsrättvisa liksom amnesti är mycket viktigt i detta sammanhang. |
| --- | --- |

M.

EU har upprepade gånger framhållit att det inte finns någon militär lösning på konflikten i Syrien och att bara en Syrienledd inkluderande övergång kan sätta stopp för det syriska folkets oacceptabla lidande. Det är uppenbart att en återuppbyggnad kan börja först efter det att en politisk överenskommelse har nåtts, men försoningsarbetet bör komma igång så snart som möjligt och stödjas av EU, i syfte att säkra långsiktig stabilitet. Att fastställa sanningen, främja ansvarsutkrävande och övergångsrättvisa liksom amnesti är mycket viktigt i detta sammanhang.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar EU:s strategi för Syrien, inklusive EU:s strategiska mål för Syrien samt EU:s mål för Syrien och resultatet av Brysselkonferensen som garanterar åtaganden under flera år. Parlamentet uppmanar med kraft alla deltagare och internationella givare att fullt ut fullgöra sina åtaganden och att fortsätta med sitt stöd i framtiden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer än en gång i skarpast möjliga ordalag de grymheter och utbredda kränkningar av mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt som begås av alla parter i konflikten, framför allt Assadregimens styrkor med stöd av dess allierade, Ryssland och Iran, samt av icke-statliga väpnade grupper, i synnerhet IS/Daish och Jabhat Fateh al-Sham. Parlamentet betonar sin ståndpunkt att alla som är skyldiga till brott mot internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning måste ställas till svars. Parlamentet uppmuntrar alla stater att tillämpa principen om universell jurisdiktion för att bekämpa straffrihet, och välkomnar de åtgärder som vissa EU-medlemsstater har vidtagit i detta syfte, inklusive det beslut som nyligen togs av Spaniens nationella domstol om att väcka straffrättslig talan mot nio syriska underrättelsetjänstemän för tortyr och andra människorättskränkningar. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU och dess medlemsstater att undersöka, i nära samordning med likasinnade länder, möjligheten att tillsätta en domstol för krigsförbrytelserna i Syrien i avvaktan på en hänskjutning till Internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet betonar att de som begår brott mot religiösa och etniska minoriteter och andra grupper också bör ställas inför rätta. Parlamentet är fortfarande övertygat om att det varken går att få till stånd någon effektiv konfliktlösning eller varaktig fred i Syrien utan ansvarsutkrävande för de brott som begåtts. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer i skarpast möjliga ordalag det ohyggliga kemiska flyganfallet på staden Khan Sheikhoun i provinsen Idlib den 4 april 2017, som orsakade minst 70 civila dödsoffer, inklusive barn och hjälparbetare, med många offer som uppvisade symptom på gasförgiftning. Parlamentet konstaterar att enligt den preliminära bedömningen av OPCW:s (Organisationen för förbud mot kemiska vapen) informationsuppdrag så är påståendet om användning av kemiska vapen trovärdig. Parlamentet betonar Syriens skyldighet att följa rekommendationerna från OPCW:s informationsuppdrag och OPCW:s och FN:s gemensamma utredningsmekanism genom att ge omedelbar och fri tillgång till och erkänna rätten att inspektera varje plats. Parlamentet betonar att de som bär ansvaret för sådana attacker kommer att ställas till svars i en domstol. Parlamentet beklagar att Ryssland gång på gång lagt in sitt veto i säkerhetsrådet, inklusive mot den resolution från FN:s säkerhetsråd som fördömer den senaste kemiska attacken och kräver en internationell utredning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en internationell, opartisk och oberoende mekanism som ska bistå vid utredningar och lagföring av de som är ansvariga för de allvarligaste brotten enligt internationell rätt som begåtts i Arabrepubliken Syrien sedan mars 2011. Parlamentet beklagar att denna mekanism fortfarande inte är helt finansierad, och uppmanar alla medlemsstater att fullgöra sina åtaganden i detta avseende. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet har engagerat sig för Syriens enhet, suveränitet, territoriella integritet och stöder en stark ”hela Syrien”-strategi och en demokratisk framtid för det syriska folket. Parlamentet insisterar på att en Syrienledd politisk process som leder till fria och rättvisa val, och som stöds och övervakas av FN och bygger på den nya konstitutionen, är det enda sättet att uppnå fred i landet. Parlamentet påminner alla parter om att en vapenvila i hela landet och en fredlig, ömsesidigt acceptabel lösning på krisen i Syrien kan uppnås under FN:s överinseende och, enligt Genèvekommunikén från 2012 och FN:s säkerhetsråds resolution 2254 (2015), med stöd av FN:s generalsekreterares särskilda sändebud för Syrien, Staffan de Mistura, och viktiga internationella och regionala aktörer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar det senaste memorandum som upprättats om att inrätta nedtrappningszoner i Syrien, och stöder avsikten att stärka vapenvilan, att stoppa regimens flygvapen från att flyga över nedtrappningszonerna och att skapa förutsättningar för tillträde för humanitärt bistånd och läkarvård, för att fördrivna civila ska kunna återvända hem och för att skadad infrastruktur ska kunna återställas. Parlamentet framhåller dock att oppositionen uttryckt oro över att uppgörelsen kan leda till att inflytandeområden inrättas och att Syrien delas upp. Parlamentet uppmanar alla parter att genomföra Astanaavtalen och uppmanar de tre garanterna att säkerställa respekt för vapenvilan. Parlamentet framhåller vikten av att undanröja alla oklarheter beträffande grupper som inte omfattas av vapenvilan och uppmanar alla parter, inklusive Turkiet, att säkerställa att detta memorandum inte används för att attackera styrkor som är allierade med den moderata oppositionen eller med stridande på den internationella koalitionens sida mot IS/Daish. Parlamentet understryker att internationell övervakning av genomförandet måste säkerställas och stöder ett kraftfullt engagemang från FN:s sida. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Ryska federationen och Islamiska republiken Iran att utöva sitt inflytande över den syriska regimen och få den att gå med på och aktivt verka för en rimlig kompromiss som sätter stopp för inbördeskriget och banar väg för en inkluderande och verklig övergång. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta stödja den moderata oppositionen, att identifiera och isolera radikaliserade element och verka för försoning. Parlamentet uppmuntrar medlemmarna i den höga förhandlingskommittén att fortsätta delta i de FN-ledda förhandlingarna i Genève. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet är fast övertygat om att EU måste engagera sig mer aktivt, med tanke på sitt stora finansiella bidrag efter konflikten, för att spela en viktig roll i förhandlingarna inom den befintliga överenskomna FN-ramen och säkerställa den politiska övergången, med en tydlig politik som syftar till att få parterna att närma sig varandra, samt intensifiera sina ansträngningar på områden där EU kan ha ett mervärde. Parlamentet ställer sig bakom de ansträngningar som den höga representanten/vice ordföranden gjort för att nå de centrala aktörerna i regionen, i syfte att säkerställa en politisk övergång samt försoning och återuppbyggnad efter konflikten. Parlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten att börja utarbeta en konkret plan för EU:s engagemang i återuppbyggnaden av Syrien och rikta in sig på inkluderande gemensamma åtgärder med centrala internationella organisationer och finansinstitut samt regionala och lokala aktörer. Parlamentet framhåller dock vikten av att syrierna själva ”äger” återuppbyggnadsprocessen efter konflikten. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att lokala och internationella organisationer i det civila samhället och icke-statliga organisationer har en mycket viktig uppgift att fylla när det gäller att dokumentera krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och andra kränkningar, däribland kulturarvsförstörelse. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att ge ytterligare och fullständigt stöd till dessa aktörer. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att på lämpligt sätt finansiera organisationer som arbetar med utredningar med öppen källkod och digital insamling av bevis på krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten, i syfte att säkerställa ansvarsutkrävande och ställa förövarna inför rätta. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att man i EU:s strategi för Syrien lägger tonvikten på stöd till den syriska befolkningens och det syriska samhällets motståndskraft. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att öka sina insatser för kapacitetsuppbyggnad för Syriens folk och civilsamhälle, bland annat med och genom aktörer som främjar mänskliga rättigheter, jämlikhet (inklusive jämställdhet mellan könen och minoriteters rättigheter), demokrati och egenmakt, om möjligt i Syrien liksom för syriska flyktingar som lever i exil i regionen eller i Europa. Parlamentet betonar att sådan kapacitetsuppbyggnad bör stödja syrierna när det gäller att styra övergången (på områden såsom mediereglering, decentralisering, förvaltning av kommuner och utarbetande av en konstitution osv.) med vederbörlig hänsyn till kvinnors behov och roll. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet ser med tillfredsställelse på att civilsamhället, däribland kvinnoorganisationer, erkändes som en del av en varaktig lösning. Parlamentet påminner om att EU måste främja ett tillfredsställande deltagande av eller samråd med civilsamhället och kvinnor i fredsprocessen, i överensstämmelse med den övergripande strategin för EU:s genomförande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 (2000) och 1820 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet. Kvinnors mänskliga rättigheter måste återspeglas i Syriens nya konstitution. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet återupprepar sitt stöd för de ansträngningar som den världsomfattande koalitionen mot IS/Daish gör, men anser att EU-strategin även borde ha innehållit aspekter rörande bekämpningen av IS/Daish och andra FN-förtecknade terroristorganisationer, och borde ha framhållit och fokuserat på de politiska och socioekonomiska grundorsakerna som har främjat spridningen av terrorism och borde ha fastställt konkreta åtgärder för att komma till rätta med dem. Parlamentet anser dessutom att olika sätt att bidra till ett bevarande av det syriska samhällets etniska, religiösa och konfessionella mångfald också borde ha utarbetats. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar vikten av att skydda etniska och religiösa minoriteter i Syrien, och är fast övertygat om att den politiska processen måste vara inkluderande och sträva efter att återställa Syrien till en mångreligiös och tolerant stat. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att det är mycket viktigt att snabbt vidta förtroendeskapande åtgärder, bland annat att humanitärt bistånd ges helt obehindrat tillträde i hela Syrien, att grundläggande offentliga tjänster (el, vatten, hälso- och sjukvård) tillhandahålls, att alla belägringar av städer upphör och att fångar och gisslan släpps. Parlamentet välkomnar överenskommelsen mellan den syriska regeringen och rebellgrupperna om att tillåta evakuering av fyra belägrade städer. Alla parter uppmanas eftertryckligen att stödja och underlätta antagandet av en övergripande överenskommelse om förtroendeskapande åtgärder. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet beklagar att det förödande inbördeskriget har gjort att landet slungats årtionden tillbaka vad gäller den sociala och ekonomiska utvecklingen, tvingat in miljoner människor i arbetslöshet och fattigdom, lett till omfattande förstörelse av hälso- och sjukvårds- och utbildningstjänster samt storskalig fördrivning av syrier och kompetensflykt. Parlamentet pekar därför på vikten av att öka det icke-humanitära biståndet i syfte att stärka folkets motståndskraft i Syrien och få igång ekonomin igen. Vidare uppmanar parlamentet medlemsstaterna att visa ett starkare engagemang för ansvarsfördelningen, för att syriska krigsflyktingar ska kunna finna skydd bortom den omedelbara grannregionen, inklusive genom vidarebosättning och inresetillstånd på humanitära grunder. Parlamentet anser dock att så snart konflikten är över bör syriska flyktingar med utbildning uppmuntras att återvända hem och bidra till återuppbyggnaden av landet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar de nya partnerskapsprioriteringar som EU har ingått med Jordanien och Libanon samt att man lättat på EU:s ursprungsregler för export från Jordanien. Parlamentet beklagar att ett stort antal flyktingar i Jordanien, Libanon och Turkiet fortfarande lever under svåra ekonomiska och sociala förhållanden och ofta inte kan hitta (laglig) sysselsättning. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och myndigheterna i Jordanien och Libanon att arbeta för att undanröja kvarvarande (informella) hinder, stödja utökade möjligheter till egenföretagande och fullgöra sina åtaganden om skapande av sysselsättning för kvinnor och ungdomar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet stöder fullt ut initiativet ”Ingen förlorad generation av barn” i Syrien och i regionen, och efterlyser ytterligare ansträngningar för att nå målet att alla flyktingbarn och utsatta barn i värdsamhällena ska få bra utbildning med lika tillträde för flickor och pojkar. Parlamentet framhåller att den ofta informella utbildningen i flyktingläger måste erkännas och att den psykologiska rehabiliteringen av dessa traumatiserade barn måste stödjas. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU-medlemsstaternas regeringar och parlament, FN, medlemmarna i den internationella stödgruppen för Syrien samt alla parter i konflikten, och att se till att denna text översätts till arabiska. |
| --- | --- |

18.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/123 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/123

---

P8_TA(2017)0228

Vägtransporter i Europeiska unionen

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om vägtransporter i Europeiska unionen (2017/2545(RSP))

(2018/C 307/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG av den 17 juni 1999 om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG av den 17 juni 1999 om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG av den 11 mars 2002 om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG av den 11 mars 2002 om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den 15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den 15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1072/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1072/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för persontransporter med buss (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för persontransporter med buss (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 av den 4 februari 2014 om färdskrivare vid vägtransporter (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 av den 4 februari 2014 om färdskrivare vid vägtransporter (7),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (COM(2011)0144),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om genomförandet av vitboken från 2011 om transporter: översyn och vägen mot hållbara transporter (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om genomförandet av vitboken från 2011 om transporter: översyn och vägen mot hållbara transporter (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2017 om logistik i EU och multimodala transporter i de nya TEN-T-korridorerna (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2017 om logistik i EU och multimodala transporter i de nya TEN-T-korridorerna (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 november 2016 om nya möjligheter för små transportföretag, inklusive samarbetsbaserade affärsmodeller (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 november 2016 om nya möjligheter för små transportföretag, inklusive samarbetsbaserade affärsmodeller (10),

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet om läget för unionens vägtransportmarknad (COM(2014)0222), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet om läget för unionens vägtransportmarknad (COM(2014)0222),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/413 av den 11 mars 2015 om underlättande av gränsöverskridande informationsutbyte om trafiksäkerhetsrelaterade brott (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/413 av den 11 mars 2015 om underlättande av gränsöverskridande informationsutbyte om trafiksäkerhetsrelaterade brott (11),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet (COM(2016)0501) och kommissionens meddelande Om koldioxidutsläpp inom transportsektorn (COM(1998)0204), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet (COM(2016)0501) och kommissionens meddelande Om koldioxidutsläpp inom transportsektorn (COM(1998)0204),

| — | med beaktande av Parisavtalet med dess åtaganden att hålla den globala temperaturökningen detta århundrade klart lägre än 2 oC över förindustriell nivå samt att vidta åtgärder för att begränsa temperaturökningen ännu mer, till 1,5 oC, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet med dess åtaganden att hålla den globala temperaturökningen detta århundrade klart lägre än 2 oC över förindustriell nivå samt att vidta åtgärder för att begränsa temperaturökningen ännu mer, till 1,5 oC,

| — | med beaktande av Amsterdamförklaringen av den 14 april 2016 om samarbete på området för uppkopplad och automatiserad körning – Navigering för uppkopplade och automatiserade fordon på vägarna i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Amsterdamförklaringen av den 14 april 2016 om samarbete på området för uppkopplad och automatiserad körning – Navigering för uppkopplade och automatiserade fordon på vägarna i EU,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 september 2016 om social dumpning i Europeiska unionen (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 september 2016 om social dumpning i Europeiska unionen (12),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En europeisk strategi för samverkande intelligenta transportsystem, en milstolpe mot samverkande, uppkopplad och automatiserad rörlighet (COM(2016)0766), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En europeisk strategi för samverkande intelligenta transportsystem, en milstolpe mot samverkande, uppkopplad och automatiserad rörlighet (COM(2016)0766),

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kommissionen bör så snart som möjligt lägga fram förslag till lagstiftning om marknaden för godstransporter på väg (nedan kallade väginitiativ), med syftet att kartlägga och ta itu med utmaningarna inom sektorn. |
| --- | --- |

A.

Kommissionen bör så snart som möjligt lägga fram förslag till lagstiftning om marknaden för godstransporter på väg (nedan kallade väginitiativ), med syftet att kartlägga och ta itu med utmaningarna inom sektorn.

| B. | Vägtransportnäringen i EU står för 5 miljoner direkta arbetstillfällen och närmare 2 procent av EU:s BNP, med 344 000 persontransportföretag och över 560 000 godstransportföretag (13). |
| --- | --- |

B.

Vägtransportnäringen i EU står för 5 miljoner direkta arbetstillfällen och närmare 2 procent av EU:s BNP, med 344 000 persontransportföretag och över 560 000 godstransportföretag (13).

| C. | Passagerartransport på väg i EU uppgick år 2013 till 5 323 miljarder passagerarkilometer, varav personbilar står för 72,3 procent och bussar står för 8,1 procent av de totala passagerartransporterna i EU-28 (14). |
| --- | --- |

C.

Passagerartransport på väg i EU uppgick år 2013 till 5 323 miljarder passagerarkilometer, varav personbilar står för 72,3 procent och bussar står för 8,1 procent av de totala passagerartransporterna i EU-28 (14).

| D. | Trafiksäkerheten är fortfarande en aktuell fråga för EU, med 135 000 allvarligt skadade och 26 100 dödsoffer under 2015. |
| --- | --- |

D.

Trafiksäkerheten är fortfarande en aktuell fråga för EU, med 135 000 allvarligt skadade och 26 100 dödsoffer under 2015.

| E. | Vägtransporter är en drivande kraft i EU:s ekonomi och bör fortsätta att vara ledande när det gäller skapandet av ytterligare ekonomisk tillväxt och sysselsättning och främjandet av konkurrenskraft och territoriell sammanhållning, men det är samtidigt nödvändigt att sektorn blir mer hållbar och att anständiga arbetsvillkor och sociala rättigheter respekteras. |
| --- | --- |

E.

Vägtransporter är en drivande kraft i EU:s ekonomi och bör fortsätta att vara ledande när det gäller skapandet av ytterligare ekonomisk tillväxt och sysselsättning och främjandet av konkurrenskraft och territoriell sammanhållning, men det är samtidigt nödvändigt att sektorn blir mer hållbar och att anständiga arbetsvillkor och sociala rättigheter respekteras.

| F. | Vägtransporter är en sektor där Europa har en ledande ställning i världen, inom både tillverkning och transportverksamhet. Det är viktigt att den europeiska vägtransportsektorn fortsätter att utvecklas, investera och förnya sig på ett hållbart och miljövänligt sätt, i syfte att behålla sin tekniska ledande ställning på global nivå inom en global ekonomi som alltmer kännetecknas av framväxten av kraftfulla nya aktörer och nya affärsmodeller. |
| --- | --- |

F.

Vägtransporter är en sektor där Europa har en ledande ställning i världen, inom både tillverkning och transportverksamhet. Det är viktigt att den europeiska vägtransportsektorn fortsätter att utvecklas, investera och förnya sig på ett hållbart och miljövänligt sätt, i syfte att behålla sin tekniska ledande ställning på global nivå inom en global ekonomi som alltmer kännetecknas av framväxten av kraftfulla nya aktörer och nya affärsmodeller.

| G. | Vägtransportsektorn fortsätter att fasa ut fossila bränslen, med tanke på det brådskande behovet av att förbättra energieffektiviteten och hållbarheten i denna sektor, särskilt med hjälp av alternativa bränslen, alternativa drivsystem och digitalisering, på ett kostnadseffektivt sätt utan att göra avkall på konkurrenskraften. |
| --- | --- |

G.

Vägtransportsektorn fortsätter att fasa ut fossila bränslen, med tanke på det brådskande behovet av att förbättra energieffektiviteten och hållbarheten i denna sektor, särskilt med hjälp av alternativa bränslen, alternativa drivsystem och digitalisering, på ett kostnadseffektivt sätt utan att göra avkall på konkurrenskraften.

| H. | Transportsektorn spelar en stor roll i klimatförändringen; den står för 23,2 procent av de sammanlagda växthusgasutsläppen i EU, och vägtransporterna stod för 72,8 procent av hela transportsektorns växthusgasutsläpp i EU år 2014. |
| --- | --- |

H.

Transportsektorn spelar en stor roll i klimatförändringen; den står för 23,2 procent av de sammanlagda växthusgasutsläppen i EU, och vägtransporterna stod för 72,8 procent av hela transportsektorns växthusgasutsläpp i EU år 2014.

| I. | Trafikstockningar beräknas kosta EU:s ekonomi motsvarande 1 procent av dess BNP i tidsspillan, ökad bränsleförbrukning och föroreningar. |
| --- | --- |

I.

Trafikstockningar beräknas kosta EU:s ekonomi motsvarande 1 procent av dess BNP i tidsspillan, ökad bränsleförbrukning och föroreningar.

| J. | Internationella godstransporter på väg möts av ett ökande antal rättsliga hinder som upprättats av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

J.

Internationella godstransporter på väg möts av ett ökande antal rättsliga hinder som upprättats av medlemsstaterna.

| K. | Multimodala nät och integrering av olika transportsätt och transporttjänster har potential att bidra till att förbättra förbindelserna och effektiviteten inom passagerar- och godstransportsektorn och på så vis även bidra till att minska utsläppen av koldioxid och andra skadliga ämnen. |
| --- | --- |

K.

Multimodala nät och integrering av olika transportsätt och transporttjänster har potential att bidra till att förbättra förbindelserna och effektiviteten inom passagerar- och godstransportsektorn och på så vis även bidra till att minska utsläppen av koldioxid och andra skadliga ämnen.

| L. | Kontrollen av efterlevnaden av EU:s lagstiftning om cabotage i medlemsstaterna uppvisar brister. |
| --- | --- |

L.

Kontrollen av efterlevnaden av EU:s lagstiftning om cabotage i medlemsstaterna uppvisar brister.

| M. | Det finns stora skillnader inom EU när det gäller efterlevnad av befintlig lagstiftning om arbetsvillkor, sociala rättigheter och trafiksäkerhet. |
| --- | --- |

M.

Det finns stora skillnader inom EU när det gäller efterlevnad av befintlig lagstiftning om arbetsvillkor, sociala rättigheter och trafiksäkerhet.

Mer konkurrenskraft och innovation i vägtransportsektorn

| 1. | Europaparlamentet anser att väginitiativen bör ge en välbehövlig skjuts för en mer hållbar, säker, innovativ och konkurrenskraftig europeisk vägtransportsektor, ytterligare utveckla den europeiska väginfrastrukturen för att förbättra effektiviteten inom sektorn för vägtransport och logistik, säkerställa lika villkor för aktörerna på den globala marknaden, säkerställa fullbordandet av den inre marknaden för vägtransport av passagerare och gods och se till att den fungerar bättre samt fastställa en långsiktig strategi för Europas vägtransportsektor. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser också att väginitiativen bör stimulera teknisk utveckling av fordon, främja alternativa bränslen, öka driftskompatibiliteten mellan olika transportsystem och transportslag och säkerställa tillträde till marknaden för små och medelstora transportföretag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid utarbetandet av väginitiativen ta hänsyn till parlamentets resolution av den 9 september 2015 om genomförandet av vitboken från 2011 om transporter. Parlamentet understryker att vägtransporter måste inkluderas i en övergripande och långsiktig strategi inom ramen för EU:s politik för intermodala och hållbara transporter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, vid utarbetandet av initiativpaketet om vägtransporter, även ta hänsyn till parlamentets resolution av den 14 september 2016 om social dumpning i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att vägtransportsektorn bidrar kraftigt till sysselsättningen och tillväxten i EU och att den ekonomiska situationen är nära knuten till konkurrenskraften inom EU:s vägtransportsektor. Därför efterlyser parlamentet en proaktiv politik för att stödja och utveckla en hållbar vägtransportsektor med sund konkurrens, särskilt för små och medelstora företag, framför allt med anledning av den framtida digitala, tekniska och miljömässiga utvecklingen inom denna sektor, samtidigt som man uppmuntrar till kompetensutveckling av arbetskraften. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar den europeiska vägtransportbranschen att utnyttja de möjligheter som ges genom digitaliseringen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla kommunikationsinfrastruktur, både för ”fordon till fordon” och för ”fordon till infrastruktur”, för att förbättra trafiksäkerheten och effektiviteten och för att förbereda framtidens vägtransporter. Parlamentet understryker behovet av att utveckla tekniköverföring för fordon, öka det logistiska stödet och utarbeta lämpliga definitioner och regler på detta område. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en lämplig rättslig ram för uppkopplad och automatiserad körning samt för nya samarbetsbaserade affärsmodeller. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka harmoniseringen inom sektorerna för passagerartransport och godstransport, särskilt för elektroniska vägtullsystem i EU, eftersom den nuvarande bristen på harmonisering leder till merkostnader för transportsektorn. Parlamentet uppmuntrar i detta avseende användningen av digital teknik (papperslösa och standardiserade handlingar, e-CMR, smarta färdskrivare etc.) för att säkerställa en fullt fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

7.

Underlätta rörligheten för vägtransport över gränserna

| 8. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att genomföra EU:s relevanta bestämmelser mer noggrant och kommissionen att övervaka genomförandet närmare, bland annat när det gäller gränsöverskridande samarbete och tolkning och ett korrekt, icke-diskriminerande verkställande av den befintliga lagstiftningen, och att ta itu med en harmonisering av de nationella lagstiftningarna. Parlamentet anser att kommissionen, när så är motiverat, bör inleda överträdelseförfaranden angående lagar och åtgärder som snedvrider marknaden. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att samarbeta närmare med Euro Contrôle Route och nätverket för europeiska trafikpolisen (Tispol) för att förbättra verkställandet av vägtransportlagstiftningen i Europa och bygga upp en stark mekanism för att säkerställa ett jämlikt och korrekt genomförande av det befintliga regelverket, närmare bestämt genom att stödja medlemsstaterna med certifiering, standardisering, teknisk expertis, insamling av uppgifter, utbildning och inspektionsuppdrag och genom att sköta plattformar för informationsutbyte mellan nationella experter och myndigheter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förstärka kontrollerna, framför allt avseende efterlevnad av bestämmelser om kör- och vilotider samt om cabotage, och att tillämpa ändamålsenliga, proportionerliga och avskräckande sanktioner. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att påskynda den obligatoriska användningen av digital utrustning ombord, som smarta färdskrivare, och användningen av elektroniska fraktsedlar (e-CMR) för att förbättra övervakningen av efterlevnaden av relevanta EU-bestämmelser, samtidigt som man minskar de administrativa kostnaderna. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare harmonisera befintliga regler för obligatorisk säkerhetsutrustning i lätta och tunga fordon, som varningstrianglar, reflexvästar, reservlampor eller alkotester. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka vilka möjligheter som finns att minska de byråkratiska och ekonomiska bördorna av olika nationella lagstiftningar i syfte att underlätta friheten att tillhandahålla transporttjänster i hela EU. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att ett system för vägavgifter i EU som är konsekvent, rättvist, transparent, icke-diskriminerande och obyråkratiskt, och som står i proportion till väganvändningen och att de externa kostnaderna för lastbilar, bussar och bilar (principerna ”användaren betalar” och ”förorenaren betalar”), skulle ha en positiv effekt när det gäller att ta itu med den allt sämre väginfrastrukturen, trafikstockningar och föroreningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa en rättslig ram som kan säkerställa icke-diskriminering och undvika splittrade vägavgiftsordningar för personbilar i hela EU. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en översyn av direktivet om det europeiska systemet för elektroniska vägtullar (EETS), som bör omfatta en extern kostnadsfaktor baserad på principen ”förorenaren betalar”, vara helt förenlig med målet att bidra till uppkomsten av harmoniserade tekniska standarder på EU-nivå för att uppbära vägavgifter, grundas på öppenhet, bättre utveckling och integrering av de olika ITS-utrustningarna i fordon samt förtydliga lagstiftningen i syfte att bättre definiera och skydda rättigheterna för EETS-operatörer och göra deras skyldigheter mindre betungande. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att medlemsstater i Europas utkant och länder som inte har något verkligt alternativ till vägtransport har svårare att nå kärnan i EU:s inre marknad. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sina väginitiativ inkludera en mekanism för att mildra avgifterna för vägtransportverksamhet från länderna i Europas utkanter. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet understryker att hyrda fordon ofta är de nyaste och mest miljövänliga på marknaden, och att de därmed bidrar till effektiviteten inom vägtransportsektorn. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se över de nuvarande bestämmelserna om hyrda fordon, som för närvarande gör det möjligt för medlemsstaterna att förbjuda användning av sådana fordon för internationella transporter. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet är oroat över avsaknaden av tillsyn från de nationella myndigheterna i samband med bedrägerier rörande färdskrivare och cabotageverksamhet, och parlamentet uppmanar därför kommissionen att ta itu med dessa problem, bland annat genom användning av ny teknik, förenkling och förtydligande av bestämmelserna om cabotage och ett förbättrat utbyte av information mellan myndigheter för att uppnå en bättre tillämpning av reglerna i EU och bättre övervakning av cabotagetransporter. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att lagstiftningskrav bör stå i proportion till den typ av verksamhet som företaget bedriver och företagets storlek. Parlamentet ställer sig emellertid tveksamt till om det även i fortsättningen finns grunder för att bevilja undantag för lätta nyttofordon från att tillämpa ett antal EU-bestämmelser, eftersom de i allt högre grad används i internationella godstransporter, och ber kommissionen att lägga fram en diagnostisk rapport om de ekonomiska, miljömässiga och säkerhetsmässiga konsekvenserna av denna ökade användning. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att gränsöverskridande rörlighet på väg vad gäller angränsande kandidatländer bör underlättas genom en bättre harmonisering av standarder för väginfrastruktur, signalsystem och elektroniska system, så att man kan få bort flaskhalsarna, särskilt på det transeuropeiska transportnätets stomnät. |
| --- | --- |

19.

Förbättrade sociala villkor och säkerhetsbestämmelser

| 20. | Europaparlamentet understryker att friheten att tillhandahålla transporttjänster i hela EU inte bör berättiga till någon kränkning av grundläggande rättigheter för arbetstagare eller försvaga befintlig lagstiftning när det gäller arbetsförhållanden, t.ex. viloperioder, arbetsmönster, perioder då man är borta från stationeringsorten, tillgång till kvalifikationer, fortbildning och karriärutveckling, hälsa och säkerhet, vård och socialt stöd samt minimilön. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att påminna kommissionen om dess egna åtaganden i förslaget till en europeisk pelare för sociala rättigheter, särskilt vad gäller






  — | Trygg och anpassningsbar anställning, princip 5 d: ”Anställningsförhållanden som leder till otrygga arbetsvillkor ska förhindras, inklusive genom förbud mot missbruk av atypiska anställningsformer. Eventuella provanställningar ska ha rimlig varaktighet.” |
| --- | --- | --- |

21.

—

Trygg och anpassningsbar anställning, princip 5 d: ”Anställningsförhållanden som leder till otrygga arbetsvillkor ska förhindras, inklusive genom förbud mot missbruk av atypiska anställningsformer. Eventuella provanställningar ska ha rimlig varaktighet.”

| — | Rättvis lön, princip 6 a: ”Arbetstagare har rätt till en rättvis lön som tillåter en värdig levnadsstandard.” |
| --- | --- |

—

Rättvis lön, princip 6 a: ”Arbetstagare har rätt till en rättvis lön som tillåter en värdig levnadsstandard.”

Parlamentet påminner om att inga vägtransportinitiativ från kommissionen får gå emot denna princip eller äventyra arbetstagarnas rättigheter i den här sektorn.

| 22. | Europaparlamentet är bekymrat över socialt problematiska affärsmetoder, som också utgör en risk när det gäller trafiksäkerheten, i huvudsak med anknytning till cabotageregler och till så kallade brevlådeföretag (särskilt när det gäller frågor som rör så kallat falskt egenföretagande och avsiktligt missbruk eller kringgående av befintlig europeisk och nationell lagstiftning som möjliggör uppkomsten av illojal konkurrens genom rättsstridig minimering av arbetskrafts- och driftskostnader och leder till kränkningar av arbetstagarnas rättigheter, som uppkommer till följd av bristande klarhet i EU:s regler och olika tolkningar och genomförandepraxis på nationell nivå). |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över villkoren för etableringsrätt i syfte att undanröja brevlådeföretag inom vägtransportsektorn. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, som en prioriterad fråga, ta itu med frågor som rör trötthet hos föraren, inbegripet att säkerställa att alla investeringar i väginfrastruktur även omfattar en förbättring av anläggningar för förarna, särskilt för långväga transporter, och att lagstiftning om förarnas viloperioder till fullo respekteras. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra bestämmelserna om cabotage och bestämmelserna om tillträde till yrket och förbättra deras genomförande, för att effektivt bekämpa bedrägeri och missbruk. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet motsätter sig ytterligare liberalisering av cabotageverksamhet, särskilt obegränsade cabotagetransporter inom ett visst antal dagar. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra tillämpningen av bestämmelserna i direktivet om utstationering av arbetstagare inom sektorn för vägtransporter och förbättra genomförandet och kontrollen av efterlevnaden av dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att Europa står inför en brist på yrkesförare på grund av den ökade efterfrågan på transporttjänster, den snabba utvecklingen av den internationella handeln och den demografiska situationen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att göra det lättare för unga kvinnor och män att få tillträde till yrket och att ta itu med problemet med dåliga arbetsvillkor för förare och avsaknaden av högkvalitativ infrastruktur längs vägarna. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att olika nationella lagstiftningar om sociala villkor och rättigheter inom vägtransportsektorn i unionen leder till stora och oproportionerliga administrativa hinder för aktörerna, särskilt små och medelstora företag, ökar den rättsliga ramens komplexitet, undergräver inrättandet av en inre marknad för vägtransportsektorn i unionen och leder till hinder för den fria rörligheten för tjänster och varor. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram förslag för de kommande väginitiativen som möjliggör en tydligare åtskillnad mellan friheten att tillhandahålla tjänster och etableringsfriheten, i syfte att säkerställa att affärsverksamhet är av temporär natur i en sådan medlemsstat där företaget inte är etablerat och att säkerställa att de anställda omfattas av det lands lagstiftning där de har sin stadigvarande arbetsplats eller utövar det mesta av sin yrkesverksamhet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att förbättra kvaliteten i arbetet inom vägtransportsektorn, särskilt i fråga om utbildning, intyg, arbetsvillkor och karriärutveckling, för att på så sätt skapa högkvalitativa arbetstillfällen, utveckla de kvalifikationer som krävs och stärka konkurrenskraften för vägtransportoperatörer i EU i syfte att göra yrket mer attraktivt för ungdomar samtidigt som man också fokuserar på att säkerställa en korrekt balans mellan arbete och privatliv för förarna. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över direktiv 92/106/EEG om kombinerad transport för att öka de multimodala transporterna, undanröja otillbörliga metoder och säkerställa efterlevnaden av den sociallagstiftning som rör kombinerad transport. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga skapandet av ett ”elektroniskt och integrerat operatörsregister” för alla operatörer som verkar under en gemenskapslicens, i syfte att samla alla relevanta uppgifter om transportör, fordon och förare som samlas in under kontroller vid vägarna. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet understryker att rastplatsfaciliteterna i EU är otillräckliga och inadekvata. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att i samråd med kommissionen upprätta en plan för att bygga/tillhandahålla kapacitet och användarvänliga, säkra och trygga rastplatser med tillräckligt många parkeringsplatser, sanitära anläggningar och transithotell, särskilt på strategiska platser/knutpunkter med stor trafikvolym. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta itu med aktuella frågor om opraktiska bestämmelser för kör- och vilotider; det är till exempelvis vanligt med situationer där förare är tvungna att vila i ett antal timmar även om de endast är ett fåtal kilometer från antingen sitt hemland eller bosättningsland. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till detta när de reviderar förordning (EG) nr 561/2006 om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta ett EU-omfattande mål för att minska de allvarliga trafikskadorna. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta genomföra en EU-omfattande vetenskaplig undersökning om konsekvenserna av förartrötthet, både för förare av linjebussar och turistbussar och förare av mindre och större lastbilar. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål inleda en översyn av förordning (EG) nr 661/2009 om allmän säkerhet och att som ett absolut minimum ta hänsyn till betydelsen av ny teknik och nya standarder, inklusive registrering av nödfallsuppgifter, standarder för direkt sikt, intelligenta system för hastighetsassistans och kontroll av däcktryck. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar vikten av att förbättra säkerheten på vägarna i EU och uppnå målsättningen att halvera antalet döda och svårt skadade i trafiken senast 2020. Parlamentet stöder den konsekvensbedömning som kommissionen har använt sig av i en översyn av den rättsliga ramen för förvaltning av väginfrastrukturens säkerhet. |
| --- | --- |

39.

Främjande av vägtransport med låga utsläpp

| 40. | Europaparlamentet konstaterar att det finns ett behov av att öka vägtransporternas resurseffektivitet och stärka dess roll i ett modernt synkromodalt transportnät, i syfte att uppnå ett mer effektivt utnyttjande av befintlig kapacitet, förbättra beläggningsgraden för fordon, främja användningen av mindre och lättare fordon, samåkning och bilpooler samt minska från fyra hjul till två. Parlamentet anser att digitalisering är av avgörande betydelse för att man ska nå fram till målet om förbättrad resurseffektivitet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | För att uppnå målen i Parisavtalet från 2015 om klimatförändringar (COP21) betonar Europaparlamentet att man måste minska koldioxidutsläppen inom transportsektorn och förbättra luftkvaliteten genom främjande av eldrivna transporter, bränsleceller och andra avancerade framdrivningssystem, särskilt sådana där EU har ett stort tekniskt försprång. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ambitiösa förslag för koldioxidstandarder för lastbilar och bussar för att minska utsläppen av växthusgaser från vägtransportsektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare undersöka möjligheterna att påskynda övergången till utsläppssnål transport genom att införa incitament för ombyggnad av fordon i efterhand. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet efterlyser konkreta åtgärder för att säkerställa tillämpningen av principerna ”användaren betalar” och ”förorenaren betalar” inom vägtransportsektorn, inklusive riktlinjer och bästa praxis, och säkerställa rättvisa och lika villkor i alla EU:s regioner. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar att översynen av direktivet om det europeiska systemet för elektroniska vägtullar (EETS) skulle kunna bidra till främjandet av miljövänligare fordon och bilpooler. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar den stora vikten av ändamålsenlig infrastruktur för användning av alternativa bränslen för vägtransporter, och uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att skapa incitamentsmodeller för komplettering av försörjningsnätet för alternativa bränslen. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet efterlyser effektiva nationella politiska ramar för att stimulera en mera utbredd användning av fordon som drivs med alternativa bränslen (t.ex. el, hybrid, väte, komprimerad naturgas) och efterlyser ett snabbt inrättande av nödvändig infrastruktur för bränslepåfyllning/laddning. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet inser att innovativa och utsläppssnåla vägtransportfordon och tillhörande infrastruktur kommer att bidra till att underlätta sammanlänkning och kopplingar mellan vägar, järnvägar och hamnar, och därigenom främja en bred övergång till mer miljövänliga transportformer för enskilda personer, passagerare och gods. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet anser att bilpooler och samåkning är viktiga resurser för en hållbar utveckling av förbindelser, bl.a. i EU:s yttersta randområden, bergsregioner och landsbygdsområden. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och de lokala myndigheterna att främja framväxten av samarbetsbaserade affärsmodeller inom detta område. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka införandet av lågutsläppszoner i flera medlemsstater och att undersöka möjligheten att fastställa gemensamma kriterier/regler för införande/användning av sådana zoner. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet konstaterar att intelligenta transportsystem (ITS), till exempel samverkande intelligenta transportsystem (C-ITS), och innovationer som e-highway (eldrivna lastbilar med trådbussteknik) och konvojkörning skulle kunna spela en viktig roll när det gäller förbättrad effektivitet, säkerhet och miljöprestanda för transportsystemet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att främja utvecklingen och användningen av intelligenta transportsystem och främja innovationer. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet konstaterar att det fortfarande är vanligt med tomma fordon i vägtransportsektorn, vilket har en negativ inverkan på miljön. Parlamentet konstaterar att nästan en fjärdedel (23,2 %) av alla fordonskilometer för tunga godsfordon i EU 2012 kördes av ett tomt fordon och att de höga siffrorna för tomma fordon beror på nuvarande restriktioner för cabotagetransporter, som begränsar transportföretagens möjligheter att ytterligare öka godslasterna, och därmed miljöeffektiviteten. Parlamentet betonar därför de positiva effekter som ett marknadsöppnande skulle kunna få för vägtransporternas miljöeffektivitet. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, i syfte att minska koldioxidutsläppen inom vägtransportsektorn, påskynda övergången från traditionella fossilbränsledrivna vägfordon till hållbara eldrivna fordon, t.ex. fordon som använder vätgasbränsleceller. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera sin handledning om de externa kostnaderna i samband med transporter, och införliva nya data om utsläpp vid verklig körning samt ekonomiska och sociala skador som uppstår till följd av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet framhåller att de fastställda målen för övergången till alternativ och förnybar energi för vägtransporter bör uppnås genom användning av en energimix och existerande energisparmetoder. Parlamentet understryker att denna övergång kräver motsvarande incitament och att minskningsmålen bör formuleras på ett teknikneutralt sätt. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet konstaterar att alternativa bränslen, inklusive, men inte begränsat till, komprimerad naturgas, flytande naturgas och andra generationens biobränslen, kan användas för att underlätta övergången. |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  EGT L 187, 20.7.1999, s. 42.

(2)  EGT L 80, 23.3.2002, s. 35.

(3)  EUT L 102, 11.4.2006, s. 1.

(4)  EUT L 300, 14.11.2009, s. 51.

(5)  EUT L 300, 14.11.2009, s. 72.

(6)  EUT L 300, 14.11.2009, s. 88.

(7)  EUT L 60, 28.2.2014, s. 1.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2015)0310.

(9)  Antagna texter, P8_TA(2017)0009.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2016)0455.

(11)  EUT L 68, 13.3.2015, s. 9.

(12)  Antagna texter, P8_TA(2016)0346.

(13)  Källa: EU Transport in Figures 2016, på grundval av uppgifter från Eurostat.

(14)  Källa: EU Transport in Figures 2016, på grundval av uppgifter från Eurostat.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/131 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/131

---

P8_TA(2017)0229

Flyktinglägret i Dadaab

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om flyktinglägret i Dadaab (2017/2687(RSP))

(2018/C 307/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Nairobiförklaringen från den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten i Östafrika (Igad) av den 25 mars 2017 om varaktiga lösningar för somaliska flyktingar och återintegreringen av återvändande till Somalia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nairobiförklaringen från den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten i Östafrika (Igad) av den 25 mars 2017 om varaktiga lösningar för somaliska flyktingar och återintegreringen av återvändande till Somalia,

| — | med beaktande av FN:s New York-deklaration om flyktingar och migranter som antogs den 19 september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s New York-deklaration om flyktingar och migranter som antogs den 19 september 2016,

| — | med beaktande av den gemensamma kommunikén av den 25 juni 2016 från trepartskommissionen på ministernivå för det frivilliga återvändandet för somaliska flyktingar som bor i Kenya, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma kommunikén av den 25 juni 2016 från trepartskommissionen på ministernivå för det frivilliga återvändandet för somaliska flyktingar som bor i Kenya,

| — | med beaktande av resultaten från EU-toppmötet i Valletta om migration den 11–12 november 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från EU-toppmötet i Valletta om migration den 11–12 november 2015,

| — | med beaktande av den förklaring från Khartoumprocessens ministerkonferens (initiativet avseende migrationsvägarna Afrikas horn–EU) som gjordes i Rom den 28 november 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring från Khartoumprocessens ministerkonferens (initiativet avseende migrationsvägarna Afrikas horn–EU) som gjordes i Rom den 28 november 2014,

| — | med beaktande av trepartsavtalet om frivilliga återvändanden, som undertecknades den 10 november 2013 av Somalias och Kenyas regeringar och FN:s flyktingkommissariat (UNHCR), |
| --- | --- |

—

med beaktande av trepartsavtalet om frivilliga återvändanden, som undertecknades den 10 november 2013 av Somalias och Kenyas regeringar och FN:s flyktingkommissariat (UNHCR),

| — | med beaktande av beslutet av den 9 februari 2017 från Kenyas högsta domstol mot stängningen av flyktinglägret i Dadaab, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet av den 9 februari 2017 från Kenyas högsta domstol mot stängningen av flyktinglägret i Dadaab,

| — | med beaktande av den kenyanska regeringens beslut att överklaga högsta domstolens beslut av den 9 februari 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kenyanska regeringens beslut att överklaga högsta domstolens beslut av den 9 februari 2017,

| — | med beaktande av uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Federica Mogherinis talespersoner Neven Mimica, kommissionsledamot med ansvar för internationellt samarbete och utveckling, och Christos Stylianides, kommissionsledamot med ansvar för humanitärt bistånd, om den kenyanska regeringens beslut av den 20 maj 2016 att stänga flyktinglägret i Dadaab, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Federica Mogherinis talespersoner Neven Mimica, kommissionsledamot med ansvar för internationellt samarbete och utveckling, och Christos Stylianides, kommissionsledamot med ansvar för humanitärt bistånd, om den kenyanska regeringens beslut av den 20 maj 2016 att stänga flyktinglägret i Dadaab,

| — | med beaktande av EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika,

| — | med beaktande av FN:s Global Compact-initiativ för delat ansvar för flyktingar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Global Compact-initiativ för delat ansvar för flyktingar,

| — | med beaktande av det nationella vägledande programmet för Somalia och Östafrika inom elfte Europeiska utvecklingsfonden (EUF), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nationella vägledande programmet för Somalia och Östafrika inom elfte Europeiska utvecklingsfonden (EUF),

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Regionen Afrikas horn, med närmare 250 miljoner invånare och en snabbt växande befolkning, hyser det största antalet internflyktingar och flyktingar i Afrika och i världen. Regionen står inför utmaningar avseende irreguljär migration, tvångsförflyttningar, människohandel, människosmuggling, terrorism och våldsamma konflikter. |
| --- | --- |

A.

Regionen Afrikas horn, med närmare 250 miljoner invånare och en snabbt växande befolkning, hyser det största antalet internflyktingar och flyktingar i Afrika och i världen. Regionen står inför utmaningar avseende irreguljär migration, tvångsförflyttningar, människohandel, människosmuggling, terrorism och våldsamma konflikter.

| B. | Dessa problem har många orsaker, som varierar beroende på lokala förhållanden, men beror vanligen på bristen på god samhällsstyrning, socioekonomiska möjligheter, extrem fattigdom, instabilitet och klimatförändringar. |
| --- | --- |

B.

Dessa problem har många orsaker, som varierar beroende på lokala förhållanden, men beror vanligen på bristen på god samhällsstyrning, socioekonomiska möjligheter, extrem fattigdom, instabilitet och klimatförändringar.

| C. | Flyktinganläggningen i Dadaab inrättades 1991 som en tillfällig lösning för dem som söker skydd och flyr förföljelser, våld och instabilitet i Östafrika och framför allt för dem som flyr inbördeskriget i Somalia. För närvarande består anläggningen av fem olika läger med olika folkslag och täcker en yta på 50 kvadratkilometer, där lägren Hagadera, Dagahaley och Ifo är de äldsta och mest tätbefolkade. |
| --- | --- |

C.

Flyktinganläggningen i Dadaab inrättades 1991 som en tillfällig lösning för dem som söker skydd och flyr förföljelser, våld och instabilitet i Östafrika och framför allt för dem som flyr inbördeskriget i Somalia. För närvarande består anläggningen av fem olika läger med olika folkslag och täcker en yta på 50 kvadratkilometer, där lägren Hagadera, Dagahaley och Ifo är de äldsta och mest tätbefolkade.

| D. | Dadaab var avsett för omkring 90 000 personer, men lägret har enligt FN:s uppskattningar för närvarande en befolkning på cirka 260 000, varav 95 procent kommer från Somalia och 60 procent är under 18 år. I maj 2016 lade Kenya ned sitt departement för flyktingfrågor, som var ansvarigt för registrering, vilket innebär att det finns tiotusentals personer som inte har registrerats och att antalet flyktingar därmed skulle kunna vara ännu större. |
| --- | --- |

D.

Dadaab var avsett för omkring 90 000 personer, men lägret har enligt FN:s uppskattningar för närvarande en befolkning på cirka 260 000, varav 95 procent kommer från Somalia och 60 procent är under 18 år. I maj 2016 lade Kenya ned sitt departement för flyktingfrågor, som var ansvarigt för registrering, vilket innebär att det finns tiotusentals personer som inte har registrerats och att antalet flyktingar därmed skulle kunna vara ännu större.

| E. | Flyktingar i lägret löper risk för våld, och kvinnor och barn är särskilt utsatta. |
| --- | --- |

E.

Flyktingar i lägret löper risk för våld, och kvinnor och barn är särskilt utsatta.

| F. | I över två årtionden har Somalia varit påverkat av allvarlig instabilitet och avsaknaden av statliga strukturer, och effekterna av detta har förvärrats ytterligare av återkommande naturkatastrofer med koppling till klimatförändringar. Dessa frågor har utmanat motståndskraften och hanteringsförmågan hos Somalias mest utsatta grupper, och har blivit de största drivkrafterna bakom tvångsförflyttningar inom Somalia och till grannländerna. |
| --- | --- |

F.

I över två årtionden har Somalia varit påverkat av allvarlig instabilitet och avsaknaden av statliga strukturer, och effekterna av detta har förvärrats ytterligare av återkommande naturkatastrofer med koppling till klimatförändringar. Dessa frågor har utmanat motståndskraften och hanteringsförmågan hos Somalias mest utsatta grupper, och har blivit de största drivkrafterna bakom tvångsförflyttningar inom Somalia och till grannländerna.

| G. | Efter tre decennier är den somaliska flyktingsituationen en av de mest utdragna i världen, med en tredje generation flyktingar födda i exil. Närmare en miljon somalier är internflyktingar i regionen och ytterligare 1,1 miljon inom själva Somalia. |
| --- | --- |

G.

Efter tre decennier är den somaliska flyktingsituationen en av de mest utdragna i världen, med en tredje generation flyktingar födda i exil. Närmare en miljon somalier är internflyktingar i regionen och ytterligare 1,1 miljon inom själva Somalia.

| H. | Somalia har under de senaste 15 åren varit ett av de fem länder i världen som ger upphov till flest flyktingar, med för närvarande 1,1 miljoner registrerade flyktingar, av vilka över 80 procent befinner sig inom Afrikas horn och Jemenregionen. Den somaliska regeringen har vid upprepade tillfällen gett uttryck för sin beredvillighet att ta emot sina medborgare. Kenya hyser för närvarande omkring 500 000 flyktingar, och antalet fortsätter att öka till följd av den växande osäkerheten i regionen, särskilt i Sydsudan. |
| --- | --- |

H.

Somalia har under de senaste 15 åren varit ett av de fem länder i världen som ger upphov till flest flyktingar, med för närvarande 1,1 miljoner registrerade flyktingar, av vilka över 80 procent befinner sig inom Afrikas horn och Jemenregionen. Den somaliska regeringen har vid upprepade tillfällen gett uttryck för sin beredvillighet att ta emot sina medborgare. Kenya hyser för närvarande omkring 500 000 flyktingar, och antalet fortsätter att öka till följd av den växande osäkerheten i regionen, särskilt i Sydsudan.

| I. | Säkerhetssituationen i Somalia fortsätter att vara farlig och svår att förutse, och angreppen från al-Shabab och andra väpnade grupper och terroristgrupper fortsätter. Den 6 april 2017 förklarade president Mohamed Abdullahi ”Farmajo” Mohamed att Somalia var en krigszon och erbjöd medlemmar i den militanta islamistgruppen al-Shabab amnesti, däribland sysselsättning och utbildning, om de lade ned sina vapen inom 60 dagar. |
| --- | --- |

I.

Säkerhetssituationen i Somalia fortsätter att vara farlig och svår att förutse, och angreppen från al-Shabab och andra väpnade grupper och terroristgrupper fortsätter. Den 6 april 2017 förklarade president Mohamed Abdullahi ”Farmajo” Mohamed att Somalia var en krigszon och erbjöd medlemmar i den militanta islamistgruppen al-Shabab amnesti, däribland sysselsättning och utbildning, om de lade ned sina vapen inom 60 dagar.

| J. | Hela Östafrika är drabbat av svår torka, och hungersnöd har förklarats i delar av Sydsudan som hotar uppemot en miljon människor. Larm om förestående hungersnöd har utfärdats för Somalia, som står inför sin tredje hungersnöd på 25 år, och regeringen rapporterar att 6,2 miljoner människor är i behov av akut livsmedelsbistånd. Kenyas president Uhuru Kenyatta har förklarat att landets torka är en nationell katastrof, med 2,7 miljoner människor som hotas av allvarlig svält. Det är sannolikt att situationen försämras i Etiopien, Kenya, Somalia och Jemen, vilket kan leda till utbredd hungersnöd. |
| --- | --- |

J.

Hela Östafrika är drabbat av svår torka, och hungersnöd har förklarats i delar av Sydsudan som hotar uppemot en miljon människor. Larm om förestående hungersnöd har utfärdats för Somalia, som står inför sin tredje hungersnöd på 25 år, och regeringen rapporterar att 6,2 miljoner människor är i behov av akut livsmedelsbistånd. Kenyas president Uhuru Kenyatta har förklarat att landets torka är en nationell katastrof, med 2,7 miljoner människor som hotas av allvarlig svält. Det är sannolikt att situationen försämras i Etiopien, Kenya, Somalia och Jemen, vilket kan leda till utbredd hungersnöd.

| K. | Enligt Förenta Nationerna har torkan i Somalia lett till ytterligare interna tvångsförflyttningar och sedan november 2016 har över 683 000 människor tvingats lämna sina hem. Omkring 250 000 människor dog under den senaste hungersnöden 2011. |
| --- | --- |

K.

Enligt Förenta Nationerna har torkan i Somalia lett till ytterligare interna tvångsförflyttningar och sedan november 2016 har över 683 000 människor tvingats lämna sina hem. Omkring 250 000 människor dog under den senaste hungersnöden 2011.

| L. | Den 6 maj 2016 tillkännagav den kenyanska regeringen sitt beslut att ”utan dröjsmål” stänga Dadaab, med hänvisning till säkerhetsproblem och behovet att få ett slut på den utdragna flyktingsituationen i regionen. Den 30 november 2016 meddelade dock Kenyas regering att lägret i Dadaab skulle stängas i maj 2017. Sedan Igad-toppmötet den 25 mars 2017 är nu samtliga insatser fokuserade på vikten av att hitta en regional och hållbar lösning för somaliska flyktingar. |
| --- | --- |

L.

Den 6 maj 2016 tillkännagav den kenyanska regeringen sitt beslut att ”utan dröjsmål” stänga Dadaab, med hänvisning till säkerhetsproblem och behovet att få ett slut på den utdragna flyktingsituationen i regionen. Den 30 november 2016 meddelade dock Kenyas regering att lägret i Dadaab skulle stängas i maj 2017. Sedan Igad-toppmötet den 25 mars 2017 är nu samtliga insatser fokuserade på vikten av att hitta en regional och hållbar lösning för somaliska flyktingar.

| M. | Världssamfundet, däribland EU, har uttryckt förståelse för den kenyanska regeringens oro och skäl att stänga lägret, men har också betonat att återvändandena till Somalia måste genomföras i enlighet med internationella standarder, dvs. de måste vara frivilliga och informerade, så att de återvändande har tillgång till objektiv, neutral och relevant information, och de måste ske på ett säkert, värdigt och hållbart sätt och de återvändande måste vara medvetna om vad som händer om de väljer att inte resa frivilligt. |
| --- | --- |

M.

Världssamfundet, däribland EU, har uttryckt förståelse för den kenyanska regeringens oro och skäl att stänga lägret, men har också betonat att återvändandena till Somalia måste genomföras i enlighet med internationella standarder, dvs. de måste vara frivilliga och informerade, så att de återvändande har tillgång till objektiv, neutral och relevant information, och de måste ske på ett säkert, värdigt och hållbart sätt och de återvändande måste vara medvetna om vad som händer om de väljer att inte resa frivilligt.

| N. | Den 9 februari 2017 beslutade den kenyanska högsta domstolen, som svar på en framställning från två kenyanska människorättsorganisationer – Kenyas nationella kommission för mänskliga rättigheter och Kituo Cha Sheria – att den kenyanska regeringens order att stänga flyktinglägret i Dadaab var diskriminerande och liktydig med en kollektiv bestraffning, samt överdriven, godtycklig och oproportionerlig. |
| --- | --- |

N.

Den 9 februari 2017 beslutade den kenyanska högsta domstolen, som svar på en framställning från två kenyanska människorättsorganisationer – Kenyas nationella kommission för mänskliga rättigheter och Kituo Cha Sheria – att den kenyanska regeringens order att stänga flyktinglägret i Dadaab var diskriminerande och liktydig med en kollektiv bestraffning, samt överdriven, godtycklig och oproportionerlig.

| O. | Debatten kring stängningen av Dadaab har satt fokus på det långsamma genomförandet av trepartsavtalet, som undertecknades av UNHCR och Kenyas och Somalias regeringar 2013 och som syftade till att genomföra frivilliga återvändanden av somalier till stabila områden i Somalia, en fråga som har kritiserats öppet av den kenyanska regeringen och andra berörda parter. |
| --- | --- |

O.

Debatten kring stängningen av Dadaab har satt fokus på det långsamma genomförandet av trepartsavtalet, som undertecknades av UNHCR och Kenyas och Somalias regeringar 2013 och som syftade till att genomföra frivilliga återvändanden av somalier till stabila områden i Somalia, en fråga som har kritiserats öppet av den kenyanska regeringen och andra berörda parter.

| P. | Sedan UNHCR började stödja frivilliga återvändanden av somaliska flyktingar 2014 har cirka 65 000 återvänt, men målet att öka andelen hållbara återvändanden kommer att bero på situationen i Somalia. |
| --- | --- |

P.

Sedan UNHCR började stödja frivilliga återvändanden av somaliska flyktingar 2014 har cirka 65 000 återvänt, men målet att öka andelen hållbara återvändanden kommer att bero på situationen i Somalia.

| Q. | I slutet av augusti 2016 satte de somaliska myndigheterna i Jubaland stopp för återvändanden till regionhuvudstaden Kismayu efter att ha upplevt en tillströmning av flyktingar. Enligt UNHCR är närmare 70 procent av de återvändande barn. |
| --- | --- |

Q.

I slutet av augusti 2016 satte de somaliska myndigheterna i Jubaland stopp för återvändanden till regionhuvudstaden Kismayu efter att ha upplevt en tillströmning av flyktingar. Enligt UNHCR är närmare 70 procent av de återvändande barn.

| R. | Stängningen av Dadaab kommer att få återverkningar i andra grannländer som Etiopien, som för närvarande hyser cirka 245 000 somaliska flyktingar, och eventuellt leda till en ny tillströmning. Denna situation visar hur sammanlänkade frågor som rör flyktingar, gränsförvaltning och stabilitet är och understryker behovet av ett förstärkt regionalt samarbete för att ta itu med dessa frågor, inte minst mot bakgrund av beslutet att stänga Dadaab. |
| --- | --- |

R.

Stängningen av Dadaab kommer att få återverkningar i andra grannländer som Etiopien, som för närvarande hyser cirka 245 000 somaliska flyktingar, och eventuellt leda till en ny tillströmning. Denna situation visar hur sammanlänkade frågor som rör flyktingar, gränsförvaltning och stabilitet är och understryker behovet av ett förstärkt regionalt samarbete för att ta itu med dessa frågor, inte minst mot bakgrund av beslutet att stänga Dadaab.

| S. | För många flyktingar, särskilt dem från landsbygdsområden, är utsikterna till ett återvändande beroende av deras förmåga att få tillbaka sin mark i ett land där det besittningsrättsliga systemet är svagt och tvångsavhysningar är vanliga. |
| --- | --- |

S.

För många flyktingar, särskilt dem från landsbygdsområden, är utsikterna till ett återvändande beroende av deras förmåga att få tillbaka sin mark i ett land där det besittningsrättsliga systemet är svagt och tvångsavhysningar är vanliga.

| T. | Värdsamhället i hela Dadaabregionen har visat stor medmänsklighet, generositet och tolerans gentemot lägret, men står inför enorma ekonomiska, utvecklingsmässiga och miljömässiga utmaningar. |
| --- | --- |

T.

Värdsamhället i hela Dadaabregionen har visat stor medmänsklighet, generositet och tolerans gentemot lägret, men står inför enorma ekonomiska, utvecklingsmässiga och miljömässiga utmaningar.

| U. | Givare har varit tvungna att uppmärksamma andra konflikter och minska sina bidrag med tanke på den utdragna situationen i Dadaab, vilket innebär att flyktingarna i lägret står inför olika utmaningar. |
| --- | --- |

U.

Givare har varit tvungna att uppmärksamma andra konflikter och minska sina bidrag med tanke på den utdragna situationen i Dadaab, vilket innebär att flyktingarna i lägret står inför olika utmaningar.

| V. | Särskilt klimatförändringarna har förödande konsekvenser för betesbruket, ett nomadiskt levnadssätt som försörjer många människor i denna region som även ställs inför problem som bland annat rör växande hot från torka, sjukdomar, krig och krympande kreatursbesättningar. |
| --- | --- |

V.

Särskilt klimatförändringarna har förödande konsekvenser för betesbruket, ett nomadiskt levnadssätt som försörjer många människor i denna region som även ställs inför problem som bland annat rör växande hot från torka, sjukdomar, krig och krympande kreatursbesättningar.

| W. | EU har fördelat 286 miljoner euro genom Europeiska utvecklingsfonden för perioden 2014–2020, med fokus på genomförandet av ”pakten” och i synnerhet stats- och fredsbyggande arbete, trygg livsmedelsförsörjning, motståndskraft och utbildning. EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika undertecknades vid toppmötet i Valletta den 12 november 2015 och utformades för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till destabilisering, tvångsförflyttning och irreguljär migration genom främjande av motståndskraft, ekonomiska möjligheter, lika möjligheter, säkerhet och utveckling. EU svarar på de livräddande och grundläggande behov som flyktingar bosatta i kenyanska flyktingläger har. |
| --- | --- |

W.

EU har fördelat 286 miljoner euro genom Europeiska utvecklingsfonden för perioden 2014–2020, med fokus på genomförandet av ”pakten” och i synnerhet stats- och fredsbyggande arbete, trygg livsmedelsförsörjning, motståndskraft och utbildning. EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika undertecknades vid toppmötet i Valletta den 12 november 2015 och utformades för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till destabilisering, tvångsförflyttning och irreguljär migration genom främjande av motståndskraft, ekonomiska möjligheter, lika möjligheter, säkerhet och utveckling. EU svarar på de livräddande och grundläggande behov som flyktingar bosatta i kenyanska flyktingläger har.

| X. | EU har åtagit sig att stödja Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom) genom att tillhandahålla finansiering för att skapa säkerhet och minska hotet från al-Shabab och andra väpnade oppositionsgrupper. Den 23 mars 2017 sammankallade Afrikanska unionen ett samråd på hög nivå i EU:s och FN:s närvaro om Amisoms framtid samt stödet för säkerhetssektorns institutioner och reformer i Somalia. Vid Londonkonferensen om Somalia den 11 maj 2017 meddelade EU om nytt stöd till Somalia till ett värde av 200 miljoner euro. |
| --- | --- |

X.

EU har åtagit sig att stödja Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom) genom att tillhandahålla finansiering för att skapa säkerhet och minska hotet från al-Shabab och andra väpnade oppositionsgrupper. Den 23 mars 2017 sammankallade Afrikanska unionen ett samråd på hög nivå i EU:s och FN:s närvaro om Amisoms framtid samt stödet för säkerhetssektorns institutioner och reformer i Somalia. Vid Londonkonferensen om Somalia den 11 maj 2017 meddelade EU om nytt stöd till Somalia till ett värde av 200 miljoner euro.

| Y. | Till följd av Förenta staternas president Trumps dekret av den 27 januari 2017, är framtiden oviss för uppskattningsvis 3 000 flyktingar, som skulle vidarebosättas i Förenta staterna från Kenya år 2017, av vilka flertalet kommer från Dadaab, och varav de flesta redan genomgått en rigorös prövning av tjänstemän från Förenta staterna och FN och som väntat på upptill tio år för att få sin vidarebosättning beviljad. |
| --- | --- |

Y.

Till följd av Förenta staternas president Trumps dekret av den 27 januari 2017, är framtiden oviss för uppskattningsvis 3 000 flyktingar, som skulle vidarebosättas i Förenta staterna från Kenya år 2017, av vilka flertalet kommer från Dadaab, och varav de flesta redan genomgått en rigorös prövning av tjänstemän från Förenta staterna och FN och som väntat på upptill tio år för att få sin vidarebosättning beviljad.

| Z. | EU:s vidarebosättningsinsatser bör öka, så att de kan jämställas med de insatser som utförs av länder utanför EU som t.ex. Australien och Kanada, för att uppfylla de krav som UNHCR betraktar som nödvändiga för att säkerställa en världsomspännande rättvis fördelning av flyktingar. |
| --- | --- |

Z.

EU:s vidarebosättningsinsatser bör öka, så att de kan jämställas med de insatser som utförs av länder utanför EU som t.ex. Australien och Kanada, för att uppfylla de krav som UNHCR betraktar som nödvändiga för att säkerställa en världsomspännande rättvis fördelning av flyktingar.

| AA. | I den globala handlingsplanen från Nairobi, som antogs vid Igads toppmöte den 25 mars 2017, framhålls torkan och de väpnade konflikterna som orsakerna till tvångsförflyttningar av människor i regionen. |
| --- | --- |

AA.

I den globala handlingsplanen från Nairobi, som antogs vid Igads toppmöte den 25 mars 2017, framhålls torkan och de väpnade konflikterna som orsakerna till tvångsförflyttningar av människor i regionen.

| AB. | Efter ett EU-valobservatörsuppdrag till Kenya rekommenderades det att ett EU-valobservatörsuppdrag i samband med de allmänna valen i augusti 2017 skulle vara användbart och ändamålsenligt. |
| --- | --- |

AB.

Efter ett EU-valobservatörsuppdrag till Kenya rekommenderades det att ett EU-valobservatörsuppdrag i samband med de allmänna valen i augusti 2017 skulle vara användbart och ändamålsenligt.

| 1. | Europaparlamentet lovordar Kenya och den lokala Dadaabregionen för den roll de spelat för att hysa ett aldrig tidigare skådat antal flyktingar under en sådan lång period. Parlamentet framhåller emellertid det faktum att den nuvarande situationen i regionen är ohållbar, vilket kräver en effektiv, samordnad insats av regeringarna i regionen och hela världssamfundet, däribland EU, i syfte att hitta en hållbar lösning på den somaliska flyktingfrågan, jämsides med insatser för att öka säkerheten och få till stånd en långsiktig socioekonomisk utveckling i regionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar Igads Nairobiförklaring om varaktiga lösningar för somaliska flyktingar och återintegreringen av återvändande till Somalia. Parlamentet ser positivt på åtagandet att uppnå en övergripande regional strategi samtidigt som man upprätthåller skyddet och främjar självständighet i asylländerna, med stöd från världssamfundet och ett delat ansvar på det internationella planet så som angavs i den vittomspännande åtgärdsramen för flyktingar (CRRF) i New York-deklarationen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar den lågmälda roll som EU:s medlemsstater spelat i samband med insatser för att vidarebosätta flyktingar från Dadaab och begär att EU lever upp till sitt ansvar vad gäller att säkerställa en rättvis fördelning av bördor. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att så länge läget är instabilt i den omkringliggande regionen och det finns en återkommande risk för hungersnöd kommer flyktingarna inte att kunna återvända hem. Parlamentet begär därför att EU behåller långsiktig utveckling som sitt främsta mål och intensifierar sina ansträngningar för att engagera sig och spela en medlande roll i regionen i syfte att lösa de underliggande ekonomiska, politiska, miljörelaterade och säkerhetsbetingade problem som är de bakomliggande orsakerna till extrem fattigdom, brottslig verksamhet, radikalisering och terrorism och som slutligen orsakar denna flyktingsituation. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet framhåller det faktum att det i sista hand kommer att krävas en regional insats för att ge 260 000 somaliska flyktingar fortsatt skydd. Parlamentet erinrar om att en hållbar återintegrering av återvändande kräver en övergripande, samhällsbaserad strategi för att förbättra absorptionsförmågan och ge återvändande, internflyktingar och lokala grupper i Somalia bättre tillgång till tjänster. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av den globala och regionala handlingsplanen från Nairobi, som föreskriver en gradvis stängning av lägren, så att flyktingarna tillåts få tillgång till sysselsättning och tjänster i sitt värdland och ges möjlighet att röra sig fritt. Parlamentet beklagar emellertid att det saknas konkreta åtgärder i fråga om Dadaab. Parlamentet stöder inrättandet av en regional fond för givare. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att med tanke på de nuvarande förhållandena vad gäller fortlöpande säkerhetsbetingade problem i Somalia och den höga risken för hungersnöd, bör återvändanden, i alla scenarier, vara frivilliga. Parlamentet efterlyser en större ansvarsfördelning när det gäller att hysa flyktingar och fastställa kompletterade metoder för att hjälpa flyktingar att få tillträde till tredjeländer, däribland EU. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för syftena med EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika som innebär insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och fördrivna personer i Östafrika. Parlamentet ber medlemsstaterna att infria sina åtaganden gentemot fonden. Parlamentet begär emellertid att kommissionen ökar sina samrådsinsatser med aktörer i regionen, inbegripet lokalbefolkningar, regionala myndigheter och icke-statliga organisationer, för att på så sätt fokusera på lokalt identifierade problem och behov och främja ett gynnsamt klimat och öka kapaciteten så att flyktingarna kan återvända till sina hemländer. Parlamentet framhåller det faktum att Dadaab har skapat runt 10 000 arbetstillfällen, huvudsakligen i anknytning till humanitär verksamhet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet framhåller vikten av en strategi där människorna och lokalsamhället står i centrum när medel från förvaltningsfonden används för att stödja återvändande från Dadaab och få till stånd utveckling och motståndskraft i regionen. Parlamentet är av den bestämda uppfattningen att förvaltningsfonden inte bara bör inriktas på ekonomisk utveckling, utan även på projekt på gräsrotsnivå i regionen med det specifika syftet att förbättra kvaliteten på grundläggande tjänster och att göra dem mer rättvisa och allmänt tillgängliga, samt utbildning för att utveckla lokala kompetenser och tillmötesgå behoven hos utsatta befolkningsgrupper, inbegripet minoriteter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att förvaltningsfonden bör fokusera mer på att främja hållbar utveckling i regionen genom att stärka de ekonomiska möjligheterna och sysselsättningsmöjligheterna samt att stärka motståndskraften. Parlamentet begär att dessa medel används för att främja hållbar utveckling och för att utöka användningen av solenergi som en energikälla, t.ex. för att pumpa upp färskvatten, något som har visat sig vara ett framgångsrikt projekt i några delar av lägret i Dadaab. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att kvinnor och barn utgör mer än 60 procent av den totala befolkningen i flyktinglägret och anses vara de mest utsatta och marginaliserade grupperna i lägret. Parlamentet uppmanar Kenyas regering, de regionala institutionerna, de internationella biståndsorganisationerna och världssamfundet, inbegripet EU, att anta en särskild strategi för biståndsinsatser, som tar itu med de faktorer som påverkar kvinnors och barns utsatthet i lägret, såsom förföljelser på grund av kön och genus, våld mot kvinnor, sexuella övergrepp och exploatering, extrem fattigdom och utestängning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet lovordar de somaliska myndigheterna vad gäller de framsteg som gjorts de senaste månaderna, inbegripet organiseringen av val. Parlamentet framhåller emellertid att säkerhetsrelaterade och socioekonomiska förhållanden i många delar av Somalia fortfarande utgör en extrem utmaning i fråga om mer omfattande återvändanden. Parlamentet uppmanar därför EU och dess medlemsstater att arbeta jämsides med de somaliska myndigheterna för att öka ansträngningarna för att skapa stabilitet i landet innan mer omfattande återvändanden genomförs. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU och internationella partner att uppfylla sina åtaganden vad gäller Somalia, det vill säga att arbeta för att trygga livsmedelsförsörjningen för att undvika den hotande hungersnöden, främja säkerhet och förlikning i samband med kollektiva klagomål, förbättra förvaltningen av de offentliga finanserna och bistå med slutförandet av den konstitutionella översynen för att uppnå långsiktig stabilitet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU att säkerställa att omplaceringsprogram i regionen iakttar särskild försiktighet så att utsatta folkgrupper omplaceras i säkra regioner på ett ansvarsfullt sätt, och att flyktingarnas rättigheter upprätthålls. Parlamentet uppmanar EU och internationella partner att stödja infrastrukturuppbyggnaden i hela landet, så att återvändande flyktingar kan återintegreras i det somaliska samhället på ett säkert och varaktigt sätt, utan hot från terroristgrupper som al-Shabab. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet framhåller behovet av en bättre gränsförvaltning mellan Somalia och landets grannländer, som betraktas som en arena för nätverk som bedriver handel med och smugglar människor, vapen, narkotika och andra olagliga varor och därigenom finansierar brottslig verksamhet och terroristverksamhet. Parlamentet förväntar sig att EU:s utbildningsuppdrag i Somalia arbetar i nära samarbete med Amisom och de somaliska myndigheterna och utbyter bästa praxis om förbättrad gränsförvaltning i syfte att gripa människohandlare och människosmugglare. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet inser att ingen utveckling är möjlig om inte säkerheten förbättras i regionen. Parlamentet understryker kraftfullt det faktum att medel från Europeiska utvecklingsfonden och offentliga biståndskällor måste användas för ekonomisk, mänsklig och social utveckling i regionen, med särskilt fokus på de utvecklingsutmaningar som fastställts genom beslutet om förvaltningsfonden. Parlamentet erinrar om att medel från Europeiska utvecklingsfonden och offentliga biståndskällor uteslutande bör användas för utvecklingsändamål som tar itu med de bakomliggande orsakerna till migration. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet pekar på behovet att stärka motståndskraften och främja utvecklingen i de drabbade värdsamhällena i Dadaabregionen i Kenya, och att då beakta att deras försörjningsmöjligheter inte påverkas på ett negativt sätt av den gradvisa minskningen av Dadaab och de offentliga tjänster som tillhandahålls i staden och av den ekonomiska chock detta kan leda till för befolkningen. Parlamentet framhåller det faktum att befolkningen som bor i Dadaab har inneburit stora miljöpåfrestningar i regionen som påverkar lokalbefolkningens tillgång till naturresurser. Parlamentet framhåller att denna fråga bör hanteras gemensamt av den kenyanska regeringen och genom EU:s nationella vägledande program för Kenya. Parlamentet förväntar sig att den kenyanska regeringen och EU erkänner de specifika behov som denna sårbara region har. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet beklagar beslutet från Förenta staternas regering att minska sitt bidrag till FN-organen med 640 miljoner US-dollar. Parlamentet uttrycker sin oro över den omedelbara påverkan som detta beslut kommer att ha på regionen. Parlamentet är övertygat om att EU:s frivilliga bidrag till FN:s fonder och organ, som uppgår till halva deras totala budget, är avgörande för att upprätthålla fred och säkerhet i världen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet understryker att underskottet i FN-organens budget, till exempel UNHCR som tillhandahåller skydd, bostäder och humanitärt bistånd under svåra och komplexa förhållanden, enbart kommer att bidra till ökade säkerhetsutmaningar i regionen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar med stor oro klimatförändringarnas allvarliga effekter på regionen, vilket påminner EU, dess medlemsstater och hela världssamfundet mycket tydligt om behovet att genomföra Parisavtalets villkor, och konstaterar samtidigt sådana åtgärders omedelbara effekter på krig och hungersnöd i regionen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Kenyas regering, guvernören för regionen Garissa, talmannen för Kenyas parlament, Somalias regering, talmannen för Somalias regering, Igad, Igad-medlemsstaternas regeringar, FN:s generalsekreterare och FN:s flyktingkommissarie. |
| --- | --- |

21.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/137 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/137

---

P8_TA(2017)0230

Få omplaceringen att fungera

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om att åstadkomma omplacering (2017/2685(RSP))

(2018/C 307/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets beslut (EU) 2015/1523 av den 14 september 2015 om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU) 2015/1523 av den 14 september 2015 om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland (1),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU) 2015/1601 av den 22 september 2015 om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU) 2015/1601 av den 22 september 2015 om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland (2),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU) 2016/1754 av den 29 september 2016 om ändring av beslut (EU) 2015/1601 om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU) 2016/1754 av den 29 september 2016 om ändring av beslut (EU) 2015/1601 om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland (3),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 9 september 2015 om förslaget till rådets beslut om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 9 september 2015 om förslaget till rådets beslut om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland (4),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 17 september 2015 om förslaget till rådets beslut om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 17 september 2015 om förslaget till rådets beslut om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland (5),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 15 september 2016 om förslaget till rådets beslut om ändring av rådets beslut (EU) 2015/1601 av den 22 september 2015 om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 15 september 2016 om förslaget till rådets beslut om ändring av rådets beslut (EU) 2015/1601 av den 22 september 2015 om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland (6),

| — | med beaktande av kommissionens elva rapporter om omplacering och vidarebosättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens elva rapporter om omplacering och vidarebosättning,

| — | med beaktande av uttalandena av rådet och kommissionen av den 16 maj 2017 om att åstadkomma omplacering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av rådet och kommissionen av den 16 maj 2017 om att åstadkomma omplacering,

| — | med beaktande av den undersökning som utarbetats för utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor om genomförandet av rådets beslut från 2015 om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland, publicerad i mars 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den undersökning som utarbetats för utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor om genomförandet av rådets beslut från 2015 om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland, publicerad i mars 2017,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Med utgångspunkt i det samrådsförfarande som fastställs i artikel 78.3 i EUF-fördraget antog parlamentet sin ståndpunkt till stöd för omplaceringsbesluten med stor majoritet. |
| --- | --- |

A.

Med utgångspunkt i det samrådsförfarande som fastställs i artikel 78.3 i EUF-fördraget antog parlamentet sin ståndpunkt till stöd för omplaceringsbesluten med stor majoritet.

| B. | Omplaceringsbesluten antogs som en brådskande solidaritetsåtgärd då det saknades ett europeiskt asylsystem som bygger på delat ansvar; ett sådant system har fortfarande inte införts. |
| --- | --- |

B.

Omplaceringsbesluten antogs som en brådskande solidaritetsåtgärd då det saknades ett europeiskt asylsystem som bygger på delat ansvar; ett sådant system har fortfarande inte införts.

| C. | Medlemsstaterna har åtagit sig att omplacera 160 000 asylsökande från Italien och Grekland. Enligt rådets beslut (EU) 2016/1754 kan 54 000 av dessa platser användas för mottagandet av syriska flyktingar från Turkiet. |
| --- | --- |

C.

Medlemsstaterna har åtagit sig att omplacera 160 000 asylsökande från Italien och Grekland. Enligt rådets beslut (EU) 2016/1754 kan 54 000 av dessa platser användas för mottagandet av syriska flyktingar från Turkiet.

| D. | Förenade kungariket har valt att inte delta i denna mekanism, medan Irland har valt att delta. Danmark har valt att inte delta på frivillig basis, medan tre associerade länder har valt att delta. |
| --- | --- |

D.

Förenade kungariket har valt att inte delta i denna mekanism, medan Irland har valt att delta. Danmark har valt att inte delta på frivillig basis, medan tre associerade länder har valt att delta.

| E. | Den 27 april 2017 hade endast 17 903 asylsökande omplacerats, 12 490 från Grekland och 5 413 från Italien. Detta motsvarar endast 11 procent av det totala åtagandet. |
| --- | --- |

E.

Den 27 april 2017 hade endast 17 903 asylsökande omplacerats, 12 490 från Grekland och 5 413 från Italien. Detta motsvarar endast 11 procent av det totala åtagandet.

| F. | För närvarande är antalet människor i Italien och Grekland som har rätt till omplacering lägre än vad som förutses i rådets beslut. Hittills har 26 997 berättigade sökande registrerats i Grekland samtidigt som medlemsstaterna formellt har förbundit sig att ordna 19 603 omplaceringsplatser. Hittills har 8 000 berättigade sökande registrerats i Italien samtidigt som medlemsstaterna formellt har förbundit sig att ordna 10 659 omplaceringsplatser. Antalet utlovade platser är i allmänhet väsentligen högre än det antal personer som verkligen omplaceras. |
| --- | --- |

F.

För närvarande är antalet människor i Italien och Grekland som har rätt till omplacering lägre än vad som förutses i rådets beslut. Hittills har 26 997 berättigade sökande registrerats i Grekland samtidigt som medlemsstaterna formellt har förbundit sig att ordna 19 603 omplaceringsplatser. Hittills har 8 000 berättigade sökande registrerats i Italien samtidigt som medlemsstaterna formellt har förbundit sig att ordna 10 659 omplaceringsplatser. Antalet utlovade platser är i allmänhet väsentligen högre än det antal personer som verkligen omplaceras.

| G. | Endast asylsökande som befann sig i Grekland före den 20 mars 2016 betraktas i själva verket som berättigade till omplacering. Omplaceringsbesluten innehåller ingen sådan tidsfrist för berättigande och ändrades inte i detta syfte. |
| --- | --- |

G.

Endast asylsökande som befann sig i Grekland före den 20 mars 2016 betraktas i själva verket som berättigade till omplacering. Omplaceringsbesluten innehåller ingen sådan tidsfrist för berättigande och ändrades inte i detta syfte.

| H. | Berättigade till omplacering är endast asylsökande som tillhör en nationalitet för vilken den genomsnittliga godkännandenivån är 75 procent eller högre, enligt de senaste tillgängliga kvartalsvisa uppgifterna från Eurostat. Irakier är inte längre berättigade till omplacering eftersom den genomsnittliga godkännandenivån för dem nu ligger under 75 procent. I sin ståndpunkt av den 15 september 2016 om ett förslag från kommissionen om ändring av rådets beslut (EU) 2015/1601 begärde parlamentet att afghaner också skulle vara berättigade till omplacering. Afghaner var den näst största gruppen asylsökande till unionen 2016. Av dessa beviljades 56,7 procent asyl. De allra flesta afghaner kommer till Grekland. Många av dem är underåriga utan medföljande vuxen. |
| --- | --- |

H.

Berättigade till omplacering är endast asylsökande som tillhör en nationalitet för vilken den genomsnittliga godkännandenivån är 75 procent eller högre, enligt de senaste tillgängliga kvartalsvisa uppgifterna från Eurostat. Irakier är inte längre berättigade till omplacering eftersom den genomsnittliga godkännandenivån för dem nu ligger under 75 procent. I sin ståndpunkt av den 15 september 2016 om ett förslag från kommissionen om ändring av rådets beslut (EU) 2015/1601 begärde parlamentet att afghaner också skulle vara berättigade till omplacering. Afghaner var den näst största gruppen asylsökande till unionen 2016. Av dessa beviljades 56,7 procent asyl. De allra flesta afghaner kommer till Grekland. Många av dem är underåriga utan medföljande vuxen.

| I. | 62 300 asylsökande och migranter är fortfarande kvar i Grekland. |
| --- | --- |

I.

62 300 asylsökande och migranter är fortfarande kvar i Grekland.

| J. | Italien registrerade ett nytt rekord vad gäller nyanlända 2016, då 181 436 personer anlände (18 procent fler än 2015), och av dessa var 14 procent underåriga utan medföljande vuxen. 20 700 eritreaner som är berättigade till omplacering anlände 2016, men hittills har Italien bara registrerat omkring en fjärdedel av dem för omplacering. |
| --- | --- |

J.

Italien registrerade ett nytt rekord vad gäller nyanlända 2016, då 181 436 personer anlände (18 procent fler än 2015), och av dessa var 14 procent underåriga utan medföljande vuxen. 20 700 eritreaner som är berättigade till omplacering anlände 2016, men hittills har Italien bara registrerat omkring en fjärdedel av dem för omplacering.

| K. | Det begränsade antalet asylsökande i Italien som omplacerades till andra medlemsstater 2016 var betydligt lägre än antalet asylsökande som överfördes av andra medlemsstater till Italien enligt Dublinförordningen. |
| --- | --- |

K.

Det begränsade antalet asylsökande i Italien som omplacerades till andra medlemsstater 2016 var betydligt lägre än antalet asylsökande som överfördes av andra medlemsstater till Italien enligt Dublinförordningen.

| L. | I sin åttonde rapport om omplacering och vidarebosättning fastställde kommissionen ett månatligt omplaceringsmål, vilket bekräftas i de följande rapporterna, på 3 000 asylsökande från Grekland och 1 500 från Italien (från den 1 april 2017) för att underlätta och snabba upp omplaceringen på ett effektivt och smidigt sätt inom den tidsram som anges i rådets beslut. |
| --- | --- |

L.

I sin åttonde rapport om omplacering och vidarebosättning fastställde kommissionen ett månatligt omplaceringsmål, vilket bekräftas i de följande rapporterna, på 3 000 asylsökande från Grekland och 1 500 från Italien (från den 1 april 2017) för att underlätta och snabba upp omplaceringen på ett effektivt och smidigt sätt inom den tidsram som anges i rådets beslut.

| M. | Vid sitt möte den 15 december 2016 godkände Europeiska rådet den gemensamma handlingsplanen för genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet, som omfattade omplaceringsmålet för Grekland. Europeiska rådet upprepade också sin uppmaning att insatserna för att snabba upp omplaceringen, särskilt för underåriga utan medföljande vuxen, ska intensifieras ytterligare. |
| --- | --- |

M.

Vid sitt möte den 15 december 2016 godkände Europeiska rådet den gemensamma handlingsplanen för genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet, som omfattade omplaceringsmålet för Grekland. Europeiska rådet upprepade också sin uppmaning att insatserna för att snabba upp omplaceringen, särskilt för underåriga utan medföljande vuxen, ska intensifieras ytterligare.

| N. | Alla de förutsättningar och all den operativa infrastruktur som krävs för att genomföra omplacering föreligger. |
| --- | --- |

N.

Alla de förutsättningar och all den operativa infrastruktur som krävs för att genomföra omplacering föreligger.

| O. | Trots vissa framsteg är det bara två medlemsstater, Finland och Malta, som är helt i fas när det gäller att fullgöra sina omplaceringsskyldigheter. De flesta medlemsstater ligger fortfarande långt efter. Fyra medlemsstater har omplacerat i mycket begränsad utsträckning. Två medlemsstater medverkar fortfarande inte alls. |
| --- | --- |

O.

Trots vissa framsteg är det bara två medlemsstater, Finland och Malta, som är helt i fas när det gäller att fullgöra sina omplaceringsskyldigheter. De flesta medlemsstater ligger fortfarande långt efter. Fyra medlemsstater har omplacerat i mycket begränsad utsträckning. Två medlemsstater medverkar fortfarande inte alls.

| P. | Endast Finland tar systematiskt emot ensamkommande minderåriga. I Italien behövs det ca 5 000 omplaceringsplatser för ensamkommande minderåriga, men endast en enda ensamkommande minderårig har hittills omplacerats. Den 12 april 2017 behövdes det ytterligare 163 platser i Grekland. |
| --- | --- |

P.

Endast Finland tar systematiskt emot ensamkommande minderåriga. I Italien behövs det ca 5 000 omplaceringsplatser för ensamkommande minderåriga, men endast en enda ensamkommande minderårig har hittills omplacerats. Den 12 april 2017 behövdes det ytterligare 163 platser i Grekland.

| Q. | Vissa medlemsstater använder sig av mycket restriktiva och diskriminerande preferenser, såsom att bevilja omplacering endast för ensamstående mödrar eller utesluta sökande av vissa nationaliteter, t.ex. eritreaner, och tillämpar mycket omfattande säkerhetskontroller. Den 7 maj 2017 hade 961 personer i Grekland nekats omplacering i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

Q.

Vissa medlemsstater använder sig av mycket restriktiva och diskriminerande preferenser, såsom att bevilja omplacering endast för ensamstående mödrar eller utesluta sökande av vissa nationaliteter, t.ex. eritreaner, och tillämpar mycket omfattande säkerhetskontroller. Den 7 maj 2017 hade 961 personer i Grekland nekats omplacering i medlemsstaterna.

| R. | I rådets beslut (EU) 2015/1523 anges det tydligt att omplaceringsåtgärderna inte löser medlemsstaterna från skyldigheten att fullt ut tillämpa bestämmelserna i förordning (EU) nr 604/2013 (Dublin) avseende familjeåterförening, särskilt skydd för ensamkommande barn och den diskretionära bedömningen avseende humanitära skäl. |
| --- | --- |

R.

I rådets beslut (EU) 2015/1523 anges det tydligt att omplaceringsåtgärderna inte löser medlemsstaterna från skyldigheten att fullt ut tillämpa bestämmelserna i förordning (EU) nr 604/2013 (Dublin) avseende familjeåterförening, särskilt skydd för ensamkommande barn och den diskretionära bedömningen avseende humanitära skäl.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att vissa framsteg har gjorts, men är besviket över att medlemsstaterna inte har fullgjort sina åtaganden för solidaritet och delat ansvar. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar att Europeiska stödkontoret för asylfrågor har inrättat ett system för automatisk matchning av preferenser. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inte fatta godtyckliga beslut om huruvida de ska acceptera en omplaceringsförfrågan eller inte. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att enbart grunda avslag på de specifika skäl som fastställs i rådets beslut om omplacering. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att fullgöra sina skyldigheter enligt rådets beslut och att systematiskt omplacera asylsökande från Grekland och Italien, inbegripet de som anlänt efter den 20 mars 2016, tills alla de som är berättigade till omplacering har omplacerats på ett effektivt och smidigt sätt inom den tidsram som fastställs i rådets beslut. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att regelbundet göra utfästelser om platser och genomföra överföringar varje månad. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera omplaceringen av ensamkommande minderåriga och andra utsatta sökande. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande i sin tionde rapport om omplacering och vidarebosättning av den 2 mars 2017 att den inte kommer att tveka att använda sina befogenheter enligt fördragen om inte medlemsstaterna snart ökar sina omplaceringar. Parlamentet utgår från att detta skulle inbegripa överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet framhåller att medlemsstaternas rättsliga skyldigheter inte upphör den 26 september 2017 och att de även efter detta datum måste omplacera berättigade sökande som anlänt fram till detta datum. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att rådet har förpliktigat sig att nå målet 160 000 omplaceringar. Parlamentet noterar att antalet personer som är berättigade till omplacering skiljer från denna siffra. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå att omplaceringsåtgärderna ska förlängas till dess att omarbetningen av Dublinförordningen har antagits, i linje med villkoren i kommissionens förslag av den 4 maj 2016 (COM(2016)0270). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EUT L 239, 15.9.2015, s. 146.

(2)  EUT L 248, 24.9.2015, s. 80.

(3)  EUT L 268, 1.10.2016, s. 82.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2015)0306.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2015)0324.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2016)0354.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/140 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/140

---

P8_TA(2017)0231

Genomförande av rådets hbti-riktlinjer, särskilt när det gäller förföljelse av (förmodade) homosexuella män i Tjetjenien

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2017 om genomförande av rådets hbti-riktlinjer, särskilt när det gäller förföljelse av (förmodat) homosexuella män i Tjetjenien, Ryssland (2017/2688(RSP))

(2018/C 307/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland,

| — | med beaktande av konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna samt protokollen till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna samt protokollen till denna,

| — | med beaktande av Ryska federationens konstitution, särskilt kapitel 2 om mänskliga och medborgerliga rättigheter och friheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Ryska federationens konstitution, särskilt kapitel 2 om mänskliga och medborgerliga rättigheter och friheter,

| — | med beaktande av rådets riktlinjer av den 24 juni 2013 för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets riktlinjer av den 24 juni 2013 för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 juni 2016 om lika möjligheter för hbti-personer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 juni 2016 om lika möjligheter för hbti-personer,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare och om tortyr och misshandel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare och om tortyr och misshandel,

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2014 om EU:s färdplan mot homofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2014 om EU:s färdplan mot homofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet (1),

| — | med beaktande av uttalandet av den 13 april 2017 från FN:s människorättsexperter om kränkning och fängslande av homosexuella män i Tjetjenien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 13 april 2017 från FN:s människorättsexperter om kränkning och fängslande av homosexuella män i Tjetjenien,

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 2016 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2014 och Europeiska unionens politik på området 2015 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 2016 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2014 och Europeiska unionens politik på området 2015 (2),

| — | med beaktande av uttalandet av den 6 april 2017 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, om kränkningar av homosexuella mäns mänskliga rättigheter i Tjetjenien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 6 april 2017 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, om kränkningar av homosexuella mäns mänskliga rättigheter i Tjetjenien,

| — | med beaktande av det lokala EU-uttalandet av den 19 april 2017 om kränkningar av homosexuella mäns mänskliga rättigheter i Tjetjenien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det lokala EU-uttalandet av den 19 april 2017 om kränkningar av homosexuella mäns mänskliga rättigheter i Tjetjenien,

| — | med beaktande av EU:s uttalande av den 27 april 2017 i OSSE:s ständiga råd om de fortsatta uppgifterna om den tjetjenska regeringens gripanden och mord på homosexuella män, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s uttalande av den 27 april 2017 i OSSE:s ständiga råd om de fortsatta uppgifterna om den tjetjenska regeringens gripanden och mord på homosexuella män,

| — | med beaktande av uttalandet av den 7 april 2017 från talespersonen för Förenta staternas utrikesministerium, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 7 april 2017 från talespersonen för Förenta staternas utrikesministerium,

| — | med beaktande av uttalandet av den 13 april 2017 från direktören för OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 13 april 2017 från direktören för OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR),

| — | med beaktande av den gemensamma presskonferensen med Federica Mogherini, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och Sergej Lavrov, Rysslands utrikesminister, i Moskva den 24 april 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma presskonferensen med Federica Mogherini, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och Sergej Lavrov, Rysslands utrikesminister, i Moskva den 24 april 2017,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 1 april 2017 publicerades en artikel i den ryska oberoende tidningen Novaja Gazeta om att mer än hundra homosexuella män, eller män som troddes eller uppfattades vara homosexuella, hade förts bort och internerats i den autonoma republiken Tjetjenien i Ryska federationen, som en del av en samordnad kampanj, som ska ha organiserats av republikens myndigheter och säkerhetsstyrkor på direkt order från Tjetjeniens president Ramzan Kadyrov. |
| --- | --- |

A.

Den 1 april 2017 publicerades en artikel i den ryska oberoende tidningen Novaja Gazeta om att mer än hundra homosexuella män, eller män som troddes eller uppfattades vara homosexuella, hade förts bort och internerats i den autonoma republiken Tjetjenien i Ryska federationen, som en del av en samordnad kampanj, som ska ha organiserats av republikens myndigheter och säkerhetsstyrkor på direkt order från Tjetjeniens president Ramzan Kadyrov.

| B. | Enligt Novaja Gazeta hade de bortförda offren misshandlats, torterats och tvingats namnge andra hbti-personer. Det rapporterades också att minst tre män hade dödats, två till följd av den behandling de utsattes för under fängsligt förvar och en hade dödats av sin familj i ett så kallat hedersmord. |
| --- | --- |

B.

Enligt Novaja Gazeta hade de bortförda offren misshandlats, torterats och tvingats namnge andra hbti-personer. Det rapporterades också att minst tre män hade dödats, två till följd av den behandling de utsattes för under fängsligt förvar och en hade dödats av sin familj i ett så kallat hedersmord.

| C. | De första rapporterna har bekräftats separat av Human Rights Watch och Internationella krisgruppen, vilka båda hänvisar till lokala källor som bekräftar att män som uppfattats som homosexuella har tagits till fånga av polisen och säkerhetsstyrkorna. |
| --- | --- |

C.

De första rapporterna har bekräftats separat av Human Rights Watch och Internationella krisgruppen, vilka båda hänvisar till lokala källor som bekräftar att män som uppfattats som homosexuella har tagits till fånga av polisen och säkerhetsstyrkorna.

| D. | De tjetjenska myndigheterna ska ha avfärdat dessa påståenden och visat ovilja att utreda och lagföra dem. |
| --- | --- |

D.

De tjetjenska myndigheterna ska ha avfärdat dessa påståenden och visat ovilja att utreda och lagföra dem.

| E. | Offren avstår för det mesta från att kräva rättvisa eftersom de fruktar vedergällning från de lokala myndigheternas sida. Homosexuella personer av båda könen och personer som uppfattas som homosexuella är särskilt sårbara på grund av den starka homofobin i samhället, och de riskerar att falla offer för hedersmord från sina anhörigas sida. |
| --- | --- |

E.

Offren avstår för det mesta från att kräva rättvisa eftersom de fruktar vedergällning från de lokala myndigheternas sida. Homosexuella personer av båda könen och personer som uppfattas som homosexuella är särskilt sårbara på grund av den starka homofobin i samhället, och de riskerar att falla offer för hedersmord från sina anhörigas sida.

| F. | Efter många år av hot och förtryck och en dramatisk försämring av situationen för de mänskliga rättigheterna i Nordkaukasien kan nästan inga oberoende journalister eller människorättsaktivister arbeta i regionen. Journalister som arbetar för tidningen Novaja Gazeta, som har avslöjat tillslagen, har enligt uppgift blivit dödshotade för sitt arbete. Tjetjenska myndigheter har bestridit alla påståenden och krävt att journalisterna namnger de intervjuade offren. |
| --- | --- |

F.

Efter många år av hot och förtryck och en dramatisk försämring av situationen för de mänskliga rättigheterna i Nordkaukasien kan nästan inga oberoende journalister eller människorättsaktivister arbeta i regionen. Journalister som arbetar för tidningen Novaja Gazeta, som har avslöjat tillslagen, har enligt uppgift blivit dödshotade för sitt arbete. Tjetjenska myndigheter har bestridit alla påståenden och krävt att journalisterna namnger de intervjuade offren.

| G. | Polisen i Sankt Petersburg och Moskva har frihetsberövat hbti-aktivister som försöker sprida kännedom om förföljelsen av homosexuella män i Tjetjenien och som också begär att detta undersöks. |
| --- | --- |

G.

Polisen i Sankt Petersburg och Moskva har frihetsberövat hbti-aktivister som försöker sprida kännedom om förföljelsen av homosexuella män i Tjetjenien och som också begär att detta undersöks.

| H. | Ryska federationen har undertecknat en rad internationella människorättsfördrag, bland annat i egenskap av medlem av Europarådet, den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, och landet är sålunda skyldigt att garantera säkerheten för alla personer som kan vara utsatta för fara, däribland på grund av sin sexuella läggning. Ryssland har en skyldighet och de medel som krävs för att utreda brott som begåtts av tjetjenska myndigheter. Homosexualitet avkriminaliserades i Ryska federationen 1993. |
| --- | --- |

H.

Ryska federationen har undertecknat en rad internationella människorättsfördrag, bland annat i egenskap av medlem av Europarådet, den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, och landet är sålunda skyldigt att garantera säkerheten för alla personer som kan vara utsatta för fara, däribland på grund av sin sexuella läggning. Ryssland har en skyldighet och de medel som krävs för att utreda brott som begåtts av tjetjenska myndigheter. Homosexualitet avkriminaliserades i Ryska federationen 1993.

| I. | President Putin har gett i uppdrag åt den ryska ombudsmannen för mänskliga rättigheter, Tatiana Moskalkova, att bilda en arbetsgrupp som ska utreda anklagelserna. |
| --- | --- |

I.

President Putin har gett i uppdrag åt den ryska ombudsmannen för mänskliga rättigheter, Tatiana Moskalkova, att bilda en arbetsgrupp som ska utreda anklagelserna.

| J. | Hbti-personer skyddas i befintlig internationell människorättslagstiftning och rysk nationell lagstiftning. Det krävs emellertid ofta specifika åtgärder för att hbti-personer fullt ut ska kunna åtnjuta sina mänskliga rättigheter, eftersom sexuell läggning och könsidentitet kan medföra ytterligare risker för diskriminering, mobbning och förföljelse i skolor, på arbetsplatser och i samhället i stort, men även inom familjen. Det är polisens, rättsväsendets och myndigheternas uppgift och ansvar att bekämpa dessa former av diskriminering och motarbeta negativa sociala attityder. |
| --- | --- |

J.

Hbti-personer skyddas i befintlig internationell människorättslagstiftning och rysk nationell lagstiftning. Det krävs emellertid ofta specifika åtgärder för att hbti-personer fullt ut ska kunna åtnjuta sina mänskliga rättigheter, eftersom sexuell läggning och könsidentitet kan medföra ytterligare risker för diskriminering, mobbning och förföljelse i skolor, på arbetsplatser och i samhället i stort, men även inom familjen. Det är polisens, rättsväsendets och myndigheternas uppgift och ansvar att bekämpa dessa former av diskriminering och motarbeta negativa sociala attityder.

| K. | Rådets hbti-riktlinjer föreskriver en proaktiv hållning inom EU:s delegationer och medlemsstaternas ambassader när det gäller främjandet av hbti-rättigheter. Enligt riktlinjerna ska bekämpningen av hbti-fientligt våld och stödet till försvarare av hbti-personers mänskliga rättigheter vara prioriterade områden. |
| --- | --- |

K.

Rådets hbti-riktlinjer föreskriver en proaktiv hållning inom EU:s delegationer och medlemsstaternas ambassader när det gäller främjandet av hbti-rättigheter. Enligt riktlinjerna ska bekämpningen av hbti-fientligt våld och stödet till försvarare av hbti-personers mänskliga rättigheter vara prioriterade områden.

| L. | Den 7 mars 2017 antog den ryska duman lagstiftning som avkriminaliserar våld i hemmet genom att reducera ”misshandel inom familjen” från ett brott till en administrativ förseelse, med svagare påföljder för den som bryter mot lagen. Parlamentet förde en debatt om denna fråga under sammanträdesperioden i Strasbourg den 13–16 mars 2017. |
| --- | --- |

L.

Den 7 mars 2017 antog den ryska duman lagstiftning som avkriminaliserar våld i hemmet genom att reducera ”misshandel inom familjen” från ett brott till en administrativ förseelse, med svagare påföljder för den som bryter mot lagen. Parlamentet förde en debatt om denna fråga under sammanträdesperioden i Strasbourg den 13–16 mars 2017.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över rapporterna om att män som uppfattas som homosexuella godtyckligt interneras och torteras i Tjetjenien i Ryska federationen. Parlamentet uppmanar myndigheterna att sätta stopp för denna förföljelsekampanj och att omedelbart frige dem som fortfarande olagligen sitter frihetsberövade, att säkerställa rättsligt och fysiskt skydd för offren och för människorättsförsvarare och journalister som har arbetat med denna fråga och att tillåta internationella människorättsorganisationer att genomföra en trovärdig utredning av de påstådda brotten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer alla de uttalanden i vilka de tjetjenska myndigheterna accepterar och uppmuntrar våld mot hbti-personer, inbegripet uttalandet från den tjetjenska regeringens talesperson, som förnekade att det fanns homosexuella i Tjetjenien och avfärdade rapporten som ”lögn och total desinformation”. Parlamentet beklagar de lokala myndigheternas ovilja att undersöka och lagföra de allvarliga kränkningar som riktar sig specifikt mot enskilda personer på grund av deras sexuella läggning, och påminner myndigheterna om att mötes-, förenings- och yttrandefriheten är universella rättigheter och gäller alla. Parlamentet kräver ett omedelbart frigivande av dem som fortfarande olagligen sitter frihetsberövade. De ryska myndigheterna uppmanas kraftfullt att ge offren rättsligt och fysiskt skydd, liksom de människorättsförsvarare och journalister som har arbetat med fallet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att president Putin har uppdragit åt det ryska inrikesministeriet och den federala åklagaren att utreda händelserna i Tjetjenien, och uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och Europarådet att erbjuda materiellt stöd och rådgivning till de ryska myndigheterna i denna utredning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Tjetjenien och Ryska federationen att rätta sig efter den inhemska lagstiftningen och internationella åtaganden, upprätthålla rättsstaten och universella människorättsnormer och främja jämlikhet och icke-diskriminering, även för hbti-personer, med stöd av åtgärder såsom medvetandehöjande kampanjer för att främja en kultur som präglas av tolerans, respekt och inkludering, grundad på jämlikhet och icke-diskriminering. Parlamentet efterlyser omedelbara åtgärder för att skydda sårbara personer som är potentiella offer samt en fullständig rehabilitering av alla som utsatts för tortyr. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar de vanligt förekommande människorättskränkningarna i regionen och det klimat av straffrihet som gör att dessa gärningar kan ske, och efterlyser rättsliga och andra åtgärder för att förebygga sådant våld och övervaka och verkningsfullt lagföra förövarna i samarbete med det civila samhället. Parlamentet understryker att Ryssland och dess regering bär det yttersta ansvaret för att utreda dessa gärningar, ställa förövarna till svars och skydda alla ryska medborgare från olagliga kränkningar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet efterlyser med högsta prioritet omedelbara, oberoende, objektiva och noggranna utredningar av fängslandet, tortyren och morden, i syfte att ställa de som beordrat gärningarna och de som utfört dem inför rätta och få ett slut på straffriheten. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang inrättandet av en arbetsgrupp under ledning av den ryska ombudsmannen för mänskliga rättigheter, som nu utreder frågan. Parlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att beordra det allmänna åklagarämbetet att säkra verklig anonymitet och annat skydd för offer och vittnen i den tjetjenska antigay-utrensningen och för deras familjer så att de kan delta i undersökningen. Parlamentet uppmanar EU:s delegation och medlemsstaternas ambassader och konsulat i Ryssland att aktivt övervaka utredningen och ytterligare öka sina insatser för att samarbeta med offer, hbti-personer, journalister och människorättsförsvarare som för närvarande befinner sig i fara. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med internationella människorättsorganisationer och det ryska civilsamhället, för att hjälpa dem som har flytt från Tjetjenien och för att bringa denna kampanj av kränkningar i dagen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta asylförfarandena för sådana offer, journalister och människorättsförsvarare, i enlighet med europeisk och nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar och erkänner de insatser som gjorts av många chefer för EU:s delegationer och deras personal och medlemsstaternas ambassadörer och deras personal för att stödja försvarare av hbti-personers mänskliga rättigheter och verka för icke-diskriminering och lika rättigheter. Cheferna för EU:s delegationer och annan personal inom Europeiska utrikestjänsten uppmanas att samråda med parlamentet och berörda ledamöter av Europaparlamentet när de har frågor eller vill lämna information till parlamentet, bland annat under den årliga ambassadörskonferensen i september. Parlamentet understryker vikten av kunskap om och genomförande av hbti-riktlinjerna bland EU:s delegationer och medlemsstaternas beskickningar. Europeiska utrikestjänsten och kommissionen uppmanas i detta sammanhang att pressa på för ett mer strategiskt och systematiskt genomförande av riktlinjerna, bland annat genom medvetandehöjande insatser och utbildning av EU-personal i tredjeländer, i syfte att på ett verkningsfullt sätt ta upp frågan om hbti-rättigheter i politiska dialoger och människorättsdialoger med tredjeländer och i multilaterala forum, liksom att ge stöd till insatser från det civila samhällets sida. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker kraftfullt vikten av en fortlöpande bedömning av genomförandet av riktlinjerna med hjälp av tydliga riktmärken. Kommissionen uppmanas eftertryckligen att genomföra och offentliggöra en grundlig utvärdering av EU-delegationernas och medlemsstaternas diplomatiska beskickningars genomförande av riktlinjerna i alla tredjeländer i syfte att upptäcka eventuella skillnader och brister i genomförandet och åtgärda dessa. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet beklagar djupt att Ryssland röstade mot resolutionen i juni 2016 från FN:s råd för de mänskliga rättigheterna om skydd mot våld och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner de ryska och tjetjenska myndigheterna om att regionala, kulturella och religiösa värdesystem inte får användas som förevändning för att tolerera eller bedriva diskriminering, våld, tortyr och/eller frihetsberövanden av personer eller grupper, bland annat på grund av deras sexuella läggning eller könsidentitet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar med oro, och som ett steg bakåt, Rysslands antagande av ny lagstiftning om våld i hemmet, däribland våld mot barn. Parlamentet understryker att lagstiftning som tolererar våld inom familjen riskerar att få allvarliga konsekvenser, både för offren och för samhället som helhet. Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att fortsätta att främja utrotningen av alla former av könsrelaterat våld, inbegripet våld i hemmet, att skydda dem som är sårbara och att stödja offren, både inom och utanför Europa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, Europarådets generalsekreterare, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Ryska federationens regering och parlament samt de tjetjenska myndigheterna. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT C 93, 24.3.2017, s. 21.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2016)0502.

---

Torsdagen den 1 juni 2017

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/144 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/144

---

P8_TA(2017)0234

Internetkonnektivitet för tillväxt, konkurrenskraft och sammanhållning: ett europeiskt gigabitsamhälle och 5G

Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 om internetkonnektivitet för tillväxt, konkurrenskraft och sammanhållning: ett europeiskt gigabitsamhälle och 5G (2016/2305(INI))

(2018/C 307/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 september 2016Konnektivitet för en konkurrenskraftig digital inre marknad – mot ett europeiskt gigabitsamhälle (COM(2016)0587) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2016)0300), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 september 2016Konnektivitet för en konkurrenskraftig digital inre marknad – mot ett europeiskt gigabitsamhälle (COM(2016)0587) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2016)0300),

| — | med beaktande av artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 september 20165G för Europa: en handlingsplan (COM(2016)0588) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2016)0306), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 september 20165G för Europa: en handlingsplan (COM(2016)0588) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2016)0306),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv av den 14 september 2016 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (COM(2016)0590), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv av den 14 september 2016 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (COM(2016)0590),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning av den 14 september 2016 om ändring av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 vad gäller främjande av internetkonnektivitet i lokala samhällen (COM(2016)0589), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning av den 14 september 2016 om ändring av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 vad gäller främjande av internetkonnektivitet i lokala samhällen (COM(2016)0589),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning av den 14 september 2016 om inrättande av Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (COM(2016)0591), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning av den 14 september 2016 om inrättande av Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (COM(2016)0591),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 maj 2015En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192) http://eur-lex.europa.eu/smartapi/cgi/sga_doc?smartapi!celexplus!prod!DocNumber&lg=SV&type_doc=COMfinal&an_doc=2015&nu_doc=0192 och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2015)0100), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 maj 2015En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192) http://eur-lex.europa.eu/smartapi/cgi/sga_doc?smartapi!celexplus!prod!DocNumber&lg=SV&type_doc=COMfinal&an_doc=2015&nu_doc=0192 och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2015)0100),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2014Mot en blomstrande datadriven ekonomi (COM(2014)0442), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2014Mot en blomstrande datadriven ekonomi (COM(2014)0442),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2016Digitalisering av den europeiska industrin – Hur vi kan utnyttja den digitala inre marknadens alla möjligheter (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2016Digitalisering av den europeiska industrin – Hur vi kan utnyttja den digitala inre marknadens alla möjligheter (COM(2016)0180),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 243/2012/EU av den 14 mars 2012 om inrättande av ett flerårigt program för radiospektrumpolitik (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 243/2012/EU av den 14 mars 2012 om inrättande av ett flerårigt program för radiospektrumpolitik (1),

| — | med beaktande av bilagan till kommissionens meddelande av den 2 oktober 2013Programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit-programmet): resultat och nästa steg (COM(2013)0685), |
| --- | --- |

—

med beaktande av bilagan till kommissionens meddelande av den 2 oktober 2013Programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit-programmet): resultat och nästa steg (COM(2013)0685),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2016Prioriteringar för informations- och kommunikationsteknisk standardisering på den digitala inre marknaden (COM(2016)0176), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2016Prioriteringar för informations- och kommunikationsteknisk standardisering på den digitala inre marknaden (COM(2016)0176),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016Vägen mot en rättsakt för den digitala inre marknaden (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016Vägen mot en rättsakt för den digitala inre marknaden (2),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets beslut av den 2 februari 2016 om användningen av frekvensbandet 470–790 MHz i unionen (COM(2016)0043), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets beslut av den 2 februari 2016 om användningen av frekvensbandet 470–790 MHz i unionen (COM(2016)0043),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 28 juni 2016 (EUCO 26/16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 28 juni 2016 (EUCO 26/16),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 september 2013En öppen utbildning: Innovativ inlärning och undervisning med ny teknik och öppna utbildningsresurser för alla (COM(2013)0654), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 september 2013En öppen utbildning: Innovativ inlärning och undervisning med ny teknik och öppna utbildningsresurser för alla (COM(2013)0654),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 oktober 2016En rymdstrategi för Europa (COM(2016)0705), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 oktober 2016En rymdstrategi för Europa (COM(2016)0705),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/35/EU av den 26 juni 2013 om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (20:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) och om upphävande av direktiv 2004/40/EG (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/35/EU av den 26 juni 2013 om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (20:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) och om upphävande av direktiv 2004/40/EG (3),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén över kommissionens meddelande Konnektivitet för en konkurrenskraftig digital inre marknad – mot ett europeiskt gigabitsamhälle, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén över kommissionens meddelande Konnektivitet för en konkurrenskraftig digital inre marknad – mot ett europeiskt gigabitsamhälle,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism, utskottet för regional utveckling och utskottet för kultur och utbildning (A8-0184/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism, utskottet för regional utveckling och utskottet för kultur och utbildning (A8-0184/2017), och av följande skäl:

| A. | 5G kommer vara en viktig byggsten i gigabitsamhället och representera framtidens standard för mobil kommunikationsteknik, och en motor för innovation, som för med sig omvälvande ekonomiska förändringar och skapar nya användningsområden, högkvalitativa tjänster och produkter, inkomstflöden och affärsmodeller och möjligheter, vartill 5G förväntas främja branschernas konkurrenskraft och bör tillfredsställa konsumenterna. |
| --- | --- |

A.

5G kommer vara en viktig byggsten i gigabitsamhället och representera framtidens standard för mobil kommunikationsteknik, och en motor för innovation, som för med sig omvälvande ekonomiska förändringar och skapar nya användningsområden, högkvalitativa tjänster och produkter, inkomstflöden och affärsmodeller och möjligheter, vartill 5G förväntas främja branschernas konkurrenskraft och bör tillfredsställa konsumenterna.

| B. | Ett europeiskt ledarskap inom 5G-teknik är mycket viktigt för den ekonomiska tillväxten och för att bibehålla en global konkurrenskraft, vilket i sin tur kräver samordning och planering på europeisk nivå. Om vi sackar efter riskerar vi att förlora arbetstillfällen, innovation och kunskap. |
| --- | --- |

B.

Ett europeiskt ledarskap inom 5G-teknik är mycket viktigt för den ekonomiska tillväxten och för att bibehålla en global konkurrenskraft, vilket i sin tur kräver samordning och planering på europeisk nivå. Om vi sackar efter riskerar vi att förlora arbetstillfällen, innovation och kunskap.

| C. | 5G och 5G-tillämpningar kommer att förnya affärsmodeller genom att tillhandahålla konnektivitet med mycket hög hastighet, som kommer att frigöra innovation inom alla sektorer, inte minst inom transport, energi, finans och hälsa. I detta hänseende betonas att Europa inte har råd att sacka efter, eftersom 5G kommer att vara motorn för framtida tillväxt och innovation. |
| --- | --- |

C.

5G och 5G-tillämpningar kommer att förnya affärsmodeller genom att tillhandahålla konnektivitet med mycket hög hastighet, som kommer att frigöra innovation inom alla sektorer, inte minst inom transport, energi, finans och hälsa. I detta hänseende betonas att Europa inte har råd att sacka efter, eftersom 5G kommer att vara motorn för framtida tillväxt och innovation.

| D. | 5G-nätens arkitektur kommer att skilja sig avsevärt från tidigare generationers för att uppfylla kraven på förväntad verksamhet och förväntade resultat för nät med mycket hög kapacitet, särskilt i fråga om latens, täckning och tillförlitlighet. |
| --- | --- |

D.

5G-nätens arkitektur kommer att skilja sig avsevärt från tidigare generationers för att uppfylla kraven på förväntad verksamhet och förväntade resultat för nät med mycket hög kapacitet, särskilt i fråga om latens, täckning och tillförlitlighet.

| E. | 5G-arkitekturen kommer att leda till en ökad konvergens mellan mobila och fasta nät. Användningen av fasta nät med mycket hög kapacitet kommer därför att bidra till behoven av backhaul hos ett tätt trådlöst 5G-nät så nära slutanvändaren som möjligt. |
| --- | --- |

E.

5G-arkitekturen kommer att leda till en ökad konvergens mellan mobila och fasta nät. Användningen av fasta nät med mycket hög kapacitet kommer därför att bidra till behoven av backhaul hos ett tätt trådlöst 5G-nät så nära slutanvändaren som möjligt.

| F. | Framtiden för det europeiska samhället och den europeiska ekonomin kommer att vara kraftigt beroende av 5G-infrastruktur, som kommer att få en åtskilligt mer långtgående effekt än befintliga trådlösa accessnät, i syfte att tillhandahålla högkvalitativa och snabbare kommunikationstjänster som alla har råd med och som är tillgängliga överallt och ständigt. |
| --- | --- |

F.

Framtiden för det europeiska samhället och den europeiska ekonomin kommer att vara kraftigt beroende av 5G-infrastruktur, som kommer att få en åtskilligt mer långtgående effekt än befintliga trådlösa accessnät, i syfte att tillhandahålla högkvalitativa och snabbare kommunikationstjänster som alla har råd med och som är tillgängliga överallt och ständigt.

| G. | Digitaliseringen sker i allt snabbare takt och på global nivå, vilket kräver investeringar i högkvalitativa kommunikationsnät med samhällsomfattande täckning. I detta hänseende behövs snabb tillgång till radiospektrum som kan tillgodose dessa behov. |
| --- | --- |

G.

Digitaliseringen sker i allt snabbare takt och på global nivå, vilket kräver investeringar i högkvalitativa kommunikationsnät med samhällsomfattande täckning. I detta hänseende behövs snabb tillgång till radiospektrum som kan tillgodose dessa behov.

| H. | Mobil och trådlös konnektivitet för alla medborgare blir allt viktigare allteftersom innovativa tjänster och applikationer används fortlöpande, och en framtidsinriktad digital politik måste ta hänsyn till detta. |
| --- | --- |

H.

Mobil och trådlös konnektivitet för alla medborgare blir allt viktigare allteftersom innovativa tjänster och applikationer används fortlöpande, och en framtidsinriktad digital politik måste ta hänsyn till detta.

| I. | 5G-nätets utbyggnad kommer framför allt att genomföras med hjälp av privata investeringar och kommer att kräva att den europeiska kodexen för elektronisk kommunikation skapar ett säkerhets-, konkurrens- och investeringsfrämjande regelverk. Detta kommer att kräva effektivare administrativa villkor, till exempel för utbyggnaden av små basstationer för strikt spektrumharmonisering i god tid, jämte utveckling av nät med mycket hög kapacitet, vilket för närvarande föreslås i den europeiska kodexen för elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

I.

5G-nätets utbyggnad kommer framför allt att genomföras med hjälp av privata investeringar och kommer att kräva att den europeiska kodexen för elektronisk kommunikation skapar ett säkerhets-, konkurrens- och investeringsfrämjande regelverk. Detta kommer att kräva effektivare administrativa villkor, till exempel för utbyggnaden av små basstationer för strikt spektrumharmonisering i god tid, jämte utveckling av nät med mycket hög kapacitet, vilket för närvarande föreslås i den europeiska kodexen för elektronisk kommunikation.

| J. | Offentliga initiativ, såsom kommissionens initiativ om offentlig-privata partnerskap från 2013, som stöds av 700 miljoner EUR i offentlig finansiering för att möjliggöra 5G i Europa senast 2020, måste kompletteras av en konkurrenskraftig marknad med en framtidssäker tillträdesreglering och spektrumsamordning, som kommer att sporra till innovation och nödvändiga privata infrastrukturinvesteringar. |
| --- | --- |

J.

Offentliga initiativ, såsom kommissionens initiativ om offentlig-privata partnerskap från 2013, som stöds av 700 miljoner EUR i offentlig finansiering för att möjliggöra 5G i Europa senast 2020, måste kompletteras av en konkurrenskraftig marknad med en framtidssäker tillträdesreglering och spektrumsamordning, som kommer att sporra till innovation och nödvändiga privata infrastrukturinvesteringar.

| K. | Utbyggnaden av 5G bör ske som ett komplement till och inte på bekostnad av andra projekt som syftar till att förstärka konnektiviteten i de mest landsbygdspräglade och avlägsna områdena i Europa. |
| --- | --- |

K.

Utbyggnaden av 5G bör ske som ett komplement till och inte på bekostnad av andra projekt som syftar till att förstärka konnektiviteten i de mest landsbygdspräglade och avlägsna områdena i Europa.

| L. | Genomförandet av 5G och gigabitsamhället kräver en tydlig tidsplan, ett efterfrågedrivet, framtidssäkrat och teknikneutralt tillvägagångssätt, utgående från bedömningar per region och sektor, samordning mellan medlemsstaterna, samarbete med samtliga aktörer och adekvata investeringar för att uppfylla alla villkor inom den tidsram som krävs och för att det ska bli verklighet för alla EU-medborgare. |
| --- | --- |

L.

Genomförandet av 5G och gigabitsamhället kräver en tydlig tidsplan, ett efterfrågedrivet, framtidssäkrat och teknikneutralt tillvägagångssätt, utgående från bedömningar per region och sektor, samordning mellan medlemsstaterna, samarbete med samtliga aktörer och adekvata investeringar för att uppfylla alla villkor inom den tidsram som krävs och för att det ska bli verklighet för alla EU-medborgare.

I.   
  Visionen för 5G – krav för ett generationsskifte

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att ta fram en handlingsplan för 5G, för att EU ska bli världsledande inom utbyggnaden av standardiserade 5G-nät från 2020 till 2025, som ett led i en bredare upplagd strategi för ett europeiskt gigabitsamhälle, som har större teknisk konkurrenskraft och plats för alla. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att det finns en adekvat samordning mellan medlemsstaterna för att det inte ska gå lika trögt med utbyggnaden av 5G som det gick med 4G, vilket resulterat i att 4G-täckningen i dag ligger på 86 procent och endast 36 procent på landsbygden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att enligt kommissionen kan handlingsplanen för en utbyggnad av 5G i hela EU skapa två miljoner arbetstillfällen och främja den europeiska ekonomin samt bekämpa den höga arbetslösheten, särskild bland ungdomar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att det offentlig-privata partnerskapet inom 5G för närvarande är ett av världens mest avancerade initiativ när det gäller 5G och de nya applikationerna som följer av detta. Parlamentet anser att det är positivt att främja synergier inom FoU och industriell utveckling, men anser att det skulle vara rimligt att även konsument- och civilsamhällesföreträdare får delta i det offentlig-privata partnerskapet, med tanke på 5G-utbyggnadens samhälleliga effekter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att en ambitiös och framåtblickande tidsram för spektrumallokering inom unionen är av yttersta vikt om Europa ska vara i ledningen när det gäller utvecklingen av 5G-teknik. Parlamentet välkomnar i detta hänseende de åtgärder som kommissionen föreslagit i sitt meddelande 5G för Europa: en handlingsplan, och betraktar dessa åtgärder som ett minimikrav för en framgångsrik lansering av 5G i unionen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att privata investeringar bör stödjas av en infrastrukturinriktad politik och ett regelverk som är anpassade till förutsebarhet och tydlighet och syftar till att främja konkurrens till gagn för slutanvändarna, och bör inte fördröjas av alltför ambitiösa offentliga system som kan hindra utbyggnaden av 5G. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av samarbete mellan universitet, forskningsinstitut och den privata och offentliga sektorn om forskning och utveckling när det gäller 5G-mobilkommunikation. Parlamentet pekar på offentlig-privata partnerskap inom 5G som ett positivt exempel i detta avseende och uppmuntrar kommissionen att fortsätta involvera alla relevanta sektorer i denna process. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att det kommer att bli till nytta för Europa med en ytterligare övergång till en digital ekonomi, i form av utvidgad täckning och konnektivitet och högre hastigheter, och att den digitala ekonomin kommer att bidra till den totala BNP-tillväxten med upp till 40 procent fram till 2020 och uppvisa en 13 gånger högre tillväxttakt än BNP som helhet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar och stöder gigabitsamhällets mål på medellång sikt om att uppnå näthastigheter på minst 100 Mbit/s för alla europeiska konsumenter, som går att uppgradera till 1 Gbit/s och på lång sikt ökar till 100 Gbit/s, för de viktigaste socioekonomiska drivkrafterna, såsom tillhandahållare av offentliga tjänster, starkt digitaliserade företag, stora transportknutpunkter, finansinstitut, sjukhus, skolor och forskning. Parlamentet vill att man ska prioritera utbyggnaden av fiberbaserad backhaulinfrastruktur, tillsammans med investeringsdrivande konkurrens och slutanvändarerfarenheter av hög kvalitet. Parlamentet erinrar om att unionen ligger efter i fråga om konnektivitetsmålen i sin digitala agenda för 2020, och att denna eftersläpning är särskilt oroväckande på landsbygden och i avlägsna områden. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar behovet av att säkerställa att så många unionsmedborgare som möjligt kan dra nytta av gigabitsamhällets konnektivitet, även bland dem som är bosatta i avlägsna områden. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet stöder med eftertryck ansträngningarna att senast 2025 säkerställa tillgång till 5G-nät i samband med transportslagsövergripande resor, utgående från offentliga transportnät kopplade till Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) och det transeuropeiska transportnätet (TEN-T), och förväntar sig att fullständig tillgång i hela EU kommer att följa, både i stadsområden och på landsbygden och vid viktiga turistområden och turistattraktioner. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att täckningen av fjärde generationens mobilnät/LTE fortfarande behöver förbättras ytterligare eftersom EU sackar efter Förenta staterna, Korea och Japan i detta hänseende och att handlingsplanen för 5G bör ses som ett tillfälle att lära sig av misstagen från utbyggnaden av 4G. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att 5G-radioaccess måste kunna fungera över ett mycket brett frekvensområde, från under 1 GHz upp till 100 GHz, och med backhaul på upp till 300 GHz. Parlamentet noterar att frekvenser på 3–6 GHz och över 6 GHz bör leverera extrema datahastigheter och extrem kapacitet i tätbefolkade områden. Parlamentet håller med om att 5G-system på höga frekvensband kräver en mycket tät nätinfrastruktur baserad på åtkomstpunkter för små basstationer, något som kommer att kräva val av vilka frekvensband som ska användas eller också möjlighet att dela frekvensband. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att nedladdningshastigheterna i sig inte kommer att räcka för att tillgodose gigabitsamhällets framtida konnektivitetsbehov, vilket kommer att kräva ett infrastrukturmål för nät med mycket hög kapacitet, eftersom dessa nät uppfyller de högsta standarderna i fråga om såväl uppladdnings- som nedladdningshastigheter, latenstid och återhämtningsförmåga. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att en europeisk sammanhängande spektrumstrategi med samordnade nationella färdplaner och tidsplaner behövs för att möta utmaningarna med 5G, och hantera kommunikation mellan människor, maskin-till-maskin (M2M) och inom sakernas internet på olika nivåer: uppkopplingshastighet, mobilitet, latens, utbredning, grad av belastning, tillförlitlighet, åtkomlighet osv, och säkerställer en smidig övergång till 5G i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att uppbyggnaden av trådlösa 5G-nät kräver backhaul för nät med mycket hög kapacitet och flexibel och effektiv användning av alla tillgängliga icke sammanhängande delar av spektrumet, inklusive frekvensbandet 700 Mhz, för vitt skilda nätutbyggnadsscenarier, vilket kommer att kräva innovativa spektrumlicensieringsmodeller och en tydlig tonvikt på harmonisering av de tillgängliga spektrumbanden på regional basis. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet inser vikten av licensbelagda spektrum för att säkerställa långsiktiga nätinvesteringar och garantera en bättre kvalitet på tjänsterna, genom att möjliggöra stabil och tillförlitlig spektrumtillgång, men understryker samtidigt behovet av bättre rättsligt skydd för licensfria spektrum och olika metoder för delning av spektrum. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påpekar att bristande samordning innebär en stor risk för utbyggnaden av 5G, eftersom man måste nå kritisk massa för att kunna locka investeringar och därmed dra full nytta av 5G-teknikens fördelar. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att sektorns aktörer bör omfattas av förutsägbara lika villkor och ha handlingsfrihet att utforma sina egna nätverk, välja investeringsmodell och kombination av teknik som bör säkerställa att utbyggnadsmålen för 5G fullständigt kan genomföras, inklusive fiber till bostaden, kabel, satellit, Wi-Fi, WiGig, G.fast, 2G, Massive MIMO eller annan teknik under snabb utveckling, förutsatt att detta kommer att hjälpa till att ansluta alla européer till nät med mycket hög kapacitet, utgående från deras faktiska behov. Utbyggnaden av 5G kommer att kräva mycket mer fibrer i ett tätare trådlöst nät. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet noterar kommissionens meddelande Konnektivitet för en konkurrenskraftig digital inre marknad och dess handlingsplan 5G för Europa som erbjuder ett spännande tillfälle för medlemsstaterna att ge sina kulturella och kreativa innovatörer möjlighet, särskilt små och medelstora företag, att konkurrera ännu mer på världsarenan och visa upp sina entreprenörsbegåvningar och innovativa talanger. |
| --- | --- |

19.

II.   
  Möjliggörande av gigabitsamhällets fördelar

| 20. | Europaparlamentet anser att 5G handlar om mer än en utveckling av mobilt bredband och att det kommer att bli en viktig möjliggörande faktor för den framtida digitala världen, eftersom nästa generation av utbredda ultrasnabba bredbandsinfrastrukturer kommer att stödja omvandlingen av processer inom alla ekonomiska sektorer (offentliga sektorn, utbildning, tillhandahållande av konvergerat medieinnehåll, hälso- och sjukvård, forskning, energi, samhällsservice, tillverkning, transport, bilindustrin, den audiovisuella sektorn, virtuell verklighet, spel på internet och så vidare) och tillhandahålla överkomligt prissatta, smidiga, flexibla, interaktiva, tillförlitliga och starkt individanpassade tjänster som bör förbättra alla medborgares liv. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att den europeiska splittringen vid utbyggnaden av 4G, som fortfarande framgår av de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna vilket indexet för digital ekonomi och digitalt samhälle (DESI) från 2015 visar, har resulterat i en brist på digital konkurrenskraft gentemot Förenta staterna, Kina, Japan, Sydkorea och tillväxtekonomier. Parlamentet understryker i detta hänseende att Europa visserligen gör framsteg i fråga om digital utveckling men att takten avtar, vilket på lång sikt innebär en risk för nödvändiga investeringar och det europeiska företagsklimatets attraktionskraft. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet påminner om att det bör vara slutanvändarna som i sista hand vinner på införandet av 5G, och att alla beslut som fattas med anknytning till utbyggnaden av 5G-teknik genomgående bör vara inriktade på detta slutliga syfte om att erbjuda tillförlitliga och högkvalitativa tjänster till ett överkomligt pris. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar att den offentliga och privata sektorns investeringar har en multiplikatoreffekt på hela ekonomin, som sannolikt kommer att skapa upp till 2,3 miljoner arbetstillfällen direkt och indirekt i de 28 medlemsstaterna när utbyggnaden av 5G är helt färdig. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet noterar att utbyggnaden av 5G-teknik i EU förväntas ha fördelar som sträcker sig mycket längre än mobilindustrin samt spridningseffekter uppgående till 141,8 miljarder EUR årligen fram till 2025. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att en framgångsrik och snabb utbyggnad av 5G i hela EU beror på utvecklingen av efterfrågestyrda nya affärsmodeller. Det finns ett otal olika initiativ som bidrar till förtydligandet av kraven för 5G, vilket gör det svårt för vertikala branscher att bidra till processen. De vertikala branscherna måste därför involveras aktivt och effektivt i kravprocessen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar att rättvis konkurrens och lika villkor för marknadsaktörer är helt nödvändigt för utbyggnaden av gigabitsamhället genom försorg av marknadsaktörer. Principen om samma tjänster, samma risk och samma regler bör gälla i detta avseende. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet menar att kommissionen och medlemsstaterna tillsammans med alla relevanta aktörer bör överväga hur man kan uppmuntra avancerade försök och provningsanläggningar för att påskynda innovation inom 5G-tillämpningar. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar att gigabitsamhället bör motverka den digitala klyftan och förbättra internetanvändningen. Parlamentet påpekar att det fortfarande behövs fortlöpande investeringar i utbyggnaden av befintlig och framtida teknik, inklusive satellitteknik, på landsbygden och i avlägsna områden. Parlamentet påpekar att en smart kombination av privata och offentliga investeringar är nödvändig för att den digitala klyftan på landsbygden och i avlägsna områden ska kunna åtgärdas. Parlamentet betonar att lärdomar från det förflutna bör användas för åtgärder mot olikheterna mellan medlemsstater, regioner samt mellan tätbefolkade områden och glesbygder, till stöd för en geografiskt balanserad utveckling. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påpekar att den digitala klyftan inte bara finns mellan stad och landsbygd, utan i hög grad också mellan medlemsstaterna. Här måste vi få en konkurrenskraftig lagstiftning och initiativ som uppmuntrar investeringar i infrastruktur, ökar mångfalden av aktörer och stärker den europeiska samordningen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet påpekar att 5G kommer att bli hörnstenen i förverkligandet av visionen om nätverkssamhället och kommer att öka möjligheterna att bo, studera och arbeta i EU, vilket är en förutsättning för att enskilda och företag fullt ut ska kunna dra nytta av den digitala revolutionen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser att man genom att främja utbyggnaden av små basstationer för 5G i överensstämmelse med WiFi4EU-förordningen kommer att bidra till att minska den digitala och tekniska klyftan och öka alla medborgares tillgång till 5G-tjänsterna. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att EU måste hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen och de tekniska möjligheterna som effektivare IKT-teknik ger, för att stödja den socioekonomiska utvecklingen i de regioner som i dag är underutvecklade. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att ett tätt fibernät är den backhaulinfrastruktur som ofrånkomligen behövs för att man ska kunna dra nytta av den fulla tjänstepotentialen hos den tekniska mobilstandarden 5G. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar initiativet WiFi4EU för att främja ett kostnadsfritt och allmänt tillgängligt internet i lokalsamhällena genom ett EU-finansierat system som genomförs av medlemsstaterna. Parlamentet konstaterar att initiativet WiFi4EU syftar till att främja digitalteknik för alla runt om i regionerna, genom en geografiskt balanserad anslagsfördelning, med samtidig hänsyn tagen till vilka erfarenheter, kvalitativt sett, som användarna fått av tjänsterna. Parlamentet konstaterar att anslutningshastigheterna ökar och att allteftersom användningen över flera trådlösa enheter ökar kommer WLAN att behöva matcha kraven på uppkoppling mellan slutanvändare. Parlamentet anser att det behövs en politisk ram med strategiska prioriteringar för att man ska kunna övervinna de hinder som marknaden ensam inte klarar av att övervinna. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma inomhustäckning i sin 5G-handlingsplan, med beaktande av att en stor del av 5G-tillämpningarna kommer att användas i hem och på kontor. Parlamentet påminner om nät med högre frekvens har svårt att tränga genom byggnader. Man bör överväga ytterligare teknik för att säkerställa god inomhustäckning, t.ex. massiv MIMO, inomhuslinjeförstärkare och höghastighetswifiapplikationer med WiGig-standard. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar att utvecklingen av 5G-teknik är en hörnsten för omvandling av IKT-nätinfrastruktur till en allomfattande smart konnektivitet: smarta bilar, smarta nät, smarta städer, smarta fabriker, smart förvaltning och dylikt. Parlamentet anser att ultrasnabba bredband och intelligenta, effektiva nät som kan åstadkomma näst intill ögonblicklig konnektivitet mellan människor, människa-till-maskin och anslutna maskiner kommer att omdefiniera begreppet uppkoppling mellan slutanvändare, vilket kommer att möjliggöras tack vare nätparadigm såsom meshnät, hybridnät, dynamisk nätuppdelning och softwarisationteknik. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar att god energiprestanda som ska minska energikonsumtionen i nätet är ett avgörande krav för 5G. Detta är mycket viktigt för att minska driftskostnaderna, främja nätkonnektiviteten på landsbygden och i avlägsna områden och tillhandahålla nätanslutning på ett hållbart och resurseffektivt sätt. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar att 5G-utbyggnaden kräver betydande uppgradering av fasta nät och förtätning av mobilnät i överensstämmelse med målen för gigabitsamhället, särskilt när det gäller lösningar för e-hälsa. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar att den audiovisuella sektorn är en av de viktigaste drivkrafterna för att 5G ska bli framgångsrikt i Europa, att den skapar sysselsättning och ekonomisk tillväxt och att dess utveckling kan ha en stark och positiv inverkan på den audiovisuella medievärdekedjan, inklusive produktion, innovation och distribution av innehåll, samt på användarmiljön. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att beakta denna sektors behov och särdrag, särskilt dem med anknytning till utsändning. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet konstaterar att uppkopplade fordon genomgående blir säkrare (med färre olyckor), mer miljövänliga (med mindre utsläpp) och bidrar till mer förutsägbara rörlighetsmönster. Parlamentet stöder därför tanken på ett EU-omfattande mål för alla fordon på EU-marknaden, så att 5G ska kunna användas och fordonen utrustas med ITS. Parlamentet stöder med kraft målet om att genom 5G möjliggöra uppkoppling till en basstation för ambulanser och andra utryckningsfordon (polisbilar och brandbilar) för kontinuerlig och oavbruten täckning under insatserna. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet noterar fördelarna med tillförlitlig och oavbruten 5G-täckning för trafiksäkerheten, vilket möjliggör uppkopplade och digitala kontrollmedel, såsom smarta färdskrivare och e-dokument, för tunga lastbilar. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet anser att 5G bör möjliggöra nya och överkomliga tjänster av hög kvalitet, ansluta nya branscher och i slutändan förbättra kundupplevelsen för alltmer sofistikerade och krävande digitala användare. Parlamentet framhåller att 5G kan erbjuda lösningar på stora samhällsutmaningar genom sin kapacitet att avsevärt minska mobila enheters energianvändning och genom sin potential att förändra sektorer såsom hälsa och transporter. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar investeringsfonden för bredband inom FSE, en fond för bredbandsinfrastruktur som är öppen för nationella utvecklingsbanker och utvecklingsinstitutioner samt privata investerare och kommer att vara ytterligare ett steg i riktning mot infrastrukturinvesteringar i missgynnade glesbefolkade landsbygdsområden och avlägsna områden. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet anser att utvecklingen och förbättringen av digital kompetens har en utslagsgivande betydelse och bör ske genom större investeringar i utbildning, inbegripet yrkesutbildning, entreprenörsutbildning och fortbildning samt omskolning, och genom omfattande medverkan från alla relevanta berörda parters sida, bland dem även arbetsmarknadens parter, samt ha tre huvudsakliga mål, nämligen att bevara och skapa arbetstillfällen inom tekniken genom utbildning av högkvalificerade arbetstagare, att stödja medborgarna så de kan få koll på sin digitala tillvaro genom att de får de verktyg som behövs för detta ändamål, och att få bort avsaknaden av digitala färdigheter, som leder till digitala klyftor och digital utestängning. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet anser att unionen, i partnerskap med EIT Digital, bör upprätta och tillgängliggöra kursplaner för 5G-färdigheter, med tyngdpunkten förlagd till uppstartsföretag samt små och medelstora företag, för att utbyggnaden av 5G ska kunna bli till nytta för dem. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet understryker att utbyggnaden av 5G-nät kommer att främja snabba tekniska omvandlingar som kommer att möjliggöra en fullständig utveckling av den digitala sektorn, intelligent teknik, sakernas internet och avancerade produktionssystem. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet betonar vikten av 5G för att Europa ska kunna bli världsledande i att tillhandahålla forskningsinfrastruktur med hög kapacitet, vilket kan göra Europa till centrumet för spetsforskning. |
| --- | --- |

47.

III.   
  Politiskt tillvägagångssätt

| 48. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ för att stärka investeringsplanen för Europa inom finansieringsinstrument (Efsi, FSE) som avsatts för att finansiera strategiska mål för gigabitkonnektivitet fram till 2025. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet betonar att alla beslut med anknytning till den digitala inre marknaden, inklusive spektrumallokering, konnektivitetsmål och 5G-utbyggnad måste utgå från framtida behov och hur marknaden förväntas utvecklas under de kommande 10–15 åren. En framgångsrik 5G-utbyggnad kommer att bli avgörande för den ekonomiska konkurrenskraften, och kan bara uppnås genom en framsynt EU-lagstiftning och politisk samordning. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet betonar att strategier för gigabitsamhället och 5G bör vara proportionerliga, ses över ofta och stämma överens med ”innovationsprincipen”, så att de potentiella konsekvenserna för innovation blir en del av konsekvensbedömningen. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på lämplig nivå inom ramen för nästa fleråriga budgetram 2020–2027 och särskilt nästa FoTUI-ram säkerställa, bevara och utveckla långsiktig finansiering för handlingsplanen för 5G och för moderniseringen av näten. Parlamentet betonar vikten av samarbete mellan universitet, forskningsinstitut och den privata och offentliga sektorn om forskning och utveckling när det gäller 5G-mobilkommunikation. Parlamentet framhåller att det offentlig-privata partnerskapet inom 5G är ett positivt exempel på detta. Parlamentet påminner om att det för att uppnå konnektivitetsmålen enligt kommissionen krävs en investering på 500 miljarder EUR under de kommande tio åren, samtidigt som man räknar med att det finns ett investeringsgap på 155 miljarder EUR. Parlamentet anser därför att högsta prioritet bör ges åt att konkurrensen driver fram tillräckliga investeringar i utbyggnaden av digital infrastruktur, eftersom detta är en ofrånkomlig förutsättning för att utvecklingen av 5G-tekniken ska bli till nytta för medborgarna och företagen. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar med kraft samtliga medlemsstater att snabbt genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (4), för att säkerställa en adekvat säkerhetsnivå som gör denna plan effektiv och hållbar. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet anser att gigabitsamhället bäst kan uppnås med hjälp av ett framtidssäkrat, konkurrensvänligt och teknikneutralt tillvägagångssätt som stöds av en bred uppsättning investeringsmodeller såsom offentlig-privata investeringar eller saminvesteringar. Parlamentet noterar att saminvesteringar och andra former av samverkande investeringar och långsiktiga arrangemang för kommersiellt tillträde till nät med mycket hög kapacitet kan bidra till att sammanföra resurser, möjliggöra olika ramar för riskdelning och sänka utbyggnadskostnaderna. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra handlingsplanen för 5G genom att i rätt tid vidta enhetliga och inkluderande åtgärder i regioner och städer i syfte att uppmuntra och ge incitament till sektorsövergripande innovation och främja en ekonomisk branschomfattande samarbetsinriktad ram. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta ledningen i att främja intersektoriell och flerspråkig 5G-interoperabilitet och gränsöverskridande interoperabilitet, och att stödja integritetsvänliga, tillförlitliga, säkra tjänster eftersom näringslivet och samhället i stort blir alltmer beroende av digital infrastruktur för sin verksamhet och sina tjänster samt att beakta ekonomiska och geografiska nationella förutsättningar som en integrerad del av en gemensam strategi. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet efterlyser ökade insatser för standardisering för att säkerställa att EU intar en ledande roll i fastställandet av de tekniska standarder som möjliggör utbyggnaden av 5G-nätet och 5G-tjänsterna. Parlamentet anser att europeiska standardiseringsorgan bör spela en särskild roll i denna process. Parlamentet konstaterar att varje sektor bör utarbeta en egen färdplan för standardisering som bygger på branschledda processer, med en stark önskan att nå gemensamma standarder som kan bli världsomspännande. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge incitament till investeringar inom forskning och utveckling samt europeisk standardisering. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet betonar att 5G har potential att revolutionera tillgången till och spridningen av innehåll och att i grunden förbättra användarens upplevelse, och samtidigt möjliggöra en utveckling av nya former av kulturellt och kreativt innehåll. Parlamentet framhåller i detta avseende behovet av effektiva åtgärder för att motverka piratkopiering och av en övergripande strategi för att förbättra skyddet för immateriella rättigheter, för att säkerställa enkla åtkomstvägar till lagligt innehåll för konsumenterna. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmuntrar starkt ökat experimenterande med 5G-teknik. Parlamentet stöder utvecklingen av integrerade lösningar och tester, följda av branschövergripande försök med storskaliga pilotprojekt, som svar på efterfrågan på tjänster i gigabitsamhället. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa tillräckligt med tillståndsfria frekvensband för att stimulera experiment inom industrin. Kommissionen uppmanas att överväga att fastställa ett konkret och attraktivt mål som en ram för den privata sektorns experiment med 5G-teknik och 5G-produkter. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet betonar behovet av beakta riktlinjerna från Internationella kommissionen för skydd mot icke-joniserande strålning (ICNIRP), som formellt erkänts av WHO, för att undvika inkonsekvenser och fragmentering och för att säkerställa enhetliga utbyggnadsvillkor för trådlösa nät på den europeiska digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet framhåller att utvecklingen av gigabitsamhället kräver tydliga och gemensamma regler på EU-nivå, som är framtidsinriktade och konkurrensfrämjande för att driva på investeringar och innovation och bevara överkomliga priser och konsumenternas valmöjligheter. Parlamentet betonar att infrastrukturbaserad konkurrens erbjuder möjligheter till ändamålsenlig reglering och möjliggör en skälig långsiktig avkastning på investeringar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förenkla de administrativa förfarandena för tillgång till fysisk infrastruktur. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet betonar att det måste inrättas en innovationsvänlig miljö för digitala tjänster, särskilt inom området stordata och sakernas internet, och att konsumenternas valmöjligheter måste utökas, samtidigt som förtroendet och användningen av digitala tjänster ökar, genom effektiva och uppstramade regler, med fokus på användarnas behov och tjänsternas egenskaper, oavsett tjänsteleverantör. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet betonar att de nationella bredbandsplanerna behöver ses över och vid behov noggrant revideras, inrikta sig på alla 5G-områden, bibehålla ett tillvägagångssätt med konkurrens och flera olika tekniker, bli till stöd för rättslig säkerhet och maximera innovationens omfattning och täckning, varvid ett av målen ska vara att överbrygga den digitala klyftan. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka de nationella bredbandsplanerna för att kartlägga brister och utforma landspecifika rekommendationer för vidare åtgärder. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inrätta den deltagarbaserade bredbandsplattformen för att säkerställa deltagande på hög nivå av offentliga och privata enheter samt lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet betonar att säkerställandet av tillgång till internet och garanterandet av en pålitlig internetkonnektivitet med hög hastighet, kort svarstid och lågt jitter är av stor betydelse för digitaliseringen av processer och värdekedjan inom turismsektorn, liksom för utveckling och spridning av transportteknik, såsom samverkande intelligenta transportsystem (C-ITS), flodinformationstjänster och det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS). |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet påpekar att små och medelstora företag skulle dra stor nytta av konkurrensutsatt tillgång till 5G-lösningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att precisera sina handlingsplaner för att underlätta små och medelstora företags och uppstartsföretag deltagande i experiment med 5G-teknik och säkerställa deras tillgång till den deltagarbaserade 5G-bredbandsplattformen. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet stöder initiativ på EU-nivå för att säkerställa större spektrumsamordning mellan medlemsstaterna och långa licenstider, vilket kommer att öka investeringsstabiliteten och investeringssäkerheten. Parlamentet konstaterar att beslut om dessa frågor bör fattas samtidigt i samtliga medlemsstater för att anta bindande riktlinjer om vissa villkor i tilldelningsprocessen, t.ex. frister för spektrumallokering, spektrumdelning och gemensamt anordnade auktioner, med målsättningen att främja transeuropeiska nät. Parlamentet påpekar att konkurrensen på Europeiska unionens marknad för mobila telekommunikationer är utslagsgivande för generationsväxlingen till 5G. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar EU att samordna insatserna inom Internationella teleunionen (ITU), för att EU:s politik ska bli konsekvent. Parlamentet betonar att EU:s spektrumharmoniseringsbehov av 5G efter 2020 bör slutföras före 2019 års världsradiokonferens (WRC-19) med vederbörligt skydd av befintliga i dag tillhandahållna tjänster och i överensstämmelse med besluten vid WRC-15. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet betonar att definitionen av nät med mycket hög kapacitet i kodexen för europeisk elektronisk kommunikation bör följa principen om teknikneutralitet, förutsatt att tekniken av detta slag tillgodoser industrins och konsumenternas framtida behov av kvalitativa nättjänster. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet ber kommissionen att ta fram en årlig framstegsrapport och utarbeta rekommendationer om handlingsplanen för 5G, och informera parlamentet om resultaten. |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  EUT L 81, 21.3.2012, s. 7.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2016)0009.

(3)  EUT L 179, 29.6.2013, s. 1.

(4)  EUT L 194, 19.7.2016, s. 1.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/154 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/154

---

P8_TA(2017)0235

Skydd för utsatta vuxna

Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 med rekommendationer till kommissionen om skydd för utsatta vuxna (2015/2085(INL))

(2018/C 307/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 67.4 och artikel 81.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67.4 och artikel 81.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 3 som fastställer att var och en har rätt till fysisk och mental integritet och artikel 21 om förbud mot all diskriminering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 3 som fastställer att var och en har rätt till fysisk och mental integritet och artikel 21 om förbud mot all diskriminering,

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 december 2008 med rekommendationer till kommissionen om det rättsliga skyddet av vuxna: gränsöverskridande konsekvenser (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 december 2008 med rekommendationer till kommissionen om det rättsliga skyddet av vuxna: gränsöverskridande konsekvenser (1),

| — | med beaktande av utvärderingen av det europeiska mervärdet från september 2016 som förberetts av Europaparlamentets utredningstjänst (PE 581.388), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utvärderingen av det europeiska mervärdet från september 2016 som förberetts av Europaparlamentets utredningstjänst (PE 581.388),

| — | med beaktande av Haagkonventionen av den 13 januari 2000 om det internationella skyddet för vuxna (nedan kallad Haagkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Haagkonventionen av den 13 januari 2000 om det internationella skyddet för vuxna (nedan kallad Haagkonventionen),

| — | med beaktande av Förenta nationernas konvention av den 13 december 2006 om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (nedan kallad FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas konvention av den 13 december 2006 om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (nedan kallad FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning),

| — | med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation (99) 4 av den 23 februari 1999 om principer för rättsskyddet för hjälpbehövande vuxna (nedan kallad Europarådets ministerkommittés rekommendation R (99) 4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation (99) 4 av den 23 februari 1999 om principer för rättsskyddet för hjälpbehövande vuxna (nedan kallad Europarådets ministerkommittés rekommendation R (99) 4),

| — | med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation CM/Rec(2009)11 av den 9 december 2009 om principer gällande framtidsfullmakter och förhandsdirektiv (nedan kallad Europarådets ministerkommittés rekommendation CM/Rec(2009)11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation CM/Rec(2009)11 av den 9 december 2009 om principer gällande framtidsfullmakter och förhandsdirektiv (nedan kallad Europarådets ministerkommittés rekommendation CM/Rec(2009)11),

| — | med beaktande av artiklarna 46 och 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 46 och 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0152/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0152/2017), och av följande skäl:

| A. | Det är därför av yttersta vikt att unionen närmar sig medborgarna och hanterar frågor som påverkar dessa direkt, med iakttagande av de grundläggande rättigheterna och utan diskriminering eller utestängning. |
| --- | --- |

A.

Det är därför av yttersta vikt att unionen närmar sig medborgarna och hanterar frågor som påverkar dessa direkt, med iakttagande av de grundläggande rättigheterna och utan diskriminering eller utestängning.

| B. | Skyddet för utsatta vuxna som utövar sin rätt till fri rörlighet inom unionen är en gränsöverskridande fråga och berör således alla medlemsstater. I detta sammanhang blir det tydligt att EU och medlemsstaterna har en viktig uppgift när det gäller att lösa de problem och svårigheter som unionsmedborgarna stöter på när de utövar sina rättigheter, särskilt i gränsöverskridande situationer. |
| --- | --- |

B.

Skyddet för utsatta vuxna som utövar sin rätt till fri rörlighet inom unionen är en gränsöverskridande fråga och berör således alla medlemsstater. I detta sammanhang blir det tydligt att EU och medlemsstaterna har en viktig uppgift när det gäller att lösa de problem och svårigheter som unionsmedborgarna stöter på när de utövar sina rättigheter, särskilt i gränsöverskridande situationer.

| C. | Skyddet för utsatta vuxna hänger nära samman med respekten för de mänskliga rättigheterna. Varje utsatt vuxen bör, precis som alla EU:s medborgare, betraktas som en rättighetsinnehavare som är förmögen att fatta fria, självständiga och välgrundade beslut inom ramen för sin förmåga, inte som en passiv vård- och omsorgstagare. |
| --- | --- |

C.

Skyddet för utsatta vuxna hänger nära samman med respekten för de mänskliga rättigheterna. Varje utsatt vuxen bör, precis som alla EU:s medborgare, betraktas som en rättighetsinnehavare som är förmögen att fatta fria, självständiga och välgrundade beslut inom ramen för sin förmåga, inte som en passiv vård- och omsorgstagare.

| D. | Vuxna personers utsatthet och de olika regleringar som avser deras rättsskydd bör inte utgöra hinder för människors rätt till fri rörlighet. |
| --- | --- |

D.

Vuxna personers utsatthet och de olika regleringar som avser deras rättsskydd bör inte utgöra hinder för människors rätt till fri rörlighet.

| E. | Den demografiska utvecklingen och den ökade förväntade livslängden har gjort att det nu finns fler äldre som på grund av åldersrelaterade sjukdomar inte kan försvara sina intressen. Det finns även andra icke åldersrelaterade omständigheter såsom mentala eller fysiska funktionsnedsättningar, och som också kan vara medfödda, och som gör att en vuxen människa kan ha svårt att tillvarata sina intressen. |
| --- | --- |

E.

Den demografiska utvecklingen och den ökade förväntade livslängden har gjort att det nu finns fler äldre som på grund av åldersrelaterade sjukdomar inte kan försvara sina intressen. Det finns även andra icke åldersrelaterade omständigheter såsom mentala eller fysiska funktionsnedsättningar, och som också kan vara medfödda, och som gör att en vuxen människa kan ha svårt att tillvarata sina intressen.

| F. | Problemen har ökat i takt med att allt fler utvandrade människor och pensionärer rör sig mellan medlemsstaterna, och att det bland dessa människor finns personer som befinner sig i en utsatt situation eller som kan komma att göra det i framtiden. |
| --- | --- |

F.

Problemen har ökat i takt med att allt fler utvandrade människor och pensionärer rör sig mellan medlemsstaterna, och att det bland dessa människor finns personer som befinner sig i en utsatt situation eller som kan komma att göra det i framtiden.

| G. | Lagstiftningen om rättslig behörighet, tillämplig lag och erkännande och verkställighet av skyddsåtgärder för vuxna skiljer sig mellan olika medlemsstater. Skillnaderna mellan de tillämpliga lagstiftningarna och det stora antalet behöriga domstolar riskerar att inskränka utsatta vuxnas rätt att röra sig fritt och bosätta sig i en annan medlemsstat och deras rätt till ett gott skydd av deras egendom när denna är fördelad i fler än en medlemsstat. |
| --- | --- |

G.

Lagstiftningen om rättslig behörighet, tillämplig lag och erkännande och verkställighet av skyddsåtgärder för vuxna skiljer sig mellan olika medlemsstater. Skillnaderna mellan de tillämpliga lagstiftningarna och det stora antalet behöriga domstolar riskerar att inskränka utsatta vuxnas rätt att röra sig fritt och bosätta sig i en annan medlemsstat och deras rätt till ett gott skydd av deras egendom när denna är fördelad i fler än en medlemsstat.

| H. | Det fins fortfarande skillnader mellan medlemsstaternas lagstiftningar vad gäller skyddsåtgärderna, trots de framsteg som gjorts på detta område i samband med Europarådets ministerkommittés rekommendation R (99) 4. |
| --- | --- |

H.

Det fins fortfarande skillnader mellan medlemsstaternas lagstiftningar vad gäller skyddsåtgärderna, trots de framsteg som gjorts på detta område i samband med Europarådets ministerkommittés rekommendation R (99) 4.

| I. | Artikel 1.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1215/2012 (2) är inte tillämplig på fysiska personers rättsliga status och rättskapacitet. |
| --- | --- |

I.

Artikel 1.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1215/2012 (2) är inte tillämplig på fysiska personers rättsliga status och rättskapacitet.

| J. | Haagkonventionen utgör en samling internationella privaträttsliga bestämmelser som är särskilt relevanta när det gäller att komma till rätta med problemen för utsatta vuxna i fråga om gränsöverskridande aspekter. Trots att det har gått lång tid sedan konventionen antogs är det få medlemsstater som har ratificerat den. Det faktum att ratificeringen av konventionen drar ut på tiden äventyrar skyddet för utsatta vuxna som befinner sig i gränsöverskridande situationer i unionen. Det är av yttersta vikt att på unionsnivå säkerställa skyddet för utsatta vuxna i gränsöverskridande situationer. |
| --- | --- |

J.

Haagkonventionen utgör en samling internationella privaträttsliga bestämmelser som är särskilt relevanta när det gäller att komma till rätta med problemen för utsatta vuxna i fråga om gränsöverskridande aspekter. Trots att det har gått lång tid sedan konventionen antogs är det få medlemsstater som har ratificerat den. Det faktum att ratificeringen av konventionen drar ut på tiden äventyrar skyddet för utsatta vuxna som befinner sig i gränsöverskridande situationer i unionen. Det är av yttersta vikt att på unionsnivå säkerställa skyddet för utsatta vuxna i gränsöverskridande situationer.

| K. | Som utsatt vuxen betraktas en person som har fyllt 18 år och som, på grund av nedsatt eller bristande personlig förmåga inte kan tillvarata sina intressen (personliga angelägenheter och/eller ekonomi), antingen tillfälligt eller definitivt. |
| --- | --- |

K.

Som utsatt vuxen betraktas en person som har fyllt 18 år och som, på grund av nedsatt eller bristande personlig förmåga inte kan tillvarata sina intressen (personliga angelägenheter och/eller ekonomi), antingen tillfälligt eller definitivt.

| L. | Bestämmelserna i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning måste beaktas. Unionen och medlemsstaterna är alla parter till denna konvention. |
| --- | --- |

L.

Bestämmelserna i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning måste beaktas. Unionen och medlemsstaterna är alla parter till denna konvention.

| M. | Unionen måste följa subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen vid utarbetandet av sin politik. |
| --- | --- |

M.

Unionen måste följa subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen vid utarbetandet av sin politik.

| N. | Unionens agerande i fråga om skyddet för utsatta vuxna måste framför allt syfta till att trygga den fria rörligheten och erkännandet och verkställandet från medlemsstaternas myndigheters sida av åtgärder som beslutats av myndigheterna i andra medlemsstater för att skydda utsatta vuxna, bland annat genom att sprida och erkänna fullmakter på grund av beslutsoförmåga, samt till att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller dessa aspekter. |
| --- | --- |

N.

Unionens agerande i fråga om skyddet för utsatta vuxna måste framför allt syfta till att trygga den fria rörligheten och erkännandet och verkställandet från medlemsstaternas myndigheters sida av åtgärder som beslutats av myndigheterna i andra medlemsstater för att skydda utsatta vuxna, bland annat genom att sprida och erkänna fullmakter på grund av beslutsoförmåga, samt till att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller dessa aspekter.

| O. | Som ”skyddsåtgärder” betraktas särskilt de åtgärder som avses i artikel 3 i Haagkonventionen. |
| --- | --- |

O.

Som ”skyddsåtgärder” betraktas särskilt de åtgärder som avses i artikel 3 i Haagkonventionen.

| P. | Som ”fullmakt på grund av beslutsoförmåga” betraktas en företrädesrätt som beviljats av en vuxen med beslutsförmåga, antingen genom överenskommelse eller genom en ensidig handling som börjar gälla när den vuxne i fråga inte längre är förmögen att tillvarata sina intressen. |
| --- | --- |

P.

Som ”fullmakt på grund av beslutsoförmåga” betraktas en företrädesrätt som beviljats av en vuxen med beslutsförmåga, antingen genom överenskommelse eller genom en ensidig handling som börjar gälla när den vuxne i fråga inte längre är förmögen att tillvarata sina intressen.

| Q. | Det bör vara enklare för medborgarna att få tillgång till tydlig, lättbegriplig och korrekt information om nationell lagstiftning om bristande rättslig handlingsförmåga och skydd för utsatta vuxna, så att dessa på egen hand kan fatta välgrundade beslut. |
| --- | --- |

Q.

Det bör vara enklare för medborgarna att få tillgång till tydlig, lättbegriplig och korrekt information om nationell lagstiftning om bristande rättslig handlingsförmåga och skydd för utsatta vuxna, så att dessa på egen hand kan fatta välgrundade beslut.

| R. | Om de olika berörda administrativa och rättsliga myndigheterna i god tid får tillgång till information om den rättsliga statusen för en vuxen som är föremål för en skyddsåtgärd eller en fullmakt på grund av beslutsoförmåga, skulle skyddet för dessa personer kunna förbättras och förstärkas. |
| --- | --- |

R.

Om de olika berörda administrativa och rättsliga myndigheterna i god tid får tillgång till information om den rättsliga statusen för en vuxen som är föremål för en skyddsåtgärd eller en fullmakt på grund av beslutsoförmåga, skulle skyddet för dessa personer kunna förbättras och förstärkas.

| S. | Om det upprättas register över administrativa och rättsliga beslut om skyddsåtgärder för utsatta vuxna och fullmakter på grund av beslutsoförmåga (i den nationella lagstiftningen stadgar om sådana fullmakter) skulle dessa register göra det lättare för alla berörda administrativa och rättsliga myndigheter att tillgå information om den rättsliga statusen för utsatta vuxna samt öka rättssäkerheten. Sekretess avseende dessa register bör säkerställas på vederbörligt vis, i enlighet med unionsrätten och de nationella lagstiftningarna om skydd av den personliga integriteten och personuppgifter. |
| --- | --- |

S.

Om det upprättas register över administrativa och rättsliga beslut om skyddsåtgärder för utsatta vuxna och fullmakter på grund av beslutsoförmåga (i den nationella lagstiftningen stadgar om sådana fullmakter) skulle dessa register göra det lättare för alla berörda administrativa och rättsliga myndigheter att tillgå information om den rättsliga statusen för utsatta vuxna samt öka rättssäkerheten. Sekretess avseende dessa register bör säkerställas på vederbörligt vis, i enlighet med unionsrätten och de nationella lagstiftningarna om skydd av den personliga integriteten och personuppgifter.

| T. | Skyddsåtgärder som en medlemsstat beslutat om bör erkännas fullt ut av övriga medlemsstater. Trots detta kan det komma att visa sig nödvändigt att införa skäl för att avstå från att erkänna eller verkställa en skyddsåtgärd. De vederbörligen avgränsade skäl som medlemsstaternas behöriga myndigheter skulle kunna åberopa för att inte erkänna eller verkställa en skyddsåtgärd som beslutats av en annan medlemsstats myndigheter bör inskränkas till upprätthållandet av den allmänna ordningen i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

T.

Skyddsåtgärder som en medlemsstat beslutat om bör erkännas fullt ut av övriga medlemsstater. Trots detta kan det komma att visa sig nödvändigt att införa skäl för att avstå från att erkänna eller verkställa en skyddsåtgärd. De vederbörligen avgränsade skäl som medlemsstaternas behöriga myndigheter skulle kunna åberopa för att inte erkänna eller verkställa en skyddsåtgärd som beslutats av en annan medlemsstats myndigheter bör inskränkas till upprätthållandet av den allmänna ordningen i den berörda medlemsstaten.

| U. | Det skulle kunna införas effektiva mekanismer för att säkerställa erkännande, registrering och användning av fullmakter på grund av beslutsoförmåga i hela unionen. Det bör upprättas ett för hela unionen gemensamt formulär för fullmakt på grund av beslutsoförmåga i syfte att säkerställa att dessa fullmakter är giltiga i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

U.

Det skulle kunna införas effektiva mekanismer för att säkerställa erkännande, registrering och användning av fullmakter på grund av beslutsoförmåga i hela unionen. Det bör upprättas ett för hela unionen gemensamt formulär för fullmakt på grund av beslutsoförmåga i syfte att säkerställa att dessa fullmakter är giltiga i alla medlemsstater.

| V. | Vidare bör det upprättas gemensamma formulär inom unionen i syfte att förbättra tillgången till information om beslut om skydd av utsatta vuxna samt dessa besluts rörlighet, erkännande och verkställighet. Rättssäkerheten kräver att alla personer som tilldelats uppgiften att skydda en utsatt vuxen person eller vederbörandes egendom på egen begäran och inom rimlig tid kan få ett intyg som anger den egenskap, den status och de befogenheter som han eller hon förlänats. |
| --- | --- |

V.

Vidare bör det upprättas gemensamma formulär inom unionen i syfte att förbättra tillgången till information om beslut om skydd av utsatta vuxna samt dessa besluts rörlighet, erkännande och verkställighet. Rättssäkerheten kräver att alla personer som tilldelats uppgiften att skydda en utsatt vuxen person eller vederbörandes egendom på egen begäran och inom rimlig tid kan få ett intyg som anger den egenskap, den status och de befogenheter som han eller hon förlänats.

| W. | Ett beslut som fattats av en medlemsstat och som är verkställbart i den medlemsstaten bör vara verkställbart i övriga medlemsstater utan att det krävs någon verkställbarhetsförklaring för detta beslut. |
| --- | --- |

W.

Ett beslut som fattats av en medlemsstat och som är verkställbart i den medlemsstaten bör vara verkställbart i övriga medlemsstater utan att det krävs någon verkställbarhetsförklaring för detta beslut.

| X. | Det vore lämpligt att inrätta samarbetsmekanismer mellan medlemsstaterna för att främja och underlätta kommunikation mellan de behöriga myndigheterna samt överföring och utbyte av information som berör utsatta vuxna. Varje medlemsstat bör utse en central myndighet liknande den som avses i Haagkonventionen, då detta skulle kunna bidra till detta mål på ett ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

X.

Det vore lämpligt att inrätta samarbetsmekanismer mellan medlemsstaterna för att främja och underlätta kommunikation mellan de behöriga myndigheterna samt överföring och utbyte av information som berör utsatta vuxna. Varje medlemsstat bör utse en central myndighet liknande den som avses i Haagkonventionen, då detta skulle kunna bidra till detta mål på ett ändamålsenligt sätt.

| Y. | Vissa av de skyddsåtgärder som myndigheterna i en medlemsstat föreslår avseende en utsatt vuxen, till exempel placering av en utsatt vuxen på en institution i en annan medlemsstat, skulle kunna få logistiska och ekonomiska konsekvenser för en annan medlemsstat. Det vore lämpligt att inrätta samarbetsmekanismer mellan medlemsstaternas berörda myndigheter för denna typ av fall, så att de kan komma överens om en lämplig fördelning av kostnaderna i samband med skyddsåtgärden i fråga. |
| --- | --- |

Y.

Vissa av de skyddsåtgärder som myndigheterna i en medlemsstat föreslår avseende en utsatt vuxen, till exempel placering av en utsatt vuxen på en institution i en annan medlemsstat, skulle kunna få logistiska och ekonomiska konsekvenser för en annan medlemsstat. Det vore lämpligt att inrätta samarbetsmekanismer mellan medlemsstaternas berörda myndigheter för denna typ av fall, så att de kan komma överens om en lämplig fördelning av kostnaderna i samband med skyddsåtgärden i fråga.

| Z. | Närvaron av centrala myndigheter bör inte utgöra något hinder för att medlemsstaternas administrativa och rättsliga myndigheter kommunicerar direkt med varandra om de finner denna typ av kommunikation mer ändamålsenlig. |
| --- | --- |

Z.

Närvaron av centrala myndigheter bör inte utgöra något hinder för att medlemsstaternas administrativa och rättsliga myndigheter kommunicerar direkt med varandra om de finner denna typ av kommunikation mer ändamålsenlig.

| AA. | Under den tid som förflutit sedan parlamentet antog sin resolution av den 18 december 2008 borde kommissionen ha hunnit samla in tillräckligt mycket information om Haagkonventionen och hur den tillämpas i de medlemsstater som har ratificerat den och utarbeta den rapport som parlamentet efterfrågar i den resolutionen. |
| --- | --- |

AA.

Under den tid som förflutit sedan parlamentet antog sin resolution av den 18 december 2008 borde kommissionen ha hunnit samla in tillräckligt mycket information om Haagkonventionen och hur den tillämpas i de medlemsstater som har ratificerat den och utarbeta den rapport som parlamentet efterfrågar i den resolutionen.

| 1. | Europaparlamentet berömmer de medlemsstater som har undertecknat och ratificerat Haagkonventionen och uppmanar de medlemsstater som ännu inte har undertecknat eller ratificerat konventionen att göra detta snarast. Parlamentet uppmanar kommissionen att utöva politiska påtryckningar på rådet och medlemsstaterna i syfte att få till stånd en ökning av antalet ratificeringar under 2017. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att det förslag till förordning som de bifogade rekommendationerna avser inte skulle ersätta Haagkonventionen, utan skulle stödja den och uppmuntra medlemsstaterna att ratificera och genomföra den. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att skyddet av utsatta vuxna, inklusive personer med funktionsnedsättning, kräver en komplett uppsättning specifika och riktade åtgärder. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de skyddsåtgärder som föreskrivs i deras nationella lagstiftning i tillräcklig utsträckning kan anpassas till den enskilda individen, så att de behöriga nationella myndigheterna kan besluta om individanpassade och proportionerliga skyddsåtgärder och därmed förhindra att unionsmedborgare förvägras rättigheter som de fortfarande har förmågan att utöva. För personer med funktionsnedsättning beror den rättsliga oförmågan i de flesta fall på funktionsnedsättningen och inte på åldern. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om att inte alla utsatta vuxna befinner sig i detta tillstånd på grund av hög ålder, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder inte bara för att stärka rättsskyddet och rättigheterna för äldre utsatta vuxna, utan också för vuxna som är eller har blivit hjälpbehövande och som inte har förmågan att försvara sina egna intressen på grund av en allvarlig fysisk och/eller psykisk funktionsnedsättning. Parlamentet anser i detta avseende att det skulle vara mycket givande att fastställa förfaranden för utbyte av och diskussioner kring bästa praxis mellan medlemsstaterna, med utgångspunkt i deras olika skyddssystem. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja utsatta vuxnas självbestämmande genom att i sin nationella rätt införa lagstiftning som reglerar fullmakter på grund av beslutsoförmåga och hämtar inspiration ur principerna i Europarådets ministerkommittés rekommendation CM/Rec(2009)11. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt behoven hos de mest utsatta vuxna och att vidta åtgärder som syftar till att säkerställa att dessa personer inte diskrimineras på grund av sitt tillstånd. Parlamentet uppmanar i detta avseende de medlemsstater som erkänner fullmakt på grund av beslutsoförmåga i sin lagstiftning eller som beslutar att införa bestämmelser om detta att avstå från att i det nationella rättssystemet införa kostnader och administrativa bördor som på ett orimligt sätt kan hindra och begränsa dessa missgynnade vuxnas möjligheter till fullmakt på grund av beslutsoförmåga, oavsett deras ekonomiska situation. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda, bibehålla och finansiera projekt som syftar till att informera unionsmedborgarna om medlemsstaternas lagstiftningar om utsatta vuxna och om skyddsåtgärder för dessa personer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att ge alla personer som befinner sig på deras territorium lättillgänglig och tillräcklig information om den nationella lagstiftningen och om vilka tjänster som finns att tillgå när det gäller skydd för utsatta vuxna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte i god tid har tillhandahållit parlamentet och rådet den rapport som parlamentet efterfrågat om konstaterade problem och bästa praxis i samband med tillämpningen av Haagkonventionen, vilken som även borde ha omfattat förslag till åtgärder som unionen kan vidta för att komplettera eller tydliggöra hur konventionen ska tillämpas. Parlamentet anser att den rapporten kunde ha tagit upp praktiska problem som kommissionen har påträffat i sin insamling av information om tillämpningen av Haagkonventionen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före den 31 mars 2018 överlämna ett förslag till förordning till Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 81.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, vars mål ska vara att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna och öka det fullständiga erkännandet och verkställighet av besluten om skydd för utsatta vuxna och av fullmakter på grund av beslutsoförmåga i enlighet med de rekommendationer som anges i bilagan. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att rekommendationerna står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och subsidiaritetsprincipen. Parlamentet understryker i detta avseende att de lokala och regionala myndigheternas och lokalsamhällenas erfarenheter inte får glömmas bort vid genomgången av bästa nationella praxis. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att det begärda förslaget inte får några ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution tillsammans med rekommendationerna till kommissionen, rådet och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT C 45 E, 23.2.2010, s. 71.

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1215/2012 av den 12 december 2012 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (EUT L 351, 20.12.2012, s. 1).

---

BILAGA TILL RESOLUTIONEN

REKOMMENDATIONER AVSEENDE INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

A.   FÖRSLAGETS PRINCIPER OCH MÅL

| 1. | Främja information om administrativa och rättsliga beslut om utsatta vuxna som är föremål för sådana skyddsåtgärder som fastställs i Haagkonventionen av den 13 januari 2000 om internationellt skydd för vuxna, samt underlätta rörligheten, erkännande och verkställigheten av dessa beslut. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Upprätta nationella filer angående eller register över dels administrativa och rättsliga beslut om skyddsåtgärder för utsatta vuxna, dels eventuella fullmakter på grund av beslutsoförmåga, i syfte att garantera rättssäkerheten, underlätta rörligheten och ge behöriga myndigheter och domstolar snabb tillgång till information om den rättsliga situationen för personer som är föremål för en skyddsåtgärd. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vidta specifika och lämpliga åtgärder för att främja samarbete mellan medlemsstaterna, med fokus på Haagkonventionens verktyg, särskilt vad gäller inrättandet av centrala myndigheter med uppgift att underlätta kommunikationen mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter och samordna överföringen och utbytet av administrativa och rättsliga beslut rörande vuxna som är föremål för skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Säkerställa att medlemsstaternas utbyte av information om utsatta vuxnas skyddsstatus samt tillgången till filer och register över skyddsåtgärder och fullmakter på grund av beslutsoförmåga sker med full respekt för sekretessprincipen och reglerna för skydd av de berörda vuxnas personuppgifter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Upprätta gemensamma formulär inom unionen i syfte att underlätta tillgången till information om administrativa och rättsliga beslut om utsatta vuxna samt underlätta rörligheten, erkännandet och verkställigheten av de beslut som rör dem. Kommissionen skulle kunna hämta inspiration från de formulärmallar som den diplomatiska specialkommissionen vid Haagkonferensen för internationell privaträtt rekommenderade i handlingarna från sammanträdena under september–oktober 1999 om skydd av vuxna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Erkänna att alla personer som tilldelats uppgiften att skydda en vuxen utsatt person eller vederbörandes egendom bör ha rätt till ett intyg som anger den egenskap, den status och de befogenheter som han eller hon förlänats och som är giltigt i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Verka för att de skyddsåtgärder som myndigheterna i en medlemsstat beslutat om erkänns till fullo i övriga medlemsstater, utan att detta hindrar att det, i undantagsfall och i enlighet med artiklarna 3 och 21 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, införs rättsliga garantier för att upprätthålla den allmänna ordningen i de berörda medlemsstaterna för att erkänna sådana skyddsåtgärder, vilka kan rättfärdiga dessa medlemsstaters icke-erkännande och icke-verkställande av dessa skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Verka för att de skyddsåtgärder som myndigheterna i en medlemsstat beslutat om verkställs i övriga medlemsstater, utan att det krävs någon verkställbarhetsförklaring för dem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Främja samråd och diskussioner mellan medlemsstaterna om verkställigheten i fall då ett beslut som fattats av myndigheterna i en medlemsstat skulle kunna få logistiska eller ekonomiska konsekvenser för en annan medlemsstat, så att de berörda medlemsstaterna kan komma överens om en fördelning av kostnaderna si samband med skyddsåtgärden i fråga. Samrådet och diskussionen måste alltid ske med hänsyn till den utsatta vuxnas intresse och med full respekt för hans eller hennes grundläggande rättigheter. De berörda myndigheterna skulle kunna överlämna förslag på alternativa åtgärder till de behöriga administrativa eller rättsliga myndigheterna, då det är de som har befogenhet att fatta det slutgiltiga beslutet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Upprätta gemensamma formulär för fullmakter på grund av beslutsoförmåga för att främja användningen av dessa fullmakter av de berörda personerna, vars informerade samtycke bör verifieras av de behöriga myndigheterna, samt säkerställa rörligheten, erkännandet och verkställigheten av dessa fullmakter. |
| --- | --- |

10.

B.   FÖRESLAGNA ÅTGÄRDER

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före den 31 mars 2018 lägga fram ett förslag till förordning för Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 81.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, vars mål ska vara att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna och att förbättra det fulla erkännandet och verkställigheten av besluten om skydd för utsatta vuxna samt fullmakter på grund av beslutsoförmåga. |
| --- | --- |

1.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/161 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/161

---

P8_TA(2017)0239

Flerårigt ramprogram för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter 2018–2022 (Resolution)

Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 om det fleråriga ramprogrammet för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter 2018–2022 (2017/2702(RSP))

(2018/C 307/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut om inrättande av ett flerårigt ramprogram för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter 2018–2022 (14423/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut om inrättande av ett flerårigt ramprogram för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter 2018–2022 (14423/2016),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0528/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0528/2016),

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0177/2017), i enlighet med artikel 99.1 och 99.4 i parlamentets arbetsordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0177/2017), i enlighet med artikel 99.1 och 99.4 i parlamentets arbetsordning,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 13 december 2012 om förslaget till rådets beslut om inrättande av ett flerårigt ramprogram 2013–2017 för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (10449/2012 – C7-0169/2012 – 2011/0431(APP)) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 13 december 2012 om förslaget till rådets beslut om inrättande av ett flerårigt ramprogram 2013–2017 för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (10449/2012 – C7-0169/2012 – 2011/0431(APP)) (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2016 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2015 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2016 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2015 (2),

| — | med beaktande av uttalandet av kommissionen och rådet av den 31 maj 2017 om det fleråriga ramprogrammet för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter 2018–2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av kommissionen och rådet av den 31 maj 2017 om det fleråriga ramprogrammet för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter 2018–2022,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har förbundit sig att garantera de rättigheter som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har förbundit sig att garantera de rättigheter som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| B. | Utkastet till rådets beslut om inrättande av ett flerårigt ramprogram för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter 2018–2022, som förelagts parlamentet för godkännande, omfattar följande åtta temaområden: brottsoffer och tillgång till rättslig prövning; jämlikhet och diskriminering på grund av kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning eller på grund av nationalitet; informationssamhället, särskilt respekt för privatlivet och skydd av personuppgifter; rättsligt samarbete, utom i brottmål; migration, gränser, asyl och integration av flyktingar och migranter; rasism, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans; barnets rättigheter; integration och social inkludering av romer, med tonvikt på antiziganism. |
| --- | --- |

B.

Utkastet till rådets beslut om inrättande av ett flerårigt ramprogram för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter 2018–2022, som förelagts parlamentet för godkännande, omfattar följande åtta temaområden: brottsoffer och tillgång till rättslig prövning; jämlikhet och diskriminering på grund av kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning eller på grund av nationalitet; informationssamhället, särskilt respekt för privatlivet och skydd av personuppgifter; rättsligt samarbete, utom i brottmål; migration, gränser, asyl och integration av flyktingar och migranter; rasism, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans; barnets rättigheter; integration och social inkludering av romer, med tonvikt på antiziganism.

| C. | Att ta med polisiärt samarbete och straffrättsligt samarbete i det fleråriga ramprogrammet skulle inte bara avspegla behoven på plats, utan också göra det möjligt för byrån att på eget initiativ ge en övergripande analys på områden som är av uppenbar betydelse för de grundläggande rättigheterna, särskilt med tanke på den nyligen genomförda och pågående utvecklingen av lagstiftningen på EU-nivå inom detta område. |
| --- | --- |

C.

Att ta med polisiärt samarbete och straffrättsligt samarbete i det fleråriga ramprogrammet skulle inte bara avspegla behoven på plats, utan också göra det möjligt för byrån att på eget initiativ ge en övergripande analys på områden som är av uppenbar betydelse för de grundläggande rättigheterna, särskilt med tanke på den nyligen genomförda och pågående utvecklingen av lagstiftningen på EU-nivå inom detta område.

| D. | Polissamarbete och straffrättsligt samarbete har sedan Lissabonfördraget trädde i kraft blivit en del av unionsrätten och ingår därför i byråns verksamhet, liksom alla områden inom ramen för unionens behörighet, i enlighet med artikel 3.1 i rådets förordning (EG) nr 168/2007. |
| --- | --- |

D.

Polissamarbete och straffrättsligt samarbete har sedan Lissabonfördraget trädde i kraft blivit en del av unionsrätten och ingår därför i byråns verksamhet, liksom alla områden inom ramen för unionens behörighet, i enlighet med artikel 3.1 i rådets förordning (EG) nr 168/2007.

| E. | Även om polissamarbete och straffrättsligt samarbete inte ingår i rådets beslut om inrättande av ett flerårigt ramprogram kommer byrån att kunna fortsätta att utföra sina uppgifter inom dessa områden på begäran av parlamentet, rådet eller kommissionen, i enlighet med artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 168/2007. |
| --- | --- |

E.

Även om polissamarbete och straffrättsligt samarbete inte ingår i rådets beslut om inrättande av ett flerårigt ramprogram kommer byrån att kunna fortsätta att utföra sina uppgifter inom dessa områden på begäran av parlamentet, rådet eller kommissionen, i enlighet med artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 168/2007.

| F. | Inrättandet av byråns fleråriga ramprogram för 2018–2022 är nödvändigt för att säkerställa kontinuitet i verksamheten, och om ett nytt flerårigt ramprogram inte har tagits i bruk före början av 2018 skulle detta innebära att byrån endast kan arbeta på specifik begäran av en institution och inte på eget initiativ. |
| --- | --- |

F.

Inrättandet av byråns fleråriga ramprogram för 2018–2022 är nödvändigt för att säkerställa kontinuitet i verksamheten, och om ett nytt flerårigt ramprogram inte har tagits i bruk före början av 2018 skulle detta innebära att byrån endast kan arbeta på specifik begäran av en institution och inte på eget initiativ.

| 1. | Europaparlamentet beklagar den bristande enigheten i rådet beträffande införlivandet av de föreslagna nya temaområdena polissamarbete och rättsligt samarbete i brottmål i det nya fleråriga ramprogrammet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet upprepar vikten av det arbete som utförs av byrån och dess centrala roll för att främja grundläggande rättigheter i hela EU. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att ett av de grundläggande inslagen i byråns arbete är att även i fortsättningen bistå med rådgivning på unionsrättens område om respekten för de grundläggande rättigheterna, och att detta kräver att byråns verksamhet fortsätter utan avbrott. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens och rådets uttalanden, och insisterar på behovet att förbättra arbetsmetoderna för ledningen och driften av byrån och att klargöra att byråns behörighet även omfattar frågor inom den före detta tredje pelaren, dvs. polissamarbete och straffrättsligt samarbete. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar kommissionens och rådets avvikande åsikter om tolkningen av byråns inrättandeförordning, och uppmanar båda institutionerna att nå en överenskommelse så snart som möjligt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att efter den externa utvärderingen av byrån under 2017 lägga fram ett förslag till de ändringar av förordning (EG) nr 168/2007 som den anser vara nödvändiga för att förbättra förfarandena för styrningen och driften av byrån och för att anpassa förordningen till Lissabonfördraget, enligt vad som anges i artikel 31.2 i förordningen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter . |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUT C 434, 23.12.2015, s. 262.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2016)0485.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/163 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/163

---

P8_TA(2017)0240

Digitalisering av den europeiska industrin

Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 över digitalisering av den europeiska industrin (2016/2271(INI))

(2018/C 307/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 173 (avdelning XVII) i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som berör EU:s industripolitik och bland annat avser unionsindustrins konkurrenskraft, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 173 (avdelning XVII) i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som berör EU:s industripolitik och bland annat avser unionsindustrins konkurrenskraft,

| — | med beaktande av artiklarna 9, 11 och 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 9, 11 och 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2016Digitalisering av den europeiska industrin – Hur vi kan utnyttja den digitala inre marknadens alla möjligheter (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2016Digitalisering av den europeiska industrin – Hur vi kan utnyttja den digitala inre marknadens alla möjligheter (COM(2016)0180),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2016Europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster – Att skapa en konkurrenskraftig data- och kunskapsekonomi i Europa (COM(2016)0178), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2016Europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster – Att skapa en konkurrenskraftig data- och kunskapsekonomi i Europa (COM(2016)0178),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2016Prioriteringar för informations- och kommunikationsteknisk standardisering på den digitala inre marknaden (COM(2016)0176), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2016Prioriteringar för informations- och kommunikationsteknisk standardisering på den digitala inre marknaden (COM(2016)0176),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 19 april 2016Quantum technologies (SWD(2016)0107), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 19 april 2016Quantum technologies (SWD(2016)0107),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 19 april 2016Advancing the Internet of Things in Europe (SWD(2016)0110), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 19 april 2016Advancing the Internet of Things in Europe (SWD(2016)0110),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2014Mot en blomstrande datadriven ekonomi (COM(2014)0442), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2014Mot en blomstrande datadriven ekonomi (COM(2014)0442),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om vägen mot en rättsakt för den digitala inre marknaden (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om vägen mot en rättsakt för den digitala inre marknaden (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om en industripolitik för en globaliserad tid (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om en industripolitik för en globaliserad tid (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 juni 2010 om EU 2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 juni 2010 om EU 2020 (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2010 om gemenskapens innovationspolitik i en värld i förändring (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2010 om gemenskapens innovationspolitik i en värld i förändring (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 oktober 2010En integrerad industripolitik för en globaliserad tid – Med konkurrenskraft och hållbar utveckling i centrum (COM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 oktober 2010En integrerad industripolitik för en globaliserad tid – Med konkurrenskraft och hållbar utveckling i centrum (COM(2010)0614),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2010Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2010Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen (COM(2010)0546),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 juli 2007Översyn av industripolitiken efter halva tiden – Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi (COM(2007)0374), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 juli 2007Översyn av industripolitiken efter halva tiden – Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi (COM(2007)0374),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 maj 2015En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192) och av det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2015)0100) och av följande lagstiftningsförslag och andra förslag,, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 maj 2015En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192) och av det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta (SWD(2015)0100) och av följande lagstiftningsförslag och andra förslag,,

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 11 september 2013 om åtgärder avseende den europeiska inre marknaden för elektronisk kommunikation och för att skapa en uppkopplad kontinent, och om ändring av direktiven 2002/20/EG, 2002/21/EG och 2002/22/EG samt förordningarna (EG) nr 1211/2009 och (EU) nr 531/2012 (COM(2013)0627), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 11 september 2013 om åtgärder avseende den europeiska inre marknaden för elektronisk kommunikation och för att skapa en uppkopplad kontinent, och om ändring av direktiven 2002/20/EG, 2002/21/EG och 2002/22/EG samt förordningarna (EG) nr 1211/2009 och (EU) nr 531/2012 (COM(2013)0627),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 26 mars 2013 om åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsnät för elektronisk kommunikation (COM(2013)0147), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 26 mars 2013 om åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsnät för elektronisk kommunikation (COM(2013)0147),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv av den 7 februari 2013 om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv av den 7 februari 2013 om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen (COM(2013)0048),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012En starkare europeisk industri för tillväxt och ekonomisk återhämtning (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012En starkare europeisk industri för tillväxt och ekonomisk återhämtning (COM(2012)0582),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 januari 2014För en industriell renässans i Europa (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 januari 2014För en industriell renässans i Europa (COM(2014)0014),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2012Inremarknadsakt II – Tillsammans för ny tillväxt (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2012Inremarknadsakt II – Tillsammans för ny tillväxt (COM(2012)0573),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden (COM(2011)0206),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 oktober 2010 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén På väg mot en inre marknadsakt: Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi – Femtio förslag för att arbeta, driva företagsverksamhet och handel bättre tillsammans (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 oktober 2010 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén På väg mot en inre marknadsakt: Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi – Femtio förslag för att arbeta, driva företagsverksamhet och handel bättre tillsammans (COM(2010)0608),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 januari 2017 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Att skapa en europeisk dataekonomi” (COM(2017)0009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 januari 2017 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Att skapa en europeisk dataekonomi” (COM(2017)0009),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2014 om en återindustrialisering av Europa för att främja konkurrenskraft och hållbarhet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2014 om en återindustrialisering av Europa för att främja konkurrenskraft och hållbarhet (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 december 2013 om att frigöra de molnbaserade datortjänsternas potential i Europa (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 december 2013 om att frigöra de molnbaserade datortjänsternas potential i Europa (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om den digitala agendan för tillväxt, rörlighet och sysselsättning: dags att lägga in en högre växel (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om den digitala agendan för tillväxt, rörlighet och sysselsättning: dags att lägga in en högre växel (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2012 om skydd av kritisk infrastruktur – resultat och kommande åtgärder: vägen mot global it-säkerhet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2012 om skydd av kritisk infrastruktur – resultat och kommande åtgärder: vägen mot global it-säkerhet (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2016 om en enhetlig EU-politik för den kulturella och kreativa sektorn (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2016 om en enhetlig EU-politik för den kulturella och kreativa sektorn (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om en ny digital agenda för Europa: 2015.eu (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om en ny digital agenda för Europa: 2015.eu (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2010 om sakernas Internet (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2010 om sakernas Internet (11),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 14 juli 2016Industri 4.0 och den digitala omvandlingen: vägen framåt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 14 juli 2016Industri 4.0 och den digitala omvandlingen: vägen framåt,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism och utskottet för kultur och utbildning (A8-0183/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism och utskottet för kultur och utbildning (A8-0183/2017), och av följande skäl:

| A. | Det behövs energiska insatser med konkreta strategier, åtgärder och initiativ för en återindustrialisering av EU och dess medlemsstater, och dessa insatser bör göras med syftet att förena konkurrenskraft och hålllbarhet med att det skapas arbetstillfällen med god kvalitet och plats för alla. EU har som mål att 20 % av EU:s BNP bör komma från industrin senast 2020, och här måste hänsyn tas till industrisektorns strukturomvandling till följd av den digitala omvälvningen och uppkomsten av nya affärsmodeller. |
| --- | --- |

A.

Det behövs energiska insatser med konkreta strategier, åtgärder och initiativ för en återindustrialisering av EU och dess medlemsstater, och dessa insatser bör göras med syftet att förena konkurrenskraft och hålllbarhet med att det skapas arbetstillfällen med god kvalitet och plats för alla. EU har som mål att 20 % av EU:s BNP bör komma från industrin senast 2020, och här måste hänsyn tas till industrisektorns strukturomvandling till följd av den digitala omvälvningen och uppkomsten av nya affärsmodeller.

| B. | Den europeiska industrin utgör grunden för Europas ekonomi och rikedom, och står inför stora utmaningar till följd av snabbare globaliserings- och innovationstrender. |
| --- | --- |

B.

Den europeiska industrin utgör grunden för Europas ekonomi och rikedom, och står inför stora utmaningar till följd av snabbare globaliserings- och innovationstrender.

| C. | Genom digitaliseringen av den industriella tillverkningen blir våra ekonomier motståndskraftigare, energi- och resurseffektivare, hållbarare och konkurrenskraftigare, så att affärsmodellerna, tillverkningen, produkterna, processerna och värdeskapandet förändras, något som genomgripande påverkar balansen mellan möjligheter och utmaningar för europeiska industrier och arbetstagare. |
| --- | --- |

C.

Genom digitaliseringen av den industriella tillverkningen blir våra ekonomier motståndskraftigare, energi- och resurseffektivare, hållbarare och konkurrenskraftigare, så att affärsmodellerna, tillverkningen, produkterna, processerna och värdeskapandet förändras, något som genomgripande påverkar balansen mellan möjligheter och utmaningar för europeiska industrier och arbetstagare.

| D. | Europa har ett gott utgångsläge för att bli en ledare inom den digitala omvandlingen, till följd av sitt industriarv, sitt nätverk av industrisektorer och värdekedjor, sina starka sidor inom innovationen, sina strategiska offentliga investeringar i forskning och utveckling, sin tillgång till privata investeringar, sin effektiva administration och sin utbildade arbetskraft, tillsammans med att dess industriella utveckling integrerats med samhällsutmaningar och att det har över 30 nationella och regionala initiativ för digitalisering av industrin. Om vi lyckas åstadkomma fullständigt integrerade värdekedjor för digitalt förbättrade industrivaror och kombinationer av produkter och tjänster har vi en möjlighet att stärka EU:s industri. |
| --- | --- |

D.

Europa har ett gott utgångsläge för att bli en ledare inom den digitala omvandlingen, till följd av sitt industriarv, sitt nätverk av industrisektorer och värdekedjor, sina starka sidor inom innovationen, sina strategiska offentliga investeringar i forskning och utveckling, sin tillgång till privata investeringar, sin effektiva administration och sin utbildade arbetskraft, tillsammans med att dess industriella utveckling integrerats med samhällsutmaningar och att det har över 30 nationella och regionala initiativ för digitalisering av industrin. Om vi lyckas åstadkomma fullständigt integrerade värdekedjor för digitalt förbättrade industrivaror och kombinationer av produkter och tjänster har vi en möjlighet att stärka EU:s industri.

| E. | 5G kommer att förändra våra ekonomier i grunden och ställa digitaliseringen i centrum för industriell utveckling och sociala tjänster. |
| --- | --- |

E.

5G kommer att förändra våra ekonomier i grunden och ställa digitaliseringen i centrum för industriell utveckling och sociala tjänster.

| F. | Det är ytterst viktigt för en framgångsrik europeisk industristrategi att man skapar en digital inre marknad, som under socialt medvetna former stimulerar den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen. |
| --- | --- |

F.

Det är ytterst viktigt för en framgångsrik europeisk industristrategi att man skapar en digital inre marknad, som under socialt medvetna former stimulerar den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen.

| G. | En välutformad teknikneutral strategi för digitaliseringen av den industriella tillverkningen, med allt fler sammankopplingar mellan dels människor, maskiner och gränsöverskridande tjänster, dels den globala värdekedjan i dess helhet, är en värdefull språngbräda för att vi ska få en motståndskraftigare, hållbarare och konkurrenskraftigare ekonomi, tillsammans med nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

G.

En välutformad teknikneutral strategi för digitaliseringen av den industriella tillverkningen, med allt fler sammankopplingar mellan dels människor, maskiner och gränsöverskridande tjänster, dels den globala värdekedjan i dess helhet, är en värdefull språngbräda för att vi ska få en motståndskraftigare, hållbarare och konkurrenskraftigare ekonomi, tillsammans med nya arbetstillfällen.

| H. | Digitaliseringen bör ta till vara de möjligheter som finns för effektivare resurs-, kapital- och energianvändning, såsom ett bidrag till en mer integrerad cirkulär ekonomi, lägre materialintensitet och större industriell symbios. |
| --- | --- |

H.

Digitaliseringen bör ta till vara de möjligheter som finns för effektivare resurs-, kapital- och energianvändning, såsom ett bidrag till en mer integrerad cirkulär ekonomi, lägre materialintensitet och större industriell symbios.

| I. | Digitaliseringen kan gynna turistindustrin till gagn för resenärerna och deras rörlighet genom att bl.a. möjliggöra enkel åtkomst till information i realtid och en mängd olika tjänster. |
| --- | --- |

I.

Digitaliseringen kan gynna turistindustrin till gagn för resenärerna och deras rörlighet genom att bl.a. möjliggöra enkel åtkomst till information i realtid och en mängd olika tjänster.

| J. | Välutvecklad språkteknologi kan hjälpa industrin att överbrygga språkbarriärer som hindrar utvecklingen av den digitala marknaden. |
| --- | --- |

J.

Välutvecklad språkteknologi kan hjälpa industrin att överbrygga språkbarriärer som hindrar utvecklingen av den digitala marknaden.

| K. | Digitaliseringen skapar nya möjligheter i transportsektorn för tillverkare, trafikidkare, investerare, arbetstagare och passagerare och är en förutsättning för en fortsatt konkurrenskraftig, välfungerande och mera effektiv transportindustrin, samt för att transporttjänsterna ska bli hållbarare och mera resultatrika. |
| --- | --- |

K.

Digitaliseringen skapar nya möjligheter i transportsektorn för tillverkare, trafikidkare, investerare, arbetstagare och passagerare och är en förutsättning för en fortsatt konkurrenskraftig, välfungerande och mera effektiv transportindustrin, samt för att transporttjänsterna ska bli hållbarare och mera resultatrika.

| L. | Digitaliseringen kan bidra till säkrare arbetsförhållanden, större produktsäkerhet och individualisering och decentralisering av produktionen. |
| --- | --- |

L.

Digitaliseringen kan bidra till säkrare arbetsförhållanden, större produktsäkerhet och individualisering och decentralisering av produktionen.

| M. | Det råder en stor klyfta mellan könen i fråga om sysselsättning och utbildning inom IKT-sektorn, till svårt förfång för jämställdheten på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

M.

Det råder en stor klyfta mellan könen i fråga om sysselsättning och utbildning inom IKT-sektorn, till svårt förfång för jämställdheten på arbetsmarknaden.

| N. | Digitalisering, individualisering och decentralisering av produktionen kommer att ändra på arbetsförhållandena och få en rad sociala konsekvenser. Säkra och anständiga arbetsförhållanden och högt ställda produktsäkerhetsnormer måste fortsätta att angå alla. |
| --- | --- |

N.

Digitalisering, individualisering och decentralisering av produktionen kommer att ändra på arbetsförhållandena och få en rad sociala konsekvenser. Säkra och anständiga arbetsförhållanden och högt ställda produktsäkerhetsnormer måste fortsätta att angå alla.

| O. | Det finns många studier som visar att digitaliseringen av den industriella tillverkningen kommer att ändra både efterfrågan på arbetskraft och sysselsättningen i Europa. Detta kan komma att påverka dagens bestämmelser om arbetstagarrättigheter och arbetstagarinflytande. Dessa förändringar måste helt uppenbart bemötas genom att arbetstagarna får utbildning i nya digitala färdigheter, och genom att de digitala färdigheterna i samhället överlag ökas. |
| --- | --- |

O.

Det finns många studier som visar att digitaliseringen av den industriella tillverkningen kommer att ändra både efterfrågan på arbetskraft och sysselsättningen i Europa. Detta kan komma att påverka dagens bestämmelser om arbetstagarrättigheter och arbetstagarinflytande. Dessa förändringar måste helt uppenbart bemötas genom att arbetstagarna får utbildning i nya digitala färdigheter, och genom att de digitala färdigheterna i samhället överlag ökas.

Utarbetande av en integrerad strategi för industrins digitalisering inom EU.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om digitalisering av den europeiska industrin. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är fast övertygat om att en integrerad strategi för industrins digitalisering är av avgörande betydelse för att man ska kunna bidra till att lösa de mest brådskande ekonomiska utmaningarna och samhällsutmaningarna för Europa, dvs.






  a) | att stärka ekonomins dynamik, den sociala och territoriella sammanhållningen och motståndskraften gentemot tekniska omvandlingar och omstörtande teknik, genom att modernisera och sammanlänka Europas industrier och ekonomiska värdekedjor, öka offentliga och privata investeringar i realekonomin och skapa möjligheter att investera i en hållbar modernisering, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

att stärka ekonomins dynamik, den sociala och territoriella sammanhållningen och motståndskraften gentemot tekniska omvandlingar och omstörtande teknik, genom att modernisera och sammanlänka Europas industrier och ekonomiska värdekedjor, öka offentliga och privata investeringar i realekonomin och skapa möjligheter att investera i en hållbar modernisering,

| b) | att främja tillkomsten av nya arbetstillfällen av god kvalitet och möjligheter till återflytt av verksamhet, förbättra arbetsnormerna och göra industriarbete attraktivare, bidra till att konsumenterna får flera möjligheter och mer information, eftersträva en socialt medveten omvandling och en arbetsmarknad med plats för alla, med flera olika arbetsmodeller och arbetstidsupplägg, bättre förhållanden och integrering av sysselsättning och livslångt lärande, |
| --- | --- |

b)

att främja tillkomsten av nya arbetstillfällen av god kvalitet och möjligheter till återflytt av verksamhet, förbättra arbetsnormerna och göra industriarbete attraktivare, bidra till att konsumenterna får flera möjligheter och mer information, eftersträva en socialt medveten omvandling och en arbetsmarknad med plats för alla, med flera olika arbetsmodeller och arbetstidsupplägg, bättre förhållanden och integrering av sysselsättning och livslångt lärande,

| c) | att använda resurser effektivare och göra tillverkningsindustrin mindre materialintensiv, med hjälp av en förstärkt cirkulär ekonomi i Europa, eftersom detta är avgörande för de materiella förutsättningarna, både för en europeisk högteknologisektor och för en digitaliserad industriell produktion och dess produkter, |
| --- | --- |

c)

att använda resurser effektivare och göra tillverkningsindustrin mindre materialintensiv, med hjälp av en förstärkt cirkulär ekonomi i Europa, eftersom detta är avgörande för de materiella förutsättningarna, både för en europeisk högteknologisektor och för en digitaliserad industriell produktion och dess produkter,

| d) | att stärka sammanhållningen i Europa genom en tillförlitlig och ambitiös europeisk investeringspolitik (där särskild uppmärksamhet ägnas åt utbyggnaden av en högklassig digital infrastruktur), där olika europeiska finansieringsinstrument, bland annat Efsi, regionala fonder, Horisont 2020 med flera, används, och där det säkerställs en samordnad, teknikneutral europeisk industripolitik på grundval av lojal konkurrens mellan flera olika aktörer, jämte innovation och hållbar modernisering samt tekniska och sociala innovationer och nya affärsmodeller som stimulerar, dels den digitala inre marknaden, dels integrationen och moderniseringen av hela den europeiska industrin, |
| --- | --- |

d)

att stärka sammanhållningen i Europa genom en tillförlitlig och ambitiös europeisk investeringspolitik (där särskild uppmärksamhet ägnas åt utbyggnaden av en högklassig digital infrastruktur), där olika europeiska finansieringsinstrument, bland annat Efsi, regionala fonder, Horisont 2020 med flera, används, och där det säkerställs en samordnad, teknikneutral europeisk industripolitik på grundval av lojal konkurrens mellan flera olika aktörer, jämte innovation och hållbar modernisering samt tekniska och sociala innovationer och nya affärsmodeller som stimulerar, dels den digitala inre marknaden, dels integrationen och moderniseringen av hela den europeiska industrin,

| e) | att stödja Europas klimatpolitiska mål genom att förbättra energi- och resurseffektiviteten inom industriproduktionen, liksom också dess karaktär av cirkulär ekonomi, minska utsläppen och låta industrins hållbarhet gå hand i hand med konkurrenskraft, |
| --- | --- |

e)

att stödja Europas klimatpolitiska mål genom att förbättra energi- och resurseffektiviteten inom industriproduktionen, liksom också dess karaktär av cirkulär ekonomi, minska utsläppen och låta industrins hållbarhet gå hand i hand med konkurrenskraft,

| f) | att stärka den ekonomiska, politiska och sociala innovationen med hjälp av principerna om att öppenhet ska råda och att offentliga och privata uppgifter och information ska finnas tillgängliga, samtidigt som känsliga uppgifter alltid skyddas i utbyten mellan företag, arbetstagare och konsumenter och det möjliggörs en bättre integration mellan dels ekonomiska sektorer av alla slag, dels alla områden för politiken, inklusive kulturella och kreativa näringar, |
| --- | --- |

f)

att stärka den ekonomiska, politiska och sociala innovationen med hjälp av principerna om att öppenhet ska råda och att offentliga och privata uppgifter och information ska finnas tillgängliga, samtidigt som känsliga uppgifter alltid skyddas i utbyten mellan företag, arbetstagare och konsumenter och det möjliggörs en bättre integration mellan dels ekonomiska sektorer av alla slag, dels alla områden för politiken, inklusive kulturella och kreativa näringar,

| g) | att förbättra medborgarnas utkomstmöjligheter i och utanför tätorter, samt deras medvetenhet om och förmåga att dra nytta av digitaliseringens möjligheter, |
| --- | --- |

g)

att förbättra medborgarnas utkomstmöjligheter i och utanför tätorter, samt deras medvetenhet om och förmåga att dra nytta av digitaliseringens möjligheter,

| h) | att stimulera till tekniska och sociala innovationer inom forskningen i EU genom en digitaliseringspolitik för industrin med en tydlig inriktning och vision, |
| --- | --- |

h)

att stimulera till tekniska och sociala innovationer inom forskningen i EU genom en digitaliseringspolitik för industrin med en tydlig inriktning och vision,

| i) | att förbättra energitryggheten och minska energiförbrukningen genom en digitaliserad samt mer flexibel och effektiv industriell produktion som tillåter bättre styrning av efterfrågan på energi, |
| --- | --- |

i)

att förbättra energitryggheten och minska energiförbrukningen genom en digitaliserad samt mer flexibel och effektiv industriell produktion som tillåter bättre styrning av efterfrågan på energi,

| j) | att ingå partnerskap med andra makroregioner i världen för att utveckla innovativa och rättvisa digitala öppna marknader, |
| --- | --- |

j)

att ingå partnerskap med andra makroregioner i världen för att utveckla innovativa och rättvisa digitala öppna marknader,

| k) | att vara medveten om att det behövs en rättvisare och effektivare europeisk skattepolitik, där man klargör frågor om exempelvis beskattningsunderlaget i en tid av globalt sammankopplade digitala marknader och digitaliserad produktion, |
| --- | --- |

k)

att vara medveten om att det behövs en rättvisare och effektivare europeisk skattepolitik, där man klargör frågor om exempelvis beskattningsunderlaget i en tid av globalt sammankopplade digitala marknader och digitaliserad produktion,

| l) | att locka till sig investeringar och världsledande forskare och experter och därigenom bidra till ekonomisk tillväxt och europeisk konkurrenskraft, |
| --- | --- |

l)

att locka till sig investeringar och världsledande forskare och experter och därigenom bidra till ekonomisk tillväxt och europeisk konkurrenskraft,

| m) | att stödja nya affärsmodeller och innovativa nystartade företag som har sin drivkraft i digitaliseringen och den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

m)

att stödja nya affärsmodeller och innovativa nystartade företag som har sin drivkraft i digitaliseringen och den tekniska utvecklingen.

| 3. | Europaparlamentet betonar vikten av att vi får ett företagsklimat som präglas av konkurrens och underlättar privata investeringar, ett regelverk som öppnar möjligheter och där byråkratiska hinder undviks, en högklassig digital infrastruktur för Europa och en samordnande struktur på EU-nivå för digitaliseringen av industrin, som underlättar samordningen av nationella, regionala och EU-omfattande initiativ och plattformar för industriell digitalisering. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa uppnåendet av målet om att industrin ska svara för 20 % av BNP senast 2020. Parlamentet betonar att det är en förutsättning för att EU ska kunna utöva ett globalt ledarskap inom industrin att digitaliseringen av industrin knyts an till en bredare upplagd EU-strategi för industrin. Parlamentet understryker betydelsen av att främja digitalisering, framför allt i de medlemsstater, regioner och sektorer som släpar efter och bland de människor som drabbas av den digitala klyftan. Parlamentet välkomnar i detta avseende de rundabordssamtal på hög nivå och det europeiska forum för intressenter som föreslagits. Parlamentet betonar vikten av samarbete mellan relevanta aktörer, och förväntar sig att inte bara ledande krafter från näringslivet jämte arbetsmarknadens parter, utan också den akademiska världen, små och medelstora företag, standardiseringsorganisationer, politiska beslutsfattare och offentliga förvaltningar på det nationella och lokala planet, tillsammans med det civila samhället, också kommer att uppmanas att spela en aktiv roll. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta det viktiga arbetet med att undersöka utvecklingstendenser inom tillverkning och digitalisering, liksom utvecklingstendenser inom icke-tekniska områden (lagstiftning, politik, förvaltning, kommunikation osv.), genom att i relevanta delar följa utvecklingen i andra regioner, identifiera ny nyckelteknik och sträva efter att EU:s ledarskap på dessa områden upprätthålls och att nya utvecklingstendenser integreras i politik och åtgärder samtidigt som hänsyn tas till koncepten inbyggd säkerhet och inbyggt integritetsskydd, och det ses efter om detta arbete skulle kunna utföras av ett särskilt nätverk för industriella framtidsprognoser, där det bland annat skulle ingå nationella organisationer för forskning och teknik. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande Digitalisering av den europeiska industrin – Hur vi kan utnyttja den digitala inre marknadens alla möjligheter (COM(2016)0180), men beklagar att man i meddelandet inte tillräckligt behandlar alla aktuella utmaningar, eftersom man i fråga om transportsektorn koncentrerar sig på uppkopplad och automatiserad körning. Parlamentet påpekar att, även om uppkopplade och automatiserade fordon är en av de mest spännande digitala omvandlingarna i sektorn, finns det digitaliseringspotential inom alla transportsätt, både inom drift och administration, och i hela värdekedjan från tillverkare till passagerare och gods, samt potential för samordning med all ny teknik som används inom sektorn, såsom de europeiska globala satellitbaserade navigationssystemen Egnos och Galileo, där det kan förväntas resultat inom den närmaste framtiden. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrikta sig på digitala omvandlingar inom alla transportsätt, inklusive transport- och turistrelaterade tjänster. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att digitaliseringsprocessen inte blivit till lika stor nytta för hela transportsektorn, och att detta fört med sig en skadlig fragmentering på den inre marknaden både mellan olika transportsätt och inom ett och samma transportsätt. Parlamentet understryker att det finns påtagliga och allt större skillnader mellan medlemsstaterna vad gäller konkurrenskraft och digitalisering på transportområdet, och också skillnader mellan regioner, bolag och små och medelstora företag. Parlamentet anser att framtagandet av en samordnad strategi för industriell digitalisering för EU kan bidra till att övervinna sådan fragmentering och sådana skillnader och locka till sig investeringar i digitala projekt. Målet bör inte vara ännu ett policydokument utan en verklig strategi som speglar innovationstrender och marknadspotential och vars genomförande bör utvärderas kontinuerligt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att en samordnad strategi för industriell digitalisering kommer att bidra till att lösa några av de mest brådskande utmaningarna inom transport- och turismsektorn. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ytterligare stödja digitaliseringen för att






  a) | förbättra den övergripande säkerheten, kvaliteten och miljöprestandan inom transportsektorn, |
| --- | --- | --- |

7.

a)

förbättra den övergripande säkerheten, kvaliteten och miljöprestandan inom transportsektorn,

| b) | förbättra den obehindrade tillgängligheten för alla, inbegripet för äldre och personer med nedsatt rörlighet eller funktionsnedsättning, öka medvetenheten om alternativa mobilitetslösningar genom att erbjuda passagerare flera valmöjligheter, mer användarvänliga och anpassade produkter och mer information, i hela EU och i både städer och mindre utvecklade regioner, |
| --- | --- |

b)

förbättra den obehindrade tillgängligheten för alla, inbegripet för äldre och personer med nedsatt rörlighet eller funktionsnedsättning, öka medvetenheten om alternativa mobilitetslösningar genom att erbjuda passagerare flera valmöjligheter, mer användarvänliga och anpassade produkter och mer information, i hela EU och i både städer och mindre utvecklade regioner,

| c) | minska transportkostnaderna, såsom underhållskostnader och effektivera utnyttjandet av den befintliga transportinfrastrukturkapaciteten (t.ex. konvojkörning, samverkande intelligenta transportsystem (C-ITS), det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) och flodinformationstjänster (RIS), |
| --- | --- |

c)

minska transportkostnaderna, såsom underhållskostnader och effektivera utnyttjandet av den befintliga transportinfrastrukturkapaciteten (t.ex. konvojkörning, samverkande intelligenta transportsystem (C-ITS), det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) och flodinformationstjänster (RIS),

| d) | förbättra konkurrenskraften genom att främja framväxten av nya aktörer, i synnerhet små och medelstora företag och nystartade företag, för att utmana befintliga monopol, |
| --- | --- |

d)

förbättra konkurrenskraften genom att främja framväxten av nya aktörer, i synnerhet små och medelstora företag och nystartade företag, för att utmana befintliga monopol,

| e) | främja korrekt och harmoniserad verkställighet av EU-lagstiftningen genom utveckling av trafikledningssystem, intelligenta transportsystem, digitala färdskrivare, elektroniska vägtullsystem m.m., och skapa regelverk som är anpassade till verkliga och nya situationer som kan uppstå till följd av tillämpningen av den nya tekniken, |
| --- | --- |

e)

främja korrekt och harmoniserad verkställighet av EU-lagstiftningen genom utveckling av trafikledningssystem, intelligenta transportsystem, digitala färdskrivare, elektroniska vägtullsystem m.m., och skapa regelverk som är anpassade till verkliga och nya situationer som kan uppstå till följd av tillämpningen av den nya tekniken,

| f) | minska de administrativa bördorna för små och medelstora trafikidkare och nystartade företag, till exempel inom gods- och logistiksektorn genom att förenkla administrativa förfaranden, möjliggöra spårning av last och optimera tidsplaner och trafikflöden, |
| --- | --- |

f)

minska de administrativa bördorna för små och medelstora trafikidkare och nystartade företag, till exempel inom gods- och logistiksektorn genom att förenkla administrativa förfaranden, möjliggöra spårning av last och optimera tidsplaner och trafikflöden,

| g) | fortsätta garantera passagerarrättigheterna, inklusive uppgiftsskydd, också under trafikslagsövergripande resor, |
| --- | --- |

g)

fortsätta garantera passagerarrättigheterna, inklusive uppgiftsskydd, också under trafikslagsövergripande resor,

| h) | minska de problem som har att göra med informationsasymmetri på transportmarknaden, |
| --- | --- |

h)

minska de problem som har att göra med informationsasymmetri på transportmarknaden,

| i) | främja turismsektorns attraktivitet och utveckling, vilken utgör cirka 10 procent av EU:s BNP, samt de kreativa näringarnas attraktivitet och utveckling i stads- och landsbygdsområden och de yttersta randområdena, t.ex. genom bättre integration av rörlighets- och turisttjänster, även till mindre kända resmål. |
| --- | --- |

i)

främja turismsektorns attraktivitet och utveckling, vilken utgör cirka 10 procent av EU:s BNP, samt de kreativa näringarnas attraktivitet och utveckling i stads- och landsbygdsområden och de yttersta randområdena, t.ex. genom bättre integration av rörlighets- och turisttjänster, även till mindre kända resmål.

| 8. | Parlamentet påpekar att oavbruten anslutbarhet med hög kapacitet är en förutsättning för snabba, säkra och tillförlitliga anslutningar för alla transportsätt och för ytterligare digitalisering inom transportsektorn. Det är beklagligt att den digitala täckningen i EU är så fragmenterad. Investeringar i bredband och en rättvis spektrumallokering är avgörande för digitaliseringen av transportsektorn. Parlamentet understryker i detta sammanhang att det behövs en sektorsövergripande vision, som till exempel omfattar elektronik, telekom, transport och turism. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppfylla sitt åtagande att tillhandahålla en sådan typ av anslutbarhet för de största transportlederna och transportknutpunkterna senast 2025 och att ta initiativet till fullständig täckning i hela EU. |
| --- | --- |

8.

Att skapa förutsättningar för framgångsrik industriell digitalisering: infrastruktur, investeringar, innovationer och färdigheter

| 9. | Europaparlamentet understryker att en strategi för industrins digitalisering erbjuder en möjlighet till främjande av innovation, effektivitet och hållbar teknik, vilket leder till ökad konkurrenskraft och en modernisering av EU:s industribas, liksom också till undanröjande av hinder för utvecklingen av den digitala marknaden. Parlamentet betonar att en integrerad industriell digitalisering måste utgå från starka möjliggörande förutsättningar, alltifrån en förstklassig framtidssäkrad digital infrastruktur, forskning och utveckling och ett investeringsvänligt klimat till en tillförlitlig och innovationspådrivande lagstiftningsram, en fördjupad digital inre marknad, en hög nivå av färdigheter och företagande, och en förstärkt dialog mellan arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att man måste främja offentliga och privata investeringar i höghastighetskonnektivitet, till exempel genom 5G, fiberoptik, navigering och infrastruktur för satellitkommunikationer, för att säkerställa en stark ryggrad för digital infrastruktur i stads- och industrområdena. Parlamentet pekar på vikten av en harmoniserad spektrumallokering, i syfte att öka efterfrågan på konnektivitet och förbättra nätinvesteringsklimatets förutsägbarhet. Parlamentet understryker vikten av ledarskap inom digitala industriella värdekedjor och nyckelteknik, såsom 5G, kvantteknik, högpresterande datorsystem, artificiell intelligens, molntjänster, stordataanalyser, sakernas internet, robotteknik, automation (också högautomatiserad körning) och distribuerad databasteknik. Parlamentet stöder här kommissionens arbetsdokument vilka åtföljt dess meddelande. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet erkänner möjligheterna och utmaningarna i samband med digitaliseringen av industrin. Digitaliseringen är till nytta i och med att den ökar möjligheterna till flexibla arbetsupplägg som kan skapa en bättre balans mellan arbetsliv och privatliv, erbjuda flera valmöjligheter genom rörligt distansarbete och göra det möjligt för människor från landsbygden och isolerade områden att arbeta (förutsatt att de har den infrastruktur som behövs), och därmed främja ekonomisk tillväxt. Samtidigt kan den digitaliseringsdrivna trenden i riktning mot ökad flexibilitet öka risken för instabil och osäker anställning. De nya arbetsformerna får inte användas för att kringgå gällande arbets- och sociallagstiftning när det gäller skyddet av arbetstagar- och konsumenträttigheterna. Traditionella företag och företagen inom plattformsekonomin måste ha lika villkor. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar att den digitala omvandlingen inom transport- och turistsektorerna, i synnerhet utvecklingen av den efterfrågestyrda ekonomin och delningsekonomin, i hög grad bidrar till att omforma passagerarnas och konsumenternas beteende när det gäller rörlighet och turism liksom behovet av anpassning av infrastrukturen. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma effekterna av digitaliseringen med avseende på transport-, rörlighets- och turisttjänsterna, med särskild tonvikt på beteendet hos och de val som görs av användarna av dessa tjänster och att ytterligare frigöra potentialen i denna samhällsförändring. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet noterar att den ökande digitaliseringen inom distributionen av resebiljetter innebär att mer information finns lättillgänglig för konsumenterna på internet, men allt oftare på ett sätt som gör det svårt att jämföra erbjudanden. Det är därför viktigt att stärka garantierna för insyn och neutralitet inom distributionen, i synnerhet för distribution över internet, så att konsumenterna kan göra välgrundade val baserat på tillförlitlig information, som inte bara rör priser utan även andra parametrar, inklusive tjänsternas kvalitet och tillhörande erbjudanden. Insynen kommer att både främja konkurrenskraften och stödja utvecklingen av trafikslagsövergripande transporter. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att digitaliseringen bör erbjuda konsumenterna fler valmöjligheter, mer användarvänliga och anpassade produkter och mer information, i synnerhet om kvaliteten på produkterna eller tjänsterna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att språkbarriärernas inverkan på industrin och dess digitalisering inte har beaktats eller utvärderats tillräckligt i dokument om den digitala marknaden. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att stödja utvecklingen av språkteknologi som, tillsammans med industrins digitalisering, kommer att minska fragmenteringen av den europeiska marknaden. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att särskilt stöd för ”analog” flerspråkighet i Europa gynnar både digitaliseringen av den europeiska industrin och undervisningen i övergripande digitala färdigheter. Parlamentet betonar därför att betydligt mer uppmärksamhet måste ägnas åt grundforskning i statistiska, smarta och maskinella översättnings- och läromedelsprogram. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker att regionerna måste fokusera på sina starka sidor inom produktionen och främja sin utveckling genom smart specialisering och smarta kedjor och kluster. Parlamentet anser att kluster av och synergier mellan små och medelstora företag, näringslivs- och samhällsaktörer, sektorn för kvalificerat hantverk, nystartade företag, den akademiska världen, forskningscentrum, konsumentorganisationer, de kreativa näringarna, finansvärlden och andra intressenter kan fungera som framgångsrika förebilder för främjandet av digital tillverkning och innovation. Parlamentet uppmuntrar forskning, innovation och strukturell sammanhållning i EU. Parlamentet betonar vikten av acceleratorprogram och riskkapital för att hjälpa nystartade företag att expandera. Parlamentet noterar betydelsen av att utnyttja digitalisering till att främja affärsmodellsinnovationer, såsom ”pay-per-output”-system och masskundanpassning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas de problem som just de små och medelstora företagen ställs inför, i de situationer där digitaliseringen, relativt sett, skulle ge störst utbyte i form av energi-, resurs- och produktionseffektivitet. Parlamentet anser att de små och medelstora företagens sammanslutningar bör stärkas och att de bättre bör få komma till tals via digitaliseringsprogram, samt att det bör utvecklas centrum för tillämpad vetenskap med tyngdpunkten förlagd till digitalisering, och medfinansiering av den forskning och utveckling som bedrivs inom små och medelstora företag. Parlamentet anser att man bör uppmärksamma frågor om äganderätt och åtkomst till data, liksom utvecklingen av ett europeiskt program för digital lärlingsutbildning. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en plattform för smart specialisering avseende industriell modernisering och framför allt kommissionens förslag i handlingsplanen om digitalisering av industrin, för att skapa ett nätverk av kompetenscentrum och digitala innovationsknutpunkter för att stärka industriell digitalisering och digitala innovationer bland små och medelstora företag i alla regioner. Parlamentet konstaterar att sektorn för kvalificerade hantverk inte bör förbises i detta hänseende. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt driva på inrättandet av digitala innovationsknutpunkter och digitala kompetenscentrum i mindre digitaliserade europeiska regioner. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla utökad finansiering till digitala innovationsknutpunkter med hjälp av europeiska medel av olika slag (Horisont 2020, strukturfonderna osv.), till stöd för medlemsstaternas arbete med och strategier för att utveckla ett nationellt nätverk av digitala innovationsknutpunkter, och att överväga experiment med ett tillvägagångssätt av modellen ”sandllåda”, där sektorsövergripande experiment i en kontrollerad miljö inte kommer att blockeras av fasta regler. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka det transnationella samarbetet mellan sina digitala innovationsknutpunkter. Parlamentet anser att de digitala innovationsknutpunkter som utsetts bör vara specialiserade på industriella digitala innovationer som bidrar till att lösa samhällsutmaningarna i Europa. Parlamentet anser här att anslagen ur Horisont 2020 till de digitala innovationsknutpunkterna skulle kunna kombineras med anslag till samhällsutmaningar ur samma program. Parlamentet noterar alternativet med IKT-innovationscheckar för små och medelstora företag när det gäller tillgång till rådgivning, utbyte av bästa praxis och de digitala innovationsknutpunkternas expertis. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar den viktiga roll som städer och lokala självstyrelseorgan spelar för utvecklingen av nya affärsmodeller samt tillhandahållandet av digital infrastruktur och digitalt stöd till små och medelstora företag och till andra aktörer inom industrin, liksom vilka enorma möjligheter som digitala innovationer inom industrin innebär för städer, t.ex. via avfallsfri lokal tillverkning, en närmare integration mellan industriproduktion samt lokal logistik, logistik i städerna och transport, samt för energiproduktion, konsumtion, tillverkning och 3D-utskrifter. Parlamentet anser att städer också bör kunna få tillgång till digitala innovationsknutpunkter. Parlamentet uppmanar kommissionen att studera lokal, nationell och internationell bästa praxis och stimulera utbytet av den. Parlamentet välkomnar offentliggörandet av en förteckning över europeiska digitala städer (European Digital City Index) och initiativ för att främja interoperabilitet mellan data och system i europeiska städer. Parlamentet noterar att initiativet för smarta städer spelar en roll i detta sammanhang. Parlamentet framhåller de positiva erfarenheterna av regionala forum för rådgivning. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet framhåller den roll som offentlig upphandling samt rättsliga krav för registrering av företag och verksamhets- eller informationsrapporter kan spela för främjandet av ny digital teknik inom industrin. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga hur offentlig upphandling kan användas som mekanism för att locka innovation. Parlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa en digital kontroll i sitt Refit-program för att säkerställa att reglerna är aktuella för det digitala sammanhanget, och att underlätta utbyte mellan offentliga myndigheter av bästa praxis om användning av innovationskriterier i samband med öppna anbudsförfaranden vid entreprenad. Parlamentet rekommenderar att anpassningen av den rättsliga och tekniska miljön, som t.ex. övergången till IPv6, till behoven för industrins digitalisering och avstampen av sakernas internet påskyndas. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar vikten av att det frigörs lämplig offentlig och privat finansiering för digitaliseringen av Europas industri, varvid Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) bör användas bättre. Parlamentet anser att detta väsentligen måste trappas upp och att de offentliga investeringarna i digital infrastruktur måste öka. Parlamentet understryker att finansiering från privata plattformar och delningsplattformar spelar en central roll. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett finansiellt rundabordsamtal för industriell digitalisering, vilket kommer att undersöka frågan och lämna innovativa finansieringsförslag. Parlamentet beklagar att resurserna till digitala strategier i EU:s budget är alltför knapphändiga för att ge en verklig effekt. Parlamentet medger att den europeiska ekonomin behöver stimulans genom produktiva investeringar: tillgången till befintliga europeiska finansiella instrument, såsom EU:s struktur- och investeringsfonder samt Horisont 2020, bör säkerställa att detta mål uppnås. Parlamentet anser att kombinationen av dessa fonder bör överensstämma med nationella resurser och bestämmelserna om statligt stöd. Parlamentet erkänner den roll som offentlig-privata partnerskap och de gemensamma företagen spelar. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla skatteincitament för affärsverksamhet och företag som genomför digitala och smarta produktionssystem, i syfte att stödja en effektiv industriell digitalisering. |
| --- | --- |

23.

Att säkerställa tekniskt ledarskap för Europa och säkerhet i samband med industrins digitalisering: sammanslagningar och förvärv, it-säkerhet, dataflöden, standardisering

| 24. | Europaparlamentet inser att forskning och utveckling (FoU) ovillkorligen måste stärkas. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja såväl interna som externa insatser inom FoU samt främja innovationsnätverk och samarbete mellan nystartade företag, etablerade företagsaktörer, små och medelstora företag, universitet, etc. i ett digitalt ekosystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur man kan maximera överföringen till marknaden av resultat från forskningen inom ramen för Horisont 2020, samt de europeiska företagens tillvaratagande av dessa resultat. Parlamentet uppmanar kommissionen att, inom ramen för Horisont 2020, öka andelen för de forskningsprojekt som resulterar i patent och immateriella rättigheter, och att rapportera om dem. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar vikten av att skydda känslig europeisk teknik och sakkunskap som ligger till grund för framtida industriell styrka och ekonomisk resiliens. Parlamentet framhåller de potentiella riskerna med utländska direktinvesteringar som styrs av strategier och industripolitik, i synnerhet genom statsägda företag via sammanslagningar och förvärv. Parlamentet framhåller att de som genomför utländska direktinvesteringar har varit alltmer intresserade av att förvärva känslig europeisk teknik via sammanslagningar och förvärv. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ om att studera vilka erfarenheter som gjorts i Förenta staterna av kommittén om utländska investeringar (Committee on Foreign Investment in the United States, CFIUS). Parlamentet understryker att lika marknadstillträde för investeringar måste uppnås genom att det fastställs globala regler. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar att utveckling av automatisering, robotteknik, tillämpning av artificiell intelligens i produktionen samt den djupa integreringen av tekniska komponenter med olika ursprung föranleder nya frågor om säkerhet, trygghet och ansvar för både produkter och produktionsanläggningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt klargöra säkerhets- och ansvarsbestämmelser för autonomt fungerande system, inklusive villkoren för utprovning av dem. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet medger att öppenhet och anslutbarhet också har potentiella effekter på sårbarheten för it-attacker, sabotage, manipulering av uppgifter eller industrispionage samt understryker i detta sammanhang att man i samband med digitaliseringen av Europas industri måste ta ett gemensamt grepp på it-säkerheten i EU. Parlamentet inser att det behövs ökad medvetenhet om bättre it-säkerhet. Parlamentet anser att motståndskraft mot it-angrepp och it-incidenter är ett avgörande ansvar för företagsledare samt nationella och europeiska industri- och säkerhetspolitiska beslutsfattare. Parlamentet anser att det är tillverkarna som har ansvaret för att säkerställa normer för säkerhet på och utanför internet, såsom centrala konstruktionsparametrar i alla digitala innovationer, utgående från den modernaste teknik som finns tillgänglig och på grundval av principerna om ”säker design” och ”säkerhet som standard”, men att man under vissa omständigheter och med stöd av vissa kriterier kan frångå detta producentansvar. Parlamentet noterar att kraven på it-säkerhet vad gäller sakernas internet och standarderna för it-säkerhet, t.ex. på grundval av referensarkitekturmodellen RAMI4.0 och ICS, skulle stärka motståndskraften mot it-angrepp och it-incidenter i Europa. Parlamentet anser att de europeiska standardiseringsorganen har en särskild roll att spela där och inte bör åsidosättas. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka olika modeller för ökad it-säkerhet i samband med sakernas internet. Parlamentet uppmanar dock offentliga institutioner att införa tvingande it-säkerhetskrav för offentlig upphandling av it-utrustning och produkter med anknytning till sakernas internet. Parlamentet anser det mycket viktigt att små och medelstora företag erbjuds kontroll av och rådgivning om it-säkerheten hos sina digitaliserade industriprodukter. Parlamentet anser att utbyte av bästa praxis mellan EU:s medlemsstater skulle kunna underlätta motståndskraften mot it-angrepp och it-incidenter i Europa. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet anser att det bör finnas gemensamma kriterier för kritisk infrastruktur och dess digitala säkerhet och att EU:s direktiv om nät- och informationssäkerhet utgör det första steget för att uppnå en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att sätta press på medlemsstaterna för att direktivet ska införlivas konsekvent och i rätt tid. Parlamentet betonar behovet av att stärka den roll som de ledande organen har enligt direktivet om nät- och informationssäkerhet för att skapa förtroende för framtida teknik. Parlamentet noterar att mekanismer för övervakning av it-hot och framtidsanalyser bör erkännas som viktiga för säkerheten hos EU:s digitala industri, varvid tyngdpunkten särskilt bör förläggas till skyddet av små och medelstora företag samt av konsumenter. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt frågor om insamling av och åtkomst till industri- eller produktionsrelaterade uppgifter och information. Parlamentet understryker i detta avseende att särskilt avseende måste fästas vid principerna om datasuveränitet, öppen och standardiserad tillgång och åtkomst till uppgifter, förbättrad innovation och produktivitet, nya tjänster och affärsmodeller samt säkerhetsrevision, samtidigt som lojal konkurrens möjliggörs. Parlamentet betonar att man bör gå mycket försiktigt till väga i samband med nya former för lagstiftning om äganderätt och åtkomst till data, och att sådan lagstiftning får införas endast efter omfattande samråd med alla relevanta berörda parter. Parlamentet anser att både innovationer och sådant som hänger samman med arbetstagares och konsumenters integritet måste skyddas och värnas, såsom det förutsätts i äganderätt och åtkomst till data. Parlamentet betonar dessutom att utlämnande av och tillgång till information för allmänhetens intresse och vetenskapliga ändamål bör främjas. Parlamentet noterar kommissionens förslag till en dataekonomi i detta avseende för att främja en gemensam europeisk datamarknad. Parlamentet anser att två viktiga aspekter måste framhållas i den pågående debatten om datasystem, av omsorg om stimulans till utvecklingen av tekniska lösningar för säker identifiering och säkert utbyte av uppgifter, nämligen dels regler för standardavtal, dels införandet av en kontroll av om avtalsförhållanden mellan företag är oskäliga. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar att det europeiska initiativet för molnbaserade tjänster och lagstiftningsförslaget för det fria flödet av data, som syftar till att undanröja omotiverade restriktioner för datalokalisering, har potential att ytterligare stimulera digitaliseringsprocessen i den europeiska industrin, särskilt för små och medelstora företag och nystartade företag, och att motverka fragmentering av EU:s inre marknad. Kommissionen uppmanas att övervaka antagandet och det enhetliga genomförandet av det europeiska initiativet för molnbaserade tjänster i syfte att möjliggöra rättvisa, snabba, tillförlitliga och obehindrade dataflöden och dataanvändning. Parlamentet påminner kommissionen om att den i sitt meddelande åtagit sig att lägga fram ett lagstiftningsförslag för det fria flödet av data inom EU i syfte att undanröja eller förhindra omotiverade lokaliseringskrav i nationella lagar eller bestämmelser. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet är starkt övertygat om att öppna data, stordata och dataanalys, särskilt i transportsektorn, är avgörande för att man ska kunna dra full nytta av den digitala inre marknaden och främja innovation. Parlamentet beklagar att initiativen för att underlätta dataflödet fortfarande är fragmenterade. Parlamentet betonar att det behövs större rättslig förutsebarhet, särskilt i fråga om ägande och ansvar, med full respekt för integriteten och uppgiftsskyddet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet erkänner potentialen i att digitalisera industrin vid tillämpning av sektoriell dataåtervinning samt offentliga och halvoffentliga myndigheters och marknadsaktörers förvaltning. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att integrera öppen arkitektur som princip för utformningen av digitala komponenter. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet erkänner vikten av att skydda teknisk sakkunskap om utbyte och sammanlänkning av industriella digitala komponenter, samtidigt som man möjliggör och främjar interoperabilitet och uppkoppling mellan slutanvändare. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar att det krävs en stark standardiseringsstrategi som samordnas med EU:s medlemsstater och kommissionen, och även innefattar interoperabilitet på det digitala området för att Europa ska bli ledande inom industriell digitalisering. Parlamentet framhåller att Europas standardiseringsorgan är viktiga och unika till sin beskaffenhet, bland annat vad gäller deras inkluderande och samsynsbaserade synsätt, där berörda parter i samhället och framför allt små och medelstora företag får medverka. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja utveckling av öppna standarder och välkomnar dess avsikt att garantera tillgång till och effektiv licensiering av sådana patent som är nödvändiga för standarder på grundval av så kallade FRAND-villkor (FRAND = fair, reasonable, non-discriminatory, alltså rättvis, skälig och icke-diskriminerande), och medger att detta är avgörande för att främja innovation samt forskning och utveckling i EU. Parlamentet anser att den cirkulära ekonomin kan vara en viktig faktor för en konsekvent standardisering av kommunikationsflöden längs industriella värdekedjor. Parlamentet efterlyser en samordnad strategi från EU:s sida genom de europeiska standardiseringsorganisationerna (CEN, Cenelec och Etsi) i förhållande till internationella forum och konsortier. Parlamentet anser det önskvärt att sträva efter globala och universella standarder, men understryker även att det finns en vilja att gå vidare med europeiska standarder om internationellt samarbete i standardiseringsforum inte är framgångsrikt. Parlamentet anser att interoperabilitet är nödvändig, i synnerhet på området sakernas internet, för att utvecklingen av ny teknik säkert ska ge flera möjligheter åt konsumenterna, som inte bör vara låsta till enbart ett fåtal specifika leverantörer. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar att handelshinder inom digitaliseringsområdet hämmar den europeiska industrins internationella verksamhet och skadar europeisk konkurrenskraft. Parlamentet anser att rättvisa handelsavtal mellan EU och tredjeländer i hög grad kan bidra till gemensamma internationella regler inom området för dataskydd, dataflöden, dataanvändning och standardisering. |
| --- | --- |

36.

Den sociala dimensionen färdigheter, utbildning och sociala innovationer

| 37. | Europaparlamentet anser att stora insatser måste göras när det gäller utbildning, skattesystem och sociala trygghetssystem för att integrera förändringseffekterna i vår europeiska sociala och ekonomiska modell. Parlamentet framhåller att industrins digitala omvandling kommer att få stora samhällskonsekvenser inom områden från sysselsättning, arbetsförhållanden, arbetstagares rättigheter till utbildning och färdigheter, e-hälsa, miljö och hållbar utveckling. Parlamentet betonar att säkerhet måste eftersträvas i samband med denna förändring. Parlamentet uppmanar kommissionen att på lämpligt sätt studera och åtgärda de sociala konsekvenserna av en industriell digitalisering och vid behov föreslå ytterligare åtgärder för att överbrygga den digitala klyftan och främja ett digitalt samhälle för alla, och samtidigt stimulera Europas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet påminner om att EU-domstolen har definierat begreppet arbetstagare på basis av ett anställningsförhållande som kännetecknas av vissa kriterier, såsom utförande av arbete för någons räkning, lön och typ av arbete (12). Parlamentet efterlyser rättslig klarhet om vad som utgör ”anställning” på den digitala arbetsmarknaden så att efterlevnaden av arbets- och sociallagstiftningen säkerställs. Alla arbetstagare inom plattformsekonomin är antingen anställda eller egenföretagare, och detta ska i första hand avgöras utgående från den faktiska situationen, och de ska klassificeras utgående från denna situation, oavsett det avtalsenliga förhållandet. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet understryker att utbildning och livslångt lärande utgör hörnstenen för den sociala sammanhållningen i ett digitalt samhälle. Parlamentet betonar att EU står inför en digital klyfta i fråga om färdigheter. Parlamentet vill att man, efter samråd med arbetsmarknadens parter och under medverkan från dem, ska börja tillämpa en färdighetsgaranti, och uppmanar medlemsstaterna att se efter hur man kan tillgodose medborgarnas behov av fortlöpande (om)skolning, kompetenshöjning och livslångt lärande, för att säkerställa en friktionsfri övergång till en smart ekonomi. Parlamentet betonar betydelsen av att säkerställa främjandet och erkännandet av digitala färdigheter, samt av den nya trenden i riktning mot färdigheter på olika områden. Parlamentet anser att arbetsgivarna bör anlita Europeiska socialfonden för utbildning av detta slag och för att främja en digital verktygslåda för kompetenshöjning, i samarbete med näringslivet och arbetsmarknadens parter. Parlamentet välkomnar att det utvecklats läromedel och sektorsspecifika kursplaner, och uppmanar kommissionen att undersöka alternativ för hur man skulle kunna införa ett certifieringssystem för fortbildningsprogram som gäller digitala färdigheter. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet understryker att digitala färdigheter måste införlivas i de nationella utbildningsväsendenas kursplaner. Parlamentet noterar att exempel på initiativ som Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa) stöder, såsom europeiska månaden för it-säkerhet och europeiska utmaningen för it-säkerhet, bör utvecklas vidare i detta syfte. Parlamentet betonar vikten av specialiserad lärarutbildning för digitala färdigheter samt att alla barn bör få lära sig digitala färdigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att alla skolor är utrustade med Wi-Fi och modernt IT-material. Parlamentet noterar att kodning också spelar en viktig roll. Parlamentet efterlyser ett utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna för att lära av etablerad praxis såsom Fit4Coding-programmet, initiativ om digital akademi, program för e-lärande eller kodningsskolor såsom Webforce3. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja integrationen av tester av digitala färdigheter i IGCU/Pisastudierna för att möjliggöra konkurrens och jämförelse mellan EU:s medlemsstater. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med kommissionen utforma ämnesövergripande studieprogram som syftar till att integrera flera kompetenser, såsom it med företagsledning eller ingenjörsvetenskap med datavetenskap. Parlamentet betonar att alla EU:s medlemsstater bör utveckla omfattande målinriktade nationella strategier för digitala färdigheter, i enlighet med kommissionen uppmaning. Parlamentet framhåller den viktiga roll som arbetsmarknadens parter och andra parter kan spela för att utveckla och genomföra sådana strategier. Parlamentet noterar att endast hälften av EU:s medlemsstater hittills inrättat nationella koalitioner för digitala arbetstillfällen. Parlamentet betonar att en särskild budgetpost till stöd för den verksamhet som bedrivs av koalitionen för digitala färdigheter och digitala arbetstillfällen skulle stärka spridningen av information och ytterligare aktiviteter. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet framhåller vikten av att investera i digitaliseringen av yrkesutbildning och sektorn för kvalificerade hantverk. Parlamentet framhåller att digitala färdigheter även behöver kombineras med teknisk kompetens och främjandet av utbildning inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik samt främjandet av mjuka färdigheter såsom kommunikation, gruppsamordning och sektorsövergripande tänkande. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet efterlyser att jämställdhetsperspektivet införlivas i alla digitala initiativ, så att den pågående digitala omvandlingen också blir en drivkraft för jämställdhet. Parlamentet betonar att den allvarliga könsklyftan inom IKT-sektorn måste åtgärdas, eftersom detta är utslagsgivande för EU:s långsiktiga tillväxt och välstånd. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet konstaterar att digitaliseringen kan göra sociala tjänster och andra offentliga tjänster mer åtkomliga och låta personer med funktionsnedsättning och rörelsehinder komma in på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar särskilt vikten av distansarbete i detta sammanhang. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet påpekar, precis som initiativet Europeana visar, att digitaliseringen av europeiska verk erbjuder ett ypperligt tillfälle att göra dem mer lättåtkomliga, förbättra distributionen av dem och mera effektivt föra ut dem till allmänheten, och att digital innovation kan sätta i gång en revolution i det sätt på vilket kulturella varor visas och tillgängliggörs. Parlamentet betonar betydelsen av att framför allt främja användningen av 3D-teknik för datainsamling och av att återskapa kulturella verk och kulturarv som förstörts. Parlamentet betonar behovet av att garantera medel för digitaliseringen, bevarandet och tillgängligheten online av det europeiska kulturarvet. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet beklagar att historiska och kulturella platser sällan är lättillgängliga för personer med funktionsnedsättning och framhåller de möjligheter som en starkare digital kulturplattform erbjuder för att få fler att delta och göra kulturella upplevelser, platser och föremål i hela Europa mer tillgängliga, oavsett geografiskt läge. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmuntrar forskning kring och utveckling av användbara tekniska hjälpmedel, som kan bli nya industrivaror till hjälp för integreringen av personer med funktionshinder. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet rekommenderar att det införs ett regelbundet utbyte av bästa praxis, en lägesöversyn som ska publiceras vartannat år samt rekommendationer om industrins digitalisering. |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0009.

(2)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 131.

(3)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 57.

(4)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 41.

(5)  EUT C 482, 23.12.2016, s. 89.

(6)  EUT C 468, 15.12.2016, s. 19.

(7)  EUT C 93, 9.3.2016, s. 120.

(8)  EUT C 332 E, 15.11.2013, s. 22.

(9)  Antagna texter, P8_TA(2016)0486.

(10)  EUT C 81 E, 15.3.2011, s. 45.

(11)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 24.

(12)  Se EU-domstolens dom i mål C-596/12, punkt 17 och EU-domstolens dom i mål C-232/09, punkt 39.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/175 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/175

---

P8_TA(2017)0241

Det nya europeiska samförståndet om utveckling – vår värld, vår värdighet, vår framtid

Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 om en gemensam förklaring från parlamentet, rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet och kommissionen om Det nya europeiska samförståndet om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid (2017/2586(RSP))

(2018/C 307/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den överenskommelse som nåddes av utrikesrådet (utvecklingsfrågor), kommissionen och Europaparlamentet om Det nya europeiska samförståndet om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den överenskommelse som nåddes av utrikesrådet (utvecklingsfrågor), kommissionen och Europaparlamentet om Det nya europeiska samförståndet om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid (1),

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling från december 2005 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling från december 2005 (2),

| — | med beaktande av artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av 2030-agendan för hållbar utveckling Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling i New York den 25 september 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2030-agendan för hållbar utveckling Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling i New York den 25 september 2015,

| — | med beaktande av den globala strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik som offentliggjordes i juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik som offentliggjordes i juni 2016,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 november 2016Förslag till ett nytt europeiskt samförstånd om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid (COM(2016)0740), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 november 2016Förslag till ett nytt europeiskt samförstånd om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid (COM(2016)0740),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, däribland resolutionen av den 22 november 2016 om ökning av utvecklingssamarbetets effektivitet (3) och resolutionen av den 14 februari 2017 om översynen av det europeiska samförståndet om utveckling (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner, däribland resolutionen av den 22 november 2016 om ökning av utvecklingssamarbetets effektivitet (3) och resolutionen av den 14 februari 2017 om översynen av det europeiska samförståndet om utveckling (4),

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att se över det europeiska samförståndet om utveckling från 2005 för att återspegla den nya globala utvecklingsramen efter antagandet av 2030-agendan och målen för hållbar utveckling, samt ändringarna i EU:s rättsliga och institutionella struktur sedan Lissabonfördraget antogs. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar vikten av det nya europeiska samförståndet om utveckling som ett viktigt strategiskt dokument med en gemensam vision liksom gemensamma värderingar och principer för EU och dess medlemsstater när det gäller genomförandet av 2030-agendan i politiken för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar det tydliga erkännandet genom det nya samförståndet att det främsta målet för EU:s utvecklingspolitik är att minska och på lång sikt utrota fattigdomen i enlighet med artikel 208 i EUF-fördraget. Parlamentet upprepar att detta bör ske helt i enlighet med principerna om ett effektivt utvecklingssamarbete, det vill säga utvecklingsländernas egenansvar för utvecklingsprioriteringar, fokus på resultat, inkluderande utvecklingspartnerskap, insyn och ansvarighet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet framhåller behovet av mekanismer för ansvarsutkrävande när det gäller övervakning och genomförande av målen för hållbar utveckling och målet att avsätta 0,7 procent av bruttonationalinkomsten för offentligt utvecklingsbistånd. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att lägga fram en tidsplan för hur dessa mål och riktmärken gradvis ska uppnås, med årlig rapportering om framstegen till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet ställer sig bakom den gemensamma förklaringen från parlamentet, rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet och kommissionen, om Det nya europeiska samförståndet om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Se rådets dokument 9456/2017.

(2)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2016)0437.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2017)0026.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/177 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/177

---

P8_TA(2017)0242

Resiliens som en strategisk prioritering för EU:s yttre åtgärder

Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 om resiliens som en strategisk prioritering för EU:s yttre åtgärder (2017/2594(RSP))

(2018/C 307/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 208, 210 och 214 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 208, 210 och 214 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av EU:s globala strategi för utrikes- och säkerhetspolitiken som offentliggjordes i juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s globala strategi för utrikes- och säkerhetspolitiken som offentliggjordes i juni 2016,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2012EU-strategi för resiliens: lära av livsmedelsförsörjningskriser (COM(2012)0586) och arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 19 juni 2013Action plan for resilience in crisis-prone countries 2013–2020 (SWD(2013)0227), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2012EU-strategi för resiliens: lära av livsmedelsförsörjningskriser (COM(2012)0586) och arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 19 juni 2013Action plan for resilience in crisis-prone countries 2013–2020 (SWD(2013)0227),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 28 maj 2013 om EU-strategin för resiliens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 28 maj 2013 om EU-strategin för resiliens,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution A/RES 70/1 av den 25 september 2015Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution A/RES 70/1 av den 25 september 2015Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av beslut nr 1 från den 21:a partskonferensen som rör ikraftträdandet av Parisavtalet om klimatförändring, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslut nr 1 från den 21:a partskonferensen som rör ikraftträdandet av Parisavtalet om klimatförändring,

| — | med beaktande av Sendai-ramen för katastrofriskreducering 2015–2030, som antogs vid FN:s tredje världskonferens om katastrofriskreducering den 14–18 mars 2015 i Sendai, Japan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sendai-ramen för katastrofriskreducering 2015–2030, som antogs vid FN:s tredje världskonferens om katastrofriskreducering den 14–18 mars 2015 i Sendai, Japan,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 16 juni 2016Action Plan on the Sendai Framework for Disaster Risk Reduction 2015–2030: A disaster risk-informed approach for all EU policies (SWD(2016)0205), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 16 juni 2016Action Plan on the Sendai Framework for Disaster Risk Reduction 2015–2030: A disaster risk-informed approach for all EU policies (SWD(2016)0205),

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 23 augusti 2016 om resultaten från världstoppmötet om humanitära frågor (A/71/353), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 23 augusti 2016 om resultaten från världstoppmötet om humanitära frågor (A/71/353),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2016Ett värdigt liv: Från biståndsberoende till självständighet – Tvångsförflyttning och utveckling (COM(2016)0234, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2016Ett värdigt liv: Från biståndsberoende till självständighet – Tvångsförflyttning och utveckling (COM(2016)0234,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt av den 11 december 2013 om EU:s strategi för resiliens och katastrofriskreducering i utvecklingsländerna: lära av livsmedelsförsörjningskriser (1), av den 16 december 2015 om förberedelse inför världstoppmötet om humanitära frågor: utmaningar och möjligheter för humanitärt bistånd (2) och av den 14 februari 2017 om översynen av det europeiska samförståndet om utveckling (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt av den 11 december 2013 om EU:s strategi för resiliens och katastrofriskreducering i utvecklingsländerna: lära av livsmedelsförsörjningskriser (1), av den 16 december 2015 om förberedelse inför världstoppmötet om humanitära frågor: utmaningar och möjligheter för humanitärt bistånd (2) och av den 14 februari 2017 om översynen av det europeiska samförståndet om utveckling (3),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om resiliens som en strategisk prioritering för EU:s yttre åtgärder (O-000033/2017 – B8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om resiliens som en strategisk prioritering för EU:s yttre åtgärder (O-000033/2017 – B8-0313/2017),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utvecklingsutskottet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utvecklingsutskottet,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) lever 1,6 miljarder människor i 56 länder som betraktas som instabila (4). Situationer med instabilitet orsakas till stor del av människor. Situationer med instabilitet förvärrar befolkningens sårbarhet på grund av olika faktorer, inbegripet konflikt, bristande säkerhet, bristande tillgång till hälso- och sjukvård, påtvingad förflyttning, extrem fattigdom, ojämlikhet, bristande livsmedelstrygghet, ekonomiska chocker, dåligt styre, svaga institutioner, korruption, straffrihet och naturkatastrofer som förvärras av klimatförändringen. Att åstadkomma resiliens är särskilt viktigt i instabila situationer, som av OECD definieras med hjälp av fem kriterier: ekonomiska, miljörelaterade, politiska, säkerhetbetingade och sociala. |
| --- | --- |

A.

Enligt Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) lever 1,6 miljarder människor i 56 länder som betraktas som instabila (4). Situationer med instabilitet orsakas till stor del av människor. Situationer med instabilitet förvärrar befolkningens sårbarhet på grund av olika faktorer, inbegripet konflikt, bristande säkerhet, bristande tillgång till hälso- och sjukvård, påtvingad förflyttning, extrem fattigdom, ojämlikhet, bristande livsmedelstrygghet, ekonomiska chocker, dåligt styre, svaga institutioner, korruption, straffrihet och naturkatastrofer som förvärras av klimatförändringen. Att åstadkomma resiliens är särskilt viktigt i instabila situationer, som av OECD definieras med hjälp av fem kriterier: ekonomiska, miljörelaterade, politiska, säkerhetbetingade och sociala.

| B. | Begreppet resiliens har använts av EU och andra internationella organisationer i åratal, och definitionen verkar bli allt bredare: I sina slutsatser från 2013 definierar rådet resiliens som ”förmågan hos en enskild person, ett hushåll, en befolkningsgrupp, ett land eller en region att ha beredskap för, motstå, anpassa sig efter och snabbt återhämta sig från påfrestningar och chocker utan att de långsiktiga utvecklingsmöjligheterna äventyras”. |
| --- | --- |

B.

Begreppet resiliens har använts av EU och andra internationella organisationer i åratal, och definitionen verkar bli allt bredare: I sina slutsatser från 2013 definierar rådet resiliens som ”förmågan hos en enskild person, ett hushåll, en befolkningsgrupp, ett land eller en region att ha beredskap för, motstå, anpassa sig efter och snabbt återhämta sig från påfrestningar och chocker utan att de långsiktiga utvecklingsmöjligheterna äventyras”.

| C. | EU:s globala strategi för utrikes- och säkerhetspolitiken definierar ”motståndskraften hos stater och samhällen i öster och söder” som en av de fem topprioriteringarna i den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, där motståndskraft hos stater och samhällen definieras som ”förmågan till reform och i förlängningen till att stå emot och återhämta sig från interna och externa kriser”. I strategin betonas att ”ett motståndskraftigt samhälle med demokrati, förtroende för institutioner och hållbar utveckling utgör kärnan i en motståndskraftig stat”. |
| --- | --- |

C.

EU:s globala strategi för utrikes- och säkerhetspolitiken definierar ”motståndskraften hos stater och samhällen i öster och söder” som en av de fem topprioriteringarna i den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, där motståndskraft hos stater och samhällen definieras som ”förmågan till reform och i förlängningen till att stå emot och återhämta sig från interna och externa kriser”. I strategin betonas att ”ett motståndskraftigt samhälle med demokrati, förtroende för institutioner och hållbar utveckling utgör kärnan i en motståndskraftig stat”.

| D. | EU:s globala strategi säger också att EU ska anta en ”samarbetsinriktad strategi för sin politik på områdena för humanitära insatser, utveckling, migration, handel, investeringar, infrastruktur, utbildning, hälso- och sjukvård och forskning” och bland annat bedriva specialanpassad politik för att stödja inkluderande och ansvarig samhällsstyrning, främja de mänskliga rättigheterna, använda lokalt förankrade rättighetsbaserade strategier för reform av rättsväsendet, säkerhetssektorn och försvarssektorn, bistå instabila stater, bekämpa fattigdom och ojämlikhet och främja hållbar utveckling, fördjupa förbindelserna med civilsamhället, främja reformstrategier på energi- och miljöområdet samt ge stöd till hållbara lösningar för livsmedelsproduktion och användning av vatten. |
| --- | --- |

D.

EU:s globala strategi säger också att EU ska anta en ”samarbetsinriktad strategi för sin politik på områdena för humanitära insatser, utveckling, migration, handel, investeringar, infrastruktur, utbildning, hälso- och sjukvård och forskning” och bland annat bedriva specialanpassad politik för att stödja inkluderande och ansvarig samhällsstyrning, främja de mänskliga rättigheterna, använda lokalt förankrade rättighetsbaserade strategier för reform av rättsväsendet, säkerhetssektorn och försvarssektorn, bistå instabila stater, bekämpa fattigdom och ojämlikhet och främja hållbar utveckling, fördjupa förbindelserna med civilsamhället, främja reformstrategier på energi- och miljöområdet samt ge stöd till hållbara lösningar för livsmedelsproduktion och användning av vatten.

| E. | Det behövs ett mångfasetterat synsätt på resiliens i EU:s yttre åtgärder och detta kan åstadkommas, i överensstämmelse med principen om en konsekvent politik för utveckling, i synnerhet genom ökat utvecklingsbistånd och vid behov humanitärt bistånd tillsammans med miljöpolitik, med tydligt fokus på sårbarhets- och katastrofriskreducering, som ett avgörande sätt att minska de humanitära behoven. EU:s utrikespolitik är också central för främjandet av resiliens, särskilt genom främjande av hållbar utveckling, mänskliga rättigheter och politisk dialog, parallellt med inrättande av system för tidig varning och förebyggande av sociala och ekonomiska chocker som hungersnöd, ökad ojämlikhet, kränkningar av de mänskliga rättigheterna, våldsamma konflikter och lösning av dessa när de inträffar. |
| --- | --- |

E.

Det behövs ett mångfasetterat synsätt på resiliens i EU:s yttre åtgärder och detta kan åstadkommas, i överensstämmelse med principen om en konsekvent politik för utveckling, i synnerhet genom ökat utvecklingsbistånd och vid behov humanitärt bistånd tillsammans med miljöpolitik, med tydligt fokus på sårbarhets- och katastrofriskreducering, som ett avgörande sätt att minska de humanitära behoven. EU:s utrikespolitik är också central för främjandet av resiliens, särskilt genom främjande av hållbar utveckling, mänskliga rättigheter och politisk dialog, parallellt med inrättande av system för tidig varning och förebyggande av sociala och ekonomiska chocker som hungersnöd, ökad ojämlikhet, kränkningar av de mänskliga rättigheterna, våldsamma konflikter och lösning av dessa när de inträffar.

| F. | EU bör förespråka ett integrerat synsätt på de yttre åtgärderna, och samtidigt öka sitt bidrag till hållbar utveckling och vara medvetet om de fördragsenliga uppdragen och målen för varje politikområde. Detta är särskilt viktigt i konfliktsituationer och i samband med EU:s humanitära insatser, som inte kan betraktas som krishanteringsverktyg utan som en politik som helt och hållet måste följa principerna för humanitärt bistånd, i enlighet med det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd, och syfta till konsekventa och verksamma humanitära kvalitetsinsatser. EU bör fortsätta att arbeta för att alla parter i en konflikt ska respektera de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

F.

EU bör förespråka ett integrerat synsätt på de yttre åtgärderna, och samtidigt öka sitt bidrag till hållbar utveckling och vara medvetet om de fördragsenliga uppdragen och målen för varje politikområde. Detta är särskilt viktigt i konfliktsituationer och i samband med EU:s humanitära insatser, som inte kan betraktas som krishanteringsverktyg utan som en politik som helt och hållet måste följa principerna för humanitärt bistånd, i enlighet med det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd, och syfta till konsekventa och verksamma humanitära kvalitetsinsatser. EU bör fortsätta att arbeta för att alla parter i en konflikt ska respektera de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt.

| G. | Humanitära insatser bör följa en uppsättning internationellt erkända standarder och principer som har inarbetats i uppförandekoden för Internationella röda korsets och Röda halvmånens samt icke-statliga organisationers katastrofhjälp, och i stora drag införlivats i den humanitära stadgan. |
| --- | --- |

G.

Humanitära insatser bör följa en uppsättning internationellt erkända standarder och principer som har inarbetats i uppförandekoden för Internationella röda korsets och Röda halvmånens samt icke-statliga organisationers katastrofhjälp, och i stora drag införlivats i den humanitära stadgan.

| H. | Arbetet för att åstadkomma resiliens måste betraktas som en långsiktig strategi som är en del av hållbar utveckling, som bara kan bli hållbar om den tål chocker, påfrestningar och förändring. Program för uppbyggande av resiliens ingår i EU:s utrikes- och utvecklingssamarbete och dessa program måste därför vara anpassade till den specifika situationen och syfta till att stärka de nationella resiliensstrategierna i partnerländerna, vars regeringar även är ansvariga inför sin befolkning. |
| --- | --- |

H.

Arbetet för att åstadkomma resiliens måste betraktas som en långsiktig strategi som är en del av hållbar utveckling, som bara kan bli hållbar om den tål chocker, påfrestningar och förändring. Program för uppbyggande av resiliens ingår i EU:s utrikes- och utvecklingssamarbete och dessa program måste därför vara anpassade till den specifika situationen och syfta till att stärka de nationella resiliensstrategierna i partnerländerna, vars regeringar även är ansvariga inför sin befolkning.

| I. | Riskförståelse, förstärkt riskhantering och investering i system för tidig varning, tidig respons, förebyggande och katastrofriskreducering, i linje med prioriteringarna i Senai-ramen, är av avgörande betydelse för uppbyggnad av resiliens och därmed av avgörande betydelse för uppnående av hållbarhetsmålen. |
| --- | --- |

I.

Riskförståelse, förstärkt riskhantering och investering i system för tidig varning, tidig respons, förebyggande och katastrofriskreducering, i linje med prioriteringarna i Senai-ramen, är av avgörande betydelse för uppbyggnad av resiliens och därmed av avgörande betydelse för uppnående av hållbarhetsmålen.

| J. | Människor bör även i fortsättningen stå i fokus för EU:s resiliensstrategi, inbegripet genom att man när så är möjligt arbetar tillsammans med nationella, regionala och lokala organ för att bygga upp kapacitet till stöd för detta fokus och genom att man erkänner och stöder den viktiga roll som spelas av civilsamhällets organisationer och lokalsamhällen. |
| --- | --- |

J.

Människor bör även i fortsättningen stå i fokus för EU:s resiliensstrategi, inbegripet genom att man när så är möjligt arbetar tillsammans med nationella, regionala och lokala organ för att bygga upp kapacitet till stöd för detta fokus och genom att man erkänner och stöder den viktiga roll som spelas av civilsamhällets organisationer och lokalsamhällen.

| K. | Naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människor påverkar kvinnor, flickor, pojkar och män på olika sätt. Bristande jämställdhet förvärrar effekterna av påfrestningar och chocker och hindrar hållbar utveckling. |
| --- | --- |

K.

Naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människor påverkar kvinnor, flickor, pojkar och män på olika sätt. Bristande jämställdhet förvärrar effekterna av påfrestningar och chocker och hindrar hållbar utveckling.

| L. | Kvinnor och flickor drabbas hårdast i kriser och konflikter. Kvinnor och flickor utsätts i oproportionerligt hög grad för risk och förlorar i högre utsträckning sina försörjningsmöjligheter, sin trygghet och till och med sina liv under och efter katastrofer. Kvinnor och flickor löper större risker i samband med tvångsförflyttningar och kollaps av normala skyddsstrukturer och stödsystem. I samband med kriser är det vanligare med våldtäkt, sexuellt utnyttjande och riskbeteende, vilket leder till ökad sannolikhet för oönskade graviditeter, sexuellt överförda infektioner och komplikationer vad gäller reproduktiv hälsa. |
| --- | --- |

L.

Kvinnor och flickor drabbas hårdast i kriser och konflikter. Kvinnor och flickor utsätts i oproportionerligt hög grad för risk och förlorar i högre utsträckning sina försörjningsmöjligheter, sin trygghet och till och med sina liv under och efter katastrofer. Kvinnor och flickor löper större risker i samband med tvångsförflyttningar och kollaps av normala skyddsstrukturer och stödsystem. I samband med kriser är det vanligare med våldtäkt, sexuellt utnyttjande och riskbeteende, vilket leder till ökad sannolikhet för oönskade graviditeter, sexuellt överförda infektioner och komplikationer vad gäller reproduktiv hälsa.

| M. | Att ge kvinnor större inflytande är en nyckelåtgärd för att åstadkomma resiliens. Om programmen ska kunna bli verksamma, heltäckande och hållbara måste de medföra att resiliens byggs upp och förstärks och att kvinnorna involveras, samtidigt med beaktande av specifika förmågor och överlevnadsstrategier. |
| --- | --- |

M.

Att ge kvinnor större inflytande är en nyckelåtgärd för att åstadkomma resiliens. Om programmen ska kunna bli verksamma, heltäckande och hållbara måste de medföra att resiliens byggs upp och förstärks och att kvinnorna involveras, samtidigt med beaktande av specifika förmågor och överlevnadsstrategier.

| N. | Familjen är en viktig aktör vad gäller sådan essentiell produktion, konsumtion, reproduktion och ackumulering som hör samman med att individer och samhällen får det socialt och ekonomiskt bättre ställt. Familjen och dess medlemmar bygger upp stöd- och omsorgssystem och åstadkommer resiliens genom fortsatt optimism, påhittighet och beslutsamhet trots motgångar. Med hjälp av sådana styrkor och resurser lyckas människor ta sig igenom kriser och utmaningar. |
| --- | --- |

N.

Familjen är en viktig aktör vad gäller sådan essentiell produktion, konsumtion, reproduktion och ackumulering som hör samman med att individer och samhällen får det socialt och ekonomiskt bättre ställt. Familjen och dess medlemmar bygger upp stöd- och omsorgssystem och åstadkommer resiliens genom fortsatt optimism, påhittighet och beslutsamhet trots motgångar. Med hjälp av sådana styrkor och resurser lyckas människor ta sig igenom kriser och utmaningar.

| O. | EU:s strategi för resiliens i sina yttre åtgärder bör särskilt uppmärksamma de mest utsatta befolkningsgrupperna, inbegripet de fattigaste, minoritetsgrupper, tvångsförflyttade, kvinnor, barn, migranter, hiv-smittade, hbti-personer, personer med funktionsnedsättning och äldre. |
| --- | --- |

O.

EU:s strategi för resiliens i sina yttre åtgärder bör särskilt uppmärksamma de mest utsatta befolkningsgrupperna, inbegripet de fattigaste, minoritetsgrupper, tvångsförflyttade, kvinnor, barn, migranter, hiv-smittade, hbti-personer, personer med funktionsnedsättning och äldre.

| 1. | Europaparlamentet gläder sig över att vikten av resiliensfrämjande betonas i EU:s globala strategi och görs till en strategisk prioritering i EU:s yttre åtgärder. Parlamentet gläder sig över att ökad politisk, diplomatisk och säkerhetsbetingad uppmärksamhet på resiliensfrämjande insatser kan ge positiva återverkningar i partnerländerna, men understryker att resiliens inte kan reduceras till dessa aspekter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet upprepar vikten av att EU:s medlemsstater fullgör sina åtaganden inom ramen för det offentliga utvecklingsbiståndet och bidrar till starkare resiliens genom sina strategier och planeringsprocesser för utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd. Parlamentet understryker i detta avseende vikten av OECD:s ram för analys av resilienssystem, med vars hjälp strategier kan konkretiseras i form av effektivare sektorsövergripande och flerdimensionella programplaner. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att EU:s nuvarande synsätt på resiliens, däribland åtaganden för att ta itu med de underliggande orsakerna till kriser och sårbarhet, i enlighet med kommissionens meddelande från 2012 och rådets slutsatser från 2013, i grunden fortfarande är korrekt och bör upprätthållas, samtidigt som man erkänner vikten av att dra lärdom av genomförandet av denna politik när man ska utarbeta ett nytt gemensamt meddelande. Parlamentet undrar hur meddelandet kommer att ta hänsyn till utvärderingsresultat, med tanke på att en större utvärdering inte är planerad att genomföras förrän 2018. Parlamentet anser att handlingsplanen för resiliens 2013–2020 bör genomföras i sin helhet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att resiliens är ett flerdimensionellt begrepp – med mänskliga, ekonomiska, miljörelaterade, politiska, säkerhetsbetingade och sociala aspekter – och gläder sig över att begreppet spelar en allt viktigare roll i EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, utvecklingssamarbete och humanitära bistånd. Parlamentet påpekar att de specifika uppdragen och målen för varje politikområde måste respekteras, samtidigt som man främjar större konsekvens mellan politikområden, i riktning mot hållbar utveckling. Parlamentet påminner om vikten av att säkerställa principen om en konsekvent politik för utveckling i EU:s alla yttre åtgärder genom att se till att EU:s politik inte undergräver utvecklingsländernas ansträngningar för att uppnå målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker i synnerhet det humanitära biståndets särskilda ställning, eftersom detta undantagslöst måste vara behovsstyrt och genomföras med största respekt för de grundläggande humanitära principerna om humanitet, neutralitet, opartiskhet och oberoende och respekt för de mänskliga rättigheterna i enlighet med Genèvekonventionen och dess tilläggsprotokoll. Parlamentet betonar att respekt för de humanitära principerna är helt avgörande för att man ska kunna nå fram till de behövande och kunna skydda biståndsarbetarna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet gläder sig över att EU:s och medlemsstaternas tillhandahållande av humanitärt bistånd inte ska påverkas av andra partnergivares restriktioner avseende nödvändig medicinsk behandling, inbegripet tillgång till säker abort för kvinnor och flickor som våldtagits i väpnade konflikter, utan i stället ska följa internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att resiliensuppbyggnad i partnerländerna är en långsiktig process, och därför måste detta byggas in i utvecklingsprogram som även riktar sig till de mest utsatta delarna av befolkningen och i ekonomiska åtaganden. Parlamentet betonar att man i det nya gemensamma meddelandet bör erkänna detta och ge stöd till främjandet av resiliens som ett grundläggande element i partnerländernas strategier för hållbar utveckling, i synnerhet i instabila länder. Parlamentet noterar att dessa strategier måste anpassas till sitt sammanhang och följa de internationellt överenskomna principerna för ändamålsenlig utveckling: egenansvar för utvecklingsprioriteringar i partnerländer som får stöd (inbegripet samordning med nationella utvecklingsstrategier), fokus på resultat, inkluderande partnerskap, insyn och ansvarighet. I detta sammanhang understryker parlamentet vikten av Europaparlamentets, de nationella parlamentens och civilsamhällets övervakning och granskning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att sätta resiliens och dess flerdimensionella karaktär i centrum för den politiska dialogen med utvecklingsländer. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet pekar på den övergripande betydelsen av gemensam planering av EU:s resiliensåtgärder inom det humanitära biståndet och utvecklingsbiståndet, så att man säkerställer maximal komplementaritet och mindre biståndssplittring och ser till att kortsiktiga åtgärder lägger grunden för insatser på medellång och längre sikt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar vikten av tekniskt stöd till de minst utvecklade länderna och instabila stater, särskilt vad gäller hållbar markförvaltning, bevarande av ekosystem och vattenförsörjning eftersom detta är av avgörande betydelse för att uppnå förbättringar för både miljön och de människor som är beroende av den. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att det är de fattiga som även i fortsättningen kommer att drabbas hårdast efter katastrofer, vad gäller inkomster och välfärd. Parlamentet insisterar på att det främsta och övergripande målet för EU:s utvecklingssamarbete därför är att utrota fattigdomen, inom ramen för hållbar utveckling, i syfte att ge alla människor ett värdigt och anständigt liv. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar vikten av katastrofriskreducering i samband med uppbyggnad av resiliens. Parlamentet uppmanar EU att säkerställa att resiliensfrämjande insatser i det nya gemensamma meddelandet ligger i linje med åtagandena och målen i Sendai-ramen för katastrofriskreducering och genomförs genom kommissionens Sendai-handlingsplan för integrering av katastrofriskaspekter i all EU-politik, samt att säkerställa att tillräckliga medel anslås till denna prioritering. Parlamentet betonar att riskhantering är av avgörande betydelse för hållbar utveckling och efterlyser heltäckande lokala och nationella strategier för katastrofriskreducering och ett synsätt på katastrofriskreducering som inkluderar hela samhället och alla typer av faror, i syfte att minska sårbarheten och öka resiliensen. Parlamentet efterlyser att kopplingarna mellan katastrofriskreducering, anpassning till klimatförändringar och urbana strategier och initiativ förstärks. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att resiliens för individer och lokalsamhällen respektive fokus på utsatta grupper – inbegripet de fattigaste i samhället, minoritetsgrupper, familjer, kvinnor, barn, migranter, hiv-smittade, hbti-personer, personer med funktionsnedsättning och äldre – måste förbli ledstjärnor för de resiliensfrämjande insatserna inom EU:s yttre åtgärder. Parlamentet lyfter fram civilsamhällets och lokalsamhällenas centrala roll i uppbyggnaden av resiliens. Parlamentet understryker också vikten av att samla in och sprida gruppspecifika data för att kunna förstå och åtgärda de utsatta gruppernas situation. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att ändamålsenlig resiliensuppbyggnad kräver att man erkänner familjens betydelse och stöder familjens förmåga att hantera smällar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser könsmedveten planering som stärker kvinnors deltagande och tar upp kvinnofrågor i utvecklingen av resiliens mot katastrofer och klimatförändringar och som säkrar kvinnornas rättigheter, inbegripet äganderätt och besittningsrätt, inklusive vatten, skogar, boende och andra tillgångar. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare insatser för att öka kvinnors och flickors tillgång till hälsovård och utbildning i frågor om sexuell hälsa, familjeplanering, vård under graviditeten och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter på detta område, främst genom att ta itu med millennieutvecklingsmål nr 5 om mödrahälsovård, inbegripet minskad spädbarns- och barnadödlighet och undvikande av högriskförlossningar, som i stort sett inte uppnåtts alls. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker vikten av tillgång till hälsovård och vårdtjänster liksom till vatten, sanitet och hygien i nödsituationer samt långsiktig hälsoplanering i lokalsamhällen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar att de utdragna tvångsförflyttningarna utgör en särskild utmaning i många instabila och konfliktdrabbade länder och deras grannländer. Parlamentet understryker att skydd av tvångsförflyttade personer villkorslöst måste garanteras och att uppbyggnad av resiliens och självständighet hos de drabbade befolkningarna och deras värdsamhällen är av yttersta vikt, i enlighet med kommissionens meddelande Ett värdigt liv. Parlamentet påminner om vikten av självständighet för att skapa värdighet och resiliens. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar behovet att utvidga flyktingkonventionen och Kampalakonventionen för att skydda och bistå tvångsförflyttade över hela världen och de människor som drabbas av andra former av våld, t.ex. människohandel och könsrelaterat våld, eftersom de kan ha välgrundad anledning att frukta förföljelse eller riskera allvarlig skada. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet erkänner att resiliens på statsnivå är en viktig komponent i det allmänna resiliensbegreppet och understryker att resiliens och stabilitet i en stat är en direkt följd av respekt för mänskliga rättigheter, stark demokrati, rättsstatsprincipen och god förvaltning, förtroende för institutioner och möjlighet för landets medborgare att utkräva ansvar, men framför allt de enskilda medborgarnas och deras sammanslutningars engagemang för att hitta möjliga lösningar. Vart och ett av de här målen måste främjas och värnas i samband med genomförandet av EU:s globala strategi. Parlamentet betonar vikten av att stimulera grundläggande allmänna tjänster, som utbildning, hälso- och sjukvård, vatten och sanitet, för att stärka resiliensen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet understryker att begreppet resiliens i EU:s yttre åtgärder även i fortsättningen bör ha ett globalt geografiskt tillämpningsområde. Parlamentet noterar att resiliensfrämjande bör vara ett mål för insatserna för mänskliga rättigheter och hållbar utveckling i partnerländer och inte begränsas till geografiska områden med säkerhetskriser som direkt påverkar EU. Parlamentet betonar att man i det resiliensfrämjande arbetet hur som helst bör prioritera och särskilt uppmärksamma de minst utvecklade länderna, instabila stater och länder som utsätts för återkommande och säsongsrelaterade kriser, samtidigt som man tar itu med krisernas underliggande orsaker, särskilt genom stöd till åtgärder för förebyggande och beredskap. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar vikten av system för tidig varning och kapacitet till tidiga insatser som en mekanism för att främja resiliens, och uppmanar EU att öka sina insatser på det här området, i synnerhet genom att främja ett närmare samarbete mellan olika aktörer på plats, särskilt i EU:s delegationer, göra gemensamma analyser av instabila områden och skapa kontakter mellan regioner som ofta drabbas av samma typ av naturkatastrofer, så att man kan nå bättre förståelse och ge respons som är mer samordnad, dels mellan EU:s olika politikområden, dels mellan EU:s institutioner och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet efterlyser tillräckliga resurser för resiliensfrämjande åtgärder, i överensstämmelse med deras topplacering bland EU:s strategiska prioriteringar. Parlamentet skulle gärna se att det före nästa fleråriga budgetram genomförs en strategisk analys av hur EU kan använda befintliga externa finansiella instrument och innovativa mekanismer mer effektivt, samtidigt som de fortsättningsvis är förenliga med internationellt överenskomna principer för utvecklingseffektivitet, för att systematiskt införliva resiliens i strategier och program för utveckling och bistånd. Parlamentet betonar att åtgärder kan finansieras via olika instrument som kompletterar varandra, och understryker att resurser från instrument för utvecklingssamarbete även i fortsättningen huvudsakligen måste inriktas på målet att minska fattigdomen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet understryker behovet av att förbättra och utveckla utbildningen om katastrofer och kriser och att förbättra spridningen, sammanställningen och förmedlingen av information och kunskap som kan bidra till att stärka resiliensen i samhällen och främja beteendeförändringar och en kultur av katastrofberedskap. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmuntrar till ökat samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn i resiliensfrågor. Parlamentet påminner i det avseendet om vikten av kommissionens meddelande En starkare roll för den privata sektorn i insatserna för att uppnå hållbar tillväxt för alla i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra det ännu lättare för den privata sektorn att delta genom att skapa incitament och rätt klimat för privata företag för att de ska engagera sig i uppbyggnad av resiliens och riskreducering i partnerländer. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  EUT C 468, 15.12.2016, s. 120.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2015)0459.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2017)0026.

(4)  OECD (2016), States of Fragility 2016: Understanding violence, OECD publishing, Paris.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/183 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/183

---

P8_TA(2017)0243

Bekämpning av antisemitism

Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 om bekämpning av antisemitism (2017/2692(RSP))

(2018/C 307/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt ingressen till andra strecksatsen och strecksatserna 4–7och artikel 2, artikel 3.3 andra strecksatsen samt artikel 6, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt ingressen till andra strecksatsen och strecksatserna 4–7och artikel 2, artikel 3.3 andra strecksatsen samt artikel 6,

| — | med beaktande av artikel 17 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 7 december 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 7 december 2000,

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (2),

| — | med beaktande av antagandet 2015 av den europeiska säkerhetsagendan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av antagandet 2015 av den europeiska säkerhetsagendan,

| — | med beaktande av Europarådets resolution 2106 (2016) av den 20 april 2016Renewed commitment in the fight against antisemitism in Europe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets resolution 2106 (2016) av den 20 april 2016Renewed commitment in the fight against antisemitism in Europe,

| — | med beaktande av slutsatserna från kommissionens första årliga kollokvium om de grundläggande rättigheterna som hölls i Bryssel den 1–2 oktober 2015 med rubriken Tolerans och respekt: Att förebygga och bekämpa antisemitiskt och antimuslimskt hat i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från kommissionens första årliga kollokvium om de grundläggande rättigheterna som hölls i Bryssel den 1–2 oktober 2015 med rubriken Tolerans och respekt: Att förebygga och bekämpa antisemitiskt och antimuslimskt hat i Europa,

| — | med beaktande av utnämningen i december 2015 av en kommissionssamordnare för bekämpning av antisemitism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utnämningen i december 2015 av en kommissionssamordnare för bekämpning av antisemitism,

| — | med beaktande av inrättandet i juni 2016 av en högnivågrupp för kampen mot rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans, |
| --- | --- |

—

med beaktande av inrättandet i juni 2016 av en högnivågrupp för kampen mot rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans,

| — | med beaktande av den uppförandekod om motverkande av olaglig hatpropaganda på nätet som kommissionen och ledande IT-företag samt andra plattformar och företag för sociala medier kom överens om den 31 maj 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den uppförandekod om motverkande av olaglig hatpropaganda på nätet som kommissionen och ledande IT-företag samt andra plattformar och företag för sociala medier kom överens om den 31 maj 2016,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2016 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2015 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2016 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2015 (3),

| — | med beaktande av de våldsamma attackerna och terroristangreppen riktade mot medlemmar av den judiska befolkningen, som har ägt rum under senare år i flera medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de våldsamma attackerna och terroristangreppen riktade mot medlemmar av den judiska befolkningen, som har ägt rum under senare år i flera medlemsstater,

| — | med beaktande av regeringarnas främsta skyldighet att erbjuda alla medborgare säkerhet och trygghet, och den därav följande skyldigheten att övervaka och förhindra våld, inklusive antisemitiskt våld, och att ställa förövarna inför rätta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av regeringarnas främsta skyldighet att erbjuda alla medborgare säkerhet och trygghet, och den därav följande skyldigheten att övervaka och förhindra våld, inklusive antisemitiskt våld, och att ställa förövarna inför rätta,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Antalet antisemitiska incidenter i EU-medlemsstaterna har ökat väsentligt under senare år, vilket har rapporterats av bl.a. Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och EU:s byrå för grundläggande rättigheter (FRA). |
| --- | --- |

A.

Antalet antisemitiska incidenter i EU-medlemsstaterna har ökat väsentligt under senare år, vilket har rapporterats av bl.a. Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och EU:s byrå för grundläggande rättigheter (FRA).

| B. | Det har rapporterats att när särskilda säkerhetsåtgärder har införts, har de bidragit till att förebygga och minska antalet våldsamma antisemitiska attacker. |
| --- | --- |

B.

Det har rapporterats att när särskilda säkerhetsåtgärder har införts, har de bidragit till att förebygga och minska antalet våldsamma antisemitiska attacker.

| C. | Kampen mot antisemitismen är hela samhällets ansvar. |
| --- | --- |

C.

Kampen mot antisemitismen är hela samhällets ansvar.

| 1. | Europaparlamentet betonar att hatpropaganda och alla former av våld mot europeiska judiska medborgare strider mot Europeiska unionens värderingar. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och unionens institutioner och byråer att anta och tillämpa den arbetsdefinition av antisemitism som används av International Holocaust Remembrance Alliance (IHRA) (4) för att stödja de rättsliga och brottsbekämpande myndigheterna i deras ansträngningar att effektivare identifiera och lagföra antisemitiska attacker, och uppmanar medlemsstaterna att följa Storbritanniens och Österrikes exempel i detta sammanhang. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta alla åtgärder som krävs för att aktivt bidra till att garantera de judiska medborgarnas säkerhet samt trygga judiska lokaler för religionsutövning, undervisning och kulturaktiviteter, i nära samarbete och dialog med det judiska samfundet, civilsamhällets organisationer och icke-statliga organisationer som är aktiva i kampen mot diskriminering. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att en kommissionssamordnare för bekämpning av antisemitism har utsetts, och uppmanar kommissionen att tillhandahålla alla nödvändiga verktyg och allt det stöd som krävs för att denna funktion ska bli så effektiv som möjligt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utse nationella samordnare för bekämpning av antisemitism. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmuntrar ledamöterna i nationella och regionala parlament och politiska ledare att systematiskt och offentligt fördöma antisemitiska uttalanden och att engagera sig för motpropaganda och alternativa berättelser samt att inrätta partiöverskridande grupper mot antisemitism för att intensifiera kampen över hela det politiska spektrumet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar vilken viktig roll som civilsamhällets organisationer och utbildning har för att förebygga och bekämpa alla former av hat och intolerans, och uppmanar till ökat ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra medierna att främja respekten för alla trosuppfattningar och uppskattningen av mångfald samt att utbilda journalister om alla former av antisemitism, för att komma åt eventuella fördomar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater där motiv kopplade till ras, nationellt eller etniskt ursprung, religion eller trosuppfattning ännu inte betraktas som en försvårande omständighet vid brott att rätta till detta så snart som möjligt, och att agera för att rådets rambeslut om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen införs och tillämpas helt och fullt, så att antisemitiska handlingar både på och utanför internet garanterat lagförs av medlemsstaternas myndigheter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet insisterar på att de brottsbekämpande myndigheterna ska ges målinriktad utbildning i att bekämpa hatbrott och diskriminering och på inrättandet av särskilda avdelningar inom polisen som ska bekämpa hatbrott, där sådana avdelningar ännu inte finns, och uppmanar EU:s byråer och internationella organisationer att hjälpa medlemsstaterna att tillhandahålla sådan utbildning. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmuntrar gränsöverskridande samarbete på alla nivåer i lagföringen av hatbrott, framför allt lagföring av allvarliga brott såsom terroristverksamhet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att öka sina ansträngningar att se till att det införs ett omfattande och effektivt system för systematisk insamling av tillförlitliga, relevanta och jämförbara uppgifter om hatbrott, uppdelad efter motiv, bl.a. terrorism. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, i samband med den uppförandekod som man kommit överens med ledande IT-företag om, driva på online-mellanhänder och plattformar för sociala medier att snabbt vidta åtgärder för att förhindra och bekämpa antisemitisk hatpropaganda på nätet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att skolorna erbjuder en unik möjlighet att förmedla värdena tolerans och respekt, eftersom de når ut till alla barn från tidig ålder. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja undervisning om förintelsen i skolorna och att se till att lärarna är tillräckligt utbildade för denna uppgift och att de har beredskap att hantera mångfald i klassrummen. Parlamentet uppmuntrar också medlemsstaterna att överväga en omarbetning av läroböckerna för att se till att judisk historia och judars liv i dag presenteras på ett fullständigt och balanserat sätt, och att alla former av antisemitism undviks. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka det ekonomiska stödet till riktade åtgärder och utbildningsprojekt, bygga upp och förstärka partnerskap med judiska befolkningsgrupper och institutioner, och att uppmuntra utbyte mellan barn och ungdomar med olika religioner via gemensamma aktiviteter samt inleda och ge stöd till informationskampanjer i detta syfte. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätthålla nära kontakter med internationella aktörer såsom Unesco, OSSE och Europarådet, samt andra internationella partner, för att bekämpa antisemitism på internationell nivå. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att begära att få en rådgivande ställning inom International Holocaust Remembrance Alliance. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmuntrar varje medlemsstat att officiellt högtidlighålla minnesdagen med anledning av förintelsen den 27 januari. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, Europarådet, OSSE och Förenta nationerna. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  EUT L 328, 6.12.2008, s. 55.

(2)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 57.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2016)0485.

(4)  http://ec.europa.eu/newsroom/just/item-detail.cfm?item_id=50144

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/186 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/186

---

P8_TA(2017)0244

FN-konferens på hög nivå för att stödja genomförandet av mål 14 för hållbar utveckling (FN:s oceankonferens)

Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2017 om FN-konferens på hög nivå för att stödja genomförandet av mål 14 för hållbar utveckling (FN:s oceankonferens) (2017/2653(RSP))

(2018/C 307/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken (1) och av dess mål, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken (1) och av dess mål,

| — | med beaktanden av den kommande FN-konferensen på hög nivå för att stödja genomförandet av mål 14 (FN:s oceankonferens), som ska hållas vid FN:s högkvarter den 5–9 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktanden av den kommande FN-konferensen på hög nivå för att stödja genomförandet av mål 14 (FN:s oceankonferens), som ska hållas vid FN:s högkvarter den 5–9 juni 2017,

| — | med beaktande av den fjärde högnivåkonferensen om vårt hav, som Europeiska unionen kommer att anordna på Malta den 5–6 oktober 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fjärde högnivåkonferensen om vårt hav, som Europeiska unionen kommer att anordna på Malta den 5–6 oktober 2017,

| — | med beaktande av ministerkonferensen om fiske i Medelhavet, som hölls på Malta den 30 mars 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ministerkonferensen om fiske i Medelhavet, som hölls på Malta den 30 mars 2017,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 10 november 2016 med titeln Internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid (JOIN(2016)0049), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 10 november 2016 med titeln Internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid (JOIN(2016)0049),

| — | med beaktande av den muntliga frågan till kommissionen om FN-konferensen på hög nivå för att stödja genomförandet av mål 14 för hållbar utveckling (FN:s oceankonferens) (O-000031/2017 – B8-0311/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den muntliga frågan till kommissionen om FN-konferensen på hög nivå för att stödja genomförandet av mål 14 för hållbar utveckling (FN:s oceankonferens) (O-000031/2017 – B8-0311/2017),

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Oceanerna och haven är av central betydelse för våra liv, vår välfärd och vår framtid. För närvarande försämras tillståndet i oceanerna snabbt – vattnet värms upp och försuras, korallerna bleknar, trycket på fiskbestånden tilltar och mängden marint avfall ökar – vilket visar att det är dags att vidta åtgärder för att mobilisera det ledarskap som behövs för att skydda våra oceaner. |
| --- | --- |

A.

Oceanerna och haven är av central betydelse för våra liv, vår välfärd och vår framtid. För närvarande försämras tillståndet i oceanerna snabbt – vattnet värms upp och försuras, korallerna bleknar, trycket på fiskbestånden tilltar och mängden marint avfall ökar – vilket visar att det är dags att vidta åtgärder för att mobilisera det ledarskap som behövs för att skydda våra oceaner.

| B. | Kommissionsledamot Vella har efterfrågat ökade insatser och ett större engagemang från EU:s sida för att skydda våra hav och oceaner. |
| --- | --- |

B.

Kommissionsledamot Vella har efterfrågat ökade insatser och ett större engagemang från EU:s sida för att skydda våra hav och oceaner.

| C. | Hoten mot ekosystem och fiskeområden från verksamheter kopplade till den blå tillväxten, t.ex. råvaruutvinning på havsbotten, oljeutvinning och tidvatten- och vågenergi samt de risker dessa verksamheter medför, är oklara, överskrider gränser och påverkar traditionella fiskeområden. |
| --- | --- |

C.

Hoten mot ekosystem och fiskeområden från verksamheter kopplade till den blå tillväxten, t.ex. råvaruutvinning på havsbotten, oljeutvinning och tidvatten- och vågenergi samt de risker dessa verksamheter medför, är oklara, överskrider gränser och påverkar traditionella fiskeområden.

| D. | De småskaliga och icke-industriella fiskarnas tillgång till marknader och resurser är en prioriterad fråga i FN:s agenda 2030 och fiskare bör ges en röst i alla faser av beslutsfattande inom fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

D.

De småskaliga och icke-industriella fiskarnas tillgång till marknader och resurser är en prioriterad fråga i FN:s agenda 2030 och fiskare bör ges en röst i alla faser av beslutsfattande inom fiskeripolitiken.

| E. | Icke-industriellt fiske sysselsätter över 90 % av de personer som verkar i fiskeribranschen, varav cirka hälften är kvinnor, och står för ungefär 50 % av världens fiskefångster. I enlighet med FAO:s frivilliga riktlinjer för säkerställande av hållbart småskaligt fiske i förbindelse med tryggad livsmedelsförsörjning och fattigdomsutrotning, utgör icke-industriellt fiske en värdefull källa för djurprotein åt miljoner människor runt om i världen och stödjer ofta lokala ekonomier i kustsamhällen. |
| --- | --- |

E.

Icke-industriellt fiske sysselsätter över 90 % av de personer som verkar i fiskeribranschen, varav cirka hälften är kvinnor, och står för ungefär 50 % av världens fiskefångster. I enlighet med FAO:s frivilliga riktlinjer för säkerställande av hållbart småskaligt fiske i förbindelse med tryggad livsmedelsförsörjning och fattigdomsutrotning, utgör icke-industriellt fiske en värdefull källa för djurprotein åt miljoner människor runt om i världen och stödjer ofta lokala ekonomier i kustsamhällen.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar initiativet att sammankalla till en FN-konferens på hög nivå för att rikta uppmärksamheten på behovet av att agera globalt för att minska människans negativa inverkan på oceanerna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att trots att världssamfundet åtog sig att stoppa överfisket till 2015 vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002, så överfiskas fortfarande 31,4 % av världens fiskbestånd. Parlamentet påminner om att överfisket är ett allvarligt hot mot inte bara hela marina ekosystem utan även mot livsmedelstryggheten och den ekonomiska och sociala hållbarheten för kustsamhällena i världen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet är oroat över att den försurning av haven som de ökade koldioxidnivåerna leder till kommer att få allvarliga konsekvenser för många marina organismer. Parlamentet understryker behovet av att utveckla effektiva anpassningsåtgärder och sektorsövergripande motåtgärder för att bygga upp motståndskraften mot försurning och de skadliga effekter klimatförändringen har på oceanerna och kusternas ekosystem. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar behovet av en ekosystembaserad förvaltning och försiktighetsansats i enlighet med vad som fastställs i fördragen och den gemensamma fiskeripolitiken så att man kan återuppbygga och upprätthålla utnyttjade fiskbestånd ovanför de nivåer som kan ge maximalt hållbart uttag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet vill se att alla beslut om fiskesubventioner görs med hänsyn till de specifika egenskaperna i det icke-industriella och småskaliga fisket, dess lokala karaktär och dess grundläggande roll när det gäller att säkerställa livsmedelssuveränitet och ekonomisk och social överlevnad för kustsamhällen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar staterna att ta sitt ansvar som flagg-, kust- hamn- och marknadsstater genom framför allt följande:






  — | Flaggstat – fullständigt genomförande av internationella och nationella förvaltningsåtgärder för att säkerställa att fartyg som för deras flagg följer reglerna. |
| --- | --- | --- |

6.

—

Flaggstat – fullständigt genomförande av internationella och nationella förvaltningsåtgärder för att säkerställa att fartyg som för deras flagg följer reglerna.

| — | Kuststat – säkerställande av hållbart fiske i vatten som står under deras jurisdiktion samt kontroll av tillträdet till dessa vatten för att förhindra olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske). |
| --- | --- |

—

Kuststat – säkerställande av hållbart fiske i vatten som står under deras jurisdiktion samt kontroll av tillträdet till dessa vatten för att förhindra olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske).

| — | Hamnstat – ratificering och fullständigt genomförande av FAO:s (FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation) avtal om hamnstatsåtgärder. |
| --- | --- |

—

Hamnstat – ratificering och fullständigt genomförande av FAO:s (FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation) avtal om hamnstatsåtgärder.

| — | Marknadsstat – vidtagande av åtgärder för att säkerställa bättre samordning mellan kampen mot IUU-fiske och handels- och marknadspolitiken. |
| --- | --- |

—

Marknadsstat – vidtagande av åtgärder för att säkerställa bättre samordning mellan kampen mot IUU-fiske och handels- och marknadspolitiken.

| 7. | Europaparlamentet betonar vikten av att bevara minst 10 % av kust- och havsområdena, i enlighet med FN:s mål för hållbar utveckling nr 14.5. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar vikten av FN:s mål för hållbar utveckling nr 14.7 när det gäller att öka de ekonomiska fördelar som en hållbar användning av de marina resurserna kan ge små östater under utveckling och de minst utvecklade länderna, bland annat genom en hållbar förvaltning av fiskbestånden, vattenbruk och turism. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet efterlyser en förstärkt hållbar fiskeförvaltning, bland annat genom införande av vetenskapsbaserade förvaltningsåtgärder. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser ett förstärkt regionalt samarbete mellan samtliga stater i fiskeriförvaltningen för att uppnå ett hållbart och jämlikt utnyttjande av långvandrande arter, i synnerhet när det gäller vetenskapliga bedömningar av bestånd samt uppföljning, kontroll och övervakning av fiskeverksamheten i enlighet med FN:s utvärdering av fiskebestånden 1995 och de tre översynskonferenserna 2006, 2010 och 2016. Parlamentet anser att alla kommersiellt nyttjade arter bör förvaltas av regionala fiskeriförvaltningsorganisationer med ökad befogenhet att effektivt genomdriva förvaltningsbeslut och påföljder. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att fortsätta att främja principerna och målen i den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt sekretariatet för UNFCCC, med en begäran om att resolutionen ska spridas till alla parter i konventionen som inte är medlemmar i EU. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Torsdagen den 1 juni 2017

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/188 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/188

---

P8_TA(2017)0232

Begäran om upphävande av Béla Kovács immunitet

Europaparlamentets beslut av den 1 juni 2017 om begäran om upphävande av Béla Kovács immunitet (2016/2266(IMM))

(2018/C 307/31)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Béla Kovács immunitet som översändes den 19 september 2016 av Péter Polt, Ungerns allmänne åklagare, med anledning av det brottmålsförfarande som det centrala chefsåklagarämbetet inlett mot honom, och som tillkännagavs i kammaren den 3 oktober 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Béla Kovács immunitet som översändes den 19 september 2016 av Péter Polt, Ungerns allmänne åklagare, med anledning av det brottmålsförfarande som det centrala chefsåklagarämbetet inlett mot honom, och som tillkännagavs i kammaren den 3 oktober 2016,

| — | efter att ha inbjudit Béla Kovács att höras den 12 och 30 januari och den 22 mars 2017, i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha inbjudit Béla Kovács att höras den 12 och 30 januari och den 22 mars 2017, i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1),

| — | med beaktande av artikel 4.2 i Ungerns grundlag, avsnitten 10.2 och 12.1 i lag LVII från 2004 om den rättsliga ställningen för Ungerns ledamöter av Europaparlamentet samt avsnitt 74.1 och 74.3 i lag XXXVI från 2012 om nationalförsamlingen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 4.2 i Ungerns grundlag, avsnitten 10.2 och 12.1 i lag LVII från 2004 om den rättsliga ställningen för Ungerns ledamöter av Europaparlamentet samt avsnitt 74.1 och 74.3 i lag XXXVI från 2012 om nationalförsamlingen,

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0203/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0203/2017), och av följande skäl:

| A. | Ungerns allmänne åklagare har begärt att immuniteten för en ledamot av Europaparlamentet, Béla Kovács, ska upphävas, så att utredningar kan genomföras för att fastställa huruvida han ska åtalas för brotten budgetbedrägeri som lett till betydande ekonomiska förluster i enlighet med avsnitt 396.1 a i den ungerska strafflagen respektive upprepad användning av förfalskade privata handlingar i enlighet med avsnitt 345 i strafflagen. Enligt det avsnittet har den som använder en falsk eller förfalskad privat handling eller en privat handling med osant innehåll för att styrka att en rättighet eller skyldighet föreligger, har ändrats eller upphört gjort sig skyldig till en förseelse som ska bestraffas med fängelse i högst ett år. |
| --- | --- |

A.

Ungerns allmänne åklagare har begärt att immuniteten för en ledamot av Europaparlamentet, Béla Kovács, ska upphävas, så att utredningar kan genomföras för att fastställa huruvida han ska åtalas för brotten budgetbedrägeri som lett till betydande ekonomiska förluster i enlighet med avsnitt 396.1 a i den ungerska strafflagen respektive upprepad användning av förfalskade privata handlingar i enlighet med avsnitt 345 i strafflagen. Enligt det avsnittet har den som använder en falsk eller förfalskad privat handling eller en privat handling med osant innehåll för att styrka att en rättighet eller skyldighet föreligger, har ändrats eller upphört gjort sig skyldig till en förseelse som ska bestraffas med fängelse i högst ett år.

| B. | Enligt artikel 9 i protokoll 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöter av Europaparlamentet på sin egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras stat. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 9 i protokoll 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöter av Europaparlamentet på sin egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras stat.

| C. | Enligt artikel 4.2 i Ungerns grundlag ska parlamentsledamöter ha rätt till immunitet. Enligt avsnitt 10.2 i lag LVII från 2004 om ställningen för Ungerns ledamöter av Europaparlamentet har Europaparlamentets ledamöter rätt till immunitet som är likvärdig med den immunitet som åtnjuts av ledamöterna av det ungerska parlamentet, och enligt artikel 12.1 ska beslutet om att upphäva immuniteten för en ledamot av Europaparlamentet omfattas av Europaparlamentets behörighet. Enligt artikel 74.1 i lag XXXVI från 2012 om nationalförsamlingen kan ett straffrättsligt förfarande, eller – om ett frivilligt avstående från immuniteten inte föreligger i det aktuella fallet – ett administrativt förfarande vidtas mot en ledamot endast med nationalförsamlingens förhandstillstånd. Enligt artikel 74.3 i samma lag ska begäran om upphävande av immuniteten innan åtal väcks lämnas in av den allmänne åklagaren. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 4.2 i Ungerns grundlag ska parlamentsledamöter ha rätt till immunitet. Enligt avsnitt 10.2 i lag LVII från 2004 om ställningen för Ungerns ledamöter av Europaparlamentet har Europaparlamentets ledamöter rätt till immunitet som är likvärdig med den immunitet som åtnjuts av ledamöterna av det ungerska parlamentet, och enligt artikel 12.1 ska beslutet om att upphäva immuniteten för en ledamot av Europaparlamentet omfattas av Europaparlamentets behörighet. Enligt artikel 74.1 i lag XXXVI från 2012 om nationalförsamlingen kan ett straffrättsligt förfarande, eller – om ett frivilligt avstående från immuniteten inte föreligger i det aktuella fallet – ett administrativt förfarande vidtas mot en ledamot endast med nationalförsamlingens förhandstillstånd. Enligt artikel 74.3 i samma lag ska begäran om upphävande av immuniteten innan åtal väcks lämnas in av den allmänne åklagaren.

| D. | Enligt artikel 21.1 och 21.2 i Europaparlamentets beslut 2005/684/EG, Euratom av den 28 september 2005 om antagande av Europaparlamentets ledamotsstadga (2) har ledamöterna rätt att assisteras av medarbetare som de själva fritt har valt, och parlamentet ska ersätta de faktiska kostnaderna för dessa medarbetares anställning. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 21.1 och 21.2 i Europaparlamentets beslut 2005/684/EG, Euratom av den 28 september 2005 om antagande av Europaparlamentets ledamotsstadga (2) har ledamöterna rätt att assisteras av medarbetare som de själva fritt har valt, och parlamentet ska ersätta de faktiska kostnaderna för dessa medarbetares anställning.

| E. | Enligt artikel 34.4 i presidiets beslut av den 19 maj och 9 juli 2008 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets ledamotsstadga får också ersättning för utgifter i samband med avtal om praktiktjänstgöring utbetalas, i enlighet med de villkor som fastställts av presidiet. |
| --- | --- |

E.

Enligt artikel 34.4 i presidiets beslut av den 19 maj och 9 juli 2008 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets ledamotsstadga får också ersättning för utgifter i samband med avtal om praktiktjänstgöring utbetalas, i enlighet med de villkor som fastställts av presidiet.

| F. | Enligt artikel 1.1 i presidiets beslut av den 19 april 2010 om bestämmelser avseende ledamöternas praktikanter får Europaparlamentets ledamöter, för att bidra till utbildning och yrkesutbildning i Europa och främja ökad kunskap om hur parlamentet fungerar, erbjuda praktikplatser i Bryssel och Strasbourg under plenarsammanträdena eller i samband med deras verksamhet som ledamöter i det land där den aktuella ledamoten valdes i varje enskilt fall. |
| --- | --- |

F.

Enligt artikel 1.1 i presidiets beslut av den 19 april 2010 om bestämmelser avseende ledamöternas praktikanter får Europaparlamentets ledamöter, för att bidra till utbildning och yrkesutbildning i Europa och främja ökad kunskap om hur parlamentet fungerar, erbjuda praktikplatser i Bryssel och Strasbourg under plenarsammanträdena eller i samband med deras verksamhet som ledamöter i det land där den aktuella ledamoten valdes i varje enskilt fall.

| G. | Enligt artikel 5.1 och 5.2 i bestämmelserna om praktikanter ska särskilda bestämmelser för praktiken ingå i ett skriftligt praktikavtal som ska undertecknas av både ledamoten och praktikanten. Avtalet ska innehålla en klausul i vilken det uttryckligen anges att Europaparlamentet inte får betraktas som part i avtalet. Enligt artikel 5.4 kan kostnader som uppkommer i samband med praktiken, inklusive stipendier och kostnader för försäkringsskyddet om det betalas av ledamoten, ersättas från den ersättning som ledamöterna erhåller för assistentstöd, i enlighet med artikel 33.4 i tillämpningsföreskrifterna, upp till den maximala nivån för denna ersättning. |
| --- | --- |

G.

Enligt artikel 5.1 och 5.2 i bestämmelserna om praktikanter ska särskilda bestämmelser för praktiken ingå i ett skriftligt praktikavtal som ska undertecknas av både ledamoten och praktikanten. Avtalet ska innehålla en klausul i vilken det uttryckligen anges att Europaparlamentet inte får betraktas som part i avtalet. Enligt artikel 5.4 kan kostnader som uppkommer i samband med praktiken, inklusive stipendier och kostnader för försäkringsskyddet om det betalas av ledamoten, ersättas från den ersättning som ledamöterna erhåller för assistentstöd, i enlighet med artikel 33.4 i tillämpningsföreskrifterna, upp till den maximala nivån för denna ersättning.

| H. | Enligt sista meningen i artikel 1.1 i bestämmelserna om praktikanter får det stipendium som praktikanten tilldelas inte utformas så att det i själva verket utgör en förtäckt form av lön. Enligt artikel 7.1 ska den ledamot praktikanten är knuten till ensam ha ansvar för honom eller henne under hela praktikperioden. |
| --- | --- |

H.

Enligt sista meningen i artikel 1.1 i bestämmelserna om praktikanter får det stipendium som praktikanten tilldelas inte utformas så att det i själva verket utgör en förtäckt form av lön. Enligt artikel 7.1 ska den ledamot praktikanten är knuten till ensam ha ansvar för honom eller henne under hela praktikperioden.

| I. | I detta fall har parlamentet inte funnit något belägg för fumus persecutionis, det vill säga en tillräckligt allvarlig och precis misstanke om att begäran om upphävande har lämnats in i samband med ett förfarande som inletts i avsikt att tillfoga den berörda ledamoten politisk skada. |
| --- | --- |

I.

I detta fall har parlamentet inte funnit något belägg för fumus persecutionis, det vill säga en tillräckligt allvarlig och precis misstanke om att begäran om upphävande har lämnats in i samband med ett förfarande som inletts i avsikt att tillfoga den berörda ledamoten politisk skada.

| J. | Den förre talmannens beslut att pricka Kovács för överträdelse av artikel 1 a i uppförandekoden (3) kan inte likställas med en lagakraftvunnen dom i de frågor som det brottmålsförfarande som inletts av det centrala chefsåklagarämbetet gäller. Det har alltså inte skett någon överträdelse av principen ne bis in idem. Följaktligen hindrar den påföljd som den förre talmannen beslutade om inom ramen för uppförandekoden inte att ett straffrättsligt förfarande inleds eller genomförs i Ungern för att avgöra om åtal ska väckas. |
| --- | --- |

J.

Den förre talmannens beslut att pricka Kovács för överträdelse av artikel 1 a i uppförandekoden (3) kan inte likställas med en lagakraftvunnen dom i de frågor som det brottmålsförfarande som inletts av det centrala chefsåklagarämbetet gäller. Det har alltså inte skett någon överträdelse av principen ne bis in idem. Följaktligen hindrar den påföljd som den förre talmannen beslutade om inom ramen för uppförandekoden inte att ett straffrättsligt förfarande inleds eller genomförs i Ungern för att avgöra om åtal ska väckas.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Béla Kovács immunitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den behöriga myndigheten i Ungern och till Béla Kovács. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens dom av den 12 maj 1964, Wagner/Fohrmann och Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, domstolens dom av den 10 juli 1986, Wybot/Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, tribunalens dom av den 15 oktober 2008, Mote/parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, domstolens dom av den 21 oktober 2008, Marra/De Gregorio och Clemente, C-200200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom av den 19 mars 2010, Gollnisch/parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543, tribunalens dom av den 17 januari 2013, Gollnisch/parlamentet, T-346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  EUT L 262, 7.10.2005, s. 1.

(3)  Se bilaga I till arbetsordningen, uppförandekod för Europaparlamentets ledamöter avseende ekonomiska intressen och intressekonflikter.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 16 maj 2017

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/191 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/191

---

P8_TA(2017)0201

Protokollet till ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan EU och Mongoliet (p.g.a. Kroatiens anslutning) ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 maj 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens och dess medlemsstaters vägnar av protokollet till ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Mongoliet, å andra sidan, för att beakta Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (09264/2016 – C8-0455/2016 – 2015/0113(NLE))

(Godkännande)

(2018/C 307/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (09264/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (09264/2016),

| — | med beaktande av utkastet till protokoll till ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Mongoliet, å andra sidan, för att beakta Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (08940/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll till ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Mongoliet, å andra sidan, för att beakta Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (08940/2016),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207 och 209 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0455/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207 och 209 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0455/2016),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0074/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0074/2017).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Mongoliet. |
| --- | --- |

2.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/192 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/192

---

P8_TA(2017)0202

Stabiliserings- och associeringsavtalet mellan EU och Bosnien och Hercegovina (p.g.a. Kroatiens anslutning) ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 maj 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens och dess medlemsstaters vägnar, av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (13824/2016 – C8-0527/2016 – 2016/0311(NLE))

(Godkännande)

(2018/C 307/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (13824/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (13824/2016),

| — | med beaktande av utkastet till protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (13823/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (13823/2016),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 217 samt artikel 218.6 andra stycket a led i och 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0527/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 217 samt artikel 218.6 andra stycket a led i och 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0527/2016),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0169/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0169/2017).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

2.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/193 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/193

---

P8_TA(2017)0203

Avtalet mellan EU och Norge om kompletterande bestämmelser till instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 maj 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan unionen och Konungariket Norge om kompletterande bestämmelser om instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering, som är en del av fonden för inre säkerhet, för perioden 2014–2020 (13710/2016 – C8-0005/2017 – 2016/0322(NLE))

(Godkännande)

(2018/C 307/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (13710/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (13710/2016),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Norge om kompletterande bestämmelser om instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering som är en del av fonden för inre säkerhet för perioden 2014–2020 (13711/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Norge om kompletterande bestämmelser om instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering som är en del av fonden för inre säkerhet för perioden 2014–2020 (13711/2016),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0005/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0005/2017),

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för utrikesfrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för utrikesfrågor,

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0174/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0174/2017).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Konungariket Norge. |
| --- | --- |

2.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/194 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/194

---

P8_TA(2017)0204

EU:s anslutning till Internationella rådgivande kommittén för bomull (ICAC) ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 maj 2017 om utkastet till rådets beslut om Europeiska unionens anslutning till Internationella rådgivande kommittén för bomull (ICAC) 15540/2016 – C8-0024/2017 – 2016/0349(NLE))

(Godkännande)

(2018/C 307/35)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (15540/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (15540/2016),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.3, 207.4 och 218.6 andra stycket led a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0024/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.3, 207.4 och 218.6 andra stycket led a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0024/2017),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A8-0187/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A8-0187/2017),

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.

---

Onsdagen den 17 maj 2017

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/195 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/195

---

P8_TA(2017)0209

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems

Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan från Finland – EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems) (COM(2017)0157 – C8-0131/2017 – 2017/2058(BUD))

(2018/C 307/36)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0157 – C8-0131/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0157 – C8-0131/2017),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13,

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0196/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0196/2017), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden). |
| --- | --- |

B.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden).

| C. | Unionen främjar globalisering. Unionen skyddar enskilda individer som för tillfället påverkas av förändringar på den globala marknaden. Antagandet av förordningen om fonden återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, fastställa unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att inbegripa egenföretagare och ungdomar samt finansiera incitament att starta egna företag. |
| --- | --- |

C.

Unionen främjar globalisering. Unionen skyddar enskilda individer som för tillfället påverkas av förändringar på den globala marknaden. Antagandet av förordningen om fonden återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, fastställa unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att inbegripa egenföretagare och ungdomar samt finansiera incitament att starta egna företag.

| D. | Finland lämnade in ansökan EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems om ekonomiskt stöd från fonden efter uppsägningar inom den näringsgren som i Nace rev. 2 klassificeras under huvudgrupp 26 (tillverkning av datorer, elektronikvaror och optik) vid Nokia Oy (Nokia Network Systems) och tre underleverantörer och producenter i efterföljande produktionsled, som i första hand är verksamma i Nuts 2-regionerna Helsingfors-Nyland (Nyland) (FI1B), Västra Finland (Birkaland) (FI19) och Norra och Östra Finland (Norra Österbotten (FI1D). 821 av 945 uppsagda arbetstagare som är berättigade till stöd från fonden förväntas delta i åtgärderna. |
| --- | --- |

D.

Finland lämnade in ansökan EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems om ekonomiskt stöd från fonden efter uppsägningar inom den näringsgren som i Nace rev. 2 klassificeras under huvudgrupp 26 (tillverkning av datorer, elektronikvaror och optik) vid Nokia Oy (Nokia Network Systems) och tre underleverantörer och producenter i efterföljande produktionsled, som i första hand är verksamma i Nuts 2-regionerna Helsingfors-Nyland (Nyland) (FI1B), Västra Finland (Birkaland) (FI19) och Norra och Östra Finland (Norra Österbotten (FI1D). 821 av 945 uppsagda arbetstagare som är berättigade till stöd från fonden förväntas delta i åtgärderna.

| E. | Ansökan lämnades in med stöd av insatskriteriet i artikel 4.1 a i förordningen om fonden, enligt vilket minst 500 arbetstagare ska ha blivit uppsagda under en referensperiod på fyra månader i en medlemsstat. Även arbetstagare hos underleverantörer och producenter i efterföljande produktionsled omfattas. |
| --- | --- |

E.

Ansökan lämnades in med stöd av insatskriteriet i artikel 4.1 a i förordningen om fonden, enligt vilket minst 500 arbetstagare ska ha blivit uppsagda under en referensperiod på fyra månader i en medlemsstat. Även arbetstagare hos underleverantörer och producenter i efterföljande produktionsled omfattas.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att insatskriterierna enligt artikel 4.1 a i förordningen om fonden är uppfyllda och att Finland därför är berättigat till ekonomiskt stöd på 2 641 800 EUR enligt den förordningen, vilket utgör 60 % av de totala kostnaderna på 4 403 000 EUR. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att Finland lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 22 november 2016, och att kommissionen, efter att ytterligare information omgående hade lämnats av Finland, avslutade sin bedömning den 7 april 2017 och underrättade parlamentet samma dag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att sektorn för tillverkning av datorer, elektronikvaror och optik redan varit föremål för femton ansökningar om medel ur fonden, varav tre lämnats in av Finland (4). Samtliga ansökningar baserades på globaliseringskriterier. Parlamentet konstaterar att fyra av de femton ansökningarna avsåg Nokiaföretag. Parlamentet konstaterar att slutrapporterna för 2012 visar att 44 % av deltagarna i fondens verksamhet var anställda två år efter datumet för Finlands ansökan om medel ur fonden, och siffrorna för 2013 visar på en anställningsgrad på 65 %. Parlamentet förväntar sig att kommissionens halvtidsöversyn, som ska läggas fram före den 30 juni 2017 (5), ska inbegripa detaljerade uppgifter om återintegreringsgraden på lång sikt för personer som erhållit stöd från fonden, vilket redan efterlystes i parlamentets resolution av den 15 september 2016 (6). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att IKT strukturellt spelar en nyckelroll i den finländska ekonomin. Parlamentet anser att de senaste uppsägningarna vid Nokia Oy återspeglar en trend som påverkar hela den finländska teknikindustrin, där sysselsättningsnivån under de senaste åren varit mycket instabil till följd av ett stort tryck att öka effektiviteten och upprätthålla produkternas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att IKT-industrin är ytterst känslig för förändringar på den globala marknaden. Parlamentet konstaterar att konkurrensen inom sektorn är global, vilket innebär att alla marknadsaktörer kan konkurrera om samma kund, och att personalens lokalisering och kulturella bakgrund har begränsad betydelse. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att uppsägningarna vid Nokia Oy är ett led i företagets världsomspännande omställningsprogram som behövs för att klara av konkurrensen från de östasiatiska rivalerna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att Nokia efter inrättandet av ett gemensamt företag med Siemens för nätteknik vidtog ett antal åtgärder, inbegripet en överföring av resurser till framtidens teknik och en personalminskning, i syfte att minska sina årliga driftskostnader med 900 miljoner EUR före utgången av 2018. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att de personer som blev arbetslösa från Nokia Oy under 2016 antingen hade universitetsutbildning (40 %) eller gymnasieexamen (60 %) och hade arbetat med programmering och design med yrkeskvalifikationer som i många fall var föråldrade. Parlamentet konstaterar att 21 % av de berörda stödmottagarna är över 54 år, vilket är en ålder då det är mycket svårt att återanställas på arbetsmarknaden. Parlamentet konstaterar dessutom att arbetslöshetsgraden länge legat över det nationella genomsnittet i två av de tre berörda regionerna, och att arbetslösheten bland högutbildade överlag är hög i dessa regioner, med en situation som är särskilt svår för personer över 50 år. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmärksammar att Finland har utarbetat det samordnade paketet av individanpassade tjänster i samråd med de berörda aktörerna efter att arbets- och näringsministeriet inrättat en arbetsgrupp med företrädare för de berörda stödmottagarna, arbetsmarknadens parter och nationella och regionala partner. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar att Finland planerar sju olika typer av åtgärder: i) handledning och andra förberedande åtgärder, ii) sysselsättnings- och företagstjänster, iii) yrkesutbildningsinsatser iv) startpengar, v) expertbedömningar, vi) lönesubventioner, vii) bidrag till resor, uppehälle och flyttkostnader. Parlamentet konstaterar att dessa åtgärder utgör aktiva arbetsmarknadsåtgärder. Parlamentet konstaterar att dessa åtgärder kommer att underlätta återanställningen av de uppsagda arbetstagarna. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar att inkomststödjande åtgärder motsvarar 13,34 % av det totala paketet med individanpassade tjänster, vilket är en bra bit under det tak på maximalt 35 % som fastställs i förordningen om fonden, och att dessa åtgärder förutsätter att de berörda stödmottagarna aktivt söker arbete eller deltar i utbildning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar utnyttjandet av Eures-nätverkets tjänster för att vidarebefordra jobbannonser från utlandet till finländska arbetssökande. Parlamentet noterar att internationella rekryteringsevenemang kommer att anordnas regionalt i samarbete med fonden och Eures-tjänsterna. Parlamentet välkomnar dessa åtgärder och det faktum att de finländska myndigheterna uppmuntrar de uppsagda arbetstagarna att fullt ut utnyttja sin rätt till fri rörlighet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar den uppsättning utbildnings- och rådgivningstjänster som ska tillhandahållas liksom stödet till personer som söker arbete utanför Finland och till nystartade företag. Parlamentet anser att dessa åtgärder är särskilt lämpliga mot bakgrund av de berörda arbetstagarnas ålder och kompetens. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar att de finländska myndigheterna den 2 juni 2016 inledde de individanpassade åtgärderna, långt innan ansökan om stöd från EGF lämnades in för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster som får stöd från fonden bör utformas med hänsyn till framtida utsikter på arbetsmarknaden och den kompetens som krävs, och vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi, i enlighet med artikel 7 i förordningen om fonden. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar det belopp på 59 000 EUR som anslagits för information och publicitet, och betonar hur viktig denna verksamhet är för att uppmuntra stödberättigade mottagare att delta i de åtgärder som stöds via fonden. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar att tillräckliga medel har anslagits för kontroll och rapportering. Parlamentet konstaterar att en systematisk rapportering om de tjänster som stöds via fonden kommer att bidra till ett korrekt utnyttjande av fonden. Parlamentet välkomnar det belopp på 20 000 EUR som avsatts för kontroll och rapportering. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att Nokia Network Systems har uppfyllt sina rättsliga skyldigheter och hållit samråd med samtliga berörda aktörer. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Parlamentet betonar att de finländska myndigheterna har bekräftat att de åtgärder som avses inte får ekonomiskt stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och av att erkänna den kompetens som en arbetstagare förvärvat under hela sitt yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas utan också till näringslivets faktiska behov. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar på nytt att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet betonar att Finland har bekräftat att stödet ur fonden faktiskt inte kommer att ersätta dessa åtgärder. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna försöker finna synergier med andra åtgärder som finansieras med nationella medel eller unionsmedel, och utnyttjar andra unionsprogram vid sidan av åtgärders finansierade via fonden. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att allmänheten får tillgång till samtliga handlingar som berör ansökningar om medel ur fonden. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  EGF/2007/004 FI/Perlos, EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, EGF/2013/001 FI/Nokia.

(5)  Artikel 20 i förordning (EU) nr 1309/2013.

(6)  Europaparlamentets resolution av den 15 september 2016 om verksamheten inom och effekterna och mervärdet av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter mellan 2007 och 2014 (Antagna texter, P8_TA(2016)0361).

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Finland – EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2017/951.)

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/200 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/200

---

P8_TA(2017)0212

Automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Kroatien *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 maj 2017 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Kroatien (05318/2017 – C8-0033/2017 – 2017/0801(CNS))

(Samråd)

(2018/C 307/37)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (05318/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (05318/2017),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0033/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0033/2017),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33,

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0171/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0171/2017).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/201 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/201

---

P8_TA(2017)0213

Invändning mot en delegerad akt: Identifiering av högrisktredjeländer med strategiska brister

Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2017 om kommissionens delegerade förordning av den 24 mars 2017 om ändring av delegerad förordning (EU) 2016/1675 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 vad gäller avlägsnande av Guyana från tabellen i punkt 1 i bilagan och tillägg av Etiopien till den tabellen (C(2017)01951 – 2017/2634(DEA))

(2018/C 307/38)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2017)01951) (nedan kallad den delegerade ändringsförordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2017)01951) (nedan kallad den delegerade ändringsförordningen),

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och rådets och kommissionens direktiv 2006/70/EG (1) (4AMLD), särskilt artiklarna 9.2 och 64.5, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och rådets och kommissionens direktiv 2006/70/EG (1) (4AMLD), särskilt artiklarna 9.2 och 64.5,

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1675 av den 14 juli 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 genom identifiering av högrisktredjeländer med strategiska brister (2), särskilt bilagan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1675 av den 14 juli 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 genom identifiering av högrisktredjeländer med strategiska brister (2), särskilt bilagan,

| — | Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2017 om kommissionens delegerade förordning av den 24 november 2016 om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1675 om komplettering av direktiv (EU) 2015/849 genom identifiering av högrisktredjeländer med strategiska brister (3) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2017 om kommissionens delegerade förordning av den 24 november 2016 om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1675 om komplettering av direktiv (EU) 2015/849 genom identifiering av högrisktredjeländer med strategiska brister (3)

| — | med beaktande av kommissionens skrivelse av den 24 mars 2017 som åtföljde den delegerade ändringsförordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens skrivelse av den 24 mars 2017 som åtföljde den delegerade ändringsförordningen,

| — | med beaktande av det arbete som utförts i och de slutsatser som dragits hittills av parlamentets två särskilda utskott, dvs. utskottet för skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt och undersökningskommittén beträffande penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete som utförts i och de slutsatser som dragits hittills av parlamentets två särskilda utskott, dvs. utskottet för skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt och undersökningskommittén beträffande penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av artikel 105.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.3 i arbetsordningen,

| A. | Syftet med den delegerade förordningen, dess bilaga och den delegerade ändringsförordningen är att identifiera högrisktredjeländer med strategiska brister vad gäller åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (AML/CTF), som utgör ett hot mot EU:s finansiella system och som kräver skärpta åtgärder för kundkännedom vid ansvariga enheter inom EU i enlighet med 4AMLD. |
| --- | --- |

A.

Syftet med den delegerade förordningen, dess bilaga och den delegerade ändringsförordningen är att identifiera högrisktredjeländer med strategiska brister vad gäller åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (AML/CTF), som utgör ett hot mot EU:s finansiella system och som kräver skärpta åtgärder för kundkännedom vid ansvariga enheter inom EU i enlighet med 4AMLD.

| B. | Kommissionens senaste delegerade förordning (EU) 2016/1675 om komplettering av direktiv (EU) 2015/849 genom identifiering av högrisktredjeländer med strategiska brister har varit i kraft sedan den 23 september 2016. |
| --- | --- |

B.

Kommissionens senaste delegerade förordning (EU) 2016/1675 om komplettering av direktiv (EU) 2015/849 genom identifiering av högrisktredjeländer med strategiska brister har varit i kraft sedan den 23 september 2016.

| C. | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1675 kommer att fortsätta att vara i kraft även om den delegerade ändringsförordningen förkastas. |
| --- | --- |

C.

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1675 kommer att fortsätta att vara i kraft även om den delegerade ändringsförordningen förkastas.

| D. | Förteckningen över länder överensstämmer – även efter de ändringar genom den delegerade ändringsförordningen som antogs av kommissionen den 24 mars 2017 – med de länder som identifierades av arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) vid dess 29:e plenarsammanträde den 20–24 februari 2017. |
| --- | --- |

D.

Förteckningen över länder överensstämmer – även efter de ändringar genom den delegerade ändringsförordningen som antogs av kommissionen den 24 mars 2017 – med de länder som identifierades av arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) vid dess 29:e plenarsammanträde den 20–24 februari 2017.

| E. | Såsom anges i skäl 28 i 4AMLD och upprepas i motiveringen (C(2016)04180) till kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1675 är kommissionens bedömning en självständig process. Kommissionen är med andra ord fri att avvika från FATF:s standarder, antingen genom att behålla ett tredjeland i sin förteckning även om det tagits bort av FATF eller genom att ta med ytterligare tredjeländer, så länge detta sker i överensstämmelse med de särskilda kriterier som anges i artikel 9.2 i 4AMLD. |
| --- | --- |

E.

Såsom anges i skäl 28 i 4AMLD och upprepas i motiveringen (C(2016)04180) till kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1675 är kommissionens bedömning en självständig process. Kommissionen är med andra ord fri att avvika från FATF:s standarder, antingen genom att behålla ett tredjeland i sin förteckning även om det tagits bort av FATF eller genom att ta med ytterligare tredjeländer, så länge detta sker i överensstämmelse med de särskilda kriterier som anges i artikel 9.2 i 4AMLD.

| F. | Kommissionens bedömning är en självständig process som måste genomföras på ett grundligt och opartiskt sätt, där alla tredjeländer bedöms utifrån samma kriterier, fastställda i artikel 9.2 i 4AMLD. |
| --- | --- |

F.

Kommissionens bedömning är en självständig process som måste genomföras på ett grundligt och opartiskt sätt, där alla tredjeländer bedöms utifrån samma kriterier, fastställda i artikel 9.2 i 4AMLD.

| G. | Parlamentet förkastade en tidigare delegerad ändringsförordning (C(2016)07495) på grund av att kommissionens process inte var tillräckligt självständig och inte erkände den icke uttömmande karaktären hos förteckningen över kriterier (”i synnerhet”) i artikel 9.2 i 4AMLD, och därmed uteslöt förbrott till penningtvätt, t.ex. skattebrott. |
| --- | --- |

G.

Parlamentet förkastade en tidigare delegerad ändringsförordning (C(2016)07495) på grund av att kommissionens process inte var tillräckligt självständig och inte erkände den icke uttömmande karaktären hos förteckningen över kriterier (”i synnerhet”) i artikel 9.2 i 4AMLD, och därmed uteslöt förbrott till penningtvätt, t.ex. skattebrott.

| H. | Parlamentet anser fortfarande att AML/CFT-brister kan finnas kvar vad gäller flera aspekter av artikel 9.2 i vissa länder som inte är upptagna i förteckningen över högrisktredjeländer i den delegerade ändringsförordningen. |
| --- | --- |

H.

Parlamentet anser fortfarande att AML/CFT-brister kan finnas kvar vad gäller flera aspekter av artikel 9.2 i vissa länder som inte är upptagna i förteckningen över högrisktredjeländer i den delegerade ändringsförordningen.

| I. | Parlamentet har vederbörligen noterat kommissionens skrivelse av den 24 mars 2017 som hänvisar till kommissionens pågående utvärdering av möjligheterna att minska sitt beroende av externa informationskällor. Inrättandet av en oberoende utvärderingsprocess för EU:s förteckning över högrisktredjeländer, såsom begärts av parlamentet, är ett av de alternativ som bedöms. |
| --- | --- |

I.

Parlamentet har vederbörligen noterat kommissionens skrivelse av den 24 mars 2017 som hänvisar till kommissionens pågående utvärdering av möjligheterna att minska sitt beroende av externa informationskällor. Inrättandet av en oberoende utvärderingsprocess för EU:s förteckning över högrisktredjeländer, såsom begärts av parlamentet, är ett av de alternativ som bedöms.

| J. | Parlamentet är medvetet om den tid och de resurser som utvecklingen av en självständig utvärderingsprocess kan ta, särskilt med tanke på den mycket begränsade personal och resurser som står till kommissionens förfogande, i syfte att förhindra ekonomiska brott, men förväntar sig ett starkare åtagande från kommissionen med fasta och ambitiösa delmål (såsom en färdplan) för att ge en tydlig signal om institutionernas gemensamma åtagande att bekämpa penningtvätt, skatteflykt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

J.

Parlamentet är medvetet om den tid och de resurser som utvecklingen av en självständig utvärderingsprocess kan ta, särskilt med tanke på den mycket begränsade personal och resurser som står till kommissionens förfogande, i syfte att förhindra ekonomiska brott, men förväntar sig ett starkare åtagande från kommissionen med fasta och ambitiösa delmål (såsom en färdplan) för att ge en tydlig signal om institutionernas gemensamma åtagande att bekämpa penningtvätt, skatteflykt och finansiering av terrorism.

| K. | Utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor har tillsammans begärt att kommissionsledamoten med ansvar för denna delegerade akt ska besöka dem för att hålla en ordentlig diskussion om förslaget och parlamentets invändningar mot det. |
| --- | --- |

K.

Utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor har tillsammans begärt att kommissionsledamoten med ansvar för denna delegerade akt ska besöka dem för att hålla en ordentlig diskussion om förslaget och parlamentets invändningar mot det.

| 1. | Europaparlamentet invänder mot kommissionens delegerade förordning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och informera den om att den delegerade förordningen inte kan träda i kraft. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny delegerad akt som tar hänsyn till de farhågor som anges ovan, inklusive dess rekommendation att anta en färdplan för att uppnå en oberoende utvärderingsprocess. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 141, 5.6.2015, s. 73.

(2)  EUT L 254, 20.9.2016, s. 1.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2017)0008.

---

Torsdagen den 18 maj 2017

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/203 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/203

---

P8_TA(2017)0221

Avtal mellan EU, Island, Liechtenstein och Norge om en finansiell mekanism för EES för perioden 2014–2021 ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2017 om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen, Island, Furstendömet Liechtenstein och Konungariket Norge om en finansiell mekanism för EES för perioden 2014–2021, avtalet mellan Konungariket Norge och Europeiska unionen om en norsk finansiell mekanism för perioden 2014–2021, tilläggsprotokollet till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge samt tilläggsprotokollet till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Island (06679/2016 – C8-0175/2016 – 2016/0052(NLE))

(Godkännande)

(2018/C 307/39)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (06679/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (06679/2016),

| — | med beaktande av förslaget till avtal mellan Europeiska unionen, Island, Furstendömet Liechtenstein och Konungariket Norge om en finansiell mekanism för EES för perioden 2014–2021 (06956/16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till avtal mellan Europeiska unionen, Island, Furstendömet Liechtenstein och Konungariket Norge om en finansiell mekanism för EES för perioden 2014–2021 (06956/16),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Konungariket Norge och Europeiska unionen om en norsk finansiell mekanism för perioden 2014-2021 (06957/16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Konungariket Norge och Europeiska unionen om en norsk finansiell mekanism för perioden 2014-2021 (06957/16),

| — | med beaktande av utkastet till tilläggsprotokoll till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge (06960/16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till tilläggsprotokoll till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge (06960/16),

| — | med beaktande av utkastet till tilläggsprotokoll till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Island (06959/16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till tilläggsprotokoll till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Island (06959/16),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 217 samt artikel 218.6 andra stycket led a v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0175/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 217 samt artikel 218.6 andra stycket led a v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0175/2016),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A8-0072/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A8-0072/2017).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalen och protokollen ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Island, Furstendömet Liechtenstein och Konungariket Norge. |
| --- | --- |

2.

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/204 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/204

---

P8_TA(2017)0224

Gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster online på den inre marknaden ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2017 om säkerställande av gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster online på den inre marknaden (COM(2015)0627 – C8-0392/2015 – 2015/0284(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 307/40)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0627), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0627),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0392/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0392/2015),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2016 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 8 april 2016 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 8 april 2016 (2),

| — | med beaktande av den provisoriska överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 15 februari 2017 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den provisoriska överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 15 februari 2017 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0378/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0378/2016).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 264, 20.7.2016, s. 86.

(2)  EUT C 240, 1.7.2016, s. 72.

---

P8_TC1-COD(2015)0284

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 maj 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster online på den inre marknaden

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2017/1128.)

---

Torsdagen den 1 juni 2017

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/205 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/205

---

P8_TA(2017)0233

Mervärdesskattesatser på böcker, tidningar och tidskrifter *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 1 juni 2017 om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller mervärdesskattesatser som tillämpas på böcker, tidningar och tidskrifter (COM(2016)0758 – C8-0529/2016 – 2016/0374(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2018/C 307/41)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2016)0758), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2016)0758),

| — | med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0529/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0529/2016),

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A8-0189/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A8-0189/2017),

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl - 1 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1) | Skillnaden mellan förväntade mervärdesskatteintäkter och den mervärdesskatt som faktiskt uppbärs (det så kallade mervärdesskattegapet) i unionen uppgick till ca 170 miljarder EUR 2013, och de gränsöverskridande bedrägerierna orsakar mervärdesskatteförluster i unionen för ca 50 miljarder EUR per år. Allt detta gör mervärdesskatten till en viktig fråga som måste behandlas på unionsnivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1)

Skillnaden mellan förväntade mervärdesskatteintäkter och den mervärdesskatt som faktiskt uppbärs (det så kallade mervärdesskattegapet) i unionen uppgick till ca 170 miljarder EUR 2013, och de gränsöverskridande bedrägerierna orsakar mervärdesskatteförluster i unionen för ca 50 miljarder EUR per år. Allt detta gör mervärdesskatten till en viktig fråga som måste behandlas på unionsnivå.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | I rådets direktiv 2006/112/EG (7) föreskrivs att medlemsstaterna får tillämpa reducerade mervärdesskattesatser på publikationer som tillhandahålls på någon form av fysisk bärare. En reducerad mervärdesskattesats får dock inte tillämpas på publikationer som tillhandahålls på elektronisk väg, vilka måste beskattas enligt normalskattesatsen för mervärdesskatt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

I rådets direktiv 2006/112/EG (7) föreskrivs att medlemsstaterna får tillämpa reducerade mervärdesskattesatser på publikationer som tillhandahålls på någon form av fysisk bärare. En reducerad mervärdesskattesats får dock inte tillämpas på publikationer som tillhandahålls på elektronisk väg, vilka måste beskattas enligt normalskattesatsen för mervärdesskatt.

| (1) | I rådets direktiv 2006/112/EG (7) föreskrivs att medlemsstaterna får tillämpa reducerade mervärdesskattesatser på publikationer som tillhandahålls på någon form av fysisk bärare. En reducerad mervärdesskattesats får dock inte tillämpas på publikationer som tillhandahålls på elektronisk väg, vilka måste beskattas enligt normalskattesatsen för mervärdesskatt.
  Detta missgynnar publikationer som tillhandahålls på elektronisk väg och hämmar utvecklingen av denna marknad. Denna komparativa nackdel kan hindra utvecklingen av den digitala ekonomin i unionen. |
| --- | --- |

(1)

I rådets direktiv 2006/112/EG (7) föreskrivs att medlemsstaterna får tillämpa reducerade mervärdesskattesatser på publikationer som tillhandahålls på någon form av fysisk bärare. En reducerad mervärdesskattesats får dock inte tillämpas på publikationer som tillhandahålls på elektronisk väg, vilka måste beskattas enligt normalskattesatsen för mervärdesskatt.
  Detta missgynnar publikationer som tillhandahålls på elektronisk väg och hämmar utvecklingen av denna marknad. Denna komparativa nackdel kan hindra utvecklingen av den digitala ekonomin i unionen.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | I sin resolution av den 13 oktober 2011 om mervärdesskattens framtid

   (7 bis)

  påminde Europaparlamentet om att ett av de viktigaste inslagen i mervärdesskatten är principen om neutralitet, och det argumenteras att ”alla böcker, tidningar och tidskrifter oavsett format bör behandlas på exakt samma sätt”. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

I sin resolution av den 13 oktober 2011 om mervärdesskattens framtid

   (7 bis)

  påminde Europaparlamentet om att ett av de viktigaste inslagen i mervärdesskatten är principen om neutralitet, och det argumenteras att ”alla böcker, tidningar och tidskrifter oavsett format bör behandlas på exakt samma sätt”.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | I linje med kommissionens strategi för den digitala inre marknaden (8)

  bör medlemsstaterna, för att hålla sig à jour med de tekniska framstegen
  i den digitala ekonomin, ges möjlighet att anpassa mervärdesskattesatserna för publikationer som tillhandahålls på elektronisk väg till mervärdesskattesatser för publikationer på någon form av fysisk bärare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

I linje med kommissionens strategi för den digitala inre marknaden (8)

  bör medlemsstaterna, för att hålla sig à jour med de tekniska framstegen
  i den digitala ekonomin, ges möjlighet att anpassa mervärdesskattesatserna för publikationer som tillhandahålls på elektronisk väg till mervärdesskattesatser för publikationer på någon form av fysisk bärare.

| (2) | I linje med kommissionens strategi för den digitala inre marknaden (8)

  och dess ambition att säkra Europas globala konkurrenskraft och ställning som världsledande
  i den digitala ekonomin
  bör medlemsstaterna
  ges möjlighet att anpassa mervärdesskattesatserna för publikationer som tillhandahålls på elektronisk väg till mervärdesskattesatser för publikationer på någon form av fysisk bärare
  , för att på så vis stimulera innovation, skapande, investeringar och produktion av nytt innehåll och underlätta digitalt lärande, kunskapsöverföring samt tillgång till och främjande av kultur i den digitala miljön
  . |
| --- | --- |

(2)

I linje med kommissionens strategi för den digitala inre marknaden (8)

  och dess ambition att säkra Europas globala konkurrenskraft och ställning som världsledande
  i den digitala ekonomin
  bör medlemsstaterna
  ges möjlighet att anpassa mervärdesskattesatserna för publikationer som tillhandahålls på elektronisk väg till mervärdesskattesatser för publikationer på någon form av fysisk bärare
  , för att på så vis stimulera innovation, skapande, investeringar och produktion av nytt innehåll och underlätta digitalt lärande, kunskapsöverföring samt tillgång till och främjande av kultur i den digitala miljön
  .

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | När medlemsstaterna tillåts tillämpa reducerade skattesatser, kraftigt reducerade skattesatser eller nollskattesatser på tryckta publikationer och elektroniska publikationer bör det säkerställas att de ekonomiska fördelarna överförs till konsumenterna, så att läsandet främjas, och till förläggarna, så att investeringar i nytt innehåll uppmuntras och, i fråga om tidningar och tidskrifter, reklamberoendet minskas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

När medlemsstaterna tillåts tillämpa reducerade skattesatser, kraftigt reducerade skattesatser eller nollskattesatser på tryckta publikationer och elektroniska publikationer bör det säkerställas att de ekonomiska fördelarna överförs till konsumenterna, så att läsandet främjas, och till förläggarna, så att investeringar i nytt innehåll uppmuntras och, i fråga om tidningar och tidskrifter, reklamberoendet minskas.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | I handlingsplanen för mervärdesskatt (9) beskrev kommissionen att publikationer som tillhandahålls på elektronisk väg bör kunna dra nytta av samma förmånliga mervärdesskattesats som publikationer på någon form av fysisk bärare. För att uppnå detta mål måste man inbegripa en möjlighet för alla medlemsstater att på tillhandahållande av böcker, tidningar och tidskrifter tillämpa antingen en reducerad mervärdesskattesats eller lägre reducerade mervärdesskattesatser, inbegripet möjligheten att bevilja undantag med rätt till avdrag för mervärdesskatt som betalats i det föregående ledet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

I handlingsplanen för mervärdesskatt (9) beskrev kommissionen att publikationer som tillhandahålls på elektronisk väg bör kunna dra nytta av samma förmånliga mervärdesskattesats som publikationer på någon form av fysisk bärare. För att uppnå detta mål måste man inbegripa en möjlighet för alla medlemsstater att på tillhandahållande av böcker, tidningar och tidskrifter tillämpa antingen en reducerad mervärdesskattesats eller lägre reducerade mervärdesskattesatser, inbegripet möjligheten att bevilja undantag med rätt till avdrag för mervärdesskatt som betalats i det föregående ledet.

| (3) | I handlingsplanen för mervärdesskatt (9) beskrev kommissionen att publikationer som tillhandahålls på elektronisk väg bör kunna dra nytta av samma förmånliga mervärdesskattesats som publikationer på någon form av fysisk bärare. För att uppnå detta mål måste man inbegripa en möjlighet för alla medlemsstater att på tillhandahållande av böcker, tidningar och tidskrifter tillämpa antingen en reducerad mervärdesskattesats eller lägre reducerade mervärdesskattesatser, inbegripet möjligheten att bevilja undantag med rätt till avdrag för mervärdesskatt som betalats i det föregående ledet.
  Det förslaget är i överensstämmelse med målet att ge medlemsstaterna större frihet att fastställa sina egna mervärdesskattesatser i ett slutgiltigt, destinationsbaserat mervärdesskattesystem. |
| --- | --- |

(3)

I handlingsplanen för mervärdesskatt (9) beskrev kommissionen att publikationer som tillhandahålls på elektronisk väg bör kunna dra nytta av samma förmånliga mervärdesskattesats som publikationer på någon form av fysisk bärare. För att uppnå detta mål måste man inbegripa en möjlighet för alla medlemsstater att på tillhandahållande av böcker, tidningar och tidskrifter tillämpa antingen en reducerad mervärdesskattesats eller lägre reducerade mervärdesskattesatser, inbegripet möjligheten att bevilja undantag med rätt till avdrag för mervärdesskatt som betalats i det föregående ledet.
  Det förslaget är i överensstämmelse med målet att ge medlemsstaterna större frihet att fastställa sina egna mervärdesskattesatser i ett slutgiltigt, destinationsbaserat mervärdesskattesystem.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3 a) | I överensstämmelse med handlingsplanen för mervärdesskatt syftar detta direktiv till att åstadkomma enklare, mer bedrägerisäkra och företagsvänliga mervärdesskattesystem i medlemsstaterna och till att hålla jämna steg med dagens digitala och mobila ekonomi. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3 a)

I överensstämmelse med handlingsplanen för mervärdesskatt syftar detta direktiv till att åstadkomma enklare, mer bedrägerisäkra och företagsvänliga mervärdesskattesystem i medlemsstaterna och till att hålla jämna steg med dagens digitala och mobila ekonomi.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | För att förhindra en utbredd användning av reducerade mervärdesskattesatser för audiovisuellt innehåll bör medlemsstaterna ges möjlighet att tillämpa en reducerad skattesats på böcker, tidningar och tidskrifter, men endast om dessa publikationer, både sådana som tillhandahålls på någon form av fysisk bärare eller som tillhandahålls på elektronisk väg, inte helt eller huvudsakligen består av musik- eller filminnehåll. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

För att förhindra en utbredd användning av reducerade mervärdesskattesatser för audiovisuellt innehåll bör medlemsstaterna ges möjlighet att tillämpa en reducerad skattesats på böcker, tidningar och tidskrifter, men endast om dessa publikationer, både sådana som tillhandahålls på någon form av fysisk bärare eller som tillhandahålls på elektronisk väg, inte helt eller huvudsakligen består av musik- eller filminnehåll.

| (5) | För att förhindra en utbredd användning av reducerade mervärdesskattesatser för audiovisuellt innehåll bör medlemsstaterna ges möjlighet att tillämpa en reducerad skattesats på böcker, tidningar och tidskrifter, men endast om dessa publikationer, både sådana som tillhandahålls på någon form av fysisk bärare eller som tillhandahålls på elektronisk väg, inte helt eller huvudsakligen består av musik- eller filminnehåll.
  Med tanke på vikten av att underlätta tillgången till böcker, tidningar och tidskrifter för personer som är blinda eller synsvaga eller har annat läshandikapp, i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv ...

   (9 bis)

  , ska anpassade och ljudbaserade elektroniska böcker, tidningar och tidskrifter inte anses bestå helt eller huvudsakligen av musik- eller filminnehåll. Därför skulle reducerade mervärdesskattesatser kunna tillämpas även på dessa format. |
| --- | --- |

(5)

För att förhindra en utbredd användning av reducerade mervärdesskattesatser för audiovisuellt innehåll bör medlemsstaterna ges möjlighet att tillämpa en reducerad skattesats på böcker, tidningar och tidskrifter, men endast om dessa publikationer, både sådana som tillhandahålls på någon form av fysisk bärare eller som tillhandahålls på elektronisk väg, inte helt eller huvudsakligen består av musik- eller filminnehåll.
  Med tanke på vikten av att underlätta tillgången till böcker, tidningar och tidskrifter för personer som är blinda eller synsvaga eller har annat läshandikapp, i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv ...

   (9 bis)

  , ska anpassade och ljudbaserade elektroniska böcker, tidningar och tidskrifter inte anses bestå helt eller huvudsakligen av musik- eller filminnehåll. Därför skulle reducerade mervärdesskattesatser kunna tillämpas även på dessa format.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5 a) | Att ge medlemsstaterna frihet att tillämpa reducerade eller kraftigt reducerade mervärdesskattesatser på e-böcker, e-tidningar och e-tidskrifter skulle kunna skapa nya vinstmarginaler för förläggare och möjliggöra investeringar i nytt innehåll, jämfört med den nuvarande modellen som är kraftigt reklamberoende. En mer allmän reflektion över finansieringsmodellen för e-innehåll bör även inledas på unionsnivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5 a)

Att ge medlemsstaterna frihet att tillämpa reducerade eller kraftigt reducerade mervärdesskattesatser på e-böcker, e-tidningar och e-tidskrifter skulle kunna skapa nya vinstmarginaler för förläggare och möjliggöra investeringar i nytt innehåll, jämfört med den nuvarande modellen som är kraftigt reklamberoende. En mer allmän reflektion över finansieringsmodellen för e-innehåll bör även inledas på unionsnivå.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | Den flexibilitet som beviljas medlemsstaterna i samband med det föreliggande förslaget föregriper inte på något sätt införandet av det slutgiltiga mervärdesskattesystemet, där varje ökning av flexibiliteten kommer att behöva vägas mot inverkan på den inre marknadens funktion, utrymmet för momsbedrägerier, ökade kostnader för företagen och risken för illojal konkurrens. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

Den flexibilitet som beviljas medlemsstaterna i samband med det föreliggande förslaget föregriper inte på något sätt införandet av det slutgiltiga mervärdesskattesystemet, där varje ökning av flexibiliteten kommer att behöva vägas mot inverkan på den inre marknadens funktion, utrymmet för momsbedrägerier, ökade kostnader för företagen och risken för illojal konkurrens.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 6b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6b) | Även om detta direktiv ger medlemsstaterna möjlighet att åtgärda den ojämlika behandlingen undanröjer det inte behovet av ett mer samordnat, effektivare och enklare system för reducerade mervärdesskattesatser med färre undantag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6b)

Även om detta direktiv ger medlemsstaterna möjlighet att åtgärda den ojämlika behandlingen undanröjer det inte behovet av ett mer samordnat, effektivare och enklare system för reducerade mervärdesskattesatser med färre undantag.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led 3

Direktiv 2006/112/EG

Bilaga III – led 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”6. | Tillhandahållande, inklusive lån från bibliotek, av böcker, tidningar och tidskrifter förutom sådana som helt eller huvudsakligen är ägnade åt reklam eller helt eller huvudsakligen består av musik- eller filminnehåll.” |

Kommissionens förslag

Ändring

”6.

Tillhandahållande, inklusive lån från bibliotek, av böcker, tidningar och tidskrifter förutom sådana som helt eller huvudsakligen är ägnade åt reklam eller helt eller huvudsakligen består av musik- eller filminnehåll.”

| ”6. | Tillhandahållande, inklusive lån från bibliotek, av böcker, tidningar och tidskrifter förutom sådana som helt eller huvudsakligen är ägnade åt reklam eller helt eller huvudsakligen består av musik- eller filminnehåll
  , inbegripet broschyrer, foldrar och liknande trycksaker, bilder-, tecknings- och målarböcker för barn, noter i tryck eller manuskript, kartor och hydrografiska eller liknande förteckningar
  .” |
| --- | --- |

”6.

Tillhandahållande, inklusive lån från bibliotek, av böcker, tidningar och tidskrifter förutom sådana som helt eller huvudsakligen är ägnade åt reklam eller helt eller huvudsakligen består av musik- eller filminnehåll
  , inbegripet broschyrer, foldrar och liknande trycksaker, bilder-, tecknings- och målarböcker för barn, noter i tryck eller manuskript, kartor och hydrografiska eller liknande förteckningar
  .”

Ändring 13

Förslag till direktiv

Artikel 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 2a




  Övervakning




  Senast... [tre år efter det att detta direktiv trätt i kraft] ska Europeiska kommissionen utarbeta en rapport för att fastställa vilka medlemsstater som antagit liknande reducerade eller kraftigt reducerade mervärdesskattesatser på böcker, tidningar och tidskrifter och deras elektroniska motsvarigheter och utvärdera åtgärdernas effekter i fråga om budgetkonsekvenser och kultursektorns utveckling. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 2a

Övervakning

Senast... [tre år efter det att detta direktiv trätt i kraft] ska Europeiska kommissionen utarbeta en rapport för att fastställa vilka medlemsstater som antagit liknande reducerade eller kraftigt reducerade mervärdesskattesatser på böcker, tidningar och tidskrifter och deras elektroniska motsvarigheter och utvärdera åtgärdernas effekter i fråga om budgetkonsekvenser och kultursektorns utveckling.

---

(7)  Rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 347, 11.12.2006, s. 1).

7

(7)  Rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 347, 11.12.2006, s. 1).

7

(7 bis)  
  Antagna texter, P7_TA(2011)0436.

7 bis

Antagna texter, P7_TA(2011)0436.

(8)  COM(2015)0192 final

8

COM(2015)0192 final

(8)  COM(2015)0192 final

8

COM(2015)0192 final

(9)  COM(2016)048 final

9

COM(2016)048 final

(9)  COM(2016)0148 final

9

COM(2016)0148 final

(9 bis)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv om viss tillåten användning av verk och andra alster som skyddas av upphovsrätt och närstående rättigheter till förmån för personer som är blinda, synsvaga eller har annat läshandikapp och om ändring av direktiv 2001/29/EG om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (COM(2016)0596 final, 2016/0278(COD)) (EUT..., s. ...).

9 bis

Europaparlamentets och rådets direktiv om viss tillåten användning av verk och andra alster som skyddas av upphovsrätt och närstående rättigheter till förmån för personer som är blinda, synsvaga eller har annat läshandikapp och om ändring av direktiv 2001/29/EG om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (COM(2016)0596 final, 2016/0278(COD)) (EUT..., s. ...).

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/212 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/212

---

P8_TA(2017)0236

Införande av tillfälliga autonoma handelsåtgärder till förmån för Ukraina som komplement till de handelsmedgivanden som finns tillgängliga inom ramen för associeringsavtalet ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 1 juni 2017 av om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av tillfälliga autonoma handelsåtgärder till förmån för Ukraina som komplement till de handelsmedgivanden som finns tillgängliga inom ramen för associeringsavtalet (COM(2016)0631 – C8-0392/2016 – 2016/0308(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 307/42)

Ändring 1

Förslag till beslut

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Med tanke på
  Ukrainas ekonomiska reformarbete och för att främja en utveckling mot närmare ekonomiska förbindelser med
  Europeiska
  unionen bör man öka handelsflödena vad gäller import av vissa jordbruksprodukter och bevilja medgivanden i form av autonoma handelsåtgärder för vissa utvalda industriprodukter i enlighet med det påskyndade avskaffandet av tullar på handeln mellan
  Europeiska
  unionen och Ukraina. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Med tanke på
  Ukrainas ekonomiska reformarbete och för att främja en utveckling mot närmare ekonomiska förbindelser med
  Europeiska
  unionen bör man öka handelsflödena vad gäller import av vissa jordbruksprodukter och bevilja medgivanden i form av autonoma handelsåtgärder för vissa utvalda industriprodukter i enlighet med det påskyndade avskaffandet av tullar på handeln mellan
  Europeiska
  unionen och Ukraina.

| (2) | I syfte att stärka
  Ukrainas ekonomiska
  och politiska
  reformarbete och för att främja
  och snabba på
  en utveckling mot närmare ekonomiska förbindelser med unionen bör
  och måste
  man öka handelsflödena vad gäller import av vissa jordbruksprodukter och bevilja medgivanden i form av autonoma handelsåtgärder för vissa utvalda industriprodukter i enlighet med det påskyndade avskaffandet av tullar på handeln mellan unionen och Ukraina. |
| --- | --- |

(2)

I syfte att stärka
  Ukrainas ekonomiska
  och politiska
  reformarbete och för att främja
  och snabba på
  en utveckling mot närmare ekonomiska förbindelser med unionen bör
  och måste
  man öka handelsflödena vad gäller import av vissa jordbruksprodukter och bevilja medgivanden i form av autonoma handelsåtgärder för vissa utvalda industriprodukter i enlighet med det påskyndade avskaffandet av tullar på handeln mellan unionen och Ukraina.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | De
  autonoma handelsåtgärderna bör beviljas
  i form
  av tullkvoter med nolltullsats för
  de
  produkter som förtecknas i bilagorna I och II, utöver de tullkvoter med förmånstullsatser som fastställs i 
  avtalet
  , och ett helt eller delvis avskaffande av importtullarna för de industriprodukter som förtecknas i bilaga III. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

De
  autonoma handelsåtgärderna bör beviljas
  i form
  av tullkvoter med nolltullsats för
  de
  produkter som förtecknas i bilagorna I och II, utöver de tullkvoter med förmånstullsatser som fastställs i 
  avtalet
  , och ett helt eller delvis avskaffande av importtullarna för de industriprodukter som förtecknas i bilaga III.

| (3) | Efter att kommissionen har offentliggjort sin analys av denna förordnings eventuella konsekvenser, i vilken man bör beakta de som eventuellt slutligen gynnas av de
  autonoma handelsåtgärderna
  i denna förordning och särskilt fokusera på små och medelstora producenter i Ukraina,
  bör
  de autonoma handelsåtgärderna
  beviljas
  för produkter som bedöms vara fördelaktiga mot bakgrund
  av
  analysen. Dessa autonoma handelsåtgärder bör utformas som
  tullkvoter med nolltullsats för produkter som förtecknas i bilagorna I och II, utöver de tullkvoter med förmånstullsatser som fastställs i 
  associeringsavtalet
  , och ett helt eller delvis avskaffande av importtullarna för de industriprodukter som förtecknas i bilaga III. |
| --- | --- |

(3)

Efter att kommissionen har offentliggjort sin analys av denna förordnings eventuella konsekvenser, i vilken man bör beakta de som eventuellt slutligen gynnas av de
  autonoma handelsåtgärderna
  i denna förordning och särskilt fokusera på små och medelstora producenter i Ukraina,
  bör
  de autonoma handelsåtgärderna
  beviljas
  för produkter som bedöms vara fördelaktiga mot bakgrund
  av
  analysen. Dessa autonoma handelsåtgärder bör utformas som
  tullkvoter med nolltullsats för produkter som förtecknas i bilagorna I och II, utöver de tullkvoter med förmånstullsatser som fastställs i 
  associeringsavtalet
  , och ett helt eller delvis avskaffande av importtullarna för de industriprodukter som förtecknas i bilaga III.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | För att undanröja all risk för bedrägerier bör de nya tullkvoterna med nolltullsats endast kunna beviljas under förutsättning att Ukraina
  följer
  relevanta
  ursprungsregler
  för de berörda produkterna och de därmed sammanhängande förfarandena samt deltar i ett nära administrativt samarbete med Europeiska unionen i enlighet med avtalet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

För att undanröja all risk för bedrägerier bör de nya tullkvoterna med nolltullsats endast kunna beviljas under förutsättning att Ukraina
  följer
  relevanta
  ursprungsregler
  för de berörda produkterna och de därmed sammanhängande förfarandena samt deltar i ett nära administrativt samarbete med Europeiska unionen i enlighet med avtalet.

| (4) | För att undanröja all risk för bedrägerier bör de nya tullkvoterna med nolltullsats
  för de produkter som förtecknas i bilagorna I och II och ett helt eller delvis avskaffande av importtullarna för de industriprodukter som förtecknas i bilaga III
  endast kunna beviljas under förutsättning att Ukraina
  uppfyller samtliga
  relevanta
  villkor för att erhålla förmåner enligt associeringsavtalet, inklusive ursprungsreglerna
  för de berörda produkterna och de därmed sammanhängande förfarandena samt deltar i ett nära administrativt samarbete med Europeiska unionen i enlighet med avtalet. |
| --- | --- |

(4)

För att undanröja all risk för bedrägerier bör de nya tullkvoterna med nolltullsats
  för de produkter som förtecknas i bilagorna I och II och ett helt eller delvis avskaffande av importtullarna för de industriprodukter som förtecknas i bilaga III
  endast kunna beviljas under förutsättning att Ukraina
  uppfyller samtliga
  relevanta
  villkor för att erhålla förmåner enligt associeringsavtalet, inklusive ursprungsreglerna
  för de berörda produkterna och de därmed sammanhängande förfarandena samt deltar i ett nära administrativt samarbete med Europeiska unionen i enlighet med avtalet.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | I
  artikel
  2 i associeringsavtalet fastställs att respekten för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt rättsstatsprincipen
  utgör
  grundläggande
  delar
  av avtalet. Det bör införas en möjlighet att tillfälligt upphäva tullförmånerna om Ukraina inte respekterar de
  grundläggande
  principerna
  om mänskliga rättigheter
  ,
  demokrati och en rättsstat
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

I
  artikel
  2 i associeringsavtalet fastställs att respekten för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt rättsstatsprincipen
  utgör
  grundläggande
  delar
  av avtalet. Det bör införas en möjlighet att tillfälligt upphäva tullförmånerna om Ukraina inte respekterar de
  grundläggande
  principerna
  om mänskliga rättigheter
  ,
  demokrati och en rättsstat
  .

| (9) | I
  artiklarna
  2
  och 3
  i associeringsavtalet fastställs att respekten för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt rättsstatsprincipen
  , såväl som ansträngningar för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet, och åtgärder för att främja en hållbar utveckling och effektiv multilateralism, är
  grundläggande
  faktorer i förbindelserna med Ukraina, som styrs
  av avtalet. Det bör införas en möjlighet att tillfälligt upphäva tullförmånerna om Ukraina inte respekterar de
  allmänna
  principerna
  i associeringsavtalet
  ,
  på samma sätt som har gjorts i andra associeringsavtal som unionen har skrivit under
  . |
| --- | --- |

(9)

I
  artiklarna
  2
  och 3
  i associeringsavtalet fastställs att respekten för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt rättsstatsprincipen
  , såväl som ansträngningar för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet, och åtgärder för att främja en hållbar utveckling och effektiv multilateralism, är
  grundläggande
  faktorer i förbindelserna med Ukraina, som styrs
  av avtalet. Det bör införas en möjlighet att tillfälligt upphäva tullförmånerna om Ukraina inte respekterar de
  allmänna
  principerna
  i associeringsavtalet
  ,
  på samma sätt som har gjorts i andra associeringsavtal som unionen har skrivit under
  .

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | Kommissionens årsrapport om genomförandet av det djupgående och omfattande frihandelsavtalet bör omfatta en detaljerad utvärdering av genomförandet av de tillfälliga autonoma handelsåtgärder som föreskrivs i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

Kommissionens årsrapport om genomförandet av det djupgående och omfattande frihandelsavtalet bör omfatta en detaljerad utvärdering av genomförandet av de tillfälliga autonoma handelsåtgärder som föreskrivs i denna förordning.

Ändring 6

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Rätten att omfattas av de tullkvoter som införs genom artikel 1 ska vara beroende av uppfyllandet av följande villkor: | Rätten att omfattas av de tullkvoter
  och förmånstullar på importer
  som införs genom artikel 1 ska vara beroende av uppfyllandet av följande villkor: |

Kommissionens förslag

Ändring

Rätten att omfattas av de tullkvoter som införs genom artikel 1 ska vara beroende av uppfyllandet av följande villkor:

Rätten att omfattas av de tullkvoter
  och förmånstullar på importer
  som införs genom artikel 1 ska vara beroende av uppfyllandet av följande villkor:

Ändring 7

Förslag till förordning

Artikel 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Efterlevnad av de ursprungsregler för produkterna och därmed sammanhängande förfaranden som fastställs i associeringsavtalet, särskilt protokoll I om definition av begreppet ”ursprungsprodukter” och om metoder för administrativt samarbete och i protokoll II om ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor. |

Kommissionens förslag

Ändring

a)

Efterlevnad av de ursprungsregler för produkterna och därmed sammanhängande förfaranden som fastställs i associeringsavtalet, särskilt protokoll I om definition av begreppet ”ursprungsprodukter” och om metoder för administrativt samarbete och i protokoll II om ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor.

| a) | Efterlevnad av de ursprungsregler för produkterna och därmed sammanhängande förfaranden som fastställs i associeringsavtalet, särskilt protokoll I om definition av begreppet ”ursprungsprodukter” och om metoder för administrativt samarbete och i protokoll II om ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor.
  För produkter som är tillverkade i eller exporteras från territorium som inte kontrolleras av Ukrainas regering krävs ett varucertifikat EUR.1, enligt vad som avses i artikel 16.1 a i protokoll I till associeringsavtalet. Detta certifikat ska utfärdas av tullmyndigheterna i Ukraina efter en inspektion av exportörens räkenskaper i exportörens lokaler och eventuella andra lämpliga kontroller, i enlighet med artiklarna 17.5 och 33 i protokollet, inklusive en bedömning av huruvida det finns rimliga skäl att misstänka att ekonomiska aktörer som gynnas av de tillfälliga autonoma handelsåtgärderna undergräver korruptionsbekämpningen eller är inblandade i olaglig ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

a)

Efterlevnad av de ursprungsregler för produkterna och därmed sammanhängande förfaranden som fastställs i associeringsavtalet, särskilt protokoll I om definition av begreppet ”ursprungsprodukter” och om metoder för administrativt samarbete och i protokoll II om ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor.
  För produkter som är tillverkade i eller exporteras från territorium som inte kontrolleras av Ukrainas regering krävs ett varucertifikat EUR.1, enligt vad som avses i artikel 16.1 a i protokoll I till associeringsavtalet. Detta certifikat ska utfärdas av tullmyndigheterna i Ukraina efter en inspektion av exportörens räkenskaper i exportörens lokaler och eventuella andra lämpliga kontroller, i enlighet med artiklarna 17.5 och 33 i protokollet, inklusive en bedömning av huruvida det finns rimliga skäl att misstänka att ekonomiska aktörer som gynnas av de tillfälliga autonoma handelsåtgärderna undergräver korruptionsbekämpningen eller är inblandade i olaglig ekonomisk verksamhet.

Ändring 8

Förslag till förordning

Artikel 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Ukrainas avstående från att införa nya tullar eller avgifter med motsvarande verkan och nya kvantitativa begränsningar eller åtgärder med motsvarande verkan för import med ursprung i unionen samt från att höja gällande tullar eller avgifter eller införa nya begränsningar från och med den dag då denna förordning träder i kraft. |

Kommissionens förslag

Ändring

b)

Ukrainas avstående från att införa nya tullar eller avgifter med motsvarande verkan och nya kvantitativa begränsningar eller åtgärder med motsvarande verkan för import med ursprung i unionen samt från att höja gällande tullar eller avgifter eller införa nya begränsningar från och med den dag då denna förordning träder i kraft.

| b) | Ukrainas avstående från att införa nya tullar eller avgifter med motsvarande verkan och nya kvantitativa begränsningar eller åtgärder med motsvarande verkan för import med ursprung i unionen samt från att höja gällande tullar eller avgifter eller införa nya begränsningar
  , inbegripet diskriminerande bestämmelser innanför gränserna,
  från och med den dag då denna förordning träder i kraft. |
| --- | --- |

b)

Ukrainas avstående från att införa nya tullar eller avgifter med motsvarande verkan och nya kvantitativa begränsningar eller åtgärder med motsvarande verkan för import med ursprung i unionen samt från att höja gällande tullar eller avgifter eller införa nya begränsningar
  , inbegripet diskriminerande bestämmelser innanför gränserna,
  från och med den dag då denna förordning träder i kraft.

Ändring 9

Förslag till förordning

Artikel 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Respekt för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter
  samt av
  rättsstatsprincipen i enlighet med vad som föreskrivs i 
  artikel
  2 i associeringsavtalet. |

Kommissionens förslag

Ändring

c)

Respekt för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter
  samt av
  rättsstatsprincipen i enlighet med vad som föreskrivs i 
  artikel
  2 i associeringsavtalet.

| c) | Respekt för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter
  och för
  rättsstatsprincipen
  samt fortsatta och varaktiga insatser i kampen mot korruption och olaglig verksamhet
  i enlighet med vad som föreskrivs i 
  artiklarna
  2
  , 3 och 22
  i associeringsavtalet. |
| --- | --- |

c)

Respekt för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter
  och för
  rättsstatsprincipen
  samt fortsatta och varaktiga insatser i kampen mot korruption och olaglig verksamhet
  i enlighet med vad som föreskrivs i 
  artiklarna
  2
  , 3 och 22
  i associeringsavtalet.

Ändring 10

Förslag till förordning

Artikel 2 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | Fortsatt respekt för skyldigheter att samarbeta i frågor om sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter i enlighet med avdelning IV kapitel 13 (Handel och hållbar utveckling) och avdelning V kapitel 21 (Samarbete om sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter) i associeringsavtalet, och med målen i artikel 420. |

Kommissionens förslag

Ändring

ca)

Fortsatt respekt för skyldigheter att samarbeta i frågor om sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter i enlighet med avdelning IV kapitel 13 (Handel och hållbar utveckling) och avdelning V kapitel 21 (Samarbete om sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter) i associeringsavtalet, och med målen i artikel 420.

Ändring 11

Förslag till förordning

Artikel 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om kommissionen finner att det finns tillräcklig bevisning för att villkoren i artikel 2 inte uppfylls, får kommissionen vidta åtgärder för att, helt eller delvis, tillfälligt upphäva förmånsordningarna enligt denna förordning i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 5.2. | Om kommissionen finner att det finns tillräcklig bevisning för att villkoren i artikel 2
  i denna förordning
  inte uppfylls, får kommissionen vidta åtgärder för att, helt eller delvis, tillfälligt upphäva förmånsordningarna enligt denna förordning i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 5.2. |

Kommissionens förslag

Ändring

Om kommissionen finner att det finns tillräcklig bevisning för att villkoren i artikel 2 inte uppfylls, får kommissionen vidta åtgärder för att, helt eller delvis, tillfälligt upphäva förmånsordningarna enligt denna förordning i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 5.2.

Om kommissionen finner att det finns tillräcklig bevisning för att villkoren i artikel 2
  i denna förordning
  inte uppfylls, får kommissionen vidta åtgärder för att, helt eller delvis, tillfälligt upphäva förmånsordningarna enligt denna förordning i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 5.2.

Ändring 12

Förslag till förordning

Artikel 3 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Om en medlemsstat begär att kommissionen ska upphäva någon av förmånsordningarna till följd av att villkoren i artikel 2 b inte uppfylls, ska kommissionen inom två månader efter att begäran har mottagits avge ett motiverat yttrande över huruvida anmärkningen om ouppfyllda villkor kan styrkas. Om kommissionen fastställer att anmärkningen kan styrkas ska den inleda det förfarande som avses i första stycket i denna artikel. |

Kommissionens förslag

Ändring

Om en medlemsstat begär att kommissionen ska upphäva någon av förmånsordningarna till följd av att villkoren i artikel 2 b inte uppfylls, ska kommissionen inom två månader efter att begäran har mottagits avge ett motiverat yttrande över huruvida anmärkningen om ouppfyllda villkor kan styrkas. Om kommissionen fastställer att anmärkningen kan styrkas ska den inleda det förfarande som avses i första stycket i denna artikel.

Ändring 13

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om en produkt med ursprung i Ukraina importeras på villkor som orsakar eller riskerar att orsaka allvarliga svårigheter för en producent i unionen av en likadan eller en direkt konkurrerande produkt kan tullarna enligt den gemensamma tulltaxan när som helst återinföras för den produkten
  av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen
  . | 1.
     Om en produkt med ursprung i Ukraina importeras på villkor som orsakar eller riskerar att orsaka allvarliga svårigheter för en producent i unionen av en likadan eller en direkt konkurrerande produkt kan tullarna enligt den gemensamma tulltaxan när som helst återinföras för den produkten. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Om en produkt med ursprung i Ukraina importeras på villkor som orsakar eller riskerar att orsaka allvarliga svårigheter för en producent i unionen av en likadan eller en direkt konkurrerande produkt kan tullarna enligt den gemensamma tulltaxan när som helst återinföras för den produkten
  av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen
  .

1.
     Om en produkt med ursprung i Ukraina importeras på villkor som orsakar eller riskerar att orsaka allvarliga svårigheter för en producent i unionen av en likadan eller en direkt konkurrerande produkt kan tullarna enligt den gemensamma tulltaxan när som helst återinföras för den produkten.

Ändring 14

Ändring 14

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1a (ny)

Artikel 4 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen ska noggrant övervaka effekten av denna förordning på unionsproducenter med avseende på de produkter som förtecknas i bilagorna I och II, inklusive med avseende på priserna på unionsmarknaden och med beaktande av relevant tillgänglig information om unionsproducenter, såsom marknadsandel, produktion, lager, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Kommissionen ska noggrant övervaka effekten av denna förordning på unionsproducenter med avseende på de produkter som förtecknas i bilagorna I och II, inklusive med avseende på priserna på unionsmarknaden och med beaktande av relevant tillgänglig information om unionsproducenter, såsom marknadsandel, produktion, lager, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande.

Ändring 15

Ändring 15

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2

Artikel 4 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   På begäran av en medlemsstat eller på kommissionens initiativ ska kommissionen fatta ett formellt beslut om att inleda en undersökning inom rimlig tid. Om kommissionen beslutar att inleda en undersökning ska den offentliggöra ett tillkännagivande om inledande av en undersökning i Europeiska unionens officiella tidning. Tillkännagivandet ska innehålla en sammanfattning av erhållna upplysningar och en uppgift om att relevanta upplysningar som är av betydelse i ärendet bör lämnas till kommissionen. Den tid inom vilken berörda parter får lämna skriftliga synpunkter, vilken inte får överstiga fyra månader från och med dagen för offentliggörandet av tillkännagivandet, ska också anges. | 2.   På begäran av en medlemsstat
  , en juridisk person eller en sammanslutning som inte är en juridisk person och som agerar på unionsindustrins vägnar, dvs. alla eller större delen av unionens producenter av likadana produkter eller direkt konkurrerande produkter,
  eller på kommissionens initiativ
  , om det är uppenbart för kommissionen att det finns tillräcklig prima facie-bevisning,
  ska kommissionen fatta ett formellt beslut om att inleda en undersökning inom rimlig tid
  . I denna förordning avses med ”större del” unionsproducenter vars sammanlagda produktion utgör mer än 50 % av unionens totala produktion av likadana eller direkt konkurrerande produkter som framställs av den del av unionsindustrin som uttrycker antingen stöd för eller motstånd mot begäran och inte mindre än 25 % av den totala produktionen av likadana eller direkt konkurrerande produkter som framställs av unionsindustrin.
  Om kommissionen beslutar att inleda en undersökning ska den offentliggöra ett tillkännagivande om inledande av en undersökning i Europeiska unionens officiella tidning. Tillkännagivandet ska innehålla en sammanfattning av erhållna upplysningar och en uppgift om att relevanta upplysningar som är av betydelse i ärendet bör lämnas till kommissionen. Den tid inom vilken berörda parter får lämna skriftliga synpunkter, vilken inte får överstiga fyra månader från och med dagen för offentliggörandet av tillkännagivandet, ska också anges. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   På begäran av en medlemsstat eller på kommissionens initiativ ska kommissionen fatta ett formellt beslut om att inleda en undersökning inom rimlig tid. Om kommissionen beslutar att inleda en undersökning ska den offentliggöra ett tillkännagivande om inledande av en undersökning i Europeiska unionens officiella tidning. Tillkännagivandet ska innehålla en sammanfattning av erhållna upplysningar och en uppgift om att relevanta upplysningar som är av betydelse i ärendet bör lämnas till kommissionen. Den tid inom vilken berörda parter får lämna skriftliga synpunkter, vilken inte får överstiga fyra månader från och med dagen för offentliggörandet av tillkännagivandet, ska också anges.

2.   På begäran av en medlemsstat
  , en juridisk person eller en sammanslutning som inte är en juridisk person och som agerar på unionsindustrins vägnar, dvs. alla eller större delen av unionens producenter av likadana produkter eller direkt konkurrerande produkter,
  eller på kommissionens initiativ
  , om det är uppenbart för kommissionen att det finns tillräcklig prima facie-bevisning,
  ska kommissionen fatta ett formellt beslut om att inleda en undersökning inom rimlig tid
  . I denna förordning avses med ”större del” unionsproducenter vars sammanlagda produktion utgör mer än 50 % av unionens totala produktion av likadana eller direkt konkurrerande produkter som framställs av den del av unionsindustrin som uttrycker antingen stöd för eller motstånd mot begäran och inte mindre än 25 % av den totala produktionen av likadana eller direkt konkurrerande produkter som framställs av unionsindustrin.
  Om kommissionen beslutar att inleda en undersökning ska den offentliggöra ett tillkännagivande om inledande av en undersökning i Europeiska unionens officiella tidning. Tillkännagivandet ska innehålla en sammanfattning av erhållna upplysningar och en uppgift om att relevanta upplysningar som är av betydelse i ärendet bör lämnas till kommissionen. Den tid inom vilken berörda parter får lämna skriftliga synpunkter, vilken inte får överstiga fyra månader från och med dagen för offentliggörandet av tillkännagivandet, ska också anges.

Ändring 16

Ändring 16

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 6

Artikel 4 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Kommissionen ska fatta ett beslut inom tre månader i enlighet med det förfarande som avses i artikel 5. Beslutet ska träda i kraft inom en månad från det att det har offentliggjorts. | 6.   Kommissionen ska fatta ett beslut inom tre månader i enlighet med det förfarande som avses i artikel 5. Beslutet ska träda i kraft inom en månad från det att det har offentliggjorts.
  Tullar enligt den gemensamma tulltaxan ska återinföras under så lång tid som krävs för att unionsproducenternas försämrade ekonomiska och/eller finansiella situation ska kunna motverkas, eller under så lång tid som risken för en sådan försämring föreligger. Tullarna får återinföras för en period på högst ett år, som dock i vederbörligen motiverade fall kan förlängas. Om det med stöd av de fakta som framkommit kan fastställas att villkoren i artikel 4.1 inte är uppfyllda ska kommissionen anta en genomförandeakt om att avsluta undersökningen och förfaranden i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 5.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Kommissionen ska fatta ett beslut inom tre månader i enlighet med det förfarande som avses i artikel 5. Beslutet ska träda i kraft inom en månad från det att det har offentliggjorts.

6.   Kommissionen ska fatta ett beslut inom tre månader i enlighet med det förfarande som avses i artikel 5. Beslutet ska träda i kraft inom en månad från det att det har offentliggjorts.
  Tullar enligt den gemensamma tulltaxan ska återinföras under så lång tid som krävs för att unionsproducenternas försämrade ekonomiska och/eller finansiella situation ska kunna motverkas, eller under så lång tid som risken för en sådan försämring föreligger. Tullarna får återinföras för en period på högst ett år, som dock i vederbörligen motiverade fall kan förlängas. Om det med stöd av de fakta som framkommit kan fastställas att villkoren i artikel 4.1 inte är uppfyllda ska kommissionen anta en genomförandeakt om att avsluta undersökningen och förfaranden i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 5.2.

Ändring 17

Ändring 17

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5a (ny)

Artikel 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 5a




  Utvärdering av genomförandet av de autonoma handelsåtgärderna




  Kommissionens årsrapport om genomförandet av det djupgående och omfattande frihandelsavtalet ska innehålla en detaljerad utvärdering av genomförandet av de tillfälliga autonoma handelsåtgärder som föreskrivs i denna förordning och ska, om så är lämpligt, innehålla en bedömning av den sociala effekten av dessa åtgärder i Ukraina och i unionen. Information om utnyttjandet av jordbruksrelaterade tullkvoter ska göras tillgängliga på webbplatser hos kommissionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 5a

Utvärdering av genomförandet av de autonoma handelsåtgärderna

Kommissionens årsrapport om genomförandet av det djupgående och omfattande frihandelsavtalet ska innehålla en detaljerad utvärdering av genomförandet av de tillfälliga autonoma handelsåtgärder som föreskrivs i denna förordning och ska, om så är lämpligt, innehålla en bedömning av den sociala effekten av dessa åtgärder i Ukraina och i unionen. Information om utnyttjandet av jordbruksrelaterade tullkvoter ska göras tillgängliga på webbplatser hos kommissionen.

Ändring 18

Ändring 18

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabell – rad 4

Bilaga I – tabell – rad 4

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| 09.6752 | 2002 | Tomater, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra | | 5 000 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

09.6752

09.6752

2002

2002

Tomater, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra

Tomater, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksyra

5 000

5 000

Ändring

Ändring

utgår

utgår

Ändring 19

Ändring 19

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – tabell – rad 2

Bilaga II – tabell – rad 2

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| Vanligt vete, spält och blandsäd av vete och råg, finmalet mjöl, krossgryn, grovt mjöl (inbegripet fingryn) och pelletar | 1001 99 00 , 1101 00 15 , 1101 00 90 , 1102 90 90 , 1103 11 90 , 1103 20 60 | 100 000 ton/år |
| --- | --- | --- |

Vanligt vete, spält och blandsäd av vete och råg, finmalet mjöl, krossgryn, grovt mjöl (inbegripet fingryn) och pelletar

Vanligt vete, spält och blandsäd av vete och råg, finmalet mjöl, krossgryn, grovt mjöl (inbegripet fingryn) och pelletar

1001 99 00 , 1101 00 15 , 1101 00 90 , 1102 90 90 , 1103 11 90 , 1103 20 60

1001 99 00 , 1101 00 15 , 1101 00 90 , 1102 90 90 , 1103 11 90 , 1103 20 60

100 000 ton/år

100 000 ton/år

Ändring

Ändring

utgår

utgår

Ändring 20

Ändring 20

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – tabell – rad 3

Bilaga II – tabell – rad 3

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| Majs, annan än utsädesmajs, finmalet mjöl, krossgryn, grovt mjöl (inbegripet fingryn), pelletar och spannmål bearbetad på annat sätt | 1005 90 00 , 1102 20 , 1103 13 , 1103 20 40 , 1104 23 | 650 000 ton/år |
| --- | --- | --- |

Majs, annan än utsädesmajs, finmalet mjöl, krossgryn, grovt mjöl (inbegripet fingryn), pelletar och spannmål bearbetad på annat sätt

1005 90 00 , 1102 20 , 1103 13 , 1103 20 40 , 1104 23

650 000 ton/år

650 000 ton/år

Ändring

Ändring

| Majs, annan än utsädesmajs, finmalet mjöl, krossgryn, grovt mjöl (inbegripet fingryn), pelletar och spannmål bearbetad på annat sätt | 1005 90 00 , 1102 20 , 1103 13 , 1103 20 40 , 1104 23 | 650 000 050 kilogram/år |
| --- | --- | --- |

Majs, annan än utsädesmajs, finmalet mjöl, krossgryn, grovt mjöl (inbegripet fingryn), pelletar och spannmål bearbetad på annat sätt

1005 90 00 , 1102 20 , 1103 13 , 1103 20 40 , 1104 23

650 000 050 kilogram/år

650 000 050 kilogram/år

Ändring 21

Ändring 21

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – tabell – rad 3

Bilaga III – tabell – rad 3

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| 3102 10 10 | Karbamid (urinämne), även löst i vatten, innehållande mer än 45 viktprocent kväve, beräknat på vattenfri torrsubstans (exkl. varor i tablettform eller liknande former eller i förpackningar med en bruttovikt av högst än 10 kg). | 3 % |
| --- | --- | --- |

3102 10 10

3102 10 10

Karbamid (urinämne), även löst i vatten, innehållande mer än 45 viktprocent kväve, beräknat på vattenfri torrsubstans (exkl. varor i tablettform eller liknande former eller i förpackningar med en bruttovikt av högst än 10 kg).

Karbamid (urinämne), även löst i vatten, innehållande mer än 45 viktprocent kväve, beräknat på vattenfri torrsubstans (exkl. varor i tablettform eller liknande former eller i förpackningar med en bruttovikt av högst än 10 kg).

3 %

3 %

Ändring

Ändring

utgår

utgår

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0193/2017).

1

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/220 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/220

---

P8_TA(2017)0237

Enhetlig utformning av visumhandlingar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 1 juni 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1683/95 av den 29 maj 1995 om en enhetlig utformning av visumhandlingar (COM(2015)0303 – C8-0164/2015 – 2015/0134(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 307/43)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0303), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0303),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 77.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0164/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 77.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0164/2015),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den provisoriska överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 3 maj 2017 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den provisoriska överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 3 maj 2017 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0028/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0028/2016).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2015)0134

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 1 juni 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av rådets förordning (EG) nr 1683/95 om en enhetlig utformning av visumhandlingar

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2017/1370.)

---

| 30.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 307/221 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 307/221

---

P8_TA(2017)0238

Ett flerårigt ramprogram för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter 2018–2022 ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 1 juni 2017 om utkastet till rådets beslut om inrättande av ett flerårigt ramprogram för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter 2018–2022 (14423/2016 – C8-0528/2016 – 2016/0204(APP))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – godkännande)

(2018/C 307/44)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (14423/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (14423/2016),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0528/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0528/2016),

| — | med beaktande av artiklarna 99.1 och 99.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 99.1 och 99.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0177/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0177/2017).

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets beslut. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

---