# Euroopa Liidu C 311/3. s

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 311 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik3. september 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 311

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik3. september 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2018/C 311/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2018/C 311/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2018/C 311/02 | Kohtuasi C-162/18 P: Wenger SA 28. veebruaril 2018 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda) 23. jaanuari 2018. aasta otsuse peale kohtuasjas T-869/16: Wenger versus EUIPO | 2 |
| 2018/C 311/03 | Kohtuasi C-276/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 24. aprillil 2018 – KrakVet Marek Batko sp. k. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága | 2 |
| 2018/C 311/04 | Kohtuasi C-323/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 16. mail 2018 – Tesco-Global Áruházak Zrt. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága | 4 |
| 2018/C 311/05 | Kohtuasi C-361/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Szekszárdi Járásbíróság (Ungari) 5. juunil 2018 – Ágnes Weil versus Géza Gulácsi | 5 |
| 2018/C 311/06 | Kohtuasi C-362/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Székesfehérvári Törvényszék (Ungari) 5. juunil 2018 – Hochtief AG versus Fővárosi Törvényszék | 6 |
| 2018/C 311/07 | Kohtuasi C-404/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Arbeidsrechtbank Antwerpen (Belgia) 19. juunil 2018 – Jamina Hakelbracht, Tine Vandenbon, Instituut voor de Gelijkheid van Vrouwen en Mannen versus WTG Retail BVBA | 8 |
| 2018/C 311/08 | Kohtuasi C-406/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 20. juunil 2018 – PG versus Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal | 8 |
| 2018/C 311/09 | Kohtuasi C-414/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Itaalia) 22. juunil 2018 – Iccrea Banca SpA Istituto Centrale del Credito Cooperativo versus Banca d’Italia | 9 |
| 2018/C 311/10 | Kohtuasi C-422/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Milano (Itaalia) 28. juunil 2018 – FR versus Ministero dell’interno – Commissione Territoriale per il riconoscimento della Protezione Internazionale presso la Prefettura U.T.G. di Milano | 10 |
| 2018/C 311/11 | Kohtuasi C-424/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per il Veneto (Itaalia) 27. juunil 2018 – Italy Emergenza Cooperativa Sociale, Associazione Volontaria di Pubblica Assistenza Croce Verdeversus Ulss 5 Polesana Rovigo, Regione del Veneto | 10 |
| | Üldkohus |
| 2018/C 311/12 | Kohtuasi T-356/15: Üldkohtu 12. juuli 2018. aasta otsus – Austria versus komisjon (Riigiabi — Ühendkuningriigi kavandatav abi Hinkley Point C tuumaelektrijaama toetuseks — Hinnavaheleping, ministeeriumiga sõlmitud leping ja krediidigarantii — Otsus, millega tunnistatakse abi siseturuga kokkusobivaks — ELTL artikli 107 lõike 3 punkt c — Avaliku huvi eesmärk — Tuumaenergia edendamine — Riigi sekkumise vajadus — Garantiide teatis — Abi elemendi kindlaksmääramine — Proportsionaalsus — Investeerimisabi — Tegevusabi — Õigus märkusi esitada — Riigihankelepingute sõlmimise menetlus — Põhjendamiskohustus) | 12 |
| 2018/C 311/13 | Kohtuasi T-774/16: Üldkohtu 12. juuli 2018. aasta otsus – Consejo Regulador del Cava versus EUIPO – Cave de Tain-L’Hermitage, union des propriétaires (CAVE DE TAIN) (Euroopa Liidu kaubamärk — Kehtetuks tunnistamise menetlus — Euroopa Liidu kujutismärk CAVE DE TAIN — Varasem päritolunimetus cava — Kaitstud päritolunimetusega seose tekitamise mõiste — Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 103 lõike 2 punkt b) | 13 |
| 2018/C 311/14 | Kohtuasi T-377/18: 20. juunil 2018 esitatud hagi – Intercept Pharma ja Intercept Pharmaceuticals versus ravimiamet | 13 |
| 2018/C 311/15 | Kohtuasi T-406/18: 3. juulil 2018 esitatud hagi – de Volksbank versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu | 14 |
| 2018/C 311/16 | Kohtuasi T-442/18: 18. juulil 2018 esitatud hagi – Aeris Invest versus EKP | 15 |
| 2018/C 311/17 | Kohtuasi T-443/18: 16. juulil 2018 esitatud hagi – Peek & Cloppenburg versus EUIPO – Peek & Cloppenburg (Vogue Peek & Cloppenburg) | 17 |
| 2018/C 311/18 | Kohtuasi T-444/18: 16. juulil 2018 esitatud hagi – Peek & Cloppenburg versus EUIPO – Peek & Cloppenburg (Peek & Cloppenburg) | 17 |
| 2018/C 311/19 | Kohtuasi T-445/18: 16. juulil 2018 esitatud hagi – Peek & Cloppenburg versus EUIPO – Peek & Cloppenburg (Peek & Cloppenburg) | 18 |
| 2018/C 311/20 | Kohtuasi T-446/18: 16. juulil 2018 esitatud hagi – Peek & Cloppenburg versus EUIPO – Peek & Cloppenburg (Peek & Cloppenburg) | 19 |
| 2018/C 311/21 | Kohtuasi T-449/18: 19. juulil 2018 esitatud hagi – Ortlieb Sportartikel versus EUIPO (Kaheksanurga kujutis) | 20 |
| 2018/C 311/22 | Kohtuasi T-564/17: Üldkohtu 3. juuli 2018. aasta määrus – So versus nõukogu ja komisjon | 20 |
| 2018/C 311/23 | Kohtuasi T-568/17: Üldkohtu 3. juuli 2018. aasta määrus – Korea National Insurance Corporation versus nõukogu ja komisjon | 21 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2018/C 311/02

Kohtuasi C-162/18 P: Wenger SA 28. veebruaril 2018 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda) 23. jaanuari 2018. aasta otsuse peale kohtuasjas T-869/16: Wenger versus EUIPO

versus

2

2018/C 311/03

Kohtuasi C-276/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 24. aprillil 2018 – KrakVet Marek Batko sp. k. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

versus

2

2018/C 311/04

Kohtuasi C-323/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 16. mail 2018 – Tesco-Global Áruházak Zrt. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

versus

4

2018/C 311/05

Kohtuasi C-361/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Szekszárdi Járásbíróság (Ungari) 5. juunil 2018 – Ágnes Weil versus Géza Gulácsi

versus

5

2018/C 311/06

Kohtuasi C-362/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Székesfehérvári Törvényszék (Ungari) 5. juunil 2018 – Hochtief AG versus Fővárosi Törvényszék

versus

6

2018/C 311/07

Kohtuasi C-404/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Arbeidsrechtbank Antwerpen (Belgia) 19. juunil 2018 – Jamina Hakelbracht, Tine Vandenbon, Instituut voor de Gelijkheid van Vrouwen en Mannen versus WTG Retail BVBA

versus

8

2018/C 311/08

Kohtuasi C-406/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 20. juunil 2018 – PG versus Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal

versus

8

2018/C 311/09

Kohtuasi C-414/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Itaalia) 22. juunil 2018 – Iccrea Banca SpA Istituto Centrale del Credito Cooperativo versus Banca d’Italia

versus

9

2018/C 311/10

Kohtuasi C-422/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Milano (Itaalia) 28. juunil 2018 – FR versus Ministero dell’interno – Commissione Territoriale per il riconoscimento della Protezione Internazionale presso la Prefettura U.T.G. di Milano

versus

10

2018/C 311/11

Kohtuasi C-424/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per il Veneto (Itaalia) 27. juunil 2018 – Italy Emergenza Cooperativa Sociale, Associazione Volontaria di Pubblica Assistenza Croce Verdeversus Ulss 5 Polesana Rovigo, Regione del Veneto

versus

10

Üldkohus

2018/C 311/12

Kohtuasi T-356/15: Üldkohtu 12. juuli 2018. aasta otsus – Austria versus komisjon (Riigiabi — Ühendkuningriigi kavandatav abi Hinkley Point C tuumaelektrijaama toetuseks — Hinnavaheleping, ministeeriumiga sõlmitud leping ja krediidigarantii — Otsus, millega tunnistatakse abi siseturuga kokkusobivaks — ELTL artikli 107 lõike 3 punkt c — Avaliku huvi eesmärk — Tuumaenergia edendamine — Riigi sekkumise vajadus — Garantiide teatis — Abi elemendi kindlaksmääramine — Proportsionaalsus — Investeerimisabi — Tegevusabi — Õigus märkusi esitada — Riigihankelepingute sõlmimise menetlus — Põhjendamiskohustus)

versus

12

2018/C 311/13

Kohtuasi T-774/16: Üldkohtu 12. juuli 2018. aasta otsus – Consejo Regulador del Cava versus EUIPO – Cave de Tain-L’Hermitage, union des propriétaires (CAVE DE TAIN) (Euroopa Liidu kaubamärk — Kehtetuks tunnistamise menetlus — Euroopa Liidu kujutismärk CAVE DE TAIN — Varasem päritolunimetus cava — Kaitstud päritolunimetusega seose tekitamise mõiste — Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 103 lõike 2 punkt b)

versus

13

2018/C 311/14

Kohtuasi T-377/18: 20. juunil 2018 esitatud hagi – Intercept Pharma ja Intercept Pharmaceuticals versus ravimiamet

versus

13

2018/C 311/15

Kohtuasi T-406/18: 3. juulil 2018 esitatud hagi – de Volksbank versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu

versus

14

2018/C 311/16

Kohtuasi T-442/18: 18. juulil 2018 esitatud hagi – Aeris Invest versus EKP

versus

15

2018/C 311/17

Kohtuasi T-443/18: 16. juulil 2018 esitatud hagi – Peek & Cloppenburg versus EUIPO – Peek & Cloppenburg (Vogue Peek & Cloppenburg)

versus

17

2018/C 311/18

Kohtuasi T-444/18: 16. juulil 2018 esitatud hagi – Peek & Cloppenburg versus EUIPO – Peek & Cloppenburg (Peek & Cloppenburg)

versus

17

2018/C 311/19

Kohtuasi T-445/18: 16. juulil 2018 esitatud hagi – Peek & Cloppenburg versus EUIPO – Peek & Cloppenburg (Peek & Cloppenburg)

versus

18

2018/C 311/20

Kohtuasi T-446/18: 16. juulil 2018 esitatud hagi – Peek & Cloppenburg versus EUIPO – Peek & Cloppenburg (Peek & Cloppenburg)

versus

19

2018/C 311/21

Kohtuasi T-449/18: 19. juulil 2018 esitatud hagi – Ortlieb Sportartikel versus EUIPO (Kaheksanurga kujutis)

versus

20

2018/C 311/22

Kohtuasi T-564/17: Üldkohtu 3. juuli 2018. aasta määrus – So versus nõukogu ja komisjon

versus

20

2018/C 311/23

Kohtuasi T-568/17: Üldkohtu 3. juuli 2018. aasta määrus – Korea National Insurance Corporation versus nõukogu ja komisjon

versus

21

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 3.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2018/C 311/01)

Viimane väljaanne

ELT C 301, 27.8.2018

Eelmised väljaanded

ELT C 294, 20.8.2018

ELT C 285, 13.8.2018

ELT C 276, 6.8.2018

ELT C 268, 30.7.2018

ELT C 259, 23.7.2018

ELT C 249, 16.7.2018

Käesolevad tekstid on kättesaadavad

EUR-Lex’is järgmisel aadressil: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 3.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/2

---

Wenger SA 28. veebruaril 2018 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda) 23. jaanuari 2018. aasta otsuse peale kohtuasjas T-869/16: Wenger versus EUIPO

(Kohtuasi C-162/18 P)

(2018/C 311/02)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Wenger SA (esindaja: Rechtsanwältin A. Sulovsky)

Teine menetlusosaline: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO), Swissgear Sàrl

Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 5. juuli 2018. aasta kohtumääruse kohaselt on käesoleva apellatsioonkaebuse lahendamise vajadus ära langenud.

---

| 3.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/2

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 24. aprillil 2018 – KrakVet Marek Batko sp. k. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(Kohtuasi C-276/18)

(2018/C 311/03)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: KrakVet Marek Batko sp. k.

Vastustaja: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (1), mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi („käibemaksudirektiiv“), eesmärke, eriti põhjendustes 17 ja 62 osutatud liikmesriikide vahel pädevuskonfliktide ja topeltmaksustamise ennetamise nõudeid, ja nõukogu määrust (EL) nr 904/2010 (2), eriti põhjendusi 5, 7 ja 8 ning artikleid 28-30, tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus liikmesriigi maksuhalduri praktika, mis seetõttu, et selles antakse tehingule kvalifikatsioon, mis erineb nii selle sama tehingu ja samade faktiliste asjaolude õiguslikust tõlgendusest, mille on andnud teise liikmesriigi maksuhaldur, kui ka selle tõlgenduse põhjal siduvale päringule viimase antud vastusest, nagu ka mõlemat kinnitavast järeldusest, millele see maksuhaldur tehtud maksukontrolli käigus jõuab, põhjustab maksukohustuslase topeltmaksustamist? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (1), mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi („käibemaksudirektiiv“), eesmärke, eriti põhjendustes 17 ja 62 osutatud liikmesriikide vahel pädevuskonfliktide ja topeltmaksustamise ennetamise nõudeid, ja nõukogu määrust (EL) nr 904/2010 (2), eriti põhjendusi 5, 7 ja 8 ning artikleid 28-30, tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus liikmesriigi maksuhalduri praktika, mis seetõttu, et selles antakse tehingule kvalifikatsioon, mis erineb nii selle sama tehingu ja samade faktiliste asjaolude õiguslikust tõlgendusest, mille on andnud teise liikmesriigi maksuhaldur, kui ka selle tõlgenduse põhjal siduvale päringule viimase antud vastusest, nagu ka mõlemat kinnitavast järeldusest, millele see maksuhaldur tehtud maksukontrolli käigus jõuab, põhjustab maksukohustuslase topeltmaksustamist?

| 2. | Kui vastusest esimesele küsimusele nähtub, et niisugune praktika ei ole ühenduse õigusega vastuolus, kas liikmesriigi maksuhaldur võib – võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi ja liidu õigust – määrata maksukohustuse kindlaks ühepoolselt, võtmata arvesse, et teise liikmesriigi maksuhaldur on esiteks maksukohustuslase nõudmisel ja seejärel kontrolli käigus tehtud otsustes juba korduvalt kinnitanud selle maksukohustuslase tegevuse õiguspärasust?
  Kas muul juhul peavad mõlema liikmesriigi maksuhaldurid neutraalse maksustamise ja topeltmaksustamise vältimise põhimõtte huvides tegema koostööd ja jõudma kokkuleppele, selleks et maksukohustuslane peaks maksma [käibemaksu] ainult ühes nendest riikidest? |
| --- | --- |

2.

Kui vastusest esimesele küsimusele nähtub, et niisugune praktika ei ole ühenduse õigusega vastuolus, kas liikmesriigi maksuhaldur võib – võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi ja liidu õigust – määrata maksukohustuse kindlaks ühepoolselt, võtmata arvesse, et teise liikmesriigi maksuhaldur on esiteks maksukohustuslase nõudmisel ja seejärel kontrolli käigus tehtud otsustes juba korduvalt kinnitanud selle maksukohustuslase tegevuse õiguspärasust?

Kas muul juhul peavad mõlema liikmesriigi maksuhaldurid neutraalse maksustamise ja topeltmaksustamise vältimise põhimõtte huvides tegema koostööd ja jõudma kokkuleppele, selleks et maksukohustuslane peaks maksma [käibemaksu] ainult ühes nendest riikidest?

| 3. | Kui vastusest teisele küsimusele nähtub, et liikmesriigi maksuhaldur võib maksu kvalifitseerimist ühepoolselt muuta, siis kas [käibemaksudirektiivi] sätteid tuleb tõlgendada nii, et teise liikmesriigi maksuhaldur on kohustatud tagastama käibemaksu maksma kohustatud maksukohustuslasele maksu, mille see haldur on kindlaks määranud vastuses siduvale päringule ja mis on tasutud maksukontrolliga lõpetatud perioodi kohta, et sellega oleksid nii topeltmaksustamise vältimise kui ka neutraalse maksustamise põhimõte tagatud? |
| --- | --- |

3.

Kui vastusest teisele küsimusele nähtub, et liikmesriigi maksuhaldur võib maksu kvalifitseerimist ühepoolselt muuta, siis kas [käibemaksudirektiivi] sätteid tuleb tõlgendada nii, et teise liikmesriigi maksuhaldur on kohustatud tagastama käibemaksu maksma kohustatud maksukohustuslasele maksu, mille see haldur on kindlaks määranud vastuses siduvale päringule ja mis on tasutud maksukontrolliga lõpetatud perioodi kohta, et sellega oleksid nii topeltmaksustamise vältimise kui ka neutraalse maksustamise põhimõte tagatud?

| 4. | Kuidas tuleb tõlgendada käibemaksudirektiivi artikli 33 lõike 1 esimese lause väljendit, mille järgi teostab vedu „tarnija või tema eest tegutsev isik“? Kas see väljend hõlmab juhtumit, kus maksukohustuslane pakub veebimüügiplatvormil müüjana võimalust, et ostja sõlmib lepingu logistikaettevõtjaga, kellega see müüja teeb koostööd müügist erinevate tehingute puhul, kui ostja võib ka vabalt valida teise, pakutavast erineva veoettevõtja, ning ostja ja veoettevõtja sõlmivad veolepingu ilma müüja sekkumiseta?
  Kas tõlgendamise seisukohast on oluline — võttes arvesse eriti õiguskindluse põhimõtet —, et liikmesriigid peavad aastaks 2021 muutma õigusnormi, millega on [käibemaksudirektiivi] nimetatud säte üle võetud, nii et selle direktiivi artikli 33 lõiget 1 tuleb kohaldada ka kaudse koostöö korral veoettevõtja valimisel? |
| --- | --- |

4.

Kuidas tuleb tõlgendada käibemaksudirektiivi artikli 33 lõike 1 esimese lause väljendit, mille järgi teostab vedu „tarnija või tema eest tegutsev isik“? Kas see väljend hõlmab juhtumit, kus maksukohustuslane pakub veebimüügiplatvormil müüjana võimalust, et ostja sõlmib lepingu logistikaettevõtjaga, kellega see müüja teeb koostööd müügist erinevate tehingute puhul, kui ostja võib ka vabalt valida teise, pakutavast erineva veoettevõtja, ning ostja ja veoettevõtja sõlmivad veolepingu ilma müüja sekkumiseta?

Kas tõlgendamise seisukohast on oluline — võttes arvesse eriti õiguskindluse põhimõtet —, et liikmesriigid peavad aastaks 2021 muutma õigusnormi, millega on [käibemaksudirektiivi] nimetatud säte üle võetud, nii et selle direktiivi artikli 33 lõiget 1 tuleb kohaldada ka kaudse koostöö korral veoettevõtja valimisel?

| 5. | Kas liidu õigust, konkreetselt [käibemaksudirektiivi] tuleb tõlgendada nii, et selle kontrollimisel, kas maksukohustuslane on tekitanud sõltumatute kauba tarnimise, saatmise või veo ettevõtjate vahel [käibemaksudirektiivi] artiklist 33 kõrvalehoidmiseks ja sellega õiguse kuritarvitamiseks sellise õigussuhete skeemi, millega ta püüab ära kasutada asjaolu, et teises liikmesriigis on käibemaksukoormus väiksem, on koos või eraldivõetuna asjassepuutuvad järgnevalt loetletud faktilised asjaolud:






  5.1) | logistikaettevõtja, kes teostab kaubavedu, on maksukohustuslasega seotud ja osutab talle muid, transpordist sõltumatuid teenuseid, |
| --- | --- | --- |

5.

Kas liidu õigust, konkreetselt [käibemaksudirektiivi] tuleb tõlgendada nii, et selle kontrollimisel, kas maksukohustuslane on tekitanud sõltumatute kauba tarnimise, saatmise või veo ettevõtjate vahel [käibemaksudirektiivi] artiklist 33 kõrvalehoidmiseks ja sellega õiguse kuritarvitamiseks sellise õigussuhete skeemi, millega ta püüab ära kasutada asjaolu, et teises liikmesriigis on käibemaksukoormus väiksem, on koos või eraldivõetuna asjassepuutuvad järgnevalt loetletud faktilised asjaolud:

5.1)

logistikaettevõtja, kes teostab kaubavedu, on maksukohustuslasega seotud ja osutab talle muid, transpordist sõltumatuid teenuseid,

| 5.2) | samal ajal võib klient talle maksukohustuslase poolt välja pakutud valikuvõimalusest, milleks on tellida vedu logistikaettevõtjalt, kellega maksukohustuslasel on lepingusuhe, igal hetkel kõrvale kalduda ja tellida transpordi teiselt veoettevõtjalt või kaubale ise järele minna? |
| --- | --- |

5.2)

samal ajal võib klient talle maksukohustuslase poolt välja pakutud valikuvõimalusest, milleks on tellida vedu logistikaettevõtjalt, kellega maksukohustuslasel on lepingusuhe, igal hetkel kõrvale kalduda ja tellida transpordi teiselt veoettevõtjalt või kaubale ise järele minna?

---

(1)  ELT 2006, L 347, lk 1.

(2)  Nõukogu 7. oktoobri 2010. aasta määrus (EL) nr 904/2010 halduskoostöö ning maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas (ELT 2010, L 268, lk 1).

---

| 3.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/4

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 16. mail 2018 – Tesco-Global Áruházak Zrt. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(Kohtuasi C-323/18)

(2018/C 311/04)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Tesco-Global Áruházak Zrt.

Vastustaja: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas EL toimimise lepingu sätetega, milles on sätestatud diskrimineerimiskeelu (ELTL artiklid 18 ja 26), asutamisvabaduse (ELTL artikkel 49), võrdse kohtlemise (ELTL artikkel 54), ELTL artikli 54 tähenduses äriühingute kapitalis omatavate osaluste võrdsuse (ELTL artikkel 55), teenuste osutamise vabaduse (ELTL artikkel 56), kapitali vaba liikumise (ELTL artiklid 63 ja 65) ja ettevõtjate võrdse maksustamise (ELTL artikkel 110) põhimõtted, on kooskõlas asjaolu, et väliskapitalil põhinevad maksukohustuslased, kes käitavad ühe ainsa äriühingu kaudu mitut kauplust ja tegutsevad jaemüügiga kauplustes, peavad tegelikult maksma erimaksu märkimisväärselt progresseeruva maksumäära ülemises astmes, samas kui kodumaisel kapitali põhinevad maksukohustuslased, kes tegutsevad frantsiisi korras ühe ainsa ärinime all — kaupluste kaudu, mis tavaliselt kujutavad endast sõltumatuid äriühinguid — kuuluvad tegelikult maksuvabasse astmesse või neile kohaldatakse ühte sellele astmele järgnevatest madalamatest maksumääradest, nii et väliskapitalil põhinevate äriühingute makstava maksu osakaal erimaksust saadavas kogu maksutulus on oluliselt suurem kui kodumaisel kapitalil põhinevate maksukohustuslaste puhul? |
| --- | --- |

1.

Kas EL toimimise lepingu sätetega, milles on sätestatud diskrimineerimiskeelu (ELTL artiklid 18 ja 26), asutamisvabaduse (ELTL artikkel 49), võrdse kohtlemise (ELTL artikkel 54), ELTL artikli 54 tähenduses äriühingute kapitalis omatavate osaluste võrdsuse (ELTL artikkel 55), teenuste osutamise vabaduse (ELTL artikkel 56), kapitali vaba liikumise (ELTL artiklid 63 ja 65) ja ettevõtjate võrdse maksustamise (ELTL artikkel 110) põhimõtted, on kooskõlas asjaolu, et väliskapitalil põhinevad maksukohustuslased, kes käitavad ühe ainsa äriühingu kaudu mitut kauplust ja tegutsevad jaemüügiga kauplustes, peavad tegelikult maksma erimaksu märkimisväärselt progresseeruva maksumäära ülemises astmes, samas kui kodumaisel kapitali põhinevad maksukohustuslased, kes tegutsevad frantsiisi korras ühe ainsa ärinime all — kaupluste kaudu, mis tavaliselt kujutavad endast sõltumatuid äriühinguid — kuuluvad tegelikult maksuvabasse astmesse või neile kohaldatakse ühte sellele astmele järgnevatest madalamatest maksumääradest, nii et väliskapitalil põhinevate äriühingute makstava maksu osakaal erimaksust saadavas kogu maksutulus on oluliselt suurem kui kodumaisel kapitalil põhinevate maksukohustuslaste puhul?

| 2. | Kas EL toimimise lepingu sätetega, milles on sätestatud riigiabi keelu põhimõte (ELTL artikli 107 lõige 1), on kooskõlas asjaolu, et maksukohustuslased, kes käitavad ühe ainsa äriühingu kaudu mitut kauplust ja tegutsevad jaemüügiga kauplustes, peavad tegelikult maksma erimaksu märkimisväärselt progresseeruva maksumäära ülemises astmes, samas kui kodumaisel kapitali põhinevad maksukohustuslased, kes on nende otsesed konkurendid ja kes tegutsevad frantsiisi korras ühe ainsa ärinime all — kaupluste kaudu, mis tavaliselt kujutavad endast sõltumatuid äriühinguid — kuuluvad tegelikult maksuvabasse astmesse või neile kohaldatakse ühte sellele astmele järgnevatest madalamatest maksumääradest, nii et väliskapitalil põhinevate äriühingute makstava maksu osakaal erimaksust saadavas kogu maksutulus on oluliselt suurem kui kodumaisel kapitalil põhinevate maksukohustuslaste puhul? |
| --- | --- |

2.

Kas EL toimimise lepingu sätetega, milles on sätestatud riigiabi keelu põhimõte (ELTL artikli 107 lõige 1), on kooskõlas asjaolu, et maksukohustuslased, kes käitavad ühe ainsa äriühingu kaudu mitut kauplust ja tegutsevad jaemüügiga kauplustes, peavad tegelikult maksma erimaksu märkimisväärselt progresseeruva maksumäära ülemises astmes, samas kui kodumaisel kapitali põhinevad maksukohustuslased, kes on nende otsesed konkurendid ja kes tegutsevad frantsiisi korras ühe ainsa ärinime all — kaupluste kaudu, mis tavaliselt kujutavad endast sõltumatuid äriühinguid — kuuluvad tegelikult maksuvabasse astmesse või neile kohaldatakse ühte sellele astmele järgnevatest madalamatest maksumääradest, nii et väliskapitalil põhinevate äriühingute makstava maksu osakaal erimaksust saadavas kogu maksutulus on oluliselt suurem kui kodumaisel kapitalil põhinevate maksukohustuslaste puhul?

| 3. | Kas ELTL artiklit 107 ja ELTL artikli 108 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et nende mõju laieneb maksumeetmele, mis on lahutamatult seotud maksuvabastusega (mis kujutab endast riigiabi), mida rahastatakse maksumeetmega teenitava maksutuluga, kui seadusandja on saavutanud kavandatud eelarvetulude summa, mis määrati kindlaks enne jaemüügi erimaksu kehtestamist (vastavalt turu ettevõtjate käibele), vastavalt käibele progresseeruva maksumäära kohaldamise ja mitte üldise maksumäära kehtestamise teel, nii et õigusnormidega tahetakse tahtlikult anda osale turu ettevõtjatest maksuvabastus? |
| --- | --- |

3.

Kas ELTL artiklit 107 ja ELTL artikli 108 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et nende mõju laieneb maksumeetmele, mis on lahutamatult seotud maksuvabastusega (mis kujutab endast riigiabi), mida rahastatakse maksumeetmega teenitava maksutuluga, kui seadusandja on saavutanud kavandatud eelarvetulude summa, mis määrati kindlaks enne jaemüügi erimaksu kehtestamist (vastavalt turu ettevõtjate käibele), vastavalt käibele progresseeruva maksumäära kohaldamise ja mitte üldise maksumäära kehtestamise teel, nii et õigusnormidega tahetakse tahtlikult anda osale turu ettevõtjatest maksuvabastus?

| 4. | Kas menetluste võrdväärsuse põhimõtte ja liidu õiguse tõhususe ja ülimuslikkuse põhimõtetega on kooskõlas õigust kohaldavate liikmesriigi organite praktika, mille kohaselt omal algatusel algatatud maksukontrollides või järgnevates kohtumenetlustes — vaatamata tõhususe põhimõttele ja kohustusele vastuolus olevat õigusnormi mitte kohaldada —, ei ole võimalik liidu õigusega vastuolus olevate riigisiseste maksuõigusnormide alusel deklareeritud maksu tagastamist taotleda põhjusel, et maksuhaldur või kohus kontrollivad liidu õigusega vastuolu ainult poole algatusel algatatud erimenetlustes, mida võib algatada ainult enne omaalgatuslikku menetlust, samas kui maksu puhul, mis on deklareeritud vastuolus riigisisese õigusega, ei takista miski tagastamistaotlust esitada maksuametis või kohtus toimuvas menetluses? |
| --- | --- |

4.

Kas menetluste võrdväärsuse põhimõtte ja liidu õiguse tõhususe ja ülimuslikkuse põhimõtetega on kooskõlas õigust kohaldavate liikmesriigi organite praktika, mille kohaselt omal algatusel algatatud maksukontrollides või järgnevates kohtumenetlustes — vaatamata tõhususe põhimõttele ja kohustusele vastuolus olevat õigusnormi mitte kohaldada —, ei ole võimalik liidu õigusega vastuolus olevate riigisiseste maksuõigusnormide alusel deklareeritud maksu tagastamist taotleda põhjusel, et maksuhaldur või kohus kontrollivad liidu õigusega vastuolu ainult poole algatusel algatatud erimenetlustes, mida võib algatada ainult enne omaalgatuslikku menetlust, samas kui maksu puhul, mis on deklareeritud vastuolus riigisisese õigusega, ei takista miski tagastamistaotlust esitada maksuametis või kohtus toimuvas menetluses?

---

| 3.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/5

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Szekszárdi Járásbíróság (Ungari) 5. juunil 2018 – Ágnes Weil versus Géza Gulácsi

(Kohtuasi C-361/18)

(2018/C 311/05)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Szekszárdi Járásbíróság

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Ágnes Weil

Kostja: Géza Gulácsi

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas määruse (EL) nr 1215/2012 (1) artiklit 53 tuleb tõlgendada nii, et kui üks pooltest seda taotleb, siis peab otsuse teinud liikmesriigi kohus automaatselt väljastama kohtuotsuse kohta tunnistuse, kontrollimata, kas [kohtuasi] kuulub määruse (EL) nr 1215/2012 kohaldamisalasse? |
| --- | --- |

1.

Kas määruse (EL) nr 1215/2012 (1) artiklit 53 tuleb tõlgendada nii, et kui üks pooltest seda taotleb, siis peab otsuse teinud liikmesriigi kohus automaatselt väljastama kohtuotsuse kohta tunnistuse, kontrollimata, kas [kohtuasi] kuulub määruse (EL) nr 1215/2012 kohaldamisalasse?

| 2. | Kui vastus esimesele eelotsuse küsimusele on eitav, siis kas määruse (EL) nr 1215/2012 artikli 1 lõike 2 punkti a tuleb tõlgendada nii, et registreerimata vabaabielupaari poolte vaheline võla sissenõudmise hagi on seotud sellisest suhtest tuleneva varalise õigusega, mida tuleb lugeda abieluga sarnase (õigusliku) toimega suhteks? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele eelotsuse küsimusele on eitav, siis kas määruse (EL) nr 1215/2012 artikli 1 lõike 2 punkti a tuleb tõlgendada nii, et registreerimata vabaabielupaari poolte vaheline võla sissenõudmise hagi on seotud sellisest suhtest tuleneva varalise õigusega, mida tuleb lugeda abieluga sarnase (õigusliku) toimega suhteks?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT 2012, L 351, lk 1).

---

| 3.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Székesfehérvári Törvényszék (Ungari) 5. juunil 2018 – Hochtief AG versus Fővárosi Törvényszék

(Kohtuasi C-362/18)

(2018/C 311/06)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Székesfehérvári Törvényszék

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Hochtief AG

Vastustaja: Fővárosi Törvényszék

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas liidu õiguse aluspõhimõtteid ja norme (eriti ELL artikli 4 lõiget 3 ja ühetaolise tõlgendamise nõuet), nagu neid on tõlgendanud Euroopa Kohus, eriti kohtuasjas Köbler tehtud kohtuotsuses, tuleb tõlgendada nii, et sellise liikmesriigi kohtu vastutuse, kes on lahendanud asja viimases astmes kohtuotsusega, mis rikub liidu õigust, saab tuvastada ainult liikmesriigi õiguse või liikmesriigi õiguses sätestatud kriteeriumide alusel? Kui vastus on eitav, siis kas liidu õiguse aluspõhimõtteid ja norme, eriti Euroopa Kohtu poolt kohtuasjas Köbler „riigi“ vastutuse tuvastamiseks kehtestatud kolme kriteeriumi, tuleb tõlgendada nii, et seda, kas nõuded selleks, et liikmesriik vastutaks liidu õiguse rikkumise eest selle riigi kohtute poolt, on täidetud, tuleb hinnata riigisisese õiguse alusel? |
| --- | --- |

1.

Kas liidu õiguse aluspõhimõtteid ja norme (eriti ELL artikli 4 lõiget 3 ja ühetaolise tõlgendamise nõuet), nagu neid on tõlgendanud Euroopa Kohus, eriti kohtuasjas Köbler tehtud kohtuotsuses, tuleb tõlgendada nii, et sellise liikmesriigi kohtu vastutuse, kes on lahendanud asja viimases astmes kohtuotsusega, mis rikub liidu õigust, saab tuvastada ainult liikmesriigi õiguse või liikmesriigi õiguses sätestatud kriteeriumide alusel? Kui vastus on eitav, siis kas liidu õiguse aluspõhimõtteid ja norme, eriti Euroopa Kohtu poolt kohtuasjas Köbler „riigi“ vastutuse tuvastamiseks kehtestatud kolme kriteeriumi, tuleb tõlgendada nii, et seda, kas nõuded selleks, et liikmesriik vastutaks liidu õiguse rikkumise eest selle riigi kohtute poolt, on täidetud, tuleb hinnata riigisisese õiguse alusel?

| 2. | Kas liidu õiguse norme ja aluspõhimõtteid (eriti ELL artikli 4 lõiget 3 ja tõhusa kohtuliku kaitse nõuet), eelkõige liikmesriigi vastutuse kohta Euroopa Kohtu tehtud kohtuotsuseid muu hulgas kohtuasjades Francovich jt, Brasserie du pêcheur ja Factortame ning Köbler, tuleb tõlgendada nii, et viimases astmes asja lahendavate liikmesriigi kohtute niisuguste kohtuotsuste seadusjõud, mis rikuvad liidu õigust, välistab kahju eest liikmesriigi vastutuse tuvastamise? |
| --- | --- |

2.

Kas liidu õiguse norme ja aluspõhimõtteid (eriti ELL artikli 4 lõiget 3 ja tõhusa kohtuliku kaitse nõuet), eelkõige liikmesriigi vastutuse kohta Euroopa Kohtu tehtud kohtuotsuseid muu hulgas kohtuasjades Francovich jt, Brasserie du pêcheur ja Factortame ning Köbler, tuleb tõlgendada nii, et viimases astmes asja lahendavate liikmesriigi kohtute niisuguste kohtuotsuste seadusjõud, mis rikuvad liidu õigust, välistab kahju eest liikmesriigi vastutuse tuvastamise?

| 3. | Kas direktiividega 89/665/EÜ (1), 92/13/EÜ (2) ja 2007/66/EÜ (3) ning Euroopa Kohtu otsustes Kühne & Heitz, Kapferer, Impresa Pizzarotti ja Transportes Urbanos ja Servicios Generales kehtestatud „tõhususe“ ja võrdväärsuse põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et teistmismenetluses ei saa pool enam tugineda hinnangutele, mille on andnud Euroopa Kohus põhikohtuasja teises astmes lahendanud kohtu algatatud eelotsusemenetluse kohta tehtud kohtuotsuses, arvestades, et põhikohtuasjas neid hinnanguid arvesse ei võetud, eriti juhul, kui liikmesriigi kohus, kes lahendab asja kõige kõrgemas astmes, on põhikohtuasjas tehtud kohtuotsuse peale esitatud kassatsioonkaebuse jätnud rahuldamata seetõttu, et pool ei tuginenud ettenähtud ajal Euroopa Kohtu otsuses antud hinnangutele? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiividega 89/665/EÜ (1), 92/13/EÜ (2) ja 2007/66/EÜ (3) ning Euroopa Kohtu otsustes Kühne & Heitz, Kapferer, Impresa Pizzarotti ja Transportes Urbanos ja Servicios Generales kehtestatud „tõhususe“ ja võrdväärsuse põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et teistmismenetluses ei saa pool enam tugineda hinnangutele, mille on andnud Euroopa Kohus põhikohtuasja teises astmes lahendanud kohtu algatatud eelotsusemenetluse kohta tehtud kohtuotsuses, arvestades, et põhikohtuasjas neid hinnanguid arvesse ei võetud, eriti juhul, kui liikmesriigi kohus, kes lahendab asja kõige kõrgemas astmes, on põhikohtuasjas tehtud kohtuotsuse peale esitatud kassatsioonkaebuse jätnud rahuldamata seetõttu, et pool ei tuginenud ettenähtud ajal Euroopa Kohtu otsuses antud hinnangutele?

| 4. | Kas kolmandas eelotsuse küsimuses viidatud direktiive, Euroopa Kohtu praktikat, mis tuleneb eelkõige kohtuotsustest Impresa Pizzarotti (C-213/13), Kapferer (C-234/04), Kühne & Heitz (C-453/00) ja Transportes Urbanos ja Servicios Generales (C-118/08) teistmisavalduse vastuvõetavuse kohta ja Euroopa Kohtu poolt kohtuasjades C-470/99, C-327/00 ja C-241/06 riigisiseses õiguses riigihangete asjus teistmismenetluste jaoks kehtestatud tähtaegade kohta välja töötatud aluspõhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et liikmesriikide kohtud toimivad õigesti, kui nad jätavad arvesse võtmata Euroopa Kohtu otsuse, mis on tehtud kohtuasja arutanud teise astme kohtu taotlusel, või Euroopa Kohtu otsuse, mille tõlge liikmesriigi ametlikku keelde ei olnud kuni menetluse teise astmeni kättesaadav, seetõttu, et pool tugines nendele teise kohtuastme menetluses pärast ettenähtud tähtaja möödumist, ning jätavad sellegipoolest menetlusse võtmata selle poole esitatud teistmisavalduse, milles tuginetakse Euroopa Kohtu otsustele, millele see pool oli tuginenud, ilma et neid kohtuotsuseid oleks arvesse võetud, ja nende kohtuotsuste seisukohast olulistele faktilistele asjaoludele? |
| --- | --- |

4.

Kas kolmandas eelotsuse küsimuses viidatud direktiive, Euroopa Kohtu praktikat, mis tuleneb eelkõige kohtuotsustest Impresa Pizzarotti (C-213/13), Kapferer (C-234/04), Kühne & Heitz (C-453/00) ja Transportes Urbanos ja Servicios Generales (C-118/08) teistmisavalduse vastuvõetavuse kohta ja Euroopa Kohtu poolt kohtuasjades C-470/99, C-327/00 ja C-241/06 riigisiseses õiguses riigihangete asjus teistmismenetluste jaoks kehtestatud tähtaegade kohta välja töötatud aluspõhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et liikmesriikide kohtud toimivad õigesti, kui nad jätavad arvesse võtmata Euroopa Kohtu otsuse, mis on tehtud kohtuasja arutanud teise astme kohtu taotlusel, või Euroopa Kohtu otsuse, mille tõlge liikmesriigi ametlikku keelde ei olnud kuni menetluse teise astmeni kättesaadav, seetõttu, et pool tugines nendele teise kohtuastme menetluses pärast ettenähtud tähtaja möödumist, ning jätavad sellegipoolest menetlusse võtmata selle poole esitatud teistmisavalduse, milles tuginetakse Euroopa Kohtu otsustele, millele see pool oli tuginenud, ilma et neid kohtuotsuseid oleks arvesse võetud, ja nende kohtuotsuste seisukohast olulistele faktilistele asjaoludele?

| 5. | Kas kolmandas eelotsuse küsimuses viidatud direktiive ja Euroopa Kohtu praktikat, mis tuleneb eelkõige kohtuotsustest Impresa Pizzarotti (C-213/13), Kapferer (C-234/04), Kühne & Heitz (C-453/00) ja Transportes Urbanos ja Servicios Generales (C-118/08), tuleb tõlgendada nii, et juhul, kui kohtuvaidluse pool viitab Euroopa Kohtu otsusele kohtuasjas Kempter (C-2/06) – mille kohaselt ei ole vaja, et ta tugineks Euroopa Kohtu otsustele, sest kohus peab neid kohaldama omal algatusel –, toimivad liikmesriigi kohtud õigesti, kui nad jätavad riigisisestele menetlusnormidele tuginedes ja vastuolus kohtuotsuses [Kempter] tuvastatuga Euroopa Kohtu otsused arvesse võtmata, nii et seda asjaolu kohtumenetlust lõpetavas resolutsioonis või selle põhjenduses isegi ei mainita, ja jätavad sellegipoolest menetlusse võtmata selle poole esitatud teistmisavalduse, milles tuginetakse Euroopa Kohtu otsustele, millele ta oli tuginenud, ilma et neid kohtuotsuseid oleks arvesse võetud, ja nende kohtuotsuste seisukohast olulistele faktilistele asjaoludele? |
| --- | --- |

5.

Kas kolmandas eelotsuse küsimuses viidatud direktiive ja Euroopa Kohtu praktikat, mis tuleneb eelkõige kohtuotsustest Impresa Pizzarotti (C-213/13), Kapferer (C-234/04), Kühne & Heitz (C-453/00) ja Transportes Urbanos ja Servicios Generales (C-118/08), tuleb tõlgendada nii, et juhul, kui kohtuvaidluse pool viitab Euroopa Kohtu otsusele kohtuasjas Kempter (C-2/06) – mille kohaselt ei ole vaja, et ta tugineks Euroopa Kohtu otsustele, sest kohus peab neid kohaldama omal algatusel –, toimivad liikmesriigi kohtud õigesti, kui nad jätavad riigisisestele menetlusnormidele tuginedes ja vastuolus kohtuotsuses [Kempter] tuvastatuga Euroopa Kohtu otsused arvesse võtmata, nii et seda asjaolu kohtumenetlust lõpetavas resolutsioonis või selle põhjenduses isegi ei mainita, ja jätavad sellegipoolest menetlusse võtmata selle poole esitatud teistmisavalduse, milles tuginetakse Euroopa Kohtu otsustele, millele ta oli tuginenud, ilma et neid kohtuotsuseid oleks arvesse võetud, ja nende kohtuotsuste seisukohast olulistele faktilistele asjaoludele?

| 6. | Kas kohtuotsustes Köbler ja Traghetti del Mediterraneo välja töötatud nõuet, et rikkumine peab olema piisavalt selge, tuleb tõlgendada nii, et kui viimases astmes asja lahendav kohus jätab väga üksikasjalikult viidatud Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktikaga – mida on pealegi põhjendatud eri õiguslike arvamustega – selgelt vastuollu minnes teistmisavalduse menetlusse võtmata, sellele kohtupraktikale üldse viitamata ja oma otsuse liidu õiguse seisukohast üldse põhjendamata ning ilmselgelt ka ei analüüsi ega isegi nimeta vajadust esitada kohtuasi Euroopa Kohtule, vaatamata sellele, et selle vajaduse põhjendamiseks on ka väga üksikasjalikult viidatud asjassepuutuvat Euroopa Kohtu praktikat, siis rikkumist ei ole? Kas Euroopa Kohtu otsust CILFIT (C-283/81) arvestades peab liikmesriigi kohus oma otsust põhjendama, kui ta Euroopa Kohtu antud siduvast õiguslikust tõlgendusest kõrvale kaldudes jätab teistmisavalduse menetlusse võtmata ja põhjendusi esitamata keeldutakse selle kohta eelotsusetaotlust esitamast? |
| --- | --- |

6.

Kas kohtuotsustes Köbler ja Traghetti del Mediterraneo välja töötatud nõuet, et rikkumine peab olema piisavalt selge, tuleb tõlgendada nii, et kui viimases astmes asja lahendav kohus jätab väga üksikasjalikult viidatud Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktikaga – mida on pealegi põhjendatud eri õiguslike arvamustega – selgelt vastuollu minnes teistmisavalduse menetlusse võtmata, sellele kohtupraktikale üldse viitamata ja oma otsuse liidu õiguse seisukohast üldse põhjendamata ning ilmselgelt ka ei analüüsi ega isegi nimeta vajadust esitada kohtuasi Euroopa Kohtule, vaatamata sellele, et selle vajaduse põhjendamiseks on ka väga üksikasjalikult viidatud asjassepuutuvat Euroopa Kohtu praktikat, siis rikkumist ei ole? Kas Euroopa Kohtu otsust CILFIT (C-283/81) arvestades peab liikmesriigi kohus oma otsust põhjendama, kui ta Euroopa Kohtu antud siduvast õiguslikust tõlgendusest kõrvale kaldudes jätab teistmisavalduse menetlusse võtmata ja põhjendusi esitamata keeldutakse selle kohta eelotsusetaotlust esitamast?

| 7. | Kas ELL artiklis 19 ja artikli 4 lõikes 3 ette nähtud tõhusa kohtuliku kaitse ja võrdväärsuse põhimõtteid, ELTL artiklis 49 sätestatud asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse põhimõtteid ning nõukogu direktiivi 93/37/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord, ning direktiive 89/665/EÜE, 92/13/EÜE ja 2007/66/EÜ tuleb tõlgendada nii, et [nendega ei ole vastuolus see, kui] pädevad asutused ja kohtud jätavad kohaldatavat liidu õigust ilmselgelt eirates kaebaja riigihankemenetlusest kõrvaldamise tõttu tema esitatud kaebused, mille jaoks on olenevalt olukorrast vaja koostada palju dokumente, milleks kulub märkimisväärselt aega ja raha, või osaleda kohtuistungitel, üksteise järel rahuldamata, ja – kuigi on kindel, et teoreetiliselt on võimalus tuvastada vastutus õigusemõistmise funktsioonide täitmisel tekitatud kahju eest – asjassepuutuvad õigusnormid jätavad kaebaja ilma võimalusest nõuda kohtult õigusvastaste meetmete tagajärjel tekkinud kahju hüvitamist? |
| --- | --- |

7.

Kas ELL artiklis 19 ja artikli 4 lõikes 3 ette nähtud tõhusa kohtuliku kaitse ja võrdväärsuse põhimõtteid, ELTL artiklis 49 sätestatud asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse põhimõtteid ning nõukogu direktiivi 93/37/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord, ning direktiive 89/665/EÜE, 92/13/EÜE ja 2007/66/EÜ tuleb tõlgendada nii, et [nendega ei ole vastuolus see, kui] pädevad asutused ja kohtud jätavad kohaldatavat liidu õigust ilmselgelt eirates kaebaja riigihankemenetlusest kõrvaldamise tõttu tema esitatud kaebused, mille jaoks on olenevalt olukorrast vaja koostada palju dokumente, milleks kulub märkimisväärselt aega ja raha, või osaleda kohtuistungitel, üksteise järel rahuldamata, ja – kuigi on kindel, et teoreetiliselt on võimalus tuvastada vastutus õigusemõistmise funktsioonide täitmisel tekitatud kahju eest – asjassepuutuvad õigusnormid jätavad kaebaja ilma võimalusest nõuda kohtult õigusvastaste meetmete tagajärjel tekkinud kahju hüvitamist?

| 8. | Kas kohtuotsustes Köbler, Traghetti del Mediterraneo ja San Giorgio kehtestatud põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et kahju, mis tekitati asjaoluga, et asja viimases astmes lahendav liikmesriigi kohus jättis vastuolus Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikaga menetlusse võtmata poole õigeaegselt esitatud teistmisavalduse, mille raames ta oleks saanud nõuda tekitatud kulude hüvitamist, ei hüvitata? |
| --- | --- |

8.

Kas kohtuotsustes Köbler, Traghetti del Mediterraneo ja San Giorgio kehtestatud põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et kahju, mis tekitati asjaoluga, et asja viimases astmes lahendav liikmesriigi kohus jättis vastuolus Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikaga menetlusse võtmata poole õigeaegselt esitatud teistmisavalduse, mille raames ta oleks saanud nõuda tekitatud kulude hüvitamist, ei hüvitata?

| 9. | Kui liikmesriigi õiguse kohaselt peab siis, kui on olemas uus konstitutsioonikohtu otsus, ja põhiseaduslikkuse taastamise huvides olema teistmismenetlus lubatud, kas siis ei pea võrdväärsuse põhimõtet ja kohtuasjas Transportes Urbanos ja Servicios Generales (C-118/08) Euroopa Kohtu tehtud otsuse sisu arvestades olema teistmismenetlus lubatud ka juhul, kui põhikohtuasjas jäeti menetlustähtaegu käsitlevatele riigisisestele õigusnormidele tuginedes arvesse võtmata ühes teises kohtuasjas Euroopa Kohtu tehtud varasem kohtuotsus, kohtu taotlusel põhikohtuasjas Euroopa Kohtu tehtud kohtuotsus ja nende kohtuotsuste seisukohast asjassepuutuvad faktilised asjaolud? |
| --- | --- |

9.

Kui liikmesriigi õiguse kohaselt peab siis, kui on olemas uus konstitutsioonikohtu otsus, ja põhiseaduslikkuse taastamise huvides olema teistmismenetlus lubatud, kas siis ei pea võrdväärsuse põhimõtet ja kohtuasjas Transportes Urbanos ja Servicios Generales (C-118/08) Euroopa Kohtu tehtud otsuse sisu arvestades olema teistmismenetlus lubatud ka juhul, kui põhikohtuasjas jäeti menetlustähtaegu käsitlevatele riigisisestele õigusnormidele tuginedes arvesse võtmata ühes teises kohtuasjas Euroopa Kohtu tehtud varasem kohtuotsus, kohtu taotlusel põhikohtuasjas Euroopa Kohtu tehtud kohtuotsus ja nende kohtuotsuste seisukohast asjassepuutuvad faktilised asjaolud?

---

(1)  Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiiv 89/665/EMÜ riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT 1989, L 395, lk 33; ELT eriväljaanne 06/01, lk 246).

(2)  Nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiiv 92/13/EMÜ veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate üksuste hankemenetlusi käsitlevate ühenduse eeskirjade kohaldamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT 1992, L 76, lk 14; ELT eriväljaanne 06/01, lk 315).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiiv 2007/66/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 89/665/EMÜ ja 92/13/EMÜ riigihankelepingute sõlmimise läbivaatamise korra tõhustamise osas (ELT 2007, L 335, lk 31).

---

| 3.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/8

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Arbeidsrechtbank Antwerpen (Belgia) 19. juunil 2018 – Jamina Hakelbracht, Tine Vandenbon, Instituut voor de Gelijkheid van Vrouwen en Mannen versus WTG Retail BVBA

(Kohtuasi C-404/18)

(2018/C 311/07)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Arbeidsrechtbank Antwerpen

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Jamina Hakelbracht, Tine Vandenbon, Instituut voor de Gelijkheid van Vrouwen en Mannen

Kostja: WTG Retail BVBA

Eelotsuse küsimus

Kas liidu õigust ja eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ (1) meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes artiklit 24 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt on tunnistajateks olevatele isikutele ette nähtud kaitse ohvristamise eest kohaldatav üksnes isiku suhtes, kes kaebuse menetlemise raames teeb isikule, kellele on kaebus esitatud, allkirjastatud ja dateeritud dokumendis teatavaks kaebuse esemeks olevat olukorda puudutava asjaolu, mida ta on ise näinud või kuulnud, või kes annab tunnistajana ütlusi kohtus?

---

(1)  ELT 2006, L 204, lk 23.

---

| 3.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/8

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 20. juunil 2018 – PG versus Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal

(Kohtuasi C-406/18)

(2018/C 311/08)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: PG

Vastustaja: Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas põhiõiguste harta artiklit 47 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (1) (nn varjupaigamenetluse direktiiv) artiklit 31, võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhiõiguste konventsiooni artiklites 6 ja 13 sätestatut, on võimalik tõlgendada selliselt, et liikmesriik on täitnud õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile tagamise kohustust ka siis, kui kohtul ei ole lubatud muuta pagulasseisundi andmise menetluses tehtud otsust, vaid ta võib selle ainult kehtetuks tunnistada, saates asja uue menetluse läbiviimiseks haldusasutusele tagasi? |
| --- | --- |

1.

Kas põhiõiguste harta artiklit 47 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (1) (nn varjupaigamenetluse direktiiv) artiklit 31, võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhiõiguste konventsiooni artiklites 6 ja 13 sätestatut, on võimalik tõlgendada selliselt, et liikmesriik on täitnud õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile tagamise kohustust ka siis, kui kohtul ei ole lubatud muuta pagulasseisundi andmise menetluses tehtud otsust, vaid ta võib selle ainult kehtetuks tunnistada, saates asja uue menetluse läbiviimiseks haldusasutusele tagasi?

| 2. | Kas põhiõiguste harta artiklit 47 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (nn varjupaigamenetluse direktiiv) artiklit 31, arvestades Euroopa inimõiguste ja põhiõiguste konventsiooni artiklites 6 ja 13 sätestatut, on võimalik tõlgendada selliselt, et sellised liikmesriigi õigusnormid, milles – olenemata igasugustest muudest erilistest asjaoludest, juhtumi erisusi ja võimalikke tõendamisel tekkinud raskusi arvesse võtmata, on ette nähtud kõikide kohtulike varjupaigamenetluste jaoks ainult 60-päevane kohustuslik menetlusaeg? |
| --- | --- |

2.

Kas põhiõiguste harta artiklit 47 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (nn varjupaigamenetluse direktiiv) artiklit 31, arvestades Euroopa inimõiguste ja põhiõiguste konventsiooni artiklites 6 ja 13 sätestatut, on võimalik tõlgendada selliselt, et sellised liikmesriigi õigusnormid, milles – olenemata igasugustest muudest erilistest asjaoludest, juhtumi erisusi ja võimalikke tõendamisel tekkinud raskusi arvesse võtmata, on ette nähtud kõikide kohtulike varjupaigamenetluste jaoks ainult 60-päevane kohustuslik menetlusaeg?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (ELT 2013, L 180, lk 60).

---

| 3.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Itaalia) 22. juunil 2018 – Iccrea Banca SpA Istituto Centrale del Credito Cooperativo versus Banca d’Italia

(Kohtuasi C-414/18)

(2018/C 311/09)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Iccrea Banca SpA Istituto Centrale del Credito Cooperativo

Vastustaja: Banca d’Italia

Eelotsuse küsimus

Kas siis, kui tõlgendada määruse nr 2015/63 (1) artikli 5 lõiget 1, eriti punkte a ja f lähtuvalt põhimõtetest, mis on sätestatud samas õigusaktis ning direktiivis 2014/59 (2), määruses nr 2014/806 (3) ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 120, ning lähtudes sellistest Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21 ette nähtud põhireeglitest nagu võrdse kohtlemise, diskrimineerimiskeelu ja proportsionaalsuse reegel ning direktiivi 2014/59 artikli 103 lõikes 2 sätestatud topeltosamaksete keelust osamaksete arvutamisel, keelab see säte kohaldada grupisiseste kohustuste jaoks ette nähtud õigusnorme ka siis, kui tegemist on „faktiliste gruppidega“ või vähemalt ühe krediidiasutuse või investeerimisühingu ning teiste samasse süsteemi kuuluvate pankade vaheliste vastastikuste suhetega; kas soodsamat kohtlemist, mis on samas artiklis 5 ette nähtud tugilaenudele, – ikka eeltoodud põhimõtetest lähtudes – saab kohaldada analoogia alusel ka nende kohustuste suhtes, mis on „teise astme“ pangal teiste sama süsteemi (Credito Cooperativo) pankade ees, või kas asjaolu, et krediidiasutus, kes konkreetsel juhul tegutseb väikeste pankade vastastikku seotud ja ühtse kogumi keskasutusena, sealhulgas ka suhetes Euroopa Keskpanga ja finantsturuga, on selline teise astme pank, peaks kehtivate õigusnormide kohaselt ikkagi kaasa tooma selle, et riiklik kriisilahendusasutus teeb ühenduse organitele finantsandmeid esitades ning selle krediidiasutuse poolt kriisilahendusfondi tasumisele kuuluvaid osamakseid kindlaks määrates teatavaid parandusi olenevalt krediidiasutuse tegelikest kohustustest ja konkreetsest riskiprofiilist?

---

(1)  Komisjoni 21. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/63, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses kriisilahendusrahastutesse tehtavate ex-ante-osamaksetega (ELT 2015, L 11, lk 46).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, lk 190).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT 2014, L 225, lk 1).

---

| 3.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/10

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Milano (Itaalia) 28. juunil 2018 – FR versus Ministero dell’interno – Commissione Territoriale per il riconoscimento della Protezione Internazionale presso la Prefettura U.T.G. di Milano

(Kohtuasi C-422/18)

(2018/C 311/10)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale di Milano

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: FR

Vastustaja: Ministero dell’interno – Commissione Territoriale per il riconoscimento della Protezione Internazionale presso la Prefettura U.T.G. di Milano

Eelotsuse küsimus

Kas lojaalse koostöö põhimõtet ning kohtuliku kaitse võrdväärsuse ja tõhususe põhimõtteid, mis on sätestatud ELL artikli 4 lõikes 3 ja artikli 19 lõikes 1, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 lõigetes 1 ja 2 ning direktiivis 2013/32/EL (1) (eelkõige artiklites 22 ja 46), tuleb tõlgendada nii, et: a) Euroopa Liidu õigus näeb ette, et õiguskaitsevahendil oleks – juhul kui riigisisene õigus näeb selle ette menetlustes, milles jäetakse rahuldamata rahvusvahelise kaitse taotlus, – automaatselt peatav toime; b) sellega on vastuolus niisugune menetlus nagu Itaalia menetlus (seadusandliku dekreedi nr 25/2008 (muudetud dekreetseadusega nr 13/17, mis muudeti seaduseks nr 46/17) artikli 35 bis lõige 13), milles kohus, kelle poole on pöördunud varjupaigataotleja – kelle taotluse on jätnud rahuldamata nii haldusasutus, kelle ülesanne on varjupaigataotluste läbivaatamine kui ka esimese astme kohus –, võib jätta keelduva otsuse täitmise peatamise taotluse rahuldamata ainult seda arvesse võttes, kui põhjendatud on selle otsuse edasikaebamisel esitatud väited, samas kui keelduva otsuse on teinud seesama kohus, kes peab tegema otsuse täitmise peatamise kohta, ning võtmata arvesse tõsise ja korvamatu kahju ohtu?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/32/EL, rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (ELT L 180, lk 60).

---

| 3.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/10

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per il Veneto (Itaalia) 27. juunil 2018 – Italy Emergenza Cooperativa Sociale, Associazione Volontaria di Pubblica Assistenza „Croce Verde“versus Ulss 5 Polesana Rovigo, Regione del Veneto

(Kohtuasi C-424/18)

(2018/C 311/11)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale per il Veneto

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Italy Emergenza Cooperativa Sociale, Associazione Volontaria di Pubblica Assistenza „Croce Verde“

Vastustaja: Ulss 5 Polesana Rovigo, Regione del Veneto

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 2014/24/EL (1) artikli 10 punkti h ja põhjendust 28 tuleb tõlgendada nii, et






  a) | kiirabiteenused, mille kohta on ette nähtud, et autos peab olema parameedikust autojuht ning vähemalt üks parameedik, kes on kvalifikatsiooni ja oskustega, mille ta on saanud esmaabikursuse läbimisel ja -eksami sooritamisel, ja |
| --- | --- | --- |

1.

Kas direktiivi 2014/24/EL (1) artikli 10 punkti h ja põhjendust 28 tuleb tõlgendada nii, et

a)

kiirabiteenused, mille kohta on ette nähtud, et autos peab olema parameedikust autojuht ning vähemalt üks parameedik, kes on kvalifikatsiooni ja oskustega, mille ta on saanud esmaabikursuse läbimisel ja -eksami sooritamisel, ja

| b) | elementaarseteks tervishoiuteenusteks vajalikud veoteenused, mida osutatakse kiirabiautodega,
  kuuluvad eelviidatud artikli 10 punktis h ette nähtud erandi alla, või kuuluvad need hoopis eelviidatud direktiivi artiklites 74–77 käsitletud teenuste hulka? |
| --- | --- |

b)

elementaarseteks tervishoiuteenusteks vajalikud veoteenused, mida osutatakse kiirabiautodega,

kuuluvad eelviidatud artikli 10 punktis h ette nähtud erandi alla, või kuuluvad need hoopis eelviidatud direktiivi artiklites 74–77 käsitletud teenuste hulka?

| 2. | Kas direktiivi 2014/24/EL tuleb tõlgendada nii, et see keelab kohaldada liikmesriigi õigusnorme, mis näevad ette, et isegi kui tegemist ei ole tegelikult erakorralist meditsiinilist abi nõudva olukorraga, usaldatakse






  a) | kiirabiteenused, mille kohta on ette nähtud, et autos peab olema parameedikust autojuht ning vähemalt üks parameedik, kes on kvalifikatsiooni ja oskustega, mille ta on saanud esmaabikursuse läbimisel ja -eksami sooritamisel, ja |
| --- | --- | --- |

2.

Kas direktiivi 2014/24/EL tuleb tõlgendada nii, et see keelab kohaldada liikmesriigi õigusnorme, mis näevad ette, et isegi kui tegemist ei ole tegelikult erakorralist meditsiinilist abi nõudva olukorraga, usaldatakse

a)

kiirabiteenused, mille kohta on ette nähtud, et autos peab olema parameedikust autojuht ning vähemalt üks parameedik, kes on kvalifikatsiooni ja oskustega, mille ta on saanud esmaabikursuse läbimisel ja -eksami sooritamisel, ja

| b) | elementaarseteks tervishoiuteenusteks vajalikud veoteenused, mida osutatakse kiirabiautodega,
  eelistatult vabatahtlikele ühendustele, sõlmides nendega otselepingu? |
| --- | --- |

b)

elementaarseteks tervishoiuteenusteks vajalikud veoteenused, mida osutatakse kiirabiautodega,

eelistatult vabatahtlikele ühendustele, sõlmides nendega otselepingu?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, lk 65).

---

Üldkohus

| 3.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/12

---

Üldkohtu 12. juuli 2018. aasta otsus – Austria versus komisjon

(Kohtuasi T-356/15) (1)

((Riigiabi - Ühendkuningriigi kavandatav abi Hinkley Point C tuumaelektrijaama toetuseks - Hinnavaheleping, ministeeriumiga sõlmitud leping ja krediidigarantii - Otsus, millega tunnistatakse abi siseturuga kokkusobivaks - ELTL artikli 107 lõike 3 punkt c - Avaliku huvi eesmärk - Tuumaenergia edendamine - Riigi sekkumise vajadus - Garantiide teatis - Abi elemendi kindlaksmääramine - Proportsionaalsus - Investeerimisabi - Tegevusabi - Õigus märkusi esitada - Riigihankelepingute sõlmimise menetlus - Põhjendamiskohustus))

(2018/C 311/12)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Austria Vabariik (esindajad: C. Pesendorfer ja M. Klamert, hiljem G. Hesse ja M. Fruhmann, keda abistab advokaat H. Kristoferitsch)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: É. Gippini Fournier, R. Sauer, T. Maxian Rusche ja P. Němečková)

Hageja toetuseks menetlusse astuja: Luksemburgi Suurhertsogiriik (esindajad: D. Holderer, keda abistab advokaat P. Kinsch)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Tshehhi Vabariik (esindajad: M. Smolek, T. Müller ja J. Vláčil), Prantsuse Vabariik (esindajad: G. de Bergues, D. Colas ja J. Bousin, hiljem D. Colas ja J. Bousin), Ungari (esindajad: M. Fehér ja M. Bóra, hiljem B. Sonkodi, veel hiljem A. Steiner, keda abistab advokaat P. Nagy ja lõpus A. Steiner), Poola Vabariik (esindaja: B. Majczyna), Rumeenia (esindajad: R. Radu ja M. Bejenar, hiljem M. Bejenar ja C.-R. Canţăr), Slovaki Vabariik (esindaja: B. Ricziová) ja Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (esindajad: C. Brodie ja S. Brandon, hiljem C. Brodie, S. Simmons jaM. Holt, veel hiljem C. Brodie, S. Simmons ja D. Robertson, pärast C. Brodie et D. Robertson, hiljem C. Brodie ja lõpus C. Brodie ning Z. Lavery, keda abistavad barrister T. Johnston ja A. Robertson, QC)

Ese

ELTL artiklil 263 põhinev nõue, milles palutakse tühistada komisjoni 8. oktoobri 2014. aasta otsus (EL) 2015/658 abimeetme SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N) kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb rakendada Hinkley Point C tuumaelektrijaama toetuseks (ELT 2015, L 109, lk 44), milles komisjon tuvastas, et see abimeede oli kokkusobiv siseturuga ELTL artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses, ja lubas seda rakendada

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Austria Vabariigi kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Liidu Komisjoni kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Austria Vabariigi kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Liidu Komisjoni kohtukulud.

| 3. | Tšehhi Vabariik, Prantsuse Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari, Poola Vabariik, Rumeenia, Slovaki Vabariik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik kannavad oma kohtukulud ise. |
| --- | --- |

3.

Tšehhi Vabariik, Prantsuse Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari, Poola Vabariik, Rumeenia, Slovaki Vabariik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik kannavad oma kohtukulud ise.

---

(1)  ELT C 337, 12.10.2015.

---

| 3.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/13

---

Üldkohtu 12. juuli 2018. aasta otsus – Consejo Regulador del Cava versus EUIPO – Cave de Tain-L’Hermitage, union des propriétaires (CAVE DE TAIN)

(Kohtuasi T-774/16) (1)

((Euroopa Liidu kaubamärk - Kehtetuks tunnistamise menetlus - Euroopa Liidu kujutismärk CAVE DE TAIN - Varasem päritolunimetus „cava“ - Kaitstud päritolunimetusega „seose tekitamise“ mõiste - Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 103 lõike 2 punkt b))

(2018/C 311/13)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Consejo Regulador del Cava (Villafranca del Penedès, Hispaania) (esindaja: advokaat C. Prat)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (esindajad: E. Zaera Cuadrado ja D. Walicka)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses, menetlusse astuja Üldkohtus: Cave de Tain-L’Hermitage, union des propriétaires (Tain-L’Hermitage, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat J.-P. Stouls)

Ese

Hagi EUIPO neljanda apellatsioonikoja 5. septembri 2016. aasta otsuse (asi R 980/2015-4) peale, mis käsitleb Consejo Regulador del Cava ja Cave de Tain-l’Hermitage, union des propriétaires’i vahelist kehtetuks tunnistamise menetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Consejo Regulador del Cavalt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Consejo Regulador del Cavalt.

---

(1)  ELT C 6, 9.1.2017.

---

| 3.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/13

---

20. juunil 2018 esitatud hagi – Intercept Pharma ja Intercept Pharmaceuticals versus ravimiamet

(Kohtuasi T-377/18)

(2018/C 311/14)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Intercept Pharma Ltd (Bristol, Ühendkuningriik) ja Intercept Pharmaceuticals, Inc. (New York, New York, Ühendriigid) (esindajad: solicitor solicitor L. Tsang, solicitor J. Mulryne, solicitor E. Amos ja solicitor H. Kerr-Peterson ning barrister F. Campbell)

Kostja: Euroopa Ravimiamet

Nõuded

| — | tühistada kostja poolt hagejatele 15. mail 2018 teatavaks tehtud otsus ASK-40399 avalikustada määruse nr 1049/2001/EÜ alusel teatavad dokumendid; ning |
| --- | --- |

—

tühistada kostja poolt hagejatele 15. mail 2018 teatavaks tehtud otsus ASK-40399 avalikustada määruse nr 1049/2001/EÜ alusel teatavad dokumendid; ning

| — | mõista hagejate kõik käesoleva menetlusega seotud kohtukulud ja muud kulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista hagejate kõik käesoleva menetlusega seotud kohtukulud ja muud kulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjendamiseks esitavad hagejad kaks väidet.

| 1. | Esimene väide, et kostja rikkus õigusnormi, kui ta järeldas, et määruse nr 1049/2001/EÜ artikli 4 lõike 2 „kohtumenetlust“ puudutav taane ei olnud käesolevas asjas kohaldatav, kuna dokumendid ei olnud „kohtumenetluse tarbeks ette valmistatud“. Õiguslikult oleks kostja pidanud järeldama, et kohaldatav on erand. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et kostja rikkus õigusnormi, kui ta järeldas, et määruse nr 1049/2001/EÜ artikli 4 lõike 2 „kohtumenetlust“ puudutav taane ei olnud käesolevas asjas kohaldatav, kuna dokumendid ei olnud „kohtumenetluse tarbeks ette valmistatud“. Õiguslikult oleks kostja pidanud järeldama, et kohaldatav on erand.

| 2. | Teine väide, mis on esitatud täiendavalt või teise võimalusena ja mille kohaselt oleks määruse nr 1049/2001/EÜ artikli 4 lõike 2 „ärihuve“ puudutava taande alusel tehtud kohase kaalumise ainus õiguslikult lubatav tulemus olnud otsus jätta dokumendid avalikustamata, arvestades: i) hagejate ülekaalukat erahuvi vältida avalikustamist; ja ii) üksnes nõrka ja üldist avalikku huvi avalikustamiseks. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, mis on esitatud täiendavalt või teise võimalusena ja mille kohaselt oleks määruse nr 1049/2001/EÜ artikli 4 lõike 2 „ärihuve“ puudutava taande alusel tehtud kohase kaalumise ainus õiguslikult lubatav tulemus olnud otsus jätta dokumendid avalikustamata, arvestades: i) hagejate ülekaalukat erahuvi vältida avalikustamist; ja ii) üksnes nõrka ja üldist avalikku huvi avalikustamiseks.

---

| 3.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/14

---

3. juulil 2018 esitatud hagi – de Volksbank versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu

(Kohtuasi T-406/18)

(2018/C 311/15)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: de Volksbank NV (Utrecht, Madalmaad) (esindajad: advokaadid M. van Loopik, A. Kleinhout, A. ter Haar ja T. Waterbolk)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

| — | tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 12. aprilli 2018. aasta otsus ühtsesse kriisilahendusfondi 2018. aasta eest tehtavate ex-ante-osamaksete arvutamise kohta (SRB/ES/SRF/2018/03); |
| --- | --- |

—

tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 12. aprilli 2018. aasta otsus ühtsesse kriisilahendusfondi 2018. aasta eest tehtavate ex-ante-osamaksete arvutamise kohta (SRB/ES/SRF/2018/03);

| — | teise võimalusena tühistada eelnimetatud vaidlustatud otsus ja asuda seisukohale, et komisjoni delegeeritud määrus 2015/63 (edaspidi „delegeeritud määrus“) (1) tuleb ELTL artikli 277 alusel osaliselt või täielikult kohaldamata jätta; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada eelnimetatud vaidlustatud otsus ja asuda seisukohale, et komisjoni delegeeritud määrus 2015/63 (edaspidi „delegeeritud määrus“) (1) tuleb ELTL artikli 277 alusel osaliselt või täielikult kohaldamata jätta;

| — | mõista käesoleva kohtumenetluse kulud igal juhul välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista käesoleva kohtumenetluse kulud igal juhul välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja viis väidet.

| 1. | Esimene väide, mille kohaselt on rikutud direktiivi 2014/59/EL (2) artikli 103 lõiget 2, määruse nr 806/2014 (3) artikli 70 lõiget 2 ja delegeeritud määruse artikli 4 lõiget 1, kasutades hageja netokohustuste kindlaksmääramiseks võrreldamatuid andmeid.






  — | Direktiivi 2014/59/EL artikli 103 lõike 2 ja määruse nr 806/2014 artikli 70 lõike 2 tekstist ja eesmärkidest nähtub, et Ühtne Kriisilahendusnõukogu peab kasutama sama kuupäeva või ajavahemiku andmeid, et arvutada netokohustused nende sätete kohaselt. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, mille kohaselt on rikutud direktiivi 2014/59/EL (2) artikli 103 lõiget 2, määruse nr 806/2014 (3) artikli 70 lõiget 2 ja delegeeritud määruse artikli 4 lõiget 1, kasutades hageja netokohustuste kindlaksmääramiseks võrreldamatuid andmeid.

—

Direktiivi 2014/59/EL artikli 103 lõike 2 ja määruse nr 806/2014 artikli 70 lõike 2 tekstist ja eesmärkidest nähtub, et Ühtne Kriisilahendusnõukogu peab kasutama sama kuupäeva või ajavahemiku andmeid, et arvutada netokohustused nende sätete kohaselt.

| — | Delegeeritud määruse artikli 4 lõike 1 tekstist ja eesmärkidest – pidades silmas ka direktiivi 2014/59/EL ja määrust nr 806/2014 – nähtub, et Ühtne Kriisilahendusnõukogu peab kasutama võrreldavaid andmeid, et tagada panga riskiprofiili alusel osamakse õiglane arvutamine. |
| --- | --- |

—

Delegeeritud määruse artikli 4 lõike 1 tekstist ja eesmärkidest – pidades silmas ka direktiivi 2014/59/EL ja määrust nr 806/2014 – nähtub, et Ühtne Kriisilahendusnõukogu peab kasutama võrreldavaid andmeid, et tagada panga riskiprofiili alusel osamakse õiglane arvutamine.

| 2. | Teine väide, mis on esitatud teise võimalusena ja mille kohaselt on rikutud direktiivi 2014/59/EL artikli 103 lõikeid 2 ja 7 ning ELTL artiklit 290, sest delegeeritud määrus ületab Ühtse Kriisilahendusnõukogu poolt vaidlustatud otsuses kohaldatud kujul Euroopa Komisjonile antud volitusi, mis toob ELTL artikli 277 kohaselt kaasa delegeeritud määruse kohaldamata jätmise.






  — | Vastupidi ELTL artiklis 290 sätestatule täiendab delegeeritud määrus direktiivi 2014/59/EL olulisi sätteid. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, mis on esitatud teise võimalusena ja mille kohaselt on rikutud direktiivi 2014/59/EL artikli 103 lõikeid 2 ja 7 ning ELTL artiklit 290, sest delegeeritud määrus ületab Ühtse Kriisilahendusnõukogu poolt vaidlustatud otsuses kohaldatud kujul Euroopa Komisjonile antud volitusi, mis toob ELTL artikli 277 kohaselt kaasa delegeeritud määruse kohaldamata jätmise.

—

Vastupidi ELTL artiklis 290 sätestatule täiendab delegeeritud määrus direktiivi 2014/59/EL olulisi sätteid.

| — | Kui delegeeritud määruse artikli 4 lõikeid 1 ja 2 ning artikli 16 lõiget 2 saab tõlgendada ainult nii, et Ühtne Kriisilahendusnõukogu peab kasutama võrreldamatuid andmeid, ei ole delegeeritud määrus täielikult kooskõlas direktiivi 2014/59/EL nõuetega. |
| --- | --- |

—

Kui delegeeritud määruse artikli 4 lõikeid 1 ja 2 ning artikli 16 lõiget 2 saab tõlgendada ainult nii, et Ühtne Kriisilahendusnõukogu peab kasutama võrreldamatuid andmeid, ei ole delegeeritud määrus täielikult kooskõlas direktiivi 2014/59/EL nõuetega.

| — | Osas, milles delegeeritud määruses on ette nähtud eeskirjad aasta baasosamakse arvutamiseks, ületab delegeeritud määrus direktiivi 2014/59/EL artikli 103 lõikes 7 antud volitusi. |
| --- | --- |

—

Osas, milles delegeeritud määruses on ette nähtud eeskirjad aasta baasosamakse arvutamiseks, ületab delegeeritud määrus direktiivi 2014/59/EL artikli 103 lõikes 7 antud volitusi.

| 3. | Kolmas väide, mille kohaselt on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet, sest hageja tagatud hoiuseid ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud.






  — | Ühtse Kriisilahendusnõukogu arvutusmetoodika ei ole direktiivi 2014/59/EL, määruse nr 806/2014 ja delegeeritud määruse eesmärkide saavutamiseks sobiv. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, mille kohaselt on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet, sest hageja tagatud hoiuseid ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud.

—

Ühtse Kriisilahendusnõukogu arvutusmetoodika ei ole direktiivi 2014/59/EL, määruse nr 806/2014 ja delegeeritud määruse eesmärkide saavutamiseks sobiv.

| — | Ühtse Kriisilahendusnõukogu arvutusmetoodika läheb kaugemale sellest, mis on õigusnormide eesmärkide saavutamiseks vajalik. |
| --- | --- |

—

Ühtse Kriisilahendusnõukogu arvutusmetoodika läheb kaugemale sellest, mis on õigusnormide eesmärkide saavutamiseks vajalik.

| 4. | Neljas väide, mille kohaselt on rikutud õiguskindluse põhimõtet, sest hageja tagatud hoiuseid ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud.






  — | Hageja ei saanud Ühtse Kriisilahendusnõukogu delegeeritud määruse tõlgendust ette näha. |
| --- | --- | --- |

4.

Neljas väide, mille kohaselt on rikutud õiguskindluse põhimõtet, sest hageja tagatud hoiuseid ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud.

—

Hageja ei saanud Ühtse Kriisilahendusnõukogu delegeeritud määruse tõlgendust ette näha.

| 5. | Viies väide, mille kohaselt on rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet, sest hageja tagatud hoiuseid ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud.






  — | Hageja peab maksma tunduvalt suuremat osamakset ühtsesse kriisilahendusfondi, kui teised pangad, kes on sama suured või peaaegu sama suured ning kel on samasugune või sarnane riskiprofiil. |
| --- | --- | --- |

5.

Viies väide, mille kohaselt on rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet, sest hageja tagatud hoiuseid ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud.

—

Hageja peab maksma tunduvalt suuremat osamakset ühtsesse kriisilahendusfondi, kui teised pangad, kes on sama suured või peaaegu sama suured ning kel on samasugune või sarnane riskiprofiil.

---

(1)  Komisjoni 21. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/63, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses kriisilahendusrahastutesse tehtavate ex-ante- osamaksetega (ELT 2015, L 11, lk 44).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT 2014, L 173, lk 190).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT 2014, L 225, lk 1).

---

| 3.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/15

---

18. juulil 2018 esitatud hagi – Aeris Invest versus EKP

(Kohtuasi T-442/18)

(2018/C 311/16)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Aeris Invest Sàrl (Luxembourg, Luksemburg) (esindajad: advokaadid S. Chimenos Minguella ja G. Ferrer Gonzálvez)

Kostja: Euroopa Keskpank (EKP)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Keskpanga vastavalt 8. mai ja 9. veebruari 2018. aasta otsused LS/MD/18/141 ja LS/PT/2018/9 ning |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Keskpanga vastavalt 8. mai ja 9. veebruari 2018. aasta otsused LS/MD/18/141 ja LS/PT/2018/9 ning

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Keskpangalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Keskpangalt.

Väited ja peamised argumendid

Käesoleva hagi ese on tühistada Euroopa Keskpanga (edaspidi „EKP“) 8. mai 2018. aasta otsus LS/MD/18/141, mis käsitleb EKP dokumentidega tutvumise taotlust, ning varasem Euroopa Keskpanga 9. veebruari 2018. aasta otsus LS/PT/2018/9, mis käsitleb EKP dokumentidega tutvumise taotlust.

Hagi põhjenduseks esitab hageja viis väidet.

| 1. | Esimene väide, et EKP vaidlustatud otsused, millega keelduti lubamast tutvuda taotletud dokumentidega, ei ole piisavalt põhjendatud, kuna neis ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud ühenduse seadusandja poolt silmas peetud eesmärke füüsiliste ja juriidiliste isikute Euroopa institutsioonide dokumentidega tutvumise õiguse kehtestamisel läbipaistvas menetluses ja võttes arvesse hea halduse ja kodanikuosaluse põhimõtteid. Lisaks sellele on EKP kasutatud argumendid üldised. EKP ei võta arvesse, et taotletud dokumentide avalikustamine ei saa kuidagi mõjutada otsustusprotsessi nõuetekohast läbiviimist krediidiasutuste lõpetamise menetluse raamistikus. Lisaks sellele ei ole krediidiasutuste lõpetamine mitte ainult lõpetatud, vaid käimas on kohtulik läbivaatamismenetlus, mistõttu dokumentidega tutvumise lubamisest keeldumine muudab keeruliseks kohtu enda kontrollimenetlust. Viimaks, otsustes ei ole arvesse võetud seda, et dokumentidega tutvumise ainus eesmärk on tagada Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47 tagatud õigus tõhusale õiguskaitsevahendile. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et EKP vaidlustatud otsused, millega keelduti lubamast tutvuda taotletud dokumentidega, ei ole piisavalt põhjendatud, kuna neis ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud ühenduse seadusandja poolt silmas peetud eesmärke füüsiliste ja juriidiliste isikute Euroopa institutsioonide dokumentidega tutvumise õiguse kehtestamisel läbipaistvas menetluses ja võttes arvesse hea halduse ja kodanikuosaluse põhimõtteid. Lisaks sellele on EKP kasutatud argumendid üldised. EKP ei võta arvesse, et taotletud dokumentide avalikustamine ei saa kuidagi mõjutada otsustusprotsessi nõuetekohast läbiviimist krediidiasutuste lõpetamise menetluse raamistikus. Lisaks sellele ei ole krediidiasutuste lõpetamine mitte ainult lõpetatud, vaid käimas on kohtulik läbivaatamismenetlus, mistõttu dokumentidega tutvumise lubamisest keeldumine muudab keeruliseks kohtu enda kontrollimenetlust. Viimaks, otsustes ei ole arvesse võetud seda, et dokumentidega tutvumise ainus eesmärk on tagada Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47 tagatud õigus tõhusale õiguskaitsevahendile.

| 2. | Teine väide, et vaidlustatud otsused rikuvad otsuse BCE/2004/3 artikli 4.1 punkti c, kuna neist on keeldutud lubamast hagejal tutvuda taotletud teabega põhjendusel, et dokumendid on kas tervikuna või osaliselt kaitstud üldise eeldusega juurdepääsu puudumise kohta, kuna need on konfidentsiaalsed dokumendid, mis on kaitstud institutsioonide suhtes kohaldatava ametisaladusega. Seda üldist eeldust juurdepääsu puudumise kohta ei ole sõnaselgelt ette nähtud kohaldatavates vastava valdkonna õigusnormides ning kui see eksisteeriks, siis see ei oleks kohaldatav, kuna dokumentidega tutvumise õiguse erandeid ei ole võimalik laialt ja analoogia alusel tõlgendada. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et vaidlustatud otsused rikuvad otsuse BCE/2004/3 artikli 4.1 punkti c, kuna neist on keeldutud lubamast hagejal tutvuda taotletud teabega põhjendusel, et dokumendid on kas tervikuna või osaliselt kaitstud üldise eeldusega juurdepääsu puudumise kohta, kuna need on konfidentsiaalsed dokumendid, mis on kaitstud institutsioonide suhtes kohaldatava ametisaladusega. Seda üldist eeldust juurdepääsu puudumise kohta ei ole sõnaselgelt ette nähtud kohaldatavates vastava valdkonna õigusnormides ning kui see eksisteeriks, siis see ei oleks kohaldatav, kuna dokumentidega tutvumise õiguse erandeid ei ole võimalik laialt ja analoogia alusel tõlgendada.

| 3. | Kolmas väide, et vaidlustatud otsused rikuvad otsuse BCE/2004/3 artikli 4.1 punkti c, kuna neist on keeldutud lubamast hagejal tutvuda taotletud teabega põhjendusel, et dokumendid on kas tervikuna või osaliselt kaitstud institutsioonidele kohaldatava ametisaladusega, kui need on vajalikud kohtumenetluse läbiviimiseks ning dokumentidega tutvumise taotluse rahuldamine võib takistada õigustmõistva funktsiooni teostamist või muuta selle keeruliseks. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et vaidlustatud otsused rikuvad otsuse BCE/2004/3 artikli 4.1 punkti c, kuna neist on keeldutud lubamast hagejal tutvuda taotletud teabega põhjendusel, et dokumendid on kas tervikuna või osaliselt kaitstud institutsioonidele kohaldatava ametisaladusega, kui need on vajalikud kohtumenetluse läbiviimiseks ning dokumentidega tutvumise taotluse rahuldamine võib takistada õigustmõistva funktsiooni teostamist või muuta selle keeruliseks.

| 4. | Neljas väide, et vaidlustatud otsused rikuvad otsuse BCE/2004/3 artikli 4.1 punkti a teist ja kuuendat lõiku, kui neis on väidetud, et teabe avalikustamine võib kahjustada pangandussüsteemi üldiselt. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et vaidlustatud otsused rikuvad otsuse BCE/2004/3 artikli 4.1 punkti a teist ja kuuendat lõiku, kui neis on väidetud, et teabe avalikustamine võib kahjustada pangandussüsteemi üldiselt.

| 5. | Viies väide, et vaidlustatud otsused rikuvad otsuse BCE/2004/3 artikli 4.2 esimest lõiku, kui neis on väidetud, et taotletavate dokumentide ja teabe avalikustamine võib kahjustada Banco Santanderi majanduslikke huve ning võivad mõjutada hilisemaid kontrollimisi. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et vaidlustatud otsused rikuvad otsuse BCE/2004/3 artikli 4.2 esimest lõiku, kui neis on väidetud, et taotletavate dokumentide ja teabe avalikustamine võib kahjustada Banco Santanderi majanduslikke huve ning võivad mõjutada hilisemaid kontrollimisi.

---

| 3.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/17

---

16. juulil 2018 esitatud hagi – Peek & Cloppenburg versus EUIPO – Peek & Cloppenburg (Vogue Peek & Cloppenburg)

(Kohtuasi T-443/18)

(2018/C 311/17)

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Peek & Cloppenburg KG, Düsseldorf (Düsseldorf, Saksamaa) (esindaja: advokaat P. Lange)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Peek & Cloppenburg KG, Hamburg (Hamburg, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk Vogue Peek & Cloppenburg – registreerimistaotlus nr 2 700 847

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO esimese apellatsioonikoja 20. aprilli 2018. aasta otsus asjas R 1362/2005-1

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõiget 4 koosmõjus Saksa seaduse kaubamärkide ja muude eristavate tähiste õiguskaitse kohta (Gesetz über den Schutz von Marken und sonstigen Kennzeichen; edaspidi „MarkenG“) § 15 lõikega 2; |
| --- | --- |

—

Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõiget 4 koosmõjus Saksa seaduse kaubamärkide ja muude eristavate tähiste õiguskaitse kohta (Gesetz über den Schutz von Marken und sonstigen Kennzeichen; edaspidi „MarkenG“) § 15 lõikega 2;

| — | rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 4 punkti b koosmõjus MarkenG § 15 lõikega 3; |
| --- | --- |

—

rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 4 punkti b koosmõjus MarkenG § 15 lõikega 3;

| — | rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõiget 4; |
| --- | --- |

—

rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõiget 4;

| — | rikutud on nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklit 63 koosmõjus komisjoni määruse (EÜ) nr 2868/95 eeskirja 20 lõike 7 punktiga c. |
| --- | --- |

—

rikutud on nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklit 63 koosmõjus komisjoni määruse (EÜ) nr 2868/95 eeskirja 20 lõike 7 punktiga c.

---

| 3.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/17

---

16. juulil 2018 esitatud hagi – Peek & Cloppenburg versus EUIPO – Peek & Cloppenburg (Peek & Cloppenburg)

(Kohtuasi T-444/18)

(2018/C 311/18)

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Peek & Cloppenburg KG, Düsseldorf (Düsseldorf, Saksamaa) (esindaja: advokaat P. Lange)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Peek & Cloppenburg KG, Hamburg (Hamburg, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk Peek & Cloppenburg – ELi kaubamärk nr 270 439

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO esimese apellatsioonikoja 20. aprilli 2018. aasta otsus asjas R 522/2006-1

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõiget 4 koosmõjus Saksa seaduse kaubamärkide ja muude eristavate tähiste õiguskaitse kohta (Gesetz über den Schutz von Marken und sonstigen Kennzeichen; edaspidi „MarkenG“) § 15 lõikega 2; |
| --- | --- |

—

Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõiget 4 koosmõjus Saksa seaduse kaubamärkide ja muude eristavate tähiste õiguskaitse kohta (Gesetz über den Schutz von Marken und sonstigen Kennzeichen; edaspidi „MarkenG“) § 15 lõikega 2;

| — | rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 4 punkti b koosmõjus MarkenG § 15 lõikega 3; |
| --- | --- |

—

rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 4 punkti b koosmõjus MarkenG § 15 lõikega 3;

| — | rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõiget 4; |
| --- | --- |

—

rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõiget 4;

| — | rikutud on nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklit 63 koosmõjus komisjoni määruse (EÜ) nr 2868/95 eeskirja 20 lõike 7 punktiga c. |
| --- | --- |

—

rikutud on nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklit 63 koosmõjus komisjoni määruse (EÜ) nr 2868/95 eeskirja 20 lõike 7 punktiga c.

---

| 3.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/18

---

16. juulil 2018 esitatud hagi – Peek & Cloppenburg versus EUIPO – Peek & Cloppenburg (Peek & Cloppenburg)

(Kohtuasi T-445/18)

(2018/C 311/19)

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Peek & Cloppenburg KG, Düsseldorf (Düsseldorf, Saksamaa) (esindaja: advokaat P. Lange)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Peek & Cloppenburg KG, Hamburg (Hamburg, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk Peek & Cloppenburg – registreerimistaotlus nr 2 791 416

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO esimese apellatsioonikoja 24. jaanuari 2018. aasta otsus asjas R 1270/2007-1

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõiget 4 koosmõjus Saksa seaduse kaubamärkide ja muude eristavate tähiste õiguskaitse kohta (Gesetz über den Schutz von Marken und sonstigen Kennzeichen; edaspidi „MarkenG“) § 15 lõikega 2; |
| --- | --- |

—

Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõiget 4 koosmõjus Saksa seaduse kaubamärkide ja muude eristavate tähiste õiguskaitse kohta (Gesetz über den Schutz von Marken und sonstigen Kennzeichen; edaspidi „MarkenG“) § 15 lõikega 2;

| — | rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 4 punkti b koosmõjus MarkenG § 15 lõikega 3; |
| --- | --- |

—

rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 4 punkti b koosmõjus MarkenG § 15 lõikega 3;

| — | rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõiget 4; |
| --- | --- |

—

rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõiget 4;

| — | rikutud on nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklit 63 koosmõjus komisjoni määruse (EÜ) nr 2868/95 eeskirja 20 lõike 7 punktiga c. |
| --- | --- |

—

rikutud on nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklit 63 koosmõjus komisjoni määruse (EÜ) nr 2868/95 eeskirja 20 lõike 7 punktiga c.

---

| 3.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/19

---

16. juulil 2018 esitatud hagi – Peek & Cloppenburg versus EUIPO – Peek & Cloppenburg (Peek & Cloppenburg)

(Kohtuasi T-446/18)

(2018/C 311/20)

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Peek & Cloppenburg KG, Düsseldorf (Düsseldorf, Saksamaa) (esindaja: advokaat P. Lange)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Peek & Cloppenburg KG, Hamburg (Hamburg, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk Peek & Cloppenburg – registreerimistaotlus nr 4 295 069

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO esimese apellatsioonikoja 20. aprilli 2018. aasta otsus asjas R 1589/2007-1

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõiget 4 koosmõjus Saksa seaduse kaubamärkide ja muude eristavate tähiste õiguskaitse kohta (Gesetz über den Schutz von Marken und sonstigen Kennzeichen; edaspidi „MarkenG“) § 15 lõikega 2; |
| --- | --- |

—

Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõiget 4 koosmõjus Saksa seaduse kaubamärkide ja muude eristavate tähiste õiguskaitse kohta (Gesetz über den Schutz von Marken und sonstigen Kennzeichen; edaspidi „MarkenG“) § 15 lõikega 2;

| — | rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 4 punkti b koosmõjus MarkenG § 15 lõikega 3; |
| --- | --- |

—

rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 4 punkti b koosmõjus MarkenG § 15 lõikega 3;

| — | rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõiget 4; |
| --- | --- |

—

rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõiget 4;

| — | rikutud on nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklit 63 koosmõjus komisjoni määruse (EÜ) nr 2868/95 eeskirja 20 lõike 7 punktiga c. |
| --- | --- |

—

rikutud on nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklit 63 koosmõjus komisjoni määruse (EÜ) nr 2868/95 eeskirja 20 lõike 7 punktiga c.

---

| 3.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/20

---

19. juulil 2018 esitatud hagi – Ortlieb Sportartikel versus EUIPO (Kaheksanurga kujutis)

(Kohtuasi T-449/18)

(2018/C 311/21)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Ortlieb Sportartikel GmbH (esindajad: advokaadid A. Wulf ja K. Schmidt-Hern)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärk (Kaheksanurga kujutis) – registreerimistaotlus nr 16 047 466

Vaidlustatud otsus: EUIPO esimese apellatsioonikoja 27. aprilli 2018. aasta otsus asjas R 1634/2017-1

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 3.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/20

---

Üldkohtu 3. juuli 2018. aasta määrus – So versus nõukogu ja komisjon

(Kohtuasi T-564/17) (1)

(2018/C 311/22)

Kohtumenetluse keel: inglise

Kolmanda koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 338, 9.10.2017.

---

| 3.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/21

---

Üldkohtu 3. juuli 2018. aasta määrus – Korea National Insurance Corporation versus nõukogu ja komisjon

(Kohtuasi T-568/17) (1)

(2018/C 311/23)

Kohtumenetluse keel: inglise

Kolmanda koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 338, 9.10.2017.

---