# Jurnalul Oficial C 331/18 s

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 331 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6118 septembrie 2018 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 331

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6118 septembrie 2018

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2017-2018Ședințele dintre 12 și 15 iunie 2017
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 68, 22.2.2018 .TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2017-2018Ședințele dintre 12 și 15 iunie 2017
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 68, 22.2.2018 .TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

JO C 68, 22.2.2018

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 13 iunie 2017 |
| 2018/C 331/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la creșterea implicării partenerilor și a vizibilității în procesul de execuție a fondurilor structurale și de investiții europene (2016/2304(INI)) | 2 |
| 2018/C 331/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la eficiența, din punctul de vedere al costurilor, a celui de al 7-lea Program de cercetare (2015/2318(INI)) | 10 |
| 2018/C 331/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la apatridie în Asia de Sud și de Sud-Est (2016/2220(INI)) | 17 |
| 2018/C 331/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la fuziunile și divizările transfrontaliere (2016/2065(INI)) | 25 |
| 2018/C 331/05 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la evaluarea punerii în aplicare a programului Orizont 2020 în vederea evaluării la jumătatea perioadei a acestuia și la propunerea privind cel de-al 9-lea program-cadru (2016/2147(INI)) | 30 |
| 2018/C 331/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la elemente constitutive ale politicii de coeziune a UE pentru perioada de după 2020 (2016/2326(INI)) | 41 |
| 2018/C 331/07 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la starea stocurilor de pești și situația socioeconomică a sectorului pescuitului din zona mediteraneeană (2016/2079(INI)) | 50 |
| | Miercuri, 14 iunie 2017 |
| 2018/C 331/08 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 iunie 2017 referitoare la necesitatea unei strategii a Uniunii Europene pentru a eradica și a preveni decalajul dintre pensiile bărbaților și cele ale femeilor (2016/2061(INI)) | 60 |
| 2018/C 331/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 iunie 2017 referitoare la Raportul Comisiei pe 2016 privind Serbia (2016/2311(INI)) | 71 |
| 2018/C 331/10 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 iunie 2017 referitoare la Raportul Comisiei pe 2016 privind Kosovo (2016/2314(INI)) | 80 |
| 2018/C 331/11 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 iunie 2017 referitoare la Raportul Comisiei privind fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei pe 2016 (2016/2310(INI)) | 88 |
| 2018/C 331/12 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 iunie 2017 referitoare la situația din Republica Democratică Congo (2017/2703(RSP)) | 97 |
| 2018/C 331/13 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 iunie 2017 referitoare la stadiul punerii în aplicare a Pactului de sustenabilitate în Bangladesh (2017/2636(RSP)) | 100 |
| | Joi, 15 iunie 2017 |
| 2018/C 331/14 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la cazul jurnalistului din Azerbaidjan Afgan Mukhtarli (2017/2722(RSP)) | 105 |
| 2018/C 331/15 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la Pakistan, în special situația apărătorilor drepturilor omului și pedeapsa cu moartea (2017/2723(RSP)) | 109 |
| 2018/C 331/16 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la situația drepturilor omului în Indonezia (2017/2724(RSP)) | 113 |
| 2018/C 331/17 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la punerea în aplicare a Fondului european pentru investiții strategice (2016/2064(INI)) | 116 |
| 2018/C 331/18 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la o agendă europeană pentru economia colaborativă (2017/2003(INI)) | 125 |
| 2018/C 331/19 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la platformele online și piața unică digitală (2016/2276(INI)) | 135 |
| 2018/C 331/20 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la situația umanitară din Yemen (2017/2727(RSP)) | 146 |
| 2018/C 331/21 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la finanțarea partidelor politice și a fundațiilor politice de la nivel european (2017/2733(RSP)) | 150 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 13 iunie 2017

2018/C 331/01

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la creșterea implicării partenerilor și a vizibilității în procesul de execuție a fondurilor structurale și de investiții europene (2016/2304(INI))

2

2018/C 331/02

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la eficiența, din punctul de vedere al costurilor, a celui de al 7-lea Program de cercetare (2015/2318(INI))

10

2018/C 331/03

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la apatridie în Asia de Sud și de Sud-Est (2016/2220(INI))

17

2018/C 331/04

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la fuziunile și divizările transfrontaliere (2016/2065(INI))

25

2018/C 331/05

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la evaluarea punerii în aplicare a programului Orizont 2020 în vederea evaluării la jumătatea perioadei a acestuia și la propunerea privind cel de-al 9-lea program-cadru (2016/2147(INI))

30

2018/C 331/06

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la elemente constitutive ale politicii de coeziune a UE pentru perioada de după 2020 (2016/2326(INI))

41

2018/C 331/07

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la starea stocurilor de pești și situația socioeconomică a sectorului pescuitului din zona mediteraneeană (2016/2079(INI))

50

Miercuri, 14 iunie 2017

2018/C 331/08

Rezoluţia Parlamentului European din 14 iunie 2017 referitoare la necesitatea unei strategii a Uniunii Europene pentru a eradica și a preveni decalajul dintre pensiile bărbaților și cele ale femeilor (2016/2061(INI))

60

2018/C 331/09

Rezoluţia Parlamentului European din 14 iunie 2017 referitoare la Raportul Comisiei pe 2016 privind Serbia (2016/2311(INI))

71

2018/C 331/10

Rezoluţia Parlamentului European din 14 iunie 2017 referitoare la Raportul Comisiei pe 2016 privind Kosovo (2016/2314(INI))

80

2018/C 331/11

Rezoluţia Parlamentului European din 14 iunie 2017 referitoare la Raportul Comisiei privind fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei pe 2016 (2016/2310(INI))

88

2018/C 331/12

Rezoluţia Parlamentului European din 14 iunie 2017 referitoare la situația din Republica Democratică Congo (2017/2703(RSP))

97

2018/C 331/13

Rezoluţia Parlamentului European din 14 iunie 2017 referitoare la stadiul punerii în aplicare a Pactului de sustenabilitate în Bangladesh (2017/2636(RSP))

100

Joi, 15 iunie 2017

2018/C 331/14

Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la cazul jurnalistului din Azerbaidjan Afgan Mukhtarli (2017/2722(RSP))

105

2018/C 331/15

Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la Pakistan, în special situația apărătorilor drepturilor omului și pedeapsa cu moartea (2017/2723(RSP))

109

2018/C 331/16

Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la situația drepturilor omului în Indonezia (2017/2724(RSP))

113

2018/C 331/17

Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la punerea în aplicare a Fondului european pentru investiții strategice (2016/2064(INI))

116

2018/C 331/18

Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la o agendă europeană pentru economia colaborativă (2017/2003(INI))

125

2018/C 331/19

Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la platformele online și piața unică digitală (2016/2276(INI))

135

2018/C 331/20

Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la situația umanitară din Yemen (2017/2727(RSP))

146

2018/C 331/21

Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la finanțarea partidelor politice și a fundațiilor politice de la nivel european (2017/2733(RSP))

150

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 14 iunie 2017 |
| 2018/C 331/22 | Decizia Parlamentului European din 14 iunie 2017 privind cererea de ridicare a imunității lui Rolandas Paksas (2016/2070(IMM)) | 151 |
| 2018/C 331/23 | Decizia Parlamentului European din 14 iunie 2017 privind cererea de ridicare a imunității lui Mylène Troszczynski (2017/2019(IMM)) | 153 |
| 2018/C 331/24 | Decizia Parlamentului European din 14 iunie 2017 privind cererea de ridicare a imunității lui Jean-Marie Le Pen (2017/2020(IMM)) | 155 |
| | Joi, 15 iunie 2017 |
| 2018/C 331/25 | Decizia Parlamentului European din 15 iunie 2017 privind cererea de ridicare a imunității lui Marine Le Pen (2017/2021(IMM)) | 157 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Miercuri, 14 iunie 2017

2018/C 331/22

Decizia Parlamentului European din 14 iunie 2017 privind cererea de ridicare a imunității lui Rolandas Paksas (2016/2070(IMM))

151

2018/C 331/23

Decizia Parlamentului European din 14 iunie 2017 privind cererea de ridicare a imunității lui Mylène Troszczynski (2017/2019(IMM))

153

2018/C 331/24

Decizia Parlamentului European din 14 iunie 2017 privind cererea de ridicare a imunității lui Jean-Marie Le Pen (2017/2020(IMM))

155

Joi, 15 iunie 2017

2018/C 331/25

Decizia Parlamentului European din 15 iunie 2017 privind cererea de ridicare a imunității lui Marine Le Pen (2017/2021(IMM))

157

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 13 iunie 2017 |
| 2018/C 331/26 | P8_TA(2017)0249Participarea Uniunii la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Uniunii la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneană (PRIMA) derulat în comun de mai multe state membre (COM(2016)0662 – C8-0421/2016 – 2016/0325(COD))P8_TC1-COD(2016)0325Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 iunie 2017 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Uniunii la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) derulat în comun de mai multe state membre | 159 |
| 2018/C 331/27 | P8_TA(2017)0250Măsurile specifice menite să furnizeze o asistență suplimentară statelor membre afectate de dezastre naturale ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsurile specifice menite să furnizeze o asistență suplimentară statelor membre afectate de dezastre naturale (COM(2016)0778 – C8-0489/2016 – 2016/0384(COD))P8_TC1-COD(2016)0384Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 iunie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsurile specifice menite să furnizeze o asistență suplimentară statelor membre afectate de dezastre naturale | 162 |
| 2018/C 331/28 | P8_TA(2017)0251Etichetarea în ceea ce privește eficiența energetică ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui cadru pentru etichetarea în ceea ce privește eficiența energetică și de abrogare a Directivei 2010/30/UE (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD))P8_TC1-COD(2015)0149Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 iunie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui cadru pentru etichetarea energetică și de abrogare a Directivei 2010/30/UE | 163 |
| 2018/C 331/29 | P8_TA(2017)0252Capitale europene ale culturii pentru anii 2020-2033 ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 445/2014/UE de instituire a unei acțiuni a Uniunii în favoarea evenimentului Capitale europene ale culturii pentru anii 2020-2033 (COM(2016)0400 – C8-0223/2016 – 2016/0186(COD))P8_TC1-COD(2016)0186Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 iunie 2017 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 445/2014/UE de instituire a unei acțiuni a Uniunii în favoarea evenimentului Capitale europene ale culturii pentru anii 2020-2033 | 165 |
| | Miercuri, 14 iunie 2017 |
| 2018/C 331/30 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 iunie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030, în vederea realizării unei uniuni energetice reziliente și a respectării angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris, și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații relevante pentru schimbările climatice (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD)) | 166 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 13 iunie 2017

2018/C 331/26

P8_TA(2017)0249Participarea Uniunii la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Uniunii la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneană (PRIMA) derulat în comun de mai multe state membre (COM(2016)0662 – C8-0421/2016 – 2016/0325(COD))P8_TC1-COD(2016)0325Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 iunie 2017 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Uniunii la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) derulat în comun de mai multe state membre

159

2018/C 331/27

P8_TA(2017)0250Măsurile specifice menite să furnizeze o asistență suplimentară statelor membre afectate de dezastre naturale ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsurile specifice menite să furnizeze o asistență suplimentară statelor membre afectate de dezastre naturale (COM(2016)0778 – C8-0489/2016 – 2016/0384(COD))P8_TC1-COD(2016)0384Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 iunie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsurile specifice menite să furnizeze o asistență suplimentară statelor membre afectate de dezastre naturale

162

2018/C 331/28

P8_TA(2017)0251Etichetarea în ceea ce privește eficiența energetică ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui cadru pentru etichetarea în ceea ce privește eficiența energetică și de abrogare a Directivei 2010/30/UE (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD))P8_TC1-COD(2015)0149Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 iunie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui cadru pentru etichetarea energetică și de abrogare a Directivei 2010/30/UE

163

2018/C 331/29

P8_TA(2017)0252Capitale europene ale culturii pentru anii 2020-2033 ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 445/2014/UE de instituire a unei acțiuni a Uniunii în favoarea evenimentului Capitale europene ale culturii pentru anii 2020-2033 (COM(2016)0400 – C8-0223/2016 – 2016/0186(COD))P8_TC1-COD(2016)0186Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 iunie 2017 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 445/2014/UE de instituire a unei acțiuni a Uniunii în favoarea evenimentului Capitale europene ale culturii pentru anii 2020-2033

165

Miercuri, 14 iunie 2017

2018/C 331/30

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 iunie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030, în vederea realizării unei uniuni energetice reziliente și a respectării angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris, și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații relevante pentru schimbările climatice (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD))

166

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

18.9.2018

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2017-2018

Ședințele dintre 12 și 15 iunie 2017

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

  JO C 68, 22.2.2018
  .

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 13 iunie 2017

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/2

---

P8_TA(2017)0245

Creșterea implicării partenerilor și a vizibilității în procesul de execuție a fondurilor structurale și de investiții europene

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la creșterea implicării partenerilor și a vizibilității în procesul de execuție a fondurilor structurale și de investiții europene (2016/2304(INI))

(2018/C 331/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 174, 175 și 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 174, 175 și 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1) (denumit în continuare „RDC”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1) (denumit în continuare „RDC”),

| — | având în vedere Regulamentul delegat (UE) nr. 240/2014 al Comisiei din 7 ianuarie 2014 privind Codul european de conduită referitor la parteneriat, în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul delegat (UE) nr. 240/2014 al Comisiei din 7 ianuarie 2014 privind Codul european de conduită referitor la parteneriat, în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la investiții în locuri de muncă și în creștere – valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene: o evaluare a raportului în temeiul articolului 16 alineatul (3) din RDC (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la investiții în locuri de muncă și în creștere – valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene: o evaluare a raportului în temeiul articolului 16 alineatul (3) din RDC (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la implementarea cu întârziere a programelor operaționale din cadrul fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) – impactul asupra politicii de coeziune și ce e de făcut în continuare (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la implementarea cu întârziere a programelor operaționale din cadrul fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) – impactul asupra politicii de coeziune și ce e de făcut în continuare (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2016 referitoare la noile instrumente de dezvoltare teritorială în politica de coeziune 2014-2020: investițiile teritoriale integrate (ITI) și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2016 referitoare la noile instrumente de dezvoltare teritorială în politica de coeziune 2014-2020: investițiile teritoriale integrate (ITI) și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 noiembrie 2015 referitoare la tema simplificării și a orientării către performanță a politicii de coeziune în perioada 2014-2020 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 noiembrie 2015 referitoare la tema simplificării și a orientării către performanță a politicii de coeziune în perioada 2014-2020 (6),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 16 noiembrie 2016 privind rezultatele și noile elemente ale politicii de coeziune și ale fondurilor structurale și de investiții europene (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 16 noiembrie 2016 privind rezultatele și noile elemente ale politicii de coeziune și ale fondurilor structurale și de investiții europene (7),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Asigurarea vizibilității politicii de coeziune: Norme de informare si de comunicare 2014-2020” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Asigurarea vizibilității politicii de coeziune: Norme de informare si de comunicare 2014-2020” (8),

| — | având în vedere sondajul Eurobarometru Flash 423 din septembrie 2015 solicitat de Comisie și intitulat „Citizens’ awareness and perceptions of EU: Regional Policy” (Cunoașterea de către cetățeni a politicii regionale a UE și percepțiile lor cu privire la aceasta) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere sondajul Eurobarometru Flash 423 din septembrie 2015 solicitat de Comisie și intitulat „Citizens’ awareness and perceptions of EU: Regional Policy” (Cunoașterea de către cetățeni a politicii regionale a UE și percepțiile lor cu privire la aceasta) (9),

| — | având în vedere Raportul Van den Brade din octombrie 2014 intitulat „Multilevel Governance and Partnership” (Guvernanța pe mai multe niveluri și parteneriatul), întocmit la cererea comisarului pentru politica regională și urbană, Johannes Hahn (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Van den Brade din octombrie 2014 intitulat „Multilevel Governance and Partnership” (Guvernanța pe mai multe niveluri și parteneriatul), întocmit la cererea comisarului pentru politica regională și urbană, Johannes Hahn (10),

| — | având în vedere planul de comunicare al Comitetului European al Regiunilor pentru 2016 intitulat „Conectarea regiunilor și orașelor pentru o Europă mai puternică” (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de comunicare al Comitetului European al Regiunilor pentru 2016 intitulat „Conectarea regiunilor și orașelor pentru o Europă mai puternică” (11),

| — | având în vedere studiul din iulie 2016 solicitat de Comisie intitulat „Implementation of the partnership principle and multi-level governance in the 2014-2020 ESI Funds” (Punerea în aplicare a principiului parteneriatului și a guvernanței pe mai multe niveluri în fondurile ESI 2014-2020) (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din iulie 2016 solicitat de Comisie intitulat „Implementation of the partnership principle and multi-level governance in the 2014-2020 ESI Funds” (Punerea în aplicare a principiului parteneriatului și a guvernanței pe mai multe niveluri în fondurile ESI 2014-2020) (12),

| — | având în vedere prezentarea Secretariatului Interreg Europe intitulată „Designing a project communication strategy” (Elaborarea unei strategii de comunicare a proiectelor) (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere prezentarea Secretariatului Interreg Europe intitulată „Designing a project communication strategy” (Elaborarea unei strategii de comunicare a proiectelor) (13),

| — | având în vedere raportul elaborat în cadrul evaluării ex post și al prevederii beneficiilor pentru țările din UE-15 ca urmare a punerii în aplicare a politicii de coeziune în țările V4, solicitat de Ministerul Dezvoltării Economice din Polonia și intitulat „How do EU-15 Member States benefit from the Cohesion Policy in the V4?” (Cum beneficiază statele membre ale UE-15 de politica de coeziune în țările V4?) (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul elaborat în cadrul evaluării ex post și al prevederii beneficiilor pentru țările din UE-15 ca urmare a punerii în aplicare a politicii de coeziune în țările V4, solicitat de Ministerul Dezvoltării Economice din Polonia și intitulat „How do EU-15 Member States benefit from the Cohesion Policy in the V4?” (Cum beneficiază statele membre ale UE-15 de politica de coeziune în țările V4?) (14),

| — | având în vedere manualul publicat de Rețeaua europeană pentru combaterea sărăciei (EAPN) în 2014 și intitulat „Giving a voice to citizens: Building stakeholder engagement for effective decision-making – Guidelines for Decision-Makers at EU and national levels” (Acordarea posibilității de a se exprima cetățenilor: consolidarea implicării părților interesate pentru a spori eficacitatea procesului decizional – Orientări pentru responsabilii politici de la nivel european și național) (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere manualul publicat de Rețeaua europeană pentru combaterea sărăciei (EAPN) în 2014 și intitulat „Giving a voice to citizens: Building stakeholder engagement for effective decision-making – Guidelines for Decision-Makers at EU and national levels” (Acordarea posibilității de a se exprima cetățenilor: consolidarea implicării părților interesate pentru a spori eficacitatea procesului decizional – Orientări pentru responsabilii politici de la nivel european și național) (15),

| — | având în vedere studiul din noiembrie 2014 al Direcției Generale Politici Interne (Departamentul tematic B: Politici structurale și de coeziune) intitulat „Informarea cetățenilor europeni cu privire la Europa: situația actuală și perspective”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din noiembrie 2014 al Direcției Generale Politici Interne (Departamentul tematic B: Politici structurale și de coeziune) intitulat „Informarea cetățenilor europeni cu privire la Europa: situația actuală și perspective”,

| — | având în vedere prezentarea din aprilie 2016 făcută de Direcția Generală Politici Interne (Departamentul tematic B: Politici structurale și de coeziune) intitulată „Research for REGI Committee: Mid-term review of the MFF and Cohesion Policy” (Cercetare pentru Comisia REGI: evaluare la jumătatea perioadei a CFM și a politicii de coeziune), |
| --- | --- |

—

având în vedere prezentarea din aprilie 2016 făcută de Direcția Generală Politici Interne (Departamentul tematic B: Politici structurale și de coeziune) intitulată „Research for REGI Committee: Mid-term review of the MFF and Cohesion Policy” (Cercetare pentru Comisia REGI: evaluare la jumătatea perioadei a CFM și a politicii de coeziune),

| — | având în vedere documentul de lucru al Comisiei din 19 septembrie 2016 privind evaluarea ex post a FEDR și a Fondului de coeziune pentru perioada 2007-2013 (SWD(2016)0318), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Comisiei din 19 septembrie 2016 privind evaluarea ex post a FEDR și a Fondului de coeziune pentru perioada 2007-2013 (SWD(2016)0318),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0201/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0201/2017),

| A. | întrucât politica de coeziune a contribuit în mare măsură la consolidarea creșterii economice și a locurilor de muncă, precum și la reducerea disparităților dintre regiunile Uniunii; |
| --- | --- |

A.

întrucât politica de coeziune a contribuit în mare măsură la consolidarea creșterii economice și a locurilor de muncă, precum și la reducerea disparităților dintre regiunile Uniunii;

| B. | întrucât finanțarea politicii de coeziune a UE are un impact pozitiv asupra economiei și a vieții cetățenilor, lucru demonstrat de mai multe rapoarte și evaluări independente, însă rezultatele acesteia nu au fost întotdeauna bine comunicate, iar efectele sale pozitive sunt cunoscute într-o măsură destul de mică; întrucât valoarea adăugată a politicii de coeziune a UE depășește impactul economic, social și teritorial pozitiv dovedit al acestora, deoarece cuprinde și angajamentul statelor membre și al regiunilor față de consolidarea integrării europene; |
| --- | --- |

B.

întrucât finanțarea politicii de coeziune a UE are un impact pozitiv asupra economiei și a vieții cetățenilor, lucru demonstrat de mai multe rapoarte și evaluări independente, însă rezultatele acesteia nu au fost întotdeauna bine comunicate, iar efectele sale pozitive sunt cunoscute într-o măsură destul de mică; întrucât valoarea adăugată a politicii de coeziune a UE depășește impactul economic, social și teritorial pozitiv dovedit al acestora, deoarece cuprinde și angajamentul statelor membre și al regiunilor față de consolidarea integrării europene;

| C. | întrucât este de importanță crucială ca utilizatorii finali și societatea civilă să fie conștienți de programele locale finanțate de UE, indiferent de nivelul de finanțare dintr-o anumită regiune; |
| --- | --- |

C.

întrucât este de importanță crucială ca utilizatorii finali și societatea civilă să fie conștienți de programele locale finanțate de UE, indiferent de nivelul de finanțare dintr-o anumită regiune;

| D. | întrucât principiul parteneriatului și modelul de guvernanță pe mai multe niveluri, care se bazează pe o coordonare sporită între autoritățile publice, partenerii economici și sociali și societatea civilă, pot contribui în mod eficace la o mai bună comunicare a obiectivelor politice ale UE și a rezultatelor acesteia; |
| --- | --- |

D.

întrucât principiul parteneriatului și modelul de guvernanță pe mai multe niveluri, care se bazează pe o coordonare sporită între autoritățile publice, partenerii economici și sociali și societatea civilă, pot contribui în mod eficace la o mai bună comunicare a obiectivelor politice ale UE și a rezultatelor acesteia;

| E. | întrucât un dialog permanent și implicarea societății civile sunt esențiale pentru a garanta responsabilitatea și legitimitatea politicilor publice, creând un sentiment de responsabilitate comună și asigurând transparența procesului de luare a deciziilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât un dialog permanent și implicarea societății civile sunt esențiale pentru a garanta responsabilitatea și legitimitatea politicilor publice, creând un sentiment de responsabilitate comună și asigurând transparența procesului de luare a deciziilor;

| F. | întrucât creșterea vizibilității fondurilor ESI poate contribui la îmbunătățirea percepțiilor cu privire la eficacitatea politicii de coeziune și la recâștigarea încrederii cetățenilor în proiectul european și a interesului lor față de acesta; |
| --- | --- |

F.

întrucât creșterea vizibilității fondurilor ESI poate contribui la îmbunătățirea percepțiilor cu privire la eficacitatea politicii de coeziune și la recâștigarea încrederii cetățenilor în proiectul european și a interesului lor față de acesta;

| G. | întrucât o linie de comunicare coerentă este esențială, nu doar în aval cu privire la rezultatele concrete ale fondurilor ESI, ci și în amonte pentru a înștiința inițiatorii de proiecte cu privire la oportunitățile de finanțare, pentru a asigura o mai bună implicare a publicului în procesul de punere în aplicare; |
| --- | --- |

G.

întrucât o linie de comunicare coerentă este esențială, nu doar în aval cu privire la rezultatele concrete ale fondurilor ESI, ci și în amonte pentru a înștiința inițiatorii de proiecte cu privire la oportunitățile de finanțare, pentru a asigura o mai bună implicare a publicului în procesul de punere în aplicare;

| H. | întrucât ar trebui consolidate metodele de difuzare a informaților și ar trebui diversificate și îmbunătățite canalele de comunicare, |
| --- | --- |

H.

întrucât ar trebui consolidate metodele de difuzare a informaților și ar trebui diversificate și îmbunătățite canalele de comunicare,

Considerații generale

| 1. | subliniază că politica de coeziune este unul dintre principalii vectori publici ai creșterii care, prin intermediul celor cinci fonduri ESI, garantează investițiile în toate regiunile UE și contribuie la reducerea disparităților, la sprijinirea competitivității și a creșterii inteligente, durabile și favorabile incluziunii, precum și la îmbunătățirea calității vieții cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act cu preocupare de faptul că sensibilizarea publicului și percepția generală cu privire la eficacitatea politicii regionale a UE au scăzut de-a lungul anilor; face referire la sondajul Eurobarometru 423 din septembrie 2015, în care doar cu puțin peste o treime (34 %) dintre cetățenii europeni afirmă că au auzit despre proiectele cofinanțate de UE care îmbunătățesc calitatea vieții în zona în care trăiesc; ia act de faptul că majoritatea respondenților a menționat educația, sănătatea, infrastructura socială și politica de mediu ca domenii importante consideră nu doar calitatea proiectelor finanțate din fondurile ESI, ci și îndeosebi calitatea acestora și valoarea lor adăugată măsurată ca rezultate tangibile sunt o condiție prealabilă pentru o comunicare pozitivă; subliniază, prin urmare, că evaluarea, selectarea, punerea în aplicare și finalizarea proiectelor trebuie să se axeze pe obținerea rezultatelor preconizate, pentru a evita cheltuirea ineficientă, care ar putea genera publicitate negativă pentru politica de coeziune; atrage atenția asupra faptului că măsurile de comunicare trebuie să fie selectate acordând o atenție specială conținutului și domeniului, reiterând, în același timp, faptul că cea mai bună formă de publicitate este de a ilustra importanța și utilitatea proiectelor puse în aplicare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de faptul că asigurarea vizibilității investițiilor din cadrul politicii de coeziune ar trebui să rămână o responsabilitate comună a Comisiei și a statelor membre, în vederea formulării unor strategii de comunicare eficiente la nivel european, menite să asigure vizibilitatea investițiilor politicii de coeziune; ia act, în acest context, de rolul autorităților de management și al autorităților locale și regionale competente, în special prin comunicarea instituțională și prin beneficiari, dat fiind că acestea constituie cea mai eficientă interfață de comunicare cu cetățenii prin furnizarea de informații la fața locului și aducând Europa mai aproape de aceștia; reamintește, de asemenea, că aceste autorități cunosc cel mai bine realitățile și nevoile locale și regionale, precum și că îmbunătățirea vizibilității necesită mai multe eforturi pentru o mai bună informare și transparență la nivelul de bază; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că asigurarea vizibilității unei politici implică un proces dublu de comunicare și de interacțiune cu parteneri; evidențiază, de asemenea, că, în contextul unor provocări complexe și pentru a asigura legitimitatea și a oferi soluții eficace și pe termen lung, autoritățile publice trebuie să implice părțile interesate relevante în toate fazele de negociere și punere în aplicare a acordului de parteneriat și a programelor operaționale, în conformitate cu principiul parteneriatului; subliniază, de asemenea, necesitatea de a consolida capacitatea instituțională a autorităților publice și a partenerilor și reiterează rolul pe care-l poate juca Fondul social european (FSE) în acest sens; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază, în acest context, progresele inegale înregistrate de statele membre în materie de simplificare a procedurilor administrative pentru a-i implica și mobiliza în mai mare măsură pe partenerii locali și regionali, inclusiv pe partenerii economici și sociali și pe organele care reprezintă societatea civilă; reamintește importanța dialogului social în acest sens; |
| --- | --- |

5.

Provocările care trebuie abordate

| 6. | subliniază creșterea euroscepticismului și a propagandei antieuropene și populiste, lucru care denaturează informațiile privind politicile Uniunii, și invită Comisia și Consiliul să analizeze și să abordeze cauzele subiacente; subliniază, prin urmare, necesitatea urgentă de a elabora strategii de comunicare mai eficiente, asigurând folosirea unui limbaj accesibil cetățenilor, care să urmărească eliminarea decalajelor dintre UE și cetățenii săi, inclusiv persoanele aflate în șomaj și cele expuse riscului de excludere socială, prin intermediul unei varietăți de platforme media la nivel local, regional și național care să poată transmite cetățenilor un mesaj precis și coerent cu privire la valoarea adăugată a proiectului european pentru calitatea vieții și prosperitatea lor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia și Consiliul să analizeze, atât pentru cadrul actual, cât și pentru reforma post-2020 a politicii de coeziune, impactul avut asupra percepției politicilor UE de către măsurile care vizează consolidarea legăturii cu semestrul european și punerea în aplicare a reformelor structurale prin intermediul unor programe finanțate prin fondurile ESI; |
| --- | --- |

7.

| 8. | recunoaște limitările cadrului juridic în ceea ce privește asigurarea unei vizibilități corespunzătoare a politicii de coeziune; subliniază că, prin urmare, comunicarea cu privire la rezultatele sale tangibile nu a fost întotdeauna o prioritate pentru diversele părți interesate; este de părere că activitățile de comunicare recomandate cu privire la rezultatele tangibile ar trebui actualizate constant; ia act, în acest context, de faptul că asistența tehnică a fondurilor ESI nu include un pachet financiar dedicat comunicării, fie la nivelul Uniunii, fie la nivelul statelor membre; subliniază, cu toate acestea, responsabilitatea autorităților de management și a beneficiarilor de a monitoriza în mod regulat respectarea activităților de informare și de comunicare, astfel cum se prevede la articolul 115 și în anexa XII din RDC; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reiterează necesitatea imperativă de a găsi echilibrul adecvat între necesitatea de a simplifica normele privind punerea în aplicare a politicii de coeziune și necesitatea de a păstra o bună gestiune financiară, în condiții de transparență, precum și de a combate frauda, comunicându-le în același timp în mod corespunzător publicului; reamintește, în acest context, necesitatea de a opera o distincție clară între nereguli și fraudă, astfel încât să nu se creeze neîncredere în rândul publicului față de autoritățile de management și administrațiile locale; insistă, de asemenea, asupra necesității de a simplifica și a reduce sarcina administrativă pentru beneficiari, fără a aduce atingere controalelor și auditurilor necesare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că este esențial să se îmbunătățească asumarea responsabilității pentru politica de coeziune pe teren, atât la nivel local, cât și regional, pentru a asigura obținerea și comunicarea eficientă a rezultatelor; apreciază că principiul parteneriatului aduce valoare adăugată la punerea în aplicare a politicilor publice europene, lucru confirmat de un studiu recent al Comisiei; subliniază, cu toate acestea, că mobilizarea partenerilor rămâne destul de dificilă, în anumite cazuri, dat fiind că principiul parteneriatului este aplicat oficial, dar nu permite o participare reală la procesul de guvernanță; reamintește că trebuie depuse mai multe eforturi și investite mai multe resurse în implicarea în parteneriat și în schimbul de experiență prin intermediul platformelor de dialog pentru parteneri, cu scopul suplimentar ca acestea să devină multiplicatori de oportunități de finanțare din partea UE și de reușite; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește, de asemenea, natura strategică și pe termen lung a investițiilor în politica de coeziune, ceea ce înseamnă că, uneori, rezultatele nu sunt imediate, situație care dăunează vizibilității instrumentelor politicii de coeziune, în special în comparație cu alte instrumente ale Uniunii, cum ar fi Fondul european pentru investiții strategice (FEIS); consideră, prin urmare, că activitățile de comunicare ar trebui, acolo unde este cazul, să continue pentru o perioadă suplimentară de patru ani de la încheierea proiectului; subliniază că rezultatele anumitor investiții (în special ale investițiilor în resursele umane) sunt mai puțin vizibile și mai greu de cuantificat decât investițiile „fizice” și solicită o evaluare mai detaliată și diferențiată a impactului pe termen lung al politicii de coeziune asupra vieților cetățenilor; consideră, de asemenea, că ar trebui acordată o atenție specială evaluării ex-post și activităților de comunicare cu privire la contribuția fondurilor ESI la strategia Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, aceasta fiind strategia europeană de dezvoltare pe termen lung; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ia act de rolul important jucat de mass-media în ceea ce privește informarea cetățenilor cu privire la diversele politici ale Uniunii Europene și, în general, la afacerile europene; regretă, totuși, faptul că mass-media acoperă în mod limitat investițiile din cadrul politicii de coeziune a UE; subliniază necesitatea de a elabora campanii de informare și strategii de comunicare care să vizeze mass-media, care să fie adaptate la provocările informaționale actuale și care să ofere informații într-o formă accesibilă și atractivă; subliniază că este necesar să se folosească influența crescută a platformelor sociale, avantajele oferite de progresele digitale și combinația diverselor tipuri de canale de comunicare disponibile pentru a le putea folosi mai bine la promovarea oportunităților oferite și a rezultatelor obținute prin fondurile ESI; |
| --- | --- |

12.

Îmbunătățirea comunicării și implicarea partenerilor în cursul celei de a doua jumătăți a perioadei 2014-2020

| 13. | invită Comisia și statele membre să îmbunătățească coordonarea și accesibilitatea mijloacelor și instrumentelor de comunicare existente la nivelul UE, pentru a aborda chestiunile care au un impact asupra agendei UE; subliniază, în acest context, importanța de a oferi orientări care stabilesc tehnici și metode pentru a comunica eficient modul în care politica de coeziune oferă rezultate tangibile pentru viața de zi cu zi a cetățenilor UE; solicită autorităților de management și beneficiarilor să comunice în mod activ și sistematic rezultatele, beneficiile și impactul pe termen lung al politicii, ținând seama, în același timp, de diferitele stadii ale evoluției proiectelor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că, având în vedere cantitatea și calitatea informațiilor care sunt transmise de canalele media tradiționale și moderne, nu mai este suficientă simpla expunere a simbolului Comisiei Europene pe panourile cu descrierea unei lucrări; invită Comisia să creeze instrumente de identificare mai eficace; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută activitățile actuale specifice în materie de comunicare, cum ar fi campania „Europa în regiunea mea”, aplicația web a Comisiei „EU Budget for Results”, cooperarea cu CIRCOM regional (16), programul „Europa pentru cetățeni”, precum și oportunitățile oferite de Corpul european de solidaritate, care a fost creat recent; subliniază, în plus, rolul-cheie jucat de centrele de informare Europe Direct în cadrul comunicării descentralizate, cu scopul de a spori gradul de conștientizare a impactului politicii de coeziune pe teren, atât la nivel local, cât și regional; subliniază, de asemenea, că este necesar să se concentreze eforturile asupra implicării studenților și a jurnaliștilor ca potențiali vectori de comunicare, precum și asupra garantării unui echilibru geografic în cadrul campaniilor de comunicare; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază necesitatea de a adapta modalitățile de comunicare prevăzute în RDC; invită Comisia să ia în considerare valoarea adăugată prezentată de asigurarea unui pachet financiar specific pentru comunicare în cadrul asistenței tehnice, precum și de creșterea, după caz, a numărului cerințelor obligatorii în materie de publicitate și informare pentru proiecte aferente politicii de coeziune; solicită Comisiei să ofere orientări clare în 2017 privind modul în care asistența tehnică poate fi utilizată pentru comunicare în perioada de finanțare actuală, având în vedere asigurarea securității juridice pentru autoritățile locale și cele regionale, precum și pentru alți beneficiari; reiterează, de asemenea, că standardele de comunicare și de publicitate obișnuite, deși sunt bine gândite în cazul investițiilor structurale și tehnologice, nu sunt la fel de eficiente pentru investițiile intangibile în capitalul uman; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că este nevoie să se acorde o importanță mai mare comunicării în cadrul ierarhiei priorităților politicii de coeziune a UE, în special în contextul activității cadrelor de conducere care nu sunt direct responsabile de comunicare, precum și că este nevoie să se includă comunicarea în procedura normală pentru fondurile ESI; solicită mai mult profesionalism în domeniul comunicării, îndeosebi în ceea ce privește adoptarea modului de exprimare local și evitarea jargonului UE; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută evaluarea ex-post a programelor politicii de coeziune pentru perioada 2007-2013 de către Comisie, care oferă surse excelente de comunicare a rezultatelor obținute și a impactului avut; ia act de inițiativa țărilor V4 cu privire la externalitățile politicii de coeziune în cadrul UE-15 (17) și invită Comisia să întocmească un studiu obiectiv mai amplu la nivelul UE-28; îndeamnă, de asemenea, Comisia să adopte strategii de comunicare diferite pentru statele membre care sunt contribuitori neți și cele care sunt beneficiari neți, evidențiind în același timp beneficiile politicii de coeziune atât în ceea ce privește impulsionarea economiei reale, încurajând antreprenorialul și inovarea și generând creștere economică și locuri de muncă în toate regiunile UE, cât și în ceea ce privește îmbunătățirea infrastructurii sociale și economice, atât prin investiții directe, cât și prin exporturi directe și indirecte (externalități); |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Comisia și autoritățile de management să identifice modalități de a înlesni și standardiza accesul la informații, să promoveze un schimb de cunoștințe și de bune practici privind strategiile de comunicare pentru a valorifica mai bine experiența existentă și a crește transparența și vizibilitatea posibilităților de finanțare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | salută introducerea inițiativei e-coeziune în actuala perioadă de programare, care vizează simplificarea și raționalizarea punerii în aplicare a fondurilor ESI; subliniază capacitatea sa de a contribui în mod eficace la accesul la informații, monitorizarea evoluției proiectului și crearea unor legături utile între părțile interesate; |
| --- | --- |

20.

| 21. | consideră că este necesară o mai bună comunicare prin intermediul unor noi canale mass-media, ceea ce va necesita o strategie pentru mediul digital și platformele sociale menită să informeze cetățenii și să le ofere posibilitatea de a-și exprima nevoile, punând accentul pe accesul la utilizatorii finali prin intermediul mai multor seturi de instrumente, cum ar fi prin mijloace interactive on-line, dezvoltând aplicații și conținuturi mobile mai accesibile, precum și asigurându-se că informațiile sunt adaptate la diferite categorii de vârstă și sunt disponibile în mai multe limbi, acolo unde este cazul; invită autoritățile de management să furnizeze DG-urilor relevante informații actualizate cu privire la datele financiare și la realizări și investiții, cu scopul de a afișa date și grafice ușor de citit, destinate jurnaliștilor, în platforma de date deschise a fondurilor ESI; solicită lansarea de inițiative de premii regionale pentru cele mai bune proiecte, inspirate de RegioStars; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sugerează, de asemenea, ca monitorizarea și evaluarea activităților actuale de comunicare să fie îmbunătățite și propune înființarea unor grupuri operative regionale pentru comunicare care să implice actori de la mai multe niveluri; |
| --- | --- |

22.

| 23. | evidențiază importanța Codului european de conduită referitor la parteneriat și rolul principiului parteneriatului în consolidarea angajamentului colectiv față de politica de coeziune și a gradului de asumare a acesteia; solicită ca legătura dintre autoritățile publice, beneficiarii potențiali, sectorul privat, societatea civilă și cetățeni să fie consolidată printr-un dialog deschis, precum și să se modifice componența participanților la parteneriate în cursul punerii în aplicare, dacă este necesar, pentru a garanta că paleta de parteneri este reprezentativă pentru interesele comunității în toate etapele procesului; |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută modelul inovator al cooperării pe mai multe niveluri și cu participarea mai multor părți interesate propus de Agenda urbană a UE și recomandă reproducerea sa, acolo unde este posibil, la punerea în aplicare a politicii de coeziune; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că este necesar să se consolideze dimensiunea comunicațională a cooperării transfrontaliere și interregionale, inclusiv la nivelul strategiilor macroregionale în curs de desfășurare, care ar trebui să devină mai vizibilă pentru cetățenii UE, prin diseminarea de bune practici și povești de succes în materie de investiții și a oportunităților de investiții; |
| --- | --- |

25.

Încurajarea comunicării privind politica de coeziune după 2020

| 26. | invită Comisia și statele membre să crească gradul de atractivitate al finanțării prin politica de coeziune a UE prin simplificarea în continuare și limitarea suprareglementării și să aibă în vedere reducerea complexității și, după caz, a numărului de regulamente și orientări, având în vedere recenta recomandare a Grupului la nivel înalt de experți independenți privind monitorizarea simplificării pentru beneficiarii fondurilor ESI; |
| --- | --- |

26.

| 27. | luând în considerare modul în care politica de coeziune a UE contribuie la o identificare pozitivă cu proiectul de integrare europeană, invită Comisia să ia în considerare un câmp obligatoriu privind comunicarea în formularele de cerere ale proiectului, ca parte a unei utilizări crescute a asistenței tehnice printr-un pachet financiar rezervat pentru comunicare, la nivel de program, având grijă să se prevină creșterea numărului de constrângeri și să se asigure flexibilitatea necesară; solicită, în plus, ca autoritățile de management și cele locale și regionale să îmbunătățească calitatea actelor lor de comunicare cu privire la rezultatele finale ale proiectelor; |
| --- | --- |

27.

| 28. | evidențiază necesitatea imperativă de a intensifica dialogul Uniunii cu cetățenii, de a regândi canalele și strategiile de comunicare și, având în vedere oportunitățile oferite de rețelele sociale și noile tehnologii digitale, de a adapta mesajele la contextele regionale și locale; subliniază, de asemenea, rolul pe care l-ar putea juca actorii societății civile ca vectori de comunicare; reiterează, cu toate acestea, că conținutul educativ este la fel de important ca strategiile de comunicare și promovarea prin intermediul unor platforme diverse; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază, în contextul comunicării și al vizibilității, nevoia de a simplifica în continuare politica post-2020, inclusiv în ceea ce privește gestiunea partajată și sistemele de audit, pentru a găsi echilibrul adecvat între o politică orientată către rezultate, un număr adecvat de verificări și controale și nevoia de a simplifica procedurile; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită ca principiul parteneriatului să fie consolidat în continuare în cadrul perioadei de programare post-2020; este convins că o colaborare activă cu părțile interesate, inclusiv cu organizații care reprezintă societatea civilă, în procesul de negociere și punere în aplicare a Acordului de parteneriat și a programelor operaționale ar putea contribui la sporirea transparenței și a gradului de asumare a implementării politicilor și ar putea determina, de asemenea, o mai bună aplicare a politicilor în contextul bugetului UE; invită statele membre, prin urmare, să aibă în vedere posibilitatea de a aplica modele existente de guvernanță participativă, reunind toți partenerii societali relevanți și implicând părțile interesate într-un proces participativ de întocmire a bugetului pentru a stabili resursele destinate cofinanțării naționale, regionale și locale, acolo unde este cazul, pentru a crește încrederea reciprocă și implicarea cetățenilor în deciziile privind cheltuielile publice; sugerează, de asemenea, să se facă evaluări ale rezultatelor cu participarea beneficiarilor și a diverselor părți interesate, pentru a colecta date relevante care ar putea contribui la stimularea participării active și a vizibilității cu privire la acțiunile viitoare; |
| --- | --- |

30.

| 31. | insistă în continuare asupra intensificării cooperării dintre orașe și zonele rurale pentru a dezvolta parteneriate teritoriale între acestea prin exploatarea integrală a potențialului sinergiilor dintre fondurile UE și bazându-se pe cunoștințele de specialitate de care dispun zonele urbane și pe capacitatea lor mai mare de gestionare a fondurilor; |
| --- | --- |

31.

| 32. | îndeamnă Comisia și statele membre să se concentreze, de asemenea, în cadrul propriilor planuri de acțiune în domeniul comunicării, pe consolidarea cooperării dintre diversele direcții generale și ministere și diverșii factori de comunicare la diferite niveluri, precum și pe stabilirea unei imagini de ansamblu a publicului-țintă cu scopul de a dezvolta și a transmite mesaje adaptate unor grupuri țintă specifice pentru a comunica cu cetățenii de pe teren într-un mod mai direct și pentru a-i informa mai bine; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază, în acest context, importanța unei schimbări a mentalității, în sensul că comunicarea este responsabilitatea tuturor actorilor implicați, beneficiarii însăși devenind comunicatori principali; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită, de asemenea, Comisiei și statelor membre să consolideze rolul și poziția rețelelor de comunicare și informare preexistente și să utilizeze platforma europeană interactivă de e-comunicare privind punerea în aplicare a politicii de coeziune, astfel încât să se colecteze toate datele relevante privind proiectele fondurilor ESI, permițând utilizatorilor finali să prezinte nu doar o descriere lacunară a proiectului și a cheltuielilor suportate, ci și reacția lor cu privire la procesul de punere în aplicare și la rezultatele obținute; consideră că o astfel de platformă ar facilita, de asemenea, evaluarea eficacității comunicării în contextul politicii de coeziune; |
| --- | --- |

34.

o

o o

| 35. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Regiunilor și parlamentelor naționale și regionale ale statelor membre. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(2)  JO L 74, 14.3.2014, p. 1.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0053.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0055.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0211.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0419.

(7)  http://www.consilium.europa.eu/press-releases-pdf/2016/11/47244650399_ro.pdf

(8)  http://ec.europa.eu/regional_policy/ro/information/publications/brochures/2014/ensuring-the-visibility-of-cohesion-policy-information-and-communication-rules-2014-2020

(9)  http://ec.europa.eu/COMMFrontOffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/67400

(10)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/informing/dialog/2014/5_vandenbrande_report.pdf

(11)  http://cor.europa.eu/en/about/Documents/CoR-communication-plan-2016.pdf

(12)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/policy/how/studies_integration/impl_partner_report_en.pdf

(13)  http://www.interregeurope.eu/fileadmin/user_upload/events/Rotterdam/pdf/Designing_communication_strategy.pdf

(14)  https://www.strukturalni-fondy.cz/getmedia/fdc8a04e-590d-47ac-9213-760d4ac76f75/V4_EU15_manazerske-shrnuti.pdf?ext=.pdf

(15)  http://www.eapn.eu/images/stories/docs/EAPN-position-papers-and-reports/2014-eapn-handbook-Give-a-voice-to-citizens-Guidelines-for-Stakeholder-Engagement.pdf

(16)  Asociația europeană a televiziunilor regionale.

(17)  Raport elaborat în cadrul evaluării ex post și al prevederii beneficiilor pentru țările din UE-15 ca urmare a punerii în aplicare a politicii de coeziune în țările V4, solicitat de Ministerul Dezvoltării Economice din Polonia și intitulat „How do EU-15 Member States benefit from the Cohesion Policy in the V4?” (Cum beneficiază statele membre ale UE-15 de politica de coeziune în țările V4?).

---

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/10

---

P8_TA(2017)0246

Eficiența, din punctul de vedere al costurilor, a celui de al 7-lea Program de cercetare

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la eficiența, din punctul de vedere al costurilor, a celui de al 7-lea Program de cercetare (2015/2318(INI))

(2018/C 331/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere titlul XIX din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere titlul XIX din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind Al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind Al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (1),

| — | având în vedere Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Protocolul nr. 2privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 2privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (3) („Regulamentul Financiar”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (3) („Regulamentul Financiar”),

| — | având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2014, însoțit de răspunsurile instituțiilor (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2014, însoțit de răspunsurile instituțiilor (4),

| — | având în vedere Raportul special nr. 2/2013 al Curții de Conturi, intitulat: „A asigurat Comisia punerea eficientă în aplicare a celui de Al șaptelea program-cadru pentru cercetare?”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 2/2013 al Curții de Conturi, intitulat: „A asigurat Comisia punerea eficientă în aplicare a celui de Al șaptelea program-cadru pentru cercetare?”,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru știință și tehnologie al Camerei Comunelor a Parlamentului britanic intitulat „Ieșirea din UE: implicații și oportunități pentru știință și cercetare”, din 16 noiembrie 2016 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru știință și tehnologie al Camerei Comunelor a Parlamentului britanic intitulat „Ieșirea din UE: implicații și oportunități pentru știință și cercetare”, din 16 noiembrie 2016 (5),

| — | având în vedere Decizia sa din 28 aprilie 2016 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2014, secțiunea III – Comisia (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia sa din 28 aprilie 2016 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2014, secțiunea III – Comisia (6),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0194/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0194/2017),

| A. | întrucât cadrul financiar multianual (CFM) 2007-2013 s-a încheiat, dar implementarea celui de-al șaptelea Program-cadru pentru cercetare și inovare (PC7) este încă în curs de derulare; |
| --- | --- |

A.

întrucât cadrul financiar multianual (CFM) 2007-2013 s-a încheiat, dar implementarea celui de-al șaptelea Program-cadru pentru cercetare și inovare (PC7) este încă în curs de derulare;

| B. | întrucât proiectele referitoare la cercetare și inovare din perioada CFM 2014-2020 intră în domeniul de aplicare al Regulamentului Orizont 2020; |
| --- | --- |

B.

întrucât proiectele referitoare la cercetare și inovare din perioada CFM 2014-2020 intră în domeniul de aplicare al Regulamentului Orizont 2020;

| C. | întrucât din informațiile pe care le deține, nu s-a făcut nicio analiză cuprinzătoare privind eficiența costurilor PC7; |
| --- | --- |

C.

întrucât din informațiile pe care le deține, nu s-a făcut nicio analiză cuprinzătoare privind eficiența costurilor PC7;

| D. | întrucât – în cazul ideal – evaluarea cuprinzătoare a PC7 ar fi trebuit să preceadă intrarea în vigoare a Orizont 2020; |
| --- | --- |

D.

întrucât – în cazul ideal – evaluarea cuprinzătoare a PC7 ar fi trebuit să preceadă intrarea în vigoare a Orizont 2020;

| E. | întrucât ratele de eroare și evaluarea ex post a programului nu oferă informații detaliate privind eficiența costurilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât ratele de eroare și evaluarea ex post a programului nu oferă informații detaliate privind eficiența costurilor;

Al șaptelea Program-cadru (PC7)

| 1. | subliniază faptul că PC7 a reprezentat un buget total votat de 55 de miliarde EUR, reprezentând potrivit estimărilor 3 % din cheltuielile destinate cercetării și dezvoltării tehnologice (CDT) în Europa, sau 25 % din finanțarea competitivă; de-a lungul duratei de viață a PC7 au fost depuse 139 000 de propuneri de cercetare, din care 25 000 de proiecte de cea mai înaltă calitate au fost selectate și au primit finanțare; principalii beneficiari dintre cele 29 000 organizații care au participat la PC7 au fost, printre altele, universități (44 % din fondurile PC7), organizații de cercetare și tehnologie (27 %), mari companii private (11 %) și IMM-uri (13 %), în timp ce sectorul public (3 %) și organizațiile societății civile (2 %) au reprezentat o cotă mai puțin semnificativă; |
| --- | --- |

1.

| 2. | este conștient de faptul că PC7 deservește beneficiari din toate statele membre ale UE, din țările asociate și candidate, cum ar fi Elveția, Israel, Norvegia, Islanda, Liechtenstein, Turcia, Croația, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Serbia, Albania, Muntenegru, Bosnia și Herțegovina, Insulele Feroe și Moldova, și din țările partenere în materie de cooperare internațională; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază evaluarea ex post a PC7, făcută de un grup de experți la nivel înalt (7), care a considerat că PC7 a fost un succes; grupul la nivel înalt a subliniat îndeosebi că PC7:






  — | a încurajat excelența științifică la nivel individual și instituțional, |
| --- | --- | --- |

3.

—

a încurajat excelența științifică la nivel individual și instituțional,

| — | a promovat cercetarea revoluționară prin programul inovator PC7-IDEAS (Consiliul European pentru Cercetare), |
| --- | --- |

—

a promovat cercetarea revoluționară prin programul inovator PC7-IDEAS (Consiliul European pentru Cercetare),

| — | a aplicat o strategie de implicare a industriei și a IMM-urilor, |
| --- | --- |

—

a aplicat o strategie de implicare a industriei și a IMM-urilor,

| — | a încetățenit un nou mod de colaborare și un cadru de inovare deschis, |
| --- | --- |

—

a încetățenit un nou mod de colaborare și un cadru de inovare deschis,

| — | a întărit Spațiul european de cercetare prin stimularea unei culturi a cooperării și construirea de rețele vaste, adaptate rezolvării provocărilor tematice, |
| --- | --- |

—

a întărit Spațiul european de cercetare prin stimularea unei culturi a cooperării și construirea de rețele vaste, adaptate rezolvării provocărilor tematice,

| — | a abordat anumite provocări societale prin cercetare, tehnologie și inovare – PC7-COOPERATION, |
| --- | --- |

—

a abordat anumite provocări societale prin cercetare, tehnologie și inovare – PC7-COOPERATION,

| — | a stimulat armonizarea sistemelor și politicilor naționale de cercetare și inovare, |
| --- | --- |

—

a stimulat armonizarea sistemelor și politicilor naționale de cercetare și inovare,

| — | a stimulat mobilitatea cercetătorilor în întreaga Europă – PC7-PEOPLE a creat condițiile necesare pentru o piață a muncii deschisă pentru cercetători, |
| --- | --- |

—

a stimulat mobilitatea cercetătorilor în întreaga Europă – PC7-PEOPLE a creat condițiile necesare pentru o piață a muncii deschisă pentru cercetători,

| — | a promovat investițiile în infrastructurile de cercetare europene, |
| --- | --- |

—

a promovat investițiile în infrastructurile de cercetare europene,

| — | a atins o masă critică de cercetare la nivel european și mondial; |
| --- | --- |

—

a atins o masă critică de cercetare la nivel european și mondial;

| 4. | ia act de faptul că din consultarea publică a părților interesate desfășurată în contextul evaluării PC7 în perioada februarie – mai 2015 au reieșit următoarele puncte slabe:






  — | sarcină financiară mare și norme juridice și financiare greoaie, |
| --- | --- | --- |

4.

—

sarcină financiară mare și norme juridice și financiare greoaie,

| — | nivel exagerat de mare al cererilor de finanțare, |
| --- | --- |

—

nivel exagerat de mare al cererilor de finanțare,

| — | insuficientă concentrare pe impactul societal, |
| --- | --- |

—

insuficientă concentrare pe impactul societal,

| — | domeniul subiectelor și al cererilor de propuneri a fost prea îngust, |
| --- | --- |

—

domeniul subiectelor și al cererilor de propuneri a fost prea îngust,

| — | insuficientă concentrare pe participarea industriei, |
| --- | --- |

—

insuficientă concentrare pe participarea industriei,

| — | praguri înalte pentru nou-veniți; rată scăzută de succes pentru propuneri și solicitanți, de 19 % și, respectiv, 22 %, |
| --- | --- |

—

praguri înalte pentru nou-veniți; rată scăzută de succes pentru propuneri și solicitanți, de 19 % și, respectiv, 22 %,

| — | comunicare deficitară; |
| --- | --- |

—

comunicare deficitară;

| 5. | este preocupat de faptul că PC7, potrivit comisarului, nu va fi executat și evaluat în totalitate înainte de 2020, ceea ce ar putea duce la întârzieri la nivelul viitoarelor programe de monitorizare; îndeamnă Comisia să publice rapoartele de evaluare cât mai curând posibil și cel mai târziu înainte de a prezenta programul său de cercetare post-Orizont - 2020; |
| --- | --- |

5.

Concluziile Curții de Conturi („Curtea”)

| 6. | evidențiază cu îngrijorare că potrivit Curții sistemele de supraveghere și control pentru cercetare și alte politici interne sunt „parțial eficace”; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia să prezinte comisiei sale competente informații detaliate cu privire la cele 10 operațiuni care au reprezentat 77 % din erori în 2015 și măsurile de remediere luate; |
| --- | --- |

7.

| 8. | constată cu îngrijorare că procentul de eroare pentru cercetare, dezvoltare și inovare (CDI) în descărcarea de gestiune pentru exercițiile financiare recente a fost întotdeauna mai mare de 5 %; |
| --- | --- |

8.

| 9. | remarcă că în 2015 din cele 150 de tranzacții auditate de Curte, 72 (48 %) au fost afectate de erori; pe baza celor 38 de erori cuantificate de Curte, s-a estimat că nivelul de eroare este de 4,4 %; în plus, în 16 cazuri de erori cuantificabile, Comisia, autoritățile naționale sau auditorii independenți dispuneau de suficiente informații pentru a detecta și corecta erorile înainte de aprobarea cheltuielilor; dacă toate aceste informații ar fi fost utilizate pentru corectarea erorilor, nivelul de eroare estimat ar fi fost cu 0,6 % mai mic; |
| --- | --- |

9.

| 10. | regretă că, pentru 10 din cele 38 de operațiuni afectate de erori cuantificate, Curtea a raportat erori care depășesc 20 % din elementele examinate; aceste 10 cazuri (nouă legate de cel de Al șaptelea program-cadru și un caz legat de Programul pentru competitivitate și inovare 2007-2013) reprezintă 77 % din nivelul de eroare global estimat pentru rubrica „Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă” în 2015; |
| --- | --- |

10.

| 11. | regretă faptul că majoritatea erorilor cuantificate pe care le-a constatat Curtea (33 din 38) au privit rambursarea unor cheltuieli de personal și a unor cheltuieli indirecte neeligibile declarate de către beneficiari și că aproape toate erorile constatate de către Curte în declarațiile de cheltuieli s-au datorat faptului că beneficiarii au interpretat greșit normele complexe de eligibilitate sau și-au calculat incorect costurile eligibile, ceea ce duce la concluzia evidentă că aceste norme trebuie să fie simplificate; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ia la cunoștință faptul că Comisia a calculat rata de eroare reziduală (la sfârșitul programului și după corecturi) la 3 % în 2014 (2,88 % în 2015); |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește poziția sa exprimată cu ocazia descărcării de gestiune a Comisiei din 2012 și 2014: „rămâne convins că Comisia ar trebui să depună în continuare eforturi pentru a obține un echilibru acceptabil între atractivitatea programelor pentru participanți și nevoia legitimă de responsabilitate și control financiar; reamintește în acest context declarația Directorului General din 2012 că o procedură concepută astfel încât să se ajungă la o rată de eroare reziduală de 2 % nu este în niciun caz o opțiune viabilă”; |
| --- | --- |

13.

| 14. | regretă că principalele surse de erori au fost calcularea incorectă a costurilor cu personalul și costurile neeligibile directe și indirecte; |
| --- | --- |

14.

| 15. | face trimitere și este preocupat cu privire la concluziile Raportului Special al Curții nr. 2/2013, în care Curtea ajunge la concluzia că procesele Comisiei sunt orientate în așa fel încât să asigure investirea fondurilor în cercetare de înaltă calitate; cu toate acestea, s-a pus mai puțin accentul pe eficiență;






  — | instrumentele informatice (IT) existente nu au permis implementarea eficientă a proiectelor, iar în opt servicii ale Comisiei peste 2 500 de angajați se ocupă de implementarea PC7, dintre care 1 500 (60 %) au sarcina precisă de a gestiona implementarea Programului specific „Cooperare”; |
| --- | --- | --- |

15.

—

instrumentele informatice (IT) existente nu au permis implementarea eficientă a proiectelor, iar în opt servicii ale Comisiei peste 2 500 de angajați se ocupă de implementarea PC7, dintre care 1 500 (60 %) au sarcina precisă de a gestiona implementarea Programului specific „Cooperare”;

| — | timpul până la acordarea granturilor ar trebui scurtat și mai mult și |
| --- | --- |

—

timpul până la acordarea granturilor ar trebui scurtat și mai mult și

| — | modelul de control financiar al PC7 nu ține cont suficient de riscul de erori; |
| --- | --- |

—

modelul de control financiar al PC7 nu ține cont suficient de riscul de erori;

| 16. | ia act de răspunsurile Comisiei la concluziile Curții în care se scoate în evidență că au fost totuși semnate 4 324 de granturi, cu peste 20 000 de participanți, că timpul până la acordarea granturilor a fost deja redus și că sistemul de control a fost conceput în așa fel încât să pună mai mult accentul pe controlul ex post; |
| --- | --- |

16.

Eficiența costurilor sub umbrela PC7

| 17. | subliniază că eficiența costurilor ar trebui măsurată în conformitate cu principiile economiei, eficienței și eficacității (buna gestiune financiară) (8) în atingerea obiectivelor politicii; |
| --- | --- |

17.

| 18. | constată că implementarea programelor-cadru de cercetare este o sarcină împărțită între diferite direcții generale, agenții executive, întreprinderi comune, așa numitele organisme prevăzute la articolul 185, Banca Europeană de Investiții (BEI) și Institutul European pentru inovare și tehnologie (EIT); |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că Direcția Generală Cercetare și Inovare (DG RTD) a autorizat plăți în valoare de 3,8 miliarde EUR în 2015, din care 67,4 % au fost făcute sub responsabilitatea directă a direcției generale, 12,6 % prin întreprinderi comune (IC), 10,7 % prin BEI și Fondul european de investiții (FEI) și 2,4 % prin agenții executive; |
| --- | --- |

19.

| 20. | constată că potrivit raportului de activitate anual pe 2015 al DG RTD, Uniunea Europeană a contribuit cu 44,56 miliarde EUR la programul PC7, din care 58 % s-au dus către Germania (16 %), Regatul Unit (16 %), Franța (11 %), Italia (8 %) și Spania (7 %); |
| --- | --- |

20.

| 21. | observă că DG RTD a creat un cadru de control menit să atenueze riscurile inerente din diferite etape ale procesului de gestiune directă și indirectă a granturilor; în plus, DG RTD a aplicat o strategie de supraveghere pentru instrumentele financiare, care sunt implementate de BEI și FEI; |
| --- | --- |

21.

| 22. | constată, în ceea ce privește PC7 2007-2013, că DG RTD finalizase și încheiase, până la sfârșitul lui 2015, 3 035 de acorduri de grant din 4 950, și 1 915 proiecte, mai rămânând de plată 1,6 miliarde EUR; DG RTD a făcut 826 de plăți finale în 2015; încurajează DG să dezvolte aceste statistici în exercițiile financiare ulterioare; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază în mod deosebit faptul că indicatori precum timpul până la acordarea granturilor, timpul de informare și timpul până la efectuarea plății au înregistrat o evoluție pozitivă și au fost considerați satisfăcători (93-100 % conformitate); |
| --- | --- |

23.

| 24. | constată că DG RTD a efectuat 1 550 audituri, reprezentând 1 404 beneficiari și 58,7 % din buget în timpul perioadei de programare a PC7; |
| --- | --- |

24.

| 25. | remarcă faptul că DG RTD consideră că 9,4 echivalenți normă întreagă au fost utilizați pentru a supraveghea și coordona activitățile aferente agențiilor executive; aceasta a reprezentat 1,26 milioane EUR sau 1,35 % din costurile administrative totale; în plus, Agenția executivă pentru cercetare (REA) și Agenția Executivă a Consiliului European pentru Cercetare (ERCEA) au executat un buget operațional de 1,94 miliarde EUR, iar Agenția Executivă pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii (EASME) și Agenția Executivă pentru Inovare și Rețele (INEA) au executat credite de plată în valoare de 480,5 milioane EUR în 2015; |
| --- | --- |

25.

| 26. | observă că DG RTD a suportat costuri de 1,67 milioane EUR sau 0,35 % din suma de 479,9 milioane EUR plătită întreprinderilor comune pentru supravegherea activităților lor; observă, de asemenea, că DG RTD a suportat costuri de 0,7 milioane EUR sau 0,78 % din plățile în contul organismelor prevăzute la articolul 185 pentru supravegherea activităților lor; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pune în lumină faptul că întreprinderile comune și organismele prevăzute la articolul 185 sunt răspunzătoare pentru propriile audituri, rezultatele acestora trebuind să fie comunicate DG RTD; |
| --- | --- |

27.

| 28. | constată cu îngrijorare faptul că DG RTD a estimat rata generală de eroare detectată ca fiind de 4,35 %; în același timp, direcția generală crede că rata de eroare reziduală (la sfârșitul programului și după rectificări) este de 2,88 %; |
| --- | --- |

28.

| 29. | observă că la sfârșitul lui 2016 suma de recuperat era de 68 milioane EUR, din care au fost recuperați efectiv 49,7 milioane EUR; |
| --- | --- |

29.

| 30. | constată, totuși, că normele PC7 nu au fost suficient de compatibile cu practicile generale de afaceri, că sistemul de control a necesitat un echilibru mai bun între risc și control, că beneficiarii au avut nevoie de o mai bună orientare pentru a face față complexității sistemului și că a fost nevoie de metode de rambursare mai eficiente; |
| --- | --- |

30.

| 31. | este preocupat de faptul că raportul anual de activitate al DG RTD a arătat că, până la sfârșitul lui 2015, nu fuseseră finalizate 1 915 proiecte aferente PC7, în valoare de 1,63 miliarde EUR, fapt care ar putea să întârzie implementarea programului Orizont 2020; |
| --- | --- |

31.

| 32. | constată că Uniunea Europeană ar trebui să se străduiască să creeze sinergii între sectorul cercetării și inovării pe de o parte, și fondurile structurale pe de altă parte, în interesul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

32.

| 33. | constată faptul că Comisia ar trebui să se asigure că PC7 și finanțarea națională a activității de cercetare sunt coerente cu normele UE privind ajutoarele de stat pentru a evita inconsecvențele și duplicarea finanțării; subliniază că ar trebui să fie luate în considerare caracteristicile naționale specifice; |
| --- | --- |

33.

| 34. | evidențiază importanța instrumentelor financiare în domeniul cercetării și inovării; subliniază faptul că, în ceea ce privește competitivitatea în domeniul cercetării, utilizarea instrumentelor financiare pentru proiecte la niveluri de maturitate tehnologică (TRL) mai ridicate poate asigura un randament suficient al investițiilor publice; subliniază, în acest context, faptul că Mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor (RSFF 2007-2013) oferă împrumuturi și finanțare hibridă sau de tip mezanin pentru a facilita accesul la finanțare pentru proiectele C&I; ia act de faptul că contribuția Uniunii la RSFF 2007-2015 de 961 de milioane EUR a susținut activități în valoare de peste 10,22 miliarde EUR față de 11,31 miliarde EUR preconizate ”; remarcă că Instrumentul de partajare a riscurilor (RSI) pentru IMM-uri a oferit finanțare în valoare de peste 2,3 miliarde EUR, la care Uniunea a contribuit cu 270 milioane EUR (9); este de părere că aceste cifre atestă interesul ridicat al companiilor și al altor beneficiari față de finanțarea ajustată la risc; |
| --- | --- |

34.

| 35. | observă necesitatea unei mai bune direcționări a instrumentelor financiare ale PC7 pentru a se asigura că sunt sprijiniți nou veniții cu acces limitat pentru finanțare în domeniul cercetării și inovării; |
| --- | --- |

35.

| 36. | constată că anumite măsuri recomandate de auditorul extern și/sau de serviciul de audit intern al Comisiei, și anume cele două măsuri privind sistemele de control pentru supravegherea organismelor externe și trei măsuri pentru Fondul de garantare al participanților, nu au fost incluse; |
| --- | --- |

36.

| 37. | sugerează o mai bună comunicare a rezultatelor în statele membre și campanii de informare pentru program; |
| --- | --- |

37.

Perspective de viitor sub umbrela Orizont 2020

| 38. | subliniază că până la sfârșitul lui 2015 pentru Orizont 2020 fuseseră publicate 198 de apeluri de ofertă cu termenul de depunere până la data respectivă; ca răspuns la aceste apeluri, au fost primite în total 78 268 de propuneri, din care 10 658 au fost puse pe lista principală sau de rezervă; aceasta înseamnă o rată de succes de circa 14 % ținând cont doar de propunerile eligibile; în aceeași perioadă, au fost semnate 8 832 acorduri de grant cu beneficiarii, din care 528 au fost semnate de DG RTD; |
| --- | --- |

38.

| 39. | recunoaște existența a 551 milioane EUR de economii de costuri în PC7 comparativ cu PC6 și angajamentul Comisiei de a simplifica și mai mult implementarea Orizont 2020 comparativ cu PC7; subliniază cât este de important ca toate domeniile tematice, inclusiv fondurile structurale, să beneficieze de simplificare pentru a-i trata în continuare egal pe toți cei care beneficiază de asistență financiară europeană; |
| --- | --- |

39.

| 40. | remarcă cu satisfacție că DG RTD încearcă să reducă și mai mult cheltuielile de regie prin externalizarea administrării contractelor către agenții executive și alte organisme; subliniază în acest context că, în cadrul Orizont 2020, 55 % din buget va fi administrat de agenții executive; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază că numărul mare de actori politici, cuprinzând direcțiile generale ale Comisiei, agențiile executive, întreprinderile comune și organismele prevăzute de articolul 185, presupune o muncă serioasă de coordonare, a cărei eficacitate este de o importanță majoră; |
| --- | --- |

41.

| 42. | constată divergența de opinii dintre EIT și Comisie, pe de o parte și Curtea pe de altă parte, în legătură cu legalitatea plăților; este de părere că acest diferend nu trebuie rezolvat în detrimentul beneficiarilor care au acționat de bună credință; |
| --- | --- |

42.

| 43. | apreciază că în cadrul Orizont 2020:






  — | structura programelor este mai puțin complexă și permite interoperabilitatea între diferite părți, |
| --- | --- | --- |

43.

—

structura programelor este mai puțin complexă și permite interoperabilitatea între diferite părți,

| — | se aplică un set unic de norme, |
| --- | --- |

—

se aplică un set unic de norme,

| — | există în prezent o singură rată de finanțare pe proiect, |
| --- | --- |

—

există în prezent o singură rată de finanțare pe proiect,

| — | costurile indirecte sunt acoperite la o rată forfetară (25 %), |
| --- | --- |

—

costurile indirecte sunt acoperite la o rată forfetară (25 %),

| — | se verifică doar viabilitatea financiară a coordonatorilor de proiect, |
| --- | --- |

—

se verifică doar viabilitatea financiară a coordonatorilor de proiect,

| — | a fost introdusă o evaluare mai măsurabilă a performanțelor, |
| --- | --- |

—

a fost introdusă o evaluare mai măsurabilă a performanțelor,

| — | se aplică o strategie de audit unică pentru întreaga familie C&I, |
| --- | --- |

—

se aplică o strategie de audit unică pentru întreaga familie C&I,

| — | a fost creat un portal unic pentru participanți pentru gestionarea granturilor și a experților, |
| --- | --- |

—

a fost creat un portal unic pentru participanți pentru gestionarea granturilor și a experților,

| — | granturile, contractele de expertiză și arhivarea sunt administrate electronic; |
| --- | --- |

—

granturile, contractele de expertiză și arhivarea sunt administrate electronic;

| 44. | salută crearea unui Centru de asistență comun (CSC) care va ajuta la coordonarea și executarea programului în mod eficient și armonizat în cele șapte direcții generale ale Comisiei, patru agenții și șase întreprinderi comune; ia act de faptul că, începând de la 1 ianuarie 2014, CSC oferă servicii comune în domenii precum asistența juridică, auditarea ex post, sisteme și operațiuni IT, date și informații despre programe tuturor DG-urilor implicate în cercetare, agențiilor executive și întreprinderilor comune care implementează Orizont 2020; |
| --- | --- |

44.

| 45. | sugerează că rolul punctelor naționale de contact (PNC) ar trebui să devină mai important, pentru a asigura suport tehnic de calitate la fața locului; evaluarea anuală a rezultatelor, cursurile de formare și recompensarea PNC-urilor cu performanțe bune vor crește rata de succes a programului Orizont 2020; |
| --- | --- |

45.

| 46. | salută, de asemenea, faptul că proporția fondurilor Orizont 2020 alocate întreprinderilor mici și mijlocii a crescut de la 19,4 % în 2014 la 23,4 % în 2015 și recomandă ca această tendință să fie încurajată în mod proactiv; |
| --- | --- |

46.

| 47. | consideră inacceptabil că DG RTD nu a respectat cererea Parlamentului ca direcțiile generale ale Comisiei să își publice toate recomandările specifice fiecărei țări în rapoartele lor anuale de activitate; |
| --- | --- |

47.

| 48. | solicită Comisiei să ia măsuri care să asigure același salariu pentru cercetătorii care fac aceeași muncă în cadrul aceluiași proiect și să furnizeze o listă, pe naționalități, a tuturor întreprinderilor cotate la bursă și/sau care prezintă un profit în propria situație anuală a conturilor și care primesc fonduri de la programul Orizont 2020; |
| --- | --- |

48.

| 49. | recunoaște faptul că noile elemente introduse în Orizont 2020 reflectă și observațiile făcute de Curte; |
| --- | --- |

49.

| 50. | reamintește că este în curs de pregătire un al nouălea program-cadru de cercetare; subliniază necesitatea de a asigura faptul că cele mai bune practici din cadrul programului Orizont 2020 sunt utilizate în definirea programului; sugerează acordarea mai multor fonduri pentru inovare, ceea ce este eficient din punct de vedere economic pentru sectorul de afaceri și o mai mare flexibilitate între bugetele diferitelor subprograme pentru a evita lipsa de finanțare pentru entitățile care primesc calificativul „excelent”.; |
| --- | --- |

50.

Repercusiuni pentru PC7 după Ieșirea Regatului Unit din Uniunea Europeană

| 51. | ia act cu respect de votul cetățenilor Regatului Unit din 23 iunie 2016, în care și-au exprimat voința politică de a părăsi Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

51.

| 52. | apreciază munca Camerei Comunelor din UK de evaluare a repercusiunilor acestui vot în domeniul științei și cercetării (10), și eforturile de a reduce la minim efectul negativ asupra competitivității europene; |
| --- | --- |

52.

| 53. | subliniază faptul că organizațiile cu sediul în UK au primit finanțare sub formă de granturi în valoare de 1,27 miliarde EUR în 2014, reprezentând 15 % din total, și 1,18 miliarde EUR în 2015, adică 15,9 % din total – cea mai mare cotă de finanțare din partea UE primită de un stat membru în anul respectiv (11); |
| --- | --- |

53.

Concluzii

| 54. | trage concluzia că – în general – Comisia a gestionat PC7 în mod eficient din punctul de vedere al costurilor; ia act de faptul că programul și-a îmbunătățit, de asemenea, eficiența în ciuda întârzierilor și ratelor de eroare repetate în punerea sa în aplicare; |
| --- | --- |

54.

| 55. | apreciază faptul că au fost luate în considerare preocupările Curții; |
| --- | --- |

55.

| 56. | îi solicită Comisiei să aibă grijă să aplice modernizările introduse în cadrul Orizont 2020, precum ratele forfetare pentru costurile indirecte, strategia unică de audit, portalul unic pentru participanți etc., în mod similar și în alte domenii de politică, spre exemplu fondurile structurale; subliniază că toți beneficiarii de granturi ar trebui tratați corect și egal; |
| --- | --- |

56.

| 57. | solicită statelor membre să depună un efort suplimentar pentru a îndeplini obiectivul de a investi 3 % din PIB în cercetare; consideră că acest lucru ar stimula excelența și inovarea; solicită Comisiei, prin urmare, să examineze posibilitatea de a propune un Pact pentru știință la nivel local, regional și național, bazându-se pe dinamica deja creată de către Pactul primarilor; |
| --- | --- |

57.

| 58. | se arată preocupat de faptul că în rapoartele lor de evaluare ambele agenții, REA și ERCEA, relevă că ciclurile de feedback și comunicarea dintre Comisie și agențiile executive ar putea fi și mai mult îmbunătățite; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție guvernelor și parlamentelor statelor membre, Curții de Conturi Europene și Comisiei. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  JO L 412, 30.12.2006, p. 1.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 104.

(3)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(4)  JO C 373, 10.11.2015, p. 1.

(5)  http://www.parliament.uk/business/committees/committees-a-z/commons-select/science-and-technology-committee/inquiries/parliament-2015/leaving-the-eu-inquiry-16-17/publications/

(6)  JO L 246, 14.9.2016, p. 25.

(7)  Conștiinciozitate și coerență, evaluare ex-post a celui de-al șaptelea Program cadru al UE, noiembrie 2015. https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/fp7_final_evaluation_expert_group_report.pdf

(8)

(9)  COM(2016)0675, p. 18 și 19.

(10)  A se vedea raportul Comisiei pentru știință și tehnologie al Camerei Comunelor a Parlamentului britanic din 16 noiembrie 2016.

(11)  Orizont 2020 Raport de monitorizare 2015, p. 21 urm.

---

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/17

---

P8_TA(2017)0247

Apatridia în Asia de Sud și de Sud-Est

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la apatridie în Asia de Sud și de Sud-Est (2016/2220(INI))

(2018/C 331/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere dispozițiile instrumentelor Organizației Națiunilor Unite din domeniul drepturilor omului, inclusiv cele referitoare la dreptul la naționalitate, precum Carta ONU, Declarația universală a drepturilor omului, convențiile internaționale privind drepturile civile și politice, Convenția cu privire la drepturile copilului, Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială, Convenția din 1954 privind statutul apatrizilor, cea din 1961 privind reducerea cazurilor de apatridie, Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor și protocolul său opțional, precum și Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora, |
| --- | --- |

—

având în vedere dispozițiile instrumentelor Organizației Națiunilor Unite din domeniul drepturilor omului, inclusiv cele referitoare la dreptul la naționalitate, precum Carta ONU, Declarația universală a drepturilor omului, convențiile internaționale privind drepturile civile și politice, Convenția cu privire la drepturile copilului, Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială, Convenția din 1954 privind statutul apatrizilor, cea din 1961 privind reducerea cazurilor de apatridie, Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor și protocolul său opțional, precum și Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora,

| — | având în vedere alte instrumente ale ONU cu privire la apatridie și dreptul la o naționalitate, cum ar fi concluzia 106 a Comitetului executiv al Înaltului Comisar al ONU pentru Refugiați (UNHCR) privind identificarea, prevenirea și reducerea apatridiei și protecția apatrizilor (1), care a fost aprobată prin Rezoluția A/RES/61/137 a Adunării Generale a ONU din 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere alte instrumente ale ONU cu privire la apatridie și dreptul la o naționalitate, cum ar fi concluzia 106 a Comitetului executiv al Înaltului Comisar al ONU pentru Refugiați (UNHCR) privind identificarea, prevenirea și reducerea apatridiei și protecția apatrizilor (1), care a fost aprobată prin Rezoluția A/RES/61/137 a Adunării Generale a ONU din 2006,

| — | având în vedere campania UNHCR pentru eradicarea apatridiei până în 2024 (2) și Campania mondială pentru drepturi egale, indiferent de naționalitate, susținută de UNHCR, ONU Femei și de alte organizații și aprobată de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere campania UNHCR pentru eradicarea apatridiei până în 2024 (2) și Campania mondială pentru drepturi egale, indiferent de naționalitate, susținută de UNHCR, ONU Femei și de alte organizații și aprobată de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 15 iulie 2016 privind drepturile omului și privarea arbitrară de naționalitate(A/HRC/RES/32/5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 15 iulie 2016 privind drepturile omului și privarea arbitrară de naționalitate(A/HRC/RES/32/5),

| — | având în vedere Declarația și Programul de acțiune de la Viena (3), adoptate în cadrul Conferinței mondiale a ONU privind drepturile omului la 25 iunie 1993, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația și Programul de acțiune de la Viena (3), adoptate în cadrul Conferinței mondiale a ONU privind drepturile omului la 25 iunie 1993,

| — | având în vedere Recomandarea generală nr. 32 a Comitetului pentru eliminarea discriminării împotriva femeilor (CEDAW) referitoare la dimensiunea de gen a statutului de refugiat, azilului, naționalității și apatridiei în rândul femeilor (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea generală nr. 32 a Comitetului pentru eliminarea discriminării împotriva femeilor (CEDAW) referitoare la dimensiunea de gen a statutului de refugiat, azilului, naționalității și apatridiei în rândul femeilor (4),

| — | având în vedere Declarația Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est privind drepturile omului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est privind drepturile omului (5),

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (5) din Tratatul privind Uniunea Europeană care afirmă că „în relațiile sale cu restul comunității internaționale”, UE trebuie să „contribuie la eliminarea sărăciei și protecția drepturilor omului și, în special, a drepturilor copilului, precum și la respectarea strictă și dezvoltarea dreptului internațional, inclusiv respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (5) din Tratatul privind Uniunea Europeană care afirmă că „în relațiile sale cu restul comunității internaționale”, UE trebuie să „contribuie la eliminarea sărăciei și protecția drepturilor omului și, în special, a drepturilor copilului, precum și la respectarea strictă și dezvoltarea dreptului internațional, inclusiv respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 20 iulie 2015 referitoare la Planul de acțiune privind drepturile omului și democrația 2015-2019 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 20 iulie 2015 referitoare la Planul de acțiune privind drepturile omului și democrația 2015-2019 (6),

| — | având în vedere Cadrul strategic și Planul de acțiune ale UE privind drepturile omului și democrația din 25 iunie 2012 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul strategic și Planul de acțiune ale UE privind drepturile omului și democrația din 25 iunie 2012 (7),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 4 decembrie 2015 referitoare la apatridie (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 4 decembrie 2015 referitoare la apatridie (8),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 20 iunie 2016 referitoare la strategia UE față de Myanmar/Birmania (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 20 iunie 2016 referitoare la strategia UE față de Myanmar/Birmania (9),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2016 referitoare la drepturile omului și migrația în țările terțe (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2016 referitoare la drepturile omului și migrația în țările terțe (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2016 referitoare la Myanmar, în special la situația populației rohingya (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2016 referitoare la Myanmar, în special la situația populației rohingya (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la Raportul anual pe 2013 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la Raportul anual pe 2013 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (12),

| — | având în vedere studiul intitulat „Abordarea impactului apatridiei asupra drepturilor omului în activitatea externă a UE”, realizat de Direcția Generală Politici Externe în noiembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Abordarea impactului apatridiei asupra drepturilor omului în activitatea externă a UE”, realizat de Direcția Generală Politici Externe în noiembrie 2014,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A8-0182/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A8-0182/2017),

| A. | întrucât regiunea Asia de Sud și Asia de Sud-Est cuprinde următoarele țări – Afganistan, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Cambodgia, India, Indonezia, Laos, Malaysia, Maldive, Myanmar, Nepal, Pakistan, Filipine, Singapore, Sri Lanka, Thailanda, Timorul de Est și Vietnam – care sunt toate membre sau au statutul de observator ale Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) sau ale Asociației Asia de Sud pentru Cooperare Regională (SAARC); |
| --- | --- |

A.

întrucât regiunea Asia de Sud și Asia de Sud-Est cuprinde următoarele țări – Afganistan, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Cambodgia, India, Indonezia, Laos, Malaysia, Maldive, Myanmar, Nepal, Pakistan, Filipine, Singapore, Sri Lanka, Thailanda, Timorul de Est și Vietnam – care sunt toate membre sau au statutul de observator ale Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) sau ale Asociației Asia de Sud pentru Cooperare Regională (SAARC);

| B. | întrucât Declarația universală a drepturilor omului (DUDO) afirmă că toți oamenii se nasc egali în demnitate și în drepturi; întrucât dreptul la naționalitate și dreptul de a nu fi privat în mod arbitrar de propria naționalitate sunt consacrate la articolul 15 din aceeași declarație, precum și în alte instrumente și convenții internaționale privind drepturile omului; întrucât, însă, instrumentele juridice internaționale nu și-au atins încă principalul obiectiv, acela de a proteja dreptul tuturor persoanelor la o naționalitate; |
| --- | --- |

B.

întrucât Declarația universală a drepturilor omului (DUDO) afirmă că toți oamenii se nasc egali în demnitate și în drepturi; întrucât dreptul la naționalitate și dreptul de a nu fi privat în mod arbitrar de propria naționalitate sunt consacrate la articolul 15 din aceeași declarație, precum și în alte instrumente și convenții internaționale privind drepturile omului; întrucât, însă, instrumentele juridice internaționale nu și-au atins încă principalul obiectiv, acela de a proteja dreptul tuturor persoanelor la o naționalitate;

| C. | întrucât toate drepturile omului sunt universale, indivizibile, interdependente și strâns legate între ele; întrucât drepturile omului și libertățile fundamentale sunt drepturi dobândite prin naștere de toate ființele umane, iar protejarea și promovarea lor este cea mai importantă sarcină a guvernelor; |
| --- | --- |

C.

întrucât toate drepturile omului sunt universale, indivizibile, interdependente și strâns legate între ele; întrucât drepturile omului și libertățile fundamentale sunt drepturi dobândite prin naștere de toate ființele umane, iar protejarea și promovarea lor este cea mai importantă sarcină a guvernelor;

| D. | întrucât Convenția cu privire la drepturile copilului, care a fost ratificată de toate țările din Asia de Sud și de Sud-Est, prevede că un copil trebuie înregistrat imediat după nașterea sa și trebuie să aibă dreptul de a dobândi o cetățenie; întrucât se estimează că, la nivel mondial, jumătate dintre persoanele apatride sunt copii și că majoritatea sunt apatrizi de la naștere; |
| --- | --- |

D.

întrucât Convenția cu privire la drepturile copilului, care a fost ratificată de toate țările din Asia de Sud și de Sud-Est, prevede că un copil trebuie înregistrat imediat după nașterea sa și trebuie să aibă dreptul de a dobândi o cetățenie; întrucât se estimează că, la nivel mondial, jumătate dintre persoanele apatride sunt copii și că majoritatea sunt apatrizi de la naștere;

| E. | întrucât Declarația ASEAN privind drepturile omului afirmă că fiecare persoană are dreptul la o naționalitate conform legii și „nicio persoană nu trebuie să fie privată în mod arbitrar de naționalitate sau de dreptul de a-și schimba naționalitatea”; |
| --- | --- |

E.

întrucât Declarația ASEAN privind drepturile omului afirmă că fiecare persoană are dreptul la o naționalitate conform legii și „nicio persoană nu trebuie să fie privată în mod arbitrar de naționalitate sau de dreptul de a-și schimba naționalitatea”;

| F. | întrucât persona apatridă este definită în Convenția de la Geneva din 1954 privind statutul apatrizilor ca „o persoană care nu este considerată cetățean al nici unui stat, conform legii naționale a acestuia”; întrucât cauzele apatridiei pot varia, cuprinzând, printre altele, fără a se limita la acestea: succesiunea și disoluția statelor, necesitatea de a fugi din cauza circumstanțelor existente, migrația și traficul de ființe umane, precum și: modificări și lacune în legile privind naționalitatea, expirarea naționalității pentru că persoana a trăit în afara țării pentru o perioadă mai mare de timp, privarea de cetățenie în mod arbitrar, discriminarea din motive de gen, rasă, etnie sau din alte motive, obstacolele administrative și birocratice, inclusiv obținerea sau înregistrarea certificatelor de naștere; întrucât majoritatea, dacă nu chiar toate aceste cauze pot fi găsite în cazurile de apatridie din Asia de Sud și de Sud-Est; |
| --- | --- |

F.

întrucât persona apatridă este definită în Convenția de la Geneva din 1954 privind statutul apatrizilor ca „o persoană care nu este considerată cetățean al nici unui stat, conform legii naționale a acestuia”; întrucât cauzele apatridiei pot varia, cuprinzând, printre altele, fără a se limita la acestea: succesiunea și disoluția statelor, necesitatea de a fugi din cauza circumstanțelor existente, migrația și traficul de ființe umane, precum și: modificări și lacune în legile privind naționalitatea, expirarea naționalității pentru că persoana a trăit în afara țării pentru o perioadă mai mare de timp, privarea de cetățenie în mod arbitrar, discriminarea din motive de gen, rasă, etnie sau din alte motive, obstacolele administrative și birocratice, inclusiv obținerea sau înregistrarea certificatelor de naștere; întrucât majoritatea, dacă nu chiar toate aceste cauze pot fi găsite în cazurile de apatridie din Asia de Sud și de Sud-Est;

| G. | întrucât este important să se remarce că a fi o persoană apatridă este diferit de a fi o persoană refugiată; întrucât majoritatea apatrizilor nu au părăsit niciodată locul în care s-au născut sau nu au trecut niciodată o frontieră internațională; |
| --- | --- |

G.

întrucât este important să se remarce că a fi o persoană apatridă este diferit de a fi o persoană refugiată; întrucât majoritatea apatrizilor nu au părăsit niciodată locul în care s-au născut sau nu au trecut niciodată o frontieră internațională;

| H. | întrucât apatridia reprezintă o problemă multidimensională și conduce la o gamă largă de încălcări ale drepturilor omului, incluzând, dar fără a se limita la acestea, problemele legate de certificatele de naștere și de alte documente de stare civilă, precum și alte probleme legate de drepturile de proprietate, excluderea de la programele de sănătate pentru copii și din sistemele de școli publice, proprietatea asupra unei întreprinderi, reprezentare politică și participarea la vot, accesul la securitatea socială și la serviciile publice; întrucât apatridia poate contribui la traficul de ființe umane, la detenția arbitrară, la încălcarea libertății de circulație, la exploatare și abuzuri împotriva copiilor și la discriminări împotriva femeilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât apatridia reprezintă o problemă multidimensională și conduce la o gamă largă de încălcări ale drepturilor omului, incluzând, dar fără a se limita la acestea, problemele legate de certificatele de naștere și de alte documente de stare civilă, precum și alte probleme legate de drepturile de proprietate, excluderea de la programele de sănătate pentru copii și din sistemele de școli publice, proprietatea asupra unei întreprinderi, reprezentare politică și participarea la vot, accesul la securitatea socială și la serviciile publice; întrucât apatridia poate contribui la traficul de ființe umane, la detenția arbitrară, la încălcarea libertății de circulație, la exploatare și abuzuri împotriva copiilor și la discriminări împotriva femeilor;

| I. | întrucât atenția internațională acordată apatridiei este în continuare limitată, în pofida implicațiilor sale deosebit de îngrijorătoare asupra drepturilor omului la nivel mondial și regional și întrucât aceasta continuă să fie percepută ca o problemă internă a statelor; întrucât reducerea și, în cele din urmă, eliminarea apatridiei ar trebui să devină o prioritate în domeniul drepturilor omului la nivel internațional; |
| --- | --- |

I.

întrucât atenția internațională acordată apatridiei este în continuare limitată, în pofida implicațiilor sale deosebit de îngrijorătoare asupra drepturilor omului la nivel mondial și regional și întrucât aceasta continuă să fie percepută ca o problemă internă a statelor; întrucât reducerea și, în cele din urmă, eliminarea apatridiei ar trebui să devină o prioritate în domeniul drepturilor omului la nivel internațional;

| J. | întrucât discriminarea legislativă de gen, de exemplu, în dobândirea sau transmiterea cetățeniei către copiii, soțul sau soția unei persoane, se practică în continuare în țări din Asia de Sud și de Sud-Est, precum Nepal, Malaysia și Brunei; |
| --- | --- |

J.

întrucât discriminarea legislativă de gen, de exemplu, în dobândirea sau transmiterea cetățeniei către copiii, soțul sau soția unei persoane, se practică în continuare în țări din Asia de Sud și de Sud-Est, precum Nepal, Malaysia și Brunei;

| K. | întrucât UNHCR estimează că 135 de milioane de copii cu vârste mai mici de cinci ani din întreaga regiune nu au fost înregistrați la naștere și riscă să devină apatrizi; |
| --- | --- |

K.

întrucât UNHCR estimează că 135 de milioane de copii cu vârste mai mici de cinci ani din întreaga regiune nu au fost înregistrați la naștere și riscă să devină apatrizi;

| L. | întrucât eradicarea apatridiei va conduce totodată la creșterea democrației, deoarece persoanele care au fost apatride vor fi incluse în procesul democratic și vor putea contribui la acesta; |
| --- | --- |

L.

întrucât eradicarea apatridiei va conduce totodată la creșterea democrației, deoarece persoanele care au fost apatride vor fi incluse în procesul democratic și vor putea contribui la acesta;

| M. | întrucât problema complexă a apatridiei, deși nu este o chestiune marginală, rămâne situată la periferia cea mai îndepărtată a legislației și politicilor internaționale; |
| --- | --- |

M.

întrucât problema complexă a apatridiei, deși nu este o chestiune marginală, rămâne situată la periferia cea mai îndepărtată a legislației și politicilor internaționale;

| N. | întrucât apatridia subminează perspectivele de dezvoltare ale populațiilor afectate și implementarea efectivă a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

N.

întrucât apatridia subminează perspectivele de dezvoltare ale populațiilor afectate și implementarea efectivă a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă;

| O. | întrucât Planul global de acțiune al UNHCR privind eradicarea apatridiei (2014-2024) urmărește să sprijine guvernele în rezolvarea actualelor situații majore de apatridie, să prevină apariția altora noi, precum și să identifice și să protejeze mai bine populațiile apatride; întrucât Acțiunea nr. 10 din acest plan indică, de asemenea, necesitatea de a îmbunătăți datele cantitative și calitative privind apatridia; întrucât UE s-a angajat să sprijine în mod activ Planul de acțiune; |
| --- | --- |

O.

întrucât Planul global de acțiune al UNHCR privind eradicarea apatridiei (2014-2024) urmărește să sprijine guvernele în rezolvarea actualelor situații majore de apatridie, să prevină apariția altora noi, precum și să identifice și să protejeze mai bine populațiile apatride; întrucât Acțiunea nr. 10 din acest plan indică, de asemenea, necesitatea de a îmbunătăți datele cantitative și calitative privind apatridia; întrucât UE s-a angajat să sprijine în mod activ Planul de acțiune;

| P. | întrucât Concluziile Consiliului referitoare la Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2015-2019 afirmă că este important să se discute chestiunea apatridiei în relațiile cu țările prioritare și să se concentreze eforturile pe prevenirea apariției unor noi populații apatride ca urmare a conflictelor, strămutărilor și destrămării unor state; |
| --- | --- |

P.

întrucât Concluziile Consiliului referitoare la Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2015-2019 afirmă că este important să se discute chestiunea apatridiei în relațiile cu țările prioritare și să se concentreze eforturile pe prevenirea apariției unor noi populații apatride ca urmare a conflictelor, strămutărilor și destrămării unor state;

| Q. | întrucât Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația în lume – secțiunea dedicată problemelor de țară și regionale, din 20 septembrie 2016 afirmă că UE urmărește să mărească coerența, eficacitatea și vizibilitatea drepturilor omului în politica externă a UE și să crească vizibilitatea angajamentului UE cu ONU și cu mecanismele regionale ale drepturilor omului, pentru a încuraja asumarea responsabilității la nivel regional și pentru a promova universalitatea drepturilor omului; întrucât raportul menționează explicit că acest lucru include lansarea unui prim dialog politic privind drepturile omului cu mecanismele competente din cadrul Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN); |
| --- | --- |

Q.

întrucât Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația în lume – secțiunea dedicată problemelor de țară și regionale, din 20 septembrie 2016 afirmă că UE urmărește să mărească coerența, eficacitatea și vizibilitatea drepturilor omului în politica externă a UE și să crească vizibilitatea angajamentului UE cu ONU și cu mecanismele regionale ale drepturilor omului, pentru a încuraja asumarea responsabilității la nivel regional și pentru a promova universalitatea drepturilor omului; întrucât raportul menționează explicit că acest lucru include lansarea unui prim dialog politic privind drepturile omului cu mecanismele competente din cadrul Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN);

| R. | întrucât UE a stabilit că va plasa drepturile omului în centrul relațiilor sale cu țările terțe; |
| --- | --- |

R.

întrucât UE a stabilit că va plasa drepturile omului în centrul relațiilor sale cu țările terțe;

| S. | întrucât apatridia favorizează deplasarea populațiilor, migrația și traficul de ființe umane și destabilizează subregiuni întregi; |
| --- | --- |

S.

întrucât apatridia favorizează deplasarea populațiilor, migrația și traficul de ființe umane și destabilizează subregiuni întregi;

| T. | întrucât o mare parte dintre cele 10 milioane de apatrizi înregistrați în lume locuiesc în Asia de Sud și de Sud-Est, populația rohingya din Myanmar fiind cel mai mare grup de apatrizi din lume, cu peste un milion de persoane, conform mandatului UNHCR privind apatridia, iar comunități importante de apatrizi se găsesc și în Thailanda, Malaezia, Brunei, Vietnam, Filipine, dar și în alte părți; întrucât apatrizi tibetani trăiesc în țări precum India și Nepal; întrucât unele dintre aceste grupuri intră sub incidența mandatului UNHCR privind apatridia, iar altele nu; întrucât statisticile și raportările despre populațiile de apatrizi din lume sunt incomplete și nu toate țările au statistici pe această temă; întrucât în Asia de Sud și de Sud-Est se înregistrează cazuri amânate, cazuri nesoluționate, dar și cazuri în care s-au înregistrat progrese; |
| --- | --- |

T.

întrucât o mare parte dintre cele 10 milioane de apatrizi înregistrați în lume locuiesc în Asia de Sud și de Sud-Est, populația rohingya din Myanmar fiind cel mai mare grup de apatrizi din lume, cu peste un milion de persoane, conform mandatului UNHCR privind apatridia, iar comunități importante de apatrizi se găsesc și în Thailanda, Malaezia, Brunei, Vietnam, Filipine, dar și în alte părți; întrucât apatrizi tibetani trăiesc în țări precum India și Nepal; întrucât unele dintre aceste grupuri intră sub incidența mandatului UNHCR privind apatridia, iar altele nu; întrucât statisticile și raportările despre populațiile de apatrizi din lume sunt incomplete și nu toate țările au statistici pe această temă; întrucât în Asia de Sud și de Sud-Est se înregistrează cazuri amânate, cazuri nesoluționate, dar și cazuri în care s-au înregistrat progrese;

| U. | întrucât au fost realizate progrese în Asia de Sud și de Sud-Est prin modificările aduse legilor privind naționalitatea, introducându-se o serie de dispoziții adecvate pentru a preveni cazurile de apatridie și pentru a permite apatrizilor să dobândească o naționalitate; întrucât aceste eforturi trebuie consolidate, iar legile adoptate trebuie, de asemenea, să fie respectate în practică; |
| --- | --- |

U.

întrucât au fost realizate progrese în Asia de Sud și de Sud-Est prin modificările aduse legilor privind naționalitatea, introducându-se o serie de dispoziții adecvate pentru a preveni cazurile de apatridie și pentru a permite apatrizilor să dobândească o naționalitate; întrucât aceste eforturi trebuie consolidate, iar legile adoptate trebuie, de asemenea, să fie respectate în practică;

| V. | întrucât etnicii rohingya sunt una dintre cele mai persecutate minorități din lume, formând cel mai mare grup de apatrizi, aceștia devenind în mod oficial apatrizi din 1982 odată cu adoptarea Legii privind cetățenia birmaneză; întrucât populația rohingya nu este dorită de autoritățile din Myanmar și din țările învecinate, cu toate că unele dintre țările vecine găzduiesc un număr mare de refugiați; întrucât în prezent se înregistrează ciocniri în statul Rakhine; întrucât mii de refugiați care au reușit să treacă frontiera în Bangladesh au nevoie disperată de asistență umanitară și sunt respinși cu forța, ceea ce reprezintă o încălcare a legislației internaționale; întrucât etnicii rohingya fug de politica de pedepsire colectivă din statul Rakhine, unde forțele de securitate comit represalii nediscriminatorii, existând relatări care afirmă că forțele de securitate trag în săteni din elicoptere, incendiază case, fac arestări arbitrare și violează femei și fete; întrucât, până acum, reacțiile interne și internaționale față de deteriorarea drepturilor omului și a crizei umanitare a etnicilor rohingya au fost în mare măsură insuficiente, iar multe instrumente pentru rezolvarea problemei nu au fost încă luate în considerare; |
| --- | --- |

V.

întrucât etnicii rohingya sunt una dintre cele mai persecutate minorități din lume, formând cel mai mare grup de apatrizi, aceștia devenind în mod oficial apatrizi din 1982 odată cu adoptarea Legii privind cetățenia birmaneză; întrucât populația rohingya nu este dorită de autoritățile din Myanmar și din țările învecinate, cu toate că unele dintre țările vecine găzduiesc un număr mare de refugiați; întrucât în prezent se înregistrează ciocniri în statul Rakhine; întrucât mii de refugiați care au reușit să treacă frontiera în Bangladesh au nevoie disperată de asistență umanitară și sunt respinși cu forța, ceea ce reprezintă o încălcare a legislației internaționale; întrucât etnicii rohingya fug de politica de pedepsire colectivă din statul Rakhine, unde forțele de securitate comit represalii nediscriminatorii, existând relatări care afirmă că forțele de securitate trag în săteni din elicoptere, incendiază case, fac arestări arbitrare și violează femei și fete; întrucât, până acum, reacțiile interne și internaționale față de deteriorarea drepturilor omului și a crizei umanitare a etnicilor rohingya au fost în mare măsură insuficiente, iar multe instrumente pentru rezolvarea problemei nu au fost încă luate în considerare;

| W. | întrucât sute de mii de așa-numiți „bihari” nu au fost tratați ca cetățeni ai statului Bangladesh după războiul de independență din Bangladesh, când Pakistanul a refuzat repatrierea acestor etnici; întrucât, începând cu 2003, o serie de hotărâri judecătorești au confirmat că biharii sunt cetățeni ai statului Bangladesh; întrucât un număr mare de bihari nu sunt integrați pe deplin în societatea din Bangladesh și în programe de dezvoltare, iar mulți nu își pot exercita pe deplin drepturile care le-au fost reconfirmate; |
| --- | --- |

W.

întrucât sute de mii de așa-numiți „bihari” nu au fost tratați ca cetățeni ai statului Bangladesh după războiul de independență din Bangladesh, când Pakistanul a refuzat repatrierea acestor etnici; întrucât, începând cu 2003, o serie de hotărâri judecătorești au confirmat că biharii sunt cetățeni ai statului Bangladesh; întrucât un număr mare de bihari nu sunt integrați pe deplin în societatea din Bangladesh și în programe de dezvoltare, iar mulți nu își pot exercita pe deplin drepturile care le-au fost reconfirmate;

| X. | întrucât în Asia de Sud și de Sud-Est mai există multe alte grupuri apatride; întrucât, cu toate acestea, în ultimii ani s-au produs o serie de evoluții pozitive, cum ar fi în Indonezia, care a abolit discriminarea de gen în procedura de dobândire a naționalității și și-a reformat legislația privind naționalitatea în 2006, astfel încât să nu li se mai retragă cetățenia migranților indonezieni care stau mai mult de cinci ani în străinătate, dacă acest lucru conduce la apatridie; în Cambodgia, unde înregistrarea nașterilor a devenit gratuită în primele 30 de zile de la naștere; în Vietnam, unde în 2008 s-a facilitat naturalizarea tuturor apatrizilor rezidenți în Vietnam de peste 20 de ani; precum și în Thailanda, unde, în urma reformei legilor privind naționalitatea și înregistrarea civilă, 23 000 de apatrizi au dobândit cetățenia începând cu 2011; |
| --- | --- |

X.

întrucât în Asia de Sud și de Sud-Est mai există multe alte grupuri apatride; întrucât, cu toate acestea, în ultimii ani s-au produs o serie de evoluții pozitive, cum ar fi în Indonezia, care a abolit discriminarea de gen în procedura de dobândire a naționalității și și-a reformat legislația privind naționalitatea în 2006, astfel încât să nu li se mai retragă cetățenia migranților indonezieni care stau mai mult de cinci ani în străinătate, dacă acest lucru conduce la apatridie; în Cambodgia, unde înregistrarea nașterilor a devenit gratuită în primele 30 de zile de la naștere; în Vietnam, unde în 2008 s-a facilitat naturalizarea tuturor apatrizilor rezidenți în Vietnam de peste 20 de ani; precum și în Thailanda, unde, în urma reformei legilor privind naționalitatea și înregistrarea civilă, 23 000 de apatrizi au dobândit cetățenia începând cu 2011;

| Y. | întrucât este extrem de important ca guvernul și autoritățile relevante ale tuturor țărilor din regiune să respecte pe deplin principiul nereturnării și să-i protejeze pe refugiați, în concordanță cu obligațiile lor internaționale și cu standardele internaționale privind drepturile omului; |
| --- | --- |

Y.

întrucât este extrem de important ca guvernul și autoritățile relevante ale tuturor țărilor din regiune să respecte pe deplin principiul nereturnării și să-i protejeze pe refugiați, în concordanță cu obligațiile lor internaționale și cu standardele internaționale privind drepturile omului;

| Z. | întrucât grupurile de apatrizi ar trebui să aibă acces la programe umanitare care să le asigure asistență în sănătate, educație alimentară și nutriție, |
| --- | --- |

Z.

întrucât grupurile de apatrizi ar trebui să aibă acces la programe umanitare care să le asigure asistență în sănătate, educație alimentară și nutriție,

| 1. | este îngrijorat de milioanele de cazuri de apatrizi din întreaga lume, în special din Asia de Sud și de Sud-Est, și își exprimă solidaritatea cu persoanele apatride; |
| --- | --- |

1.

| 2. | este extrem de îngrijorat de situația minorității rohingya din Myanmar; este consternat de rapoartele care indică încălcări grave ale drepturilor omului și forme continuate de represiune, de discriminare a etnicilor rohingya și de nerecunoaștere a lor ca parte a societății din Myanmar, în cadrul a ceea ce pare a fi o campanie coordonată de epurare etnică; subliniază faptul că etnicii rohingya au trăit pe teritoriul Myanmarului timp de multe generații și sunt pe deplin îndreptățiți să dețină cetățenia acestui stat, pentru că au deținut-o și în trecut, precum și toate drepturile și obligațiile pe care le implică aceasta; îndeamnă guvernul și autoritățile din Myanmar să redea cetățenia birmaneză minorității rohingya; solicită, totodată, deschiderea imediată a statului Rakhine pentru organizațiile umanitare, observatorii internaționali, ONG-uri și jurnaliști; consideră că trebuie să se organizeze investigații imparțiale pentru a trage la răspundere pe cei care au încălcat drepturile omului; consideră, de asemenea, că sunt necesare măsuri urgente pentru a preveni alte acte de discriminare, ostilitate și violență împotriva minorităților sau incitarea la astfel de acte; se așteaptă ca laureata Premiului Nobel pentru Pace și a Premiului Saharov, doamna Suu Kyi, să-și folosească diferitele sale poziții în guvernul din Myanmar pentru a ajunge mai repede la o soluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă că statutul apatridiei este exploatat uneori pentru marginalizarea unor comunități specifice și pentru a le priva de drepturi; consideră că incluziunea juridică, politică și socială a minorităților este un element esențial al tranziției democratice și că rezolvarea problemelor legate de apatridie ar contribui la o mai bună coeziune socială și la stabilitate politică mai mare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | semnalează faptul că apatridia poate genera crize umanitare semnificative și reafirmă că apatrizii trebuie să aibă acces la programe umanitare; subliniază faptul că apatridia implică, adesea, lipsa accesului la educație, la servicii medicale, la un loc de muncă, la libertatea de circulație și la securitate; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa datelor legate de apatridie în Asia de Sud și de Sud-Est, de exemplu pentru Bhutan, India, Nepal și Timorul de Est sunt disponibile puține date sau chiar nicio dată; este, de asemenea, îngrijorat că, chiar și atunci când sunt disponibile cifre globale, nu există, de exemplu, date dezagregate despre femei, copii și alte grupuri vulnerabile; subliniază că acest deficit de informații îngreunează conceperea unor acțiuni specifice, inclusiv în cadrul campaniei UNHCR de a eradica apatridia până în 2024; încurajează ferm țările din Asia de Sud și de Sud-Est ofere date publice, fiabile și defalcate în ceea ce privește apatridia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că există și exemple pozitive, cum ar fi inițiativa propusă în Filipine în mai 2016 de a răspunde la necesitatea unor date cu privire la situația copiilor apatrizi și la amploarea acestui fenomen în regiune; invită UE să-și ofere cooperarea și să sprijine cartografierea completă a apatridiei și identificarea proiectelor care vizează eradicarea apatridiei în regiune; |
| --- | --- |

6.

| 7. | este profund preocupat de faptul că state precum Brunei, Malaysia și Nepal au legislații care discriminează în funcție de gen; subliniază necesitatea examinării prevederilor din legislația privind naționalitatea, în special, din Convenția cu privire la drepturile copilului și din Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW); |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută evoluțiile pozitive din regiune și eforturile din Filipine, Vietnam și Thailanda și încurajează țările din regiune să colaboreze, să facă schimb de bune exemple și de eforturile pentru a eradica apatridia în întreaga regiune; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește situația ulterioară apatridiei în regiune și principiul participării în domeniul drepturilor omului; promovează incluziunea în proiecte și planuri de dezvoltare a comunităților afectate de apatridie și a persoanelor care anterior au avut statutul de apatrizi; încurajează guvernele și proiectele de dezvoltare să trateze problema discriminării care apare după apatridie, inspirându-se din articolul 4 alineatul (1) din CEDAW, care urmărește accelerarea egalității de facto; |
| --- | --- |

9.

| 10. | recunoscând suveranitatea națională în ceea ce privește chestiuni precum cetățenia, îndeamnă țările cu populații apatride să ia măsuri concrete pentru a rezolva această problemă, în conformitate cu principiile consacrate în convențiile internaționale pe care le-au ratificat, în special Convenția cu privire la drepturile copilului; remarcă numărul mare de evoluții pozitive care au avut loc în regiune; |
| --- | --- |

10.

| 11. | îndeamnă guvernul din Bangladesh să adopte o foaie de parcurs clară care să permită aplicarea Acordului de pace de la Chittagong Hill Tracts din 1997 în integralitatea sa, permițând astfel reabilitarea populațiilor jumma strămutate, aflate în prezent în India, ca apatride; |
| --- | --- |

11.

| 12. | încurajează ferm statele să implementeze garanția, care este consacrată în Convenția privind reducerea cazurilor de apatridie din 1961, potrivit căreia unei persoane născute într-un stat i se va acorda și naționalitatea acelui stat dacă, în lipsa acestei măsuri, persoana respectivă ar fi apatridă; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază legăturile dintre apatridie și vulnerabilitatea socială și economică; îndeamnă guvernele din țările în curs de dezvoltare să prevină refuzarea naționalității, pierderea sau retragerea acesteia pe motive discriminatorii, să adopte legi echitabile privind naționalitatea și să introducă proceduri de documentare accesibile, nediscriminatorii legate de naționalitate; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută angajamentul asumat de Consiliu în concluziile sale privind planul de acțiune privind drepturile omului și democrația 2015-2019, de a trata chestiunea apatridiei în relațiile cu țările prioritare și, în plus, salută angajamentul Consiliului de a-și consolida relațiile cu ASEAN; recomandă ca eforturile să se concentreze dincolo de populațiile de apatrizi apărute în urma unui conflict, a strămutărilor și a dezmembrării statelor, astfel încât să includă și alte aspecte relevante, precum apatridia ca rezultat al discriminării, precum și al neînregistrării certificatelor de naștere și a altor acte de stare civilă; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reamintește măsura promisă în cadrul Planului de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2015-2019 de a dezvolta un cadru comun între Comisie și Serviciul de Acțiune Externă (SEAE) cu scopul de a discuta problemele legate de apatridie cu țările terțe; subliniază că elaborarea și diseminarea unui cadru oficial ar fi un element esențial al sprijinului oferit de UE pentru realizarea obiectivului UNHCR de eradicare a apatridiei la nivel mondial până în 2024; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită UE să promoveze elaborarea unor soluții globale pentru problema apatridiei, precum și a unor strategii locale sau regionale specifice, deoarece o abordare universală nu va fi suficient de eficientă pentru a rezolva această problemă; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că UE ar trebui să sublinieze mai ferm impactul major pe care îl are apatridia asupra problemelor globale precum eradicarea sărăciei, implementarea Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și a obiectivelor de dezvoltare durabilă, promovarea drepturilor copilului, necesitatea de rezolva migrația ilegală și traficul de ființe umane; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută adoptarea Obiectivului de dezvoltare durabilă nr. 16.9, care urmărește să garanteze tuturor identitatea juridică și înregistrarea la naștere; regretă, însă, că apatridia nu este menționată explicit în Agenda 2030 ca motiv de discriminare sau ca obiectiv specific de reducere a sărăciei; invită UE și statele sale membre să ia în considerare includerea unor indicatori privind apatridia în mecanismele lor de monitorizare și de implementare a ODG; |
| --- | --- |

18.

| 19. | accentuează importanța unei strategii de comunicare eficientă privind apatridia, pentru a atrage atenția asupra acestei chestiuni; invită UE să comunice mai mult și mai eficient pe tema apatridiei, în colaborare cu UNHCR și prin delegațiile sale în țările terțe în cauză, precum și să se concentreze asupra încălcării drepturilor omului care au apărut ca urmare a apatridiei; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită UE să elaboreze o strategie cuprinzătoare privind apatridia, bazată pe două seturi de măsuri; consideră că primul set de măsuri ar trebui să vizeze situațiile urgente, în timp ce al doilea ar trebui să definească măsuri pe termen lung pentru eradicarea apatridiei; consideră că strategia ar trebui să se concentreze asupra unui număr limitat de priorități și că, în cazul unor situații urgente, UE ar trebui să preia inițiativa și să atragă atenția asupra apatridiei la nivel internațional; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că strategia cuprinzătoare a UE privind apatridia ar trebui să fie adaptabilă la situațiile specifice cu care se confruntă apatrizii; subliniază că, pentru a formula măsuri adecvate, trebuie făcută distincția între apatridia care a rezultat din lipsa capacității administrative și apatridia care a rezultat în urma unei politici de stat discriminatorii, îndreptată împotriva anumitor comunități sau minorități; |
| --- | --- |

21.

| 22. | recomandă statelor membre să acorde prioritate susținerii evoluțiilor pozitive în rezolvarea apatridiei în Asia de Sud și de Sud-Est și propune o nouă viziune politică globală care să cuprindă:






  — | încurajarea statelor să adere la Convențiile privind apatridia, subliniind beneficiile acestora în contactele bilaterale dintre parlamente și ministere și la alte niveluri; |
| --- | --- | --- |

22.

—

încurajarea statelor să adere la Convențiile privind apatridia, subliniind beneficiile acestora în contactele bilaterale dintre parlamente și ministere și la alte niveluri;

| — | sprijinirea organismelor sectoriale ale ASEAN și SAARC în efortul de susținere a statelor lor membre pentru respectarea deplină a dreptului la naționalitate și eradicarea apatridiei; |
| --- | --- |

—

sprijinirea organismelor sectoriale ale ASEAN și SAARC în efortul de susținere a statelor lor membre pentru respectarea deplină a dreptului la naționalitate și eradicarea apatridiei;

| — | sublinierea valorii convențiilor privind apatridia în forurile multilaterale; |
| --- | --- |

—

sublinierea valorii convențiilor privind apatridia în forurile multilaterale;

| — | convingerea statelor de avantajele colectării de date intersecționale, dezagregate și verificabile la nivel național privind persoanele apatride și persoanele cu naționalitate nedeterminată, deoarece identificarea apatrizilor reprezintă primul pas pe care statele respective trebuie să-l parcurgă pentru a lua măsurile necesare în vederea eliminării apatridiei; datele colectate vor fi utilizate ulterior pentru înregistrarea, documentarea, furnizarea de servicii publice și planificarea dezvoltării; |
| --- | --- |

—

convingerea statelor de avantajele colectării de date intersecționale, dezagregate și verificabile la nivel național privind persoanele apatride și persoanele cu naționalitate nedeterminată, deoarece identificarea apatrizilor reprezintă primul pas pe care statele respective trebuie să-l parcurgă pentru a lua măsurile necesare în vederea eliminării apatridiei; datele colectate vor fi utilizate ulterior pentru înregistrarea, documentarea, furnizarea de servicii publice și planificarea dezvoltării;

| — | sublinierea constantă a faptului că înregistrarea nașterii trebuie să fie gratuită, ușor accesibilă și făcută nediscriminatoriu; |
| --- | --- |

—

sublinierea constantă a faptului că înregistrarea nașterii trebuie să fie gratuită, ușor accesibilă și făcută nediscriminatoriu;

| — | accentuarea consecventă a faptului că regimurile de gestionare a identității naționale trebuie să includă și să ofere documente de identitate tuturor persoanelor din teritoriu, inclusiv acelor grupuri greu accesibile și marginalizate, care pot fi predispuse riscului de apatridie sau de privare de naționalitate; |
| --- | --- |

—

accentuarea consecventă a faptului că regimurile de gestionare a identității naționale trebuie să includă și să ofere documente de identitate tuturor persoanelor din teritoriu, inclusiv acelor grupuri greu accesibile și marginalizate, care pot fi predispuse riscului de apatridie sau de privare de naționalitate;

| — | sprijinirea țărilor din Asia de Sud și de Sud-Est pentru a asigura accesul la educație pentru toți, inclusiv pentru copiii apatrizi, deoarece apatridia este un obstacol semnificativ în calea accesului copiilor la oportunități egale de educație; |
| --- | --- |

—

sprijinirea țărilor din Asia de Sud și de Sud-Est pentru a asigura accesul la educație pentru toți, inclusiv pentru copiii apatrizi, deoarece apatridia este un obstacol semnificativ în calea accesului copiilor la oportunități egale de educație;

| — | încurajarea rolului important pe care îl joacă tehnologiile inovatoare prin utilizarea unor programe informatice de înregistrare a nașterilor, în vederea îmbunătățirii înregistrării și arhivării documentelor; |
| --- | --- |

—

încurajarea rolului important pe care îl joacă tehnologiile inovatoare prin utilizarea unor programe informatice de înregistrare a nașterilor, în vederea îmbunătățirii înregistrării și arhivării documentelor;

| — | abordarea conținutului și aplicării legilor privind naționalitatea și a privării sau negării arbitrare a dreptului la naționalitate din motive etnice, care reprezintă una din principalele cauze ale apatridiei în regiune; |
| --- | --- |

—

abordarea conținutului și aplicării legilor privind naționalitatea și a privării sau negării arbitrare a dreptului la naționalitate din motive etnice, care reprezintă una din principalele cauze ale apatridiei în regiune;

| — | încurajarea statelor din regiune să răspundă nevoilor femeilor și problemelor legate de violența sexuală sau violența de gen, prin abordări bazate pe drepturile omului și pe comunitate, în special pentru victimele traficului; |
| --- | --- |

—

încurajarea statelor din regiune să răspundă nevoilor femeilor și problemelor legate de violența sexuală sau violența de gen, prin abordări bazate pe drepturile omului și pe comunitate, în special pentru victimele traficului;

| — | abordarea chestiunilor legate de legile privind naționalitatea și discriminarea de gen, deoarece în unele state membre este dificil sau chiar imposibil pentru mame să își transmită cetățenia propriilor copii; |
| --- | --- |

—

abordarea chestiunilor legate de legile privind naționalitatea și discriminarea de gen, deoarece în unele state membre este dificil sau chiar imposibil pentru mame să își transmită cetățenia propriilor copii;

| — | asigurarea faptului că toate proiectele de dezvoltare și ajutor umanitar finanțate de UE sunt concepute astfel încât să abordeze și chestiunea apatridiei, dacă este cazul; |
| --- | --- |

—

asigurarea faptului că toate proiectele de dezvoltare și ajutor umanitar finanțate de UE sunt concepute astfel încât să abordeze și chestiunea apatridiei, dacă este cazul;

| — | consolidarea capacității instituțiilor și actorilor relevanți ai UE pentru a înțelege, evalua, programa și raporta cu privire la chestiunile privind apatridia, stabilirea unei raportări constante privind realizările UE în combaterea apatridiei, inclusiv prin introducere unei secțiuni dedicate apatridiei în Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația în lume; |
| --- | --- |

—

consolidarea capacității instituțiilor și actorilor relevanți ai UE pentru a înțelege, evalua, programa și raporta cu privire la chestiunile privind apatridia, stabilirea unei raportări constante privind realizările UE în combaterea apatridiei, inclusiv prin introducere unei secțiuni dedicate apatridiei în Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația în lume;

| — | asigurarea faptului că apatridia, naționalitatea și cetățenia sunt tratate în mod adecvat în strategiile de țară privind drepturile omului și democrația, precum și a faptului că aceasta din urmă se bazează pe principiul că orice persoană, indiferent de gen, de rasă, de culoare, de credință sau de religie, de origine națională sau apartenență la o minoritate națională sau etnică, are dreptul la naționalitate; abordarea problemei apatridiei în timpul fiecărui dialog politic și privind drepturile omului cu țările afectate; |
| --- | --- |

—

asigurarea faptului că apatridia, naționalitatea și cetățenia sunt tratate în mod adecvat în strategiile de țară privind drepturile omului și democrația, precum și a faptului că aceasta din urmă se bazează pe principiul că orice persoană, indiferent de gen, de rasă, de culoare, de credință sau de religie, de origine națională sau apartenență la o minoritate națională sau etnică, are dreptul la naționalitate; abordarea problemei apatridiei în timpul fiecărui dialog politic și privind drepturile omului cu țările afectate;

| — | elaborarea unor orientări ale UE în materie de drepturilor omului privind apatridia, pentru a oferi obiective concrete și măsurabile pentru eforturile UE de a eradica apatridia în întreaga lume; |
| --- | --- |

—

elaborarea unor orientări ale UE în materie de drepturilor omului privind apatridia, pentru a oferi obiective concrete și măsurabile pentru eforturile UE de a eradica apatridia în întreaga lume;

| — | intensificarea dialogului privind apatridia în Asia de Sud și de Sud-Est cu organizațiile regionale și internaționale relevante, precum și cu vecinii țărilor din Asia de Sud și de Sud-Est și cu alte state active în regiune; |
| --- | --- |

—

intensificarea dialogului privind apatridia în Asia de Sud și de Sud-Est cu organizațiile regionale și internaționale relevante, precum și cu vecinii țărilor din Asia de Sud și de Sud-Est și cu alte state active în regiune;

| — | asigurarea faptului că participanții la misiunile de observare a alegerilor cunosc chestiunile legate de apatridie, acolo unde este cazul; |
| --- | --- |

—

asigurarea faptului că participanții la misiunile de observare a alegerilor cunosc chestiunile legate de apatridie, acolo unde este cazul;

| — | sublinierea necesității de a oferi mai multă putere organismelor regionale din domeniul drepturilor omului, pentru ca acestea să poată juca un rol mai activ în identificarea și eliminarea apatridiei; |
| --- | --- |

—

sublinierea necesității de a oferi mai multă putere organismelor regionale din domeniul drepturilor omului, pentru ca acestea să poată juca un rol mai activ în identificarea și eliminarea apatridiei;

| — | rezervarea unor fonduri adecvate din bugetul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare, Fondului european de dezvoltare și al Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului pentru ONG-uri și alte organizații care activează în comunitățile de apatrizi; promovarea parteneriatelor dintre organizațiile societății civile și comunitățile de apatrizi, în vederea capacitării acestor comunități astfel încât să poată lupta pentru propriile drepturi; |
| --- | --- |

—

rezervarea unor fonduri adecvate din bugetul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare, Fondului european de dezvoltare și al Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului pentru ONG-uri și alte organizații care activează în comunitățile de apatrizi; promovarea parteneriatelor dintre organizațiile societății civile și comunitățile de apatrizi, în vederea capacitării acestor comunități astfel încât să poată lupta pentru propriile drepturi;

| — | încurajarea coordonării între țări pentru combaterea apatridiei, în special atunci când are efecte transfrontaliere, inclusiv schimbul de bune practici în aplicarea standardelor internaționale privind lupta împotriva apatridiei; |
| --- | --- |

—

încurajarea coordonării între țări pentru combaterea apatridiei, în special atunci când are efecte transfrontaliere, inclusiv schimbul de bune practici în aplicarea standardelor internaționale privind lupta împotriva apatridiei;

| — | asigurarea unei monitorizări ulterioare, cum ar fi acțiuni de conștientizare și asistență tehnică pentru administrațiile publice, ca modalitate de consolidare a capacităților, inclusiv la nivel local acolo unde au avut loc evoluții pozitive care trebuie transpuse în practică, de exemplu în Thailanda, Filipine, Vietnam și Bangladesh, unde biharilor le-au fost restituite cetățenia și dreptul de a vota; |
| --- | --- |

—

asigurarea unei monitorizări ulterioare, cum ar fi acțiuni de conștientizare și asistență tehnică pentru administrațiile publice, ca modalitate de consolidare a capacităților, inclusiv la nivel local acolo unde au avut loc evoluții pozitive care trebuie transpuse în practică, de exemplu în Thailanda, Filipine, Vietnam și Bangladesh, unde biharilor le-au fost restituite cetățenia și dreptul de a vota;

| 23. | invită guvernele din Brunei Darussalam, Malaezia și Nepal să combată discriminările de gen din dreptul lor național și să promoveze dreptul copiilor la naționalitate; |
| --- | --- |

23.

| 24. | remarcă legătura dintre apatridie și dislocarea forțată, îndeosebi în regiunile afectate de conflicte; reamintește că cel puțin 1,5 milioane de persoane apatride din lume sunt refugiați sau foști refugiați, inclusiv femei tinere și fete; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reamintește că apatridia în lume este în mare parte neînregistrată și subraportată și că datele disponibile se bazează pe definiții diferite; îndeamnă comunitatea internațională să adopte o definiție comună și să rezolve deficiențele în colectarea datelor ce măsoară apatridia în țările dezvoltate, în special ajutând autoritățile locale să aplice metode adecvate pentru cuantificarea, identificarea și înregistrarea apatrizilor, precum și consolidându-le capacitățile statistice; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită Comisia să lanseze schimburi de bune practici între statele membre, încurajează coordonarea activă a punctelor de contact naționale pentru apatridie și salută campania „#IBelong”; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază rolul esențial al Convenției din 1954 privind statutul apatrizilor și al Convenției din 1961 privind reducerea cazurilor de apatridie, care impun crearea unor cadre juridice pentru identificarea și protejarea apatrizilor și pentru prevenirea apatridiei și care ar putea fi un element de plecare important pentru statele care vor să realizeze progrese în rezolvarea problemei apatridiei; |
| --- | --- |

27.

| 28. | salută sprijinul UE pentru persoanele apatride din Asia de Sud și de Sud-Est, prin diferite instrumente și încurajează Uniunea să își continue eforturile de combatere a impactului apatridiei asupra dezvoltării, păcii și stabilității, ca parte integrantă a programelor sale de cooperare pentru dezvoltare și, în sens mai larg, ca parte a acțiunii sale externe; |
| --- | --- |

28.

| 29. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  http://www.unhcr.org/excom/exconc/453497302/conclusion-identification-prevention-reduction-statelessness-protection.html

(2)  http://www.unhcr.org/protection/statelessness/54621bf49/global-action-plan-end-statelessness-2014-2024.html

(3)  http://www.ohchr.org/Documents/ProfessionalInterest/vienna.pdf

(4)  http://www.refworld.org/docid/54620fb54.html

(5)  http://www.asean.org/wp-content/uploads/images/ASEAN_RTK_2014/6_AHRD_Booklet.pdf

(6)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/sites/antitrafficking/files/council_conclusions_on_the_action_plan_on_human_rights_and_democracy_2015_-_2019.pdf

(7)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/131181.pdf

(8)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2015/12/04-council-adopts-conclusions-on-statelessness/

(9)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/06/20-fac-conclusions-myanmar-burma/

(10)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0404.

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0316.

(12)  JO C 316, 30.8.2016, p. 141.

---

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/25

---

P8_TA(2017)0248

Fuziunile și divizările transfrontaliere

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la fuziunile și divizările transfrontaliere (2016/2065(INI))

(2018/C 331/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 49, 54 și 153 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 49, 54 și 153 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere A șasea directivă 82/891/CEE a Consiliului din 17 decembrie 1982 în temeiul articolului 54 alineatul (3) litera (g) din tratat, privind divizarea societăților comerciale pe acțiuni (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere A șasea directivă 82/891/CEE a Consiliului din 17 decembrie 1982 în temeiul articolului 54 alineatul (3) litera (g) din tratat, privind divizarea societăților comerciale pe acțiuni (1),

| — | având în vedere Directiva 2005/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind fuziunile transfrontaliere ale societăților comerciale pe acțiuni (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind fuziunile transfrontaliere ale societăților comerciale pe acțiuni (2),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2157/2001 al Consiliului din 8 octombrie 2001 privind statutul societății europene (SE) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2157/2001 al Consiliului din 8 octombrie 2001 privind statutul societății europene (SE) (3),

| — | având în vedere Directiva 2001/86/CE a Consiliului din 8 octombrie 2001 de completare a statutului societății europene în ceea ce privește implicarea lucrătorilor (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/86/CE a Consiliului din 8 octombrie 2001 de completare a statutului societății europene în ceea ce privește implicarea lucrătorilor (4),

| — | având în vedere Directiva 2002/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2002 de stabilire a unui cadru general de informare și consultare a lucrătorilor din Comunitatea Europeană (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2002/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2002 de stabilire a unui cadru general de informare și consultare a lucrătorilor din Comunitatea Europeană (5),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 decembrie 2012, intitulată „Plan de acțiune: Dreptul european al societăților comerciale și guvernanța corporativă – un cadru juridic modern pentru acționari mai angajați și societăți durabile” (COM(2012)0740), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 decembrie 2012, intitulată „Plan de acțiune: Dreptul european al societăților comerciale și guvernanța corporativă – un cadru juridic modern pentru acționari mai angajați și societăți durabile” (COM(2012)0740),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 iunie 2012 referitoare la viitorul dreptului european al societăților comerciale (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 iunie 2012 referitoare la viitorul dreptului european al societăților comerciale (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2009 conținând recomandări către Comisie privind transferul transfrontalier al sediului social al unei companii (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2009 conținând recomandări către Comisie privind transferul transfrontalier al sediului social al unei companii (7),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 octombrie 2016 intitulat „Crearea unui sistem de impozitare a societăților echitabil, competitiv și stabil pentru Uniunea Europeană” (COM(2016)0682), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 octombrie 2016 intitulat „Crearea unui sistem de impozitare a societăților echitabil, competitiv și stabil pentru Uniunea Europeană” (COM(2016)0682),

| — | având în vedere Hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene privind libertatea de stabilire, în special în cauzele SEVIC Systems AG (8), Cadbury Schweppes plc & Cadbury Schweppes Overseas Ltd v Commissioners of Inland Revenue (9), CARTESIO Oktató és Szolgáltató bt. (10), VALE Építési kft. (11), KA Finanz AG v Sparkassen Versicherung AG Vienna Insurance Group (12), Kamer van Koophandel en Fabrieken voor Amsterdam v Inspire Art Ltd. (13), Überseering BV v Nordic Construction Company Baumanagement GmbH (NCC) (14), Centros Ltd v Erhvervs- og Selskabsstyrelsen (15), and The Queen v H. M. Treasury and Commissioners of Inland Revenue, ex parte Daily Mail and General Trust plc. (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene privind libertatea de stabilire, în special în cauzele SEVIC Systems AG (8), Cadbury Schweppes plc & Cadbury Schweppes Overseas Ltd v Commissioners of Inland Revenue (9), CARTESIO Oktató és Szolgáltató bt. (10), VALE Építési kft. (11), KA Finanz AG v Sparkassen Versicherung AG Vienna Insurance Group (12), Kamer van Koophandel en Fabrieken voor Amsterdam v Inspire Art Ltd. (13), Überseering BV v Nordic Construction Company Baumanagement GmbH (NCC) (14), Centros Ltd v Erhvervs- og Selskabsstyrelsen (15), and The Queen v H. M. Treasury and Commissioners of Inland Revenue, ex parte Daily Mail and General Trust plc. (16),

| — | având în vedere Declarația de răspuns a Comisiei din octombrie 2015, care prezintă pe scurt răspunsurile la consultarea publică privind fuziunile și divizările transfrontaliere desfășurată între 8 septembrie 2014 și 2 februarie 2015 (17); |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de răspuns a Comisiei din octombrie 2015, care prezintă pe scurt răspunsurile la consultarea publică privind fuziunile și divizările transfrontaliere desfășurată între 8 septembrie 2014 și 2 februarie 2015 (17);

| — | având în vedere Studiul Departamentului tematic C al Parlamentului European – drepturile cetățenilor și afaceri constituționale – din iunie 2016, intitulat „Fuziunile, divizările și transferurile de sediu transfrontaliere: este necesară legiferarea?” (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Studiul Departamentului tematic C al Parlamentului European – drepturile cetățenilor și afaceri constituționale – din iunie 2016, intitulat „Fuziunile, divizările și transferurile de sediu transfrontaliere: este necesară legiferarea?” (18),

| — | având în vedere studiul Serviciului de Cercetare al Parlamentului European din decembrie 2016, intitulat „Analiză ex-post a cadrului UE în domeniul fuziunilor și divizărilor transfrontaliere” (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Serviciului de Cercetare al Parlamentului European din decembrie 2016, intitulat „Analiză ex-post a cadrului UE în domeniul fuziunilor și divizărilor transfrontaliere” (19),

| — | având în vedere programul de lucru pe 2017 al Comisiei, intitulat „Construirea unei Europe care le oferă cetățenilor săi protecție, îi ajută să își afirme drepturile și îi apără”, în special capitolul II punctul 4 (COM(2016)0710), |
| --- | --- |

—

având în vedere programul de lucru pe 2017 al Comisiei, intitulat „Construirea unei Europe care le oferă cetățenilor săi protecție, îi ajută să își afirme drepturile și îi apără”, în special capitolul II punctul 4 (COM(2016)0710),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0190/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0190/2017),

| A. | ținând seama de efectul major al unei reforme cuprinzătoare a dreptului societăților comerciale asupra competitivității europene, precum și de obstacolele care stau în calea punerii integrale în aplicare a Directivei privind fuziunile transfrontaliere; |
| --- | --- |

A.

ținând seama de efectul major al unei reforme cuprinzătoare a dreptului societăților comerciale asupra competitivității europene, precum și de obstacolele care stau în calea punerii integrale în aplicare a Directivei privind fuziunile transfrontaliere;

| B. | întrucât divizările transfrontaliere ale societăților comerciale nu sunt încă reglementate de dreptul Uniunii Europene; întrucât, în situația actuală, întreprinderile în cauză se confruntă cu dificultăți evidente de ordin procedural, administrativ și financiar, și există riscul de abuzuri și de dumping; |
| --- | --- |

B.

întrucât divizările transfrontaliere ale societăților comerciale nu sunt încă reglementate de dreptul Uniunii Europene; întrucât, în situația actuală, întreprinderile în cauză se confruntă cu dificultăți evidente de ordin procedural, administrativ și financiar, și există riscul de abuzuri și de dumping;

| C. | întrucât Parlamentul a solicitat vehement și în mod continuu introducerea unei legislații europene privind transferul transfrontalier al sediului social sau principal al întreprinderilor; întrucât majoritatea actorilor implicați sprijină în largă măsură solicitările Parlamentului; |
| --- | --- |

C.

întrucât Parlamentul a solicitat vehement și în mod continuu introducerea unei legislații europene privind transferul transfrontalier al sediului social sau principal al întreprinderilor; întrucât majoritatea actorilor implicați sprijină în largă măsură solicitările Parlamentului;

| D. | întrucât, în vederea creșterii mobilității întreprinderilor în interiorul UE, este important să existe un cadru juridic comun privind fuziunile, divizările și operațiunile de transfer ale întreprinderilor; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în vederea creșterii mobilității întreprinderilor în interiorul UE, este important să existe un cadru juridic comun privind fuziunile, divizările și operațiunile de transfer ale întreprinderilor;

| E. | întrucât nu toate statele membre în care au avut loc fuziuni și divizări transfrontaliere sau un transfer de sediu dispun de norme care să prevadă dreptul lucrătorilor de a fi consultați, informați și implicați într-un proces de co-determinare; |
| --- | --- |

E.

întrucât nu toate statele membre în care au avut loc fuziuni și divizări transfrontaliere sau un transfer de sediu dispun de norme care să prevadă dreptul lucrătorilor de a fi consultați, informați și implicați într-un proces de co-determinare;

| F. | întrucât transferul sediului social nu ar trebui să eludeze cerințele de ordin juridic, social și fiscal prevăzute de dreptul Uniunii Europene și de dreptul statelor membre de origine, ci ar trebui să urmărească crearea unui cadru juridic uniform, care să asigure un nivel maxim de transparență, simplificarea procedurilor și combaterea fraudei fiscale; |
| --- | --- |

F.

întrucât transferul sediului social nu ar trebui să eludeze cerințele de ordin juridic, social și fiscal prevăzute de dreptul Uniunii Europene și de dreptul statelor membre de origine, ci ar trebui să urmărească crearea unui cadru juridic uniform, care să asigure un nivel maxim de transparență, simplificarea procedurilor și combaterea fraudei fiscale;

| G. | întrucât acquis-ul relevant al UE prevede un set larg de drepturi la informare, consultare și participare pentru lucrători; întrucât Directiva 2009/38/CE (20) și Directiva 2005/56/CE garantează dreptul lucrătorilor transfrontalieri la participare și stabilesc principiul drepturilor preexistente; întrucât se consideră că drepturile acestor lucrători ar trebui, de asemenea, protejate în cazul transferului sediului; |
| --- | --- |

G.

întrucât acquis-ul relevant al UE prevede un set larg de drepturi la informare, consultare și participare pentru lucrători; întrucât Directiva 2009/38/CE (20) și Directiva 2005/56/CE garantează dreptul lucrătorilor transfrontalieri la participare și stabilesc principiul drepturilor preexistente; întrucât se consideră că drepturile acestor lucrători ar trebui, de asemenea, protejate în cazul transferului sediului;

| H. | întrucât toate noile inițiative din dreptul european al societăților comerciale europene ar trebui să se bazeze pe o evaluare aprofundată a formelor existente ale dreptului societăților comerciale, pe hotărârile relevante ale CJUE privind mobilitatea transfrontalieră a întreprinderilor, precum și pe evaluările de impact care să reflecte interesele tuturor factorilor interesați, inclusiv ale acționarilor, creditorilor, investitorilor și lucrătorilor, respectând principiile subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

H.

întrucât toate noile inițiative din dreptul european al societăților comerciale europene ar trebui să se bazeze pe o evaluare aprofundată a formelor existente ale dreptului societăților comerciale, pe hotărârile relevante ale CJUE privind mobilitatea transfrontalieră a întreprinderilor, precum și pe evaluările de impact care să reflecte interesele tuturor factorilor interesați, inclusiv ale acționarilor, creditorilor, investitorilor și lucrătorilor, respectând principiile subsidiarității și proporționalității;

Chestiuni orizontale

| 1. | atrage atenția asupra importanței definirii unui cadru care să reglementeze extensiv aspectele legate de mobilitatea întreprinderilor la nivel european, în vederea simplificării procedurilor și a cerințelor aplicabile transferurilor, divizărilor și fuziunilor, precum și pentru a evita abuzurile și transferurile fictive în scopuri de dumping social sau fiscal; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să țină seama de rezultatele consultării publice desfășurate între 8 septembrie 2014 și 2 februarie 2015 cu privire la eventuala revizuire a Directivei 2005/56/CE și posibila introducere a unui cadru legislativ care să reglementeze divizările transfrontaliere; reamintește că rezultatele consultării au indicat că există un anumit consens cu privire la prioritățile legislative în domeniul fuziunilor și al divizărilor transfrontaliere, în vederea stimulării pieței interne și a promovării drepturilor lucrătorilor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că este important ca viitoarele propuneri legislative privind mobilitatea întreprinderilor să includă dispoziții referitoare la armonizarea maximă – în special legate de standardele procedurale, de drepturile actorilor guvernanței corporative, mai ales a celor mai mici – precum și la extinderea domeniului de aplicare, pentru a include toate entitățile definite ca societăți în sensul articolului 54 din TFUE, urmate de alte norme sectoriale, de exemplu în domeniul drepturilor lucrătorilor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că noile norme privind fuziunile, divizările și transferurile sediilor ar trebui să faciliteze mobilitatea întreprinderilor în Uniune, ținând seama de nevoile lor comerciale de restructurare, în vederea utilizării mai eficiente a oportunităților pieței interne, precum și să faciliteze libertatea de organizare a întreprinderilor, cu respectarea corespunzătoare a drepturilor de reprezentare ale lucrătorilor; atrage atenția, în acest sens, asupra importanței eliminării obstacolelor determinate de conflictele de legi, pentru a stabili dreptul național aplicabil; consideră că protecția drepturilor lucrătorilor ar putea fi tratată în diferite acte juridice ale UE, în special printr-o propunere de directivă privind standardele minime pentru lucrători și participarea salariaților în formele europene de drept al societăților comerciale și în consiliile de supraveghere înființate în temeiul dreptului european; |
| --- | --- |

4.

Fuziunile transfrontaliere

| 5. | subliniază efectul pozitiv al Directivei 2005/56/CE privind fuziunile transfrontaliere ale societăților comerciale pe acțiuni, care a contribuit la facilitarea fuziunilor transfrontaliere între societățile cu răspundere limitată în Uniunea Europeană – demonstrat de cifrele oficiale, care atestă o creștere semnificativă a numărului fuziunilor transfrontaliere în ultimii ani – și la reducerea costurilor asociate și a procedurilor administrative; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră că este necesară revizuirea Directivei 2005/56/CE, pentru a-i îmbunătăți aplicarea și pentru a ține seama de evoluțiile recente atât din jurisprudența europeană privind libertatea de stabilire a întreprinderilor, cât și din dreptul european al societăților comerciale; consideră că viitoarea propunere legislativă de modificare a Directivei 2005/56/CE ar trebui să cuprindă un nou set de norme pentru reglementarea divizării societăților comerciale și să stabilească o serie de linii directoare pentru viitoarele norme privind mobilitatea acestora; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia să țină seama de rezultatele consultării din octombrie 2015, care indică, în special, că este nevoie de o armonizare maximă în ceea ce privește criteriile care reglementează impactul fuziunilor asupra diferiților actori implicați în afaceri; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că este prioritară stabilirea unui set avansat de norme pentru o serie de actori și categorii ale guvernanței corporative, care să fie reproduse și pentru viitoarele modele comune de divizare transfrontalieră și transfer al sediului social sau al sediului principal; consideră că este esențială simplificarea procedurilor de fuziune transfrontalieră, prin intermediul unei definiții mai clare a standardelor documentației juridice – începând cu chestiunile legate de informațiile acționarilor și colectarea documentelor de fuziune – și a noilor practici de digitalizare, cu condiția menținerii standardelor procedurale de bază și a cerințelor prevăzute de Directiva 2005/56/CE (inclusiv emiterea unui certificat pre-fuzionare și controlul legalității, în conformitate cu articolele 10 și 11 din directivă) și a respectării interesului public, cum ar fi securitatea juridică și fiabilitatea registrelor comerciale; |
| --- | --- |

8.

| 9. | se așteaptă ca noile dispoziții cu privire la drepturile lucrătorilor să fie astfel concepute încât să se evite utilizarea de către unele societăți a Directivei privind fuziunile transfrontaliere cu unicul scop de a-și transfera sediul social din motive fiscale, juridice sau sociale abuzive; subliniază importanța eliminării ambiguităților în aplicarea sancțiunilor naționale pentru nerespectarea legislației privind drepturile lucrătorilor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră că este important să se introducă îmbunătățiri cu privire la anumite aspecte fundamentale:






  — | gestionarea activelor și pasivelor; |
| --- | --- | --- |

10.

—

gestionarea activelor și pasivelor;

| — | metoda de evaluare a activelor; |
| --- | --- |

—

metoda de evaluare a activelor;

| — | normele privind protecția creditorilor; |
| --- | --- |

—

normele privind protecția creditorilor;

| — | data de început și durata perioadei de protecție a creditorilor, în conformitate cu principiul asumării răspunderii în fața adunării generale; |
| --- | --- |

—

data de început și durata perioadei de protecție a creditorilor, în conformitate cu principiul asumării răspunderii în fața adunării generale;

| — | comunicarea informațiilor privind societățile comerciale, prin registrele comerciale ale statelor membre; |
| --- | --- |

—

comunicarea informațiilor privind societățile comerciale, prin registrele comerciale ale statelor membre;

| — | drepturile acționarilor minoritari; |
| --- | --- |

—

drepturile acționarilor minoritari;

| — | stabilirea unor standarde minime privind informarea, consultarea și co-determinarea lucrătorilor; |
| --- | --- |

—

stabilirea unor standarde minime privind informarea, consultarea și co-determinarea lucrătorilor;

| — | unele excepții specifice de la cerințele procedurale; |
| --- | --- |

—

unele excepții specifice de la cerințele procedurale;

| 11. | acordă o importanță deosebită protecției anumitor drepturi ale acționarilor minoritari, printre care dreptul de anchetă privind o fuziune, dreptul la compensație pentru un acționar care renunță la acțiunile sale pentru că se opune unei fuziuni și dreptul de a contesta justețea ratei de schimb; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sprijină posibilitatea introducerii unor proceduri transfrontaliere accelerate în caz de consens al acționarilor, absență a lucrătorilor sau impactului minor asupra creditorilor; |
| --- | --- |

12.

Divizările transfrontaliere

| 13. | reamintește că Directiva 82/891/CEE reglementează exclusiv divizările societăților în interiorul unui stat membru; remarcă faptul că, deși sunt mai rare cazurile concrete de divizare a societăților în state membre diferite, după cum relevă consultarea Comisiei din 2015, statisticile divizărilor interne arată că există o nevoie reală de a crea un cadru special al UE privind divizările transfrontaliere; subliniază că nicio nouă directivă nu ar trebui utilizată ca un instrument oficial pentru divizarea unei întreprinderi în scopul căutării instanței celei mai favorabile, pentru a evita obligațiile juridice prevăzute de dreptul intern; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită Comisiei să ia în considerare efectele economice importante care ar decurge din reglementarea divizărilor transfrontaliere, cum ar fi simplificarea structurii organizaționale, o mai mare adaptabilitate și noi oportunități oferite de piața internă; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ia act de durata și complexitatea actuală a procedurilor necesare pentru divizările transfrontaliere, care sunt, în general, realizate în două etape: divizarea pe plan național și apoi fuziunea transfrontalieră; consideră că introducerea unor standarde armonizate la nivelul UE pentru divizările transfrontaliere ar conduce la simplificarea operațiunilor și la o reducere a costurilor și a duratei procedurilor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atrage atenția asupra importanței înlăturării obstacolelor care rezultă din conflictele de legi pentru a stabili legislația națională aplicabilă; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reamintește că, în unele state membre, nu există o legislație națională ad hoc privind modul în care se realizează divizările transfrontaliere; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că viitoarea inițiativă legislativă privind divizările transfrontaliere ar trebui să se bazeze pe principiile și cerințele enumerate în contextul Directivei privind fuziunile transfrontaliere:






  — | aspectele procedurale și aspecte legate de simplificare, inclusiv toate formele principale de divizare a societăților utilizate în prezent („split-up”, „spin-off”, „hive-down”), |
| --- | --- | --- |

18.

—

aspectele procedurale și aspecte legate de simplificare, inclusiv toate formele principale de divizare a societăților utilizate în prezent („split-up”, „spin-off”, „hive-down”),

| — | drepturile creditorilor și ale acționarilor minoritari, reafirmând principiile protecției și eficienței; |
| --- | --- |

—

drepturile creditorilor și ale acționarilor minoritari, reafirmând principiile protecției și eficienței;

| — | respectarea standardelor privind participarea, reprezentarea și protecția lucrătorilor, pentru o mai bună protecție a acestora, în special împotriva dumpingului social; |
| --- | --- |

—

respectarea standardelor privind participarea, reprezentarea și protecția lucrătorilor, pentru o mai bună protecție a acestora, în special împotriva dumpingului social;

| — | aspectele contabile; |
| --- | --- |

—

aspectele contabile;

| — | gestionarea activelor și pasivelor; |
| --- | --- |

—

gestionarea activelor și pasivelor;

| — | armonizarea normelor și a procedurilor, de exemplu: drepturile aferente acțiunilor, cerințele de înregistrare și de comunicare între registrele comerțului, data de finalizare a tranzacției, conținutul minim al condițiilor unei divizări, regulile privind majoritatea, organismul responsabil de monitorizarea conformității și a legalității tranzacției; |
| --- | --- |

—

armonizarea normelor și a procedurilor, de exemplu: drepturile aferente acțiunilor, cerințele de înregistrare și de comunicare între registrele comerțului, data de finalizare a tranzacției, conținutul minim al condițiilor unei divizări, regulile privind majoritatea, organismul responsabil de monitorizarea conformității și a legalității tranzacției;

o

o o

| 19. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Comitetului Economic și Social European. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  JO L 378, 31.12.1982, p. 47.

(2)  JO L 310, 25.11.2005, p. 1.

(3)  JO L 294, 10.11.2001, p. 1.

(4)  JO L 294, 10.11.2001, p. 22.

(5)  JO L 80, 23.3.2002, p. 29.

(6)  JO C 332 E, 15.11.2013, p. 78.

(7)  JO C 87 E, 1.4.2010, p. 5.

(8)  Cauza C-411/03, SEVIC Systems AG, 13.12.2005, ECLI:EU:C:2005:762.

(9)  Cauza C-196/04, Cadbury Schweppes Overseas Ltd v Commissioners of Inland Revenue, 12.9.2006, ECLI:EU:C:2006:544.

(10)  Cauza C-210/06, CARTESIO Oktató és Szolgáltató bt., 16.12.2008, ECLI:EU:C:2008:723.

(11)  Cauza C-378/10, VALE Építési kft., 12.7.2012, ECLI:EU:C:2012:440.

(12)  Cauza C-483/14, KA Finanz AG/Sparkassen Versicherung AG Vienna Insurance Group, 7.4.2016, ECLI:EU:C:2016:205.

(13)  Cauza C-167/01, Kamer van Koophandel en Fabrieken voor Amsterdam/Inspire Art Ltd., 30.9.2003, ECLI:EU:C:2003:512.

(14)  Cauza C-208/00, Überseering BV/Nordic Construction Company Baumanagement GmbH (NCC), 5.11.2002, ECLI:EU:C:2002:632.

(15)  Cauza C-212/97, Centros Ltd/Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, 9.3.1999, ECLI:EU:C:1999:126.

(16)  Cauza C81/87, The Queen/H. M. Treasury and Commissioners of Inland Revenue, ex parte Daily Mail and General Trust plc., 27.9.1988, ECLI:EU:C:1988:456.

(17)  http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2014/cross-border-mergers-divisions/docs/summary-of-responses_en.pdf

(18)  PE 556.960. http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/556960/IPOL_STU(2016)556960_EN.pdf

(19)  PE 593.796.

(20)  Directiva 2009/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 privind instituirea unui comitet european de întreprindere sau a unei proceduri de informare și consultare a lucrătorilor în întreprinderile și grupurile de întreprinderi de dimensiune comunitară (JO L 122, 16.5.2009, p. 28).

---

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/30 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/30

---

P8_TA(2017)0253

Evaluarea punerii în aplicare a programului Orizont 2020

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la evaluarea punerii în aplicare a programului Orizont 2020 în vederea evaluării la jumătatea perioadei a acestuia și la propunerea privind cel de-al 9-lea program-cadru (2016/2147(INI))

(2018/C 331/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 (1),

| — | având în vedere Regulamentul Consiliului (Euratom) nr. 1314/2013 din 16 decembrie 2013 privind Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice (2014-2018) de completare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul Consiliului (Euratom) nr. 1314/2013 din 16 decembrie 2013 privind Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice (2014-2018) de completare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1290/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de stabilire a normelor de participare și diseminare pentru „Programul-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1290/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de stabilire a normelor de participare și diseminare pentru „Programul-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020” (3),

| — | având în vedere Decizia 2013/743/UE a Consiliului din 3 decembrie 2013 de instituire a programului specific de punere în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2013/743/UE a Consiliului din 3 decembrie 2013 de instituire a programului specific de punere în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020) (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1292/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 294/2008 de înființare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1292/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 294/2008 de înființare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (5),

| — | având în vedere Decizia nr. 1312/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2013 privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT): contribuția EIT la o Europă mai inovatoare (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1312/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2013 privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT): contribuția EIT la o Europă mai inovatoare (6),

| — | având în vedere Regulamentele (UE) nr. 557/2014, (UE) nr. 558/2014, (UE) nr. 559/2014, (UE) nr. 560/2014 și (UE) nr. 561/2014 ale Consiliului din 6 mai 2014 (7) și Regulamentele (UE) nr. 642/2014 (8) și (UE) nr. 721/2014 (9) ale Consiliului din 16 iunie 2014 de instituire a întreprinderilor comune finanțate în cadrul programului Orizont 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentele (UE) nr. 557/2014, (UE) nr. 558/2014, (UE) nr. 559/2014, (UE) nr. 560/2014 și (UE) nr. 561/2014 ale Consiliului din 6 mai 2014 (7) și Regulamentele (UE) nr. 642/2014 (8) și (UE) nr. 721/2014 (9) ale Consiliului din 16 iunie 2014 de instituire a întreprinderilor comune finanțate în cadrul programului Orizont 2020,

| — | având în vedere Deciziile nr. 553/2014/UE, nr. 554/2014/UE, nr. 555/2014/UE și nr. 556/2014/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului din 15 mai 2014 (10) de instituire a P2P-urilor în temeiul articolului 185 finanțate în cadrul Orizont 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Deciziile nr. 553/2014/UE, nr. 554/2014/UE, nr. 555/2014/UE și nr. 556/2014/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului din 15 mai 2014 (10) de instituire a P2P-urilor în temeiul articolului 185 finanțate în cadrul Orizont 2020,

| — | având în vedere documentele tematice din 3 februarie 2017 ale grupului la nivel înalt privind maximizarea impactului programelor UE de cercetare și inovare (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentele tematice din 3 februarie 2017 ale grupului la nivel înalt privind maximizarea impactului programelor UE de cercetare și inovare (11),

| — | având în vedere Rapoartele de monitorizare ale Comisiei privind programul Orizont 2020 pe 2014 și 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rapoartele de monitorizare ale Comisiei privind programul Orizont 2020 pe 2014 și 2015,

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Consiliu și Parlamentul European intitulat „Spațiul european de cercetare: momentul punerii în aplicare și al monitorizării progreselor” (COM(2017)0035), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Consiliu și Parlamentul European intitulat „Spațiul european de cercetare: momentul punerii în aplicare și al monitorizării progreselor” (COM(2017)0035),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Planul de acțiune european în domeniul apărării” (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Planul de acțiune european în domeniul apărării” (COM(2016)0950),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Punerea în aplicare a strategiei privind cooperarea internațională în domeniul cercetării și inovării” (COM(2016)0657), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Punerea în aplicare a strategiei privind cooperarea internațională în domeniul cercetării și inovării” (COM(2016)0657),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Inițiativa europeană în domeniul cloud computingului – Dezvoltarea unei economii competitive bazate pe date și pe cunoaștere în Europa” (COM(2016)0178) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care o însoțește (SWD(2016)0106), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Inițiativa europeană în domeniul cloud computingului – Dezvoltarea unei economii competitive bazate pe date și pe cunoaștere în Europa” (COM(2016)0178) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care o însoțește (SWD(2016)0106),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „În legătură cu răspunsul la raportul grupului de experți la nivel înalt privind evaluarea ex-post a celui de al șaptelea program-cadru” (COM(2016)0005), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „În legătură cu răspunsul la raportul grupului de experți la nivel înalt privind evaluarea ex-post a celui de al șaptelea program-cadru” (COM(2016)0005),

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulat „Raport anual privind activitățile de cercetare și dezvoltare tehnologică ale Uniunii Europene în 2014” (COM(2015)0401), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulat „Raport anual privind activitățile de cercetare și dezvoltare tehnologică ale Uniunii Europene în 2014” (COM(2015)0401),

| — | având în vedere rapoartele din 2014 și din 2015 ale Comisiei Europene privind „Integrarea științelor sociale și umaniste în programul Orizont 2020: participanți, bugete și discipline”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele din 2014 și din 2015 ale Comisiei Europene privind „Integrarea științelor sociale și umaniste în programul Orizont 2020: participanți, bugete și discipline”,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Reglementări mai bune pentru investițiile motivate de inovare la nivelul UE” (SWD(2015)0298), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Reglementări mai bune pentru investițiile motivate de inovare la nivelul UE” (SWD(2015)0298),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European intitulată „Spațiul european de cercetare: Raport intermediar de activitate 2014” (COM(2014)0575), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European intitulată „Spațiul european de cercetare: Raport intermediar de activitate 2014” (COM(2014)0575),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Cercetarea și inovarea ca surse de reînnoire a creșterii” (COM(2014)0339), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Cercetarea și inovarea ca surse de reînnoire a creșterii” (COM(2014)0339),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Cel de al doilea raport referitor la situația educației și formării profesionale în sectorul energiei nucleare din Uniunea Europeană” (SWD(2014)0299), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Cel de al doilea raport referitor la situația educației și formării profesionale în sectorul energiei nucleare din Uniunea Europeană” (SWD(2014)0299),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Inițiative emblematice în domeniul FET: O nouă abordare privind crearea de parteneriate pentru a aborda marile provocări științifice și a stimula inovarea în Europa” (SWD(2014)0283), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Inițiative emblematice în domeniul FET: O nouă abordare privind crearea de parteneriate pentru a aborda marile provocări științifice și a stimula inovarea în Europa” (SWD(2014)0283),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „A doua evaluare intermediară a întreprinderilor comune ale inițiativelor tehnologice comune Clean Sky, Pile de combustie și hidrogen și Inițiativa privind medicamentele inovatoare” (COM(2014)0252), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „A doua evaluare intermediară a întreprinderilor comune ale inițiativelor tehnologice comune Clean Sky, Pile de combustie și hidrogen și Inițiativa privind medicamentele inovatoare” (COM(2014)0252),

| — | având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European privind rolul și efectele inițiativelor tehnologice comune (ITC) și ale parteneriatelor public–privat (PPP) în punerea în aplicare a programului Orizont 2020 pentru mutații industriale durabile (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European privind rolul și efectele inițiativelor tehnologice comune (ITC) și ale parteneriatelor public–privat (PPP) în punerea în aplicare a programului Orizont 2020 pentru mutații industriale durabile (12),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 16 februarie 2017 referitoare la Inițiativa europeană în domeniul cloud computingului (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 16 februarie 2017 referitoare la Inițiativa europeană în domeniul cloud computingului (13),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la fondurile UE pentru egalitatea de gen (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la fondurile UE pentru egalitatea de gen (14),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la Sinergiile pentru inovare: fondurile structurale și de investiții europene, Orizont 2020 și alte fonduri europene în domeniul inovării și programe ale UE (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la Sinergiile pentru inovare: fondurile structurale și de investiții europene, Orizont 2020 și alte fonduri europene în domeniul inovării și programe ale UE (15),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la politica de coeziune și la strategiile de cercetare și inovare pentru specializare inteligentă (RIS3) (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2016 referitoare la politica de coeziune și la strategiile de cercetare și inovare pentru specializare inteligentă (RIS3) (16),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) și anexa 3 la Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) și anexa 3 la Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru dezvoltare regională și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0209/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru dezvoltare regională și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0209/2017),

| A. | întrucât programul Orizont 2020 este cel mai mare program de C&I al UE gestionat la nivel central și cel mai mare program de C&I finanțat din fonduri publice din lume; |
| --- | --- |

A.

întrucât programul Orizont 2020 este cel mai mare program de C&I al UE gestionat la nivel central și cel mai mare program de C&I finanțat din fonduri publice din lume;

| B. | întrucât, în negocierea programului Orizont 2020 și a actualului cadru financiar multianual (CFM), Parlamentul a solicitat 100 de miliarde EUR în locul celor 77 de miliarde EUR convenite inițial; întrucât bugetul pare foarte limitat pentru valorificarea pe deplin a potențialului de excelență al programului Orizont 2020 și pentru a răspunde în mod adecvat la actualele provocări societale de la nivel european și mondial; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în negocierea programului Orizont 2020 și a actualului cadru financiar multianual (CFM), Parlamentul a solicitat 100 de miliarde EUR în locul celor 77 de miliarde EUR convenite inițial; întrucât bugetul pare foarte limitat pentru valorificarea pe deplin a potențialului de excelență al programului Orizont 2020 și pentru a răspunde în mod adecvat la actualele provocări societale de la nivel european și mondial;

| C. | întrucât raportul Grupului la nivel înalt privind maximizarea impactului programelor UE de cercetare și inovare și evaluarea la jumătatea perioadei, prevăzută pentru cel de al 3-lea trimestru al anului 2017, vor pune bazele structurii și conținutului PC9, care va face obiectul unei propuneri ce urmează să fie publicată în prima jumătate a anului 2018; |
| --- | --- |

C.

întrucât raportul Grupului la nivel înalt privind maximizarea impactului programelor UE de cercetare și inovare și evaluarea la jumătatea perioadei, prevăzută pentru cel de al 3-lea trimestru al anului 2017, vor pune bazele structurii și conținutului PC9, care va face obiectul unei propuneri ce urmează să fie publicată în prima jumătate a anului 2018;

| D. | întrucât criza economică și financiară a fost un factor determinant în ceea ce privește conceperea programului Orizont 2020; întrucât se poate estima că viitorul program-cadru (PC) va fi modelat de noile provocări, de noile paradigme politice și socioeconomice și de anumite tendințe globale care continuă să se manifeste; |
| --- | --- |

D.

întrucât criza economică și financiară a fost un factor determinant în ceea ce privește conceperea programului Orizont 2020; întrucât se poate estima că viitorul program-cadru (PC) va fi modelat de noile provocări, de noile paradigme politice și socioeconomice și de anumite tendințe globale care continuă să se manifeste;

| E. | întrucât programul-cadru (PC) trebuie să se bazeze pe valorile europene, pe independența științifică, deschidere, diversitate, standarde etice ridicate la nivel european, coeziune socială și acces egal al cetățenilor la soluții și răspunsuri; |
| --- | --- |

E.

întrucât programul-cadru (PC) trebuie să se bazeze pe valorile europene, pe independența științifică, deschidere, diversitate, standarde etice ridicate la nivel european, coeziune socială și acces egal al cetățenilor la soluții și răspunsuri;

| F. | întrucât investițiile în C&D sunt esențiale pentru dezvoltarea economică și socială și pentru competitivitatea globală a Europei; întrucât importanța excelenței științifice pentru încurajarea inovării și asigurarea avantajelor concurențiale pe termen lung trebuie să se reflecte în finanțarea PC9; |
| --- | --- |

F.

întrucât investițiile în C&D sunt esențiale pentru dezvoltarea economică și socială și pentru competitivitatea globală a Europei; întrucât importanța excelenței științifice pentru încurajarea inovării și asigurarea avantajelor concurențiale pe termen lung trebuie să se reflecte în finanțarea PC9;

Structura, concepția și punerea în aplicare a programului Orizont 2020

| 1. | consideră că, la mai mult de trei ani de la lansarea programului Orizont 2020, a sosit momentul ca Parlamentul să elaboreze o poziție cu privire la evaluarea la jumătatea perioadei a acestui program și o viziune privind viitorul PC9; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că obiectivul programului Orizont 2020 este de a contribui la dezvoltarea unei societăți și a unei economii bazate pe cunoaștere și inovare, de a consolida baza științifică și tehnologică și, în cele din urmă, competitivitatea Europei prin mobilizarea de fonduri suplimentare pentru C&D din partea sectoarelor publice și private naționale și prin contribuția sa la atingerea obiectivului-țintă de 3 % din PIB pentru C&D până în 2020; regretă faptul că UE a investit în activitățile de C&D numai 2,03 % din PIB în 2015, diferitele țări investind între 0,46 % și 3,26 % (17), în timp ce concurenții globali cei mai importanți întrec Uniunea Europeană în ceea ce privește cheltuielile pentru C&D; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că Spațiul european de cercetare (SEC) se află în concurență directă cu regiunile cele mai performante în domeniul cercetării din lume și că, prin urmare, consolidarea SEC este o datorie colectivă a Europei; încurajează statele membre în cauză să contribuie în mod adecvat la atingerea obiectivului-țintă de 3 % din PIB-ul UE pentru C&D; remarcă faptul că o creștere totală de 3 % ar însemna creșterea nivelului de finanțare pentru cercetare și inovare în Europa cu peste 100 de miliarde EUR pe an; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că din evaluarea PC7 și din monitorizarea programului Orizont 2020 reiese că PC pentru cercetare și inovare al UE constituie un succes și creează în UE o valoare adăugată certă (18); recunoaște că PC și programele viitoare pot fi îmbunătățite în continuare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că factorii care au determinat succesul programului sunt structura sa multidisciplinară și colaborativă și cerințele în materie de excelență și impact; |
| --- | --- |

5.

| 6. | înțelege că obiectivul PC este de a stimula participarea întreprinderilor în vederea creșterii cheltuielilor industriei pentru C&D (19); remarcă, totuși, faptul că participarea întreprinderilor, inclusiv a IMM-urilor, este considerabil mai mare în comparație cu PC7; reamintește, cu toate acestea, că, în medie, întreprinderile nu au asigurat o creștere suficientă a ponderii cheltuielilor pe care le efectuează pentru C&D, astfel cum fusese stabilit în concluziile Consiliului European de la Barcelona (20); solicită Comisiei să evalueze valoarea adăugată europeană și relevanța pentru interesul public a finanțării pentru instrumentele axate pe întreprinderi, cum ar fi inițiativele tehnologice comune (ITC) (21), precum și coerența, accesibilitatea și transparența tuturor inițiativelor comune (22); |
| --- | --- |

6.

| 7. | constată că 20 de organisme diferite ale UE sunt implicate în administrarea bugetului programului și în gestionarea și punerea în aplicare a acestuia; atrage atenția asupra faptului că acest lucru ar putea implica eforturi prea mari de coordonare și un grad prea ridicat de complexitate administrativă și redundanță; solicită Comisiei să depună eforturi pentru eficientizarea și simplificarea acestui mod de funcționare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | constată că pilonii 2 și 3 se axează în principal pe niveluri mai ridicate de maturitate tehnologică (Technology Readiness Levels – TRL), ceea ce ar putea limita absorbția viitoare pentru inovațiile revoluționare care sunt încă în curs de pregătire în cadrul proiectelor de cercetare cu TRL mai scăzute; solicită o echilibrare atentă a TRL, pentru a promova întregul lanț valoric; consideră că TRL pot exclude formele de inovare netehnologică generate de cercetarea fundamentală sau aplicată, în special în domeniul științelor sociale și umaniste (SSU); |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită Comisiei să asigure o combinație echilibrată de proiecte mici, mijlocii și mari; constată că bugetul mediu pentru proiecte a crescut în cadrul programului Orizont 2020 și că proiectele mai mari implică un nivel mai ridicat de cheltuieli în etapa de pregătire a propunerii și de management al proiectului, iar această situație favorizează participanții care au acumulat o experiență mai îndelungată în accesarea resurselor PC, creează bariere pentru noii veniți și duce la concentrarea finanțării în mâinile unui număr limitat de instituții; |
| --- | --- |

9.

Buget

| 10. | subliniază faptul că actuala rată de succes alarmant de scăzută, de sub 14 % (23), reprezintă o tendință negativă în comparație cu PC7; subliniază faptul că un număr ridicat de proiecte de foarte bună calitate nu pot beneficia de finanțare ca urmare a afluenței excesive de propuneri și regretă faptul că reducerea finanțării impusă pentru a consolida bugetul Fondului european pentru investiții strategice (FEIS) a adâncit de această problemă; solicită Comisiei să evite aplicarea unor reduceri suplimentare ale bugetului programului Orizont 2020; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atrage atenția asupra presiunilor bugetare care afectează programele-cadru pentru cercetare și inovare ale Uniunii; regretă efectul negativ pe care criza plăților din bugetul UE l-a avut asupra punerii în aplicare a programului în cursul primilor ani ai actualului CFM; ia act, printre altele, de amânarea artificială a unor cereri de propuneri în valoare de 1 miliard EUR în 2014, precum și de reducerea semnificativă a nivelului de prefinanțare pentru programele noi; subliniază, în acest context, faptul că, în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul privind CFM, o concentrare a resurselor la începutul perioadei de aplicare a programului a fost realizată în perioada 2014-2015 pentru programul Orizont 2020; subliniază că această concentrare a resurselor la începutul perioadei a fost pe deplin absorbită de program, ceea ce demonstrează buna performanță a acestui program și capacitatea sa de a absorbi sume și mai mari; subliniază că această concentrare a resurselor la începutul perioadei nu modifică pachetul financiar general al programelor, însemnând, în schimb, un nivel mai redus al creditelor în a doua jumătate a CFM; solicită celor două componente ale autorității bugetare și Comisiei să asigure un nivel adecvat al creditelor de plată în anii următori și să depună toate eforturile pentru a preveni o nouă criză a plăților în ultimii ani ai actualului CFM; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază faptul că programul Orizont 2020 trebuie să se bazeze în principal pe granturi și să fie orientat în special către finanțarea cercetării fundamentale și colaborative; insistă asupra faptului că cercetarea poate fi o investiție cu un grad ridicat de risc pentru investitori și că finanțarea cercetării prin intermediul granturilor reprezintă o necesitate; în acest sens, subliniază faptul că, în orice caz, numeroase organisme publice nu au permisiunea de a accepta împrumuturi, conform legii; regretă că, în unele cazuri, tendința este de a trece de la granturi la utilizarea împrumuturilor; recunoaște că instrumentele financiare ar trebui să fie disponibile pentru activitățile cu TRL ridicate și apropiate de piață, în cadrul instrumentelor financiare InnovFin și în afara PC (de exemplu, sistemele BEI și FEI); |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază faptul că mai multe state membre nu își respectă angajamentele privind investițiile naționale în C&D; subliniază că obiectivul de 3 % din PIB trebuie să fie îndeplinit și speră că acest obiectiv poate fi ridicat la nivelul principalilor concurenți ai UE la nivel mondial cât mai curând posibil; solicită Comisiei și statelor membre, prin urmare, să aplice strategii naționale prin care să se realizeze acest obiectiv și cere ca o parte din fondurile structurale să se aloce pentru activitățile și programele din domeniul C&D, în special pentru investițiile în consolidarea capacităților, pentru infrastructurile de cercetare și finanțarea salariilor, precum și pentru activități de sprijin desfășurate în contextul elaborării propunerilor și gestionării proiectelor finanțate prin programul-cadru; |
| --- | --- |

13.

Evaluare

| 14. | confirmă faptul că „excelența” ar trebui să rămână criteriul de evaluare esențial pentru toți cei trei piloni ai PC, dar relevă, de asemenea, importanța criteriilor existente privind „impactul” și „calitatea și eficiența punerii în aplicare”, care se pot dovedi utili pentru a evidenția valoarea adăugată a proiectului pentru UE; invită, prin urmare, Comisia să exploreze modalitățile prin care pot fi luate în considerare, în temeiul criteriilor referitoare la „impact” și la „calitatea și eficiența punerii în aplicare”, următoarele elemente: lipsa implicării regiunilor subreprezentate din UE, includerea ramurilor subreprezentate ale științei, cum ar fi SSU, precum și exploatarea infrastructurilor de cercetare finanțate prin fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI), care pot fi considerate importante pentru punerea în aplicare cu succes a Spațiului european de cercetare și pentru asigurarea sinergiilor dintre PC și fondurile ESI; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită îmbunătățirea și sporirea transparenței procedurilor de evaluare și de asigurare a calității aplicate de evaluatori; subliniază necesitatea de a se îmbunătăți feedbackul oferit participanților de-a lungul întregului proces de evaluare și solicită să se țină seama de criticile formulate de solicitanții necâștigători potrivit cărora sintezele rapoartelor de evaluare nu sunt suficient de aprofundate și de clare cu privire la ce ar trebui făcut în mod diferit pentru a reuși; invită, prin urmare, Comisia să publice, împreună cu cererea de propuneri, la criteriile detaliate de evaluare, pentru a le oferi participanților sinteze ale rapoartelor de evaluare mai detaliate și mai informative și să organizeze cererile de propuneri astfel încât să evite afluența excesivă de propuneri, care afectează grav motivația cercetătorilor și reputația programului; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia să ofere o definiție mai largă a termenului „impact”, ținând cont atât de efectele economice, cât și de cele sociale; subliniază că evaluarea impactului proiectelor de cercetare fundamentală ar trebui să rămână flexibilă; solicită Comisiei să mențină echilibrul între cererile „ascendente” (bottom-up) și cele „descendente” (top-down) și să analizeze ce procedură de evaluare (cu una sau două etape) este mai utilă pentru a evita afluența de propuneri și pentru a promova o cercetare de calitate; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită Comisiei să evalueze în ce măsură ar fi utilă o mai mare concentrare tematică în contextul efectelor asupra sustenabilității; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită Comisiei să îmbunătățească accesibilitatea portalului pentru participanți și să extindă rețeaua de puncte de contact naționale, dotând-o cu mai multe resurse, pentru a asigura un serviciu eficient pentru microîntreprinderi și pentru întreprinderile mici, în special în timpul depunerii și evaluării proiectelor; |
| --- | --- |

18.

| 19. | consideră că Consiliul European pentru Cercetare ar trebui să se implice în mai multe proiecte de colaborare din Europa și să se dedice, în special, regiunilor și instituțiilor cu capacitate redusă, pentru a propaga politicile și know-how-ul în materie de C&I ale UE în întreaga Uniune Europeană; |
| --- | --- |

19.

Aspecte transversale

| 20. | remarcă faptul că structura programului Orizont 2020 în general și abordarea provocărilor societale în particular sunt considerate salutare de foarte multe părți interesate; invită Comisia să continue să consolideze abordarea provocărilor societale și subliniază importanța cercetării colaborative în care sunt implicate universități, organizații de cercetare, întreprinderi (în special IMM-uri) și alți actori; solicită Comisiei să ia în considerare posibilitatea evaluării caracterului adecvat al listei de provocări societale, precum și a bugetelor individuale alocate fiecăreia dintre acestea, în funcție de actualul context economic, social și politic pe durata punerii în aplicare a PC și în strânsă cooperare cu Parlamentul European; |
| --- | --- |

20.

| 21. | recunoaște efortul Comisiei de a raționaliza procesele administrative și de a reduce timpul scurs între publicarea unei cereri de propuneri și alocarea unui grant; solicită Comisiei să își continue eforturile de reducere a birocrației și de simplificare a proceselor administrative; salută propunerea Comisiei de a introduce plăți forfetare, în scopul simplificării proceselor administrative și de audit; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită Comisiei să evalueze dacă modelul simplificat de finanțare introdus pentru Orizont 2020 a condus, după cum se dorea, la o implicare sporită a industriei; în acest sens, solicită să fie evaluată eficacitatea modelului de finanțare; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită Comisiei să evalueze în ce măsură utilizarea unor sisteme contabile naționale sau specifice, în locul sistemului specificat în normele privind participarea la program, ar putea contribui la simplificarea semnificativă a procedurii contabile și, astfel, la reducerea ratei de erori în ceea ce privește auditarea proiectelor cu finanțare europeană; în acest sens, solicită o cooperare mai strânsă cu Curtea de Conturi Europeană, precum și introducerea unei auditări unitare; |
| --- | --- |

23.

| 24. | constată că sinergiile între fonduri sunt esențiale pentru ca investițiile să devină mai eficiente; subliniază că RIS3 reprezintă un instrument important pentru stimularea sinergiilor, prin definirea cadrelor naționale și regionale pentru investițiile în C&D&I și, ca atare, ar trebui promovat și consolidat; regretă existența unor bariere semnificative care fac ca sinergiile să nu fie pe deplin operaționale (24); solicită, prin urmare, o aliniere a normelor și procedurilor aplicabile proiectelor din domeniul C&D&I în contextul fondurilor ESI și al PC și remarcă faptul că utilizarea eficace a sistemului mărcii de excelență va fi posibilă doar dacă se respectă condiția menționată anterior; solicită Comisiei să aloce o parte din fondurile ESI pentru sinergiile RIS3 cu programul Orizont 2020; invită Comisia să revizuiască normele privind ajutoarele de stat și să permită proiectelor de C&D finanțate din fonduri structurale să fie justificabile în temeiul normelor de procedură ale PC, garantând, în același timp, transparența acestora; invită Comisia și statele membre să asigure punerea în aplicare corectă a principiului adiționalității, care înseamnă, pe plan concret, că contribuțiile fondurilor europene nu ar trebui să înlocuiască cheltuielile naționale sau echivalente ale unui stat membru în regiunile în care se aplică principiul; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ia act de faptul că punerea în aplicare cu succes a Spațiului european de cercetare necesită utilizarea întregului potențial de C&D&I al tuturor statelor membre; recunoaște problema deficitului de participare din cadrul programului Orizont 2020, care trebuie să fie abordată atât la nivelul UE, cât și la nivel național, inclusiv prin intermediul fondurilor ESI; invită Comisia și statele membre să adapteze instrumentele existente sau să adopte noi măsuri pentru a acoperi acest deficit, dezvoltând, de exemplu, instrumente de colaborare în rețea pentru cercetători; salută politica „Răspândirea excelenței și extinderea participării”; solicită Comisiei să evalueze dacă cele trei instrumente de extindere a participării și-au atins obiectivele specifice: să asigure un buget adecvat și un set echilibrat de instrumente care să abordeze discrepanțele existente în UE în domeniul cercetării și inovării; solicită Comisiei și statelor membre să elaboreze norme clare care să permită punerea în aplicare deplină a sistemului mărcii de excelență și să exploreze noi sinergii de finanțare; solicită Comisiei să creeze mecanisme care să permită includerea în proiectele finanțate prin PC a infrastructurilor de cercetare finanțate prin fondurile ESI; solicită ca indicatorii utilizați pentru a defini „țările și regiunile subreprezentate” să fie reexaminați și ca lista acestor țări și regiuni să fie verificată în mod periodic pe parcursul punerii în aplicare a programului-cadru; |
| --- | --- |

25.

| 26. | remarcă faptul că, potrivit rapoartelor anuale ale Comisiei privind punerea în aplicare a programului Orizont 2020 în 2014 și 2015, țările UE-15 au primit 88,6 % din fonduri, în timp ce țările UE-13 au primit 4,5 % din fonduri, adică mai puțin decât finanțarea alocată țărilor asociate (6,4 %); |
| --- | --- |

26.

| 27. | salută eforturile de asigurare a unor legături mai bune între Spațiul european de cercetare și Spațiul european al învățământului superior, pentru a facilita pregătirea generației următoare de cercetători; recunoaște importanța integrării competențelor STIM și a competențelor antreprenoriale și de cercetare în sistemele de învățământ din statele membre începând cu o etapă timpurie a procesului de educație, pentru a încuraja tinerii să își dezvolte aceste abilități, întrucât C&D ar trebui abordată dintr-o perspectivă mai degrabă structurală decât ciclică sau temporală; invită statele membre și Comisia să consolideze stabilitatea și atractivitatea locului de muncă pentru tinerii cercetători; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază importanța unei cooperări mai strânse între industrie și universități și instituțiile științifice, pentru a facilita crearea de structuri dedicate în cadrul universităților și al centrelor științifice, în vederea stabilirii unor legături mai strânse cu sectorul producției; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că cooperarea globală constituie un mijloc important de consolidare a cercetării în Europa; confirmă faptul că participarea internațională a scăzut de la 5 % în cadrul PC7 la 2,8 % în cadrul programului Orizont 2020; reamintește că PC ar trebui să contribuie la garantarea faptului că Europa rămâne un actor global și subliniază, totodată, importanța diplomației științifice; invită Comisia să revizuiască condițiile cooperării internaționale în ceea ce privește PC și să stabilească măsuri concrete și imediate, o viziune strategică pe termen lung și o structură care să susțină acest obiectiv; salută, în acest sens, inițiative precum BONUS și PRIMA; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază necesitatea de a consolida cooperarea internațională în cadrul PC9 și de a răspândi diplomația științifică; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reamintește că integrarea SSU înseamnă a face cercetare în domeniul științelor socioeconomice și umaniste în cadrul proiectelor interdisciplinare, și nu o adăugire ex-post la proiecte de fapt tehnologice, și că cele mai urgente probleme cu care se confruntă UE necesită cercetare metodologică axată mai mult pe SSU din punct de vedere conceptual; constată că SSU sunt subreprezentate în actualul program-cadru; invită Comisia să ofere cercetătorilor din domeniul SSU mai multe posibilități de a participa la proiectele interdisciplinare ale programului-cadru și să asigure suficientă finanțare temelor ce țin de SSU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pune accentul pe echilibrul dintre cercetare și inovare în cadrul programului Orizont 2020 și solicită adoptarea unei abordări similare în noul program-cadru; salută înființarea EIC (25), însă insistă ca acest lucru să nu conducă, din nou, la separarea activităților de cercetare și de inovare sau la o fragmentare suplimentară a finanțării; subliniază că programul Orizont 2020 nu se concentrează suficient pe depășirea etapei numite „valea morții”, care constituie principalul obstacol în calea trecerii de la prototipuri la producție; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită Comisia să clarifice obiectivele, instrumentele și funcționarea EIC și subliniază necesitatea de a evalua rezultatele experimentale ale EIC; solicită Comisiei să propună o combinație echilibrată de instrumente pentru portofoliul EIC; subliniază că EIC nu ar trebui în niciun caz să devină un înlocuitor al pilonului 2 și că acest pilon nu ar trebui să devină un instrument de sprijin individual, ci, mai degrabă, ar trebui să se concentreze în continuare pe cercetarea colaborativă; subliniază necesitatea de a menține și a consolida instrumentul pentru IMM-uri și acțiunea „Calea rapidă spre inovare”; invită Comisia să elaboreze mecanisme pentru o mai bună includere a IMM-urilor în proiectele interdisciplinare de mare amploare ale PC9, pentru a valorifica întregul potențial al acestora; invită Comisia să păstreze CCI-urile în actuala structură a EIT, subliniind importanța transparenței și a implicării profunde a părților interesate, și să analizeze modul în care EIT și CCI-urile pot interacționa cu EIC; solicită Comisiei să elaboreze un cadru pentru investițiile de capital de risc privat, în cooperare cu EIC, pentru a încuraja investițiile de capital de risc în Europa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | salută inițiativele care aduc laolaltă sectorul public și cel privat pentru a stimula cercetarea și inovarea; subliniază că este necesar ca UE să își asume cu o mai mare fermitate rolul de lider în ceea ce privește plasarea pe primul plan a necesităților de cercetare publice și că este nevoie de un grad suficient de transparență și trasabilitate și de un nivel echitabil de rentabilitate publică a investițiilor în cadrul programului Orizont 2020 în ceea ce privește accesibilitatea, disponibilitatea și caracterul adecvat al produselor finite, mai ales în unele domenii sensibile precum sănătatea, apărarea intereselor publice și impactul social echitabil; invită Comisia să analizeze în continuare mecanisme, în special pentru exploatarea pe termen lung a tuturor proiectelor finanțate din granturile acordate prin PC, care să îmbine rentabilitatea publică echitabilă cu stimulente care să determine industria să participe la aceste proiecte; |
| --- | --- |

34.

| 35. | salută faptul că accesul liber este în prezent un principiu general în cadrul programului Orizont 2020; atrage atenția că numărul considerabil de publicații legate de proiecte din cadrul Orizont 2020 de până în decembrie 2016 (26) demonstrează că sunt necesare noi politici pentru garantarea schimbului de date și de cunoștințe, pentru a duce la maximum rezultatele cercetării și numărul de date științifice disponibile; solicită Comisiei să revizuiască criteriile de flexibilitate care ar putea sta în calea realizării acestui obiectiv și să îmbunătățească cunoștințele și dezvoltarea; |
| --- | --- |

35.

| 36. | salută finanțarea programului-pilot „Date deschise din cercetare”, ca un prim pas în direcția unui cloud pentru știința deschisă; recunoaște importanța și potențialul infrastructurilor electronice și a calculului intensiv, necesitatea implicării părților interesate din sectorul public și privat și a societății civile, precum și importanța inițiativelor științifice cetățenești pentru asigurarea unui rol mai activ al societății în definirea și abordarea problemelor și în stabilirea în comun a soluțiilor; invită Comisia și comunitatea de cercetare din sectorul public și din cel privat să cerceteze noi modele care să integreze resurse private de tip cloud și de rețea și infrastructuri electronice publice și să aibă în vedere lansarea agendei cetățenilor în domeniul științei și inovării; |
| --- | --- |

36.

| 37. | salută conceptul centrelor de inovare, introdus recent de Comisie, care consolidează și mai mult peisajul european al inovării, sprijinind întreprinderile, în special IMM-urile, în îmbunătățirea modelelor de afaceri și a proceselor de producție; |
| --- | --- |

37.

| 38. | încurajează punctele de contact naționale să se implice mai mult în promovarea proiectelor premiate cu „marca de excelență” și să contribuie la căutarea altor surse – fie naționale, fie internaționale – de finanțare publică sau privată pentru aceste proiectele, prin consolidarea cooperării în acest domeniu în cadrul rețelei PCN; |
| --- | --- |

38.

Recomandări privind PC9

| 39. | consideră că UE are potențialul de a deveni un centru de frunte la nivel mondial în domeniul cercetării și științei; în plus, consideră că, pentru a încuraja creșterea economică, crearea de locuri de muncă și inovarea, PC9 trebuie să devină o prioritate de vârf pentru Europa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | salută succesul programului Orizont 2020 și coeficientul de 1:11 al efectului de levier; invită Comisia să propună un buget total majorat de 120 de miliarde EUR pentru PC9; consideră că, dincolo de creșterea bugetului, este nevoie de un cadru care să încorporeze inovarea și solicită, prin urmare, Comisiei să clarifice conceptul de inovare și diferitele tipuri ale acesteia; |
| --- | --- |

40.

| 41. | constată că UE se confruntă cu numeroase provocări semnificative și dinamice și invită Comisia ca, împreună cu Parlamentul European, să prevadă în pilonul 3 un set echilibrat și flexibil de instrumente care să răspundă caracterului dinamic al problemelor emergente; subliniază necesitatea de a se asigura un buget suficient pentru provocările specifice din pilonul 3, precum și necesitatea de a se revizui periodic caracterul adecvat al provocărilor respective; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia să mențină echilibrul între cercetarea fundamentală și inovare în cadrul PC9; constată că este necesar să se consolideze cercetarea colaborativă; subliniază importanța unei mai mari implicări a IMM-urilor în proiecte colaborative și în inovare; |
| --- | --- |

42.

| 43. | încurajează Comisia să consolideze sinergiile între PC9 și alte fonduri europene specifice pentru cercetare și inovare și să stabilească instrumente armonizate și norme aliniate pentru aceste fonduri, atât la nivel european, cât și la nivel național și în strânsă cooperare cu statele membre; solicită Comisiei ca, în viitoarele programe-cadru, să țină seama în continuare de rolul important pe care îl joacă standardizarea în contextul inovărilor; |
| --- | --- |

43.

| 44. | observă că PC9 ar trebui să abordeze eventuala problemă referitoare la afluența de propuneri și la ratele de succes scăzute cu care s-a confruntat programul Orizont 2020; propune să se ia în considerare reintroducerea procedurii de evaluare în două etape, prima etapă fiind unificată, iar a doua, specifică, dedicată solicitanților selectați; invită Comisia să asigure sinteze ale raportului de evaluare suficient de cuprinzătoare, care să conțină indicații privind modul în care propunerea ar putea fi îmbunătățită; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că valoarea adăugată europeană trebuie să rămână o componentă esențială indiscutabilă a programului-cadru de cercetare; |
| --- | --- |

45.

| 46. | invită Comisia să separe cercetarea în domeniul apărării de cercetarea civilă în următorul CFM, punând la dispoziție două programe diferite cu două bugete separate care să nu afecteze ambițiile bugetare ale cercetării civile din cadrul PC9; invită, prin urmare, Comisia să prezinte Parlamentului posibile moduri de finanțare a viitorului program de cercetare în domeniul apărării, în conformitate cu tratatele, cu un buget special, cu resurse proaspete și cu norme specifice, subliniază, în acest sens, importanța controlului parlamentar; |
| --- | --- |

46.

| 47. | consideră că programul „Tehnologii viitoare și emergente” are un potențial ridicat pentru viitor și reprezintă un bun instrument pentru răspândirea ideilor inovatoare și a know-how-ului la nivel național și regional; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază, în contextul Acordului de la Paris și al obiectivelor UE privind clima, necesitatea de a trata ca prioritate finanțarea cercetării în domeniul schimbărilor climatice și a infrastructurii de colectare a datelor privind clima – în special deoarece Statele Unite au în vedere reduceri bugetare semnificative aplicate instituțiilor de cercetare în domeniul mediului din SUA; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază că PC9 pentru cercetare și inovare ar trebui să consolideze progresul social și competitivitatea UE, generând creștere economică, creând locuri de muncă și aducând noi cunoștințe și inovări, pentru a face față provocărilor cruciale cu care se confruntă Europa, precum și să realizeze în continuare progrese în direcția dezvoltării unui spațiu european de cercetare durabil; salută, în acest sens, structura actuală pe bază de piloni a PC și invită Comisia să păstreze această structură pentru asigurarea continuității și a previzibilității; solicită, așadar, Comisiei să continue eforturile pentru asigurarea coerenței, simplificării, transparenței și clarității programului, pentru îmbunătățirea procesului de evaluare, reducerea fragmentării, a duplicării și evitarea sarcinii administrative inutile; |
| --- | --- |

49.

| 50. | recunoaște că sarcinile administrative și cercetarea se anulează reciproc într-o mare măsură; subliniază, prin urmare, importanța menținerii obligațiilor de raportare la un nivel minim, astfel încât să se evite obstacolul birocratic din calea inovării și să se asigure utilizarea eficace a fondurilor PC9, asigurând, totodată, și independența cercetării; în acest scop, încurajează Comisia să își intensifice eforturile în materie de simplificare; |
| --- | --- |

50.

| 51. | constată că Comisia menționează tot mai frecvent sprijinul bazat pe rezultate; solicită Comisiei să definească mai precis noțiunea de „rezultate”; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită Comisia și statele membre să crească sinergiile între PC și alte fonduri și să abordeze problema deficiențelor în materie de cercetare cu care se confruntă regiunile de convergență din anumite state membre, aplicând principiul adiționalității; regretă că alocările financiare din fondurile structurale și de investiții pot avea drept rezultat o reducere a cheltuielilor naționale în domeniul C&D în regiunile în care se utilizează aceste fonduri și insistă asupra faptului că acestea trebuie să vină în completarea cheltuielilor publice naționale; invită, de asemenea, Comisia și statele membre să se asigure că finanțarea publică a C&D nu este considerată mai degrabă o investiție în viitor decât un cost; |
| --- | --- |

52.

| 53. | remarcă faptul că investițiile eficace în cercetare și inovare în cadrul fondurilor structurale sunt posibile numai dacă în statele membre au fost puse bazele în mod corespunzător; solicită, prin urmare, o legătură mai strânsă între recomandările specifice fiecărei țări privind reforme structurale și investițiile în cercetare și inovare; |
| --- | --- |

53.

| 54. | subliniază că este nevoie de noi centre și regiuni cu un nivel mai ridicat de excelență, precum și că este important ca Spațiul european de cercetare (SEC) să își continue dezvoltarea; subliniază, în acest scop, necesitatea de a crea mai multe sinergii între PC, FEIS și fondurile ESI; solicită politici care să elimine bariere precum salariile mai mici cu care se confruntă țările din est și sud, astfel încât să se evite exodul de creiere; solicită concentrarea cu prioritate pe excelența proiectului, mai degrabă decât pe excelența principalelor instituții „de elită”; |
| --- | --- |

54.

| 55. | consideră că este necesar să se includă stimulente mai puternice pentru a utiliza fondurile ESI pentru investițiile în C&I în cazul în care există recomandări specifice fiecărei țări în acest sens sau în cazul în care se identifică deficiențe; concluzionează că fondurile ESI pentru investițiile în C&I vor furniza 65 miliarde EUR în perioada 2014-2020; propune, prin urmare, utilizarea rezervei de performanță a fondurilor ESI stabilite pentru statele membre, pentru a investi o parte substanțială a veniturilor din fondurile structurale în C&I; |
| --- | --- |

55.

| 56. | salută principiul și potențialul „mărcii de excelență”, ca o etichetă de calitate aplicată în domeniul sinergiilor dintre fondurile ESI și Orizont 2020, dar constată că aceasta este insuficient pusă în aplicare, lucru datorat lipsei de finanțare în statele membre; consideră că proiectele care au fost depuse în scopul finanțării în cadrul programului Orizont 2020, au trecut prin criterii stricte de selecție și de atribuire, cu un rezultat pozitiv, însă nu au putut fi finanțate din cauza constrângerilor bugetare ar trebui să fie finanțate din resursele fondurilor ESI, dacă aceste resurse sunt disponibile în acest scop; subliniază faptul că un mecanism similar ar trebui să fie definit, de asemenea, pentru proiectele de cercetare colaborativă; |
| --- | --- |

56.

| 57. | invită Comisia să ofere sprijin la un nivel mai ridicat în cadrul PC9 pentru tinerii cercetători, cum ar fi instrumente de comunicare în rețea la nivel paneuropean, și să consolideze sistemele de finanțare pentru cercetătorii începători care au mai puțin de doi ani de experiență acumulată după finalizarea doctoratului; |
| --- | --- |

57.

| 58. | remarcă faptul că acțiunile Marie Curie reprezintă o sursă de finanțare larg recunoscută în rândul cercetătorilor și promovează mobilitatea acestora și dezvoltarea tinerilor cercetători; consideră că, pentru a asigura continuitatea, ar fi de dorit ca acțiunile Marie Curie să fie finanțate în continuare de PC9; |
| --- | --- |

58.

| 59. | invită Comisia și statele membre să încurajeze în continuare investițiile private în C&D&I, care trebuie să vină în completarea investițiilor publice, și nu să le înlocuiască; reamintește că două treimi din ponderea de 3 % din PIB a C&D ar trebui să provină de la sectorul privat (27); apreciază eforturile realizate în prezent de industrie și, având în vedere resursele publice în general insuficiente pentru cheltuielile cu C&D, solicită sectorului privat să se implice mai mult în cheltuielile cu C&D, în accesul liber și în știința deschisă; invită Comisia să stabilească gradul de participare al marii industrii (prin împrumuturi, granturi sau pe cheltuială proprie), în funcție de importanța valorii adăugate europene a proiectului și de capacitatea acestuia de a fi o forță motrice pentru IMM-uri, ținând cont, totodată, de specificul și necesitățile fiecărui sector; invită Comisia să monitorizeze contribuțiile „în natură” pentru a se asigura că investițiile sunt reale și noi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | invită Comisia să îmbunătățească transparența și claritatea normelor pentru cooperarea între sectorul public și cel privat în cadrul proiectelor PC9 ca urmare a rezultatelor și recomandărilor care rezultă din evaluare; solicită Comisiei să verifice și să evalueze instrumentele existente pentru parteneriatele public-privat; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază faptul că, independent de instrumentul pentru IMM-uri, implicarea industriei ar trebui sprijinită în continuare, întrucât industria deține cunoștințele de specialitate necesare în multe domenii și aduce o contribuție financiară semnificativă; |
| --- | --- |

61.

| 62. | regretă rezultatele împărțite obținute în ceea ce privește egalitatea de gen în cadrul programului Orizont 2020, întrucât singurul obiectiv îndeplinit este procentajul de femei din grupurile consultative, în timp ce procentajul de femei din comisiile de evaluare a proiectelor și din rândul coordonatorilor de proiect, precum și dimensiunea de gen în activitățile de cercetare și inovare rămân sub nivelurile-țintă; subliniază că este necesar să se îmbunătățească participarea și integrarea perspectivei de gen în cadrul PC9 și să se atingă nivelurile-țintă stabilite în Regulamentul privind programul Orizont 2020 și invită Comisia să realizeze un studiu pentru a analiza obstacolele sau dificultățile care ar putea condiționa subreprezentarea femeilor în cadrul programului; încurajează statele membre ca, în conformitate cu obiectivele Spațiului european de cercetare, să creeze un mediu politic și juridic echilibrat în ceea ce privește egalitatea de gen și să ofere stimulente pentru schimbare salută orientările Comisiei privind dezvoltarea egalității de gen în programul Orizont 2020 (28); reamintește că, potrivit acestor orientări, echilibrul de gen este unul dintre factorii de stabilire a ordinii de prioritate a propunerilor care au același număr de puncte peste prag; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ia act de faptul că următorul PC va trebui să țină cont de ieșirea Regatului Unit din UE și de consecințele acesteia; consideră că este benefic pentru C&I să existe cadre clare și stabile pe termen lung și că Regatul Unit ocupă o poziție de lider în domeniul științei; își exprimă dorința ca rețelele și colaborarea stabilite între Regatul Unit și UE să poată continua în domeniul cercetării, precum și ca, sub rezerva respectării anumitor condiții, să fie găsită rapid o soluție stabilă și satisfăcătoare, astfel încât să se asigure că UE nu pierde rezultatele științifice obținute în cadrul programului Orizont 2020 și al PC9; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 104.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 948.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 81.

(4)  JO L 347, 20.12.2013, p. 965.

(5)  JO L 347, 20.12.2013, p. 174.

(6)  JO L 347, 20.12.2013, p. 892.

(7)  JO L 169, 7.6.2014, pp. 54-178.

(8)  JO L 177, 17.6.2014, p. 9.

(9)  JO L 192, 1.7.2014, p. 1.

(10)  JO L 169, 7.6.2014, pp. 1-53.

(11)  http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/hlg_issue_papers.pdf.

(12)  JO C 34, 2.2.2017, p. 24.

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0052.

(14)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0075.

(15)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0311.

(16)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0320.

(17)  Studiul realizat de EPRS în februarie 2017 și intitulat „Orizont 2020, Programul-cadru al UE pentru cercetare și inovare. Evaluarea punerii în aplicare la nivel european”.

(18)  Cu peste 130 000 de propuneri primite, 9 000 de granturi semnate, 50 000 de participanți și 15,9 miliarde EUR din fondurile UE.

(19)  Două treimi din ponderea de 3 % din PIB a C&D ar trebui să provină de la întreprinderi. A se vedea datele Eurostat privind cheltuielile efectuate de sectorul privat pentru C&D: http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=tsc00031&plugin=1

(20)  http://ec.europa.eu/invest-in-research/pdf/download_en/barcelona_european_council.pdf

(21)  În total, cele șapte inițiative tehnologice comune reprezintă peste 7 miliarde EUR din fondurile Orizont 2020, aproximativ 10 % din întregul buget al programului Orizont 2020 și mai mult de 13 % din valoarea reală a fondurilor disponibile pentru cererile de finanțare din programul Orizont 2020 (aproximativ 8 miliarde EUR/an, pe o perioadă de șapte ani).

(22)  A se vedea concluziile Consiliului din 29 mai 2015.

(23)  Studiul EPRS din februarie 2017, intitulat „Orizont 2020, Programul-cadru al UE pentru cercetare și inovare. Evaluarea punerii în aplicare la nivel european”.

(24)  Marile infrastructuri de cercetare se încadrează în domeniul de aplicare și îndeplinesc obiectivele specifice ale FEDR, dar fondurile FEDR alocate la nivel național nu pot fi utilizate pentru cofinanțarea acestora; pe de altă parte, costurile de construcție aferente noilor infrastructuri de cercetare sunt eligibile în cadrul FEDR, dar cheltuielile operaționale și cu personalul nu sunt eligibile.

(25)  Comunicarea Comisiei intitulată „Viitorii lideri ai Europei: inițiativa privind întreprinderile nou-înființate și extinderea acestora” (COM(2016)0733).

(26)  Raportul OpenAIRE: în cadrul programului Orizont 2020, au fost finalizate 2 017 proiecte din totalul de 10 684 de proiecte (19 %) și 8 667 de proiecte sunt în curs de desfășurare. OpenAIRE a identificat 6 133 de publicații legate de 1 375 de proiecte ale Orizont 2020.

(27)  A se vedea concluziile Consiliului din 29 mai 2015.

(28)  A se vedea orientările Comisiei privind dezvoltarea egalității de gen din programul Orizont 2020. http://eige.europa.eu/sites/default/files/h2020-hi-guide-gender_en.pdf

---

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/41

---

P8_TA(2017)0254

Elemente constitutive ale politicii de coeziune a UE pentru perioada de după 2020

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la elemente constitutive ale politicii de coeziune a UE pentru perioada de după 2020 (2016/2326(INI))

(2018/C 331/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolul 3, și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 4, 162, 174-178 și 349, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolul 3, și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 4, 162, 174-178 și 349,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1) (denumit în continuare „Regulamentul privind dispozițiile comune”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1) (denumit în continuare „Regulamentul privind dispozițiile comune”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1302/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și funcționării unor astfel de grupări (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1302/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și funcționării unor astfel de grupări (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1300/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1300/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1084/2006 (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (7),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (8),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 septembrie 2016 intitulată „Evaluarea/revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2014-2020 – Un buget al UE axat pe rezultate” (COM(2016)0603), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 septembrie 2016 intitulată „Evaluarea/revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2014-2020 – Un buget al UE axat pe rezultate” (COM(2016)0603),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 decembrie 2015 intitulată „Investiții în locuri de muncă și în creștere – Valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene” (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 decembrie 2015 intitulată „Investiții în locuri de muncă și în creștere – Valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene” (COM(2015)0639),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la investiții în locuri de muncă și în creștere – valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene: o evaluare a raportului în temeiul articolului 16 alineatul (3) din RDC (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la investiții în locuri de muncă și în creștere – valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene: o evaluare a raportului în temeiul articolului 16 alineatul (3) din RDC (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la Cooperarea teritorială europeană – practici optime și măsuri inovatoare (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la Cooperarea teritorială europeană – practici optime și măsuri inovatoare (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 mai 2016 referitoare la accelerarea punerii în aplicare a politicii de coeziune (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 mai 2016 referitoare la accelerarea punerii în aplicare a politicii de coeziune (11),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European „Strategia UE pentru regiunea Dunării” (12) din 21 ianuarie 2010, Rezoluția Parlamentului European „Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Baltice și rolul macroregiunilor în viitoarea politică de coeziune” (13) din 6 iulie 2010, Rezoluția Parlamentului European „Strategia UE pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice” (14) din 28 octombrie 2015, Rezoluția Parlamentului European „Strategia UE pentru regiunea alpină” (15) din 13 septembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European „Strategia UE pentru regiunea Dunării” (12) din 21 ianuarie 2010, Rezoluția Parlamentului European „Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Baltice și rolul macroregiunilor în viitoarea politică de coeziune” (13) din 6 iulie 2010, Rezoluția Parlamentului European „Strategia UE pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice” (14) din 28 octombrie 2015, Rezoluția Parlamentului European „Strategia UE pentru regiunea alpină” (15) din 13 septembrie 2016,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2016 referitoare la sinergiile pentru inovare: fondurile structurale și de investiții europene, Orizont 2020 și alte fonduri europene în domeniul inovării și programe ale UE (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2016 referitoare la sinergiile pentru inovare: fondurile structurale și de investiții europene, Orizont 2020 și alte fonduri europene în domeniul inovării și programe ale UE (16),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2016 referitoare la noile instrumente de dezvoltare teritorială în politica de coeziune 2014-2020: investițiile teritoriale integrate (ITI) și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2016 referitoare la noile instrumente de dezvoltare teritorială în politica de coeziune 2014-2020: investițiile teritoriale integrate (ITI) și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) (17),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 noiembrie 2015 referitoare la tema simplificării și a orientării către performanță a politicii de coeziune în perioada 2014-2020 (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 noiembrie 2015 referitoare la tema simplificării și a orientării către performanță a politicii de coeziune în perioada 2014-2020 (18),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la Investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică: promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în Uniunea Europeană (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la Investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică: promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în Uniunea Europeană (19),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la dimensiunea urbană a politicilor UE (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la dimensiunea urbană a politicilor UE (20),

| — | având în vedere comunicările Comisiei și rezoluțiile Parlamentului referitoare la regiunile ultraperiferice și, în special, Rezoluția din 18 aprilie 2012 referitoare la rolul politicii de coeziune în regiunile ultraperiferice din Uniunea Europeană în contextul Strategiei „Europa 2020” (21) și Rezoluția din 26 februarie 2014 referitoare la dezvoltarea optimă a potențialului regiunilor ultraperiferice prin crearea de sinergii între fondurile structurale și alte programe ale Uniunii Europene (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicările Comisiei și rezoluțiile Parlamentului referitoare la regiunile ultraperiferice și, în special, Rezoluția din 18 aprilie 2012 referitoare la rolul politicii de coeziune în regiunile ultraperiferice din Uniunea Europeană în contextul Strategiei „Europa 2020” (21) și Rezoluția din 26 februarie 2014 referitoare la dezvoltarea optimă a potențialului regiunilor ultraperiferice prin crearea de sinergii între fondurile structurale și alte programe ale Uniunii Europene (22),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 octombrie 2015 referitoare la politica de coeziune și revizuirea Strategiei Europa 2020 (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 octombrie 2015 referitoare la politica de coeziune și revizuirea Strategiei Europa 2020 (23),

| — | având în vedere concluziile și recomandările Grupului la nivel înalt privind monitorizarea simplificării birocrației pentru beneficiarii fondurilor ESI, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile și recomandările Grupului la nivel înalt privind monitorizarea simplificării birocrației pentru beneficiarii fondurilor ESI,

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind Raportul Special nr. 31 din 2016 al Curții de Conturi, intitulat „Cel puțin un euro din cinci din bugetul UE ar trebui să fie cheltuit pentru acțiuni în domeniul climatic: există activități ambițioase în curs de desfășurare în acest sens, dar există un risc serios de a nu se reuși atingerea acestui obiectiv”, adoptate la 21 martie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind Raportul Special nr. 31 din 2016 al Curții de Conturi, intitulat „Cel puțin un euro din cinci din bugetul UE ar trebui să fie cheltuit pentru acțiuni în domeniul climatic: există activități ambițioase în curs de desfășurare în acest sens, dar există un risc serios de a nu se reuși atingerea acestui obiectiv”, adoptate la 21 martie 2017,

| — | având în vedere hotărârea Curții de Justiție din 15 decembrie 2015 (24) privind interpretarea articolului 349 din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții de Justiție din 15 decembrie 2015 (24) privind interpretarea articolului 349 din TFUE,

| — | având în vedere Raportul special nr. 19/2016 al Curții de Conturi intitulat „Execuția bugetului UE prin instrumente financiare – ce învățăminte trebuie desprinse din perioada de programare 2007-2013”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 19/2016 al Curții de Conturi intitulat „Execuția bugetului UE prin instrumente financiare – ce învățăminte trebuie desprinse din perioada de programare 2007-2013”,

| — | având în vedere raportul Comisiei din 22 februarie 2016 privind complementaritățile dintre fondurile structurale și de investiții europene și Fondul european pentru investiții strategice – asigurarea coordonării, a sinergiilor și a complementarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 22 februarie 2016 privind complementaritățile dintre fondurile structurale și de investiții europene și Fondul european pentru investiții strategice – asigurarea coordonării, a sinergiilor și a complementarității,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru bugete (A8-0202/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru bugete (A8-0202/2017),

| A. | întrucât politica de coeziune a UE se bazează pe TUE și pe TFUE și exprimă solidaritatea UE ca unul dintre principiile fundamentale ale Uniunii, prin urmărirea obiectivului menționat în tratat de reducere a disparităților regionale și promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale între toate regiunile UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât politica de coeziune a UE se bazează pe TUE și pe TFUE și exprimă solidaritatea UE ca unul dintre principiile fundamentale ale Uniunii, prin urmărirea obiectivului menționat în tratat de reducere a disparităților regionale și promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale între toate regiunile UE;

| B. | întrucât funcționarea UE ca „motor de convergență” a stagnat după 2008, generând o creștere semnificativă a divergențelor existente între statele membre, precum și apariția unor inegalități sociale și economice tot mai profunde în întreaga UE; reamintește că politica de coeziune la nivel european este foarte eficientă, în special în promovarea diverselor forme de cooperare teritorială și de aceea rămâne – în dimensiunea sa economică, socială și teritorială – o politică indispensabilă care combină nevoile specifice ale unui teritoriu cu prioritățile UE și produce rezultate concrete pe teren pentru toți cetățenii săi; |
| --- | --- |

B.

întrucât funcționarea UE ca „motor de convergență” a stagnat după 2008, generând o creștere semnificativă a divergențelor existente între statele membre, precum și apariția unor inegalități sociale și economice tot mai profunde în întreaga UE; reamintește că politica de coeziune la nivel european este foarte eficientă, în special în promovarea diverselor forme de cooperare teritorială și de aceea rămâne – în dimensiunea sa economică, socială și teritorială – o politică indispensabilă care combină nevoile specifice ale unui teritoriu cu prioritățile UE și produce rezultate concrete pe teren pentru toți cetățenii săi;

| C. | întrucât politica de coeziune rămâne principala politică, de mare succes și foarte apreciată, de investiții și de dezvoltare la nivelul UE pentru crearea de locuri de muncă durabile și a unei creșteri economice inteligente, durabile și favorabile incluziunii în perioada de după 2020, în special în contextul unei scăderi drastice a investițiilor publice și private în multe state membre, și date fiind repercusiunile globalizării; reamintește că politica de coeziune a jucat un rol esențial și a demonstrat o capacitate de reacție semnificativă la constrângerile macroeconomice; |
| --- | --- |

C.

întrucât politica de coeziune rămâne principala politică, de mare succes și foarte apreciată, de investiții și de dezvoltare la nivelul UE pentru crearea de locuri de muncă durabile și a unei creșteri economice inteligente, durabile și favorabile incluziunii în perioada de după 2020, în special în contextul unei scăderi drastice a investițiilor publice și private în multe state membre, și date fiind repercusiunile globalizării; reamintește că politica de coeziune a jucat un rol esențial și a demonstrat o capacitate de reacție semnificativă la constrângerile macroeconomice;

| D. | întrucât ultima reformă a politicii de coeziune din 2013 a fost cuprinzătoare și substanțială, accentul punându-se de această dată, pe de o parte, pe o abordare orientată spre rezultate, pe concentrarea tematică, pe eficiență și pe eficacitate și, pe de altă parte, pe principiile parteneriatului, guvernanței pe mai multe niveluri, specializării inteligente și abordărilor la nivel local; |
| --- | --- |

D.

întrucât ultima reformă a politicii de coeziune din 2013 a fost cuprinzătoare și substanțială, accentul punându-se de această dată, pe de o parte, pe o abordare orientată spre rezultate, pe concentrarea tematică, pe eficiență și pe eficacitate și, pe de altă parte, pe principiile parteneriatului, guvernanței pe mai multe niveluri, specializării inteligente și abordărilor la nivel local;

| E. | întrucât politica de coeziune reînnoită a determinat o trecere treptată de la o concentrare pe proiectele majore legate de infrastructură către o concentrare pe stimularea economiei bazate pe cunoaștere și a inovării; |
| --- | --- |

E.

întrucât politica de coeziune reînnoită a determinat o trecere treptată de la o concentrare pe proiectele majore legate de infrastructură către o concentrare pe stimularea economiei bazate pe cunoaștere și a inovării;

| F. | întrucât aceste principii ar trebui menținute și consolidate în perioada de după 2020, pentru a asigura continuitatea, vizibilitatea, securitatea juridică, accesibilitatea și transparența punerii în aplicare a politicii; |
| --- | --- |

F.

întrucât aceste principii ar trebui menținute și consolidate în perioada de după 2020, pentru a asigura continuitatea, vizibilitatea, securitatea juridică, accesibilitatea și transparența punerii în aplicare a politicii;

| G. | întrucât, pentru a asigura succesul politicii de coeziune în perioada de după 2020, este esențial să se reducă sarcinile administrative ale beneficiarilor săi, să se identifice echilibrul corect între orientarea spre rezultate a politicii și nivelul de verificări și controale pentru creșterea proporționalității, să se introducă diferențierea în procesul de punere în aplicare a programelor și să se simplifice normele și procedurile, care în prezent sunt deseori percepute ca fiind prea complexe; |
| --- | --- |

G.

întrucât, pentru a asigura succesul politicii de coeziune în perioada de după 2020, este esențial să se reducă sarcinile administrative ale beneficiarilor săi, să se identifice echilibrul corect între orientarea spre rezultate a politicii și nivelul de verificări și controale pentru creșterea proporționalității, să se introducă diferențierea în procesul de punere în aplicare a programelor și să se simplifice normele și procedurile, care în prezent sunt deseori percepute ca fiind prea complexe;

| H. | întrucât aceste elemente — combinate cu abordarea politică integrată și cu principiul parteneriatului — ilustrează valoarea adăugată a politicii de coeziune; |
| --- | --- |

H.

întrucât aceste elemente — combinate cu abordarea politică integrată și cu principiul parteneriatului — ilustrează valoarea adăugată a politicii de coeziune;

| I. | întrucât nici constrângerile bugetare din ce în ce mai mari atât de la nivelul UE, cât și de la nivel național, nici consecințele Brexitului nu ar trebui să conducă la slăbirea politicii de coeziune a UE; solicită, în acest context, ca negociatorii UE și ai Regatului Unit să reflecteze asupra avantajelor și inconvenientelor participării în continuare a Regatului Unit la programele de cooperare teritorială europeană; |
| --- | --- |

I.

întrucât nici constrângerile bugetare din ce în ce mai mari atât de la nivelul UE, cât și de la nivel național, nici consecințele Brexitului nu ar trebui să conducă la slăbirea politicii de coeziune a UE; solicită, în acest context, ca negociatorii UE și ai Regatului Unit să reflecteze asupra avantajelor și inconvenientelor participării în continuare a Regatului Unit la programele de cooperare teritorială europeană;

| J. | întrucât politica de coeziune tratează deja o gamă foarte largă de provocări legate de obiectivele sale prevăzute în tratate și nu se poate pretinde ca, în limitele aceluiași buget – sau cu un buget și mai mic -, să abordeze toate noile provocări cu care s-ar putea confrunta UE după 2020, deși impactul poate fi mai mare dacă statelor membre, regiunilor și orașelor li s-ar permite o mai mare flexibilitate pentru a susține noile provocări în materie de politică; |
| --- | --- |

J.

întrucât politica de coeziune tratează deja o gamă foarte largă de provocări legate de obiectivele sale prevăzute în tratate și nu se poate pretinde ca, în limitele aceluiași buget – sau cu un buget și mai mic -, să abordeze toate noile provocări cu care s-ar putea confrunta UE după 2020, deși impactul poate fi mai mare dacă statelor membre, regiunilor și orașelor li s-ar permite o mai mare flexibilitate pentru a susține noile provocări în materie de politică;

Valoarea adăugată a politicii de coeziune a UE

| 1. | se opune cu fermitate oricărui scenariu pentru UE-27 până în 2025, astfel cum este inclus în Cartea albă privind viitorul Europei, fapt care ar diminua eforturile UE cu privire la politica de coeziune; invită, în schimb, Comisia să prezinte o propunere legislativă cuprinzătoare pentru o politică de coeziune post-2020 solidă și eficace; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că creșterea economică și convergența economică și socială regională nu pot fi atinse fără o bună guvernanță, fără cooperare, fără încredere reciprocă între toate părțile interesate și fără implicarea efectivă a tuturor partenerilor de la nivel național, regional și local, astfel cum prevede principiul parteneriatului [articolul 5 din Regulamentul privind dispozițiile comune (RDC)]; reamintește că regimul de gestiune partajată al politicii de coeziune a UE îi oferă acesteia din urmă un instrument unic cu ajutorul căruia să răspundă în mod direct preocupărilor cetățenilor în ceea ce privește provocările interne și externe; este de părere că gestiunea partajată, care se bazează pe principiul parteneriatului, pe guvernanța pe mai multe niveluri și pe coordonarea diferitelor niveluri administrative are o valoare semnificativă pentru a asigura o mai mare responsabilitate pentru punerea în aplicare a politicii în rândul tuturor părților interesate; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază efectele de catalizator ale politicii de coeziune și învățămintele care pot fi trase pentru administrații, beneficiari și părțile interesate; subliniază abordările orizontală și transversală ale politicii de coeziune ca politică inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii, care oferă un cadru pentru mobilizarea și coordonarea actorilor naționali și subnaționali și îi angajează în mod direct în activități comune în vederea realizării priorităților UE prin intermediul proiectelor cofinanțate; solicită, în acest context, coordonarea și cooperarea optime între direcțiile generale ale Comisiei pentru politica de coeziune și alte direcții generale, precum și cu autoritățile naționale, regionale și locale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | regretă adoptarea tardivă a mai multor programe operaționale și desemnarea tardivă a autorităților de management în unele state membre în timpul perioadei de programare actuale; salută primele semne ale punerii în aplicare accelerate a programelor operaționale, observate în cursul anului 2016; îndeamnă Comisia să continue activitatea Grupului operativ pentru o mai bună implementare pentru sprijinirea punerii în aplicare și identificarea cauzelor întârzierilor și să propună soluții și măsuri practice pentru a evita apariția unor probleme similare la începutul următoarei perioade de programare; încurajează puternic toți actorii implicați să continue să îmbunătățească și să accelereze punerea în aplicare, fără a crea blocaje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ia act de deficiențele planificării financiare și ale sistemului de implementare ce au condus la acumularea de facturi neonorate și a unor arierate fără precedent, restante încă din cadrul financiar multianual (CFM) anterior; solicită Comisiei să prezinte o soluție structurală la astfel de probleme înainte de expirarea actualului CFM și pentru a preîntâmpina propagarea lor în următorul CFM; subliniază că nivelul creditelor de plată trebuie să reflecte angajamentele anterioare, mai ales spre sfârșitul perioadei, când nivelul cererilor de plată din partea statelor membre are tendința de a crește în mod semnificativ; |
| --- | --- |

5.

| 6. | recunoaște că, în unele state membre, principiul parteneriatului a condus la o cooperare mai strânsă cu autoritățile locale și regionale, deși încă se mai pot realiza îmbunătățiri pentru a se asigura implicarea reală și din timp a tuturor părților interesate, inclusiv din rândul societății civile, în vederea creșterii gradului de responsabilitate și a vizibilității în punerea în aplicare a politicii de coeziune, fără a crește sarcinile administrative sau a provoca întârzieri; subliniază că părțile interesate ar trebui să fie implicate în continuare în conformitate cu abordarea guvernanței pe mai multe niveluri; consideră că principiul parteneriatului și Codul de conduită ar trebui consolidate mai mult în viitor, prin introducerea, de exemplu, a unor cerințe minime clare privind participarea partenerilor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că, deși politica de coeziune a atenuat impactul recentei crize economice și financiare din UE și al măsurilor de austeritate, disparitățile regionale, precum și disparitățile în materie de competitivitate și inegalitățile sociale sunt în continuare ridicate; solicită acțiuni continue pentru reducerea acestor disparități și pentru prevenirea dezvoltării de noi disparități în toate tipurile de regiuni, menținând și consolidând sprijinul acordat regiunilor, astfel încât să se faciliteze asumarea politicii în fiecare tip de regiune și să se atingă obiectivele UE în întreaga UE; consideră, în acest context, că trebuie să se acorde mai multă atenție îmbunătățirii rezistenței regiunilor la șocurilor bruște; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește că cooperarea teritorială, în toate formele sale, inclusiv strategiile macro-regionale, al cărei potențial nu este încă pe deplin exploatat, transpune conceptul de cooperare și coordonare politică a regiunilor și a cetățenilor la nivel transfrontalier în cadrul UE; subliniază valoarea politicii de coeziune în ceea ce privește abordarea provocărilor specifice inerente insulelor, regiunilor transfrontaliere și regiunilor celor mai nordice slab populate, așa cum se prevede la articolul 174 din TFUE, regiunilor ultraperiferice definite la articolele 349 și 355 din TFUE, care beneficiază de un statut special și ale căror instrumente specifice și finanțare ar trebui menținute după 2020, precum și regiunilor periferice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | observă că cooperarea teritorială europeană reprezintă unul dintre obiectivele importante ale politicii de coeziune pentru 2014-2020 care aduce o valoarea adăugată substanțială obiectivelor UE, încurajează solidaritatea între regiunile UE și cu vecinii acesteia și facilitează schimbul de experiență și transferul de bune practici, de exemplu, prin intermediul documentelor standardizate; insistă asupra necesității de a continua promovarea cooperării transfrontaliere, transnaționale și interregionale, ca o componentă a obiectivului privind consolidarea coeziunii teritoriale în conformitate cu articolul 174 din TFUE; consideră că aceasta ar trebui să rămână un instrument important pentru perioada de după 2020; subliniază, totuși, că actualul buget destinat cooperării teritoriale europene nu face față provocărilor majore cu care se confruntă programele Interreg și nici nu sprijină eficient cooperarea transfrontalieră; solicită un buget majorat în mod semnificativ pentru cooperarea teritorială europeană în următoarea perioadă de programare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază importanța actualului program de cooperare Interreg Europa, destinat autorităților publice europene pentru a facilita schimbul de experiență și transferul de bune practici; sugerează ca posibilitățile de finanțare în cadrul următorului program Interreg Europa după 2020 să fie extinse, pentru a permite investițiile în proiecte-pilot fizice și în proiecte demonstrative, ținându-se seama și de implicarea părților interesate din Europa; |
| --- | --- |

10.

Arhitectura politicii de coeziune după 2020 – continuitate și domeniile în care sunt necesare îmbunătățiri

| 11. | subliniază că actuala clasificare a regiunilor, reformele introduse, cum ar fi concentrarea tematică și cadrul de performanță, au demonstrat valoarea politicii de coeziune; solicită Comisiei să prezinte idei pentru o mai mare flexibilitate în execuția bugetului UE în ansamblul său; consideră că crearea unei rezerve este o opțiune interesantă în acest context pentru a aborda evenimentele neprevăzute majore în timpul perioadei de programare și pentru a facilita reprogramarea programelor operaționale în vederea adaptării investițiilor din fondurile ESI la nevoile în schimbare ale fiecărei regiuni și pentru a face față efectelor globalizării la nivel regional și local, fără a afecta totuși investițiile politicii de coeziune sau concentrarea strategică, obiectivele pe termen lung și securitatea și stabilitatea planificării programelor multianuale pentru autoritățile regionale și locale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | recunoaște valoarea condiționalităților ex ante, în special a celei privind strategiile de cercetare și inovare pentru specializare inteligentă (RIS3), care continuă sprijinirea programării strategice a fondurilor ESI și care au condus la o mai bună orientare spre performanță; constată că condiționalitățile ex ante, care permit ca fondurile ESI să sprijine în mod eficient realizarea obiectivelor Uniunii pentru perioada de după 2020, fără a aduce atingere obiectivelor de coeziune prevăzute în tratat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | se opune condiționalităților macroeconomice și subliniază că legătura dintre politica de coeziune și procesele de guvernanță economică în semestrul european trebuie să fie echilibrată, reciprocă și fără caracter punitiv față de toate părțile interesate; sprijină o mai bună recunoaștere a dimensiunii teritoriale care ar putea fi benefică pentru semestrul european, și anume că guvernanța economică și obiectivele politicii de coeziune privind coeziunea economică, socială și teritorială, precum și creștere durabilă, ocuparea forței de muncă și protecția mediului ar trebui să fie luate în considerare într-o abordare echilibrată; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că, în măsura în care fondurile politicii de coeziune au ca scop stimularea investițiilor, a creșterii și a ocupării forței de muncă în întreaga Uniune, Comisia ar trebui să exploreze, în al șaptelea raport privind coeziunea și în strânsă cooperare cu guvernele statelor membre, modul de abordare al impactului acestor investiții asupra deficitelor bugetare ale acestor guverne; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că creșterea capacităților administrative și instituționale – și deci consolidarea agențiilor naționale și regionale pentru sprijinirea investițiilor – în domeniul programării, punerii în aplicare și evaluării programelor operaționale, precum și calitatea formării profesionale în statele membre și regiuni sunt esențiale pentru ca politica de coeziune să aibă performanțe bune în timp util, este esențială pentru programarea, punerea în aplicare și evaluarea programelor operaționale, precum și pentru realizarea unei convergențe către standarde mai ridicate; subliniază, în acest context, importanța inițiativei „Taiex Regio Peer 2 Peer”, care îmbunătățește capacitatea administrativă și instituțională și aduce rezultate mai bune pentru investițiile UE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază necesitatea de a simplifica sistemul global de gestionare a politicii de coeziune la toate nivelurile de guvernanță, facilitând programarea, gestionarea și evaluarea programelor operaționale, astfel încât să devină mai accesibil, mai flexibil și mai eficient; subliniază, în acest context, importanța combaterii suprareglementării în statele membre; solicită Comisiei să mărească posibilitățile de e-coeziune și tipurile specifice de cheltuieli, cum ar fi baremurile standard pentru costurile unitare și sumele forfetare în cadrul Regulamentului privind dispozițiile comune, și să introducă o platformă digitală sau ghișee unice cu informații pentru solicitanți și beneficiari; sprijină concluziile și recomandările adoptate până în prezent de Grupul la nivel înalt privind monitorizarea simplificării birocrației pentru beneficiarii fondurilor ESI și încurajează statele membre să pună în aplicare aceste recomandări; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită Comisiei să aibă în vedere soluții bazate pe proporționalitate și diferențiere, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a programelor, bazate pe riscuri, criterii obiective și stimulente pozitive pentru programe, amploarea și capacitatea administrativă a lor, în special în privința nivelurilor multiple de audit, care ar trebui să se concentreze pe combaterea neregularităților, și anume a fraudei și a corupției, și numărul de controale, pentru o mai bună armonizare a politicii de coeziune cu politica în domeniul concurenței și alte politici ale Uniunii, mai ales a normelor privind ajutoarele de stat aplicabile fondurilor ESI, dar nu FEIS sau Orizont 2020, precum și în ceea ce privește posibilitatea aplicării unui set unic de norme pentru toate fondurile ESI pentru eficientizarea finanțării ținând seama totodată de specificitățile fiecărui fond; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită Comisiei, în perspectiva unei simplificări reale și de comun acord cu autoritatea de gestionare de programe naționale și regionale, să elaboreze un plan fezabil de extindere a sistemului de costuri simplificate asupra FEDR, în conformitate, de asemenea, cu dispozițiile din propunerea de regulament de modificare a regulamentului financiar aplicabil bugetului denumit „Omnibus”; |
| --- | --- |

18.

| 19. | consideră că granturile ar trebui să rămână baza finanțării politicii de coeziune; constată, cu toate acestea, rolul tot mai important al instrumentelor financiare; subliniază că împrumuturile, capitalurile proprii sau garanțiile pot juca un rol complementar, dar că ar trebui utilizate cu precauție, pe baza unei evaluări adecvate ex-ante, iar granturile ar trebui complementate doar atunci când astfel de instrumente financiare demonstrează o valoare adăugată și ar putea avea un efect de levier prin atragerea de sprijin financiar suplimentar, ținând seama de disparitățile regionale și de diversitatea practicilor și experiențelor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că este important ca autorităților locale și regionale să li se acorde asistență din partea Comisiei, a BEI și a statelor membre cu privire la instrumentele financiare inovatoare, prin intermediul unor platforme precum fi-compass sau prin furnizarea de stimulente pentru beneficiari; reamintește că aceste instrumente nu sunt potrivite pentru toate tipurile de intervenții în cadrul politicii de coeziune; consideră că toate regiunile, în mod voluntar, ar trebui să poată decide cu privire la punerea în aplicare a instrumentelor financiare în funcție de nevoile lor; se opune totuși obiectivelor cantitative obligatorii pentru utilizarea instrumentelor financiare și subliniază că folosirea tot mai frecventă a instrumentelor financiare nu ar trebui să conducă la o reducere a bugetului UE în general; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia să asigure consolidarea sinergiilor și comunicării între fondurile ESI și alte fonduri și programe ale Uniunii, inclusiv FEIS, și să faciliteze punerea în aplicare de operațiuni bazate pe fonduri multiple; subliniază că FEIS nu ar trebui să submineze coerența strategică, concentrarea teritorială și perspectiva pe termen lung a programării politicii de coeziune și nu ar trebui să înlocuiască sau să împiedice accesul la granturi și nici să încerce să înlocuiască sau să reducă bugetul FEIS; insistă asupra adiționalității reale a resurselor sale; solicită stabilirea unor limite clare între FEIS și politica de coeziune, însoțită de punerea la dispoziție a unor posibilități de a le combina și de a le facilita utilizarea fără a le amesteca, ceea ce ar putea mări atractivitatea structurii de finanțare pentru o mai bună utilizare a resurselor limitate ale UE; consideră că sunt necesare armonizarea normelor privind operațiile bazate pe fonduri multiple, precum și o strategie de comunicare clară referitoare la posibilitățile de finanțare existente; invită Comisia, în acest context, să dezvolte un set de instrumente pentru beneficiari; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia să aibă în vedere elaborarea unui set de indicatori suplimentar care să completeze indicatorul PIB, care rămâne principala metoda legitimă și fiabilă pentru alocarea echitabilă a fondurilor ESI; consideră că, în acest context, ar trebui evaluat și luat în considerare indicele progresului social sau un indicator demografic, pentru a oferi o imagine cuprinzătoare a dezvoltării regionale; consideră că acești indicatori ar putea răspunde mai bine noilor tipuri de inegalități dintre regiunile UE pe cale de apariție; subliniază, în plus, relevanța indicatorilor de rezultat pentru consolidarea orientării spre rezultate și performanță a politicii de coeziune; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită Comisia să ia în considerare măsuri care vizează soluționarea problemei finanțării naționale a proiectelor din domeniul politicii de coeziune, având în vedere problema cu care se confruntă autoritățile locale și regionale în statele membre foarte centralizate, care nu au capacități fiscale și financiare suficiente și care întâmpină mari dificultăți în cofinanțarea proiectelor și, adeseori, chiar în elaborarea documentației proiectelor, din cauza lipsei de resurse financiare disponibile, ceea ce conduce la o utilizare mai scăzută a politicii de coeziune; |
| --- | --- |

23.

| 24. | încurajează Comisia să analizeze posibilitatea utilizării nivelului NUTS III drept clasificare a regiunilor în cadrul politicii de coeziune pentru unele priorități selectate; |
| --- | --- |

24.

Domeniile de politică esențiale pentru modernizarea politicii de coeziune după 2020

| 25. | subliniază importanța FSE, a Garanției pentru tineret și a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, în special în ceea ce privește combaterea șomajului pe termen lung și a șomajului în rândul tinerilor din Uniune, care se situează la unul dintre cele mai ridicate niveluri din istorie, în special în regiunile mai puțin dezvoltate, în regiunile ultraperiferice și în regiunile care au fost cel mai grav afectate de criză; subliniază rolul esențial al IMM-urilor în crearea de locuri de muncă – mai exact a 80 % dintre locurile de muncă din Uniune – și în promovarea sectoarelor inovatoare precum economia digitală și economia cu emisii scăzute de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

25.

| 26. | consideră că politica de coeziune din perioada de după 2020 ar trebui să ajute în continuare persoanele vulnerabile și marginalizate, să abordeze inegalitățile tot mai mari și să clădească solidaritate; ia act de impactul pozitiv din punctul de vedere al valorii adăugate sociale și profesionale a investițiilor în educație, formare și cultură; subliniază, de asemenea, necesitatea de a menține incluziunea socială, inclusiv cheltuielile din FSE, completate de investițiile FEDR în domeniul respectiv; |
| --- | --- |

26.

| 27. | sugerează utilizarea mai bună a fondurilor ESI pentru a răspunde schimbărilor demografice și consecințelor locale și regionale ale acestora; consideră că în regiunile care se confruntă cu provocări precum depopularea, fondurile ESI ar trebui mai bine vizate pentru a crea locuri de muncă și creștere; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ia act de importanța din ce în ce mai mare a Agendei teritoriale și a parteneriatelor de succes între mediul rural și cel urban, precum și de rolul exemplar al orașelor inteligente ca microcosmosuri și catalizatori pentru soluții inovatoare la provocările de la nivel local și regional; |
| --- | --- |

28.

| 29. | salută Pactul de la Amsterdam și recunoașterea într-o mai mare măsură a rolului orașelor și al zonelor urbane în elaborarea politicilor europene și solicită o punere în aplicare efectivă a metodei de lucru de cooperare prin intermediul parteneriatelor pe care le prevede pactul; se așteaptă ca rezultatele să fie incluse în viitoarele politici ale UE în perioada de după 2020; |
| --- | --- |

29.

| 30. | evidențiază dimensiunea urbană îmbunătățită a politicii de coeziune sub forma unor dispoziții specifice pentru dezvoltarea urbană durabilă și pentru acțiuni inovatoare urbane; consideră că aceasta ar trebui dezvoltată și consolidată din punct de vedere financiar și în perioada de după 2020 și că subdelegarea de competențe către niveluri inferioare ar trebui consolidată; încurajează Comisia să îmbunătățească coordonarea între diferitele măsuri destinate orașelor pentru a consolida sprijinul direct acordat administrațiilor locale în cadrul politicii de coeziune prin furnizarea de finanțare și de instrumente adaptate dezvoltării teritoriale; subliniază rolul viitor al instrumentelor de dezvoltare teritorială, precum dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității și investițiile teritoriale integrate; |
| --- | --- |

30.

| 31. | sprijină angajamentele asumate de UE în cadrul Acordului de la Paris privind schimbările climatice; reamintește, în acest context, obiectivul tuturor instituțiilor UE de a utiliza cel puțin 20 % din bugetul UE pentru acțiuni legate de schimbările climatice și subliniază că fondurile ESI joacă un rol esențial în această direcție și ar trebui utilizate în continuare cât mai eficient posibil pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, precum și pentru economia verde și sursele regenerabile de energie; consideră necesară îmbunătățirea sistemului de monitorizare a cheltuielilor în domeniul climei; subliniază, în acest sens, potențialul cooperării teritoriale europene, precum și rolul orașelor și regiunilor în contextul Agendei urbane; |
| --- | --- |

31.

| 32. | remarcă faptul că RIS3 consolidează ecosistemele de inovare regională; subliniază că, pentru ca UE să poată face față concurenței globale, cercetarea, inovarea și dezvoltarea tehnologică ar trebui să joace în continuare un rol esențial; consideră că modelul specializării inteligente ar trebui să devină principala abordare în cadrul politicii de coeziune în perioada după 2020, prin încurajarea cooperării între diferitele regiuni, zonele urbane și rurale și stimularea dezvoltării economice în UE, prin crearea de sinergii între RIS3 transnaționale și clusterele de nivel internațional; reamintește proiectul-pilot existent „Calea către excelență” (Stairway to Excellence – S2E), care oferă în continuare sprijin regiunilor pentru dezvoltarea și valorificarea sinergiilor între fondurile FEIS, programul Orizont 2020 și alte programe de finanțare ale UE; consideră, prin urmare, că trebuie depuse eforturi suplimentare pentru optimizarea sinergiilor, pentru a consolida în continuare specializarea inteligentă și inovarea în perioada de după 2020; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că o mai bună vizibilitate a politicii de coeziune este esențială pentru a combate euroscepticismul și poate contribui la recâștigarea încrederii cetățenilor; subliniază că, pentru a îmbunătăți vizibilitatea fondurilor ESI, trebuie să se pună accentul într-o mai mare măsură pe conținutul și rezultatele programelor lor, printr-o abordare ascendentă, permițând participarea părților interesate și beneficiarilor, care pot constitui un mijloc eficient de diseminare a rezultatelor politicii de coeziune; îndeamnă, de asemenea, Comisia, statele membre, regiunile și orașele să comunice într-un mod mai eficient rezultatele măsurabile ale politicii de coeziune care aduc o valoare adăugată în viața de zi cu zi a cetățenilor UE; solicită ca activitățile de comunicare desfășurare în cadrul unui buget specific în domeniul asistenței tehnice să continue, dacă este cazul, după încheierea unui proiect, până când rezultatele vor fi clar vizibile; |
| --- | --- |

33.

Perspective

| 34. | solicită ca promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale și a solidarității în UE, precum și ca orientarea fondurilor UE către creștere economică, crearea de locuri de muncă și competitivitate să fie plasate pe prima pagină a agendei UE; solicită, de asemenea, continuarea luptei împotriva disparităților regionale, a sărăciei și excluziunii sociale, precum și a discriminării; consideră că, pe lângă obiectivele prevăzute în tratate, politica de coeziune ar trebui să servească în continuare drept instrument pentru atingerea obiectivelor politice ale UE, contribuind în acest fel la o mai bună vizibilitate a performanțelor sale, și să rămână principala politică de investiții a Uniunii disponibilă tuturor regiunilor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | reiterează că este momentul să se pregătească politica de coeziune pentru perioada de după 2020 în vederea lansării efective a acesteia la începutul noii perioade de programare; solicită, prin urmare, ca elaborarea de către Comisie a noului cadru legislativ să înceapă în timp util, și anume imediat după prezentarea și traducerea în limbile oficiale a propunerii Comisiei pentru următorul CFM; solicită, de asemenea, adoptarea în timp util a tuturor propunerilor legislative pentru viitoarea politică de coeziune și orientări privind gestionarea și controlul, înainte de începerea noii perioade de programare, fără efect retroactiv; subliniază că punerea în aplicare cu întârziere a programelor operaționale poate să afecteze eficiența politicii de coeziune; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ia act de faptul că nucleul actualului cadru legislativ al politicii de coeziune ar trebui menținut după 2020 printr-o politică îmbunătățită, consolidată, ușor accesibilă, orientată spre rezultate și cu o valoare adăugată mai bine comunicată cetățenilor; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază, având în vedere propunerea Comisiei 2016/0282(COD), că primirea migranților și a refugiaților aflați sub protecție internațională, precum și integrarea socială și economică a acestora necesită o abordare transnațională coerentă, care ar trebui, de asemenea, să facă obiectul actualei și viitoarei politici de coeziune a UE; |
| --- | --- |

37.

| 38. | remarcă importanța stabilității normelor; solicită Comisiei ca, în timpul elaborării dispozițiilor de execuție aferente politicii de coeziune în următorul CFM, să introducă un număr minim de modificări; este convins că este necesar ca ponderea din bugetul UE alocată politicii de coeziune pentru perioada de după 2020 să fie menținută la un nivel adecvat, sau chiar mărită, având în vedere provocările interne și externe complexe cu care se va confrunta această politică în ceea ce privește obiectivele sale; consideră că această politică nu trebuie să fie slăbită în niciun caz, nici în contextul Brexit, și că ponderea sa în bugetul total al UE nu ar trebui diminuată prin transferuri de fonduri pentru a plăti pentru noile provocări; subliniază, de asemenea, caracterul multianual al politicii de coeziune și solicită menținerea perioadei sale de programare de șapte ani sau introducerea unei perioade de programare de 5+5 ani, cu o revizuire obligatorie la jumătate perioadei; |
| --- | --- |

38.

| 39. | solicită alocarea rapidă a rezervei de performanță; constată că intervalul cuprins între realizarea performanței și deblocarea rezervei este prea lung, reducând astfel eficacitatea rezervei; îndeamnă, prin urmare, Comisia să permită statelor membre să operaționalizeze utilizarea rezervei de performanță de îndată ce revizuirea este finalizată; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază, în acest context, faptul că, în cadrul politicii de coeziune, agenda digitală, inclusiv furnizarea infrastructurii necesare și a soluțiilor tehnologice avansate, trebuie să reprezinte o prioritate, în special în următoarea perioadă de programare; constată că evoluțiile din sectorul telecomunicațiilor trebuie însoțite de măsuri corespunzătoare de formare, care trebuie, de asemenea, susținute prin politica de coeziune; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și statelor membre și parlamentelor acestora și Comitetului Regiunilor. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 289.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 470.

(4)  JO L 347, 20.12.2013, p. 259.

(5)  JO L 347, 20.12.2013, p. 303.

(6)  JO L 347, 20.12.2013, p. 281.

(7)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(8)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0053.

(10)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0321.

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0217.

(12)  JO C 305 E, 11.11.2010, p. 14.

(13)  JO C 351 E, 2.12.2011, p. 1.

(14)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0383.

(15)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0336.

(16)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0311.

(17)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0211.

(18)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0419.

(19)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0308.

(20)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0307

(21)  JO C 258 E, 7.9.2013, p. 1.

(22)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0133.

(23)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0384.

(24)  ECLI:EU:C:2015:813.

---

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/50

---

P8_TA(2017)0255

Starea stocurilor de pești și situația socioeconomică a sectorului pescuitului din zona mediteraneeană

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la starea stocurilor de pești și situația socioeconomică a sectorului pescuitului din zona mediteraneeană (2016/2079(INI))

(2018/C 331/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (1) (Regulamentul privind PCP), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (1) (Regulamentul privind PCP),

| — | având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru Strategia pentru mediul marin) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru Strategia pentru mediul marin) (2),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului din 21 decembrie 2006 privind măsurile de gestionare pentru exploatarea durabilă a resurselor halieutice în Marea Mediterană, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1626/94 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului din 21 decembrie 2006 privind măsurile de gestionare pentru exploatarea durabilă a resurselor halieutice în Marea Mediterană, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1626/94 (3),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1936/2001 și (CE) nr. 601/2004 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1093/94 și (CE) nr. 1447/1999 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1936/2001 și (CE) nr. 601/2004 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1093/94 și (CE) nr. 1447/1999 (4),

| — | având în vedere strategia intermediară a Comisiei Generale pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM) (2017-2020), care vizează sustenabilitatea pescuitului în Marea Mediterană și în Marea Neagră, |
| --- | --- |

—

având în vedere strategia intermediară a Comisiei Generale pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM) (2017-2020), care vizează sustenabilitatea pescuitului în Marea Mediterană și în Marea Neagră,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de punere în aplicare a Acordului încheiat între Confederația Generală a Cooperativelor Agricole din Uniunea Europeană (COGECA), Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) și Asociația Organizațiilor Naționale ale Întreprinderilor de Pescuit din Uniunea Europeană („Europêche”) din 21 mai 2012, astfel cum a fost modificat la 8 mai 2013, referitor la punerea în aplicare a Convenției din 2007 privind munca în domeniul pescuitului a Organizației Internaționale a Muncii (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 14 septembrie 2016 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de punere în aplicare a Acordului încheiat între Confederația Generală a Cooperativelor Agricole din Uniunea Europeană (COGECA), Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) și Asociația Organizațiilor Naționale ale Întreprinderilor de Pescuit din Uniunea Europeană („Europêche”) din 21 mai 2012, astfel cum a fost modificat la 8 mai 2013, referitor la punerea în aplicare a Convenției din 2007 privind munca în domeniul pescuitului a Organizației Internaționale a Muncii (5),

| — | având în vedere Rezoluția din 25 septembrie 2015 a Adunării Generale a ONU, intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția din 25 septembrie 2015 a Adunării Generale a ONU, intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”,

| — | având în vedere Conferința regională privind „Construirea unui viitor pentru pescuitul sustenabil la scară mică în Marea Mediterană și Marea Neagră”, care a avut loc în Alger, Algeria, între 7 și 9 martie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferința regională privind „Construirea unui viitor pentru pescuitul sustenabil la scară mică în Marea Mediterană și Marea Neagră”, care a avut loc în Alger, Algeria, între 7 și 9 martie 2016,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0179/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0179/2017),

| A. | întrucât Mediterana, cu 17 000 de specii marine, este una dintre principalele zone de biodiversitate la nivel mondial; întrucât este necesară o abordare pentru mai multe specii atunci când se hotărăște cum ar trebui gestionată; |
| --- | --- |

A.

întrucât Mediterana, cu 17 000 de specii marine, este una dintre principalele zone de biodiversitate la nivel mondial; întrucât este necesară o abordare pentru mai multe specii atunci când se hotărăște cum ar trebui gestionată;

| B. | întrucât, în comunicarea sa intitulată „Consultare privind posibilitățile de pescuit pentru 2017 în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului” (COM(2016)0396), Comisia susține că, în Marea Mediterană, pescuitul excesiv rămâne predominant și sunt necesare măsuri urgente pentru a schimba această situație; întrucât, în acest document, Comisia își exprimă preocuparea în legătură cu faptul că multe dintre speciile evaluate sunt pescuite cu mult peste țintele estimate ale producției maxime durabile (MSY); |
| --- | --- |

B.

întrucât, în comunicarea sa intitulată „Consultare privind posibilitățile de pescuit pentru 2017 în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului” (COM(2016)0396), Comisia susține că, în Marea Mediterană, pescuitul excesiv rămâne predominant și sunt necesare măsuri urgente pentru a schimba această situație; întrucât, în acest document, Comisia își exprimă preocuparea în legătură cu faptul că multe dintre speciile evaluate sunt pescuite cu mult peste țintele estimate ale producției maxime durabile (MSY);

| C. | întrucât regiunea Mediteranei trebuie să facă față provocării majore de a atinge obiectivul de refacere treptată și conservare a stocurilor de pești peste nivelurile de biomasă capabile să genereze producția maximă durabilă pentru toate stocurile de pești, cel târziu până în 2020; întrucât participarea și angajamentul țărilor din afara UE vor fi necesare pentru depășirea acestei provocări; întrucât nivelul global al pescuitului excesiv în bazinul Mediteranei este, în general, de 2-3 ori mai mare decât FMSY (nivelul capturilor pentru un anumit stoc care generează MSY); întrucât, în ciuda eforturilor considerabile întreprinse la nivelul UE și în afara UE, pentru a asigura punerea în aplicare și respectarea legislației de către sectorul pescuitului, peste 93 % din speciile evaluate în Marea Mediterană sunt în continuare considerate ca fiind supuse pescuitului excesiv; |
| --- | --- |

C.

întrucât regiunea Mediteranei trebuie să facă față provocării majore de a atinge obiectivul de refacere treptată și conservare a stocurilor de pești peste nivelurile de biomasă capabile să genereze producția maximă durabilă pentru toate stocurile de pești, cel târziu până în 2020; întrucât participarea și angajamentul țărilor din afara UE vor fi necesare pentru depășirea acestei provocări; întrucât nivelul global al pescuitului excesiv în bazinul Mediteranei este, în general, de 2-3 ori mai mare decât FMSY (nivelul capturilor pentru un anumit stoc care generează MSY); întrucât, în ciuda eforturilor considerabile întreprinse la nivelul UE și în afara UE, pentru a asigura punerea în aplicare și respectarea legislației de către sectorul pescuitului, peste 93 % din speciile evaluate în Marea Mediterană sunt în continuare considerate ca fiind supuse pescuitului excesiv;

| D. | întrucât pescuitul în această regiune are o importanță socioeconomică deosebită pentru populațiile din zonele de coastă; întrucât în acest sector lucrează sute de mii de persoane, inclusiv în sectorul de prelucrare secundară, un număr semnificativ de femei, în special, depinzând de locurile de muncă din sectorul pescuitului; întrucât Marea Mediterană aduce o contribuție esențială la protejarea securității alimentare, în special pentru populațiile cele mai vulnerabile din regiune. întrucât pescuitul oferă o modalitate de suplimentare a venitului și a aprovizionării cu alimente și contribuie la stabilitatea regiunii; |
| --- | --- |

D.

întrucât pescuitul în această regiune are o importanță socioeconomică deosebită pentru populațiile din zonele de coastă; întrucât în acest sector lucrează sute de mii de persoane, inclusiv în sectorul de prelucrare secundară, un număr semnificativ de femei, în special, depinzând de locurile de muncă din sectorul pescuitului; întrucât Marea Mediterană aduce o contribuție esențială la protejarea securității alimentare, în special pentru populațiile cele mai vulnerabile din regiune. întrucât pescuitul oferă o modalitate de suplimentare a venitului și a aprovizionării cu alimente și contribuie la stabilitatea regiunii;

| E. | întrucât, Marea Mediterană este afectată de prezența mai multor factori, de exemplu, poluarea cauzată de transportul maritim, care contribuie, alături de pescuit, la influențarea stării de sănătate a stocurilor de pește; |
| --- | --- |

E.

întrucât, Marea Mediterană este afectată de prezența mai multor factori, de exemplu, poluarea cauzată de transportul maritim, care contribuie, alături de pescuit, la influențarea stării de sănătate a stocurilor de pește;

| F. | întrucât pescuitul la scară mică reprezintă 80 % din flotă și 60 % din locurile de muncă în bazinul Mediteranei; întrucât este regretabil faptul că nu există o definiție convenită de comun acord a pescuitului la scară mică la nivel european, cu toate că aceasta este o sarcină foarte dificilă, având în vedere varietatea particularităților și caracteristicilor ecosistemului marin și ale sectorului pescuitului; întrucât „pescuitul de coastă la scară mică” este definit formal doar în sensul Fondului european pentru pescuit (Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului) drept „pescuitul desfășurat de navele de pescuit care au o lungime maximă mai mică de 12 metri și care nu utilizează uneltele remorcate” (cum ar fi traule); întrucât definiția pescuitului la scară mică ar trebui să ia în considerare varietatea caracteristicilor naționale și regionale; |
| --- | --- |

F.

întrucât pescuitul la scară mică reprezintă 80 % din flotă și 60 % din locurile de muncă în bazinul Mediteranei; întrucât este regretabil faptul că nu există o definiție convenită de comun acord a pescuitului la scară mică la nivel european, cu toate că aceasta este o sarcină foarte dificilă, având în vedere varietatea particularităților și caracteristicilor ecosistemului marin și ale sectorului pescuitului; întrucât „pescuitul de coastă la scară mică” este definit formal doar în sensul Fondului european pentru pescuit (Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului) drept „pescuitul desfășurat de navele de pescuit care au o lungime maximă mai mică de 12 metri și care nu utilizează uneltele remorcate” (cum ar fi traule); întrucât definiția pescuitului la scară mică ar trebui să ia în considerare varietatea caracteristicilor naționale și regionale;

| G. | întrucât, în cadrul reuniunii la nivel înalt de la Catania din februarie 2016 privind situația stocurilor din Marea Mediterană, s-a ajuns la un acord referitor la nevoia urgentă de a inversa aceste tendințe negative și s-a recunoscut marea provocare de a reface și conserva stocurile de pește peste nivelurile de biomasă capabile să genereze producția maximă durabilă, respectând totodată obligația din PCP legată de MSY pentru toate speciile până cel târziu în 2020; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în cadrul reuniunii la nivel înalt de la Catania din februarie 2016 privind situația stocurilor din Marea Mediterană, s-a ajuns la un acord referitor la nevoia urgentă de a inversa aceste tendințe negative și s-a recunoscut marea provocare de a reface și conserva stocurile de pește peste nivelurile de biomasă capabile să genereze producția maximă durabilă, respectând totodată obligația din PCP legată de MSY pentru toate speciile până cel târziu în 2020;

| H. | întrucât Marea Mediterană se confruntă cu numeroase provocări, în afară de pescuitul excesiv, majoritatea acestor putând fi atribuită densității mari de populație în zonele de coastă (exces de nutrienți, poluanți și modificări ale liniilor de coastă), transportului maritim și exploatării excesive a resurselor, inclusiv extracției petrolului și gazelor, printre altele; întrucât, în plus, Marea Mediterană este foarte vulnerabilă la schimbările climatice, ceea ce, în combinație cu traficul maritim intens, favorizează introducerea și statornicirea unor specii noi invazive; |
| --- | --- |

H.

întrucât Marea Mediterană se confruntă cu numeroase provocări, în afară de pescuitul excesiv, majoritatea acestor putând fi atribuită densității mari de populație în zonele de coastă (exces de nutrienți, poluanți și modificări ale liniilor de coastă), transportului maritim și exploatării excesive a resurselor, inclusiv extracției petrolului și gazelor, printre altele; întrucât, în plus, Marea Mediterană este foarte vulnerabilă la schimbările climatice, ceea ce, în combinație cu traficul maritim intens, favorizează introducerea și statornicirea unor specii noi invazive;

| I. | întrucât imposibilitatea utilizării de unelte și tehnici specifice – mai acceptabile și cu un impact mai redus asupra situației stocurilor aflate în pericol – produce efecte grave asupra viabilității comunităților costiere și insulare deja marginalizate, îngreunează dezvoltarea și provoacă o depopulare mai intensă; |
| --- | --- |

I.

întrucât imposibilitatea utilizării de unelte și tehnici specifice – mai acceptabile și cu un impact mai redus asupra situației stocurilor aflate în pericol – produce efecte grave asupra viabilității comunităților costiere și insulare deja marginalizate, îngreunează dezvoltarea și provoacă o depopulare mai intensă;

| J. | întrucât comunitățile de coastă din toate statele membre mediteraneene depind în mare măsură de pescuit și, în special, de pescuitul la scară mică și, prin urmare, sunt amenințate de lipsa sustenabilității stocurilor de pește; |
| --- | --- |

J.

întrucât comunitățile de coastă din toate statele membre mediteraneene depind în mare măsură de pescuit și, în special, de pescuitul la scară mică și, prin urmare, sunt amenințate de lipsa sustenabilității stocurilor de pește;

| K. | întrucât există un număr mare de comunități de coastă în UE care depind în mare măsură de pescuitul tradițional, artizanal și la scară mică din bazinul Mării Mediterane; |
| --- | --- |

K.

întrucât există un număr mare de comunități de coastă în UE care depind în mare măsură de pescuitul tradițional, artizanal și la scară mică din bazinul Mării Mediterane;

| L. | întrucât pescuitul de agrement are valoare socioeconomică în multe regiuni ale Mediteranei și are un impact direct și indirect asupra ocupării forței de muncă; |
| --- | --- |

L.

întrucât pescuitul de agrement are valoare socioeconomică în multe regiuni ale Mediteranei și are un impact direct și indirect asupra ocupării forței de muncă;

| M. | întrucât este necesar să se țină seama de rolul pescuitului de agrement în ceea ce privește starea resurselor din zona mediteraneeană, |
| --- | --- |

M.

întrucât este necesar să se țină seama de rolul pescuitului de agrement în ceea ce privește starea resurselor din zona mediteraneeană,

| 1. | subliniază că este important să se pună în practică în totalitate pe termen scurt obiectivele și măsurile prevăzute de PCP și să se elaboreze la timp și să se implementeze efectiv planurile multianuale de gestionare, în conformitate cu o abordare concentrată pe regionalizare și multiplicitatea speciilor; subliniază, în special, necesitatea de a atinge obiectivul stării ecologice bune prevăzut de Directiva-cadru Strategia pentru mediul marin (Directiva 2008/56/CE), ținând seama de faptul că măsurile de gestionare în domeniul pescuitului ar trebui stabilite în contextul PCP; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că Marea Mediterană trebuie să fie tratată în continuare diferit față de alte bazine marine în cadrul PCP, întrucât o mare parte din aceasta este constituită din ape internaționale unde țările terțe joacă un rol decisiv în ceea ce privește situația resurselor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că este nevoie de o reacție urgentă, colectivă și bazată pe cooperare la diferite niveluri: la nivel internațional, european, național și regional; consideră că toate părțile interesate relevante, inclusiv pescarii profesioniști și amatori, industria pescuitului, pescuitul artizanal și tradițional, oamenii de știință, organizațiile regionale, administratorii zonelor marine protejate, sindicatele și ONG-urile, ar trebuie să fie implicate într-un proces inclusiv și cu abordare ascendentă; subliniază rolul strategic al Consiliului consultativ pentru Marea Mediterană în acest context; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază faptul că, fără conștientizarea, sprijinul deplin și implicarea comunităților de coastă, care trebuie să fie informate în privința pericolelor epuizării stocurilor și speciilor pentru viitorul lor și social și economic, măsurile de gestionare și reglementările nu își vor atinge potențialul lor deplin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | observă că nu există definiții comune și detaliate ale pescuitului artizanal și la scară mică; subliniază că astfel de definiții sunt necesare la nivelul UE în cel mai scurt timp, în vederea utilizării lor în acțiunile ulterioare în materie de politici; |
| --- | --- |

5.

| 6. | susține că, în ceea ce privește pescuitul, elaborarea politicilor ar trebui să se facă într-o manieră care să le permită pescarilor, asociațiilor acestora și organizațiilor de producători, sindicatelor, grupurilor de acțiune costieră și comunităților locale să se implice și să fie integrate în procesele decizionale, în conformitate cu principiul de regionalizare al PCP și incluzând țările terțe de pe țărmul estic și sudic al bazinului mediteraneean; subliniază că numai prin crearea de condiții juste, echilibrate și echitabile pentru toate țările implicate și pentru toți operatorii din sectorul pescuitului din zona mediteraneeană va fi posibilă asigurarea unor resurse de pescuit sănătoase și a pescuitului sustenabil și profitabil și, în consecință, menținerea nivelurilor actuale de ocupare a forței de muncă și crearea, în mod ideal, a mai multor locuri de muncă în sectorul pescuitului; subliniază rolul important al unor parteneri sociali puternici și independenți în sectorul pescuitului, precum și al unui dialog social instituționalizat și al participării angajaților la chestiuni legate de întreprindere; |
| --- | --- |

6.

| 7. | observă că PCP oferă stimulente, inclusiv posibilități de pescuit, pentru pescuitul selectiv, care asigură un impact scăzut asupra ecosistemului marin și a resurselor de pește; subliniază, în acest sens, nevoia ca statele membre să aplice criterii transparente și obiective, inclusiv criterii de mediu, sociale și economice (articolul 17 din Regulamentul privind PCP); recomandă depunerea eforturilor în acest sens pentru a asigura mai multe stimulente și accesul preferențial la zonele de pescuit de coastă pentru flota de pescuit la scară redus (artizanal și tradițional), dacă pescuiește selectiv și într-un mod care are un impact redus; subliniază importanța consultării comunităților costiere vizate; |
| --- | --- |

7.

| 8. | observă că nu au fost studiate îndeajuns influența pescuitului de agrement asupra stocurilor și potențialul său socioeconomic în regiunea Mediteranei; consideră că, în viitor, ar trebui culese date privind numărul pescarilor de agrement, volumul capturilor acestora și valoarea adăugată a activității lor pentru comunitățile costiere; |
| --- | --- |

8.

| 9. | remarcă faptul că pescuitul de agrement generează venituri economice importante pentru comunitățile locale, prin activități precum turismul și are un impact redus asupra mediului și, prin urmare, ar trebui să fie încurajat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră esențială definirea pescuitului costier, a pescuitului costier la scară mică și a pescuitului tradițional, în conformitate cu caracteristicile socioeconomice ale acestora și prin prisma unei abordări regionale; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază faptul că pescuitul costier utilizează unelte și tehnici tradiționale care, prin caracteristicile lor specifice, definesc identitatea și modul de viață ale locuitorilor din regiunile costiere, fiind, prin urmare, vitală perpetuarea și protejarea lor ca elemente culturale, istorice și de patrimoniu tradițional; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că, în contextul regionalizării și având în vedere specificitățile fiecărui tip de pescuit, ar trebui permise anumite derogări justificate în ceea ce privește utilizarea uneltelor și tehnicilor de pescuit specifice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că, potrivit Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), ar trebui aplicat principiul precauției în ceea ce privește conservarea, gestionarea și exploatarea resurselor marine vii, care ține seama de considerentele socioeconomice, în așa fel încât să se realizeze un pescuit sustenabil, protejând și menținând mediul marin, în ansamblul său; subliniază faptul că absența informațiilor științifice nu trebuie să fie o scuză pentru neaplicarea măsurilor privind conservarea și gestionarea; consideră vitală soluționarea rapidă a lipsei de date și de informații științifice palpabile privind starea stocurilor; subliniază faptul că, în acest proces, ar trebui să fie consultate și implicate toate părțile interesate; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că, pentru a proteja și a salvgarda resursele halieutice și ale mediului din Marea Mediterană, politicile de gestionare a pescuitului trebuie să fie eficiente și însoțite de politici și măsuri ferme, cuprinzătoare și urgente de combatere a factorilor care influențează și afectează în mod negativ aceste resurse, cum ar fi: schimbările climatice (încălzirea globală, acidifierea, regimul pluvial), poluarea (chimică, biologică, macroscopică și microscopică), explorarea și extracția necontrolată de gaze și petrol, transportul maritim, speciile invazive și distrugerea sau modificarea habitatelor naturale, în special în zonele de coastă; subliniază, așadar, importanța unei mai bune înțelegeri a impactului acestor factori asupra stocurilor de pești; solicită, în acest sens, consolidarea capacităților europene existente de observare și monitorizare a Mării Mediterane, cum ar fi EMODnet, programul Copernicus și componenta sa marină; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că protecția și salvgardarea resurselor piscicole și marine din bazinul mediteraneean nu trebuie să se bazeze numai pe măsurile privind industria pescuitului, ci ar trebui să implice și alte sectoare de activitate care au un impact asupra mediului marin; |
| --- | --- |

15.

| 16. | consideră că ar trebui intensificate eforturile pentru cunoașterea mediului marin, în special a populațiilor exploatate comercial, iar exploatarea durabilă a acestora trebuie planificată în baza acestor cunoștințe; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază cu fermitate faptul că în bazinul Mediteranei încă există un fenomen important de pescuit ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN), inclusiv în țările UE; consideră că niciun tip de intervenție pentru protecția resurselor, inclusiv și mai ales pentru sectoarele economice ale pescuitului la scară mică, nu poate fi eficace fără combaterea clară și hotărâtă a pescuitului INN; consideră că, pentru combaterea pescuitului INN, UE trebuie, de asemenea, să se asigure de sprijinul țărilor mediteraneene din afara UE; consideră, de asemenea, că ar trebui armonizate procedurile de inspecție în întregul bazin mediteraneean în consecință, ținând seama de marea diversitate în materie de aplicare a procedurilor de inspecție și sancționare; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reiterează faptul că comunitățile de coastă au o influență majoră asupra eficienței măsurilor care vizează prevenirea, detectarea și identificarea pescuitului INN; |
| --- | --- |

18.

| 19. | consideră prioritară intensificarea activităților de control, atât pe uscat, de-a lungul întregului lanț de distribuție (piețe și sectorul restaurantelor), cât și pe mare, mai ales în zonele în care pescuitul este temporar suspendat sau interzis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră că, pentru a evita inegalitățile sociale, posibilitățile de pescuit ar trebui să fie alocate pe baza unor criterii transparente și obiective, inclusiv cele de natură ecologică, socială și economică, acordând atenția cuvenită metodelor cu impact scăzut; consideră, de asemenea, că posibilitățile de pescuit ar trebui să fie distribuite în mod echitabil la nivelul diferitelor segmente ale pescuitului, incluzând pescuitul tradițional și la scară redusă; de asemenea, consideră că ar trebui încurajate flotele să utilizeze unelte și tehnici de pescuit mai selective care au un impact scăzut asupra mediului marin, în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul privind PCP; |
| --- | --- |

20.

| 21. | consideră că este necesar să se abordeze epuizarea stocurilor în Marea Mediterană prin măsuri de gestionare și conservare a resurselor halieutice pentru pescuitul comercial și de agrement, inclusiv prin restricții spațiale și temporale sau plafoane zilnice sau săptămânale pentru pescuit, precum și cote, după caz; consideră că, precedându-se astfel, s-ar garanta condiții de concurență echitabile pentru stocurile partajate în relația cu țările terțe; consideră că aceste măsuri ar trebui să fie stabilite în strânsă cooperare cu sectorul vizat pentru a se asigura punerea lor eficientă în aplicare; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută creșterea numărului de inspecții efectuate de Agenția Europeană pentru Controlul Pescuitului și subliniază necesitatea consolidării eforturilor pentru abordarea celor două probleme majore în ceea ce privește conformitatea în 2016, adică: declarația falsă în documente (jurnale de bord, declarațiile de debarcare și de transfer, notele de vânzare etc.) și utilizarea de echipamente de pescuit interzise sau neconforme; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază faptul că responsabilitățile care decurg din obligația de debarcare stabilită în PCP reformată nu trebuie să revină sub nicio formă pescarilor; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită să se studieze consecințele pe care le are oprirea aruncării înapoi în mare a peștelui din punctul de vedere al privării de nutrienți a organismelor marine și a altor specii, precum pescărușii; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ia act de faptul că sistemul de zone marine protejate din Marea Mediterană acoperă un procentaj necorespunzător din suprafața sa, existând disparități mari de acoperire între diferitele bazine; subliniază faptul că există un deficit general de resurse economice; consideră că este esențial să se recunoască și să se consolideze rolul pe care îl joacă deja zonele marine protejate ca laboratoare avansate de cercetare științifică, de implementare a acțiunilor concrete și de cooperare și gestionare în comun cu pescarii, precum și să se optimizeze folosirea acestora, ținând seama de avizele științifice și obiectivele de conservare; consideră că este importantă, în acest sens, asigurarea unei creșteri stabile a finanțării sistemului; consideră că este esențial să se coopereze mai strâns cu CGPM și cu țările din afara UE pentru a identifica zonele care trebuie să fie supuse unor măsuri de protecție și a adopta un sistem eficace de monitorizare pentru a verifica eficiența respectivelor zone; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că este important ca cel puțin 10 % din Marea Mediterană să fie acoperită de zone marine protejate până în 2020, în conformitate cu obiectivul de dezvoltare durabilă 14.5 al ONU; invită CGPM să convină asupra unui calendar progresiv cu obiective calificate pentru atingerea acestui obiectiv, în cadrul sesiunii anuale din 2018; subliniază că, în numeroase cazuri, zonele marine protejate existente nu sunt gestionate corespunzător; consideră, așadar, că, în afară de introducerea a unui sistem eficient de monitorizare și control, este necesară elaborarea și aplicarea de măsuri de gestionare în conformitate cu abordarea ecosistemică pentru a putea fi monitorizată eficacitatea măsurilor de protecție; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază, în special, necesitatea de a proteja cooperarea în domeniul administrării zonelor sensibile care constituie importante zone de reproducere pentru speciile cele mai importante din punct de vedere economic (de exemplu, Groapa Jabuka din Marea Adriatică); |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază faptul că Marea Mediterană se caracterizează printr-o faună unică din punct de vedere biologic, exploatată de flote de pescuit din diferite țări, fiind esențială strânsa cooperare și coordonare a măsurilor de reglementare a pescuitului între toate părțile interesate și la toate nivelurile; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită Comisia și statele membre să ia măsuri pentru a combate problema deșeurilor marine și a materialelor plastice din mări, care provoacă daune de mediu, ecologice, economice și de sănătate foarte grave; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră esențială o abordare variată și nuanțată a politicilor în cadrul planurilor de gestionare, cu criterii diferite și bazate pe caracteristicile biologice ale speciilor și caracteristicile tehnice ale modalităților de pescuit; consideră, de asemenea, că fiecare plan multianual ar trebui să prevadă planificarea adecvată a spațiului (zonele în care pescuitul este interzis prin sistemul de rotație, închiderea totală sau parțială în funcție de sistemele de pescuit) și a perioadelor (repaus biologic), precum și promovarea măsurilor tehnice care vizează selectivitatea maximă a uneltelor de pescuit; subliniază că ar trebui să fie prevăzută o compensație financiară corespunzătoare; |
| --- | --- |

30.

| 31. | salută angajamentul Comisiei privind planul multianual de gestionare pentru Marea Mediterană; subliniază importanța regionalizării PCP pentru gestionarea pescuitului în bazinul mediteraneean; solicită implicarea Consiliului consultativ pentru Marea Mediterană (MEDAC) în procesul elaborării și punerii în aplicare a planului multianual de gestionare și a măsurilor la nivel regional; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază faptul că pescarilor trebuie să li se garanteze un venit decent în timpul perioadelor de repaus biologic; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că ar trebui adoptată, la nivel mediteraneean, pentru toate speciile comerciale și de agrement vizate, dimensiunea minimă permisă a capturilor în funcție de maturitatea sexuală, pe baza celor mai bune cunoștințe științifice disponibile; ar trebui să se ia măsuri pentru a asigura o respectare mai strictă a acestor dimensiuni minime; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră necesar să se încurajeze punerea în aplicare a unor acțiuni coordonate în țările din zona mediteraneeană care nu fac parte din UE, prin consolidarea colaborării politice și tehnice între diferitele părți, prin intermediul organismelor internaționale care activează în acest domeniu; salută inițiativa lansată recent de către Comisia cu ocazia puneri în aplicare a programului MedFish4Ever, care este un apel la acțiune pentru a opri diminuarea stocurilor de pește din Marea Mediterană; subliniază necesitatea de a se depune toate eforturile în cadrul acestei inițiative pentru a promova pescuitul sustenabil în țările mediteraneene; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că este nevoie de promovarea și implementarea unui acord privind interdicțiile spațio-temporale care să limiteze efortul de pescuit și să-l etapizeze pe tot parcursul anului, limitând temporar pescuitul în zonele de reproducere ale anumitor specii; evidențiază că această etapizare și specializare a efortului de pescuit va fi foarte productivă și trebuie să fie planificată împreună cu comunitățile de pescari și cu consilierii științifici; |
| --- | --- |

35.

Acțiuni în țări terțe

| 36. | îndeamnă Comisia să promoveze acțiuni prin intermediul CGPM pentru îmbunătățirea stării stocurilor exploatate în comun cu țările terțe, profitând, în același timp, de activitățile de cooperare stabilite deja între entitățile care reprezintă flotele și întreprinderile care operează în sectorul pescuitului și autoritățile sau entitățile relevante din țările terțe în cauză; |
| --- | --- |

36.

| 37. | constată că lipsa unui cadru de reglementare comun pentru flotele UE și țările terțe, care operează în Marea Mediterană, duce la o concurență neloială între pescari și, în același timp, pune în pericol sustenabilitatea pe termen lung a capturilor pentru speciile partajate; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază importanța cooperării și necesitatea promovării conformității și a unor condiții echitabile în controlul activităților de pescuit cu țările terțe și organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP), precum și a consolidării coordonării orizontale pentru gestionarea zonelor marine și a stocurilor de pește din afara jurisdicțiilor naționale; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită Comisia să asiste țările mediteraneene din afara UE pentru a ajunge la o sustenabilitate a activităților de pescuit, prin susținerea pescuitului artizanal și de coastă, schimbul de bune practici și menținerea unui canal deschis de comunicare, precum și pentru a stabili dialogul necesar între diferitele administrații naționale implicate pentru a sprijini în mod adecvat punerea în aplicare a strategiei intermediare a CGPM (2017-2020) și pentru a inversa tendința alarmantă a stării stocurilor de pește din Marea Mediterană; solicită Comisiei să organizeze un schimb eficient de informații cu țările terțe din spațiul mediteraneean cu privire la activitățile flotelor din țări terțe care operează în Marea Mediterană; |
| --- | --- |

39.

| 40. | solicită stabilirea unui plan regional sub egida CGPM pentru a asigura că condiții echitabile pentru toate navele care pescuiesc în zona mediteraneeană și pentru a garanta unui echilibru corect între resursele piscicole și capacitatea flotei din toate țările riverane; solicită și înființarea unui centru regional pentru sistemul de monitorizare a navelor de pescuit (VMS) și pentru operațiuni de inspecție comune; |
| --- | --- |

40.

| 41. | recomandă Comisiei să întrerupă importurile din țări terțe care nu iau măsurile necesare pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN, pe care dreptul internațional le impune acestor state având în vedere calitatea lor de state de pavilion, de port, de coastă sau de comercializare; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită statele membre și Comisia să sprijine, să ofere întreaga asistență posibilă și să colaboreze cu țările terțe pentru a combate mai bine pescuitul INN în întreaga zonă mediteraneeană; |
| --- | --- |

42.

| 43. | îndeamnă statele riverane să coopereze pentru a institui zone restricționate pescuitului și zone marine protejate, inclusiv în apele internaționale; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază necesitatea stabilirii unor norme de bază în întreaga Mare Mediterană pentru gestionarea pescuitului de agrement; |
| --- | --- |

44.

Aspecte socioeconomice

| 45. | subliniază faptul că 250 000 de persoane sunt angajate direct la bordul navelor, iar numărul persoanelor care depind de sectorul pescuitului crește exponențial dacă luăm în considerare familiile care trăiesc grație pescuitului regional și care sunt angajate în sectoarele conexe, cum ar fi prelucrarea peștelui, întreținerea navelor și turismul, inclusiv turismul legat de pescuitul de agrement; ia act de faptul că 60 % din locurile de muncă legate de pescuit sunt în țările în curs de dezvoltare din sudul și estul Mediteranei, arătând importanța pescuitului la scară mică (artizanal și tradițional) și a pescuitului de agrement în dezvoltarea durabilă a acestor regiuni și, în special, a comunităților costiere celor mai vulnerabile; |
| --- | --- |

45.

| 46. | consideră că îmbunătățirea condițiilor de muncă ale pescarilor este esențială, începând cu un salariu decent și o concurență loială, acordând o atenție deosebită ratei ridicate a accidentelor din acest sector și riscului ridicat de boli profesionale; propune statelor membre instituirea unor instrumente de sprijin pentru venit, cu respectarea legilor și a dreptului internațional cutumiar a fiecărui stat membru; în cele din urmă, recomandă crearea de către statele membre a unui fond de compensații pentru un venit stabil în măsură să acopere perioadele de interdicție de pescuit, care pot include fenomenele meteorologice nefavorabile ce fac imposibil pescuitul, sezoanele închise (perioade de repaus biologic) menite să protejeze ciclul de viață al speciilor exploatate, catastrofele ecologice sau evenimentele care implică o poluare îndelungată a mediului sau contaminarea cu biotoxine marine; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ia act de faptul că, de câțiva ani, sectorul pescuitului din UE trece printr-o perioadă de dificultate din cauza creșterii costurilor de producție, a deteriorării stocurilor de pește, a diminuării capturilor și a unei scăderi constante a veniturilor; |
| --- | --- |

47.

| 48. | remarcă faptul că situația socioeconomică din sector s-a deteriorat din diferite motive, inclusiv declinul stocurilor de pește, scăderea valorii peștelui la prima vânzare (care nu s-a reflectat în costul de vânzare cu amănuntul, din cauza unei distribuiri inechitabile a valorii adăugate de-a lungul lanțului valoric al sectorului de către majoritatea intermediarilor și, în unele regiuni, din cauza monopolurilor asupra distribuției) și creșterea prețului combustibilului; remarcă faptul că aceste dificultăți au contribuit la sporirea efortului de pescuit, ceea ce este deosebit de îngrijorător în cazul pescuitului la scară mică și poate într-adevăr să pună în pericol viitorul acestui stil tradițional de viață și supraviețuirea comunităților locale care se bazează foarte mult pe pescuit; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază importanța dezvoltării de inițiative care ar putea avea un impact pozitiv asupra ocupării forței de muncă și ar putea fi compatibile cu reducerea efortului de pescuit, cum ar fi turismul de pescuit sau activitățile de cercetare; |
| --- | --- |

49.

| 50. | invită Comisia și statele membre să îmbunătățească accesul tuturor lucrătorilor din sectorul pescuitului la condiții de muncă decente și protecție socială adecvată, indiferent de mărimea și tipul întreprinderii care îi angajează, de locul de desfășurare a activității sau de contractul de bază, inclusiv recurgând la acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil semnate în regiune pentru a combate dumpingul social și pentru a îmbunătăți accesul la piețe și la finanțare, cooperarea cu instituțiile și administrațiile publice și diversificarea mijloacelor de trai; subliniază importanța inspecțiilor și controalelor de muncă eficace; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază necesitatea de a îmbunătăți condițiile de muncă ale pescarilor, având în vedere rata ridicată a accidentelor din acest sector, precum și riscul disproporționat de mare de boli profesionale, atât fizice, cât și mentale; subliniază necesitatea de a asigura un echilibru adecvat pentru pescari între muncă și viața personală; subliniază că este important să existe instalații sanitare adecvate atât la bordul navelor de pescuit, cât și pe uscat, precum și condiții de cazare decente și posibilități de activități recreative; subliniază că este necesar să se asigure faptul că porturile și căile navigabile rămân sigure din punct de vedere operațional și sunt navigabile; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază necesitatea garantării faptului că fiecare pește și fiecare produs pescăresc importat în UE îndeplinește condiții care respectă standardele internaționale de mediu, de muncă și din domeniul drepturilor omului; invită Comisia și statele membre să asigure o concurență loială și sustenabilitatea în sectorul pescuitului pentru a proteja locurile de muncă și creșterea economică; subliniază că acest lucru este esențial nu doar în ceea ce privește concurența în cadrul Uniunii, ci și, mai ales, în ceea ce privește concurenții cu sediul în țări terțe; |
| --- | --- |

52.

| 53. | consideră că statele membre și Comisia ar trebui să promoveze utilizarea integrală a fondurilor din Fondul european pentru afaceri maritime și Instrumentul european de vecinătate; consideră că Comisia ar trebui să depună toate eforturile pentru a sprijini atât statele membre, cât și statele din afara UE să utilizeze toate fondurile disponibile în cel mai eficient mod posibili, în special în ceea ce privește următoarele:






  — | îmbunătățirea condițiilor de muncă și a siguranței la bord; |
| --- | --- | --- |

53.

—

îmbunătățirea condițiilor de muncă și a siguranței la bord;

| — | valorizarea muncii, îmbunătățirea formării profesionale și sprijinirea apariției și dezvoltării de noi activități economice în cadrul sectorului, prin recrutarea, educația și formarea multidisciplinară a tinerilor; |
| --- | --- |

—

valorizarea muncii, îmbunătățirea formării profesionale și sprijinirea apariției și dezvoltării de noi activități economice în cadrul sectorului, prin recrutarea, educația și formarea multidisciplinară a tinerilor;

| — | punerea în valoare a rolului femeilor în sectorul pescuitului și în sectoarele de producție conexe, având în vedere că femeile reprezintă 12 % din forța de muncă totală a sectorului; |
| --- | --- |

—

punerea în valoare a rolului femeilor în sectorul pescuitului și în sectoarele de producție conexe, având în vedere că femeile reprezintă 12 % din forța de muncă totală a sectorului;

| 54. | reamintește că FEPAM trebuie să sprijine reînnoirea echipamentelor utilizate în cadrul pescuitului la scară mică, pentru a face față, în special, constrângerilor semnificative care decurg din obligația de debarcare; |
| --- | --- |

54.

| 55. | îndeamnă Comisia să încurajeze înființarea și activitățile grupurilor locale de acțiune în sectorul pescuitului (FLAG) care promovează un model de pescuit sustenabil; |
| --- | --- |

55.

| 56. | consideră esențială promovarea, punerea în valoare și stimularea cooperării între pescarii, în special cei care practică pescuitul la scară mică, în aceeași zonă sau regiune pentru a aborda, în comun, planificarea și gestionarea resurselor de pescuit locale, în vederea unei regionalizări eficiente și practice, în conformitate cu obiectivele PCP; consideră că fragmentarea și diferențierea enormă a profesiilor, obiectivelor, caracteristicilor tehnice și echipamentelor folosite este o caracteristică specifică a pescuitului în Marea Mediterană și că, așadar, o abordare orizontală și uniformă nu ar respecta această specificitate locală; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ia act de faptul că, în ciuda îmbunătățirilor recente, numărul stocurilor fără o evaluare fiabilă a stării acestora rămâne ridicat, iar Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) deplânge faptul că până și aceste evaluări au fost reduse, de fapt, de la 44 în 2012, la numai 15 în 2014; subliniază importanța asigurării unei colectări rapide și adecvate a datelor și a încurajării și sprijinirii creșterii numărului de studii și a numărului de specii incluse în acestea, îmbunătățind, astfel, cunoștințele privind stocurile, impactul pescuitului de agrement și al factorilor externi, cum ar fi poluarea, pentru a se ajunge la o gestionare sustenabilă a stocurilor de pește; |
| --- | --- |

57.

| 58. | consideră că o gestionare rațională și durabilă a resurselor nu poate ignora cantitatea de date colectate și utilizarea lor științifică, privind factori cum ar fi capacitatea de pescuit, activitățile de pescuit efectuate, situația lor socioeconomică și starea biologică a stocului exploatat; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ia act de faptul că doar 40 % din debarcările din zona reglementată de CGPM provin din stocuri pentru care există o evaluare științifică furnizată Comisiei și că acest procent scade atunci când vorbim de stocuri care fac obiectul unui plan de gestionare; subliniază că trebuie să se îmbunătățească sfera de aplicare a evaluărilor stării stocurilor de pește și să se mărească procentul debarcărilor provenite din tipuri de pescuit reglementate de planuri de gestionare multianuale; |
| --- | --- |

59.

| 60. | consideră importante evaluarea efortului de pescuit în pescuitul de agrement și culegerea de date privind capturile din fiecare bazin maritim și din Marea Mediterană; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază că sunt necesare abordări integrate, care să țină seama, în același timp, de natura eterogenă a mediului marin, complexitatea speciilor (exploatate sau nu) din mare, diferitele caracteristici și desfășurarea activităților de pescuit, fenomenul scăderii valorii peștelui la prima vânzare și, în unele regiuni, monopolurile asupra distribuției, precum și de toți ceilalți factori care afectează sănătatea stocurilor de pește; |
| --- | --- |

61.

| 62. | recunoaște că datele disponibile pentru a evalua amploarea și impactul activităților de pescuit la scară mică sunt limitate și pot varia de la o țară la alta; constată că, din cauza acestei lipse de date, există tendința de a subestima pescuitul artizanal; |
| --- | --- |

62.

| 63. | subliniază că o mai bună înțelegere a impactului economic și social al diferitelor tipuri de activități de pescuit, în special la scară mică și de agrement, ar ajuta la stabilirea celor mai bune măsuri de gestionare; |
| --- | --- |

63.

| 64. | sprijină ferm propunerea CGPM de a crea a un catalog al activităților de pescuit și a include informații cu privire la uneltele și operațiunile de pescuit, o descriere a zonelor de pescuit, precum și o indicare speciilor vizate și a capturilor accidentale, pentru a oferi o descriere completă a activităților de pescuit în zonă și a interacțiunii cu alte sectoare, cum ar fi pescuitul de agrement; |
| --- | --- |

64.

| 65. | consideră că ar trebui aplicate noi norme pentru pescuitul de agrement și că ar trebui, de asemenea, să se creeze un catalog al activităților de pescuit de agrement care să includă informații cu privire la uneltele și la operațiunile de pescuit, o descriere a zonelor de pescuit, a speciilor vizate, precum și a capturilor accidentale; |
| --- | --- |

65.

| 66. | invită Comisia să promoveze o cooperare științifică solidă și să lucreze la îmbunătățirea colectării de date pentru principalele stocuri halieutice, reducând perioada de timp dintre colectarea și evaluarea finală a datelor și solicitând CSTEP evaluări privind stocurile noi; regretă profund faptul că, în Mediterana, marea majoritate a debarcărilor provin din specii pentru care există puține date („pescării cu privire la care nu există date suficiente”); |
| --- | --- |

66.

| 67. | subliniază necesitatea absolută de a face schimb de date și a combate inaccesibilitatea și dispersia lor, prin dezvoltarea unei baze de date comune cu date cuprinzătoare și fiabile privind resursele halieutice, precum și prin crearea unei rețele de experți și de instituții de cercetare care să acopere diferitele domenii ale științei legate de pescuit; evidențiază că această bază de date ar trebui să fie finanțată de UE și ar trebui să includă toate datele privind pescuitul și activitățile de pescuit în funcție de subzona geografică, inclusiv datele privind pescuitul de agrement, pentru a facilita procesul de monitorizare a datelor de calitate, independente și cuprinzătoare, îmbunătățind astfel evaluarea stocurilor; |
| --- | --- |

67.

| 68. | subliniază că impactul, caracteristicile și dimensiunea pescuitului INN nu sunt evaluate în mod suficient în prezent, iar evaluarea acestuia variază în funcție de țară în bazinul mediteraneean și, prin urmare, aceste țări nu sunt corect reprezentate în informațiile despre starea actuală a pescuitului și tendințele de-a lungul timpului; remarcă faptul că aceste țări ar trebui să fie luate în considerare în mod adecvat în elaborarea evaluărilor științifice pentru gestionarea activităților de pescuit; |
| --- | --- |

68.

| 69. | invită statele membre să combată frauda cu fructe de mare prin etichetarea și trasabilitatea produselor și să își intensifice eforturile de combatere a pescuitului ilegal; regretă lipsa informațiilor disponibile privind starea majorității stocurilor (stocuri despre care nu există suficiente date) și faptul că aproximativ 50 % dintre capturi nu sunt declarate în mod oficial, în timp ce 80 % dintre debarcări provin din stocuri despre care nu există suficiente date; |
| --- | --- |

69.

| 70. | invită statele membre să ratifice și să pună pe deplin în aplicare toate convențiile OIM relevante pentru lucrătorii din sectoarele pescuitului, pentru a asigura condiții bune de lucru și a consolida instituțiile de negociere colectivă, astfel încât lucrătorii maritimi, inclusiv cei care desfășoară o activitate independentă, să poată beneficia de drepturile lor de lucrători; |
| --- | --- |

70.

| 71. | îndeamnă Comisia să încurajeze și să sprijine investițiile destinate diversificării și inovării în sectorul pescuitului prin dezvoltarea de activități complementare; |
| --- | --- |

71.

Sensibilizare

| 72. | subliniază că se pot obține rezultate reale și realizarea completă a obiectivelor printr-un nivel ridicat de responsabilitate și de conștientizare în rândul operatorilor din sector, prin îmbunătățirea competențelor și formarea tuturor pescarilor (atât profesioniști, cât și de agrement) și implicarea în procesul de luare a deciziilor, adăugând acțiuni specifice pentru diseminarea bunelor practici; |
| --- | --- |

72.

| 73. | consideră că este importantă susținerea unei informări adecvate obligatorii a consumatorilor, care să prezinte originea exactă a produselor, precum și metoda și data capturii; de asemenea, este necesar să se analizeze și să se aprecieze dacă prin măsurile incluse în noua OCP s-a reușit îmbunătățirea informării consumatorului; |
| --- | --- |

73.

| 74. | consideră importantă, în plus, sensibilizarea și educarea consumatorilor pentru a consuma pește în mod responsabil, alegând speciile locale, pescuite cu tehnici sustenabile, provenind, eventual, din stocuri care nu sunt exploatate excesiv și care sunt mai puțin comercializate; consideră că este necesar, în acest sens, să fie promovat un sistem de trasabilitate și de etichetare eficient și fiabil, în cooperare cu părțile interesate relevante, pentru a informa consumatorii și a combate fraude, printre altele; |
| --- | --- |

74.

| 75. | consideră că trebuie să se ajungă la un echilibru între concurența loială, cerințele consumatorilor, sustenabilitatea sectorului pescuitului și menținerea locurilor de muncă; subliniază necesitatea unei abordări cuprinzătoare și a unei voințe politice puternice din partea tuturor țărilor mediteraneene pentru a face față provocărilor și pentru a îmbunătăți situația din Marea Mediterană; |
| --- | --- |

75.

| 76. | salută campania MEDFISH4EVER inițiată de Comisie în scopul sensibilizării publicului cu privire la situația din Marea Mediterană; |
| --- | --- |

76.

| 77. | consideră că aprovizionarea școlilor și a spitalelor, precum și a altor centre publice, ar trebui să se bazeze pe pescuitul local; |
| --- | --- |

77.

| 78. | subliniază faptul că, în lumina acestui nou scenariu și a tuturor acestor elemente noi care interacționează în Marea Mediterană, Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 privind Mediterana trebuie să fie revizuit în vederea adaptării acestuia la situația actuală; |
| --- | --- |

78.

| 79. | evidențiază faptul că Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 trebuie revizuit, în special partea referitoare la interzicerea utilizării anumitor unelte tradiționale de pescuit (de exemplu, interzicerea utilizării setcilor în afara sectorului pescuitului comercial), precum și prevederile referitoare la caracteristicile specifice ale uneltelor de pescuit, precum înălțimea și mărimea ochiurilor plaselor de pescuit și adâncimea și distanța față de coastă la care pot fi utilizate uneltele; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  JO L 354, 28.12.2013, p. 22.

(2)  JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

(3)  JO L 409, 30.12.2006, p. 11.

(4)  JO L 286, 29.10.2008, p. 1.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0343.

---

Miercuri, 14 iunie 2017

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/60 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/60

---

P8_TA(2017)0260

Necesitatea unei strategii a Uniunii Europene pentru a eradica și a preveni decalajul de pensii dintre bărbați și femei

Rezoluţia Parlamentului European din 14 iunie 2017 referitoare la necesitatea unei strategii a Uniunii Europene pentru a eradica și a preveni decalajul dintre pensiile bărbaților și cele ale femeilor (2016/2061(INI))

(2018/C 331/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 8, 151, 153 și 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8, 151, 153 și 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a UE, în special prevederile referitoare la drepturile sociale și la egalitatea dintre bărbați și femei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a UE, în special prevederile referitoare la drepturile sociale și la egalitatea dintre bărbați și femei,

| — | având în vedere articolele 22 și 25 din Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 22 și 25 din Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere Observația generală nr. 16 a Comitetului ONU pentru drepturile economice, sociale și culturale (CDESC) referitoare la egalitatea de drepturi între bărbați și femei în ceea ce privește drepturile economice, sociale și culturale (articolul 3 din Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC)) (1) și Observația generală nr. 19 a CDESC referitoare la dreptul la securitate socială (articolul 9 din PIDESC) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Observația generală nr. 16 a Comitetului ONU pentru drepturile economice, sociale și culturale (CDESC) referitoare la egalitatea de drepturi între bărbați și femei în ceea ce privește drepturile economice, sociale și culturale (articolul 3 din Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC)) (1) și Observația generală nr. 19 a CDESC referitoare la dreptul la securitate socială (articolul 9 din PIDESC) (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere articolul 4 alineatele (2) și (3) și articolele 12, 20 și 23 din Carta socială europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 4 alineatele (2) și (3) și articolele 12, 20 și 23 din Carta socială europeană,

| — | având în vedere Concluziile Comitetului european pentru drepturile sociale din 5 decembrie 2014 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Comitetului european pentru drepturile sociale din 5 decembrie 2014 (3),

| — | având în vedere Directiva 79/7/CEE a Consiliului din 19 decembrie 1978 privind aplicarea treptată a principiului egalității de tratament între bărbați și femei în domeniul securității sociale (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 79/7/CEE a Consiliului din 19 decembrie 1978 privind aplicarea treptată a principiului egalității de tratament între bărbați și femei în domeniul securității sociale (4),

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (5),

| — | având în vedere Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (6),

| — | având în vedere Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (7),

| — | având în vedere foaia de parcurs a Comisiei din august 2015 privind un nou început pentru rezolvarea problemelor de echilibru între viața profesională și viața privată pentru familiile cu venituri medii, |
| --- | --- |

—

având în vedere foaia de parcurs a Comisiei din august 2015 privind un nou început pentru rezolvarea problemelor de echilibru între viața profesională și viața privată pentru familiile cu venituri medii,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei, din 3 decembrie 2015, intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019” (SWD(2015)0278), și în special Obiectivul 3.2, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei, din 3 decembrie 2015, intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019” (SWD(2015)0278), și în special Obiectivul 3.2,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2011 referitoare la situația femeilor care se apropie de vârsta de pensionare (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2011 referitoare la situația femeilor care se apropie de vârsta de pensionare (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 octombrie 2011 privind situația mamelor singure (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 octombrie 2011 privind situația mamelor singure (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 mai 2012 conținând recomandări adresate Comisiei privind aplicarea principiului remunerării egale a bărbaților și femeilor pentru muncă egală sau muncă de valoare egală (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 mai 2012 conținând recomandări adresate Comisiei privind aplicarea principiului remunerării egale a bărbaților și femeilor pentru muncă egală sau muncă de valoare egală (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2013 referitoare la impactul crizei economice asupra egalității de gen și a drepturilor femeilor (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2013 referitoare la impactul crizei economice asupra egalității de gen și a drepturilor femeilor (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2015 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2013 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2015 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2013 (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015 (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015 (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2015 referitoare la aplicarea Directivei 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2015 referitoare la aplicarea Directivei 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (14),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la crearea unor condiții pe piața forței de muncă favorabile echilibrului dintre viața profesională și cea privată (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la crearea unor condiții pe piața forței de muncă favorabile echilibrului dintre viața profesională și cea privată (15),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 18 iunie 2015 privind „Oportunități egale pentru femei și bărbați în ceea ce privește veniturile: eliminarea disparității de gen în ceea ce privește pensiile”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 18 iunie 2015 privind „Oportunități egale pentru femei și bărbați în ceea ce privește veniturile: eliminarea disparității de gen în ceea ce privește pensiile”,

| — | având în vedere Declarația din 7 decembrie 2015 a trioului de președinții ale UE (Țările de Jos, Slovacia și Malta) privind egalitatea de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația din 7 decembrie 2015 a trioului de președinții ale UE (Țările de Jos, Slovacia și Malta) privind egalitatea de gen,

| — | având în vedere Pactul european pentru egalitatea de gen (2011-2020) adoptat de Consiliu la 7 martie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul european pentru egalitatea de gen (2011-2020) adoptat de Consiliu la 7 martie 2011,

| — | având în vedere studiul solicitat de către Departamentul său tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale intitulat „Disparitatea de gen în ceea ce privește pensiile: diferențe între mame și femeile fără copii” (2016) și studiul Comisiei intitulat „Disparitatea de gen în ceea ce privește pensiile în UE” (2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul solicitat de către Departamentul său tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale intitulat „Disparitatea de gen în ceea ce privește pensiile: diferențe între mame și femeile fără copii” (2016) și studiul Comisiei intitulat „Disparitatea de gen în ceea ce privește pensiile în UE” (2013),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0197/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0197/2017),

| A. | întrucât în 2015, decalajul de gen la nivelul pensiilor în UE, care poate fi definit ca fiind diferența dintre venitul mediu obținut (înainte de perceperea impozitelor și taxelor) de femei ca pensie în raport cu venitul primit de bărbați, era de 38,3 % pentru grupa de vârstă de cel puțin 65 de ani; întrucât acest decalaj a crescut în jumătate dintre statele membre în ultimii cinci ani; întrucât criza financiară din ultimii ani a avut un impact negativ asupra veniturilor multor femei; întrucât în unele state membre, între 11 și 36 % dintre femei nu au deloc acces deloc la niciun fel de pensie; |
| --- | --- |

A.

întrucât în 2015, decalajul de gen la nivelul pensiilor în UE, care poate fi definit ca fiind diferența dintre venitul mediu obținut (înainte de perceperea impozitelor și taxelor) de femei ca pensie în raport cu venitul primit de bărbați, era de 38,3 % pentru grupa de vârstă de cel puțin 65 de ani; întrucât acest decalaj a crescut în jumătate dintre statele membre în ultimii cinci ani; întrucât criza financiară din ultimii ani a avut un impact negativ asupra veniturilor multor femei; întrucât în unele state membre, între 11 și 36 % dintre femei nu au deloc acces deloc la niciun fel de pensie;

| B. | întrucât egalitatea între femei și bărbați este unul dintre principiile comune și fundamentale consacrate la articolul 2 și la articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, la articolul 8 din TFUE și la articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; întrucât egalitatea de gen ar trebui să fie integrată, de asemenea, în toate politicile, inițiativele, programele și acțiunile UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât egalitatea între femei și bărbați este unul dintre principiile comune și fundamentale consacrate la articolul 2 și la articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, la articolul 8 din TFUE și la articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; întrucât egalitatea de gen ar trebui să fie integrată, de asemenea, în toate politicile, inițiativele, programele și acțiunile UE;

| C. | întrucât drepturile de care beneficiază femeile în privința cuantumului pensiilor sunt mai reduse decât cele ale bărbaților în majoritatea statelor membre ale UE, iar femeile sunt suprareprezentate în categoriile celor mai săraci pensionari și subreprezentate în categoriile celor mai bogați; |
| --- | --- |

C.

întrucât drepturile de care beneficiază femeile în privința cuantumului pensiilor sunt mai reduse decât cele ale bărbaților în majoritatea statelor membre ale UE, iar femeile sunt suprareprezentate în categoriile celor mai săraci pensionari și subreprezentate în categoriile celor mai bogați;

| D. | întrucât aceste disparități sunt inacceptabile și ar trebui reduse, iar toate contribuțiile de pensii ar trebui calculate și colectate într-o formă neutră din perspectiva genului în UE, egalitatea de gen fiind unul dintre principiile sale fondatoare, la fel ca și dreptul tuturor oamenilor la o viață demnă ca unul dintre drepturile fundamentale consacrate în Carta drepturilor fundamentale a UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât aceste disparități sunt inacceptabile și ar trebui reduse, iar toate contribuțiile de pensii ar trebui calculate și colectate într-o formă neutră din perspectiva genului în UE, egalitatea de gen fiind unul dintre principiile sale fondatoare, la fel ca și dreptul tuturor oamenilor la o viață demnă ca unul dintre drepturile fundamentale consacrate în Carta drepturilor fundamentale a UE;

| E. | întrucât o persoană din patru în UE-28 depinde de pensie ca principală sursă de venit, iar creșterea semnificativă a numărului de persoane care ating vârsta pensionării, ca urmare a creșterii speranței de viață și a îmbătrânirii generale a populației, va conduce la o dublare a acestei categorii până în anul 2060; |
| --- | --- |

E.

întrucât o persoană din patru în UE-28 depinde de pensie ca principală sursă de venit, iar creșterea semnificativă a numărului de persoane care ating vârsta pensionării, ca urmare a creșterii speranței de viață și a îmbătrânirii generale a populației, va conduce la o dublare a acestei categorii până în anul 2060;

| F. | întrucât, ca urmare a schimbărilor demografice, pe viitor, din ce în ce mai puțini angajați activi vor trebui să susțină din ce în ce mai mulți pensionari, ceea ce înseamnă că sistemele de pensii ocupaționale pentru limită de vârstă și cele private vor deveni din ce în ce mai importante; |
| --- | --- |

F.

întrucât, ca urmare a schimbărilor demografice, pe viitor, din ce în ce mai puțini angajați activi vor trebui să susțină din ce în ce mai mulți pensionari, ceea ce înseamnă că sistemele de pensii ocupaționale pentru limită de vârstă și cele private vor deveni din ce în ce mai importante;

| G. | întrucât scopul politicilor în materie de pensii este de a asigura independența economică, care este esențială pentru egalitatea între femei și bărbați, iar sistemele de securitate socială în statele membre oferă tuturor cetățenilor UE o pensie adecvată și decentă și condiții decente de trai și îi protejează împotriva riscului de sărăcie, cauzată de diverși factori sau de excluziune socială, astfel încât să garanteze în mod activ participarea socială, culturală și politică și viață demnă la bătrânețe, pentru a continua să facă parte din societate; |
| --- | --- |

G.

întrucât scopul politicilor în materie de pensii este de a asigura independența economică, care este esențială pentru egalitatea între femei și bărbați, iar sistemele de securitate socială în statele membre oferă tuturor cetățenilor UE o pensie adecvată și decentă și condiții decente de trai și îi protejează împotriva riscului de sărăcie, cauzată de diverși factori sau de excluziune socială, astfel încât să garanteze în mod activ participarea socială, culturală și politică și viață demnă la bătrânețe, pentru a continua să facă parte din societate;

| H. | întrucât responsabilitatea individuală din ce în ce mai mare pentru deciziile de economisire care implică diferite riscuri presupune, de asemenea, ca persoanele să fie clar informate cu privire la opțiunile disponibile și la riscurile asociate; întrucât, atât femeile, cât și bărbații, dar, în mod special, femeile trebuie susținute pentru a-și îmbunătăți a nivelului de cunoștințe financiare, pentru a fi în măsură să ia decizii în cunoștință de cauză într-un domeniu din ce în ce mai complex; |
| --- | --- |

H.

întrucât responsabilitatea individuală din ce în ce mai mare pentru deciziile de economisire care implică diferite riscuri presupune, de asemenea, ca persoanele să fie clar informate cu privire la opțiunile disponibile și la riscurile asociate; întrucât, atât femeile, cât și bărbații, dar, în mod special, femeile trebuie susținute pentru a-și îmbunătăți a nivelului de cunoștințe financiare, pentru a fi în măsură să ia decizii în cunoștință de cauză într-un domeniu din ce în ce mai complex;

| I. | întrucât decalajul de pensii are tendința de a agrava situația de vulnerabilitate economică a femeilor și de a le expune la excluziune socială, la sărăcie permanentă și la dependență economică, mai ales de soții lor sau de alți membri ai familiei; întrucât, diferența de remunerare și de pensie este și mai pronunțată pentru femeile cu dezavantaje multiple sau apartenență la minorități rasiale, etnice, religioase și lingvistice, având în vedere că ele ocupă adesea locuri de muncă care necesită mai puține abilități și mai puține responsabilități; |
| --- | --- |

I.

întrucât decalajul de pensii are tendința de a agrava situația de vulnerabilitate economică a femeilor și de a le expune la excluziune socială, la sărăcie permanentă și la dependență economică, mai ales de soții lor sau de alți membri ai familiei; întrucât, diferența de remunerare și de pensie este și mai pronunțată pentru femeile cu dezavantaje multiple sau apartenență la minorități rasiale, etnice, religioase și lingvistice, având în vedere că ele ocupă adesea locuri de muncă care necesită mai puține abilități și mai puține responsabilități;

| J. | întrucât pensiile legate mai degrabă de drepturi individuale decât de drepturi derivate ar putea contribui la garantarea independenței economice a tuturor indivizilor, la reducerea factorilor care descurajează participare la munca oficială și la reducerea la minimizarea stereotipurilor de gen; |
| --- | --- |

J.

întrucât pensiile legate mai degrabă de drepturi individuale decât de drepturi derivate ar putea contribui la garantarea independenței economice a tuturor indivizilor, la reducerea factorilor care descurajează participare la munca oficială și la reducerea la minimizarea stereotipurilor de gen;

| K. | întrucât, ca urmare a unei speranțe de viață mai ridicate, femeile pot avea nevoie, în medie, de un venit din pensie mai ridicat decât bărbații; întrucât aceste venituri suplimentare pot fi puse la dispoziția lor prin mecanisme ale pensiei de urmaș; |
| --- | --- |

K.

întrucât, ca urmare a unei speranțe de viață mai ridicate, femeile pot avea nevoie, în medie, de un venit din pensie mai ridicat decât bărbații; întrucât aceste venituri suplimentare pot fi puse la dispoziția lor prin mecanisme ale pensiei de urmaș;

| L. | întrucât lipsa de date comparabile, complete, fiabile și actualizate periodic, pe baza cărora să se evalueze dimensiunea decalajului dintre pensii și ponderea factorilor care contribuie la acesta, face dificil de hotărât care sunt cela mai eficiente mijloace pentru a combate acest decalaj; |
| --- | --- |

L.

întrucât lipsa de date comparabile, complete, fiabile și actualizate periodic, pe baza cărora să se evalueze dimensiunea decalajului dintre pensii și ponderea factorilor care contribuie la acesta, face dificil de hotărât care sunt cela mai eficiente mijloace pentru a combate acest decalaj;

| M. | întrucât acest decalaj este mai mare pentru categoria de vârstă 65-74 ani (peste 40 %) față de media pentru categoria de vârstă de peste 65 de ani, în special din cauza transferului de drepturi, cum ar fi pensia de urmaș, care există în unele state membre; |
| --- | --- |

M.

întrucât acest decalaj este mai mare pentru categoria de vârstă 65-74 ani (peste 40 %) față de media pentru categoria de vârstă de peste 65 de ani, în special din cauza transferului de drepturi, cum ar fi pensia de urmaș, care există în unele state membre;

| N. | întrucât reducerile și înghețarea pensiilor cresc riscul de sărăcie la bătrânețe, în special în rândul femeilor; întrucât procentajul femeilor vârstnice aflate în pericol de sărăcie și de excluziune socială a fost de 20,2 % în 2014, comparativ cu 14,6 % în rândul bărbaților, și întrucât, până în 2050, proporția persoanelor cu vârsta de peste 75 de ani aflate în pericol de sărăcie ar putea ajunge la 30 % în majoritatea statelor membre; |
| --- | --- |

N.

întrucât reducerile și înghețarea pensiilor cresc riscul de sărăcie la bătrânețe, în special în rândul femeilor; întrucât procentajul femeilor vârstnice aflate în pericol de sărăcie și de excluziune socială a fost de 20,2 % în 2014, comparativ cu 14,6 % în rândul bărbaților, și întrucât, până în 2050, proporția persoanelor cu vârsta de peste 75 de ani aflate în pericol de sărăcie ar putea ajunge la 30 % în majoritatea statelor membre;

| O. | întrucât persoanele cu vârsta de peste 65 de ani dispun de venituri echivalente cu aproximativ 94 % din venitul mediu al întregii populații; întrucât, cu toate acestea, aproximativ 22 % dintre femeile cu vârsta de peste 65 de ani trăiesc sub pragul de sărăcie; |
| --- | --- |

O.

întrucât persoanele cu vârsta de peste 65 de ani dispun de venituri echivalente cu aproximativ 94 % din venitul mediu al întregii populații; întrucât, cu toate acestea, aproximativ 22 % dintre femeile cu vârsta de peste 65 de ani trăiesc sub pragul de sărăcie;

| P. | întrucât decalajul mediu dintre pensii în Uniunea Europeană în 2014 masca discrepanțe semnificative între statele membre; întrucât, prin comparație, cel mai redus decalaj de gen dintre pensii este de 3,7 %, iar cel mai ridicat este de 48,8 %, în timp ce diferența depășește 30 % în 14 state membre; |
| --- | --- |

P.

întrucât decalajul mediu dintre pensii în Uniunea Europeană în 2014 masca discrepanțe semnificative între statele membre; întrucât, prin comparație, cel mai redus decalaj de gen dintre pensii este de 3,7 %, iar cel mai ridicat este de 48,8 %, în timp ce diferența depășește 30 % în 14 state membre;

| Q. | întrucât există diferențe semnificative între statele membre în ceea ce privește procentajul populației care primește pensie, acesta fiind de 15,1 % în Cipru și de 31,8 % în Lituania în anul 2013, în timp ce majoritatea beneficiarilor pensiilor din majoritatea statelor membre UE în 2013 erau femei; |
| --- | --- |

Q.

întrucât există diferențe semnificative între statele membre în ceea ce privește procentajul populației care primește pensie, acesta fiind de 15,1 % în Cipru și de 31,8 % în Lituania în anul 2013, în timp ce majoritatea beneficiarilor pensiilor din majoritatea statelor membre UE în 2013 erau femei;

| R. | întrucât acest decalaj între pensii, generat de o serie de factori, este rezultatul dezechilibrului de gen în parcursul profesional și în viața de familie, precum și în oportunitățile de a face contribuții la pensie, poziția în structura familială și modul în care este calculat venitul pentru sistemul de pensii; întrucât decalajul de pensii dintre bărbați și femei reflectă totodată segregația de pe piața muncii proporția mai mare de femei care lucrează cu fracțiune de normă, pentru venituri salariale orare mai mici, cu pauze profesionale și mai puțini ani de încadrare în muncă din cauza muncii neremunerate realizate de femei ca mame și ca îngrijitoare în familiile lor; întrucât, prin urmare, decalajul de pensii ar trebui considerat un indicator principal al inegalității de gen pe piața forței de muncă, cu atât mai mult cu cât nivelul actual al decalajului de pensii între femei și bărbați este foarte apropiat de decalajul dintre femei și bărbați în ceea ce privește salariul total (39,7 % în 2015); |
| --- | --- |

R.

întrucât acest decalaj între pensii, generat de o serie de factori, este rezultatul dezechilibrului de gen în parcursul profesional și în viața de familie, precum și în oportunitățile de a face contribuții la pensie, poziția în structura familială și modul în care este calculat venitul pentru sistemul de pensii; întrucât decalajul de pensii dintre bărbați și femei reflectă totodată segregația de pe piața muncii proporția mai mare de femei care lucrează cu fracțiune de normă, pentru venituri salariale orare mai mici, cu pauze profesionale și mai puțini ani de încadrare în muncă din cauza muncii neremunerate realizate de femei ca mame și ca îngrijitoare în familiile lor; întrucât, prin urmare, decalajul de pensii ar trebui considerat un indicator principal al inegalității de gen pe piața forței de muncă, cu atât mai mult cu cât nivelul actual al decalajului de pensii între femei și bărbați este foarte apropiat de decalajul dintre femei și bărbați în ceea ce privește salariul total (39,7 % în 2015);

| S. | întrucât amploarea reală a decalajului dintre pensii – care este rezultatul tuturor dezechilibrelor și inegalităților de gen acumulate (în ceea ce privește, de exemplu, accesul la putere și resursele economice pe parcursul vieții) de-a lungul vieții lor profesionale și care se regăsesc în primul și al doilea pilon de pensii – poate fi mascată prin mecanisme corective; |
| --- | --- |

S.

întrucât amploarea reală a decalajului dintre pensii – care este rezultatul tuturor dezechilibrelor și inegalităților de gen acumulate (în ceea ce privește, de exemplu, accesul la putere și resursele economice pe parcursul vieții) de-a lungul vieții lor profesionale și care se regăsesc în primul și al doilea pilon de pensii – poate fi mascată prin mecanisme corective;

| T. | întrucât acest decalaj dintre pensii reflectă, la un moment dat, condițiile existente în societate și pe piața muncii într-o perioadă care acoperă mai multe decenii; întrucât aceste condiții sunt supuse unor evoluții, uneori importante, care vor avea repercusiuni asupra necesităților diferitelor generații de femei pensionare; |
| --- | --- |

T.

întrucât acest decalaj dintre pensii reflectă, la un moment dat, condițiile existente în societate și pe piața muncii într-o perioadă care acoperă mai multe decenii; întrucât aceste condiții sunt supuse unor evoluții, uneori importante, care vor avea repercusiuni asupra necesităților diferitelor generații de femei pensionare;

| U. | întrucât decalajul dintre pensii prezintă caracteristici diferite în funcție de situația personală, statutul social și starea civilă și/sau familială a pensionarelor respective; întrucât, în acest context, o abordare comună nu ar produce în mod necesar cele mai bune rezultate; |
| --- | --- |

U.

întrucât decalajul dintre pensii prezintă caracteristici diferite în funcție de situația personală, statutul social și starea civilă și/sau familială a pensionarelor respective; întrucât, în acest context, o abordare comună nu ar produce în mod necesar cele mai bune rezultate;

| V. | întrucât familiile monoparentale sunt, în mod special, vulnerabile deoarece reprezintă 10 % din totalul familiilor care au în grijă minori, iar 50 % dintre acestea sunt expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială, acest procent fiind de două ori mai mare decât cel al populației totale expuse acestui risc; întrucât există o corelație pozitivă între decalajul dintre pensii și numărul de copii crescuți și întrucât, în cazul femeilor și mamelor căsătorite, decalajul de gen dintre este mai mare decât în cazul femeilor singure fără copii; întrucât, din acest punct de vedere, inegalitățile cu care s-au confruntat mamele singure riscă să se amplifice când se pensionează; |
| --- | --- |

V.

întrucât familiile monoparentale sunt, în mod special, vulnerabile deoarece reprezintă 10 % din totalul familiilor care au în grijă minori, iar 50 % dintre acestea sunt expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială, acest procent fiind de două ori mai mare decât cel al populației totale expuse acestui risc; întrucât există o corelație pozitivă între decalajul dintre pensii și numărul de copii crescuți și întrucât, în cazul femeilor și mamelor căsătorite, decalajul de gen dintre este mai mare decât în cazul femeilor singure fără copii; întrucât, din acest punct de vedere, inegalitățile cu care s-au confruntat mamele singure riscă să se amplifice când se pensionează;

| W. | întrucât concediul pentru creșterea copilului determină mamele – care reprezintă 79,76 % din persoanele care își reduc timpul de lucru pentru a avea grijă de copiii cu vârsta mai mică de opt ani- să se angajeze în locuri de muncă cu salarii mici, cu fracțiune de normă sau nedorite, sau să-și întrerupă cariera pentru a avea grijă de copiii; întrucât concediul de maternitate, concediul de paternitate și concediul pentru creșterea copilului sunt instrumente necesare și vitale pentru o mai bună repartizare a sarcinilor de îngrijire, pentru îmbunătățirea echilibrului între viața profesională și cea privată și pentru a reduce cât mai mult întreruperile de carieră ale femeilor; |
| --- | --- |

W.

întrucât concediul pentru creșterea copilului determină mamele – care reprezintă 79,76 % din persoanele care își reduc timpul de lucru pentru a avea grijă de copiii cu vârsta mai mică de opt ani- să se angajeze în locuri de muncă cu salarii mici, cu fracțiune de normă sau nedorite, sau să-și întrerupă cariera pentru a avea grijă de copiii; întrucât concediul de maternitate, concediul de paternitate și concediul pentru creșterea copilului sunt instrumente necesare și vitale pentru o mai bună repartizare a sarcinilor de îngrijire, pentru îmbunătățirea echilibrului între viața profesională și cea privată și pentru a reduce cât mai mult întreruperile de carieră ale femeilor;

| X. | întrucât nivelurile de remunerare și, prin urmare, drepturile de pensie ale taților nu sunt afectate de numărul copiilor lor sau, dimpotrivă, pot fi influențate pozitiv; |
| --- | --- |

X.

întrucât nivelurile de remunerare și, prin urmare, drepturile de pensie ale taților nu sunt afectate de numărul copiilor lor sau, dimpotrivă, pot fi influențate pozitiv;

| Y. | întrucât rata șomajului în rândul femeilor este subevaluată, având în vedere că multe femei nu sunt înregistrate ca șomere, în special cele care locuiesc în zone rurale sau izolate, multe dintre ele dedicându-se exclusiv muncii în gospodărie și îngrijirii copiilor; întrucât această situație conduce la o disparitate între pensii; |
| --- | --- |

Y.

întrucât rata șomajului în rândul femeilor este subevaluată, având în vedere că multe femei nu sunt înregistrate ca șomere, în special cele care locuiesc în zone rurale sau izolate, multe dintre ele dedicându-se exclusiv muncii în gospodărie și îngrijirii copiilor; întrucât această situație conduce la o disparitate între pensii;

| Z. | întrucât, date fiind modalitățile așa-zis clasice de organizare a muncii, pentru un cuplu în care ambii părinți doresc să lucreze cu normă întreagă, este dificil să găsească un echilibru armonios între viața familială și cea profesională; |
| --- | --- |

Z.

întrucât, date fiind modalitățile așa-zis clasice de organizare a muncii, pentru un cuplu în care ambii părinți doresc să lucreze cu normă întreagă, este dificil să găsească un echilibru armonios între viața familială și cea profesională;

| AA. | întrucât introducerea, atât pentru bărbați, cât și pentru femei, a unor contribuții pentru pensie ca recunoaștere a activității de îngrijire a copiilor sau a altor membri de familie ar putea contribui atenuarea efectelor negative pe care le are asupra pensiei întreruperea carierei din motive de îngrijire și întrucât ar fi de dorit ca toate statele membre să își consolideze sau îmbunătățească sistemele de contribuții în acest sens; |
| --- | --- |

AA.

întrucât introducerea, atât pentru bărbați, cât și pentru femei, a unor contribuții pentru pensie ca recunoaștere a activității de îngrijire a copiilor sau a altor membri de familie ar putea contribui atenuarea efectelor negative pe care le are asupra pensiei întreruperea carierei din motive de îngrijire și întrucât ar fi de dorit ca toate statele membre să își consolideze sau îmbunătățească sistemele de contribuții în acest sens;

| AB. | întrucât cotizarea pentru pensie în cazul formelor diferite de muncă ar putea ajuta toți lucrătorii să obțină un venit din pensii; |
| --- | --- |

AB.

întrucât cotizarea pentru pensie în cazul formelor diferite de muncă ar putea ajuta toți lucrătorii să obțină un venit din pensii;

| AC. | întrucât, deși s-au depus unele eforturi pentru remedierea acestei situații, ratele de angajare a femeilor continuă să fie inferioare obiectivelor Strategiei Europa 2020 și ratelor de angajare a bărbaților; întrucât creșterea participării femeilor pe piața forței de muncă contribuie la eforturile de reducere a decalajului de gen dintre pensii în UE, deoarece există o legătură directă între participarea pe piața muncii și nivelul pensiilor; întrucât ratele de integrare pe piața muncii nu conțin informații cu privire la durata și forma de angajare și, prin urmare, valoarea lor informativă legată de nivelurile de remunerare și ale pensiilor este redusă; |
| --- | --- |

AC.

întrucât, deși s-au depus unele eforturi pentru remedierea acestei situații, ratele de angajare a femeilor continuă să fie inferioare obiectivelor Strategiei Europa 2020 și ratelor de angajare a bărbaților; întrucât creșterea participării femeilor pe piața forței de muncă contribuie la eforturile de reducere a decalajului de gen dintre pensii în UE, deoarece există o legătură directă între participarea pe piața muncii și nivelul pensiilor; întrucât ratele de integrare pe piața muncii nu conțin informații cu privire la durata și forma de angajare și, prin urmare, valoarea lor informativă legată de nivelurile de remunerare și ale pensiilor este redusă;

| AD. | întrucât numărul de ani lucrați are un efect direct asupra venitului la pensie; întrucât femeile au, în medie, o carieră mai scurtă cu peste 10 ani decât bărbații, iar femeile care au lucrat mai puțin de 14 ani sunt victime ale unui decalaj de pensii de două ori mai important (64 %) decât cel care afectează femeile care au lucrat o perioadă mai mare (32 %); |
| --- | --- |

AD.

întrucât numărul de ani lucrați are un efect direct asupra venitului la pensie; întrucât femeile au, în medie, o carieră mai scurtă cu peste 10 ani decât bărbații, iar femeile care au lucrat mai puțin de 14 ani sunt victime ale unui decalaj de pensii de două ori mai important (64 %) decât cel care afectează femeile care au lucrat o perioadă mai mare (32 %);

| AE. | întrucât femeile sunt mai susceptibile decât bărbații să-și întrerupă cariera adoptă formele atipice de ocupare a forței de muncă, muncesc cu fracțiune de normă (32 % dintre femei, în comparație cu 8,2 % dintre bărbați) sau fără să fie remunerate, în special când îngrijesc copii și rude și au aproape singure responsabilitatea exclusivă pentru îngrijirea și activitățile casnice, datorită persistenței inegalităților de gen, toate acestea fiind în detrimentul pensiilor pe care le vor avea; |
| --- | --- |

AE.

întrucât femeile sunt mai susceptibile decât bărbații să-și întrerupă cariera adoptă formele atipice de ocupare a forței de muncă, muncesc cu fracțiune de normă (32 % dintre femei, în comparație cu 8,2 % dintre bărbați) sau fără să fie remunerate, în special când îngrijesc copii și rude și au aproape singure responsabilitatea exclusivă pentru îngrijirea și activitățile casnice, datorită persistenței inegalităților de gen, toate acestea fiind în detrimentul pensiilor pe care le vor avea;

| AF. | întrucât investițiile în școli, în învățământul preșcolar, în universități și în îngrijirea persoanelor în vârstă pot contribui la crearea unui echilibru mai bun între viața profesională și cea privată și pot avea ca rezultat pe termen lung nu numai crearea de locuri de muncă, ci și obținerea de către femei a unor locuri de muncă de bună calitate, precum și posibilitatea de a rămâne pe piața muncii pentru perioade mai mari, ceea ce va avea pe termen lung un efect pozitiv asupra pensiilor; |
| --- | --- |

AF.

întrucât investițiile în școli, în învățământul preșcolar, în universități și în îngrijirea persoanelor în vârstă pot contribui la crearea unui echilibru mai bun între viața profesională și cea privată și pot avea ca rezultat pe termen lung nu numai crearea de locuri de muncă, ci și obținerea de către femei a unor locuri de muncă de bună calitate, precum și posibilitatea de a rămâne pe piața muncii pentru perioade mai mari, ceea ce va avea pe termen lung un efect pozitiv asupra pensiilor;

| AG. | este un pilon fundamental al societății noastre și este într-o mare măsură realizată de femei, iar acest dezechilibru este reflectat în diferența de gen la nivelul pensiilor; întrucât acest tip de muncă invizibilă nu este suficient recunoscut, în special atunci când se iau în considerare drepturile la pensie; |
| --- | --- |

AG.

este un pilon fundamental al societății noastre și este într-o mare măsură realizată de femei, iar acest dezechilibru este reflectat în diferența de gen la nivelul pensiilor; întrucât acest tip de muncă invizibilă nu este suficient recunoscut, în special atunci când se iau în considerare drepturile la pensie;

| AH. | întrucât în UE continuă să existe diferențe mari de remunerare între bărbați și femei; întrucât aceste diferențe, care s-au ridicat la 16,3 % în 2014, sunt determinate în special de fenomene de discriminare și de segregare, care generează o suprareprezentare a femeilor în sectoare în care nivelul de remunerare este mai scăzut decât în alte sectoare dominate mai ales de bărbați; întrucât alți factori, cum ar fi întreruperile de carieră sau munca involuntară cu fracțiune de normă pentru a concilia responsabilitățile profesionale cu cele familiale, stereotipurile, subevaluarea muncii femeilor și diferențele în nivelurile de educație și de experiență profesională contribuie, de asemenea, la disparitățile de gen la nivelul remunerării; |
| --- | --- |

AH.

întrucât în UE continuă să existe diferențe mari de remunerare între bărbați și femei; întrucât aceste diferențe, care s-au ridicat la 16,3 % în 2014, sunt determinate în special de fenomene de discriminare și de segregare, care generează o suprareprezentare a femeilor în sectoare în care nivelul de remunerare este mai scăzut decât în alte sectoare dominate mai ales de bărbați; întrucât alți factori, cum ar fi întreruperile de carieră sau munca involuntară cu fracțiune de normă pentru a concilia responsabilitățile profesionale cu cele familiale, stereotipurile, subevaluarea muncii femeilor și diferențele în nivelurile de educație și de experiență profesională contribuie, de asemenea, la disparitățile de gen la nivelul remunerării;

| AI. | întrucât articolul 151 din TFUE prevede că UE are ca obiectiv realizarea unei protecții sociale adecvate; întrucât, prin urmare, UE ar trebui să sprijine statele prin recomandări care să vizeze îmbunătățirea protecției persoanelor vârstnice care, datorită vârstei sau a situației personale, au dreptul de a primi o pensie; |
| --- | --- |

AI.

întrucât articolul 151 din TFUE prevede că UE are ca obiectiv realizarea unei protecții sociale adecvate; întrucât, prin urmare, UE ar trebui să sprijine statele prin recomandări care să vizeze îmbunătățirea protecției persoanelor vârstnice care, datorită vârstei sau a situației personale, au dreptul de a primi o pensie;

| AJ. | întrucât consolidarea legăturii dintre contribuții și remunerare, alături de creșterea părții celui de al doilea și al treilea pilon în organizarea sistemelor de pensii, transferă către actori privați riscurile apariției de factori de gen specifici în decalajul de pensii; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât consolidarea legăturii dintre contribuții și remunerare, alături de creșterea părții celui de al doilea și al treilea pilon în organizarea sistemelor de pensii, transferă către actori privați riscurile apariției de factori de gen specifici în decalajul de pensii;

| AK. | întrucât reformele sistemelor de pensii cuprinse în Cartea albă a pensiilor a Comisiei Europene, din 2012, nu sunt însoțite de evaluări ex-ante și ex-post ale impactului de gen cu privire la pensii; |
| --- | --- |

AK.

întrucât reformele sistemelor de pensii cuprinse în Cartea albă a pensiilor a Comisiei Europene, din 2012, nu sunt însoțite de evaluări ex-ante și ex-post ale impactului de gen cu privire la pensii;

| AL. | întrucât organizarea sistemelor publice de securitate socială și a sistemelor de pensii ține de competența exclusivă a statelor membre; întrucât UE are, în primul rând, o competență de sprijinire în domeniul sistemelor de pensii, mai ales în temeiul articolului 153 din TFUE, |
| --- | --- |

AL.

întrucât organizarea sistemelor publice de securitate socială și a sistemelor de pensii ține de competența exclusivă a statelor membre; întrucât UE are, în primul rând, o competență de sprijinire în domeniul sistemelor de pensii, mai ales în temeiul articolului 153 din TFUE,

Observații generale

| 1. | solicită Comisiei să elaboreze, în strânsă colaborare cu statele membre, o strategie pentru eradicarea decalajului de pensii dintre bărbați și femei în Uniunea Europeană („strategia”) și să le ajute să stabilească orientări în această privință; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aprobă și sprijină apelul făcut de Consiliu pentru o nouă inițiativă a Comisiei vizând stabilirea unei strategii a egalității dintre femei și bărbați 2016-2020, care să ia forma unei comunicări, așa cum s-a întâmplat în cazul strategiilor anterioare, și pentru consolidarea angajamentului strategic al UE față de egalitatea de gen, angajament care să fie strâns legat de Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că această strategie ar trebui să urmărească nu numai abordarea la nivelul statelor membre a impactului decalajului de pensii, în special asupra celor mai vulnerabile grupuri, ci și prevenirea acesteia în viitor prin combaterea cauzelor sale fundamentale, cum ar fi pozițiile inegale ale femeilor și bărbaților pe piața muncii din punctul de vedere al salarizării, avansării în carieră și al oportunităților de a lucra cu normă întreagă, precum și segregarea pe piața forței de muncă; încurajează, în acest sens, dialogul interguvernamental și schimbul de bune practici între statele membre; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că este necesară o abordare multilaterală, cu o combinație de acțiuni în cadrul diferitelor politici care vizează îmbunătățirea egalității de gen, pentru a realiza cu succes strategia, care trebuie să cuprindă o abordare a pensiilor din perspectiva întregii vieți profesionale a persoanelor, precum și tratarea diferențelor de gen în nivelul de ocupare a forței de muncă, în carierele și posibilitățile de a plăti contribuțiile la pensie, precum și cele care rezultă din modul în care sunt organizate sistemele de pensii; invită Comisia și statele membre să țină seama de concluziile Consiliului din 18 iunie 2015, intitulate „Oportunități egale pentru femei și bărbați în ceea ce privește veniturile: eliminarea diferențelor de gen la pensie”; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atrage atenția asupra rolului important jucat de partenerii sociali în dezbaterea chestiunilor legate de salariul minim, respectându-se astfel principiul subsidiarității; subliniază rolul important al sindicatelor și al acordurilor colective în asigurarea accesului persoanelor vârstnice la pensii de stat în conformitate cu principiile solidarității dintre generații și egalității între femei și bărbați; semnalează că este important să se țină seama în mod corespunzător de partenerii sociali atunci când se adoptă decizii politice care modifică aspecte juridice semnificative ale condițiilor de eligibilitate pentru dreptul la pensie; invită UE și statele membre ca, în cooperare cu partenerii sociali și cu organizațiile pentru egalitatea de gen, să creeze și să aplice politici în vederea eliminării disparităților de gen în materie de remunerare; recomandă statelor membre să ia în considerare realizarea în mod regulat a unor analize comparative ale salariilor, ca o completare a acestor eforturi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită statele membre să pună în aplicare măsuri respectuoase și de prevenire a sărăciei pentru lucrătorii a căror sănătate nu le permite să lucreze până la vârsta legală de pensionare; susține menținerea pensionării anticipate pentru lucrătorii care se expun unor condiții de muncă dificile sau riscante; consideră că un nivel mai ridicat al ocupării forței de muncă, prin crearea unor locuri de muncă de calitate, ar putea contribui la reducerea considerabilă a creșterii pe viitor a numărului de persoane care nu pot lucra până la vârsta legală de pensionare și, prin urmare, la atenuarea sarcinii financiare a îmbătrânirii; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la impactul recomandărilor de austeritate specifice fiecărei țări asupra sistemelor de pensii și asupra sustenabilității acestora, precum și asupra accesului la pensii bazate pe contribuții într-un număr din ce în ce mai mare de state membre, precum și cu privire la efectele negative ale recomandărilor specifice fiecărei țări asupra nivelurilor veniturilor și asupra transferurilor sociale necesare pentru eradicarea sărăciei și a excluziunii sociale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că principiul subsidiarității trebuie aplicat cu strictețe și în domeniul pensiilor; |
| --- | --- |

8.

Evaluare și conștientizare pentru a combate mai eficient decalajul de pensii

| 9. | invită statele membre și Comisia să continue analizarea decalajelor de gen la nivelul pensiilor i să colaboreze cu Eurostat și cu Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei (EIGE) pentru elaborarea unor indicatori oficiali și fiabili privind decalajul de gen la pensii, precum și pentru identificarea factorilor diferiți care stau la baza acestuia pentru a-l monitoriza și a stabili obiective clare de reducere, precum și pentru a raporta Parlamentului European; invită statele membre să pună anual la dispoziția Eurostat statistici privind disparitățile salariale de gen și decalajul de pensii dintre bărbați și femei, astfel încât să fie posibilă evaluarea evoluțiilor de pe întreg teritoriul UE și mijloacele de rezolvare a acestei situații; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să realizeze o analiză amănunțită a impactului pe care îl au recomandările din Cartea albă din 2012 cu privire la pensii asupra categoriilor de populație cele mai vulnerabile, în special asupra femeilor, în vederea combaterii cauzelor decalajului de pensii dintre bărbați și femei, precum și să stabilească un indicator oficial cu privire la decalajul de pensii dintre bărbați și femei și să realizeze o monitorizare sistematică; cere o evaluare adecvată și o monitorizare a impactului asupra genului pe care îl au recomandările sau măsurile adoptate până în prezent; invită Comisia să sprijine elaborarea de statistici dezagregate în funcție de gen și cercetări pentru a consolida monitorizarea și evaluarea efectelor pe care le au reformele în materie de pensii asupra prosperității și bunăstării femeilor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită statele membre să promoveze combaterea decalajului de pensii dintre bărbați și femei prin politici sociale, sensibilizând actorii decizionali competenți în domeniu și dezvoltând programe pentru a informa femeile cu privire la consecințele fenomenului și a le oferi instrumente care să le permită conceperea unor strategii de finanțare a pensiilor care să fie sustenabile și adaptate nevoilor lor specifice, precum și despre accesul femeilor la pensiile din pilonul al doilea și al treilea, în special în sectoarele feminizate unde participarea la acești piloni poate fi redusă; invită Comisia și statele membre să conștientizeze și mai mult publicul în legătură cu egalitatea de remunerare și decalajul de pensii, precum și cu discriminarea directă și indirectă a femeilor la locul de muncă; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reafirmă că, pentru a compara la nivelul UE noțiuni precum disparitatea salarială de gen, decalajul de pensii dintre bărbați și femei este nevoie de definiții clare și armonizate; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită statele membre și instituțiile Uniunii să promoveze studiile cu privire la efectele decalajelor de gen asupra pensiilor femeilor și asupra independenței lor financiare, luând în considerare aspecte precum îmbătrânirea populației, diferențele de gen în ceea ce privește starea de sănătate și speranța de viață, evoluția structurilor familiale și creșterea numărului de locuințe unipersonale, precum și diferitele situații personale ale femeilor; solicită, totodată, ca statele membre să elaboreze posibile strategii pentru a pune capăt decalajului de pensii dintre bărbați și femei; |
| --- | --- |

13.

Reducerea inegalităților în ceea ce privește capacitățile de contribuție la regimul de pensii

| 14. | solicită Comisiei Europene și statelor membre să garanteze o implementare adecvată a legislației europene împotriva discriminărilor dintre bărbați și femei și monitorizarea sistematică a progresului acesteia, cu inițierea procedurilor de constatare a neîndeplinirii în cazul nerespectării obligațiilor și posibila revizuire a acestora pentru a putea asigura egalitatea între bărbați și femei în privința capacităților de contribuție la pensie; |
| --- | --- |

14.

| 15. | condamnă cu fermitate decalajele de gen în remunerare și componenta lor „inexplicabilă” ce rezultă din discriminarea la locul de muncă și își reiterează apelul pentru revizuirea Directivei 2006/54/CE, care a fost transpusă clar și suficient numai în două state membre, pentru a se asigura o egalitate de gen mai mare în materie de angajare și de remunerare, aplicând principiul egalității de remunerare între femei și bărbați, pentru muncă egală garantat prin tratat de la crearea CEE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită statele membre și Comisia să asigure aplicarea principiului nediscriminării și egalității pe piața forței de muncă și în ceea ce privește accesul la locuri de muncă și, în special, să adopte măsuri de protecție socială pentru a asigura că remunerarea și prestațiile sociale acordate femeilor, inclusiv pensiile, respectă principiul egalității de remunerare între lucrătorii de sex masculin și cei de sex feminin, pentru muncă egală sau pentru o muncă de aceeași valoare; solicită statelor membre să stabilească măsuri adecvate în vederea reducerii încălcărilor principiului remunerației egale a femeilor și bărbaților pentru muncă egală și pentru o muncă de valoare egală; |
| --- | --- |

16.

| 17. | îndeamnă statele membre, angajatorii și sindicatele să elaboreze și să implementeze instrumente utile și specifice de evaluare a locului de muncă pentru a facilita determinarea activității cu valoare egală și a asigura astfel plata egală între femei și bărbați și, prin urmare, pe viitor, pensii egale; încurajează societățile să realizeze audituri anuale privind egalitatea de remunerare, să publice datele cu cea mai mare transparență și să reducă diferența de gen în remunerare; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia și statele membre să sprijine combaterea segregării orizontale și verticale pe piața muncii, eliminând inegalitățile de gen și discriminarea pe motive de gen la încadrarea în muncă și încurajând, în special prin educație și prin campanii de conștientizare, fetele și femeile să se orienteze spre studii, meserii și cariere în sectoare cu potențial de inovare și de creștere, care sunt în prezent dominate de bărbați, ca urmare a unor stereotipuri persistente; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Comisia și statele membre să le ofere femeilor mai multe stimulente pentru a lucra mai mult timp și cu pauze mai mici, pentru a fi mai independente economic, atât în prezent, cât și în viitor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește că este important, în contextul creșterii transferului responsabilității regimurilor de pensii către regimuri de finanțare personală, să se asigure că accesul la serviciile financiare acoperite de Directiva 2004/113/CE este nediscriminatoriu și bazat pe criterii actuariale unisex; constată că aplicarea regulii unisex va contribui la reducerea decalajului de gen dintre pensii; invită statele membre și Comisia să crească gradul de transparență, de acces la informații și de certitudine pentru membrii și beneficiarii sistemelor de pensii ocupaționale, ținând seama de principiile UE privind nediscriminarea și egalitatea de gen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că Curtea de Justiție a Uniunii Europene a stabilit clar că sistemele de pensii de serviciu trebuie considerate remunerație și că, prin urmare, acestora li se aplică, de asemenea, principiul egalității de tratament; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită statele membre să acorde o atenție specială femeilor care adesea nu dobândesc drepturi de pensii și sunt lipsite, așadar, de independență economică, mai ales în caz de divorț; |
| --- | --- |

22.

Reducerea inegalităților de gen în cariera profesională

| 23. | salută răspunsul Comisiei la solicitarea sa privind îmbunătățirea concilierii dintre viața profesională și cea personală, prin propuneri fără caracter legislativ și printr-o propunere legislativă care creează mai multe tipuri de concedii, pentru a răspunde provocărilor secolului XXI; subliniază că propunerile formulate de Comisie reprezintă o bază bună în direcția îndeplinirii așteptărilor cetățenilor europeni; invită toate instituțiile să realizeze măsurile din acest pachet cât mai curând cu putință; |
| --- | --- |

23.

| 24. | îndeamnă statele membre să respecte și să aplice legislația privind drepturile referitoare la maternitate, astfel încât femeile să nu fie dezavantajate la pensie pentru că au devenit mame în timpul perioadei active; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită statele membre să aibă în vedere posibilitatea ca angajații să poată negocia acorduri voluntare flexibile de muncă, inclusiv „munca inteligentă”, în conformitate cu practicile naționale și independent de vârsta copiilor sau situația familială, permițând astfel femeilor și bărbaților un echilibru mai bun între viața profesională și viața personală, astfel încât să nu fie nevoiți să-l favorizeze pe celălalt părinte când își asumă responsabilități de îngrijire; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ia act de propunerea privind concediul pentru îngrijiri acordat părinților și îngrijitorilor, inclusă în directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată, și își reiterează apelul privind acordarea unei remunerații și a unei protecții sociale adecvate; încurajează statele membre să introducă „credite de îngrijire” în beneficiul femeilor, dar și al bărbaților, pe baza schimbului de bune practici, pentru a compensa întreruperile de carieră pentru îngrijirea informală a unui membru al familiei și perioade oficiale de concediu de îngrijire, cum ar fi concediul de maternitate, paternitate și de îngrijire a copilului, precum și să le valorifice echitabil la calculul drepturilor de pensie; consideră că aceste „credite de îngrijire” trebuie acordate pentru o perioadă de timp determinată scurtă, pentru a nu adânci și mai mult stereotipurile și inegalitățile; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită statele membre să elaboreze strategii pentru recunoașterea importanței îngrijirii neoficiale a membrilor familiei și a altor persoane dependente și a împărțirii lor echitabile între femei și bărbați, lipsa acestora reprezentând o cauză potențială pentru întreruperea carierei și pentru munca precară în cazul femeilor, ceea ce le periclitează drepturile lor de pensie; în acest context, subliniază importanța stimulentelor pentru bărbați de a-și folosi concediul pentru creșterea copilului și concediul de paternitate; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită statelor membre ca angajații care se întorc la lucru după concediul de maternitate sau parental să își poată relua fostul loc de muncă în condiții comparabile; |
| --- | --- |

28.

| 29. | reamintește că echilibrul dintre viața personală și cea profesională nu se poate atinge decât dacă există structuri locale, de calitate, accesibile și la prețuri convenabile, pentru îngrijirea copiilor, a persoanelor în vârstă și a altor persoane dependente, și cu încurajarea împărțirii egale a responsabilităților, costurilor și îngrijirilor; invită statele membre să mărească investițiile în servicii pentru copii, subliniază necesitatea existenței unor structuri de îngrijire a copiilor în zonele rurale și îndeamnă Comisia să sprijine statele membre, inclusiv prin furnizarea fondurilor UE disponibile, pentru a crea astfel de structuri într-o formă care să fie accesibilă tuturor; invită statele membre nu numai să îndeplinească obiectivele de la Barcelona cât de curând posibil și nu mai târziu de 2020, ci și să definească obiective specifice similare pentru servicii pe termen lung, oferind totodată familiilor opțiunea de a alege modelul preferat de creștere a copiilor; felicită statele membre care au realizat deja cele două seturi de obiective specifice; |
| --- | --- |

29.

Efectele sistemelor de pensii asupra decalajului de pensii

| 30. | invită statele membre să evalueze, pe baza unor date fiabile și comparabile, efectele sistemelor lor de pensii asupra decalajului de pensii și a factorilor care stau la baza acestuia, pentru a combate discriminarea și a crea transparență în sistemele de pensii ale statelor membre ale UE; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că sustenabilitatea sistemelor de pensii trebuie să țină seama de provocările ridicate de schimbările demografice, de îmbătrânirea populației, de rata natalității, precum și de raportul dintre numărul persoanelor active economic și numărul persoanelor aflate la vârsta de pensie; reamintește că situația celor aflați la vârsta de pensie este strâns legată de numărul de ani de activitate și de contribuțiile plătite; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită statele membre ca, pentru a asigura o securitate socială durabilă, dată fiind speranța de viață în creștere din UE, să opereze urgent modificările structurale necesare ale sistemelor de pensii; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită Comisia s și statele membre să studieze atent modul în care decalajul de pensii ar putea fi afectat de evoluția sistemelor obligatorii de pensii de stat către mecanismele mai flexibile din cadrul sistemelor ocupaționale și private de contribuții la pensii, în ceea ce privește calcularea duratei de contribuție la regimul de pensii și ieșirea progresivă de pe piața muncii; |
| --- | --- |

33.

| 34. | avertizează cu privire la riscurile la adresa egalității de gen reprezentate de trecerea de la pensiile de securitate socială la pensii finanțate personal, deoarece pensiile personale au la bază contribuții individuale și nu compensează timpul petrecut având grijă de copii și de alte persoane aflate în întreținere sau perioadele de șomaj, de concediu medical sau de dizabilități; subliniază că reformele sistemelor de pensii care asociază beneficiile sociale cu creșterea și cu situația piețelor muncii și a piețelor financiare se concentrează numai asupra aspectelor macroeconomice, neglijând scopul social al pensiilor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită statele membre să elimine din sistemele lor de pensii și din reformele adoptate elementele care agravează dezechilibrele de pensii (în special dezechilibrele de gen precum actualul decalaj dintre pensii), ținând seama de impactul de gen al oricărei reforme viitoare a pensiilor, precum și să aplice măsuri de eradicare a acestei discriminări; subliniază că orice modificare de politică privind pensiile ar trebui măsurată în raport cu impactul acesteia asupra disparităților de gen, cu o analiză specifică de comparare a impactului modificărilor propuse asupra femeilor și a bărbaților, și că acest lucru ar trebui să fie o caracteristică a proceselor de planificare, elaborare, implementare și evaluare a politicii publice; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită Comisia să încurajeze schimburile de bune practici pentru a identifica atât mecanismele corective cele mai eficiente, cât și cele care ar putea contribui la lupta împotriva factorilor care favorizează decalajul de pensii; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Comisia și statele membre să introducă tarife de viață unisex în sistemele de pensii și de contribuții, ca recunoaștere a activității de îngrijire, precum și pentru beneficiile derivate, astfel încât femeile să poată primi pensii egale pentru contribuții egale, chiar dacă se așteaptă ca femeile să trăiască mai mult decât bărbații, precum și să se asigure că speranța de viață pentru femei nu este folosită drept pretext pentru discriminare, mai exact în ceea ce privește calcularea pensiilor; |
| --- | --- |

37.

| 38. | solicită o revizuire a tuturor stimulentelor disponibile în cadrul sistemului fiscal și de pensii și a impactului acestora asupra decalajului de pensii dintre femei și bărbați, cu accent pe gospodăriile al căror cap de familie sunt mamele singure; solicită, de asemenea, eliminarea stimulentelor contraproductive și individualizarea drepturilor; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază rolul important pe care pensiile de urmaș îl au în protejarea multor femei în vârstă de riscul de sărăcie și de excluziune socială cu care se confruntă care sete mai ridicat comparativ cu bărbații în vârstă; solicită statelor membre să reformeze, dacă este necesar, sistemele de pensii de urmaș, astfel încât să nu fie penalizate femeile necăsătorite; invită statele membre ca, cu sprijinul Comisiei, să studieze, ținând seama de ratele ridicate de divorț și de numărul mare al cuplurilor necăsătorite, efectele diferitelor sisteme care asigură pensii de urmaș asupra sărăciei în rândul cuplurilor necăsătorite și a excluziunii sociale a femeilor în vârstă și să ia în considerare posibilitatea furnizării de instrumente juridice pentru asigurarea unor drepturi de pensie partajate în caz de divorț; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că orice persoană are dreptul la o pensie de stat accesibilă tuturor și amintește articolul 25 din Carta drepturilor fundamentale a UE, în care este consacrat dreptul persoanelor vârstnice de a avea o viață demnă și independentă, precum și articolul 34 din Cartă, în care se recunoaște dreptul de a avea acces la prestațiile de securitate socială și la serviciile sociale care garantează protecție în situații precum maternitatea, boala, accidentele de muncă, dizabilitatea, nevoia de îngrijiri pe termen lung sau vârsta înaintată, precum și în cazul pierderii locului de muncă; subliniază importanța sistemelor publice de securitate socială finanțate prin contribuții ca o componentă importantă a asigurării unei pensii adecvate; |
| --- | --- |

40.

| 41. | solicită statelor membre să se asigure că atât bărbații, cât și femeile au șansa de a realiza perioade de contribuție integrale și, de asemenea, să asigure tuturor dreptul la pensie, în vederea eliminării decalajului de pensii prin combaterea discriminării de gen în ocuparea forței de muncă, prin adaptarea educației și a planificării carierei, prin îmbunătățirea echilibrului dintre viața profesională și viața privată și prin creșterea investițiilor în îngrijirea copiilor și a persoanelor în vârstă; consideră, de asemenea, relevante următoarele măsuri: elaborarea de reglementări temeinice privind sănătatea și siguranța la locul de muncă care să țină seama de riscurile profesionale de gen, precum și de riscurile psihosociale, investițiile în serviciile publice de ocupare a forței de muncă care să poată orienta femeile de toate vârstele în căutarea unui loc de muncă și introducerea unor norme flexibile pentru tranziția de la un loc de muncă la pensie; |
| --- | --- |

41.

| 42. | reamintește că, în Comentariul general nr. 16 (2005) privind egalitatea de drepturi între bărbați și femei în ceea ce privește drepturile economice, sociale și culturale, Comitetul ONU pentru drepturile economice, sociale și culturale a semnalat faptul că articolul 3, în raport cu articolul 9, din PIDESC impune, printre altele, ca vârsta de pensionare obligatorie să fie aceeași pentru bărbați și femei și să se garanteze faptul că femeile primesc aceleași prestații din planurile de pensii, atât publice, cât și private; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  11 august 2005, E/C.12/2005/4.

(2)  4 februarie 2008, E/C.12/GC/19.

(3)  XX-3/def/GRC/4/1/EN.

(4)  JO L 6, 10.1.1979, p. 24.

(5)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(6)  JO L 373, 21.12.2004, p. 37.

(7)  JO L 204, 26.7.2006, p. 23.

(8)  JO C 51 E, 22.2.2013, p. 9.

(9)  JO C 131 E, 8.5.2013, p. 60.

(10)  JO C 264 E, 13.9.2013, p. 75.

(11)  JO C 36, 29.1.2016, p. 6.

(12)  JO C 316, 30.8.2016, p. 2.

(13)  JO C 407, 4.11.2016, p. 2.

(14)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0351.

(15)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0338.

---

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/71 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/71

---

P8_TA(2017)0261

Raportul pe 2016 privind Serbia

Rezoluţia Parlamentului European din 14 iunie 2017 referitoare la Raportul Comisiei pe 2016 privind Serbia (2016/2311(INI))

(2018/C 331/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere concluziile Președinției în urma reuniunii Consiliului European de la Salonic din 19-20 iunie 2003 privind perspectivele țărilor din Balcanii de Vest de a deveni membre ale Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției în urma reuniunii Consiliului European de la Salonic din 19-20 iunie 2003 privind perspectivele țărilor din Balcanii de Vest de a deveni membre ale Uniunii Europene,

| — | având în vedere Decizia 2008/213/CE a Consiliului din 18 februarie 2008 privind principiile, prioritățile și condițiile cuprinse în Parteneriatul european cu Serbia și de abrogare a Deciziei 2006/56/CE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/213/CE a Consiliului din 18 februarie 2008 privind principiile, prioritățile și condițiile cuprinse în Parteneriatul european cu Serbia și de abrogare a Deciziei 2006/56/CE (1),

| — | având în vedere Avizul Comisiei din 12 octombrie 2011 referitor la cererea Serbiei de aderare la Uniunea Europeană (SEC(2011)1208), decizia Consiliului European din 2 martie 2012 de a acorda Serbiei statutul de țară candidată și decizia Consiliului European din 27-28 iunie 2013 de a deschide negocierile cu Serbia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comisiei din 12 octombrie 2011 referitor la cererea Serbiei de aderare la Uniunea Europeană (SEC(2011)1208), decizia Consiliului European din 2 martie 2012 de a acorda Serbiei statutul de țară candidată și decizia Consiliului European din 27-28 iunie 2013 de a deschide negocierile cu Serbia,

| — | având în vedere Acordul de stabilizare și de asociere (ASA) dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Serbia, pe de altă parte, care a intrat în vigoare la 1 septembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de stabilizare și de asociere (ASA) dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Serbia, pe de altă parte, care a intrat în vigoare la 1 septembrie 2013,

| — | având în vedere Rezoluția 1244(1999) a Consiliului de Securitate al ONU, Avizul consultativ al Curții Internaționale de Justiție din 22 iulie 2010 privind conformitatea cu dreptul internațional a declarației unilaterale de independență a Kosovo, precum și Rezoluția 64/298 din 9 septembrie 2010 a Adunării Generale a ONU, care a luat act de conținutul avizului CIJ și a salutat disponibilitatea UE de a înlesni dialogul dintre Serbia și Kosovo, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1244(1999) a Consiliului de Securitate al ONU, Avizul consultativ al Curții Internaționale de Justiție din 22 iulie 2010 privind conformitatea cu dreptul internațional a declarației unilaterale de independență a Kosovo, precum și Rezoluția 64/298 din 9 septembrie 2010 a Adunării Generale a ONU, care a luat act de conținutul avizului CIJ și a salutat disponibilitatea UE de a înlesni dialogul dintre Serbia și Kosovo,

| — | având în vedere declarația și recomandările adoptate cu ocazia celei de a cincea reuniuni a Comisiei parlamentare de stabilizare și de asociere UE-Serbia din 22-23 septembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația și recomandările adoptate cu ocazia celei de a cincea reuniuni a Comisiei parlamentare de stabilizare și de asociere UE-Serbia din 22-23 septembrie 2016,

| — | având în vedere Raportul referitor la politica privind întreprinderile și industria adoptat la 7 octombrie 2016 de către Comitetul consultativ mixt UE-Serbia pentru societatea civilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul referitor la politica privind întreprinderile și industria adoptat la 7 octombrie 2016 de către Comitetul consultativ mixt UE-Serbia pentru societatea civilă,

| — | având în vedere raportul final al misiunii limitate a OSCE/ODHIR de observare a alegerilor privind alegerile parlamentare anticipate din Serbia din 29 iulie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al misiunii limitate a OSCE/ODHIR de observare a alegerilor privind alegerile parlamentare anticipate din Serbia din 29 iulie 2016,

| — | având în vedere raportul Comisiei pe 2016 privind Serbia din 9 noiembrie 2016 (SWD(2016)0361), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pe 2016 privind Serbia din 9 noiembrie 2016 (SWD(2016)0361),

| — | având în vedere evaluarea Comisiei privind programul de reformă economică din Serbia (2016-2018) (SWD(2016)0137), |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea Comisiei privind programul de reformă economică din Serbia (2016-2018) (SWD(2016)0137),

| — | având în vedere concluziile comune ale dialogului economic și financiar dintre UE și Balcanii de Vest și Turcia din 26 mai 2016 (9500/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile comune ale dialogului economic și financiar dintre UE și Balcanii de Vest și Turcia din 26 mai 2016 (9500/2016),

| — | având în vedere concluziile Președinției din 13 decembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției din 13 decembrie 2016,

| — | având în vedere cea de a treia reuniune a Consiliului de stabilizare și de asociere UE-Serbia, desfășurată la 13 decembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a treia reuniune a Consiliului de stabilizare și de asociere UE-Serbia, desfășurată la 13 decembrie 2016,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2016 referitoare la Raportul pe 2015 privind Serbia (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2016 referitoare la Raportul pe 2015 privind Serbia (2),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0063/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0063/2017),

| A. | întrucât Serbia, la fel ca orice țară care aspiră să devină membră a UE, trebuie evaluată în funcție de propriile merite în ceea ce privește îndeplinirea, implementarea și respectarea aceluiași set de criterii și întrucât calitatea reformelor necesare și angajamentul față de acestea determină calendarul aderării; |
| --- | --- |

A.

întrucât Serbia, la fel ca orice țară care aspiră să devină membră a UE, trebuie evaluată în funcție de propriile merite în ceea ce privește îndeplinirea, implementarea și respectarea aceluiași set de criterii și întrucât calitatea reformelor necesare și angajamentul față de acestea determină calendarul aderării;

| B. | întrucât progresele Serbiei în cadrul capitolelor 23 și 24 referitoare la statul de drept și în procesul de normalizare a relațiilor cu Kosovo în cadrul capitolului 35 rămân esențiale pentru ritmul general al procesului de negociere, în conformitate cu cadrul de negociere; |
| --- | --- |

B.

întrucât progresele Serbiei în cadrul capitolelor 23 și 24 referitoare la statul de drept și în procesul de normalizare a relațiilor cu Kosovo în cadrul capitolului 35 rămân esențiale pentru ritmul general al procesului de negociere, în conformitate cu cadrul de negociere;

| C. | întrucât Serbia a adoptat măsuri importante în direcția normalizării relațiilor cu Kosovo, din care au rezultat, la 19 aprilie 2013, Primul acord cu privire la principiile aplicabile normalizării relațiilor, precum și acordurile din august 2015, dar mai sunt încă multe de făcut în acest sens; întrucât sunt necesare de urgență măsuri suplimentare pentru a aborda, a depăși și a soluționa toate chestiunile rămase între cele două țări; |
| --- | --- |

C.

întrucât Serbia a adoptat măsuri importante în direcția normalizării relațiilor cu Kosovo, din care au rezultat, la 19 aprilie 2013, Primul acord cu privire la principiile aplicabile normalizării relațiilor, precum și acordurile din august 2015, dar mai sunt încă multe de făcut în acest sens; întrucât sunt necesare de urgență măsuri suplimentare pentru a aborda, a depăși și a soluționa toate chestiunile rămase între cele două țări;

| D. | întrucât Serbia și-a menținut angajamentul față de crearea unei economii de piață funcționale și a continuat punerea în aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere (ASA), |
| --- | --- |

D.

întrucât Serbia și-a menținut angajamentul față de crearea unei economii de piață funcționale și a continuat punerea în aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere (ASA),

| E. | întrucât trebuie să se asigure pe deplin punerea în aplicare a cadrului juridic privind protecția minorităților, mai ales în domeniul educației, al utilizării limbii, al accesului la serviciile mass-media și la serviciile religioase în limba minoritară, precum și în ceea ce privește reprezentarea politică adecvată a minorităților naționale la nivel local, regional și național, |
| --- | --- |

E.

întrucât trebuie să se asigure pe deplin punerea în aplicare a cadrului juridic privind protecția minorităților, mai ales în domeniul educației, al utilizării limbii, al accesului la serviciile mass-media și la serviciile religioase în limba minoritară, precum și în ceea ce privește reprezentarea politică adecvată a minorităților naționale la nivel local, regional și național,

| 1. | salută deschiderea negocierilor privind capitolele 23 (Sistemul judiciar și drepturile fundamentale) și 24 (Justiție, libertate și securitate), considerate drept capitole esențiale în abordarea UE în materie de extindere fondată pe statul de drept, deoarece progresele înregistrate la aceste capitole rămân cruciale pentru ritmul general al procesului de negociere; salută deschiderea capitolelor 32 (Control financiar) și 35 (Alte aspecte), deschiderea negocierilor privind capitolul 5 (Achiziții publice), precum și deschiderea și închiderea provizorie a capitolului 25 (Știință și cercetare), deschiderea negocierilor privind capitolul 20 (Politica privind întreprinderile și industria) și deschiderea și închiderea provizorie a capitolului 26 (Educație și cultură); așteaptă cu interes deschiderea unor capitole suplimentare care au fost pregătite din punct de vedere tehnic; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută angajamentul continuu al Serbiei pe calea integrării în UE și abordarea sa constructivă și bine pregătită în cadrul negocierilor, ceea ce reprezintă un semn clar de hotărâre și de voință politică; invită Serbia să promoveze în mod activ și să comunice în continuare această decizie strategică în rândul populației, inclusiv informând în mai mare măsură cetățenii sârbi cu privire la fondurile provenite de la bugetul UE și destinate Serbiei; invită autoritățile sârbe să se abțină de la retorica anti-UE și de la mesajele adresate publicului; subliniază necesitatea unor dezbateri în cunoștință de cauză, transparente și constructive pe tema UE, a instituțiilor sale și a ceea ce presupune apartenența la UE; ia act de îmbunătățirea dialogului și a consultărilor publice cu părțile interesate relevante și cu societatea civilă, precum și de implicarea acestora în procesul de integrare europeană; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că o implementare riguroasă a reformelor și a politicilor rămâne un indicator principal al unui proces de integrare reușit; salută adoptarea Programului național revizuit pentru adoptarea acquis-ului (PNAA); invită Serbia să îmbunătățească planificarea, coordonarea și monitorizarea implementării noii legislații și a noilor politici, instituind o capacitate administrativă adecvată și eficientă, și să depună eforturi suplimentare pentru a asigura includerea sistematică a societății civile în dialogurile referitoare la politici, inclusiv în procesul de aderare, ca instrument de îmbunătățire a guvernanței democratice; salută inițiativele constante ale Biroului guvernamental pentru cooperarea cu societatea civilă vizând îmbunătățirea cooperării dintre stat și sectorul civil; |
| --- | --- |

3.

| 4. | constată întârzierile în absorbția ajutoarelor de preaderare, cauzate, printre altele, și de cadrul instituțional neadecvat; îndeamnă autoritățile să caute exemple pozitive și bune practici în rândul statelor membre; subliniază că este necesar să se instituie un sistem instituțional mai eficace și mai cuprinzător la nivel național, regional și local pentru absorbția IPA (Instrumentul de asistență pentru preaderare) și a altor fonduri disponibile; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută progresele înregistrate de Serbia în ceea ce privește dezvoltarea unei economii de piață funcționale și îmbunătățirea situației economice generale din țară; subliniază că Serbia a înregistrat progrese semnificative în abordarea unora dintre deficiențele sale în materie de politici, în special în ceea ce privește deficitul bugetar, care este în prezent sub nivelul stabilit în criteriile de la Maastricht; subliniază că perspectivele de creștere economică s-au îmbunătățit, iar dezechilibrele interne și externe au fost reduse; salută faptul că procesul de restructurare a întreprinderilor de stat a avansat, în special în domeniul energiei și al transportului feroviar, și subliniază importanța gestionării profesionale a acestora pentru a le face mai eficace, mai competitive și mai economice; subliniază importanța locurilor de muncă din sectorul public din Serbia, precum și importanța respectării drepturilor lucrătorilor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ia act de rezultatele alegerilor prezidențiale organizate la 2 aprilie 2017; condamnă cu fermitate retorica utilizată în timpul campaniei prezidențiale de către funcționari ai guvernului și mass-media pro-guvernamentală împotriva altor candidați la președinție; regretă accesul inegal al candidaților la mass-media pe durata campaniei electorale, precum și întreruperea activității parlamentare pe parcursul campaniei, fapt ce i-a privat pe politicienii din opoziție de posibilitatea de a se exprima într-un forum public; invită autoritățile să cerceteze în mod corespunzător diferitele tipuri de nereguli, acte de violență și de intimidare semnalate pe durata alegerilor; ia act de protestele care au avut loc în momentul respectiv în diferite orașe din Serbia și încurajează autoritățile să examineze cererile acestora în conformitate cu normele democratice și cu spiritul democrației; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază importanța capitală a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) pentru economia Serbiei și invită Serbia să îmbunătățească mediul de afaceri pentru sectorul privat; invită guvernul sârb și instituțiile UE să își extindă oportunitățile de finanțare pentru IMM-uri, în special în domeniul tehnologiei informației și al economiei digitale; felicită Serbia pentru eforturile sale din domeniul educației duale și profesionale menite să reducă șomajul în rândul tinerilor și subliniază importanța organizării unor cursuri de formare adaptate în mai mare măsură la cerințele pieței muncii; încurajează Serbia să promoveze spiritul întreprinzător, îndeosebi în rândul tinerilor; constată existența unor tendințe demografice defavorabile și a fenomenului „exodului creierelor” și face apel la Serbia să introducă programe naționale de promovare a încadrării în muncă a tinerilor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută desfășurarea alegerilor parlamentare din 24 aprilie 2016, care au fost evaluate pozitiv de observatorii internaționali; invită autoritățile să urmeze integral recomandările misiunii OSCE/ODIHR de observare a alegerilor, în special în ceea ce privește relatările părtinitoare în mass-media, avantajarea neechitabilă a celor aflați la putere, estomparea distincției dintre activitățile de stat și cele de partid, procesul de înregistrare și lipsa transparenței în ceea ce privește finanțarea partidelor politice și a campaniei electorale; subliniază că finanțarea partidelor politice trebuie să fie conformă cu cele mai înalte standarde internaționale; invită autoritățile să ancheteze în mod corespunzător plângerile privind neregulile, actele de violență și intimidările care au survenit în timpul procesului electoral; invită Serbia să asigure alegeri corecte și libere în aprilie 2017; |
| --- | --- |

8.

| 9. | constată că prim-ministrul Aleksandar Vučić a primit 55,08 % din voturi la alegerile prezidențiale din 2 aprilie 2017; subliniază că o delegație pluripartită a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei (APCE) a observat alegerile, iar OSCE/ODIHR a trimis o misiune de observare a alegerilor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își reiterează apelul adresat Serbiei, în concordanță cu obligațiile statutului său de țară candidată, de a-și alinia treptat politica externă și de securitate la cea a UE, inclusiv politica privind Rusia; consideră regretabilă realizarea de exerciții militare comune între Serbia și Rusia; este preocupat de prezența unor instalații aeriene rusești la Niš; regretă faptul că, în decembrie 2016, Serbia a fost una dintre cele 26 de țări care nu a sprijinit rezoluția privind Crimeea din cadrul Organizației Națiunilor Unite, care solicita o misiune internațională de observare a situației drepturilor omului în peninsulă; salută contribuția importantă a Serbiei la mai multe misiuni și operațiuni ale UE în cadrul PSAC (EUTM Mali, EUTM Somalia, EU-NAVFOR-Atalanta, EUTM RCA), precum și participarea continuă la operațiunile internaționale de menținere a păcii; încurajează ferm și sprijină Serbia în negocierea aderării la OMC; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felicită Serbia pentru abordarea sa constructivă și umanitară în ceea ce privește criza migrației; invită Serbia să încurajeze această abordare constructivă și în ceea ce privește țările învecinate; ia act cu satisfacție de faptul că Serbia a depus eforturi substanțiale pentru a se asigura că resortisanții țărilor terțe primesc adăpost și provizii umanitare cu sprijin internațional și din partea UE; subliniază că Serbia ar trebui să adopte și să pună în aplicare noua legislație în materie de azil; invită autoritățile sârbe să continue să asigure servicii de bază, ca de pildă un adăpost adecvat, alimente, instalații sanitare și asistență medicală, pentru toți refugiații și migranții; invită Comisia și Consiliul să ofere sprijin continuu pentru Serbia în soluționarea provocărilor legate de migrație, precum și să monitorizeze îndeaproape modul în care sunt cheltuite subvențiile financiare pentru organizarea și gestionarea fluxurilor de migranți; încurajează Serbia să sprijine tendința de scădere a numărului solicitanților de azil care sosesc în UE dinspre Serbia; invită Serbia să respecte în totalitate drepturile solicitanților de azil și să se asigure că minorii neînsoțiți și neprotejați sunt identificați și protejați; invită Comisia să își continue activitatea în domeniul migrației alături de toate țările din Balcanii de Vest, pentru a se asigura că normele și standardele europene și internaționale sunt respectate; |
| --- | --- |

11.

Statul de drept

| 12. | constată că, deși s-au înregistrat unele progrese în domeniul sistemului judiciar, în special prin adoptarea de măsuri în vederea armonizării jurisprudenței și prin promovarea în continuare a unui sistem de recrutare pe bază de merit, independența sistemului judiciar nu este asigurată în practică, ceea ce împiedică judecătorii și procurorii să pună în aplicare legislația adoptată; invită autoritățile să alinieze cadrul constituțional și juridic la standardele europene, în vederea reducerii influenței politice în recrutarea și numirea judecătorilor și a procurorilor; subliniază că eficiența și calitatea sistemului judiciar și accesul la justiție sunt în continuare supuse unor constrângeri din cauza distribuției inegale a volumului de muncă, a numărului mare de cauze aflate pe rol care au acumulat întârzieri și a lipsei unui sistem de asistență juridică gratuită, care trebuie instituit; solicită punerea în aplicare a hotărârilor Curții Europene a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

12.

| 13. | își exprimă preocuparea față de lipsa de progrese în combaterea corupției și îndeamnă Serbia să dea dovada unei voințe politice și a unui angajament clare în abordarea acestei chestiuni, inclusiv prin consolidarea și aplicarea integrală a cadrului juridic; invită Serbia să accelereze punerea în aplicare a strategiei naționale și a planului de acțiune privind combaterea corupției și solicită efectuarea unui bilanț inițial al anchetelor, urmăririlor penale și condamnărilor pentru cazurile de corupție la nivel înalt; salută progresele înregistrate cu privire la finalizarea proiectului de lege privind Agenția anticorupție, precum și activitățile de prevenire și de combatere a corupției, care au fost prevăzute în noul proiect de înfrățire cu UE („EU Twinning”); îndeamnă Serbia să modifice și să pună în aplicare secțiunea din Codul penal care vizează infracțiunile cu caracter economic și infracțiunile legate de corupție, pentru a asigura un cadru credibil și previzibil în materie de drept penal; își exprimă preocuparea față de scurgerile de informații repetate către mass-media cu privire la anchetele în curs; invită autoritățile sârbe să ancheteze cu seriozitate mai multe cazuri importante în care jurnaliștii au prezentat dovezi ale unor presupuse fapte ilegale; își reiterează solicitarea pentru o reformă corespunzătoare a infracțiunii de abuz în serviciu și de abuz în funcție de răspundere, pentru a preveni o posibilă utilizare necorespunzătoare sau arbitrară; subliniază că utilizarea excesivă a dispoziției privind abuzul în serviciu în sectorul privat este dăunătoare pentru mediul de afaceri și limitează securitatea juridică; invită Serbia să garanteze neutralitatea și continuitatea administrației publice; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută rolul activ al Serbiei în cooperarea polițienească și judiciară internațională și regională, precum și progresele înregistrate în ceea ce privește combaterea criminalității organizate și adoptarea de către Serbia a primei evaluări naționale a amenințării pe care o reprezintă formele grave de criminalitate și criminalitatea organizată (SOCTA); invită Serbia să își intensifice eforturile dedicate anchetării rețelelor infracționale mai ample, îmbunătățirii anchetelor financiare și a activităților polițienești bazate pe informații și elaborării unui bilanț solid de condamnări definitive; invită Serbia să pună integral în aplicare legea privind forțele polițienești din februarie 2016, să se alinieze la normele UE privind confiscarea bunurilor rezultate din activități cu caracter infracțional și să instituie o platformă sigură pentru schimbul de informații între autoritățile de aplicare a legii; salută modificările recente aduse legii privind proprietatea publică și subliniază că trebuie să se asigure implementarea transparentă și nediscriminatorie a acesteia și că trebuie adoptate măsuri suplimentare care să instituie legalitatea juridică deplină asupra drepturilor de proprietate; solicită eforturi suplimentare pentru soluționarea chestiunii legate de domeniul de aplicare, implementarea și implicațiile Legii privind organizarea și competențele autorităților de stat în procedurile privind crimele de război; invită autoritățile să abordeze cazurile de utilizare excesivă a forței de către poliție împotriva cetățenilor; a luat act, cu preocupare, de evenimentele controversate din cartierul Savamala din Belgrad, legate, în special, de demolarea proprietății private; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că a trecut un an întreg fără ca ancheta să progreseze și solicită soluționarea sa rapidă și cooperarea deplină cu autoritățile judiciare în cadrul anchetelor pentru a-i aduce pe cei vinovați în fața justiției; invită Ministerul de Interne din Serbia și autoritățile orașului Belgrad să coopereze pe deplin cu ministerul public în acest caz; invită autoritățile să se abțină de la acuzații, presiuni și atacuri îndreptate împotriva membrilor mișcării civile „Let’s not drown Belgrade”; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută rolul activ al Serbiei în lupta împotriva terorismului și reamintește că Serbia a incriminat deja în 2014 activitatea combatanților străini, în conformitate cu Rezoluția 2178 (2014) a Consiliului de Securitate al ONU; îndeamnă la adoptarea strategiei naționale pentru prevenirea și combaterea terorismului, finalizate în martie 2016; invită Serbia să transpună integral în practică recomandările raportului de evaluare al Comitetului de Experți pentru Evaluarea Măsurilor de Combatere a Spălării Banilor și Finanțării Terorismului (MONEYVAL) al Consiliului Europei și, în special, recomandările Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) privind finanțarea terorismului și spălarea de bani; salută cooperarea internațională și regională constantă a Serbiei în lupta împotriva drogurilor, dar subliniază că trebuie depuse și mai multe eforturi pentru a identifica și a urmări rețelele infracționale implicate în traficul de persoane; consideră că o strategie regională și o cooperare consolidată între toate țările din regiune sunt esențiale pentru combaterea corupției și a criminalității organizate; |
| --- | --- |

15.

Democrația

| 16. | salută măsurile luate pentru a îmbunătăți transparența și procesul de consultare din cadrul Parlamentului, inclusiv prin audieri publice și prin reuniuni și consultări periodice cu Convenția națională privind integrarea europeană, îndeosebi deoarece acestea reprezintă o componentă importantă a procedurilor de negociere; își menține preocuparea față de utilizarea pe scară largă a unor proceduri de urgență la adoptarea legislației; subliniază că recurgerea frecventă la procedurile de urgență și modificările ordinii de zi a Parlamentului aduse în ultimul moment subminează eficacitatea parlamentară, precum și calitatea și transparența procesului legislativ, fără a permite întotdeauna o consultare suficientă a părților interesate și a publicului larg; subliniază că supravegherea executivului de către Parlament trebuie să fie consolidată; solicită o mai bună coordonare la toate nivelurile și adoptarea imediată a unui cod de conduită al Parlamentului; regretă faptul că, din cauza unor perturbări, șeful misiunii delegației UE în Serbia nu a putut prezenta raportul Comisiei în cadrul Comisiei pentru integrare europeană din Parlamentul sârb; subliniază că șeful delegației UE ar trebui să poată prezenta acest raport fără obstacole necuvenite și că acest lucru va permite și supravegherea corespunzătoare a procesului de aderare de către Parlamentul sârb; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ia act de necesitatea revizuirii Constituției, pentru a reflecta pe deplin recomandările Comisiei de la Veneția, în special în ceea ce privește rolul Parlamentului în numirile judiciare, controlul exercitat de partidele politice asupra mandatului deputaților din Parlament, independența instituțiilor-cheie și protecția drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută faptul că au fost adoptate programul de reformă a gestiunii finanțelor publice, strategia de e-guvernare, o strategie privind reforma în materie de reglementare și elaborarea de politici și noi legi privind procedurile administrative generale, salariile publice și funcționarii publici de la nivelul administrațiilor provinciale și locale; ia act de faptul că punerea în aplicare a planului de acțiune pentru reforma administrației publice a fost lentă în anumite domenii, precum și de faptul că nu s-au înregistrat progrese în modificarea cadrului juridic pentru funcționarii publici din cadrul administrației centrale; subliniază că trebuie să se depună mai multe eforturi pentru a profesionaliza și depolitiza în continuare administrația și a asigura o transparență mai mare a procedurilor de recrutare și de destituire; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reiterează importanța unor organisme de reglementare independente, cum ar fi Avocatul Poporului, comisarul pentru informațiile de importanță publică și protecția datelor cu caracter personal, Curtea de Conturi a Statului, Agenția anticorupție și Consiliul anticorupție, pentru a asigura supravegherea și tragerea la răspundere a executivului; subliniază necesitatea transparenței și a răspunderii instituțiilor de stat; invită autoritățile să protejeze pe deplin independența acestor organisme de reglementare, să le asigure sprijinul politic și administrativ deplin pentru a-și desfășura activitatea și să dea curs în mod corespunzător recomandărilor lor; invită autoritățile să se abțină de la a formula acuzații și atacuri politice nefondate la adresa Avocatului Poporului; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază necesitatea de a asigura un sistem de învățământ accesibil cu o programă de învățământ completă și echilibrată, inclusiv cu privire la importanța drepturilor omului și combaterea discriminării, oportunitățile de muncă și de formare pentru tineri și promovarea programelor de studiu europene, cum ar fi programul ERASMUS; |
| --- | --- |

20.

Drepturile omului

| 21. | subliniază că cadrul legislativ și instituțional pentru respectarea dreptului internațional al drepturilor omului este în vigoare; subliniază că este necesară punerea în aplicare coerentă a acestuia în întreaga țară; observă că sunt necesare eforturi suplimentare susținute pentru a îmbunătăți situația persoanelor care aparțin unor grupuri vulnerabile, inclusiv a romilor, a persoanelor cu handicap, a persoanelor cu HIV/SIDA și a persoanelor LGBTI, precum și a migranților și a solicitanților de azil și a minorităților etnice; subliniază că este necesar ca autoritățile sârbe, precum și toate partidele politice și personalitățile publice să promoveze un climat tolerant și favorabil incluziunii în Serbia; invită autoritățile să asigure punerea corespunzătoare în aplicare a legislației adoptate împotriva discriminării, în special în ceea ce privește infracțiunile motivate de ură; își exprimă preocuparea cu privire la Legea privind drepturile victimelor civile de război, care exclude anumite grupuri de victime ale violențelor din timpul conflictului, și face apel la autorități să o reexamineze; |
| --- | --- |

21.

| 22. | își reiterează preocuparea față de lipsa de progrese în ceea ce privește îmbunătățirea situației libertății de exprimare și a autocenzurii mass-mediei, un fenomen care se agravează; subliniază că amestecurile politice, amenințările, violența și intimidările îndreptate împotriva jurnaliștilor, inclusiv atacurile fizice, amenințările verbale și scrise și atacurile asupra proprietății rămân un motiv de îngrijorare; face apel la autorități să condamne public și fără echivoc toate atacurile, să asigure resurse adecvate pentru anchetarea mai proactivă a tuturor cazurilor de atacuri împotriva jurnaliștilor și a societăților din mass-media și să aducă rapid autorii acestor atacuri în fața justiției; își exprimă preocuparea față de faptul că procesele civile de calomnie și campaniile de denigrare vizează în mod disproporționat organele de presă și jurnaliștii critici, precum și față de posibilul impact asupra libertății presei al hotărârilor judecătorești privind calomnia; își exprimă preocuparea față de campania negativă îndreptată împotriva jurnaliștilor de investigație care informează cu privire la actele de corupție și solicită funcționarilor guvernamentali să se abțină de la angajarea în astfel de campanii; solicită punerea în aplicare pe deplin a legilor privind mass-media; salută semnarea memorandumului privind cooperarea și protecția jurnaliștilor încheiat între procurori, poliție, jurnaliști și asociațiile mass-media și așteaptă cu interes punerea în aplicare a acestuia; subliniază necesitatea unei transparențe totale în ceea ce privește proprietatea asupra mass-mediei și finanțarea acesteia; încurajează guvernul să garanteze independența și sustenabilitatea financiară a organizațiilor mass-media publice, precum și viabilitatea financiară a conținutului mass-media în limbile minorităților, și să sporească rolul difuzorilor publici în acest domeniu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | este preocupat că Legea privind publicitatea a fost adoptată în 2015 fără o consultare publică adecvată, eliminându-se dispoziții importante precum cele legate de interzicerea promovării autorităților publice și a publicității politice în afara campaniei electorale; |
| --- | --- |

23.

| 24. | regretă cerința referitoare la utilizarea fondurilor IPA, care obligă organizațiile societății civile să devină partenere cu statul pentru a li se aproba cererile; |
| --- | --- |

24.

| 25. | condamnă campania negativă desfășurată de guvern și de mass-media guvernamentală împotriva organizațiilor societății civile; este preocupat de cadrul guvernamental prin care se înființează organizații fictive ale societății civile în opoziție cu organizațiile societății civile independente; consideră că este inacceptabil ca, pentru acceptarea unei cereri de fonduri IPA din partea organizațiilor societății civile, să fie necesară încheierea unui parteneriat cu guvernul; |
| --- | --- |

25.

Respectarea și protecția minorităților

| 26. | reiterează că promovarea și protejarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor minorităților naționale, constituie o condiție prealabilă de bază pentru aderarea la UE; salută adoptarea unui plan de acțiune pentru exercitarea drepturilor minorităților naționale, precum și adoptarea unui decret de instituire a unui fond dedicat minorităților naționale, care trebuie să devină operațional; solicită punerea în aplicare pe deplin a planului de acțiune și a anexei într-un mod cuprinzător și transparent, cu implicarea constructivă a tuturor părților; își reafirmă apelul adresat Serbiei să asigure aplicarea consecventă a legislației privind protecția minorităților și să acorde o atenție specială tratamentului nediscriminatoriu al minorităților naționale la nivelul întregii țări, inclusiv în ceea ce privește educația, utilizarea limbilor, reprezentarea adecvată în sistemul judiciar, în administrația publică, în parlamentul național și în organismele locale și regionale, precum și accesul la mass-media și la serviciile religioase în limbile minorităților; salută adoptarea unor noi standarde educaționale pentru predarea limbii sârbe ca limbă nematernă și progresele înregistrate în ceea ce privește traducerea manualelor școlare în limbile minorităților și încurajează autoritățile sârbe să asigure sustenabilitatea acestor procese; invită Serbia să transpună integral în practică toate tratatele internaționale privind drepturile minorităților; |
| --- | --- |

26.

| 27. | observă că diversitatea multietnică, multiculturală și multiconfesională a Voivodinei contribuie și ea, la rândul ei, la identitatea Serbiei; subliniază că Voivodina a menținut un nivel ridicat de protecție pentru minorități și că situația interetnică a rămas bună; subliniază că autonomia Voivodinei nu ar trebui diminuată și că legea privind resursele din Voivodina ar trebui adoptată fără întârziere, așa cum se prevede în Constituție; salută succesul înregistrat de orașul sârbesc Novi Sad, selectat pentru a fi Capitală Europeană a Culturii în 2021; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ia act de adoptarea noii strategii privind incluziunea socială a romilor pentru perioada 2016-2025, care vizează educația, sănătatea, locuințele, ocuparea forței de muncă, protecția socială, combaterea discriminării și egalitatea de gen; solicită punerea în aplicare completă și rapidă a noii strategii pentru incluziunea romilor, întrucât aceștia constituie grupul cel mai slab, cel mai marginalizat și cel mai discriminat din Serbia, precum și adoptarea urgentă a planului de acțiune și înființarea unui organism pentru coordonarea punerii în aplicare a planului de acțiune; condamnă demolarea de către autorități a așezărilor ilegale ale romilor, fără vreo notificare sau fără oferirea unor spații de cazare alternative; este extrem de preocupat de faptul că nu se emit acte de identitate pentru romi, fapt care le limitează acestora drepturile fundamentale; este de părere că toate chestiunile menționate anterior fac ca un număr mare de romi din Serbia să solicite azil în țările membre UE; |
| --- | --- |

28.

Cooperarea regională și relațiile de bună vecinătate

| 29. | salută faptul că Serbia rămâne angajată în mod constructiv în relațiile bilaterale cu alte țări implicate în procesul de aderare și cu statele membre ale UE învecinate; încurajează Serbia să își consolideze colaborarea proactivă și pozitivă cu vecinii și cu regiunea în sens larg, să promoveze bune relații de vecinătate și să intensifice eforturile depuse împreună cu țările învecinate în vederea soluționării chestiunilor bilaterale conform dreptului internațional; își reiterează apelul către autorități de a facilita accesul la arhivele care privesc fostele republici ale Iugoslaviei; face apel la Serbia să transpună integral în practică acordurile bilaterale cu țările învecinate; subliniază faptul că litigiile bilaterale restante nu ar trebui să aibă un efect negativ asupra procesului de aderare; încurajează Serbia să consolideze cooperarea cu statele membre ale UE învecinate, în special în privința zonelor de frontieră, pentru a facilita dezvoltarea economică; |
| --- | --- |

29.

| 30. | a luat act cu satisfacție de faptul că Serbia a demonstrat un angajament din ce în ce mai constructiv față de inițiativele de cooperare regională, cum ar fi Strategia Dunării, Procesul de Cooperare în Europa de Sud-Est, Consiliul de Cooperare Regională, Acordul central european de comerț liber, Inițiativa adriatico-ionică, procesul de la Brdo-Brijuni, inițiativa „Grupului celor șase din Balcanii de Vest” și agenda sa privind conectivitatea, precum și Procesul de la Berlin; salută întâlnirea dintre prim-miniștrii bulgar, român și sârb pe tema cooperării privind infrastructura energetică și de transport și sprijină ideea permanentizării întâlnirilor „Grupului de la Craiova”; subliniază importanța Biroului de Cooperare Regională a Tinerilor din Balcanii de Vest pentru promovarea reconcilierii; invită Serbia să pună în aplicare măsurile de reformă în materie de conectivitate asociate cu agenda privind conectivitatea și concluziile conferinței de la Paris din 2016 privind Balcanii de Vest și Regulamentul TEN-T; salută rolul Camerei de Comerț și Industrie a Serbiei în promovarea cooperării regionale și contribuția la instituirea Forumului de Investiții al Camerei Balcanilor de Vest; |
| --- | --- |

30.

| 31. | salută adoptarea unei strategii naționale privind anchetarea și urmărirea penală a crimelor de război; solicită Serbiei să promoveze un climat de respect și toleranță și condamnă toate formele de discurs de incitare la ură, de aprobare publică și de negare a genocidului, a crimelor împotriva umanității și a crimelor de război; ia act de faptul că mandatul fostului procuror pentru crime de război a expirat în decembrie 2015; subliniază că numirea succesorului său reprezintă un motiv serios de îngrijorare; solicită punerea în aplicare a acestei strategii naționale și adoptarea unei strategii operaționale privind urmărirea penală în conformitate cu principiile și normele dreptului internațional și cu standardele internaționale; solicită o cooperare regională consolidată pentru procesarea crimelor de război și soluționarea tuturor chestiunilor rămase nerezolvate în acest sens, inclusiv prin cooperarea între parchetele însărcinate cu anchetarea crimelor de război din regiune în ceea ce privește chestiunile de interes comun; solicită cooperarea deplină cu Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie (TPII), care rămâne esențială; solicită tratarea crimelor de război fără nicio discriminare, cu eliminarea impunității și asigurarea tragerii la răspundere; îndeamnă autoritățile să își continue eforturile legate de soarta persoanelor dispărute, localizând gropile comune și garantând drepturile victimelor și ale familiilor acestora; își reiterează sprijinul față de inițiativa privind înființarea Comisiei regionale pentru stabilirea faptelor privind crimele de război și alte încălcări grave ale drepturilor omului comise în Fosta Iugoslavie și îndeamnă Guvernul Serbiei să își asume rolul de lider în ceea ce privește înființarea acesteia; |
| --- | --- |

31.

| 32. | își exprimă preocuparea cu privire la participarea mai multor oficiali sârbi, la 9 ianuarie 2017, la sărbătorirea Zilei Republicii Srpska, care a fost organizată sfidând hotărârile Curții Constituționale din Bosnia și Herțegovina; subliniază că atât Serbia, în calitate de țară candidată, cât și Bosnia și Herțegovina, în calitate de țară potențial candidată, ar trebui, prin acțiunile lor, să apere și să promoveze statul de drept; solicită autorităților sârbe să susțină reformele constituționale din Bosnia și Herțegovina, în vederea consolidării capacității țării de a funcționa și de a derula discuțiile privind aderarea la UE; |
| --- | --- |

32.

| 33. | salută deschiderea a trei puncte noi de trecere a frontierei între Serbia și România ca o evoluție pozitivă și recomandă deschiderea celor trei puncte de trecere a frontierei cu Bulgaria care au fost întârziate, și anume Salash-Novo Korito, Bankya-Petachinci și Treklyano-Bosilegrad; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felicită atât Serbia, cât și Albania pentru angajamentul permanent de care au dat dovadă în eforturile lor de îmbunătățire a relațiilor bilaterale și de consolidare a cooperării regionale la nivel politic și societal, de exemplu prin intermediul Biroului de Cooperare Regională a Tinerilor (RYCO), cu sediul la Tirana; încurajează ambele țări să continue această cooperare fructuoasă, cu scopul de a promova reconcilierea în regiune; |
| --- | --- |

34.

| 35. | salută angajamentul continuu al Serbiei în cadrul procesului de normalizare cu Kosovo, precum și angajamentul acesteia față de punerea în aplicare a acordurilor obținute în cadrul dialogului facilitat de UE; reiterează faptul că progresele în cadrul dialogului ar trebui evaluate în funcție de realizarea lor în practică; prin urmare, solicită ambelor părți să pună în aplicare în continuare pe deplin, cu bună-credință și în timp util, toate acordurile deja încheiate și să continue cu hotărâre procesul de normalizare, inclusiv în ceea ce privește chestiunea Comunității municipalităților sârbe; încurajează Serbia și Kosovo să identifice noi domenii de dialog cu scopul de a îmbunătăți viața oamenilor și normalizarea globală a relațiilor; își reiterează solicitarea adresată Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) de a evalua rezultatele obținute de părți în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor care le revin; |
| --- | --- |

35.

| 36. | regretă, cu toate acestea, decizia luată de către autoritățile sârbe de a nu permite fostei președinte a Kosovo, Atifete Jahjaga, să participe la Festivalul de la Belgrad „Mirëdita Dobar Dan”, la care a fost invitată să prezinte un discurs cu privire la victimele violenței sexuale în timpul războiului din Kosovo; regretă, de asemenea, măsurile de reciprocitate adoptate ulterior de către autoritățile din Kosovo de a interzice intrarea în Kosovo a ministrului muncii din Serbia, Aleksandar Vulin; subliniază că aceste decizii încalcă Acordul de la Bruxelles privind libera circulație încheiat între Serbia și Kosovo în cadrul procesului de normalizare a relațiilor dintre cele două țări; |
| --- | --- |

36.

| 37. | își exprimă preocuparea profundă cu privire la tensiunile recente dintre Serbia și Kosovo pe tema primei călătorii cu trenul pe ruta Belgrad-Mitrovica Nord, inclusiv privind declarațiile belicoase și retorica anti-UE; subliniază că este necesar ca atât Belgradul, cât și Priștina să se abțină de la orice acțiune care ar putea pune în pericol progresele înregistrate până în prezent, precum și de la gesturi de provocare și retorică contraproductivă, care ar putea obstrucționa procesul de normalizare; |
| --- | --- |

37.

| 38. | salută sprijinul acordat de autoritățile sârbe Republicii Muntenegru în anchetarea atacurilor eșuate planificate pentru ziua alegerilor din Muntenegru, în 2016; remarcă faptul că autoritățile sârbe au arestat doi suspecți în urma emiterii de către Muntenegru a unui mandat de arestare; încurajează autoritățile sârbe să continue cooperarea cu Muntenegru în vederea extrădării suspecților în Muntenegru, în conformitate cu termenii acordului bilateral între cele două țări privind extrădarea; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită Comisia să depună eforturi suplimentare pentru a sprijini un veritabil proces de reconciliere în regiune, în special prin sprijinirea proiectelor culturale care abordează trecutul recent și care promovează o înțelegere comună și împărtășită a istoriei și o cultură publică și politică bazată pe toleranță, incluziune și reconciliere; |
| --- | --- |

39.

Energia

| 40. | invită Serbia să pună pe deplin în aplicare măsurile de reformă în materie de conectivitate din sectorul energetic; încurajează Serbia să dezvolte concurența pe piața gazelor naturale și să adopte măsuri pentru a îmbunătăți alinierea la acquis în domeniul eficienței energetice, al energiei din surse regenerabile și al combaterii schimbărilor climatice, inclusiv prin adoptarea unei politici cuprinzătoare privind clima; solicită ratificarea Acordului de la Paris privind schimbările climatice; solicită elaborarea unei strategii privind energia hidroelectrică pentru Balcanii de Vest în ansamblul lor, în conformitate cu legislația UE din domeniul mediului, și face apel la autorități să utilizeze fonduri UE suplimentare în valoare de 50 de milioane EUR pentru a dezvolta potențialul hidroenergetic al regiunii; felicită Serbia pentru instituirea sistemului de finanțare pentru mediu prin intermediul Fondului verde; subliniază necesitatea de a se dezvolta interconexiunile din sectorul gazelor și al energiei electrice dintre Serbia și vecinii săi; încurajează Serbia să accelereze pregătirile tehnice și bugetare pentru interconexiunea gazieră Bulgaria-Serbia; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază că Serbia încă nu a adoptat în mod oficial Strategia de gestionare a apei și încă nu a revizuit Legea privind apa și Planul național de gestionare a bazinului Dunării; subliniază că aceste legi sunt de importanță fundamentală pentru alinierea în continuare la acquis-ul UE și pentru îmbunătățirea punerii în aplicare a directivelor UE în sectorul apei; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Guvernului și Parlamentului Serbiei. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  JO L 80, 19.3.2008, p. 46.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0046.

---

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/80

---

P8_TA(2017)0262

Raportul pe 2016 privind Kosovo

Rezoluţia Parlamentului European din 14 iunie 2017 referitoare la Raportul Comisiei pe 2016 privind Kosovo (2016/2314(INI))

(2018/C 331/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere concluziile Președinției în urma reuniunii Consiliului European de la Salonic din 19-20 iunie 2003 privind perspectivele țărilor din Balcanii de Vest de a deveni membre ale Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției în urma reuniunii Consiliului European de la Salonic din 19-20 iunie 2003 privind perspectivele țărilor din Balcanii de Vest de a deveni membre ale Uniunii Europene,

| — | având în vedere Acordul de stabilizare și de asociere dintre UE și Kosovo, care a intrat în vigoare la 1 aprilie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de stabilizare și de asociere dintre UE și Kosovo, care a intrat în vigoare la 1 aprilie 2016,

| — | având în vedere semnarea unui acord-cadru cu Kosovo privind participarea la programele Uniunii, |
| --- | --- |

—

având în vedere semnarea unui acord-cadru cu Kosovo privind participarea la programele Uniunii,

| — | având în vedere Primul acord cu privire la principiile aplicabile normalizării relațiilor, semnat la 19 aprilie 2013 de prim-miniștrii Hashim Thaçi și Ivica Dačić, precum și Planul de acțiune și punere în aplicare din 22 mai 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Primul acord cu privire la principiile aplicabile normalizării relațiilor, semnat la 19 aprilie 2013 de prim-miniștrii Hashim Thaçi și Ivica Dačić, precum și Planul de acțiune și punere în aplicare din 22 mai 2013,

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2016/947 a Consiliului din 14 iunie 2016 de modificare a Acțiunii comune 2008/124/PESC privind misiunea Uniunii Europene de sprijinire a supremației legii în Kosovo (EULEX Kosovo), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2016/947 a Consiliului din 14 iunie 2016 de modificare a Acțiunii comune 2008/124/PESC privind misiunea Uniunii Europene de sprijinire a supremației legii în Kosovo (EULEX Kosovo),

| — | având în vedere rapoartele Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite privind activitățile în curs de desfășurare ale Administrației Interimare a ONU în Kosovo (UNMIK) și evoluțiile aferente, inclusiv cel mai recent raport publicat la 26 octombrie 2016, precum și dezbaterea din Consiliul de Securitate cu privire la UNMIK care a avut loc la 16 noiembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite privind activitățile în curs de desfășurare ale Administrației Interimare a ONU în Kosovo (UNMIK) și evoluțiile aferente, inclusiv cel mai recent raport publicat la 26 octombrie 2016, precum și dezbaterea din Consiliul de Securitate cu privire la UNMIK care a avut loc la 16 noiembrie 2016,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei pe 2016 din 9 noiembrie 2016 privind politica de extindere a UE (COM(2016)0715), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei pe 2016 din 9 noiembrie 2016 privind politica de extindere a UE (COM(2016)0715),

| — | având în vedere raportul Comisiei pe 2016 privind Kosovo din 9 noiembrie 2016 (SWD(2016)0363), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pe 2016 privind Kosovo din 9 noiembrie 2016 (SWD(2016)0363),

| — | având în vedere evaluarea Comisiei din 18 aprilie 2016 privind programul de reformă economică al Kosovo pentru perioada 2016-2018 (SWD(2016)0134), |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea Comisiei din 18 aprilie 2016 privind programul de reformă economică al Kosovo pentru perioada 2016-2018 (SWD(2016)0134),

| — | având în vedere concluziile comune ale dialogului economic și financiar dintre UE și Balcanii de Vest și Turcia din 26 mai 2016 (9500/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile comune ale dialogului economic și financiar dintre UE și Balcanii de Vest și Turcia din 26 mai 2016 (9500/2016),

| — | având în vedere agenda de reformă europeană lansată la 11 noiembrie 2016 la Pristina, |
| --- | --- |

—

având în vedere agenda de reformă europeană lansată la 11 noiembrie 2016 la Pristina,

| — | având în vedere concluziile Președinției din 13 decembrie 2016 privind extinderea și procesul de stabilizare și de asociere, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției din 13 decembrie 2016 privind extinderea și procesul de stabilizare și de asociere,

| — | având în vedere concluziile reuniunilor Consiliului Afaceri Generale din 7 decembrie 2009, 14 decembrie 2010 și 5 decembrie 2011, care au subliniat și reafirmat că, fără a aduce atingere poziției exprimate de statele membre cu privire la statutul său, Kosovo ar trebui să beneficieze, de asemenea, de perspectiva unei liberalizări ulterioare a vizelor, odată cu îndeplinirea tuturor condițiilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunilor Consiliului Afaceri Generale din 7 decembrie 2009, 14 decembrie 2010 și 5 decembrie 2011, care au subliniat și reafirmat că, fără a aduce atingere poziției exprimate de statele membre cu privire la statutul său, Kosovo ar trebui să beneficieze, de asemenea, de perspectiva unei liberalizări ulterioare a vizelor, odată cu îndeplinirea tuturor condițiilor,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 1 iunie 2016 de regulament privind liberalizarea vizelor pentru resortisanții din Kosovo (COM(2016)0277) și cel de al patrulea raport al Comisiei din 4 mai 2016 privind progresele înregistrate de Kosovo referitor la foaia de parcurs privind liberalizarea regimului vizelor (COM(2016)0276), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 1 iunie 2016 de regulament privind liberalizarea vizelor pentru resortisanții din Kosovo (COM(2016)0277) și cel de al patrulea raport al Comisiei din 4 mai 2016 privind progresele înregistrate de Kosovo referitor la foaia de parcurs privind liberalizarea regimului vizelor (COM(2016)0276),

| — | având în vedere Rezoluția 1244 (1999) a Consiliului de Securitate al ONU, Avizul consultativ al Curții Internaționale de Justiție din 22 iulie 2010 privind conformitatea cu dreptul internațional a declarației unilaterale de independență a Kosovo, precum și Rezoluția 64/298 din 9 septembrie 2010 a Adunării Generale a ONU, care a luat act de conținutul avizului CIJ și a salutat disponibilitatea UE de a înlesni dialogul dintre Serbia și Kosovo, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1244 (1999) a Consiliului de Securitate al ONU, Avizul consultativ al Curții Internaționale de Justiție din 22 iulie 2010 privind conformitatea cu dreptul internațional a declarației unilaterale de independență a Kosovo, precum și Rezoluția 64/298 din 9 septembrie 2010 a Adunării Generale a ONU, care a luat act de conținutul avizului CIJ și a salutat disponibilitatea UE de a înlesni dialogul dintre Serbia și Kosovo,

| — | având în vedere declarațiile comune ale reuniunilor interparlamentare PE-Kosovo din 28-29 mai 2008, 6-7 aprilie 2009, 22-23 iunie 2010, 20 mai 2011, 14-15 martie 2012, 30-31 octombrie 2013 și 29-30 aprilie 2015 și declarațiile și recomandările adoptate la prima și a doua reuniune a Comisiei parlamentare de stabilizare și de asociere UE-Kosovo din 16-17 mai 2016 și, respectiv, din 23-24 noiembrie 2016, precum și prima reuniune a Consiliului de stabilizare și de asociere, care a avut loc la 25 noiembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile comune ale reuniunilor interparlamentare PE-Kosovo din 28-29 mai 2008, 6-7 aprilie 2009, 22-23 iunie 2010, 20 mai 2011, 14-15 martie 2012, 30-31 octombrie 2013 și 29-30 aprilie 2015 și declarațiile și recomandările adoptate la prima și a doua reuniune a Comisiei parlamentare de stabilizare și de asociere UE-Kosovo din 16-17 mai 2016 și, respectiv, din 23-24 noiembrie 2016, precum și prima reuniune a Consiliului de stabilizare și de asociere, care a avut loc la 25 noiembrie 2016,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0062/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0062/2017),

| A. | întrucât independența Kosovo este recunoscută de 114 dintre cele 193 de state membre ale ONU, inclusiv de 23 dintre cele 28 de state membre ale UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât independența Kosovo este recunoscută de 114 dintre cele 193 de state membre ale ONU, inclusiv de 23 dintre cele 28 de state membre ale UE;

| B. | întrucât țările (potențial) candidate sunt evaluate pe baza propriilor merite și întrucât calendarul aderării este determinat de viteza și calitatea cu care acestea fac reformele necesare; |
| --- | --- |

B.

întrucât țările (potențial) candidate sunt evaluate pe baza propriilor merite și întrucât calendarul aderării este determinat de viteza și calitatea cu care acestea fac reformele necesare;

| C. | întrucât UE și-a afirmat în repetate rânduri disponibilitatea de a asista Kosovo în dezvoltarea sa economică și politică, oferindu-i o perspectivă europeană clară, în conformitate cu perspectiva europeană a regiunii, iar Kosovo și-a demonstrat aspirația în drumul său către integrarea europeană; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE și-a afirmat în repetate rânduri disponibilitatea de a asista Kosovo în dezvoltarea sa economică și politică, oferindu-i o perspectivă europeană clară, în conformitate cu perspectiva europeană a regiunii, iar Kosovo și-a demonstrat aspirația în drumul său către integrarea europeană;

| D. | întrucât statul de drept, drepturile fundamentale, consolidarea instituțiilor democratice, inclusiv reforma administrației publice, precum și bunele relații de vecinătate, dezvoltarea economică și competitivitatea constituie elemente centrale ale politicii de extindere a UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât statul de drept, drepturile fundamentale, consolidarea instituțiilor democratice, inclusiv reforma administrației publice, precum și bunele relații de vecinătate, dezvoltarea economică și competitivitatea constituie elemente centrale ale politicii de extindere a UE;

| E. | întrucât peste 90 % din locuitorii din Kosovo se tem de șomaj și peste 30 % primesc între 0 și 120 EUR pe lună, |
| --- | --- |

E.

întrucât peste 90 % din locuitorii din Kosovo se tem de șomaj și peste 30 % primesc între 0 și 120 EUR pe lună,

| 1. | salută intrarea în vigoare a acordului de stabilizare și de asociere UE-Kosovo (ASA) la 1 aprilie 2016, ca o primă relație contractuală și ca etapă esențială a continuării procesului de integrare a Kosovo în UE; salută lansarea, la 11 noiembrie 2016, a Agendei de reformă europeană, precum și adoptarea strategiei naționale pentru punerea în aplicare a ASA ca o platformă de facilitare a punerii în aplicare a ASA și solicită Kosovo să continue să dea dovadă de o voință și o hotărâre politică clare de a implementa foaia de parcurs convenită, inclusiv prin instituirea mecanismului de coordonare pentru implementarea ASA, și să profite de impulsul adus de ASA pentru a pune în aplicare și a instituționaliza reforme și a îmbunătăți dezvoltarea socioeconomică în Kosovo, pentru a stabili relații de cooperare cu UE în numeroase domenii, care ar stimula, de asemenea, integrarea Kosovo în ceea ce privește comerțul și investițiile, pentru a îmbunătăți relațiile cu țările învecinate și a contribui la stabilitatea din regiune; invită guvernul din Kosovo să se concentreze asupra punerii în aplicare a reformelor cuprinzătoare necesare în vederea îndeplinirii obligațiilor care îi revin în temeiul ASA; salută organizarea celei de-a doua reuniuni a Comisiei parlamentare de stabilizare și de asociere la 23-24 noiembrie 2016, precum și organizarea primei reuniuni a Consiliului de stabilizare și de asociere UE-Kosovo la 25 noiembrie 2016; observă că organizarea în a doua jumătate a lui 2017 de alegeri generale anticipate și de alegeri municipale libere, echitabile și transparente este esențială pentru viitorul democratic al Kosovo, precum și pentru viitorul procesului de integrare în UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută derularea în general pașnică și ordonată a alegerilor generale anticipate din 11 iunie 2017; regretă însă că, în parte datorită timpului scurt avut la dispoziție, unele dintre recomandările din 2014 ale Biroul pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) al OSCE nu au fost abordate; își exprimă îngrijorarea privind problemele constate de către observatorii UE în timpul campaniei electorale, referitoare, în special, la interferența unor partide politice în independența mass-mediei, atât private, cât și publice, precum și la amenințările și actele de intimidare împotriva membrilor și candidaților comunității sârbe din Kosovo aflați în concurență cu Srpska Lista; îndeamnă partidele să formeze în mod rapid un guvern pentru a continua pe calea apropierii Kosovoului de UE și să se angajeze să ratifice un acord de demarcare a frontierelor cu Muntenegru, precum și să continue să obțină rezultate tangibile în ceea ce privește condamnările la nivel înalt pentru fapte de corupție și de criminalitate organizată pentru a pregăti calea spre un regim de călătorii fără viză pentru cetățenii kosovari; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își exprimă îngrijorarea cu privire la persistența polarizării extreme a peisajului politic; solicită tuturor părților să dea dovadă de responsabilitate și să și-o asume și să creeze condițiile pentru un dialog fructuos, orientat către soluții și către rezultate, în vederea disipării tensiunilor și a obținerii unui compromis durabil care să faciliteze progresele țării pe drumul său european; |
| --- | --- |

3.

| 4. | îndeamnă liderii comunității sârbo-kosovare să își asume pe deplin responsabilitatea privind locul și rolul lor în cadrul instituțiilor țării, acționând independent de Belgrad și în mod constructiv în avantajul tuturor locuitorilor din Kosovo și solicită, în același timp, Kosovo să sprijine în continuare accesul sârbilor kosovari la instituțiile din Kosovo; salută, în acest sens, integrarea sârbilor kosovari din personalul judiciar, poliție și protecția civilă în sistemul din Kosovo; invită autoritățile din Kosovo să continue să construiască un climat de încredere reciprocă între comunități, promovând, în același timp, integrarea economică a acestora; |
| --- | --- |

4.

| 5. | condamnă în termenii cei mai fermi întreruperea violentă a activităților de către unii membri ai opoziției care a avut loc în parlamentul din Kosovo în prima jumătate a anului 2016 și salută atât întoarcerea opoziției pentru a participa la lucrările Adunării cu privire la majoritatea chestiunilor, cât și implicarea constructivă a tuturor membrilor delegației parlamentare mixte a Parlamentului European și a Adunării din Kosovo Kosovo în ultima perioadă a legislaturii aflate la sfârșit de mandat; subliniază importanța dialogului politic, a participării active și constructive a tuturor partidelor politice în cadrul procesului decizional și a activității parlamentare neîngrădite, toate acestea reprezentând condiții esențiale pentru realizarea de progrese în cadrul procesului de integrare în UE; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că drumul către integrarea în UE necesită o viziune strategică pe termen lung și un angajament susținut față de adoptarea și implementarea reformelor necesare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ia act de faptul că cinci state membre nu au recunoscut Kosovo; subliniază că recunoașterea ar fi benefică pentru normalizarea relațiilor dintre Kosovo și Serbia și ar spori credibilitatea UE în ceea ce privește propria sa politică externă; ia act cu satisfacție de abordarea constructivă a tuturor statelor membre în ceea ce privește facilitarea și consolidarea relațiilor dintre UE și Kosovo cu scopul promovării dezvoltării socioeconomice, a statului de drept și a consolidării democratice în beneficiul populației din Kosovo; încurajează o abordare pozitivă cu privire la participarea Kosovo în cadrul organizațiilor internaționale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută propunerea Comisiei de a aproba liberalizarea vizelor, ceea ce ar reprezenta un pas pozitiv pentru Kosovo pe drumul către integrarea europeană; ia act cu satisfacție de reducerea cererilor de azil depuse de către cetățenii kosovari, atât în UE, cât și în țările asociate spațiului Schengen și salută introducerea fondului de reintegrare și a programelor de reintegrare pentru cetățenii din Kosovo reîntorși; își exprimă îngrijorarea cu privire la impasul din cadrul Adunării aflate la sfârșit de mandat cu privire la ratificarea acordului de demarcare a frontierelor cu Muntenegru și subliniază că liberalizarea vizelor poate fi acordată doar după ce Kosovo va fi îndeplinit toate criteriile, inclusiv în ceea ce privește obținerea unor rezultate tangibile în ceea ce privește condamnările la nivel înalt pentru fapte de corupție și de criminalitate organizată, care a fost foarte mult susținută prin mecanismul IT de urmărire pentru cazuri importante din Kosovo pentru crime la nivel înalt, mecanism care ar trebui, de asemenea, să fie extins și la alte cazuri penale; invită, prin urmare, autoritățile să își intensifice eforturile pentru a aborda chestiunile legate de spălarea de bani, traficul de droguri, traficul de ființe umane, comerțul cu arme și deținerea ilegală de arme; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că este esențial ca politica externă și de securitate a Kosovo să fie aliniată la politica externă și de securitate comună a UE; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută progresele înregistrate cu privire la punerea în aplicare a diverselor acorduri semnate începând cu august 2016 în procesul de normalizare a relațiilor cu Serbia, după luni în care progresele au fost foarte mici sau absente; subliniază faptul că punerea pe deplin în aplicare a acordurilor este esențială pentru continuarea evoluției pozitive a dialogului dintre Pristina și Belgrad; solicită atât Kosovo, cât și Serbiei să se angajeze într-o mai mare măsură și să dea dovadă de o voință politică mai susținută cu privire la normalizarea relațiilor și să se abțină de la orice acțiuni care ar pune în pericol progresele realizate până acum în acest proces; reamintește că aceasta este o condiție a aderării la UE; ia act de unele progrese privind alte aspecte tehnice precum cadastrul, diplomele universitare și plăcuțele de înmatriculare și cu privire la punerea în aplicare a acordului privind podul de la Mitrovica; a urmărit cu îngrijorare evoluțiile de pe podul Mitrovica și sprijină acordul recent; salută alocarea unui cod internațional telefonic independent pentru Kosovo; își reiterează solicitarea adresată Serviciului European de Acțiune Externă de a evalua rezultatele obținute de părți în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor care le revin, în mod periodic și prezentând rapoarte Parlamentului European; subliniază că acordurile la care s-a ajuns ar trebui să îmbunătățească viața de zi cu zi a cetățenilor; constată că beneficiile dialogului nu sunt evidente pentru cetățenii din Kosovo și Serbia și subliniază nevoia de transparență totală în comunicarea rezultatelor dialogului, în special în nordul Kosovo; subliniază importanța unor bune relații de vecinătate cu toate țările din Balcanii de Vest; |
| --- | --- |

10.

| 11. | condamnă cu fermitate actul de a trimite un tren naționalist sârb de la Belgrad în nordul Kosovo; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la declarațiile războinice și retorica anti-UE; ia act de decizia instanței din Colmar (Franța) de a refuza extrădarea către Serbia și de a-l elibera pe dl Ramush Haradinaj, care a fost achitat în 2008 și 2012 de către Tribunalul Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie (TPII) și arestat în Franța la 4 ianuarie 2017 pe baza unui mandat de arestare internațional emis de către Serbia în 2004 în temeiul legii sale privind organizarea și competențele autorităților de stat în procedurile privind crimele de război; regretă faptul că această lege a fost până în prezent utilizată în mod abuziv pentru a urmări în justiție cetățeni din state care au făcut parte din fosta Iugoslavie, astfel cum a dovedit acest caz recent; invită ambele părți să se abțină de la acțiuni provocatoare și retorică inutilă care ar putea dăuna procesului de normalizare; îndeamnă UE, Kosovo și Serbia să dezbată aceste aspecte în mod constructiv în cadrul negocierilor de aderare la UE; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ia act de faptul că nu a fost încă instituită asociația municipalităților sârbe, că statutul aferent nu a fost încă redactat și că înființarea asociației este responsabilitatea guvernului din Kosovo; îndeamnă Kosovo să instituie asociația fără alte întârzieri, în conformitate cu acordul la care s-a ajuns în cadrul dialogului facilitat de UE și pe baza hotărârii Curții Constituționale a Kosovo; în acest sens, încurajează autoritățile din Kosovo să numească un grup de lucru la nivel înalt cu un mandat clar și limitat în timp pentru a propune un statut pentru consultarea publică și controlul parlamentar; își exprimă îngrijorarea că structurile paralele ale Serbiei continuă să existe, inclusiv prin intermediul unui sprijin financiar continuu și solicită desființarea acestora; încurajează toate părțile interesate să găsească o soluție pe termen lung reciproc acceptabilă pentru situația complexului minier Trepca; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită forțelor politice să se asigure că sunt respectate libertățile civile și de securitate ale comunității sârbe și lăcașurile de cult ale acesteia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută înființarea secțiunilor judecătorești specializate pentru Kosovo și a Parchetului specializat de la Haga ca etapă esențială în vederea asigurării justiției și a reconcilierii; subliniază că protecția martorilor este un aspect crucial pentru succesul Tribunalului special și, prin urmare, invită autoritățile să permită cetățenilor să beneficieze de acest sistem, fără a se teme de represalii; solicită UE și statelor membre să sprijine în continuare Tribunalul, inclusiv printr-o finanțare adecvată; salută voința exprimată de Țările de Jos de a găzdui Tribunalul; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită Kosovo să abordeze chestiunea persoanelor dispărute, inclusiv: garantarea efectivă a drepturilor de proprietate, interzicerea uzurpării de proprietăți și garantarea returnării și a reintegrării persoanelor strămutate; solicită Kosovo să asigure o compensație efectivă victimelor violurilor din timpul războiului, așa cum este menționat în Planul național de acțiune; constată cu îngrijorare progresele lente în anchete, urmăriri penale și condamnări în cazurile legate de crime de război, inclusiv în cazurile de violență sexuală din timpul războiului din Kosovo în perioada 1998-1999, și solicită Kosovo să-și intensifice eforturile în acest sens; |
| --- | --- |

15.

| 16. | regretă faptul că societatea civilă nu este consultată în mod regulat ca parte a procesului de luare a deciziilor; subliniază necesitatea continuării consolidării societății civile și solicită să se demonstreze voința politică de a colabora cu societatea civilă, prin punerea în aplicare a standardelor minime pentru consultare publică; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită forțelor politice să garanteze, să respecte, să sprijine și să intensifice eforturile vizând îmbunătățirea statului de drept, inclusiv independența sistemului judiciar aferent, făcând o distincție clară între aspirațiile legitime pentru libertate și justiție ale locuitorilor din Kosovo și acțiunile unor persoane presupuse a fi săvârșit crime de război, care trebuie urmărite penal în mod corespunzător de către autoritățile judiciare competente; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ia act de faptul că Ombudsmanul a început punerea în aplicare a legii din 2015 privind Ombudsmanul cu creșterea și îmbunătățirea raportării și solicită adoptarea legislației secundare aferente; invită adunarea și guvernul din Kosovo să asigure independența organizațională, financiară și funcțională a Ombudsmanului, în conformitate cu standardele internaționale privind instituțiile naționale în domeniul drepturilor omului; îndeamnă guvernul să dea curs rapoartelor și recomandărilor Biroului Auditorului General și ale Ombudsmanului; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că este necesară o funcționare adecvată a instituției Ombudsmanului, inclusiv prin asigurarea faptului că dispune de toate resursele necesare pentru a-și îndeplini misiunea; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ia act de faptul că, deși s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește adoptarea legislației privind funcționarea corectă a sistemului judiciar, administrarea justiției are în continuare un ritm lent, este ineficientă și este îngreunată de deficiențele rămase în legislația penală, considerente politice și economice, interferența politicului, lipsa răspunderii și resursele financiare și umane limitate, inclusiv în cadrul Parchetului specializat; încurajează Kosovo să abordeze cu prioritate aceste aspecte, pentru a asigura securitatea juridică în ceea ce privește drepturile de proprietate ale investitorilor străini; ia act de eforturile depuse de poliție și de parchet, în vederea soluționării problemelor legate de criminalitatea organizată; recunoaște eforturile depuse de autoritățile competente în ceea ce privește ancheta asupra decesului în închisoare a dlui Astrit Dehari și le îndeamnă să finalizeze ancheta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | salută semnarea acordului-cadru privind participarea Kosovo la programele UE și încurajează intrarea în vigoare și implementarea adecvată a acordului cât mai repede posibil, după aprobarea Parlamentului European; |
| --- | --- |

21.

| 22. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la lipsa progreselor în legătură cu protecția libertății de expresie și a libertății mass-mediei, precum și cu privire la creșterea interferenței politice, a presiunilor și a intimidărilor asupra mass-mediei; este profund îngrijorat de creșterea numărului de amenințări și atacuri directe asupra ziariștilor și de autocenzura răspândită pe scară largă în rândul acestora; îndeamnă autoritățile kosovare să recunoască pe deplin și să protejeze libertatea de expresie în conformitate cu standardele UE, să pună capăt impunității cu privire la atacurile împotriva jurnaliștilor și să-i aducă pe făptași în fața justiției; îndeamnă guvernul să garanteze independența serviciilor publice de mass-media și sustenabilitatea VTK (venitul tonă-kilometru) al acestora și să introducă un sistem de finanțare adecvat; solicită adoptarea unei legislații de calitate privind drepturile de autor și garantarea transparenței în ceea ce privește dreptul de proprietate asupra mijloacelor media; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită guvernul din Kosovo să se asigure că cazurile de atacuri fizice la adresa jurnaliștilor și alte forme de presiune sunt anchetate prompt, să accelereze și să întărească judecarea cauzelor de către sistemul judiciar, să continue să condamne în mod clar toate atacurile împotriva jurnaliștilor și a organelor mass-media, să asigure transparența proprietății organelor mass-media, precum și să combată creșterea riscurilor de presiuni nejustificate asupra unor redactori și jurnaliști; |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută acordul semnat de Kosovo și de Serbia la 30 noiembrie 2016 privind etapele finale ale punerii în aplicare a acordului privind justiția, la care s-a ajuns în cadrul dialogului din 9 februarie 2015, care va permite instituțiilor judiciare ale țării să devină operaționale pe întreg teritoriul Kosovo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că corupția sistemică este în contradicție cu valorile esențiale ale UE de transparență și independență a sistemului judiciar, își reiterează îngrijorarea cu privire la progresele foarte lente înregistrate în combaterea corupției și a criminalității organizate și face apel la reînnoirea eforturilor și la o voință politică clară de a aborda aceste chestiuni, care împiedică orice viitoare progrese economice semnificative; regretă că în anumite zone ale Kosovo, în special în nord, corupția și criminalitatea organizată nu sunt pedepsite; este preocupat de faptul că bilanțul în ceea ce privește anchetele, urmăririle penale și condamnările definitive rămâne scăzut, iar confiscarea și punerea sub sechestru a activelor provenite din săvârșirea de infracțiuni este rareori utilizată, în ciuda faptului că este un instrument esențial în combaterea corupției; prin urmare, recomandă înghețarea promptă a activelor și o creștere a numărului de confiscări definitive; încurajează Agenția de combatere a corupției din Kosovo să adopte o abordare mai proactivă în cadrul anchetelor; își exprimă îngrijorarea că finanțarea partidelor și a campaniilor politice nu face obiectul unei supravegheri de reglementare corespunzătoare; consideră că legea privind conflictele de interese trebuie să fie pusă în concordanță cu standardele europene și că trebuie pusă în aplicare eliminarea efectivă a funcționarilor publici puși sub acuzare sau condamnați pentru infracțiuni grave sau pentru infracțiuni legate de corupție; este preocupat de lipsa unei coordonări eficiente între instituțiile responsabile pentru detectarea, investigarea și urmărirea în justiție a cazurilor de corupție; este profund îngrijorat de implicarea unor grupări armate infracționale în activitățile infracționale transfrontaliere și face apel la o cooperare directă și efectivă între Kosovo și Serbia, precum și între toate țările din regiune, în combaterea criminalității organizate; subliniază că participarea Kosovo la Interpol și cooperarea sa cu Europol ar înlesni aceste eforturi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | este preocupat de faptul că Kosovo continuă să fie o țară de stocare și de tranzit pentru drogurile tari; ia act cu îngrijorare de lipsa de spații de depozitare în condiții de siguranță a drogurilor confiscate înainte de distrugere; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la rata scăzută de condamnări în cazurile de combatere a traficului de persoane, în ciuda faptului că Kosovo este o sursă, un spațiu de tranzit și o destinație pentru femeile și copiii care fac obiectul traficului; ia act cu îngrijorare de existența grupărilor armate și de implicarea acestora în activitățile crimei organizate cum ar fi traficul de arme, precum și de aparenta impunitate cu care acestea au capacitatea de a-și desfășura activitatea la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită Kosovo să continue eforturile de a pune capăt violenței bazate pe gen și de a asigura femeilor drepturi depline; solicită instituțiilor din Kosovo să aloce finanțare adecvată pentru punerea în aplicare a strategiei naționale privind violența domestică, ceea ce include mecanisme internaționale precum Convenția de la Istanbul; salută sprijinul politic la nivel înalt pentru drepturile persoanelor LGBTI; salută desfășurarea celei de a doua „pride parade”, însă reiterează faptul că frica este încă larg răspândită în rândul comunității LGBTI; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită autorităților din Kosovo să trateze în mod prioritar integrarea perspectivei de gen și să se asigure că organele de conducere și autoritățile dau un bun exemplu în acest sens; este preocupat de provocările structurale care împiedică punerea în aplicare a legii privind egalitatea de gen și este în continuare îngrijorat de subreprezentarea femeilor în posturi de decizie; îndeamnă Kosovo să încurajeze în mod continuu femeile să încerce să obțină posturi la nivel înalt; își exprimă îngrijorarea în legătură cu numărul scăzut al proprietarilor femei și invită autoritățile să asigure în mod activ că drepturile de proprietate ale femeilor, inclusiv drepturile de moștenire, sunt garantate; salută adoptarea strategiei naționale în domeniul violenței domestice și solicită punerea ei în aplicare pe deplin pentru a se realiza progrese în combaterea violenței în familie și a violenței bazate pe gen; reiterează legătura dintre violența sexuală din timpul războaielor și conflictelor și normalizare și nivelul ridicat de prezență a violenței bazate pe gen în țările aflate în situații postconflict, dacă aceste aspecte nu sunt abordate în mod corespunzător; solicită autorităților să încurajeze în mod public și să introducă mecanisme de protecție și măsuri de asigurare a unui adăpost pentru femeile care rup tăcerea și denunță violența domestică; încurajează activitatea ONG-urilor în acest domeniu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | deși salută instituirea Grupului de coordonare interministerială pentru drepturile omului în 2016, constată că sunt necesare mai multe eforturi pentru a apăra drepturile tuturor minorităților din Kosovo, inclusiv drepturile comunităților de romi, askhali, egipteni și gorani, prin punerea integrală în aplicare a legislației relevante și alocarea unor resurse suficiente; invită autoritățile competente de la nivel național și local să adopte în mod prioritar toate măsurile legislative și practice necesare pentru a limita discriminarea și a promova drepturile diverselor comunități etnice, inclusiv drepturile culturale, lingvistice și de proprietate, pentru a contribui la dezvoltarea unei societăți multietnice; solicită Kosovo să garanteze integrarea deplină a refugiaților care se întorc, mulți dintre aceștia fiind romi, precum și redobândirea de către aceștia a drepturilor de cetățeni, punând astfel capăt statutului de apatrid; solicită Kosovo să adopte o nouă strategie și un nou plan de acțiune pentru integrarea comunităților romă, ashkali și egipteană; |
| --- | --- |

29.

| 30. | salută eforturile sporite de combatere și prevenire a extremismului violent și a radicalizării și recunoaște activitățile importante desfășurate de Kosovo în acest domeniu; ia act de faptul că numeroși combatanți străini s-au întors în Kosovo și solicită autorităților să se asigure că aceștia vor fi monitorizați și urmăriți penal și să instituie o abordare cuprinzătoare cu politici eficace de prevenire, deradicalizare și, atunci când este cazul, de reintegrare; solicită să se continue identificarea, prevenirea și întreruperea valului de luptători străini și a fluxului fondurilor nedetectabile destinate radicalizării; subliniază că este nevoie de programe comunitare eficiente pentru a aborda nemulțumirile care alimentează extremismul și radicalizarea violente și pentru a construi relații care să promoveze toleranța și dialogul; |
| --- | --- |

30.

| 31. | salută îmbunătățirea situației economice și creșterea veniturilor fiscale care pun la dispoziția guvernului mai multe resurse pentru ca acesta să își desfășoare politicile; își exprimă, cu toate acestea, preocupările privind sustenabilitatea bugetului Kosovo, în special cu privire la cuantumul prestațiilor acordate veteranilor și solicită, în acest sens, reformarea legislației relevante, așa cum s-a convenit cu Fondul Monetar Internațional; reiterează că reformele structurale socioeconomice sunt esențiale pentru a susține creșterea pe termen lung; subliniază necesitatea de a consolida de urgență industria locală, concentrându-se, în același timp, asupra competitivității produselor produse la nivel local, pentru a fi în măsură să atingă standardele de import ale UE; este preocupat de dependența de remiteri de bani efectuate de migranți; își exprimă îngrijorarea cu privire la deciziile ad-hoc de finanțare luate care subminează stabilitatea necesară pentru întreprinderi; reiterează necesitatea de a grăbi înregistrarea noilor întreprinderi care în prezent sunt afectate de o administrație care nu poate fi trasă la răspundere, de o infrastructură subdezvoltată, de un stat de drept deficient, precum și de corupție; îndeamnă Kosovo să dea curs recomandărilor cuprinse în evaluarea UE „Small Business Act” și să introducă proceduri de evaluare a impactului pentru a reduce sarcina administrativă asupra IMM-urilor și invită Comisia să crească asistența către IMM-uri; invită Kosovo să pună în aplicare integral recomandările Programului de reforme economice 2016-2018 și Agenda de reformă europeană lansată la 11 noiembrie 2016; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ia act cu îngrijorare de nivelul ridicat al șomajului, în special în rândul tinerilor, și își exprimă îngrijorarea cu privire la discriminarea femeilor pe piața forței de muncă, în special în cadrul procesului de recrutare; îndeamnă Kosovo să își intensifice eforturile pentru a crește nivelul de ocupare a forței de muncă și pentru a îmbunătăți condițiile de pe piața forței de muncă; subliniază necesitatea de a se concentra pe ameliorarea calității educației, inclusiv prin îmbunătățirea formării cadrelor didactice și prin sprijinirea tranzițiilor de la școală la locul de muncă și a corelării competențelor educaționale cu nevoile pieței muncii, lucru esențial în combaterea ratei foarte ridicate a șomajului în rândul tinerilor; solicită eforturi suplimentare pentru a spori educația comună a tuturor componentelor societății kosovare; subliniază necesitatea de a consolida mecanismele de asigurare a respectării legislației, în special a inspectoratelor muncii și a instanțelor, și de a consolida dialogul, prin intermediul Consiliului Social și Economic din Kosovo, dintre instituțiile publice și partenerii sociali; salută concluziile reuniunii la nivel înalt de la Paris din 2016 și crearea primului Oficiu de Cooperare Regională pentru Tineret; |
| --- | --- |

32.

| 33. | regretă ritmul lent al eforturilor făcute de Kosovo în vederea creării unei capacități administrative adecvate și eficiente, ceea ce împiedică Kosovo să pună în aplicare pe deplin legislația adoptată și să utilizeze în mod eficace fondurile UE; regretă corupția endemică, interferența politicului și politizarea personalului din administrația publică de la toate nivelurile precum și numirile în diverse instituții și agenții independente pe baza apartenenței politice și nu îndeajuns pe criterii profesionale; solicită depunerea de eforturi suplimentare pentru a asigura recrutarea pe bază de merit, necesară asigurării existenței unei administrații publice eficace, eficiente și independente din punct de vedere profesional; solicită anchetarea recentelor acuzații de interferență politică în procesul de recrutare pentru organismele publice și în procesele decizionale; |
| --- | --- |

33.

| 34. | constată că caietele de sarcini aferente cererilor pentru toate formele de contracte în cadrul finanțării IPA sunt atât de exigente încât întreprinderile din Kosovo sau cele regionale deseori nu sunt în măsură nici măcar să le solicite și, în acest sens, solicită să se acorde o atenție deosebită îndrumării și instruirii părților interesate; îndeamnă autoritățile să direcționeze asistența rămasă, care nu a fost încă programată, către proiecte cu un impact direct mai mare asupra economiei Kosovo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | salută prelungirea mandatului EULEX Kosovo și îndeamnă Kosovo să continue să coopereze în mod activ la îndeplinirea completă și neîngrădită de către EULEX a mandatului său; solicită UE să acționeze în continuare pentru consolidarea independenței justiției, a poliției și a sistemului vamal și după 2018, astfel încât Kosovo să preia responsabilitatea deplină asupra acestor funcțiuni; face apel la o tranziție eficientă și lină a dosarelor judiciare tratate de procurorii EULEX către procurorii naționali cu garanții corespunzătoare pentru a se garanta că victimele încălcărilor din trecut au acces la adevăr, justiție și despăgubiri; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ia act de încheierea anchetei penale cu privire la presupuse fapte de corupție în cadrul misiunii EULEX; își exprimă satisfacția că funcționarii UE implicați au fost găsiți nevinovați; solicită EULEX să garanteze eficacitatea, transparența deplină și o mai mare responsabilitate în ceea ce privește misiunea pe durata mandatului său și să pună în aplicare pe deplin toate recomandările făcute de expertul independent Jean Paul Jacqué în raportul său din 2014; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ia act de faptul că, până în prezent, Kosovo nu a devenit o importantă rută de tranzit pentru refugiații și migranții care se deplasează de-a lungul „rutei Balcanilor de Vest”; îndeamnă autoritățile kosovare să se asigure că persoanele aflate în tranzit sunt tratate în conformitate cu legislația europeană și internațională, inclusiv Carta drepturilor fundamentale a UE și Convenția din 1951 privind statutul refugiaților; reafirmă că finanțarea, printre alte dispoziții din cadrul postului IPA II, ar trebui să fie disponibilă și pregătită a fi mobilizată și pusă în aplicare în mod rapid și eficace în vremuri de criză și necesitate; |
| --- | --- |

37.

| 38. | salută faptul că mai multe situri religioase și culturale al sârbilor care au fost, din păcate, distruse în 2004, cum ar fi catedrala ortodoxă, au fost renovate cu fonduri publice din Kosovo; ia act de angajamentul Kosovo pentru protecția siturilor din patrimoniul cultural și solicită autorităților să pună în aplicare toate convențiile ONU privind patrimoniul cultural la toate nivelurile, indiferent de statutul Kosovo vizavi de UNESCO, prin adoptarea unei strategii și a unei legislații naționale corespunzătoare, și să asigure protecția și gestionarea adecvată a siturilor de patrimoniu cultural de pe întreg teritoriul Kosovo; salută, în acest sens, programul finanțat de UE care vizează protecția și reconstrucția siturilor mici aparținând patrimoniului cultural în vederea promovării dialogului intercultural și interreligios în toate municipalitățile multietnice; reiterează faptul că proiectul de lege privind libertatea de religie trebuie să fie adoptat și ar trebui să includă recomandările Comisiei de la Veneția cu privire la această chestiune; |
| --- | --- |

38.

| 39. | salută călduros decizia Consiliului Europei de a acorda Kosovo statutul de observator în cadrul Adunării sale Parlamentare începând cu ianuarie 2017, în cadrul sesiunilor referitoare la Kosovo; sprijină eforturile Kosovo de a se integra în comunitatea internațională; solicită, în acest sens, participarea Kosovo la toate organizațiile regionale și internaționale relevante și îndeamnă Serbia să pună capăt interferențelor în acest proces; |
| --- | --- |

39.

| 40. | îndeamnă autoritățile din Kosovo să adopte o strategie energetică și un cadru legislativ pe termen lung credibile, bazate pe eficiența energetică, pe diversificarea surselor de energie și pe dezvoltarea surselor regenerabile de energie; subliniază nevoia de a continua să se depună eforturi în vederea asigurării unor rețele de energie electrică fiabile și pentru ca sectorul energetic să devină mai sustenabil, atât din punctul de vedere al securității, cât și din cel al standardelor de mediu; invită autoritățile să semneze memorandumul de înțelegere Balcanii de Vest 6 privind dezvoltarea pieței regionale a energiei electrice și stabilirea unui cadru de colaborare viitoare cu alte țări; subliniază că, în 2017, Kosovo va deține președinția Tratatului de instituire a Comunității Energiei și reamintește autorităților din Kosovo de obligațiile legale care decurg din acest tratat, de a ajunge la nivelul de 25 % din energie provenit din surse regenerabile până în 2020; solicită guvernului să respecte acordul de a dezafecta centrala Kosovo A și a recondiționa centrala Kosovo B, prin utilizarea celor 60 de milioane EUR alocate în acest scop de UE în cadrul fondurilor IPA; solicită o strategie privind energia hidroelectrică pentru întreaga regiune a Balcanilor de Vest; |
| --- | --- |

40.

| 41. | își exprimă îngrijorarea cu privire la nivelurile alarmante ale poluării aerului în Kosovo, în special în zona urbană a Priștinei și invită autoritățile statale și locale să ia de urgență măsuri adecvate pentru a face față acestei situații de urgență; evidențiază faptul că strategia națională pentru calitatea aerului trebuie aplicată în mod corespunzător; este preocupat de faptul că problema gestionării deșeurilor rămâne una dintre cele mai vizibile probleme în Kosovo, legislația actuală nefiind în măsură să facă față pe deplin provocărilor; |
| --- | --- |

41.

| 42. | salută lansarea unui nou proiect de conectivitate feroviară pe Coridorul Orient — Mediterana de Est, care include o nouă linie de cale ferată și gări în Kosovo, acesta constituind singura legătură a Kosovo cu întreaga regiune; invită guvernul Kosovo să sprijine pe deplin punerea în aplicare a proiectului; |
| --- | --- |

42.

| 43. | salută eforturile Comisiei vizând deblocarea rețelei electrice de interconexiune dintre Albania și Kosovo care a fost blocată timp de luni de zile de către Serbia și solicită o cooperare constructivă între autoritățile din domeniul energiei electrice din Serbia și din Kosovo; reamintește Serbiei că termenul-limită stabilit de Comunitatea Energiei pentru eliminarea blocadei a fost 31 decembrie 2016, cel târziu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită Comisia să își continue activitatea privind aspectele legate de migrație cu toate țările din Balcanii de Vest, pentru a se asigura că sunt respectate normele și standardele europene și internaționale; salută eforturile depuse până în prezent în acest sens; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită Comisia să depună eforturi suplimentare pentru a sprijini un veritabil proces de reconciliere în regiune, în special prin sprijinirea proiectelor culturale care abordează trecutul recent și care promovează o înțelegere comună și împărtășită a istoriei și o cultură publică și politică bazată pe toleranță, incluziune și reconciliere; |
| --- | --- |

45.

| 46. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă, precum și guvernului și Adunării Naționale ale Kosovo. |
| --- | --- |

46.

---

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/88

---

P8_TA(2017)0263

Raportul pe 2016 privind fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei

Rezoluţia Parlamentului European din 14 iunie 2017 referitoare la Raportul Comisiei privind fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei pe 2016 (2016/2310(INI))

(2018/C 331/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere concluziile Președinției Consiliului European de la Salonic, din 19-20 iunie 2003, privind perspectivele țărilor din Balcanii de Vest de a deveni membre ale Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției Consiliului European de la Salonic, din 19-20 iunie 2003, privind perspectivele țărilor din Balcanii de Vest de a deveni membre ale Uniunii Europene,

| — | având în vedere Acordul de stabilizare și asociere (ASA) dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de stabilizare și asociere (ASA) dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte (1),

| — | având în vedere Acordul-cadru încheiat la Ohrid și semnat la Skopje la 13 august 2001 (Acordul-cadru de la Ohrid – „ACO”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru încheiat la Ohrid și semnat la Skopje la 13 august 2001 (Acordul-cadru de la Ohrid – „ACO”),

| — | având în vedere decizia Consiliului European din 16 decembrie 2005 de a acorda acestei țări statutul de țară candidată la aderarea la UE, concluziile Consiliului European din iunie 2008, din decembrie 2008, din decembrie 2012, din decembrie 2014 și din decembrie 2015, precum și concluziile Consiliului din 13 decembrie 2016, care au fost susținute de majoritatea covârșitoare a delegațiilor și care au reiterat angajamentul clar și ferm pentru procesul de aderare a țării la UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului European din 16 decembrie 2005 de a acorda acestei țări statutul de țară candidată la aderarea la UE, concluziile Consiliului European din iunie 2008, din decembrie 2008, din decembrie 2012, din decembrie 2014 și din decembrie 2015, precum și concluziile Consiliului din 13 decembrie 2016, care au fost susținute de majoritatea covârșitoare a delegațiilor și care au reiterat angajamentul clar și ferm pentru procesul de aderare a țării la UE,

| — | având în vedere cea de-a 13-a reuniune a Comisiei de stabilizare și asociere dintre această țară și Comisie, care a avut loc la Skopje la 15 iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 13-a reuniune a Comisiei de stabilizare și asociere dintre această țară și Comisie, care a avut loc la Skopje la 15 iunie 2016,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 noiembrie 2016, intitulată „Politica de extindere a UE” (COM(2016)0715), însoțită de documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Raportul pe 2016 privind Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei” (SWD(2016)0362), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 noiembrie 2016, intitulată „Politica de extindere a UE” (COM(2016)0715), însoțită de documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Raportul pe 2016 privind Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei” (SWD(2016)0362),

| — | având în vedere raportul special al Curții de Conturi Europene din iunie 2016 privind fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special al Curții de Conturi Europene din iunie 2016 privind fosta Republică iugoslavă a Macedoniei,

| — | având în vedere prioritățile de reformă urgente elaborate de Comisie în iunie 2015 pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, |
| --- | --- |

—

având în vedere prioritățile de reformă urgente elaborate de Comisie în iunie 2015 pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei,

| — | având în vedere recomandările grupului de experți la nivel înalt privind problemele sistemice din domeniul statului de drept referitoare la interceptarea comunicațiilor, semnalate în primăvara anului 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările grupului de experți la nivel înalt privind problemele sistemice din domeniul statului de drept referitoare la interceptarea comunicațiilor, semnalate în primăvara anului 2015,

| — | având în vedere acordul politic (așa-numitul „Acord de la Pržino”) între cele patru partide politice mari, încheiat la Skopje la 2 iunie și la 15 iulie 2015, precum și Acordul cvadrilateral privind implementarea sa din 20 iulie și 31 august 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul politic (așa-numitul „Acord de la Pržino”) între cele patru partide politice mari, încheiat la Skopje la 2 iunie și la 15 iulie 2015, precum și Acordul cvadrilateral privind implementarea sa din 20 iulie și 31 august 2016,

| — | având în vedere declarația finală a președintelui Summitului Balcanilor de Vest organizat la Paris, la 4 iulie 2016, precum și recomandările organizațiilor societății civile pentru Summitul de la Paris din 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația finală a președintelui Summitului Balcanilor de Vest organizat la Paris, la 4 iulie 2016, precum și recomandările organizațiilor societății civile pentru Summitul de la Paris din 2016,

| — | având în vedere constatările și concluziile preliminare ale OSCE/ODIHR, precum și raportul final al acesteia privind alegerile parlamentare anticipate din 11 decembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere constatările și concluziile preliminare ale OSCE/ODIHR, precum și raportul final al acesteia privind alegerile parlamentare anticipate din 11 decembrie 2016,

| — | având în vedere Rezoluțiile 817 (1993) și 845 (1993) ale Consiliului de Securitate al ONU și Rezoluția 47/225 a Adunării Generale a ONU, precum și Acordul interimar din 13 septembrie 1995, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile 817 (1993) și 845 (1993) ale Consiliului de Securitate al ONU și Rezoluția 47/225 a Adunării Generale a ONU, precum și Acordul interimar din 13 septembrie 1995,

| — | având în vedere hotărârea Curții Internaționale de Justiție privind aplicarea Acordului interimar din 13 septembrie 1995, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții Internaționale de Justiție privind aplicarea Acordului interimar din 13 septembrie 1995,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind această țară, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind această țară,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0055/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0055/2017),

| A. | întrucât, după ce au fost amânate de două ori, alegerile parlamentare anticipate din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei au avut loc la 11 decembrie 2016, într-o atmosferă marcată de calm și normalitate, în conformitate cu standardele internaționale și cu recomandările OSCE/ODIHR; întrucât acestea s-au desfășurat fără incidente majore, au fost în general bine gestionate și s-a înregistrat o prezență la vot ridicată; |
| --- | --- |

A.

întrucât, după ce au fost amânate de două ori, alegerile parlamentare anticipate din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei au avut loc la 11 decembrie 2016, într-o atmosferă marcată de calm și normalitate, în conformitate cu standardele internaționale și cu recomandările OSCE/ODIHR; întrucât acestea s-au desfășurat fără incidente majore, au fost în general bine gestionate și s-a înregistrat o prezență la vot ridicată;

| B. | întrucât reformele și pregătirile pentru aderare sunt îngreunate de polarizarea politică, neîncrederea reciprocă profundă și lipsa unui dialog veritabil între părți; întrucât se pot observa constant regrese în unele domenii importante; întrucât democrația și statul de drept au fost permanent contestate, în special ca rezultat al acaparării statului care afectează funcționarea instituțiilor democratice și domenii-cheie ale societății; |
| --- | --- |

B.

întrucât reformele și pregătirile pentru aderare sunt îngreunate de polarizarea politică, neîncrederea reciprocă profundă și lipsa unui dialog veritabil între părți; întrucât se pot observa constant regrese în unele domenii importante; întrucât democrația și statul de drept au fost permanent contestate, în special ca rezultat al acaparării statului care afectează funcționarea instituțiilor democratice și domenii-cheie ale societății;

| C. | întrucât, la 27 aprilie 2017, Talat Xhaferi a fost ales noul președinte al parlamentului macedonean; întrucât, la 17 mai 2017, Președintele Republicii Macedonia a încredințat mandatul de a forma un nou guvern liderului SDSM, Zoran Zaev; întrucât, la 31 mai 2017, noul guvern condus de prim-ministrul Zoran Zaev a fost votat de parlamentul macedonean; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 27 aprilie 2017, Talat Xhaferi a fost ales noul președinte al parlamentului macedonean; întrucât, la 17 mai 2017, Președintele Republicii Macedonia a încredințat mandatul de a forma un nou guvern liderului SDSM, Zoran Zaev; întrucât, la 31 mai 2017, noul guvern condus de prim-ministrul Zoran Zaev a fost votat de parlamentul macedonean;

| D. | întrucât printre chestiunile esențiale în procesul de reformă se numără și reforma sistemului judiciar, administrația publică și media, șomajul în rândul tinerilor, precum și o reexaminare a punerii în aplicare a Acordului-cadru de la Ohrid; |
| --- | --- |

D.

întrucât printre chestiunile esențiale în procesul de reformă se numără și reforma sistemului judiciar, administrația publică și media, șomajul în rândul tinerilor, precum și o reexaminare a punerii în aplicare a Acordului-cadru de la Ohrid;

| E. | întrucât este nevoie de angajamentul ferm al tuturor forțelor politice pentru ca țara să continue să urmărească integrarea sa europeană și euroatlantică; întrucât noul guvern trebuie să adopte și să implementeze pe deplin reforme solide cu rezultate concrete, în special în domeniul statului de drept, al justiției, al corupției, al drepturilor fundamentale, al afacerilor interne și al relațiilor de bună vecinătate; |
| --- | --- |

E.

întrucât este nevoie de angajamentul ferm al tuturor forțelor politice pentru ca țara să continue să urmărească integrarea sa europeană și euroatlantică; întrucât noul guvern trebuie să adopte și să implementeze pe deplin reforme solide cu rezultate concrete, în special în domeniul statului de drept, al justiției, al corupției, al drepturilor fundamentale, al afacerilor interne și al relațiilor de bună vecinătate;

| F. | întrucât există o înțelegere comună între Comisie, Consiliu și Parlament cu privire la faptul că menținerea recomandării pozitive de a deschide negocierile de aderare cu această țară rămâne dependentă/condiționată de înregistrarea de progrese în punerea în aplicare a Acordului de la Pržino și de înregistrarea unor progrese substanțiale în punerea în aplicare a priorităților de reformă urgente; |
| --- | --- |

F.

întrucât există o înțelegere comună între Comisie, Consiliu și Parlament cu privire la faptul că menținerea recomandării pozitive de a deschide negocierile de aderare cu această țară rămâne dependentă/condiționată de înregistrarea de progrese în punerea în aplicare a Acordului de la Pržino și de înregistrarea unor progrese substanțiale în punerea în aplicare a priorităților de reformă urgente;

| G. | întrucât Consiliul a blocat procesul din cauza diferendului nerezolvat cu Grecia privind numele țării; întrucât chestiunile bilaterale nu ar trebui folosite ca pretext pentru a bloca începerea rapidă a negocierilor cu UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât Consiliul a blocat procesul din cauza diferendului nerezolvat cu Grecia privind numele țării; întrucât chestiunile bilaterale nu ar trebui folosite ca pretext pentru a bloca începerea rapidă a negocierilor cu UE;

| H. | întrucât disputele bilaterale nu ar trebui să fie folosite pentru a bloca procesul de aderare la UE, nici deschiderea negocierilor de aderare, ci ar trebui să fie abordate în mod corespunzător într-un spirit constructiv și în conformitate cu standardele UE și ale ONU; întrucât ar trebui depuse toate eforturile pentru a menține relații de bună vecinătate și relații interetnice bune; |
| --- | --- |

H.

întrucât disputele bilaterale nu ar trebui să fie folosite pentru a bloca procesul de aderare la UE, nici deschiderea negocierilor de aderare, ci ar trebui să fie abordate în mod corespunzător într-un spirit constructiv și în conformitate cu standardele UE și ale ONU; întrucât ar trebui depuse toate eforturile pentru a menține relații de bună vecinătate și relații interetnice bune;

| I. | întrucât țările (potențial) candidate sunt evaluate pe baza propriilor merite și întrucât calendarul aderării este determinat de viteza și calitatea cu care acestea fac reformele necesare; întrucât deschiderea negocierilor de aderare ar trebui garantată odată cu îndeplinirea condițiilor cerute; întrucât, de mai mulți ani, această țară este considerată una dintre cele mai avansate țări candidate la aderarea la UE în ceea ce privește alinierea la acquis; |
| --- | --- |

I.

întrucât țările (potențial) candidate sunt evaluate pe baza propriilor merite și întrucât calendarul aderării este determinat de viteza și calitatea cu care acestea fac reformele necesare; întrucât deschiderea negocierilor de aderare ar trebui garantată odată cu îndeplinirea condițiilor cerute; întrucât, de mai mulți ani, această țară este considerată una dintre cele mai avansate țări candidate la aderarea la UE în ceea ce privește alinierea la acquis;

| J. | întrucât procesul de aderare la UE este un stimulent major pentru continuarea reformelor, în special în ceea ce privește statul de drept, independența sistemului judiciar, lupta împotriva corupției și libertatea presei; întrucât cooperarea regională și relațiile de bună vecinătate sunt elemente esențiale ale procesului de extindere, ale procesului de stabilizare și de asociere și ale procesului de aderare al țării; |
| --- | --- |

J.

întrucât procesul de aderare la UE este un stimulent major pentru continuarea reformelor, în special în ceea ce privește statul de drept, independența sistemului judiciar, lupta împotriva corupției și libertatea presei; întrucât cooperarea regională și relațiile de bună vecinătate sunt elemente esențiale ale procesului de extindere, ale procesului de stabilizare și de asociere și ale procesului de aderare al țării;

| K. | întrucât, la 20 iulie și 31 august 2016, liderii principalelor patru partide politice au ajuns la un acord privind punerea în aplicare a Acordului de la Pržino, care a inclus stabilirea datei de 11 decembrie 2016 pentru organizarea alegerilor parlamentare anticipate și și-au declarat sprijinul pentru activitatea procurorului special; întrucât aceștia și-au reiterat, de asemenea, angajamentul de a pune în aplicare „prioritățile de reformă urgente”; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 20 iulie și 31 august 2016, liderii principalelor patru partide politice au ajuns la un acord privind punerea în aplicare a Acordului de la Pržino, care a inclus stabilirea datei de 11 decembrie 2016 pentru organizarea alegerilor parlamentare anticipate și și-au declarat sprijinul pentru activitatea procurorului special; întrucât aceștia și-au reiterat, de asemenea, angajamentul de a pune în aplicare „prioritățile de reformă urgente”;

| L. | întrucât criza politică recentă a ilustrat absența unui sistem efectiv de control și echilibru între instituțiile macedonene, precum și necesitatea sporirii transparenței și responsabilității publice; |
| --- | --- |

L.

întrucât criza politică recentă a ilustrat absența unui sistem efectiv de control și echilibru între instituțiile macedonene, precum și necesitatea sporirii transparenței și responsabilității publice;

| M. | întrucât lupta împotriva criminalității organizate și a corupției rămâne fundamentală pentru combaterea infiltrării grupărilor infracționale în sistemele politice, juridice și economice; |
| --- | --- |

M.

întrucât lupta împotriva criminalității organizate și a corupției rămâne fundamentală pentru combaterea infiltrării grupărilor infracționale în sistemele politice, juridice și economice;

| 1. | salută formarea noului guvern la 31 mai 2017; îndeamnă toate partidele politice să acționeze în spiritul reconcilierii, în interesul comun al tuturor cetățenilor și să colaboreze cu guvernul pentru restabilirea încrederii în țară și în instituțiile sale, inclusiv prin implementarea integrală a Acordului de la Przino și a priorităților urgente de reformă; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută respectarea libertăților fundamentale demonstrată la alegerile anticipate desfășurate la 11 decembrie 2016, care au fost bine gestionate, s-au desfășurat într-o manieră transparentă, care a favorizat includerea și fără incidente majore; observă că OSCE/ODIHR a considerat că alegerile au fost competitive; salută faptul că toate partidele politice au acceptat rezultatele alegerilor în interesul stabilității interne și subliniază responsabilitatea lor de a se asigura că nu se revine la o criză politică; îndeamnă toate părțile să se abțină de la orice obstrucționare a funcționării eficiente a parlamentului; îndeamnă noul guvern să declanșeze rapid reformele necesare, pentru a asigura integrarea euro-atlantică a țării și pentru promovarea perspectivei europene a acesteia, în beneficiul cetățenilor; consideră că este esențială cooperarea între partide și între etnii pentru rezolvarea problemelor presante interne și a celor legate de UE, precum și pentru a menține recomandarea pozitivă în vederea deschiderii negocierilor de aderare la UE; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută îmbunătățirile aduse procesului electoral, inclusiv cadrul juridic, listele de alegători și mediatizarea; salută faptul că reprezentanții societății civile au fost prezenți în calitate de observatori în cea mai parte a secțiilor de votare; invită autoritățile competente să trateze în mod eficace pretinsele nereguli și deficiențe, inclusiv intimidarea votanților, cumpărarea voturilor, folosirea abuzivă a resurselor publice, presiunile politice asupra mass-mediei, precum și retorica agresivă și atacurile verbale la adresa jurnaliștilor, de asemenea, în perspectiva alegerilor locale din mai 2017; îndeamnă autoritățile competente să abordeze recomandările făcute de OSCE/ODIHR și de Comisia de la Veneția și țină o evidență credibilă a controlului eficace al finanțării partidelor politice și campaniilor electorale; subliniază că este nevoie de o mai mare transparență și continuarea depolitizării activității administrației electorale pentru a câștiga încrederea cetățenilor la viitoarele alegeri; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că este important să se realizeze un recensământ al populației (ultimul datează din 2002), cu condiția existenței unui consens național cu privire la metodologia ce urmează a fi aplicată, cu scopul de a obține o imagine actualizată și realistă a demografiei populației macedonene pentru a răspunde mai bine nevoilor cetățenilor macedoneni și a le oferi acestora servicii mai bune, și cu scopul de a continua actualizarea listei de alegători și de a minimiza orice nereguli și deficiențe în viitor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | se așteaptă ca noul guvern, în cooperare cu alte partide, să accelereze reformele legate de UE ca o primă prioritate; își reafirmă sprijinul pentru deschiderea negocierilor de aderare, cu condiția realizării de progrese în implementarea Acordului de la Pržino pentru a asigura punerea sa deplină, concretă și sustenabilă în aplicare și progrese substanțiale în punerea în aplicare a priorităților urgente de reformă cu privire la reformele sistemice; invită Consiliul să abordeze chestiunea negocierilor de aderare în cel mai scurt timp; este în continuare convins că negocierile pot genera reformele atât de necesare, pot crea o nouă dinamică, revitaliza perspectiva europeană și avea o influență pozitivă asupra soluționării disputelor bilaterale, pentru a nu îngreuna procesul de aderare la UE; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază importanța strategică a înregistrării de progrese suplimentare în procesul de integrare în UE și solicită încă o dată tuturor părților să demonstreze voință politică și angajament în implementarea integrală a priorităților urgente de reformă și a Acordului de la Pržino; subliniază faptul că implementarea Acordului de la Pržino este esențială și după alegeri, pentru a asigura stabilitate și durabilitate politică pe viitor; invită Comisia să evalueze, cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de sfârșitul anului 2017, progresele înregistrate de țară în implementare și să raporteze Parlamentului și Consiliului; reamintind, totodată, că reformele trebuiau de mult lansate și aplicate, sprijină continuarea Dialogului la nivel înalt privind aderarea (HLAD) pentru a acorda sistematic asistență țării în acest sens; regretă faptul că nu a fost organizată nicio reuniune în cadrul Dialogului la nivel înalt privind aderarea și că s-au înregistrat puține progrese în realizarea obiectivelor anterioare; atrage atenția asupra consecințelor politice, de securitate și social-economice potențial negative pe care le-ar avea întârzieri suplimentare în procesul de aderare euro-atlantică a țării; solicită, în plus, Comisiei și SEAE să sporească vizibilitatea proiectelor finanțate de UE în țară pentru a aduce UE mai aproape de cetățenii țării; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază progresele semnificative înregistrate de țară în procesul de integrare în UE și evidențiază consecințele negative ale unor întârzieri suplimentare în procesul de integrare, inclusiv pierderea credibilității politicii de extindere a UE și riscul de instabilitate în regiune; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază faptul că actualele provocări cu care se confruntă Uniunea Europeană (Brexit, migrație, radicalism etc.) nu ar trebui să împiedice procesul de extindere și că aceste provocări au demonstrat mai degrabă necesitatea integrării depline a Balcanilor de Vest în structurile UE cu scopul de a consolida și de a aprofunda parteneriatul pentru a depăși crizele internaționale; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută nivelul ridicat de aliniere legislativă la acquis-ul comunitar și recunoaște prioritatea acordată aplicării și respectării efective a cadrului juridic și politic existent, la fel ca în cazul țărilor deja angajate în negocierile de aderare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felicită țara pentru îndeplinirea constantă a angajamentelor sale în cadrul Acordului de stabilizare și de asociere (ASA); solicită Consiliului să adopte propunerea Comisiei din 2009 de a trece la a doua etapă a ASA, în conformitate cu dispozițiile relevante; |
| --- | --- |

10.

| 11. | îndeamnă toate partidele să dea dovadă de voință politică și responsabilitate, să depășească dezbinările din mediul politic, polarizarea și lipsa unei culturi a compromisului și să reia dialogul; subliniază din nou rolul esențial pe care îl joacă parlamentul în dezvoltarea democratică a țării, dar și ca forum de dialog și reprezentare politică; cere consolidarea funcțiilor de supraveghere ale acestuia și limitarea practicii de modificare frecventă a textelor de lege și de folosire a unor proceduri scurtate de adoptare, fără o consultare suficientă sau o evaluare a impactului; cere ca comisiile parlamentare care se ocupă de interceptarea comunicațiilor și de securitate și contrainformații să funcționeze normal, să aibă acces neîngrădit la datele și mărturiile necesare, pentru a asigura un control parlamentar credibil asupra serviciilor relevante; recunoaște rolul constructiv al societății civile în sprijinirea și consolidarea proceselor democratice; |
| --- | --- |

11.

| 12. | remarcă o serie de progrese în reforma administrației publice, inclusiv măsurile de aplicare a noului cadru juridic privind gestionarea resurselor umane; solicită în continuare un angajament pentru punerea în aplicare a recomandărilor Comisiei; își exprimă în continuare îngrijorarea cu privire la politizarea administrației publice și la faptul că funcționarii publici sunt supuși unor presiuni politice; îndeamnă noul guvern să demonstreze un puternic angajament politic de a întări profesionalismul, meritul, neutralitatea și independența la toate nivelurile, prin implementarea procedurii de recrutare și evaluare bazate pe merit; subliniază că trebuie finalizată strategia de reformă a administrației publice pentru perioada 2017-2022, inclusiv prin alocări bugetare suficiente pentru implementare, și trebuie consolidate capacitățile administrative relevante; solicită ca viitorul guvern să instituie un cadru transparent și eficace de responsabilitate între instituții și în interiorul acestora; recomandă o reprezentare echitabilă a tuturor comunităților la toate nivelurile administrației publice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | recomandă viitorului guvern să elaboreze o strategie cuprinzătoare privind guvernarea electronică, însoțită de dezvoltarea în continuare a serviciilor electronice pentru cetățeni și întreprinderi pentru a reduce sarcina birocratică pentru stat, cetățeni și activitățile comerciale; evidențiază faptul că guvernarea electronică și serviciile electronice ar consolida performanța economică a țării și ar spori transparența și eficiența administrației și a serviciilor publice; subliniază dreptul cetățenilor de a avea acces la informațiile publice și solicită eforturi suplimentare pentru a garanta faptul că acest drept nu este încălcat în niciun fel; încurajează căutarea de soluții electronice inovatoare pentru a facilita accesul la informațiile publice și pentru a reduce birocrația aferentă; |
| --- | --- |

13.

| 14. | regretă regresele continue înregistrate în reforma sistemului judiciar, care ar trebui să fie încurajată să funcționeze în mod independent; deplânge frecventele ingerințe politice în activitățile sale, inclusiv în ceea ce privește numirea și promovarea judecătorilor și a procurorilor, precum și lipsa de responsabilitate și cazurile de justiție selectivă; solicită încă o dată autorităților competente să soluționeze în mod eficace problemele rămase nesoluționate, astfel cum sunt identificate în prioritățile urgente de reformă, și să demonstreze voința politică de a înregistra progrese în reforma sistemului judiciar, inclusiv prin îmbunătățirea, în drept și în practică, a transparenței în procedurile de numire și de promovare și prin reducerea duratei procedurilor din instanțe; recunoaște faptul că s-au depus unele eforturi pentru îmbunătățirea transparenței; invită, de asemenea, autoritățile să asigure profesionalismul Consiliului Judiciar și al Consiliului procurorilor, precum și independența funcțională a întregului sistem judiciar; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reafirmă importanța unei anchete temeinice și independente, desfășurată în mod nestingherit, privind acuzațiile de nereguli aduse în prim-plan de interceptările convorbirilor, precum și eșecurile de supraveghere conexe; reamintește importanța mandatului și a activității procurorului special și ale Comisiei parlamentare de anchetă pentru a analiza acuzațiile atât sub aspectul răspunderii juridice, cât și al responsabilității politice; ia act de faptul că procurorul special a procedat la primele inculpări penale în legătură cu neregulile rezultate din interceptări; |
| --- | --- |

15.

| 16. | își exprimă îngrijorarea cu privire la atacurile politice împotriva procurorului special (SPO) și la obstrucționările administrative și judiciare ale activității acestuia, precum și la lipsa de cooperare din partea altor instituții; reamintește instanțelor penale care nu sunt de acord cu cererile oficiale ale SPO că au o obligație juridică de a îi acorda asistență; consideră că este esențial pentru procesul democratic ca SPO să poată să-și îndeplinească toate atribuțiile și să desfășoare anchete temeinice în deplină autonomie, fără îngrădiri și cu mijloacele necesare; solicită să se acorde SPO sprijin deplin, precum și condițiile și timpul necesar pentru a-și finaliza activitatea importantă; solicită să se pună capăt obstrucționărilor din instanțe privind trimiterea de probe procurorului special, precum și sprijinirea modificării legii pentru a asigura că acesta are o autoritate autonomă pentru protecția martorilor în cazurile care intră în competența instituției sale; are convingerea fermă că rezultatele anchetelor constituie un pas important către restaurarea încrederii în instituțiile naționale; în plus, subliniază necesitatea adoptării unor modificări ale Legii privind protecția martorilor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | este în continuare preocupat de faptul că corupția continuă să constituie o problemă gravă și că lupta împotriva corupției este subminată de ingerințe politice; subliniază faptul că este nevoie de o voință politică puternică pentru combaterea acesteia; subliniază că trebuie consolidată independența poliției, a parchetului și a Comisiei de stat pentru prevenirea corupției (CSPC); solicită să se depună eforturi în vederea îmbunătățirii transparenței și asigurării selecției și numirii bazate pe merit a membrilor CSPC; cere să se depună urgent eforturi pentru a asigura prevenirea și sancționarea efectivă a conflictelor de interese, precum și pentru a se înregistra rezultate credibile în ceea ce privește corupția la nivel înalt, inclusiv punerea în aplicare a cadrului juridic pentru protecția avertizorilor de integritate în conformitate cu standardele europene, cu prioritățile urgente în materie de reformă și cu recomandările Comisiei de la Veneția; încurajează încă o dată organizațiile societății civile independente și mass-media să dezvăluie corupția și să sprijine anchetele independente și imparțiale; solicită autorităților să sprijine activitatea Ombudsmanului prin măsuri adecvate privind personalul și bugetul; |
| --- | --- |

17.

| 18. | este preocupat de fuzionarea activităților mediatice, politice și guvernamentale, în special în ceea ce privește cheltuielile publice; condamnă ferm existența unor legături ilegale economice, politice și de familie cu privire la cheltuirea fondurilor publice; solicită guvernului să adopte un cadru legislativ care să reglementeze conflictele de interese și să facă publice bunurile persoanelor care ocupă funcții înalte în stat, ca măsură suplimentară de combatere a corupției; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută existența cadrului legislativ și a strategiilor de combatere a criminalității organizate; salută dezmembrarea rețelelor infracționale și a rutelor de trafic de ființe umane și de trafic de droguri și solicită intensificarea eforturilor pentru combaterea criminalității organizate; încurajează consolidarea cooperării între agențiile de asigurare a respectării legii, atât în interiorul țării, cât și cu țările învecinate, și întărirea puterilor și a resurselor instanțelor; consideră că este esențial să se dezvolte mai mult capacitatea agențiilor de asigurare a respectării legii de a ancheta infracțiunile financiare și de a confisca averile; |
| --- | --- |

19.

| 20. | apreciază eforturile continue de combatere a radicalizării islamice și a luptătorilor teroriști străini; salută adoptarea strategiei de combatere a terorismului pentru perioada 2013-2019, care definește, de asemenea, conceptele de extremism violent, radicalizare, prevenire și de reintegrare; solicită punerea sa în aplicare prin intermediul unei cooperări mai strânse între agențiile de securitate și organizațiile societății civile (OSC), liderii religioși, comunitățile locale și alte instituții ale statului din domeniile educației, sănătății și serviciilor sociale în abordarea diferitelor etape ale radicalizării și elaborarea unor instrumente pentru reintegrare și reabilitare; cere, de asemenea, monitorizarea continuă de către serviciile de securitate a luptătorilor străini care se întorc în țară, integrarea adecvată a acestora în societate și un schimb constant de informații cu autoritățile din statele membre ale UE și din țările din vecinătate; |
| --- | --- |

20.

| 21. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu semnalele primite de la OSC cu privire la deteriorarea climatului în care își desfășoară activitatea; este în continuare îngrijorat de atacurile publice radicale împotriva organizațiilor societății civile și a reprezentanților străini, făcute de politicieni și media; recunoaște și încurajează rolul important al OSC în monitorizarea, sprijinirea și consolidarea proceselor democratice, inclusiv a procesului electoral și în asigurarea controlului și echilibrului; își exprimă îngrijorarea cu privire la angajamentul redus al guvernului și cooperarea insuficientă cu organizațiile societății civile, la toate nivelurile; subliniază importanța unui dialog și a unei cooperări regulate și constructive cu organizațiile societății civile (OSC) și îndeamnă autoritățile competente să le includă în procesul de elaborare a politicilor în mod regulat și structurat; solicită autorităților să nu discrimineze OSC pe criterii precum afilierea politică, opiniile religioase sau structura etnică; consideră că libertatea de întrunire și de asociere nu ar trebui să fie refuzate niciunui grup de persoane fără o justificare corespunzătoare; |
| --- | --- |

21.

| 22. | încurajează autoritățile să reia activitățile legate de recensământul întrerupt, care ar furniza statistici precise cu privire la datele referitoare la populație, servind drept bază pentru programele de dezvoltare ale guvernului și pentru planificarea corespunzătoare a bugetului; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reamintește guvernului și partidelor politice responsabilitățile lor în conturarea, prin legislație și în practică, a unei culturi favorabile includerii și toleranței; salută adoptarea strategiei naționale pentru egalitate și nediscriminare 2016-2020; își exprimă îngrijorarea cu privire la imparțialitatea și independența Comisiei pentru protecția împotriva discriminării și solicită un proces transparent de selecție a membrilor acesteia; condamnă din nou discursul de incitare la ură împotriva grupurilor discriminate; este îngrijorat de persistența intoleranței, a discriminării și atacurilor la adresa persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI); reiterează apelul de a alinia legislația privind combaterea discriminării la acquis-ul UE în ceea ce privește discriminarea pe motive de orientare sexuală; subliniază încă o dată că trebuie combătute prejudecățile și discriminarea împotriva romilor și trebuie promovată integrarea lor și accesul la sistemul educațional și la piața forței de muncă; își exprimă îngrijorarea cu privire la condițiile fizice inumane și la suprapopularea din închisori, deși bugetul pentru închisori a fost majorat semnificativ; solicită respectarea recomandărilor ombudsmanului; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită eforturi suplimentare pentru a promova egalitatea de gen și pentru a spori participarea femeilor la viața politică și pe piața muncii, pentru a îmbunătăți situația lor socioeconomică și pentru a consolida drepturile femeilor în ansamblu; invită autoritățile competente să îmbunătățească aplicarea Legii privind egalitatea de șanse, să combată reprezentarea insuficientă a femeilor în poziții decizionale cheie la toate nivelurile și să întărească eficacitatea mecanismelor instituționale de promovare a egalității între bărbați și femei; îndeamnă autoritățile competente să efectueze alocări bugetare suficiente pentru punerea sa în aplicare; își exprimă îngrijorarea în legătură cu lipsa de acces a femeilor la unele din serviciile de bază, precum și în legătură cu rata mortalității infantile care rămâne în continuare ridicată; |
| --- | --- |

24.

| 25. | îndeamnă guvernul să ia măsuri pentru reexaminarea Legii privind prevenirea și protecția împotriva violenței domestice și a altor texte legislative relevante pentru a asigura o protecție adecvată pentru toate victimele violenței domestice și ale violenței bazate pe gen și să îmbunătățească serviciile de asistență pentru victimele violenței domestice, inclusiv asigurarea unui număr adecvat de adăposturi; de asemenea, îndeamnă guvernul să garanteze anchete temeinice privind cazurile de violență domestică și punerea sub acuzare a autorilor, precum și să continue activitatea de sensibilizare privind violența domestică; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că situația interetnică rămâne fragilă; îndeamnă toate partidele politice și organizațiile societății civile să promoveze activ o societate multietnică, multiculturală și multireligioasă favorabilă includerii și tolerantă, precum și să întărească coexistența și dialogul; consideră că trebuie adoptate măsuri specifice pentru a realiza coeziunea socială între diferitele comunități etnice, naționale și religioase; reamintește guvernului și liderilor de partid angajamentul pe care și l-au luat de a aplica integral Acordul-cadru de la Ohrid într-un mod transparent și favorabil includerii, de a finaliza fără întârziere reexaminarea acestuia, deja în întârziere, inclusiv recomandările privind politicile și de a asigura un buget suficient pentru implementarea sa; condamnă toate formele de iredentism și orice încercare de dezintegrare a diferitelor grupuri sociale; subliniază importanța începerii fără întârziere a mult-așteptatului recensământ; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia să depună eforturi suplimentare pentru a sprijini un veritabil proces de reconciliere în regiune, în special prin susținerea proiectelor culturale care abordează trecutul recent și care promovează o înțelegere comună și asumată în comun a istoriei și o cultură publică și politică bazată pe toleranță, incluziune și reconciliere; |
| --- | --- |

27.

| 28. | afirmă încă o dată că autoritățile și societatea civilă ar trebui să adopte măsuri adecvate de reconciliere istorică pentru a depăși dezbinarea dintre diferitele grupuri etnice și din interiorul acestora, incluzând aici cetățenii cu identitate bulgară; |
| --- | --- |

28.

| 29. | îndeamnă guvernul să transmită publicului și media semnale clare, care să indice faptul că discriminarea din motive de identitate națională nu este tolerată în țară, inclusiv în raport cu sistemul judiciar, mass-media și oportunitățile sociale și de ocupare a unui loc de muncă; subliniază importanța acestor acțiuni pentru integrarea diferitelor comunități etnice și pentru stabilitatea și integrarea europeană a țării; |
| --- | --- |

29.

| 30. | încurajează autoritățile să recupereze din Serbia arhivele relevante ale serviciilor secrete iugoslave; consideră că abordarea transparentă a trecutului totalitar, inclusiv deschiderea arhivelor serviciilor secrete, reprezintă un pas înainte în direcția aprofundării democratizării, a responsabilității și a consolidării instituționale; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reiterează importanța libertății și a independenței mass-mediei, care reprezintă una dintre valorile de bază ale UE și una dintre pietrele unghiulare ale democrației; își exprimă în continuare îngrijorarea cu privire la libertatea de exprimare și a mass-mediei, la discursurile care incită la ură, la cazurile de intimidare și de autocenzură, la ingerințele și presiunile politice sistemice în politicile editoriale și la absența unor relatări mediatice de investigație, obiective și corecte, precum și la informarea dezechilibrată cu privire la activitățile guvernamentale; solicită din nou relatări despre puncte de vedere variate în mass-media tradiționale, în special în serviciul public de radiodifuziune; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită noul guvern să se asigure că sunt prevenite și investigate intimidarea jurnaliștilor și violențele împotriva lor iar cei responsabili sunt aduși în fața justiției; subliniază că serviciul public de radiodifuziune trebuie să fie sustenabil și autonom din punct de vedere politic și financiar pentru a-i asigura acestuia independența financiară și editorială, precum și pentru a garanta dreptul de acces la informații imparțiale; solicită organisme de reprezentare a intereselor mass-mediei favorabile includerii; solicită instituirea unui cod de conduită profesional acceptat deopotrivă de mass-media publice și private; încurajează colaborarea dintre funcționarii guvernamentali, OSC și organizațiile ziariștilor în ceea ce privește reforma mass-mediei; |
| --- | --- |

32.

| 33. | este în continuare preocupat de faptul că situația politică reprezintă un risc grav la adresa economiei acestei țări; continuă să fie preocupat de executarea defectuoasă a contractelor, de amploarea economiei subterane și de dificultățile în obținerea accesului la finanțare; subliniază că nivelul ridicat al economiei subterane reprezintă un obstacol semnificativ pentru afaceri; subliniază necesitatea adoptării unor măsuri pentru îmbunătățirea competitivității și a creării de locuri de muncă în sectorul privat și invită autoritățile competente să abordeze, de asemenea, problema eficienței sistemului judiciar; |
| --- | --- |

33.

| 34. | salută menținerea stabilității macroeconomice, reducerea ratei șomajului și angajamentul continuu al guvernului față de promovarea creșterii economice și a ocupării forței de muncă prin intermediul politicilor economice bazate pe piață, dar își exprimă îngrijorarea cu privire la sustenabilitatea datoriei publice și la faptul că rata șomajului rămâne ridicată, cu o rată foarte scăzută de participare pe piața forței de muncă, în special în rândul tinerilor, al femeilor și al persoanelor cu handicap; îndeamnă autoritățile competente să soluționeze problema șomajului de lungă durată și a șomajului structural, să promoveze cooperarea în materie de politici economice, să coreleze mai bine educația cu nevoile pieței muncii și să dezvolte o strategie bine orientată privind integrarea mai bună a tinerilor și a femeilor pe piața muncii; este preocupat de exodul tinerilor profesioniști cu un nivel înalt de educație și invită ferm guvernul să elaboreze programe pentru a permite tinerilor profesioniști cu un nivel ridicat de educație să se întoarcă și să participe la procesele de elaborare a politicilor și de luare a deciziilor; solicită adoptarea de măsuri pentru îmbunătățirea disciplinei fiscale și a transparenței, precum și pentru creșterea capacității de planificare bugetară; încurajează principiul unui buget echilibrat; constată că un mediu de reglementare fiabil și previzibil pentru întreprinderi duce la o stabilitate macroeconomică mai mare și la creștere; solicită o consultare adecvată a tuturor părților implicate în acest sens; |
| --- | --- |

34.

| 35. | salută progresele realizate în ceea ce privește modernizarea rețelelor de transport, a celor energetice și de telecomunicații și, în special, eforturile depuse pentru finalizarea Coridorului X (2); salută, având în vedere importanța legăturilor feroviare în cadrul unui sistem de transport sustenabil, intenția guvernului de a moderniza sau de a construi legături feroviare din Skopje până în capitalele țărilor vecine și solicită realizarea unor progrese mai însemnate, printre care finalizarea legăturilor feroviare și rutiere din cadrul Coridorului VIII (3); |
| --- | --- |

35.

| 36. | felicită nivelul ridicat al pregătirii în sectorul comunicațiilor electronice și al societății informaționale; solicită progrese suplimentare în sectorul securității cibernetice și subliniază nevoia de a elabora și adopta o strategie națională privind securitatea cibernetică pentru a crește reziliența cibernetică; |
| --- | --- |

36.

| 37. | își exprimă îngrijorarea cu privire la deficiențele însemnate în domeniul mediului, în special în ceea ce privește poluarea industrială, precum și poluarea aerului și a apei; constată că starea actuală a sistemului de alimentare cu apă este, în general, deficitară, având ca rezultat o pierdere însemnată de apă și probleme de calitate a apei; subliniază necesitatea elaborării și implementării unei politici sustenabile privind deșeurile și solicită elaborarea unei politici și a unei strategii cuprinzătoare privind combaterea schimbărilor climatice, care să se înscrie în cadrul UE pentru 2030 referitor la politica privind schimbările climatice, precum și ratificarea și punerea în aplicare a Acordului de la Paris privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

37.

| 38. | salută rolul constructiv al țării în cooperarea regională, în special în inițiativa celor șase țări din Balcanii de Vest și agenda privind conectivitatea; constată totuși că legăturile din infrastructura transporturilor și cea energetică cu vecinii din regiune și conectarea la rețeaua TEN-T sunt încă limitate; salută progresele înregistrate în ceea ce privește securitatea aprovizionării, precum și în domeniul interconexiunilor pentru transportul de energie electrică și interconexiunile de gaze; observă acordul semnat cu țările din Balcanii de Vest privind dezvoltarea unei piețe regionale a energiei electrice; evidențiază necesitatea de a se înregistra progrese cu privire la deschiderea pieței energiei electrice și de a dezvolta concurența pe piața gazelor naturale și a energiei, vizând separarea serviciilor de utilități publice în conformitate cu cel de al treilea pachet al UE privind energia; solicită îmbunătățiri substanțiale în ceea ce privește eficiența energetică, producția de energie din surse regenerabile și lupta împotriva schimbărilor climatice; solicită ratificarea Acordului de la Paris privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

38.

| 39. | îndeamnă autoritățile să întărească capacitățile administrative și financiare pentru a asigura un regim transparent, eficient și eficace al achizițiilor publice, pentru a preveni orice nereguli și a utiliza în mod corespunzător și în timp util fondurile UE, precum și să prezinte, în același timp, rapoarte periodice detaliate privind programarea și utilizarea fondurilor comunitare; ia act cu îngrijorare de faptul că Comisia a redus din nou asistența financiară prin IPA cu aproximativ 27 milioane EUR, ca urmare a lipsei de angajament politic de a realiza reformele în domeniul gestiunii finanțelor publice; invită Comisia să includă în rapoartele sale informații despre sprijinul acordat țării prin intermediul IPA și eficacitatea măsurilor puse în aplicare, în special în ceea ce privește sprijinul IPA alocat punerii în aplicare a priorităților-cheie și a proiectelor relevante; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felicită această țară pentru cooperare și pentru rolul său constructiv, precum și pentru eforturile deosebite în abordarea provocărilor legate de criza migrației, contribuind, astfel, în mod substanțial la securitatea și stabilitatea UE; în acest sens, invită Comisia să ofere țării toate instrumentele necesare pentru a atenua criza; recomandă adoptarea unor măsuri și acțiuni suplimentare în conformitate cu dreptul internațional umanitar pentru îmbunătățirea sistemului său de azil, pentru a asigura capacitatea necesară pentru a împiedica și combate traficul de ființe umane și de migranți, inclusiv acorduri de cooperare cu statele învecinate în lupta împotriva criminalității, și pentru a asigura gestionarea eficace a frontierelor; |
| --- | --- |

40.

| 41. | constată că țara este situată pe așa-numita „rută a Balcanilor de Vest” și că până în prezent aproximativ 800 000 de refugiați și de migranți, inclusiv grupuri vulnerabile, cum ar fi copii și persoane în vârstă, au urmat-o în drumul lor către Europa; îndeamnă autoritățile sale să se asigure că migranții și refugiații care solicită azil în țară sau care călătoresc pe teritoriul său sunt tratați în conformitate cu dreptul internațional și cu dreptul UE, inclusiv cu Convenția din 1951 privind statutul refugiaților și cu Carta drepturilor fundamentale a UE; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia să își continue activitatea privind aspectele legate de migrație cu toate țările din Balcanii de Vest, pentru a se asigura că sunt respectate normele și standardele europene și internaționale; |
| --- | --- |

42.

| 43. | evidențiază importanța cooperării regionale ca instrument necesar pentru avansul procesului de integrare în UE și salută eforturile constructive și contribuțiile proactive ale țării în promovarea relațiilor bilaterale cu toate țările din regiune; |
| --- | --- |

43.

| 44. | consideră că cooperarea regională reprezintă un element esențial în procesul de aderare la UE, care aduce stabilitate și prosperitate în regiune, și că aceasta ar trebui să fie o prioritate pentru guvern; salută rolul constructiv continuu al acestei țări și contribuțiile proactive ale acesteia la promovarea cooperării bilaterale, regionale și internaționale, precum și participarea sa la operațiunile de gestionare a crizelor civile și militare; felicită țara pentru alinierea din ce în ce mai mare la politica externă a UE (73 %); invită autoritățile macedonene să se alinieze, de asemenea, la măsurile restrictive ale UE împotriva Rusiei ca urmare a anexării ilegale a Crimeii; reafirmă că este important să se finalizeze negocierile privind un tratat de prietenie și bună vecinătate cu Bulgaria; invită autoritățile să respecte drepturile politice, sociale și culturale ale cetățenilor țării care se identifică ca fiind bulgari; |
| --- | --- |

44.

| 45. | încurajează înființarea unor comitete mixte de experți în domeniul istoriei și al educației, împreună cu țările din vecinătate, pentru a contribui la o interpretare obiectivă și bazată pe fapte a istoriei, pentru a consolida cooperarea universitară și pentru a promova o atitudine pozitivă a tinerilor față de vecinii lor; |
| --- | --- |

45.

| 46. | salută rezultatele concrete ale inițiativei vizând adoptarea de măsuri de consolidare a încrederii între această țară și Grecia, care ar putea contribui la o mai bună înțelegere și la consolidarea relațiilor bilaterale, deschizând calea pentru o soluție reciproc acceptabilă la problema numelui și recunoaște evoluțiile pozitive în ceea ce privește punerea în aplicare a acestora; subliniază importanta evitării gesturilor, a acțiunilor controversate și a declarațiilor care pot afecta în mod negativ relațiile de bună vecinătate; reiterează în mod ferm invitația adresată Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant (VP/ÎR) și Comisiei de a elabora noi inițiative pentru depășirea diferențelor rămase și a acționa, în cooperare cu cele două țări și cu Reprezentantul special al ONU, pentru a ajunge la o soluție reciproc acceptabilă în ceea ce privește numele țării și să informeze Parlamentul în acest sens; |
| --- | --- |

46.

| 47. | salută activitățile desfășurate în cadrul Procesului de la Berlin, care demonstrează un sprijin politic puternic pentru perspectiva europeană a țărilor din Balcanii de Vest; subliniază importanța acestui proces pentru promovarea dezvoltării economice a țărilor din regiune prin investiții în rețelele principale și proiecte bilaterale în domeniile infrastructurii, economiei și interconectivității; reiterează importanța participării active la inițiativele regionale legate de tineret, cum ar fi Biroul regional de cooperare pentru tineret din Balcanii de Vest; salută înființarea Fondului pentru Balcanii de Vest și îndeamnă Comisia să țină seama de inițiativele și proiectele propuse; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felicită țara pentru președinția ICE, când pe parcursul întregului an 2015 s-a pus accentul pe cooperarea economică și oportunitățile de afaceri, infrastructură și dezvoltarea economică generală, inclusiv dezvoltarea rurală și turismul, precum și pe reducerea decalajelor între macroregiuni; |
| --- | --- |

48.

| 49. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului acestei țări. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  JO L 84, 20.3.2004, p. 13.

(2)  Coridorul X este unul dintre coridoarele de transport pan-europene și pornește de la Salzburg (Austria) continuând până la Salonic (Grecia).

(3)  Coridorul VIII este unul dintre coridoarele de transport pan-europene și pornește de la Durrës (Albania) continuând până la Varna (Bulgaria). Acesta trece și prin Skopje.

---

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/97 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/97

---

P8_TA(2017)0264

Situația din Republica Democratică Congo

Rezoluţia Parlamentului European din 14 iunie 2017 referitoare la situația din Republica Democratică Congo (2017/2703(RSP))

(2018/C 331/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Republica Democratică Congo (RDC), în special cele din 23 iunie 2016 (1), 1 decembrie 2016 (2) și 2 februarie 2017 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Republica Democratică Congo (RDC), în special cele din 23 iunie 2016 (1), 1 decembrie 2016 (2) și 2 februarie 2017 (3),

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate Federica Mogherini și ale purtătorului său de cuvânt privind situația din RDC, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate Federica Mogherini și ale purtătorului său de cuvânt privind situația din RDC,

| — | având în vedere declarațiile Delegației UE în RDC privind situația drepturilor omului în această țară, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Delegației UE în RDC privind situația drepturilor omului în această țară,

| — | având în vedere acordul politic încheiat în RDC la 31 decembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul politic încheiat în RDC la 31 decembrie 2016,

| — | având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 15 iunie 2016 privind situația preelectorală și de securitate din RDC, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 15 iunie 2016 privind situația preelectorală și de securitate din RDC,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 17 octombrie 2016 și 6 martie 2017 privind RDC, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 17 octombrie 2016 și 6 martie 2017 privind RDC,

| — | având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 10 martie 2017 referitor la Misiunea ONU de stabilizare în RDC, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 10 martie 2017 referitor la Misiunea ONU de stabilizare în RDC,

| — | având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU cu privire la RDC, în special Rezoluția nr. 2293 (2016) privind reînnoirea regimului de sancțiuni aplicat RDC și prelungirea mandatului Grupului de experți și Rezoluția nr. 2348 (2017) prin care a fost reînnoit mandatul Misiunii ONU pentru stabilizare în RDC (MONUSCO), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU cu privire la RDC, în special Rezoluția nr. 2293 (2016) privind reînnoirea regimului de sancțiuni aplicat RDC și prelungirea mandatului Grupului de experți și Rezoluția nr. 2348 (2017) prin care a fost reînnoit mandatul Misiunii ONU pentru stabilizare în RDC (MONUSCO),

| — | având în vedere comunicatul de presă comun referitor la RDC din 16 februarie 2017 al Uniunii Africane, Organizației Națiunilor Unite, Uniunii Europene și Organizației Internaționale a Francofoniei, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul de presă comun referitor la RDC din 16 februarie 2017 al Uniunii Africane, Organizației Națiunilor Unite, Uniunii Europene și Organizației Internaționale a Francofoniei,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou revizuit, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou revizuit,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din iunie 1981, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din iunie 1981,

| — | având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța,

| — | având în vedere Constituția RDC, adoptată la 18 februarie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția RDC, adoptată la 18 februarie 2006,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât RDC a suferit cicluri continue de conflicte și de violente represiuni politice; întrucât criza umanitară și de securitate din RDC s-a accentuat și mai mult ca urmare a crizei politice cauzate de nerespectarea de către președintele Joseph Kabila a prevederilor constituționale privind limita de două mandate prezidențiale; |
| --- | --- |

A.

întrucât RDC a suferit cicluri continue de conflicte și de violente represiuni politice; întrucât criza umanitară și de securitate din RDC s-a accentuat și mai mult ca urmare a crizei politice cauzate de nerespectarea de către președintele Joseph Kabila a prevederilor constituționale privind limita de două mandate prezidențiale;

| B. | întrucât conflictul se desfășoară pe fundalul unei crize politice în RDC; întrucât acordul convenit la 31 decembrie 2016 sub auspiciile Conferinței naționale a episcopilor catolici prevede o tranziție politică ce ar urma să se încheie cu alegeri prezidențiale libere și corecte până la sfârșitul lui 2017, fără modificarea constituției; întrucât, până în prezent, nu s-au înregistrat progrese cu privire la aplicarea acordului; |
| --- | --- |

B.

întrucât conflictul se desfășoară pe fundalul unei crize politice în RDC; întrucât acordul convenit la 31 decembrie 2016 sub auspiciile Conferinței naționale a episcopilor catolici prevede o tranziție politică ce ar urma să se încheie cu alegeri prezidențiale libere și corecte până la sfârșitul lui 2017, fără modificarea constituției; întrucât, până în prezent, nu s-au înregistrat progrese cu privire la aplicarea acordului;

| C. | întrucât în august 2016 au izbucnit confruntări armate între armata congoleză și milițiile locale din provincia Kasai Central, răspândindu-se în provinciile învecinate Kasai de Est, Lomami și Sankuru, provocând o criză umanitară și soldându-se cu strămutarea internă a peste 1 milion de civili; întrucât rapoartele ONU au documentat încălcări în masă ale drepturilor omului, inclusiv masacrarea a peste 500 de civili și existența a peste 40 de gropi comune; întrucât, conform ONU, aproape 400 000 de copii se află în pragul inaniției; întrucât 165 de organizații congoleze ale societăți civile și de apărare a drepturile omului au solicitat o anchetă internațională independentă privind încălcările în masă ale drepturilor omului în provinciile Kasai și Lomami, subliniind că atât forțele guvernamentale, cât și membri ai milițiilor sunt implicați în aceste crime; |
| --- | --- |

C.

întrucât în august 2016 au izbucnit confruntări armate între armata congoleză și milițiile locale din provincia Kasai Central, răspândindu-se în provinciile învecinate Kasai de Est, Lomami și Sankuru, provocând o criză umanitară și soldându-se cu strămutarea internă a peste 1 milion de civili; întrucât rapoartele ONU au documentat încălcări în masă ale drepturilor omului, inclusiv masacrarea a peste 500 de civili și existența a peste 40 de gropi comune; întrucât, conform ONU, aproape 400 000 de copii se află în pragul inaniției; întrucât 165 de organizații congoleze ale societăți civile și de apărare a drepturile omului au solicitat o anchetă internațională independentă privind încălcările în masă ale drepturilor omului în provinciile Kasai și Lomami, subliniind că atât forțele guvernamentale, cât și membri ai milițiilor sunt implicați în aceste crime;

| D. | întrucât doi experți ai ONU, împreună cu însoțitorii lor, au fost răpiți și uciși în provincia Kasai în martie 2017; |
| --- | --- |

D.

întrucât doi experți ai ONU, împreună cu însoțitorii lor, au fost răpiți și uciși în provincia Kasai în martie 2017;

| E. | întrucât Oficiul Națiunilor Unite pentru coordonarea afacerilor umanitare (OCHA) a lansat un apel în aprilie 2017 pentru strângerea a 64,5 milioane USD pentru asistență umanitară de urgentă în regiunea Kasai; |
| --- | --- |

E.

întrucât Oficiul Națiunilor Unite pentru coordonarea afacerilor umanitare (OCHA) a lansat un apel în aprilie 2017 pentru strângerea a 64,5 milioane USD pentru asistență umanitară de urgentă în regiunea Kasai;

| F. | întrucât organizațiile pentru apărarea drepturilor omului semnalează tot mai des că situația privind drepturile omului și libertatea de exprimare și de întrunire din țară se înrăutățește, precum și o creștere a numărului de procese intentate politic și utilizarea forței excesive împotriva demonstranților pașnici, jurnaliștilor și opoziției politice, săvârșite mai ales de armată și miliții; întrucât femeile și copiii sunt primele victime ale conflictului, iar violențele sexuale și de gen, adeseori utilizate ca tactică de război, sunt larg răspândite; |
| --- | --- |

F.

întrucât organizațiile pentru apărarea drepturilor omului semnalează tot mai des că situația privind drepturile omului și libertatea de exprimare și de întrunire din țară se înrăutățește, precum și o creștere a numărului de procese intentate politic și utilizarea forței excesive împotriva demonstranților pașnici, jurnaliștilor și opoziției politice, săvârșite mai ales de armată și miliții; întrucât femeile și copiii sunt primele victime ale conflictului, iar violențele sexuale și de gen, adeseori utilizate ca tactică de război, sunt larg răspândite;

| G. | întrucât, în temeiul mandatului său reînnoit în aprilie 2017 pentru încă un an, MONUSCO ar trebui să contribuie la protecția populației civile confruntate cu violențele în creștere, și ar trebui să vină în sprijinul aplicării acordului politic convenit la 31 decembrie 2016, contingentul MONUSCO trebuind desfășurat pe teren cu atenția cuvenită pentru noile priorități de securitate și umanitare; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în temeiul mandatului său reînnoit în aprilie 2017 pentru încă un an, MONUSCO ar trebui să contribuie la protecția populației civile confruntate cu violențele în creștere, și ar trebui să vină în sprijinul aplicării acordului politic convenit la 31 decembrie 2016, contingentul MONUSCO trebuind desfășurat pe teren cu atenția cuvenită pentru noile priorități de securitate și umanitare;

| H. | întrucât, la 12 decembrie 2016, UE a adoptat măsuri restrictive împotriva a șapte persoane ca răspuns la obstrucționarea procesului electoral și încălcarea drepturilor omului și, la 29 mai 2017, împotriva a încă nouă persoane care dețin funcții de răspundere în administrația statului și în lanțul de comandă al forțelor de securitate ale RDC; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 12 decembrie 2016, UE a adoptat măsuri restrictive împotriva a șapte persoane ca răspuns la obstrucționarea procesului electoral și încălcarea drepturilor omului și, la 29 mai 2017, împotriva a încă nouă persoane care dețin funcții de răspundere în administrația statului și în lanțul de comandă al forțelor de securitate ale RDC;

| 1. | rămâne profund preocupat de deteriorarea situației politice, de securitate și umanitare din RDC; condamnă în mod stăruitor toate încălcările drepturilor omului, printre care se numără răpiri, crime, cazuri de tortură, violențe sexuale și arestări arbitrare și încarcerări ilegale, indiferent de partea care le-a comis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită înființarea unei comisii internaționale de anchetă, independentă și exhaustivă, conținând experți ONU, care să facă lumină în privința violențelor din regiunea Kasai și să ofere garanția că cei care au săvârșit masacrele respective sunt trași la răspundere pentru faptele lor; solicită statelor membre să sprijine politic și financiar o comisie de anchetă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că guvernul RDC poartă principala responsabilitate de a proteja populația civilă de pe teritoriul său și din jurisdicția sa de crime de război și de crime împotriva umanității; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își exprimă fără echivoc regretul pentru întârzierile în organizarea următoarelor alegeri prezidențiale și legislative în RDC, fapt care constituie o gravă încălcare a constituției congoleze; regretă totodată și lipsa de progrese în aplicarea acordului politic din 31 decembrie 2016 privind perioada de tranziție; reamintește angajamentul luat de guvernul RDC privind organizarea, până la sfârșitul lui 2017, de alegeri transparente, libere și corecte, cu protecția drepturilor și a libertăților politice, și în conformitate cu acordul politic, care să asigure un transfer pașnic al puterii; reafirmă importanța publicării unui calendar electoral detaliat, și salută procesul de înregistrare electorală; se pronunță pentru implementarea promptă a angajamentelor cuprinse în acord, îndeosebi modificarea și adoptarea legilor necesare în parlamentul congolez înainte de sfârșitul sesiunii parlamentare; solicită modificarea legii electorale pentru a se garanta reprezentarea femeilor, prin măsuri adecvate; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că Comisia electorală națională și independentă este organismul imparțial și incluziv, responsabil cu aplicarea unui proces electoral democratic și credibil; cere înființarea imediată a unui consiliu național de monitorizare a acordului și a procesului electoral, în conformitate cu acordul politic din 2016; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește guvernului datoria sa de a respecta, de a proteja și de a promova libertățile fundamentale ca temei al democrației; îndeamnă autoritățile congoleze să restabilească un mediu favorabil pentru exercitarea liberă și pașnică a libertății de exprimare, de asociere și de întrunire, precum și a libertății presei; solicită eliberarea imediată a tuturor persoanelor deținute ilegal, inclusiv a jurnaliștilor, a membrilor opoziției și a reprezentanților societății civile; solicită tuturor actorilor politici să continue dialogul politic; |
| --- | --- |

6.

| 7. | condamnă toate încălcările dreptului umanitar internațional săvârșite de autoritățile naționale și de forțele de securitate; rămâne profund îngrijorat cu privire la raportarea de încălcări grave ale drepturilor omului de către milițiile locale, printre care recrutarea și înregimentarea de copii-soldați, o crimă de război în conformitate cu preceptele dreptului internațional; consideră că o prioritate a autorităților și a comunității internaționale o constituie aceea de a pune capăt acestei practici; |
| --- | --- |

7.

| 8. | își reafirmă preocuparea serioasă cu privire la alarmanta situație umanitară din RDC, inclusiv strămutările interne, criza alimentară, apariția unor epidemii și catastrofele naturale; invită UE și statele sale membre să sporească ajutoarele umanitare și financiare acordate prin organizații de încredere, pentru a răspunde nevoilor urgente ale populației, mai ales în regiunea Kasai; condamnă cu fermitate toate atacurile la adresa personalului și a organizațiilor umanitare, și insistă pe lângă autoritățile congoleze să le permită acestora să asigure furnizarea fără incidente și la timp a ajutoarelor către populație; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută reînnoirea mandatului MONUSCO și activitatea Reprezentantului special al Secretarului General pentru RDC de protecție a populației civile și a drepturilor omului în contextul electoral; subliniază că mandatul inițial și cel actual, aplicabil tuturor trupelor ONU din țară, este de „a neutraliza grupările armate”; solicită tuturor forțelor MONUSCO să intervină fără rețineri și să protejeze populația de grupările armate, să protejeze femeile de violuri și de alte tipuri de violență sexuală și să nu accepte nicio limitare impusă prin ordine date la nivel național; |
| --- | --- |

9.

| 10. | constată cu îngrijorare riscul de destabilizare regională; își reafirmă sprijinul pentru Organizația Națiunilor Unite, Organizația Internațională a Francofoniei și Uniunea Africană în medierea dialogului politic; solicită o implicare mai accentuată în regiunea Marilor Lacuri pentru a preîntâmpina o destabilizare și mai gravă; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește cât este de important să fie trase la răspundere persoanele vinovate de abuzuri împotriva drepturilor omului și alte fapte care subminează soluționarea consensuală și pașnică a situației din RDC; sprijină aplicarea de către UE de sancțiuni împotriva persoanelor vinovate de violențe și încălcări grave ale drepturilor omului în RDC; solicită ca persoanele responsabile, la cel mai înalt nivel de guvernare, de violența și infracțiunile comise în RDC și de jefuirea resurselor sale naturale, potrivit anchetelor efectuate de grupul de experți ai ONU, să facă în continuare obiectul anchetelor și al extinderii sancțiunilor; subliniază că sancțiunile trebuie să includă înghețarea activelor și interdicția de a intra în UE; |
| --- | --- |

11.

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, Consiliului de miniștri ACP-UE și Adunării Parlamentare Paritare, Secretarului General al ONU, precum și președintelui, prim-ministrului și parlamentului Republicii Democratice Congo. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0290.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0479.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0017.

---

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/100

---

P8_TA(2017)0265

Stadiul punerii în aplicare a Pactului de sustenabilitate în Bangladesh

Rezoluţia Parlamentului European din 14 iunie 2017 referitoare la stadiul punerii în aplicare a Pactului de sustenabilitate în Bangladesh (2017/2636(RSP))

(2018/C 331/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluția sa din 26 noiembrie 2015 referitoare la libertatea de exprimare în Bangladesh (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 26 noiembrie 2015 referitoare la libertatea de exprimare în Bangladesh (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 29 aprilie 2015 referitoare la comemorarea a doi ani de la prăbușirea clădirii Rana Plaza și la progresul Pactului de sustenabilitate pentru Bangladesh (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 29 aprilie 2015 referitoare la comemorarea a doi ani de la prăbușirea clădirii Rana Plaza și la progresul Pactului de sustenabilitate pentru Bangladesh (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 septembrie 2014 referitoare la încălcarea drepturilor omului în Bangladesh (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 septembrie 2014 referitoare la încălcarea drepturilor omului în Bangladesh (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 27 aprilie 2017 referitoare la Inițiativa emblematică a UE în sectorul confecțiilor (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 27 aprilie 2017 referitoare la Inițiativa emblematică a UE în sectorul confecțiilor (4),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Bangladesh, în special cele din 16 ianuarie 2014 (5), din 21 noiembrie 2013 (6) și din 14 martie 2013 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Bangladesh, în special cele din 16 ianuarie 2014 (5), din 21 noiembrie 2013 (6) și din 14 martie 2013 (7),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 25 noiembrie 2010 referitoare la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (8) și la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 25 noiembrie 2010 referitoare la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (8) și la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale (9),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 6 februarie 2013 referitoare la „Responsabilitatea socială a întreprinderilor: un comportament responsabil și transparent al întreprinderilor și o creștere economică durabilă” (10), și la „Responsabilitatea socială a întreprinderilor: promovarea intereselor societății și calea către o redresare durabilă și favorabilă incluziunii” (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 6 februarie 2013 referitoare la „Responsabilitatea socială a întreprinderilor: un comportament responsabil și transparent al întreprinderilor și o creștere economică durabilă” (10), și la „Responsabilitatea socială a întreprinderilor: promovarea intereselor societății și calea către o redresare durabilă și favorabilă incluziunii” (11),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 24 aprilie 2017 intitulat „Lanțuri valorice durabile în sectorul confecțiilor prin măsurile de dezvoltare ale UE” (SWD(2017)0147), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 24 aprilie 2017 intitulat „Lanțuri valorice durabile în sectorul confecțiilor prin măsurile de dezvoltare ale UE” (SWD(2017)0147),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681) și rezultatele consultării publice cu privire la activitatea Comisiei în ceea ce privește direcția ce urmează să fie luată de politica sa privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI) după 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681) și rezultatele consultării publice cu privire la activitatea Comisiei în ceea ce privește direcția ce urmează să fie luată de politica sa privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI) după 2014,

| — | având în vedere rezoluția sa din 5 iulie 2016 referitoare la o nouă strategie inovatoare și de perspectivă privind comerțul și investițiile (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 5 iulie 2016 referitoare la o nouă strategie inovatoare și de perspectivă privind comerțul și investițiile (12),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015 intitulată „Comerț pentru toți: Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015 intitulată „Comerț pentru toți: Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497),

| — | având în vedere Acordul de cooperare dintre Comunitatea Europeană și Republica Populară Bangladesh privind parteneriatul și dezvoltarea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de cooperare dintre Comunitatea Europeană și Republica Populară Bangladesh privind parteneriatul și dezvoltarea,

| — | având în vedere Pactul de sustenabilitate pentru îmbunătățirea continuă a drepturilor în materie de muncă și a siguranței în fabrică în industria confecțiilor și tricotajelor din Bangladesh, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul de sustenabilitate pentru îmbunătățirea continuă a drepturilor în materie de muncă și a siguranței în fabrică în industria confecțiilor și tricotajelor din Bangladesh,

| — | având în vedere rapoartele Comisiei Europene din iulie 2016 și 24 aprilie 2015 referitoare la stadiul tehnic al Pactului de sustenabilitate pentru Bangladesh, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Comisiei Europene din iulie 2016 și 24 aprilie 2015 referitoare la stadiul tehnic al Pactului de sustenabilitate pentru Bangladesh,

| — | având în vedere raportul de misiune din 23 ianuarie 2017 al Comisiei pentru comerț internațional ca urmare a vizitei delegației ad-hoc în Bangladesh (Dhaka) din perioada 15-17 noiembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de misiune din 23 ianuarie 2017 al Comisiei pentru comerț internațional ca urmare a vizitei delegației ad-hoc în Bangladesh (Dhaka) din perioada 15-17 noiembrie 2016,

| — | având în vedere programul OIM „Condiții de muncă mai bune” („Better Work”) în Bangladesh, lansat în octombrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul OIM „Condiții de muncă mai bune” („Better Work”) în Bangladesh, lansat în octombrie 2013,

| — | având în vedere Raportul misiunii tripartite la nivel înalt al OIM și observațiile din 2017 ale Comitetului de experți al OIM cu privire la aplicarea convențiilor și recomandărilor referitoare la Convențiile 87 și 98, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul misiunii tripartite la nivel înalt al OIM și observațiile din 2017 ale Comitetului de experți al OIM cu privire la aplicarea convențiilor și recomandărilor referitoare la Convențiile 87 și 98,

| — | având în vedere alineatul special din raportul Comitetului OIM pentru aplicarea standardelor adoptat în cadrul Conferinței OIM din 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere alineatul special din raportul Comitetului OIM pentru aplicarea standardelor adoptat în cadrul Conferinței OIM din 2016,

| — | având în vedere plângerea depusă în 2017 la Comitetul OIM privind libertatea de asociere referitoare la represiunea guvernului împotriva lucrătorilor din industria confecțiilor din Ashulia din decembrie 2016 și plângerea depusă în conformitate cu mandatele speciale ale ONU privind represiunea din Ashulia, |
| --- | --- |

—

având în vedere plângerea depusă în 2017 la Comitetul OIM privind libertatea de asociere referitoare la represiunea guvernului împotriva lucrătorilor din industria confecțiilor din Ashulia din decembrie 2016 și plângerea depusă în conformitate cu mandatele speciale ale ONU privind represiunea din Ashulia,

| — | având în vedere Declarația ONU de la Johannesburg privind un consum și o producție sustenabile în vederea promovării dezvoltării sociale și economice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU de la Johannesburg privind un consum și o producție sustenabile în vederea promovării dezvoltării sociale și economice,

| — | având în vedere Cadrul UNCTAD de politici de investiții pentru dezvoltare sustenabilă (2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul UNCTAD de politici de investiții pentru dezvoltare sustenabilă (2015),

| — | având în vedere principiile directoare ale ONU privind activitățile întreprinderilor și drepturile omului care stabilesc un cadru atât pentru guverne, cât și pentru întreprinderi în sensul protejării și respectării drepturilor omului și care au fost aprobate de Consiliul ONU pentru drepturile omului din iunie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile directoare ale ONU privind activitățile întreprinderilor și drepturile omului care stabilesc un cadru atât pentru guverne, cât și pentru întreprinderi în sensul protejării și respectării drepturilor omului și care au fost aprobate de Consiliul ONU pentru drepturile omului din iunie 2011,

| — | având în vedere Pactul mondial al Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile omului, muncă, mediu și combaterea corupției, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul mondial al Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile omului, muncă, mediu și combaterea corupției,

| — | având în vedere Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale,

| — | având în vedere Raportul agregat trimestrial privind progresele înregistrate în cadrul măsurilor de reabilitare a fabricilor de confecții care fac obiectul Acordului din 31 octombrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul agregat trimestrial privind progresele înregistrate în cadrul măsurilor de reabilitare a fabricilor de confecții care fac obiectul Acordului din 31 octombrie 2016,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la stadiul punerii în aplicare a Pactului de sustenabilitate în Bangladesh (O-000037/2017 – B8-0217/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la stadiul punerii în aplicare a Pactului de sustenabilitate în Bangladesh (O-000037/2017 – B8-0217/2017),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru comerț internațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru comerț internațional,

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Bangladeshul a devenit al doilea cel mai important producător de îmbrăcăminte din lume, iar sectorul textilelor asigură aproape 81 % din exporturile totale; întrucât 60 % din producția de îmbrăcăminte a Bangladeshului este exportată în UE, aceasta fiind cea mai mare piață de export pentru această țară; |
| --- | --- |

A.

întrucât Bangladeshul a devenit al doilea cel mai important producător de îmbrăcăminte din lume, iar sectorul textilelor asigură aproape 81 % din exporturile totale; întrucât 60 % din producția de îmbrăcăminte a Bangladeshului este exportată în UE, aceasta fiind cea mai mare piață de export pentru această țară;

| B. | întrucât sectorul confecțiilor oferă locuri de muncă pentru aproximativ 4,2 milioane de persoane în nu mai puțin de 5 000 de fabrici și oferă în mod indirect mijloace de subzistență pentru nu mai puțin de 40 de milioane de persoane, ceea ce reprezintă aproximativ un sfert din populația Bangladeshului; întrucât industria confecțiilor a contribuit în mod semnificativ la reducerea sărăciei și la capacitarea femeilor; întrucât femeile, în special cele din zonele rurale, reprezintă 80 % din personalul care lucrează în industria confecțiilor în Bangladesh; întrucât, cu toate acestea, 80 % dintre lucrători sunt încă angajați în sectorul informal; întrucât natura complexă a lanțului de aprovizionare din industria confecțiilor și nivelul său redus de transparență facilitează încălcările drepturilor omului și încurajează exploatarea; întrucât salariul minim în sectorul confecțiilor a rămas sub pragul sărăciei stabilit de Banca Mondială; |
| --- | --- |

B.

întrucât sectorul confecțiilor oferă locuri de muncă pentru aproximativ 4,2 milioane de persoane în nu mai puțin de 5 000 de fabrici și oferă în mod indirect mijloace de subzistență pentru nu mai puțin de 40 de milioane de persoane, ceea ce reprezintă aproximativ un sfert din populația Bangladeshului; întrucât industria confecțiilor a contribuit în mod semnificativ la reducerea sărăciei și la capacitarea femeilor; întrucât femeile, în special cele din zonele rurale, reprezintă 80 % din personalul care lucrează în industria confecțiilor în Bangladesh; întrucât, cu toate acestea, 80 % dintre lucrători sunt încă angajați în sectorul informal; întrucât natura complexă a lanțului de aprovizionare din industria confecțiilor și nivelul său redus de transparență facilitează încălcările drepturilor omului și încurajează exploatarea; întrucât salariul minim în sectorul confecțiilor a rămas sub pragul sărăciei stabilit de Banca Mondială;

| C. | întrucât egalitatea de gen reprezintă un motor al dezvoltării; întrucât drepturile femeilor se încadrează în domeniul drepturilor omului; întrucât la articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene s-a stabilit în mod clar că „în toate acțiunile sale, Uniunea urmărește să elimine inegalitățile și să promoveze egalitatea între bărbați și femei” și, prin urmare, UE are datoria de a integra egalitatea de gen în toate politicile sale, de a garanta că bărbații și femeile beneficiază în mod egal de schimbările sociale, de creșterea economică și de crearea de locuri de muncă decente, eliminând discriminarea și promovând respectarea drepturilor femeilor în lume; |
| --- | --- |

C.

întrucât egalitatea de gen reprezintă un motor al dezvoltării; întrucât drepturile femeilor se încadrează în domeniul drepturilor omului; întrucât la articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene s-a stabilit în mod clar că „în toate acțiunile sale, Uniunea urmărește să elimine inegalitățile și să promoveze egalitatea între bărbați și femei” și, prin urmare, UE are datoria de a integra egalitatea de gen în toate politicile sale, de a garanta că bărbații și femeile beneficiază în mod egal de schimbările sociale, de creșterea economică și de crearea de locuri de muncă decente, eliminând discriminarea și promovând respectarea drepturilor femeilor în lume;

| D. | întrucât aproximativ 10 % din forța de muncă din sectorul confecțiilor este angajată în zonele industriale de export (ZIE); întrucât Legea privind munca în ZIE nu acordă lucrătorilor drepturi de bază suficiente în comparație cu alte sectoare din Bangladesh; întrucât este planificată o extindere considerabilă a ZIE; |
| --- | --- |

D.

întrucât aproximativ 10 % din forța de muncă din sectorul confecțiilor este angajată în zonele industriale de export (ZIE); întrucât Legea privind munca în ZIE nu acordă lucrătorilor drepturi de bază suficiente în comparație cu alte sectoare din Bangladesh; întrucât este planificată o extindere considerabilă a ZIE;

| E. | întrucât sistemul generos al UE de preferințe comerciale unilaterale în temeiul inițiativei „Totul în afară de arme” pentru țările cel mai puțin dezvoltate (LDC), consacrat în regulamentul SGP al UE care acordă un acces nerestricționat pentru produsele textile din Bangladesh în conformitate cu norme flexibile de origine, a contribuit în mod semnificativ la povestea de succes pe care o constituie creșterea semnificativă a exporturilor de confecții și a ocupării forței de muncă în Bangladesh; |
| --- | --- |

E.

întrucât sistemul generos al UE de preferințe comerciale unilaterale în temeiul inițiativei „Totul în afară de arme” pentru țările cel mai puțin dezvoltate (LDC), consacrat în regulamentul SGP al UE care acordă un acces nerestricționat pentru produsele textile din Bangladesh în conformitate cu norme flexibile de origine, a contribuit în mod semnificativ la povestea de succes pe care o constituie creșterea semnificativă a exporturilor de confecții și a ocupării forței de muncă în Bangladesh;

| F. | întrucât aceste preferințe comerciale generoase sunt consacrate în principiul UE de promovare a comerțului echitabil și liber și, prin urmare, permit ca UE să suspende beneficiile SGP în cazurile cele mai grave de încălcări ale drepturilor omului în temeiul capitolului V articolul 19 punctul 1 litera (a) din Regulamentul privind SGP, care prevede că tratamentul preferențial poate fi retras temporar pentru o serie de motive, inclusiv încălcarea gravă și sistematică a principiilor definite de convențiile enumerate în partea A a anexei VIII, printre care cele opt convenții fundamentale ale OIM; |
| --- | --- |

F.

întrucât aceste preferințe comerciale generoase sunt consacrate în principiul UE de promovare a comerțului echitabil și liber și, prin urmare, permit ca UE să suspende beneficiile SGP în cazurile cele mai grave de încălcări ale drepturilor omului în temeiul capitolului V articolul 19 punctul 1 litera (a) din Regulamentul privind SGP, care prevede că tratamentul preferențial poate fi retras temporar pentru o serie de motive, inclusiv încălcarea gravă și sistematică a principiilor definite de convențiile enumerate în partea A a anexei VIII, printre care cele opt convenții fundamentale ale OIM;

| G. | întrucât, în temeiul acestor dispoziții, Comisia și SEAE au lansat, la începutul anului 2017, un dialog consolidat privind drepturile lucrătorilor și drepturile omului pentru a asigura o mai bună conformitate cu principiile acestor convenții; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în temeiul acestor dispoziții, Comisia și SEAE au lansat, la începutul anului 2017, un dialog consolidat privind drepturile lucrătorilor și drepturile omului pentru a asigura o mai bună conformitate cu principiile acestor convenții;

| H. | întrucât OIM a consacrat un alineat special Bangladeshului în raportul Comisiei sale pentru aplicarea standardelor adoptat în cadrul conferinței sale din 2016, constatând că țara se afla într-o situație de încălcare gravă a obligațiilor care îi revin în conformitate cu Convenția nr. 87 (privind libertatea de asociere); întrucât, în 2015, OIM a informat că 78 % dintre cererile de înregistrare a sindicatelor au fost respinse pentru mai multe motive, printre care ostilitatea manifestată față de sindicate de către directorii de fabrici și de către anumiți politicieni, precum și incapacitatea administrativă de a le înregistra; |
| --- | --- |

H.

întrucât OIM a consacrat un alineat special Bangladeshului în raportul Comisiei sale pentru aplicarea standardelor adoptat în cadrul conferinței sale din 2016, constatând că țara se afla într-o situație de încălcare gravă a obligațiilor care îi revin în conformitate cu Convenția nr. 87 (privind libertatea de asociere); întrucât, în 2015, OIM a informat că 78 % dintre cererile de înregistrare a sindicatelor au fost respinse pentru mai multe motive, printre care ostilitatea manifestată față de sindicate de către directorii de fabrici și de către anumiți politicieni, precum și incapacitatea administrativă de a le înregistra;

| I. | întrucât, potrivit mai multor relatări, din 2006, sute de lucrători din industria confecțiilor au murit în incendiile izbucnite în fabrici din Bangladesh, pentru care, din păcate, numeroși proprietari și directori de fabrici vinovați nu au fost niciodată aduși în fața justiției; întrucât se estimează că, anual, aproximativ 11 700 de lucrători își pierd viața în accidente mortale iar alte 24 500 de persoane mor din cauza bolilor profesionale, în toate sectoarele; |
| --- | --- |

I.

întrucât, potrivit mai multor relatări, din 2006, sute de lucrători din industria confecțiilor au murit în incendiile izbucnite în fabrici din Bangladesh, pentru care, din păcate, numeroși proprietari și directori de fabrici vinovați nu au fost niciodată aduși în fața justiției; întrucât se estimează că, anual, aproximativ 11 700 de lucrători își pierd viața în accidente mortale iar alte 24 500 de persoane mor din cauza bolilor profesionale, în toate sectoarele;

| J. | întrucât salariul minim în vigoare de 5 300 de taka (BDT) sau 67 USD pe lună nu a fost mărit din 2013, iar Consiliul pentru salariul minim nu a fost convocat; |
| --- | --- |

J.

întrucât salariul minim în vigoare de 5 300 de taka (BDT) sau 67 USD pe lună nu a fost mărit din 2013, iar Consiliul pentru salariul minim nu a fost convocat;

| K. | întrucât, din 21 decembrie 2016, în urma grevelor și a demonstrațiilor lucrătorilor din sectorul confecțiilor din Bangladesh care solicitau salarii mai mari, autoritățile au arestat și deținut în mod arbitrar cel puțin 35 de lideri de sindicate sau susținători sindicali, au închis birourile sindicatelor și ale ONG-urilor și le-au pus sub supravegherea poliției, și au suspendat sau au demis 1 600 de lucrători pentru că protestau împotriva salariilor mici din industria confecțiilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât, din 21 decembrie 2016, în urma grevelor și a demonstrațiilor lucrătorilor din sectorul confecțiilor din Bangladesh care solicitau salarii mai mari, autoritățile au arestat și deținut în mod arbitrar cel puțin 35 de lideri de sindicate sau susținători sindicali, au închis birourile sindicatelor și ale ONG-urilor și le-au pus sub supravegherea poliției, și au suspendat sau au demis 1 600 de lucrători pentru că protestau împotriva salariilor mici din industria confecțiilor;

| L. | întrucât Bangladeshul se situează pe locul 145 din 177 în clasamentul țărilor realizat pe baza indicelui de transparență; întrucât corupția este endemică în lanțul global de aprovizionare din sectorul confecțiilor și cuprinde atât clasa politică, cât și administrația locală; |
| --- | --- |

L.

întrucât Bangladeshul se situează pe locul 145 din 177 în clasamentul țărilor realizat pe baza indicelui de transparență; întrucât corupția este endemică în lanțul global de aprovizionare din sectorul confecțiilor și cuprinde atât clasa politică, cât și administrația locală;

| M. | întrucât o serie de inițiative promițătoare conduse de sectorul privat, cum ar fi reprezentanți ai Acordului privind siguranța clădirilor și protecția contra incendiilor (Acordul), au contribuit în mod pozitiv moderat la îmbunătățirea standardelor lanțurilor de aprovizionare și a siguranței forței de muncă în ultimii 20 de ani în ceea ce privește consolidarea drepturilor lucrătorilor în cadrul lanțului de aprovizionare cu îmbrăcăminte; |
| --- | --- |

M.

întrucât o serie de inițiative promițătoare conduse de sectorul privat, cum ar fi reprezentanți ai Acordului privind siguranța clădirilor și protecția contra incendiilor (Acordul), au contribuit în mod pozitiv moderat la îmbunătățirea standardelor lanțurilor de aprovizionare și a siguranței forței de muncă în ultimii 20 de ani în ceea ce privește consolidarea drepturilor lucrătorilor în cadrul lanțului de aprovizionare cu îmbrăcăminte;

| N. | întrucât concluziile evaluărilor succesive ale Pactului din 2014, 2015 și 2016 au relevat îmbunătățiri concrete realizate de autoritățile din Bangladesh în anumite domenii și recunosc contribuția Pactului de sustenabilitate la îmbunătățirea moderată a sănătății și siguranței în fabrici și a condițiilor de muncă în industria confecțiilor; întrucât progresele privind drepturile lucrătorului au fost mai dificile și nu s-au înregistrat progrese substanțiale în ultimii ani în acest domeniu; întrucât, potrivit OIM, deficiențele în modificarea și punerea în aplicare a Legii muncii din Bangladesh din 2013 au drept rezultat grave obstacole în calea exercitării dreptului la libertatea de asociere și la înregistrarea de sindicate, în special în sectorul confecțiilor în ZIE; întrucât lucrătorilor din ZIE li s-a refuzat dreptul de a se afilia unui sindicat; |
| --- | --- |

N.

întrucât concluziile evaluărilor succesive ale Pactului din 2014, 2015 și 2016 au relevat îmbunătățiri concrete realizate de autoritățile din Bangladesh în anumite domenii și recunosc contribuția Pactului de sustenabilitate la îmbunătățirea moderată a sănătății și siguranței în fabrici și a condițiilor de muncă în industria confecțiilor; întrucât progresele privind drepturile lucrătorului au fost mai dificile și nu s-au înregistrat progrese substanțiale în ultimii ani în acest domeniu; întrucât, potrivit OIM, deficiențele în modificarea și punerea în aplicare a Legii muncii din Bangladesh din 2013 au drept rezultat grave obstacole în calea exercitării dreptului la libertatea de asociere și la înregistrarea de sindicate, în special în sectorul confecțiilor în ZIE; întrucât lucrătorilor din ZIE li s-a refuzat dreptul de a se afilia unui sindicat;

| O. | întrucât, după dezastru, s-a înregistrat o cerere fără precedent din partea consumatorilor europeni de informații mai detaliate cu privire la originea produselor și la condițiile de producție ale acestora; întrucât cetățenii europeni au depus nenumărate petiții și au organizat campanii cerând o mai mare responsabilizare a mărcilor de confecții, astfel încât produsele acestora să fie fabricate în mod etic, |
| --- | --- |

O.

întrucât, după dezastru, s-a înregistrat o cerere fără precedent din partea consumatorilor europeni de informații mai detaliate cu privire la originea produselor și la condițiile de producție ale acestora; întrucât cetățenii europeni au depus nenumărate petiții și au organizat campanii cerând o mai mare responsabilizare a mărcilor de confecții, astfel încât produsele acestora să fie fabricate în mod etic,

Comportamentul responsabil în afaceri în Bangladesh – un obiectiv în primul rând național

| 1. | subliniază că, în ciuda rezultatelor sale impresionante în materie de creștere și dezvoltare în ultimii ani, Bangladeshul trebuie să depună eforturi semnificative pe termen lung pentru a realiza o creștere sustenabilă și mai favorabilă includerii; subliniază că reforme structurale care să ducă la creșterea productivității, la o mai mare diversificare a exporturilor, la justiție socială, la asigurarea drepturilor lucrătorilor, la protecția mediului și la combaterea corupției ar fi esențiale în acest sens; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită guvernul Bangladeshului să-și mărească nivelul de implicare în ceea ce privește îmbunătățirea securității și a condițiilor de muncă, precum și drepturile lucrătorilor în sectorul textil, ca o măsură extrem de prioritară, precum și să intensifice punerea în aplicare a legislației privind siguranța în clădiri și în fabrici și să continue să mărească nivelul de finanțare guvernamentală pentru inspectoratul muncii, să continue să recruteze și să formeze mai mulți inspectori de fabrică, să ofere condiții pentru reducerea fluctuațiilor numărului de inspectori de muncă, să stabilească un plan de lucru anual de inspecții de monitorizare a fabricilor care fac obiectul reabilitării și să extindă controalele efectuate în clădiri și fabrici și la alte sectoare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită guvernul Bangladeshului să modifice Legea muncii din 2013 pentru a aborda chestiunea libertății de asociere și a dreptului la negociere colectivă în mod efectiv, a promova dialogul social, a asigura înregistrarea rapidă și nearbitrară a sindicatelor, a asigura investigarea și urmărirea penală eficace a presupuselor acte de discriminare împotriva sindicatelor și împotriva practicilor neloiale în domeniul ocupării forței de muncă, a garanta că cadrul legislativ în domeniul muncii este în deplină conformitate cu standardele internaționale, în special cu convențiile OIM 87 și 98 privind libertatea de asociere și dreptul la negociere colectivă și că este pus în aplicare în mod eficient; îndeamnă, de asemenea, guvernul să asigure că legea privind zonele industriale de export (ZIE) permite exercitarea pe deplin a libertății de asociere în conformitate cu aceleași standarde internaționale și să ancheteze în mod activ, de urgență, toate actele de discriminare împotriva sindicatelor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | îndeamnă guvernul Bangladeshului, asociațiile profesionale și proprietarii de fabrici să realizeze lucrări de reabilitare a tuturor fabricilor de confecții orientate către export și să asigure că sunt efectuate inspecții ulterioare ale acestor și ale altor lucrări, că acestea sunt monitorizate în mod transparent de către autoritățile publice competente, recunoscând utilitatea fondurilor mobilizate de către donatori și importanța unor măsuri eficace de sprijin financiar; |
| --- | --- |

4.

| 5. | îndeamnă guvernul Bangladeshului să reconvoace imediat Consiliul pentru salariul minim și să intensifice ritmul revizuirilor salariale; |
| --- | --- |

5.

Inițiativele sectorului privat – o contribuție eficace și valoroasă

| 6. | invită mărcile internaționale, vânzătorii cu amănuntul și sectorul privat din Bangladesh să continue să colaboreze în vederea respectării legislației muncii și a punerii în aplicare a unor măsuri referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor, precum și pentru a-și îmbunătăți performanța în ceea ce privește practicile comerciale responsabile, inclusiv asigurarea unor condiții de muncă decente pentru lucrătorii din industria confecțiilor din Bangladesh, precum și facilitarea furnizării de informații transparente cu privire la fabricile care produc bunuri și la mecanismele de coordonare dintre inițiativele relevante; încurajează continuarea lucrărilor comercianților cu amănuntul și a mărcilor de talie mondială pentru adoptarea unui cod de conduită unificat pentru auditul fabricilor din Bangladesh; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază realizările programului de implicare a sectorului privat al afacerilor în cooperare cu guvernul Bangladeshului și organizațiile internaționale din această țară prin intermediul Acordului privind siguranța clădirilor și protecția contra incendiilor; subliniază totuși că, în ciuda progreselor înregistrate privind protecția contra incendiilor și siguranța clădirilor, partenerii la Acord continuă să fie îngrijorați cu privire la ritmul lent al soluționării anumitor probleme esențiale legate de siguranță; invită părțile la Acord să își prelungească angajamentul prevăzut în acesta pentru o nouă perioadă de cinci ani înainte de expirarea acordului actual la 12 mai 2018; invită guvernul, precum și sectorul de afaceri din Bangladesh, să recunoască utilitatea angajamentului comercianților cu amănuntul în Bangladesh prin intermediul Acordului și să sprijine prelungirea mandatului acordat partenerilor Acordului în Bangladesh; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită guvernul Bangladeshului și sectorul privat să-și continue inițiativele care vizează despăgubirea financiară și reabilitarea victimelor, precum și să elaboreze o strategie eficace de reangajare și să ofere sprijin în ceea ce privește competențele legate de spiritul de întreprinzător și de capacitățile de subzistență; |
| --- | --- |

8.

UE și comunitatea internațională – o responsabilitate comună

| 9. | sprijină activitățile de monitorizare a Pactului de sustenabilitate pentru Bangladesh și dialogul consolidat al Comisiei și SEAE cu Bangladeshul privind drepturile lucrătorilor și drepturile omului pentru a se ajunge la o mai bună respectare a principiilor convențiilor enumerate în Regulamentul privind SGP; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sprijină examinarea de către Comisie a unei eventuale inițiative la nivelul UE în sectorul confecțiilor, inițiativele voluntare și codurile stricte de conduită fiind principiile cheie ale acesteia; ia act de documentul de lucru al Comisiei din 24 aprilie 2017 intitulat „Lanțurile valorice sustenabile din sectorul confecțiilor prin intermediul acțiunii de dezvoltare a UE” și își reiterează cererea de a nu se limita numai la acest document de lucru, dar să includă luarea în considerare a unor eventuale acte legislative obligatorii cu privire la diligența necesară; subliniază, în plus, că coordonarea și schimbul de informații și de bune practici și angajamentul guvernelor de a stabili condiții-cadru adecvate pot contribui la creșterea eficienței inițiativelor publice și private din lanțul valoric și la obținerea unor rezultate pozitive în materie de dezvoltare sustenabilă; subliniază importanța sensibilizării consumatorilor în ceea ce privește creșterea transparenței, precum și a sprijinirii eforturilor de îmbunătățire a standardelor de muncă și de mediu, a siguranței produselor și a consumului sustenabil; |
| --- | --- |

10.

| 11. | consideră că Pactul de sustenabilitate în Bangladesh, în cadrul căruia Uniunea Europeană este un actor major, ar putea constitui piatra de temelie pentru crearea unor relații similare de parteneriat cu țările terțe; invită UE să continue să-și consolideze cooperarea la nivel internațional în domeniul dezvoltării durabile și al responsabilității sociale a întreprinderilor cu organizații precum OIM, OCDE și ONU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sprijină eforturile grupului de lucru deschis al ONU înființat în vederea elaborării unui tratat cu caracter obligatoriu al ONU privind afacerile și drepturile omului; invită Comisia și statele membre să se implice în mod activ în negocierile pertinente; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că lipsa progreselor în materie de securitate și lipsa unei abordări sistematice a amenințărilor reprezentate de extremiștii din Bangladesh vor avea un efect direct asupra investițiilor în țară, ceea ce va împiedica în cele din urmă dezvoltarea pe termen lung și va afecta viața oamenilor de rând; |
| --- | --- |

13.

Concluzii

| 14. | subliniază că sectorul confecțiilor de înaltă calitate este esențial pentru dezvoltarea economică și socială a Bangladeshului, că extinderea sa a permis mai multor lucrători, în special femei, să treacă de la economia informală la economia formală; avertizează cu privire la inițiativele care ar putea duce la o dezangajare a întreprinderilor din UE și a altor întreprinderi din Bangladesh, lucru care ar afecta nu numai reputația țării, ci, mai ales, perspectivele de dezvoltare ale acesteia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază faptul că este de datoria comună a guvernului Bangladeshului, a sectorului privat local, a comunității internaționale și a partenerilor de afaceri să contribuie la realizarea obiectivului general al unei conduite responsabile în afaceri; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Serviciului European de Acțiune Externă, Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, guvernului și parlamentului Bangladeshului, precum și Directorului General al OIM. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0414.

(2)  JO C 346, 21.9.2016, p. 39.

(3)  JO C 234, 28.6.2016, p. 10.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0196.

(5)  JO C 482, 23.12.2016, p. 149.

(6)  JO C 436, 24.11.2016, p. 39.

(7)  JO C 36, 29.1.2016, p. 145.

(8)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 31.

(9)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 101.

(10)  JO C 24, 22.1.2016, p. 28.

(11)  JO C 24, 22.1.2016, p. 33.

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0299.

---

Joi, 15 iunie 2017

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/105 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/105

---

P8_TA(2017)0267

Cazul lui Afgan Mukhtarli și situația mass-mediei în Azerbaidjan

Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la cazul jurnalistului din Azerbaidjan Afgan Mukhtarli (2017/2722(RSP))

(2018/C 331/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Azerbaidjan, în special cele privind situația drepturilor omului și statul de drept, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Azerbaidjan, în special cele privind situația drepturilor omului și statul de drept,

| — | având în vedere relația îndelungată dintre UE și Azerbaidjan, care a început în 1999 sub forma unui acord de parteneriat și cooperare (APC), crearea parteneriatului estic și participarea Azerbaidjanului la Adunarea Parlamentară Euronest, |
| --- | --- |

—

având în vedere relația îndelungată dintre UE și Azerbaidjan, care a început în 1999 sub forma unui acord de parteneriat și cooperare (APC), crearea parteneriatului estic și participarea Azerbaidjanului la Adunarea Parlamentară Euronest,

| — | având în vedere decizia adoptată de parlamentul Republicii Azerbaidjan la 30 septembrie 2016 de abrogare a deciziei anterioare din 14 septembrie 2015 de renunțare la statutul de membru și de încheiere a participării acestuia la Adunarea Parlamentară Euronest și, prin urmare, de menținere a statutului și a participării, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia adoptată de parlamentul Republicii Azerbaidjan la 30 septembrie 2016 de abrogare a deciziei anterioare din 14 septembrie 2015 de renunțare la statutul de membru și de încheiere a participării acestuia la Adunarea Parlamentară Euronest și, prin urmare, de menținere a statutului și a participării,

| — | având în vedere mandatul adoptat la 14 noiembrie 2016 pentru Comisia Europeană și Vicepreședintele Comisiei Europene/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) de a negocia, în numele UE și al statelor sale membre, un acord cuprinzător cu Republica Azerbaidjan și de a demara negocierile privind acordul menționat anterior la 7 februarie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere mandatul adoptat la 14 noiembrie 2016 pentru Comisia Europeană și Vicepreședintele Comisiei Europene/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) de a negocia, în numele UE și al statelor sale membre, un acord cuprinzător cu Republica Azerbaidjan și de a demara negocierile privind acordul menționat anterior la 7 februarie 2017,

| — | având în vedere vizita președintelui Azerbaidjanului, Ilham Aliyev, la Bruxelles, la 6 februarie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere vizita președintelui Azerbaidjanului, Ilham Aliyev, la Bruxelles, la 6 februarie 2017,

| — | având în vedere vizita recentă a delegației Comisiei pentru afaceri externe în Azerbaidjan din 22 mai 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere vizita recentă a delegației Comisiei pentru afaceri externe în Azerbaidjan din 22 mai 2017,

| — | având în vedere Convenția internațională privind protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională privind protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate,

| — | având în vedere raportul elaborat de Freedom House intitulat „Libertatea în lume în 2017”, în care presa din Azerbaidjan nu este considerată liberă, iar internetul de aici „parțial liber”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul elaborat de Freedom House intitulat „Libertatea în lume în 2017”, în care presa din Azerbaidjan nu este considerată liberă, iar internetul de aici „parțial liber”,

| — | având în vedere declarația VP/ÎR privind condamnarea lui Mehman Huseynov în Azerbaidjan din 7 martie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația VP/ÎR privind condamnarea lui Mehman Huseynov în Azerbaidjan din 7 martie 2017,

| — | având în vedere Acordul de asociere UE-Georgia / Zona de liber schimb aprofundat și cuprinzător (ZSLAC), care a intrat în vigoare la 1 iulie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de asociere UE-Georgia / Zona de liber schimb aprofundat și cuprinzător (ZSLAC), care a intrat în vigoare la 1 iulie 2016,

| — | având în vedere declarațiile anterioare ale Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei, Nils Muiznieks, privind persecutarea jurnaliștilor, a societății civile / activiștilor din domeniul apărării drepturilor omului și a membrilor opoziției în Azerbaidjan, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile anterioare ale Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei, Nils Muiznieks, privind persecutarea jurnaliștilor, a societății civile / activiștilor din domeniul apărării drepturilor omului și a membrilor opoziției în Azerbaidjan,

| — | având în vedere declarația directorului OSCE/ODIHR, Michael Georg Link, privind presupusa răpire și maltratare a jurnalistului azer și apărătorului drepturilor omului Afgan Mukhtarli din 8 iunie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația directorului OSCE/ODIHR, Michael Georg Link, privind presupusa răpire și maltratare a jurnalistului azer și apărătorului drepturilor omului Afgan Mukhtarli din 8 iunie 2017,

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al VP/ÎR privind „reținerea ilegală a cetățenilor azeri care locuiesc în Georgia”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al VP/ÎR privind „reținerea ilegală a cetățenilor azeri care locuiesc în Georgia”,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Afgan Mukhtarli, un jurnalist de investigație azer aflat în exil care s-a mutat la Tbilisi în 2015 a dispărut de aici la 29 mai 2017 și a apărut câteva ore mai târziu în Baku; |
| --- | --- |

A.

întrucât Afgan Mukhtarli, un jurnalist de investigație azer aflat în exil care s-a mutat la Tbilisi în 2015 a dispărut de aici la 29 mai 2017 și a apărut câteva ore mai târziu în Baku;

| B. | întrucât, conform avocatului acestuia, Afgan Mukhtarli a fost luat de câțiva bărbați necunoscuți care purtau, se pare, uniforme ale poliției criminale georgiene, a fost împins într-o mașină, bătut și dus la frontiera azeră, unde s-a lăsat asupra sa, conform relatărilor, suma de 10 000 EUR; |
| --- | --- |

B.

întrucât, conform avocatului acestuia, Afgan Mukhtarli a fost luat de câțiva bărbați necunoscuți care purtau, se pare, uniforme ale poliției criminale georgiene, a fost împins într-o mașină, bătut și dus la frontiera azeră, unde s-a lăsat asupra sa, conform relatărilor, suma de 10 000 EUR;

| C. | întrucât Afgan Mukhtarli este acum urmărit penal pentru trecerea ilegală a frontierei, contrabandă și acte de violență împotriva autorității de poliție; întrucât acuzațiile menționate anterior ar putea duce la pedeapsa cu închisoarea pentru mai mulți ani și întrucât, la 31 mai 2017, acesta a fost condamnat de o instanță la trei luni de arest preventiv; |
| --- | --- |

C.

întrucât Afgan Mukhtarli este acum urmărit penal pentru trecerea ilegală a frontierei, contrabandă și acte de violență împotriva autorității de poliție; întrucât acuzațiile menționate anterior ar putea duce la pedeapsa cu închisoarea pentru mai mulți ani și întrucât, la 31 mai 2017, acesta a fost condamnat de o instanță la trei luni de arest preventiv;

| D. | întrucât Afgan Mukhtarli a lucrat pentru mai multe societăți de media independente, inclusiv pentru Radio Europa Liberă, și este cunoscut pentru relatările sale jurnalistice critice la adresa autorităților azere; întrucât acesta a plecat în exil în Georgia pentru a scăpa de represaliile datorate activității sale din partea autorităților azere; |
| --- | --- |

D.

întrucât Afgan Mukhtarli a lucrat pentru mai multe societăți de media independente, inclusiv pentru Radio Europa Liberă, și este cunoscut pentru relatările sale jurnalistice critice la adresa autorităților azere; întrucât acesta a plecat în exil în Georgia pentru a scăpa de represaliile datorate activității sale din partea autorităților azere;

| E. | întrucât Georgia este un stat parte la Convenția europeană a drepturilor omului și are, prin urmare, responsabilitatea de a garanta siguranța azerilor care locuiesc pe teritoriul său și de a împiedica orice returnare forțată a acestora în țara lor de origine; întrucât solicitările cetățenilor azeri de a-și prelungi permisele de ședere în Georgia au fost însă refuzate din ce în ce mai des; |
| --- | --- |

E.

întrucât Georgia este un stat parte la Convenția europeană a drepturilor omului și are, prin urmare, responsabilitatea de a garanta siguranța azerilor care locuiesc pe teritoriul său și de a împiedica orice returnare forțată a acestora în țara lor de origine; întrucât solicitările cetățenilor azeri de a-și prelungi permisele de ședere în Georgia au fost însă refuzate din ce în ce mai des;

| F. | întrucât președintele Georgiei, Giorgi Margvelashvili, a afirmat că răpirea lui Afgan Mukhtarli constituie „o provocare gravă la adresa statului (georgian) și a suveranității”; |
| --- | --- |

F.

întrucât președintele Georgiei, Giorgi Margvelashvili, a afirmat că răpirea lui Afgan Mukhtarli constituie „o provocare gravă la adresa statului (georgian) și a suveranității”;

| G. | întrucât ministrul de interne georgian a demarat o anchetă în temeiul articolului 143 din Codul penal – lipsirea ilegală de libertate – cu privire la cazul lui Afgan Mukhtarli și a început să comunice cu omologii săi azeri pe această temă; |
| --- | --- |

G.

întrucât ministrul de interne georgian a demarat o anchetă în temeiul articolului 143 din Codul penal – lipsirea ilegală de libertate – cu privire la cazul lui Afgan Mukhtarli și a început să comunice cu omologii săi azeri pe această temă;

| H. | întrucât situația generală din domeniul drepturilor omului din Azerbaidjan din ultimii ani este în continuare foarte îngrijorătoare, existând permanent cazuri de intimidare și represiune, de practici de persecutare, de tortură, conform relatărilor, de interdicții de călătorie și îngrădiri ale libertății de mișcare a liderilor ONG-urilor, apărătorilor drepturilor omului, membrilor opoziției, jurnaliștilor și altor reprezentanți ai societății civile; |
| --- | --- |

H.

întrucât situația generală din domeniul drepturilor omului din Azerbaidjan din ultimii ani este în continuare foarte îngrijorătoare, existând permanent cazuri de intimidare și represiune, de practici de persecutare, de tortură, conform relatărilor, de interdicții de călătorie și îngrădiri ale libertății de mișcare a liderilor ONG-urilor, apărătorilor drepturilor omului, membrilor opoziției, jurnaliștilor și altor reprezentanți ai societății civile;

| I. | întrucât, la 17 mai 2017, Curtea de apel din Baku a ordonat ca Leyla și Arif Yunus, care primiseră azil politic în Țările de Jos, să fie returnați în Azerbaidjan pentru a fi din nou audiați în instanță; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la 17 mai 2017, Curtea de apel din Baku a ordonat ca Leyla și Arif Yunus, care primiseră azil politic în Țările de Jos, să fie returnați în Azerbaidjan pentru a fi din nou audiați în instanță;

| J. | întrucât, la 12 mai 2017, în urma solicitării ministrului transporturilor, comunicațiilor și tehnologiilor înalte, tribunalul local din Sabail a luat decizia de a bloca activitatea a cinci societăți de mass-media online, inclusiv a reprezentanței azere a postului de radio Europa Liberă, Azadliq.info, Meydan TV și a canalelor de televiziune prin satelit Turan TV și Azerbaijani Saadi; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 12 mai 2017, în urma solicitării ministrului transporturilor, comunicațiilor și tehnologiilor înalte, tribunalul local din Sabail a luat decizia de a bloca activitatea a cinci societăți de mass-media online, inclusiv a reprezentanței azere a postului de radio Europa Liberă, Azadliq.info, Meydan TV și a canalelor de televiziune prin satelit Turan TV și Azerbaijani Saadi;

| K. | întrucât reluarea relațiilor dintre parlamentul Republicii Azerbaidjan și Parlamentul European și reînnoirea statutului de membru și a participării Azerbaidjanului la Adunarea Parlamentară Euronest și la activitățile acesteia s-au dovedit a fi valoroase; |
| --- | --- |

K.

întrucât reluarea relațiilor dintre parlamentul Republicii Azerbaidjan și Parlamentul European și reînnoirea statutului de membru și a participării Azerbaidjanului la Adunarea Parlamentară Euronest și la activitățile acesteia s-au dovedit a fi valoroase;

| L. | întrucât, la 7 februarie 2017, UE și Azerbaidjan au demarat negocierile cu privire la un nou acord care va respecta principiile adoptate în revizuirea politicii privind parteneriatul estic din 2015 și reprezintă o nouă bază pentru dialogul și cooperarea politică dintre UE și Azerbaidjan, |
| --- | --- |

L.

întrucât, la 7 februarie 2017, UE și Azerbaidjan au demarat negocierile cu privire la un nou acord care va respecta principiile adoptate în revizuirea politicii privind parteneriatul estic din 2015 și reprezintă o nouă bază pentru dialogul și cooperarea politică dintre UE și Azerbaidjan,

| 1. | condamnă puternic răpirea lui Afgan Mukhtarli la Tbilisi și reținerea arbitrară ulterioară a acestuia la Baku; consideră că aceasta este o încălcare gravă a drepturilor omului și condamnă această încălcare gravă a legii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | îndeamnă autoritățile georgiene să asigure o anchetă promptă, aprofundată, transparentă și eficientă cu privire la dispariția forțată a lui Afgan Mukhtarli în Georgia și la ducerea ilegală a acestuia în Azerbaidjan și să aducă vinovații în fața justiției; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că este extrem de important ca autoritățile georgiene să depună toate eforturile posibile pentru a clarifica fără nicio urmă de îndoială toate suspiciunile legate de implicarea agenților de stat georgieni în dispariția forțată; |
| --- | --- |

3.

| 4. | amintește că este responsabilitatea autorităților georgiene să asigure protecție tuturor cetățenilor țărilor terțe care trăiesc în Georgia sau solicită azil politic, care s-ar putea confrunta cu consecințe judiciare grave în țara lor de origine pentru apărarea drepturilor omului sau activități politice; amintește, în acest sens, articolul 3 din Convenția europeană a drepturilor omului, la care Georgia este parte; |
| --- | --- |

4.

| 5. | condamnă cu tărie urmărirea penală a lui Afgan Mukhtarli pe baza unor acuzații false și menționează că acesta este urmărit pentru activitatea sa de jurnalist independent; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită autoritățile azere să renunțe imediat și necondiționat la toate acuzațiile și să-l elibereze pe Afgan Mukhtarli, precum și pe cei care au fost închiși ca urmare a exercitării drepturilor lor fundamentale, inclusiv a libertății de exprimare; invită, în cazul lui Afgan Mukhtarli, autoritățile georgiene să ia toate măsurile necesare cu privire la autoritățile azere pentru ca acesta să poată fi din nou cu familia sa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | este foarte îngrijorat de faptul că situația lui Afgan Mukhtarli este un alt exemplu al faptului că autoritățile azere vizează și persecută persoanele care au o opinie critică și care trăiesc în exil precum și rudele de acasă ale acestora; amintește cazurile anterioare de mandate de arestare internaționale solicitate pentru cetățenii azeri care trăiesc în exil care critică autoritățile; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită demararea unei anchete imediate, depline, transparente, credibile și imparțiale în cazul decesului bloggerului și activistului azer Mehman Galandarov din 28 aprilie 2017 în timp ce acesta se afla în custodia autorităților azere; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită eliberarea imediată și necondiționată din închisoare a tuturor deținuților politici, între care se numără jurnaliști, apărători ai drepturilor omului și alți activiști din societatea civilă, și anume Afgan Mukhtarli, Ilkin Rustamzadeh, Rashad Ramazanov, Seymur Hazi, Giyas Ibrahimov, Mehman Huseynov, Bayram Mammadov, Ilgar Mammadov, Araz Guliyev, Tofig Hasanli, Ilgiz Qahramanov, Afgan Sadygov și alții, inclusiv persoanele în cazul cărora există hotărâri ale Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO), și solicită să se renunțe la toate acuzațiile împotriva acestora, să se respecte din nou pe deplin drepturile politice și civile ale acestora, incluzând, de asemenea, persoanele deținute anterior și deținuți politici eliberați între timp precum Intigam Aliyev, Khadija Ismayilova și alții; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită autoritățile azere să nu îi mai persecute pe Leyla și Arif Yunus și atrage atenția Interpolului asupra acestui caz bazat pe motive politice; |
| --- | --- |

10.

| 11. | face din nou apel la autoritățile azere să pună capăt practicilor de urmărire penală și privare de libertate selectivă a jurnaliștilor, apărătorilor drepturilor omului și a altor persoane care critică guvernul și să se asigure că se respectă pe deplin drepturile referitoare la garanțiile procedurale ale persoanelor reținute, inclusiv ale jurnaliștilor și activiștilor politici și ai societății civile, și că acestea beneficiază de un proces echitabil; |
| --- | --- |

11.

| 12. | îndeamnă autoritățile azere să se asigure că grupurile și activiștii societății civile își pot desfășura activitatea fără a împiedicați în mod nejustificat sau fără a le fi teamă că vor fi persecutați, inclusiv prin abrogarea legilor care îngrădesc mult societatea civilă, dezghețarea conturilor bancare ale grupurilor neguvernamentale și ale liderilor acestora și permiterea accesului la finanțare străină; |
| --- | --- |

12.

| 13. | îndeamnă guvernul Azerbaidjanului să respecte pe deplin toate hotărârile CEDO și să coopereze cu Comisia de la Veneția a Consiliului Europei și cu comisarul pentru drepturile omului și să pună în aplicare recomandările acestora, precum și procedurile speciale ale ONU cu privire la apărătorii drepturilor omului, dreptul la libertatea de asociere și de întrunire pașnică, libertatea de exprimare și detenția arbitrară, cu scopul de a-și modifica legislația și de a-și adapta pe deplin practicile în conformitate cu concluziile experților; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută faptul că în Azerbaidjan au fost eliberați în 2015 și 2016 mai mulți apărători ai drepturilor omului, jurnaliști și activiști cunoscuți; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază rolul important al unor bune relații politice între guvern, forțele de opoziție și societatea civilă în general; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază importanța unui nou acord de parteneriat între Uniunea Europeană și Azerbaidjan; subliniază că reformele democratice, statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale trebuie să se afle în centrul noului acord; amintește că va monitoriza îndeaproape situația pe tot parcursul negocierilor unui nou acord înainte de a decide dacă să-și dea aprobarea; |
| --- | --- |

16.

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Serviciului European de Acțiune Externă, Consiliului European, Comisiei, președinților, guvernelor și parlamentelor Azerbaidjanului și Georgiei, Consiliului Europei, OSCE și Consiliului pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

17.

---

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/109 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/109

---

P8_TA(2017)0268

Pakistan, în special situația apărătorilor drepturilor omului și pedeapsa cu moartea

Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la Pakistan, în special situația apărătorilor drepturilor omului și pedeapsa cu moartea (2017/2723(RSP))

(2018/C 331/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind situația din Pakistan, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind situația din Pakistan,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 18 iulie 2016 privind Pakistan, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 18 iulie 2016 privind Pakistan,

| — | având în vedere Planul de angajament pe cinci ani UE-Pakistan, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de angajament pe cinci ani UE-Pakistan,

| — | având în vedere Planul de acțiune privind drepturile omului adoptat de Pakistan, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune privind drepturile omului adoptat de Pakistan,

| — | având în vedere programul indicativ multianual UE-Pakistan 2014-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul indicativ multianual UE-Pakistan 2014-2020,

| — | având în vedere recomandările formulate în rapoartele misiunii UE de observare a alegerilor din Pakistan, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările formulate în rapoartele misiunii UE de observare a alegerilor din Pakistan,

| — | având în vedere declarațiile Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și ale purtătorului său de cuvânt privind Pakistanul, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și ale purtătorului său de cuvânt privind Pakistanul,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948 și, în special, articolul 18, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948 și, în special, articolul 18,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, la care Pakistanul este țară semnatară, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, la care Pakistanul este țară semnatară,

| — | având în vedere Convenția privind drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind drepturile copilului,

| — | având în vedere Constituția Pakistanului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Pakistanului,

| — | având în vedere Orientările UE privind promovarea și protecția libertății de religie sau de convingere, Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului și Orientările UE privind pedeapsa cu moartea, precum și Cadrul strategic al UE privind drepturile omului și democrația adoptat în 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind promovarea și protecția libertății de religie sau de convingere, Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului și Orientările UE privind pedeapsa cu moartea, precum și Cadrul strategic al UE privind drepturile omului și democrația adoptat în 2012,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, până în 2015, în Pakistan a fost în vigoare un moratoriu asupra pedepsei cu moartea, însă aceasta a fost reinstituită în urma masacrului de la școala publică a armatei din orașul Peshawar din decembrie 2014; întrucât moratoriul a fost ridicat inițial numai pentru activitățile teroriste, dar ulterior a fost extins la toate infracțiunile capitale; |
| --- | --- |

A.

întrucât, până în 2015, în Pakistan a fost în vigoare un moratoriu asupra pedepsei cu moartea, însă aceasta a fost reinstituită în urma masacrului de la școala publică a armatei din orașul Peshawar din decembrie 2014; întrucât moratoriul a fost ridicat inițial numai pentru activitățile teroriste, dar ulterior a fost extins la toate infracțiunile capitale;

| B. | întrucât, în prezent, Pakistanul se numără printre țările cu cel mai mare număr de persoane condamnate la moarte de la nivel mondial; întrucât au fost raportate cazuri de execuții care au avut loc în timp ce mecanismele de recurs erau încă în desfășurare; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în prezent, Pakistanul se numără printre țările cu cel mai mare număr de persoane condamnate la moarte de la nivel mondial; întrucât au fost raportate cazuri de execuții care au avut loc în timp ce mecanismele de recurs erau încă în desfășurare;

| C. | întrucât „legislația privind blasfemia” din Pakistan (secțiunea 295-C din Codul penal) prevede obligativitatea pedepsei cu moartea; întrucât, în prezent, sute de persoane sunt în așteptarea procesului, iar mai multe persoane sunt condamnate la moarte sub acuzația de „blasfemie”; întrucât se consideră că legea conține definiții vagi care permit abuzuri împotriva dizidenților politici sau reducerea la tăcere a celor care exprimă opinii critice legitime la adresa instituțiilor de stat și a altor organisme; |
| --- | --- |

C.

întrucât „legislația privind blasfemia” din Pakistan (secțiunea 295-C din Codul penal) prevede obligativitatea pedepsei cu moartea; întrucât, în prezent, sute de persoane sunt în așteptarea procesului, iar mai multe persoane sunt condamnate la moarte sub acuzația de „blasfemie”; întrucât se consideră că legea conține definiții vagi care permit abuzuri împotriva dizidenților politici sau reducerea la tăcere a celor care exprimă opinii critice legitime la adresa instituțiilor de stat și a altor organisme;

| D. | întrucât, în martie 2017, prim-ministrul a ordonat interzicerea tuturor materialelor online cu caracter „blasfemator”, iar autoritățile pakistaneze le-au solicitat companiilor care gestionează rețele de socializare să le ajute să identifice pakistanezii suspectați de „blasfemie”; întrucât, la 14 aprilie 2017, Mashal Khan, student la Universitatea Abdul Wali Khan, a fost linșat de un grup de colegi de-ai săi după ce a fost acuzat de publicarea unor materiale online cu caracter „blasfemator”; întrucât, la 10 iunie 2017, o instanță de combatere a terorismului din Pakistan l-a condamnat la moarte pe Taimoor Raza pentru presupusa comitere a unor acte de „blasfemie” pe Facebook; întrucât activistul Baba Jan și alți 12 manifestanți au fost condamnați la închisoare pe viață, cea mai severă sentință pronunțată pentru acuzația de participare la manifestații; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în martie 2017, prim-ministrul a ordonat interzicerea tuturor materialelor online cu caracter „blasfemator”, iar autoritățile pakistaneze le-au solicitat companiilor care gestionează rețele de socializare să le ajute să identifice pakistanezii suspectați de „blasfemie”; întrucât, la 14 aprilie 2017, Mashal Khan, student la Universitatea Abdul Wali Khan, a fost linșat de un grup de colegi de-ai săi după ce a fost acuzat de publicarea unor materiale online cu caracter „blasfemator”; întrucât, la 10 iunie 2017, o instanță de combatere a terorismului din Pakistan l-a condamnat la moarte pe Taimoor Raza pentru presupusa comitere a unor acte de „blasfemie” pe Facebook; întrucât activistul Baba Jan și alți 12 manifestanți au fost condamnați la închisoare pe viață, cea mai severă sentință pronunțată pentru acuzația de participare la manifestații;

| E. | întrucât, la 18 aprilie 2017, Adunarea Națională a Pakistanului a adoptat o rezoluție prin care condamnă linșarea lui Mashal Khan de către o mulțime violentă pe motivul unor presupuse acte de „blasfemie”; întrucât Senatul a dezbătut reforme pentru reducerea abuzurilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 18 aprilie 2017, Adunarea Națională a Pakistanului a adoptat o rezoluție prin care condamnă linșarea lui Mashal Khan de către o mulțime violentă pe motivul unor presupuse acte de „blasfemie”; întrucât Senatul a dezbătut reforme pentru reducerea abuzurilor;

| F. | întrucât tribunalele militare au fost autorizate pentru o perioadă de doi ani, timp în care sistemul judiciar civil ar fi trebuit consolidat; întrucât progresele înregistrate în ceea ce privește dezvoltarea sistemului judiciar au fost slabe, iar, la 22 martie 2017, tribunalele militare au fost reinstituite în mod controversat pentru o perioadă suplimentară de doi ani; |
| --- | --- |

F.

întrucât tribunalele militare au fost autorizate pentru o perioadă de doi ani, timp în care sistemul judiciar civil ar fi trebuit consolidat; întrucât progresele înregistrate în ceea ce privește dezvoltarea sistemului judiciar au fost slabe, iar, la 22 martie 2017, tribunalele militare au fost reinstituite în mod controversat pentru o perioadă suplimentară de doi ani;

| G. | întrucât, în Pakistan, s-au constatat mai multe cazuri în care apărători ai drepturilor omului, dizidenți politici și membri ai minorităților religioase sau ai unor grupuri precum Ahmadiyya s-au confruntat cu acte de intimidare, de agresiune, de tortură sau de hărțuire sau au fost închiși sau uciși; întrucât, din informațiile colectate de Grupul de lucru al ONU pentru disparițiile forțate sau involuntare și de ONG-uri, reiese că în spatele disparițiilor forțate se află forțele de securitate și autoritățile de aplicare a legii, inclusiv poliția și serviciile de informații; întrucât niciunul dintre autorii comiterii acestor fapte nu a fost adus în fața justiției; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în Pakistan, s-au constatat mai multe cazuri în care apărători ai drepturilor omului, dizidenți politici și membri ai minorităților religioase sau ai unor grupuri precum Ahmadiyya s-au confruntat cu acte de intimidare, de agresiune, de tortură sau de hărțuire sau au fost închiși sau uciși; întrucât, din informațiile colectate de Grupul de lucru al ONU pentru disparițiile forțate sau involuntare și de ONG-uri, reiese că în spatele disparițiilor forțate se află forțele de securitate și autoritățile de aplicare a legii, inclusiv poliția și serviciile de informații; întrucât niciunul dintre autorii comiterii acestor fapte nu a fost adus în fața justiției;

| H. | întrucât resortisantul indian Kulbhushan Jadhav a fost judecat de o instanță militară în aprilie 2017 și condamnat la moarte; întrucât cauza se află în prezent în fața Curții Internaționale de Justiție, pe motiv că acestuia i s-a refuzat dreptul de acces la serviciile consulare; întrucât, la 4 mai 2017, un băiat în vârstă de 10 ani a fost ucis, iar alte cinci persoane au fost rănite într-un atac al mulțimii asupra unei secții de poliție din Balochistan, care se pare că ar fi fost motivat de presupuse acte de „blasfemie”; întrucât, la 30 mai 2017, în urma unui presupus viol al unei adolescente (pe numele său „Shumaila”, conform mass-mediei locale) de către un membru al familiei sale din Rajanpur, victima a fost condamnată la pedeapsa cu moartea de către o instanță tribală; întrucât aceste cazuri nu reprezintă evenimente izolate; |
| --- | --- |

H.

întrucât resortisantul indian Kulbhushan Jadhav a fost judecat de o instanță militară în aprilie 2017 și condamnat la moarte; întrucât cauza se află în prezent în fața Curții Internaționale de Justiție, pe motiv că acestuia i s-a refuzat dreptul de acces la serviciile consulare; întrucât, la 4 mai 2017, un băiat în vârstă de 10 ani a fost ucis, iar alte cinci persoane au fost rănite într-un atac al mulțimii asupra unei secții de poliție din Balochistan, care se pare că ar fi fost motivat de presupuse acte de „blasfemie”; întrucât, la 30 mai 2017, în urma unui presupus viol al unei adolescente (pe numele său „Shumaila”, conform mass-mediei locale) de către un membru al familiei sale din Rajanpur, victima a fost condamnată la pedeapsa cu moartea de către o instanță tribală; întrucât aceste cazuri nu reprezintă evenimente izolate;

| I. | întrucât cazul Aasiyei Noreen, mai bine cunoscută sub numele Asia Bibi, rămâne o importantă sursă de preocupare în materie de drepturile omului în Pakistan; întrucât Asia Bibi, o pakistaneză creștină, a fost condamnată pentru blasfemie de un tribunal pakistanez și condamnată la moarte prin spânzurare în 2010; întrucât, în cazul în care se dă curs sentinței, Asia Bibi ar fi prima femeie care este executată în mod legal în Pakistan pentru blasfemie; întrucât diverse petiții internaționale au solicitat eliberarea acesteia, pe motiv că este persecutată pentru religia sa; întrucât ministrul minorității creștine Shahbaz Bhatti și politicianul musulman Salmaan Taseer au fost uciși de justițiari pentru că au pledat în favoarea ei și au protestat contra „legilor blasfemiei”; întrucât, în ciuda suspendării temporare a condamnării la moarte a lui Asia Bibi, aceasta rămâne închisă în prezent, iar familia sa se ascunde; |
| --- | --- |

I.

întrucât cazul Aasiyei Noreen, mai bine cunoscută sub numele Asia Bibi, rămâne o importantă sursă de preocupare în materie de drepturile omului în Pakistan; întrucât Asia Bibi, o pakistaneză creștină, a fost condamnată pentru blasfemie de un tribunal pakistanez și condamnată la moarte prin spânzurare în 2010; întrucât, în cazul în care se dă curs sentinței, Asia Bibi ar fi prima femeie care este executată în mod legal în Pakistan pentru blasfemie; întrucât diverse petiții internaționale au solicitat eliberarea acesteia, pe motiv că este persecutată pentru religia sa; întrucât ministrul minorității creștine Shahbaz Bhatti și politicianul musulman Salmaan Taseer au fost uciși de justițiari pentru că au pledat în favoarea ei și au protestat contra „legilor blasfemiei”; întrucât, în ciuda suspendării temporare a condamnării la moarte a lui Asia Bibi, aceasta rămâne închisă în prezent, iar familia sa se ascunde;

| J. | întrucât acțiunile de reprimare a ONG-urilor continuă nestingherite; întrucât, sub pretextul punerii în aplicare a planului național împotriva terorismului, numeroase ONG-uri au fost intimidate și hărțuite, iar birourile unora dintre acestea au fost închise; |
| --- | --- |

J.

întrucât acțiunile de reprimare a ONG-urilor continuă nestingherite; întrucât, sub pretextul punerii în aplicare a planului național împotriva terorismului, numeroase ONG-uri au fost intimidate și hărțuite, iar birourile unora dintre acestea au fost închise;

| K. | întrucât 12 milioane de femei nu au cărți de identitate naționale și, prin urmare, acestora li se refuză dreptul de a se înregistra pentru a vota la alegeri; întrucât mai multe misiuni ale UE de observare a alegerilor au formulat o serie de recomandări pentru îmbunătățirea procesului electoral pentru alegerile următoare, care sunt programate pentru 2018; |
| --- | --- |

K.

întrucât 12 milioane de femei nu au cărți de identitate naționale și, prin urmare, acestora li se refuză dreptul de a se înregistra pentru a vota la alegeri; întrucât mai multe misiuni ale UE de observare a alegerilor au formulat o serie de recomandări pentru îmbunătățirea procesului electoral pentru alegerile următoare, care sunt programate pentru 2018;

| L. | întrucât Pakistanul a aderat la sistemul SGP+ la 1 ianuarie 2014; întrucât acest sistem ar trebui să ofere un stimulent puternic pentru respectarea principalelor drepturi ale omului și ale muncii, precum și a mediului și a principiilor unei bune guvernări; |
| --- | --- |

L.

întrucât Pakistanul a aderat la sistemul SGP+ la 1 ianuarie 2014; întrucât acest sistem ar trebui să ofere un stimulent puternic pentru respectarea principalelor drepturi ale omului și ale muncii, precum și a mediului și a principiilor unei bune guvernări;

| M. | întrucât UE își menține pe deplin angajamentul pentru continuarea dialogului și a cooperării cu Pakistanul în cadrul Planului de angajament pe cinci ani și al celui care îl va înlocui, |
| --- | --- |

M.

întrucât UE își menține pe deplin angajamentul pentru continuarea dialogului și a cooperării cu Pakistanul în cadrul Planului de angajament pe cinci ani și al celui care îl va înlocui,

| 1. | reiterează opoziția fermă a UE față de pedeapsa cu moartea, în toate cazurile, fără excepție; solicită abolirea universală a pedepsei capitale; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la decizia Pakistanului de ridicare a moratoriului și la ritmul alarmant în care continuă în prezent execuțiile; invită Pakistanul să reinstituie moratoriul, cu obiectivul pe termen lung al abolirii complete a pedepsei cu moartea; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la semnalările privind utilizarea pedepsei cu moartea în Pakistan în urma unor procese viciate, la execuția minorilor și a persoanelor cu afecțiuni mintale, precum și la presupusele cazuri de tortură; invită guvernul să armonizeze dispozițiile privind pedeapsa cu moartea din legislația națională cu legislația și standardele internaționale, inclusiv să suspende execuțiile pentru orice altă infracțiune decât uciderea intenționată, să interzică execuția delincvenților minori și a persoanelor cu afecțiuni mintale și să introducă un moratoriu privind execuțiile pe durata unor căi de atac pendinte; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă faptul că Pakistanul a făcut un pas înapoi în ceea ce privește respectarea drepturilor omului și statul de drept și, în special, regretă creșterea numărului execuțiilor extrajudiciare și actele de intimidare și utilizarea forței împotriva jurnaliștilor, a apărătorilor drepturilor omului, a ONG-urilor și a criticilor guvernului; reamintește obligațiile guvernului pakistanez de a asigura respectarea drepturilor fundamentale; salută adoptarea de către Pakistan a unui Plan de acțiune privind drepturile omului și solicită ca acesta să se concretizeze luând forma unor progrese tangibile; avertizează, în acest sens, profunda preocupare a UE în cazul în care militanții vor continuă să fie victime ale unor astfel de practici și progresele vor întârzia să apară; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își exprimă îngrijorarea cu privire la libertatea largă de acțiune acordată forțelor de securitate și invită guvernul pakistanez să asigure o mai bună supraveghere a acțiunilor lor; îndeamnă autoritățile competente să realizeze o anchetă promptă și imparțială cu privire la decesele survenite în arest, la omorurile comise de forțele de securitate și la acuzațiile de tortură, precum și să urmărească penal autorii execuțiilor extrajudiciare și ai actelor de tortură; |
| --- | --- |

4.

| 5. | deplânge utilizarea în Pakistan a tribunalelor militare, care organizează audieri în secret și au jurisdicție civilă; insistă ca autoritățile pakistaneze să acorde acces observatorilor internaționali și organizațiilor pentru drepturile omului în scopul monitorizării utilizării tribunalelor militare; solicită, de asemenea, trecerea imediată și în mod transparent la instanțe civile independente, în conformitate cu standardele internaționale privind procedurile judiciare; subliniază că resortisanților țărilor terțe aduși în fața justiției trebuie să li se permită accesul la servicii consulare și la protecție consulară; |
| --- | --- |

5.

| 6. | este profund preocupat de utilizarea în continuare a „legislației privind blasfemia” și consideră că acest lucru agravează climatul de intoleranță religioasă; ia act de constatările Curții Supreme a Pakistanului potrivit cărora persoanele acuzate de „blasfemie”„suferă în mod disproporționat și ireparabil” în lipsa unor garanții adecvate împotriva aplicării incorecte sau abuzive a acestor legi; invită, prin urmare, guvernul pakistanez să abroge secțiunile 295-A, 295-B și 295-C din Codul penal și să instituie garanții instituționale și procedurale eficace pentru a preveni utilizarea abuzivă a acuzațiilor de „blasfemie”; invită, de asemenea, guvernul să condamne cu o mai mare fermitate actele celor care iau legea în propriile mâini îndreptate împotriva presupușilor „blasfematori” și îl îndeamnă să nu folosească el însuși o retorică a „blasfemiei”; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită guvernul pakistanez să ia urgent măsuri pentru a proteja viața și drepturile jurnaliștilor și bloggerilor; își exprimă îngrijorarea cu privire la cererea adresată de autoritățile pakistaneze rețelelor de socializare Twitter și Facebook de a furniza informații referitoare la utilizatorii lor în vederea identificării persoanelor suspectate de „blasfemie”; solicită guvernului și parlamentului Pakistanului să modifice Legea din 2016 privind prevenirea infracțiunilor săvârșite prin mijloace electronice și să elimine dispozițiile mult prea cuprinzătoare privind monitorizarea și păstrarea datelor și închiderea site-urilor pe baza unor criterii vagi; solicită, de asemenea, comutarea tuturor pedepselor cu moartea pronunțate în baza unor acuzații de „blasfemie” sau de opoziție politică, inclusiv comutarea sentinței lui Taimoor Raza; solicită, în acest context, președintelui Pakistanului să facă uz de puterea sa de grațiere; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ia act de progresele realizate în punerea în aplicare a Planului de angajament pe cinci ani UE-Pakistan, dar își exprimă speranța ca noul Plan strategic de angajament care va fi finalizat în 2017 să fie ambițios și să contribuie la consolidarea relațiilor dintre UE și Pakistan; |
| --- | --- |

8.

| 9. | îndeamnă guvernul pakistanez să soluționeze, cât mai constructiv și mai rapid posibil, cazul actual al Asiei Bibi; recomandă adoptarea unor măsuri pentru a asigura siguranța dnei Bibi și a familiei acesteia, având în vedere modul în care au fost tratate dintotdeauna victimele acuzate de blasfemie de către justițiari și actori nejudiciari; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reamintește că acordarea statutului SGP+ este supusă unor condiții, iar punerea în aplicare efectivă a convențiilor internaționale este o cerință de bază în cadrul sistemului; îndeamnă guvernul pakistanez să depună toate eforturile în vederea punerii în aplicare a celor 27 de convenții principale și să demonstreze că înregistrează progrese; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia și SEAE să dezbată aceste aspecte cu autoritățile pakistaneze în cadrul dialogului periodic privind drepturile omului; |
| --- | --- |

11.

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre și guvernului și parlamentului Pakistanului. |
| --- | --- |

12.

---

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/113 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/113

---

P8_TA(2017)0269

Situația drepturilor omului în Indonezia

Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la situația drepturilor omului în Indonezia (2017/2724(RSP))

(2018/C 331/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Indonezia, în special cea din 19 ianuarie 2017 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Indonezia, în special cea din 19 ianuarie 2017 (1),

| — | având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare (APC) UE-Indonezia, care a intrat în vigoare la 1 mai 2014 și comunicatul de presă comun din 29 noiembrie 2016 în urma primei reuniuni a comitetului mixt UE-Indonezia în cadrul APC, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare (APC) UE-Indonezia, care a intrat în vigoare la 1 mai 2014 și comunicatul de presă comun din 29 noiembrie 2016 în urma primei reuniuni a comitetului mixt UE-Indonezia în cadrul APC,

| — | având în vedere declarația locală a UE din 9 mai 2017 privind libertatea de religie sau de convingere și libertatea de exprimare, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația locală a UE din 9 mai 2017 privind libertatea de religie sau de convingere și libertatea de exprimare,

| — | având în vedere raportul Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului — Culegere privind Indonezia din 17 februarie 2017 și evaluarea periodică universală (al treilea ciclu), precum și rezumatul comunicărilor părților interesate cu privire la Indonezia din 20 februarie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului — Culegere privind Indonezia din 17 februarie 2017 și evaluarea periodică universală (al treilea ciclu), precum și rezumatul comunicărilor părților interesate cu privire la Indonezia din 20 februarie 2017,

| — | având în vedere declarația din 27 iulie 2016 a purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) cu privire la execuțiile planificate în Indonezia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 27 iulie 2016 a purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) cu privire la execuțiile planificate în Indonezia,

| — | având în vedere al 6-lea Dialog Uniunea Europeană – Indonezia pe tema drepturilor omului din 28 iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere al 6-lea Dialog Uniunea Europeană – Indonezia pe tema drepturilor omului din 28 iunie 2016,

| — | având în vedere Declarația de la Bangkok din 14 octombrie 2016 privind promovarea unui parteneriat global între UE și ASEAN pentru Obiectivele strategice comune, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Bangkok din 14 octombrie 2016 privind promovarea unui parteneriat global între UE și ASEAN pentru Obiectivele strategice comune,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), pe care Indonezia l-a ratificat în 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), pe care Indonezia l-a ratificat în 2006,

| — | având în vedere Convenția din 1987 împotriva torturii și a altor pedepse ori tratamente crude, inumane sau degradante, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția din 1987 împotriva torturii și a altor pedepse ori tratamente crude, inumane sau degradante,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Indonezia este a patra țară ca populație din lume, a treia cea mai mare democrație, cea mai mare țară cu o populație majoritar musulmană și o societate diversă, cuprinzând 255 de milioane de cetățeni de diferite etnii, limbi și culturi; |
| --- | --- |

A.

întrucât Indonezia este a patra țară ca populație din lume, a treia cea mai mare democrație, cea mai mare țară cu o populație majoritar musulmană și o societate diversă, cuprinzând 255 de milioane de cetățeni de diferite etnii, limbi și culturi;

| B. | întrucât Indonezia este un partener important al UE; întrucât relațiile dintre UE și Indonezia, membră a G20, sunt strânse; întrucât UE și Indonezia împărtășesc aceleași valori în ceea ce privește drepturile omului, guvernarea și democrația; |
| --- | --- |

B.

întrucât Indonezia este un partener important al UE; întrucât relațiile dintre UE și Indonezia, membră a G20, sunt strânse; întrucât UE și Indonezia împărtășesc aceleași valori în ceea ce privește drepturile omului, guvernarea și democrația;

| C. | întrucât în 2016 s-a înregistrat un număr fără precedent de atacuri verbale violente și discriminatorii, hărțuiri și declarații virulente împotriva persoanelor LGBTI în Indonezia; întrucât aceste atacuri ar fi fost instigate, direct sau indirect, de oficiali guvernamentali, instituții ale statului și extremiști; întrucât, în plus, natura acestor atacuri s-a agravat în 2017; |
| --- | --- |

C.

întrucât în 2016 s-a înregistrat un număr fără precedent de atacuri verbale violente și discriminatorii, hărțuiri și declarații virulente împotriva persoanelor LGBTI în Indonezia; întrucât aceste atacuri ar fi fost instigate, direct sau indirect, de oficiali guvernamentali, instituții ale statului și extremiști; întrucât, în plus, natura acestor atacuri s-a agravat în 2017;

| D. | întrucât în provincia autonomă cu statut special Aceh, reglementată de legea Sharia, actele sexuale consimțite între parteneri de același sex și relațiile sexuale în afara căsătoriei sunt incriminate și sunt pedepsite cu o sancțiune de până la 100 de lovituri de bici și 100 luni de închisoare; întrucât, în mai 2017, doi tineri condamnați pentru relații sexuale între persoane de același sex au primit o pedeapsă de 85 de lovituri de trestie de zahăr; întrucât dreptul de a nu fi torturat este un drept fundamental și inalienabil; |
| --- | --- |

D.

întrucât în provincia autonomă cu statut special Aceh, reglementată de legea Sharia, actele sexuale consimțite între parteneri de același sex și relațiile sexuale în afara căsătoriei sunt incriminate și sunt pedepsite cu o sancțiune de până la 100 de lovituri de bici și 100 luni de închisoare; întrucât, în mai 2017, doi tineri condamnați pentru relații sexuale între persoane de același sex au primit o pedeapsă de 85 de lovituri de trestie de zahăr; întrucât dreptul de a nu fi torturat este un drept fundamental și inalienabil;

| E. | întrucât în restul Indoneziei homosexualitatea nu este ilegală; întrucât, cu toate acestea, comunitatea LGBTI a fost sub asediu în ultimii ani; |
| --- | --- |

E.

întrucât în restul Indoneziei homosexualitatea nu este ilegală; întrucât, cu toate acestea, comunitatea LGBTI a fost sub asediu în ultimii ani;

| F. | întrucât 141 de bărbați au fost arestați pentru „încălcarea legilor pornografiei” după o descindere a poliției la un club al homosexualilor din Jakarta la 21 mai 2017; |
| --- | --- |

F.

întrucât 141 de bărbați au fost arestați pentru „încălcarea legilor pornografiei” după o descindere a poliției la un club al homosexualilor din Jakarta la 21 mai 2017;

| G. | întrucât, din ianuarie 2016, Curtea Constituțională a Indoneziei analizează o petiție care vizează incriminarea relațiile sexuale homosexuale și în afara căsătoriei; |
| --- | --- |

G.

întrucât, din ianuarie 2016, Curtea Constituțională a Indoneziei analizează o petiție care vizează incriminarea relațiile sexuale homosexuale și în afara căsătoriei;

| H. | întrucât crește intoleranța față de minoritățile religioase în Indonezia, care a devenit posibilă ca urmare a legilor și reglementărilor discriminatorii, inclusiv a legii privind blasfemia, care recunoaște în mod oficial numai șase religii; întrucât, începând din iunie 2017, mai multe persoane au fost condamnate și încarcerate în temeiul legilor privind blasfemia; |
| --- | --- |

H.

întrucât crește intoleranța față de minoritățile religioase în Indonezia, care a devenit posibilă ca urmare a legilor și reglementărilor discriminatorii, inclusiv a legii privind blasfemia, care recunoaște în mod oficial numai șase religii; întrucât, începând din iunie 2017, mai multe persoane au fost condamnate și încarcerate în temeiul legilor privind blasfemia;

| I. | întrucât, în ianuarie 2017, Comisia națională pentru drepturile omului (Komisi Nasional Hak Asaki Manusia) a constatat că în unele provincii, cum ar fi Java de Vest, intoleranța religioasă este mult mai intensă decât în altele, precum și că oficiali ai guvernelor regionale sunt adeseori responsabili fie de tolerarea, fie de săvârșirea în mod direct a abuzurilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în ianuarie 2017, Comisia națională pentru drepturile omului (Komisi Nasional Hak Asaki Manusia) a constatat că în unele provincii, cum ar fi Java de Vest, intoleranța religioasă este mult mai intensă decât în altele, precum și că oficiali ai guvernelor regionale sunt adeseori responsabili fie de tolerarea, fie de săvârșirea în mod direct a abuzurilor;

| J. | întrucât există îngrijorări serioase legate de intimidarea și de violențele împotriva jurnaliștilor; întrucât jurnaliștii ar trebui să aibă acces la întreg teritoriul țării; |
| --- | --- |

J.

întrucât există îngrijorări serioase legate de intimidarea și de violențele împotriva jurnaliștilor; întrucât jurnaliștii ar trebui să aibă acces la întreg teritoriul țării;

| K. | întrucât, potrivit Human Rights Watch, între 2010 și 2015, 49 % dintre fetele cu vârsta de 14 de ani sau sub 14 ani au fost victime ale mutilării genitale; |
| --- | --- |

K.

întrucât, potrivit Human Rights Watch, între 2010 și 2015, 49 % dintre fetele cu vârsta de 14 de ani sau sub 14 ani au fost victime ale mutilării genitale;

| L. | întrucât autoritățile au executat patru traficanții condamnați pentru trafic de droguri în iulie 2016 și au precizat că alți 10 de deținuți condamnați la moarte vor fi executați în 2017, |
| --- | --- |

L.

întrucât autoritățile au executat patru traficanții condamnați pentru trafic de droguri în iulie 2016 și au precizat că alți 10 de deținuți condamnați la moarte vor fi executați în 2017,

| 1. | salută existența unei legături strânse între UE și Indonezia și reafirmă importanța legăturilor politice, economice și culturale puternice și de durată între cele două părți; subliniază importanța dialogului UE-Indonezia privind drepturile omului, permițând un schimb deschis cu privire la drepturile omului și la democrație, care reprezintă, de asemenea, baza APC; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită consolidarea contactelor parlamentare între UE și Indonezia prin care pot fi discutate în mod constructiv diverse aspecte de interes reciproc, inclusiv drepturile omului; invită Parlamentul Indoneziei să consolideze aceste relații interparlamentare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută angajamentul activ al Indoneziei la nivel regional și multilateral; subliniază că Indonezia a fost evaluată recent în contextul evaluării periodice universale în cursul reuniunii Consiliul ONU pentru Drepturile Omului în mai 2017; subliniază că, la fel ca în ciclurile anterioare, Indonezia s-a supus în mod voluntar acestei evaluări; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită autoritățile din provincia autonomă cu statut special Aceh să împiedice continuarea persecutării homosexualilor și să dezincrimineze homosexualitatea prin modificarea Codului său Penal Islamic; condamnă ferm flagelarea celor doi bărbați homosexuali de 20 și de 23 de ani în Aceh, la 22 mai 2017, aceasta fiind prima dată când autoritățile din Aceh flagelează persoane pentru practici homosexuale; condamnă ferm faptul că homosexualitatea este ilegală în temeiul Codului Penal Islamic al provinciei Aceh, care se bazează pe legea Sharia; subliniază că pedepsirea celor doi bărbați este crudă, inumană și degradantă, putând fi considerată tortură în temeiul dreptului internațional; solicită, de asemenea, autorităților să înceteze imediat biciuirea în public; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își exprimă, de asemenea, preocuparea privind creșterea intoleranței față de comunitatea LGBTI din Indonezia în alte regiuni decât provincia autonomă cu statut special Aceh; condamnă ferm faptul că 141 de bărbați au fost arestați după o descindere a poliției într-un club al homosexualilor din Jakarta, la 21 mai 2017, deși homosexualitatea nu este o infracțiune în temeiul Codului penal al Indoneziei; îndeamnă autoritățile și oficialii guvernamentali să se abțină de la declarații publice care sunt discriminatorii față de persoanele LGBTI sau față de alte minorități din această țară; subliniază faptul că poliția are datoria de a pune în aplicare legislația, de a proteja minoritățile vulnerabile și de a nu le persecuta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | respinge afirmația Asociației de Psihiatrie Indoneziene potrivit căreia homosexualitatea și transsexualismul sunt tulburări mintale; solicită autorităților să pună capăt detenției forțate a persoanelor LGBTI și, de asemenea, să pună capăt tuturor formelor de „tratament” care vizează „vindecarea” acestora de homosexualitate, bisexualitate sau identitate transsexuală și să aplice în mod riguros interdicția; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută declarația președintelui Widodo din 19 octombrie 2016 prin care condamnă discriminarea persoanelor LGBTI; solicită președintelui Widodo să își utilizeze poziția cheie pentru a condamna public intoleranța și infracțiunile împotriva persoanelor, minorităților, femeilor și organizațiilor sau grupărilor LGBTI din țară; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită revizuirea legii privind blasfemia, deoarece aceasta pune în pericol minoritățile religioase; sprijină recomandările ONU de abrogare a articolelor 156 și 156(a) din Codul penal, a legii privind prevenirea abuzurilor și defăimării religiei și a legii privind tranzacțiile și datele electronice, precum și retragerea acuzațiilor și încetarea persecuțiilor împotriva celor acuzați de blasfemie; |
| --- | --- |

8.

| 9. | își exprimă îngrijorarea privind creșterea intoleranței față de minoritățile etnice, religioase și sexuale; îndeamnă autoritățile din Indonezia să își continue și să își intensifice eforturile pentru a consolida toleranța religioasă și diversitatea socială; condamnă ferm toate actele de violență, hărțuire și intimidare împotriva minorităților; solicită ca toți cei care comit astfel de infracțiuni să fie trași la răspundere; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își exprimă îngrijorarea cu privire la încălcările grave ale libertății presei; îndeamnă guvernul Indoneziei să insiste ca organismele de stat să adopte o politică de toleranță zero față de abuzurile fizice împotriva jurnaliștilor și să ofere acces liber presei străine în țară; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită autoritățile din Indonezia să abroge toate dispozițiile legale care limitează în mod nejustificat libertățile fundamentale și drepturile omului; invită autoritățile din Indonezia să își revizuiască toate legile și să asigure conformitatea acestora cu obligațiile internaționale ale țării, în special cele privind libertatea de exprimare, de gândire, de conștiință și de religie, egalitatea în fața legii, dreptul la nediscriminare, precum și dreptul de exprimare și de întrunire; |
| --- | --- |

11.

| 12. | este preocupat de informațiile referitoare la persistența violențelor împotriva femeilor, precum și practicilor care aduc prejudicii femeilor, precum mutilarea genitală a femeilor; invită autoritățile din Indonezia să-și pună în aplicare legislația privind violența împotriva femeilor, să sancționeze toate formele de violență sexuală și să legifereze în vederea eliminării inegalității de gen și a emancipării femeilor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută suspendarea execuțiilor persoanelor condamnate la moarte pentru trafic de droguri până la revizuirea cazurilor lor; îndeamnă guvernul Indoneziei să oprească în continuare toate aceste execuții și să judece din nou aceste cazuri în conformitate cu standardele internaționale; solicită aplicarea imediată a unui moratoriu privind utilizarea pedepsei cu moartea în vederea abolirii pedepsei cu moartea; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită guvernul Indoneziei să își îndeplinească toate obligațiile și să respecte și să protejeze drepturile și libertățile consacrate în PIDCP; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului Indoneziei, Secretarului General al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), Comisiei Interguvernamentale pentru drepturile omului a ASEAN și Consiliului ONU pentru Drepturile Omului. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0002.

---

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/116 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/116

---

P8_TA(2017)0270

Punerea în aplicare a Fondului european pentru investiții strategice

Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la punerea în aplicare a Fondului european pentru investiții strategice (2016/2064(INI))

(2018/C 331/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 165 și 166 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 165 și 166 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 14, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 14,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2015 privind Fondul european pentru investiții strategice, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european de proiecte de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 – Fondul european pentru investiții strategice (1) (Regulamentul privind FEIS), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2015 privind Fondul european pentru investiții strategice, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european de proiecte de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 – Fondul european pentru investiții strategice (1) (Regulamentul privind FEIS),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 31 mai 2016 către Parlamentul European, Consiliu și Curtea de Conturi Europeană privind gestionarea Fondului de garantare al Fondului european pentru investiții strategice în 2015 (COM(2016)0353), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 31 mai 2016 către Parlamentul European, Consiliu și Curtea de Conturi Europeană privind gestionarea Fondului de garantare al Fondului european pentru investiții strategice în 2015 (COM(2016)0353),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 1 iunie 2016 către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Europa investește din nou – Bilanțul Planului de investiții pentru Europa și etapele următoare” (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 1 iunie 2016 către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Europa investește din nou – Bilanțul Planului de investiții pentru Europa și etapele următoare” (COM(2016)0359),

| — | având în vedere raportul anual al Băncii Europene de Investiții pentru Parlamentul European și Consiliu privind finanțarea din partea Grupului BEI și operațiunile de investiții în cadrul FEIS pentru 2015 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual al Băncii Europene de Investiții pentru Parlamentul European și Consiliu privind finanțarea din partea Grupului BEI și operațiunile de investiții în cadrul FEIS pentru 2015 (2),

| — | având în vedere evaluarea documentului de lucru al Comisiei (SWD(2016)0297), evaluarea funcționării Fondului european pentru investiții strategice (FEIS) de către Banca Europeană de Investiții (3), auditul ad-hoc privind aplicarea Regulamentului (UE) nr. 2015/1017 realizat de Ernst and Young (4) și avizul Curții de Conturi Europene (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea documentului de lucru al Comisiei (SWD(2016)0297), evaluarea funcționării Fondului european pentru investiții strategice (FEIS) de către Banca Europeană de Investiții (3), auditul ad-hoc privind aplicarea Regulamentului (UE) nr. 2015/1017 realizat de Ernst and Young (4) și avizul Curții de Conturi Europene (5),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1316/2013 și (UE) 2015/1017 în ceea ce privește prelungirea duratei Fondului european pentru investiții strategice și introducerea unor îmbunătățiri tehnice ale fondului și ale Platformei europene de consiliere în materie de investiții (COM(2016)0597), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1316/2013 și (UE) 2015/1017 în ceea ce privește prelungirea duratei Fondului european pentru investiții strategice și introducerea unor îmbunătățiri tehnice ale fondului și ale Platformei europene de consiliere în materie de investiții (COM(2016)0597),

| — | având în vedere Acordul de la Paris adoptat la cea de-a 21-a Conferință a părților (COP 21) la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), organizată la Paris, Franța, în decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris adoptat la cea de-a 21-a Conferință a părților (COP 21) la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), organizată la Paris, Franța, în decembrie 2015,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (6),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (7),

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru afaceri economice și monetare, desfășurate în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru afaceri economice și monetare, desfășurate în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru afaceri economice și monetare, precum și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru transport și turism, Comisiei pentru comerț internațional, Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, Comisiei pentru dezvoltare regională și Comisiei pentru cultură și educație (A8-0200/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru afaceri economice și monetare, precum și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru transport și turism, Comisiei pentru comerț internațional, Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, Comisiei pentru dezvoltare regională și Comisiei pentru cultură și educație (A8-0200/2017),

| 1. | ia act de decalajul semnificativ în materie de investiții din Europa, pe care Comisia îl estimează la cel puțin 200-300 de miliarde EUR pe an; subliniază, în special, în acest context, necesitățile de finanțare cu risc ridicat din Europa, îndeosebi în domeniile finanțării IMM-urilor, a cercetării și dezvoltării (C-D), a TIC și infrastructurilor de transport, comunicații și energetice, care sunt necesare pentru a sprijini dezvoltarea economică favorabilă incluziunii; este preocupat de faptul că cele mai recente date privind conturile naționale nu indică nicio creștere a investițiilor de la lansarea Fondului european pentru investiții strategice (FEIS), ceea ce generează îngrijorări legate de faptul că, dacă nu se schimbă nimic, creșterea economică modestă și ratele ridicate ale șomajului, în special în rândul tinerilor și al noilor generații, vor persista; subliniază că eliminarea acestui decalaj în materie de investiții prin crearea unui mediu favorabil investițiilor în anumite domenii strategice este esențială pentru relansarea creșterii, combaterea șomajului, promovarea dezvoltării unei industrii puternice, durabile și competitive și atingerea obiectivelor de politici ale UE pe termen lung; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază rolul jucat de FEIS în ceea ce privește soluționarea dificultăților și înlăturarea obstacolelor din calea finanțării, precum și implementarea unor investiții strategice, transformatoare și productive care oferă un nivel ridicat de valoare adăugată economiei, mediului înconjurător și societății, reformarea și modernizarea economiilor statelor membre, generarea de creștere și de locuri de muncă pentru care nu se obține finanțare de pe piață în pofida fezabilității economice, precum și încurajarea investițiilor private în toate regiunile UE; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește rolul Parlamentului, astfel cum este prevăzut în regulament, în special în ceea ce privește monitorizarea punerii în aplicare a FEIS; recunoaște, cu toate acestea, că este prea devreme să se finalizeze o evaluare cuprinzătoare bazată pe dovezi a funcționării FEIS și a impactul acestuia asupra economiei UE, însă este de părere că este esențială o evaluare preliminară, bazată pe datele cuprinzătoare privind proiectele selectate și respinse și deciziile aferente, pentru a se identifica posibile domenii de ameliorare pentru FEIS 2.0 și pentru perioada ulterioară; invită Comisia să prezinte o evaluare cuprinzătoare imediat ce informațiile respective devin disponibile; |
| --- | --- |

3.

Adiționalitate

| 4. | reamintește că obiectivul FEIS este să asigure adiționalitate contribuind la remedierea disfuncționalităților pieței sau a situațiilor de investiții suboptime, sprijinind operațiuni care nu ar fi putut fi realizate, sau nu ar fi putut fi realizate în aceeași măsură, în cadrul instrumentelor financiare existente ale Uniunii sau prin intermediul unor surse private, fără implicarea FEIS; observă, cu toate acestea, că este necesară o clarificare suplimentară a conceptului de adiționalitate; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că, deși se străduiesc să creeze locuri de muncă, creștere durabilă, coeziune economică, socială și teritorială conform obiectivelor generale prevăzute la articolul 9 din Regulamentul privind FEIS, se consideră că proiectele susținute de FEIS oferă adiționalitate în cazul în care comportă un risc ce corespunde activităților speciale ale BEI, astfel cum sunt definite la articolul 16 din Statutul BEI și în orientările BEI privind politica aferentă riscului de credit; reamintește că proiectele sprijinite de FEIS au, de regulă, un profil de risc mai ridicat decât proiectele sprijinite prin operațiunile normale ale BEI; subliniază că proiectele BEI care au un risc mai scăzut decât riscul minim al activităților speciale ale BEI pot să fie și ele sprijinite de FEIS numai dacă este necesară utilizarea garanției UE pentru asigurarea adiționalității; |
| --- | --- |

5.

| 6. | remarcă faptul că, deși toate proiectele aprobate în cadrul FEIS sunt prezentate ca „activități speciale”, o evaluare independentă a constatat că unele proiecte ar fi putut fi finanțate fără utilizarea garanției UE; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită Comisiei, în cooperare cu BEI și cu structurile de guvernanță ale FEIS, să întocmească un inventar al tuturor finanțărilor BEI garantate de UE care intră sub incidența criteriilor adiționalității și să ofere explicații clare și cuprinzătoare cu privire la dovezile care atestă că acestea nu ar fi putut fi realizate prin alte mijloace; |
| --- | --- |

7.

| 8. | observă că ar putea să apară o contradicție între obiectivele calitative și cantitative ale FEIS, în sensul că, pentru a atinge obiectivul de atragere de investiții private, BEI ar putea să finanțeze proiecte mai puțin riscante în cazul în care există deja un interes din partea investitorilor; îndeamnă BEI și structurile de guvernanță ale FEIS să implementeze o adiționalitate reală, astfel cum este definită la articolul 5 din Regulamentul privind FEIS, și să asigure că disfuncționalitățile pieței și situațiile sub nivelul optim sunt tratate integral; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită BEI să garanteze transparența în gestionarea fondurilor, precum și în ceea ce privește originea eventualelor contribuții publice, private și ale părților terțe și să ofere date concrete, inclusiv privind proiectele specifice și investitorii străini, și subliniază cerințele de raportare către Parlament prevăzute în Regulamentul privind FEIS; reamintește că toți posibilii contribuitori viitori din țări terțe trebuie să respecte toate normele UE privind achizițiile publice, dreptul muncii și reglementările de mediu și se așteaptă să se respecte pe deplin criteriile sociale și de mediu aplicabile proiectelor BEI în deciziile de finanțare a proiectelor FEIS; |
| --- | --- |

9.

Tabelul comparativ și selecția proiectelor

| 10. | constată că, astfel cum se prevede în regulament, înainte să fie selectate pentru sprijin din partea FEIS, proiectele trebuie să treacă prin procese de verificare prealabilă și decizionale atât în structurile de guvernanță ale BEI, cât și în cele ale FEIS; observă că promotorii de proiecte și-au exprimat dorința de a beneficia de feedback rapid și de transparență sporită atât în legătură cu criteriile de selecție, cât și cu cuantumul și tipul/tranșa de posibil sprijin din partea FEIS; solicită o mai mare claritate, pentru a încuraja și mai mult promotorii de proiecte să solicite sprijin din partea FEIS, inclusiv prin punerea tabloului de bord la dispoziția solicitanților de finanțare din partea FEIS; solicită ca procesul decizional să devină mai transparent în ceea ce privește criteriile de selecție și sprijinul financiar și să fie accelerat, asigurând totodată în continuare îndeplinirea în mod riguros a obligației de diligență cu scopul de a proteja resursele UE; subliniază că, pentru a simplifica procesul de evaluare, în special pentru platformele de investiții, ar trebui să se încurajeze o obligație de diligență comună din partea BEI și a băncilor naționale de promovare (BNP) sau o delegare de competențe din partea BEI către BNP; |
| --- | --- |

10.

| 11. | consideră că criteriile conform cărora sunt evaluate proiectele și contrapărțile eligibile ar necesita o clarificare suplimentară; solicită informații suplimentare de la organele de conducere ale FEIS cu privire la evaluările efectuate asupra tuturor proiectelor aprobate în mod corespunzător în cadrul FEIS, în special în ceea ce privește adiționalitatea, contribuția acestora la creșterea economică și capacitatea lor de a crea locuri de muncă, astfel cum se definește în regulament; solicită, în ceea ce privește contrapărțile eligibile, ca pentru acest tip de entități să se impună norme stricte privind guvernanța corporativă atunci când doresc să devină parteneri acceptabili ai FEIS din perspectiva principiilor UE și a standardelor Organizației Internaționale a Muncii (OIM); |
| --- | --- |

11.

| 12. | reamintește faptul că tabelul comparativ este un instrument prin care Comitetul de investiții (CI) prioritizează utilizarea garanției UE pentru operațiunile care prezintă punctaje și valoare adăugată mai ridicate și că acesta trebuie utilizat în mod corespunzător de către CI; intenționează să evalueze dacă tabelul comparativ și indicatorii acestuia sunt consultați, aplicați și utilizați în mod corespunzător; solicită aplicarea corespunzătoare a criteriilor de selecție și îmbunătățirea transparenței acestui proces; reamintește că, în conformitate cu anexa la prezentul regulament, CI trebuie să atribuie o importanță egală fiecărui pilon al tabelului comparativ atunci când stabilește prioritatea proiectelor, indiferent dacă pilonul respectiv atribuie un punctaj numeric sau dacă este compus din indicatori calitativi și cantitativi fără punctaj; regretă că pilonul 3, care este relevant pentru aspectele tehnice ale proiectelor, a primit în tabelul comparativ actual aceeași pondere precum pilonii 1 și 2, care se referă la rezultatele dorite mai importante; critică faptul că BEI admite ea însăși că experții CI utilizează cel de-al 4-lea pilon doar în scop informativ, nu și pentru procesul decizional; solicită ca tabelele comparative să fie făcute publice după adoptarea deciziei finale privind un proiect, excluzându-se informațiile sensibile din punct de vedere comercial; |
| --- | --- |

12.

| 13. | recunoaște că poate să fie nevoie de câțiva ani pentru a se pregăti proiecte noi și inovatoare, că BEI se află sub presiunea de a atinge obiectivul de 315 miliarde EUR și, prin urmare, nu a avut altă opțiune decât să lanseze activitățile FEIS imediat; este preocupat, totuși, de faptul că, la punerea în aplicare a FEIS, BEI s-a folosit până acum de propriul flux de proiecte care conține, în mare măsură, proiecte cu un risc mai redus, reducând astfel propria sa finanțare convențională; își exprimă temerea că FEIS nu asigură finanțare complementară pentru proiecte inovatoare cu risc ridicat; subliniază că, dacă un proiect este calificat drept activitate specială, aceasta nu înseamnă neapărat că este riscant; totuși, clasificarea ca activitate specială ar putea proveni și din faptul că finanțarea proiectului a fost structurată în mod artificial ca fiind riscantă, ceea ce înseamnă că proiectele cu risc foarte scăzut pot și ele să ajungă cu ușurință proiecte cu risc ridicat; subliniază faptul că criteriile proiectului nu ar trebui să fie relaxate doar pentru atingerea unui obiectiv politic de 315 miliarde EUR în investiții mobilizate; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită BEI să furnizeze o estimare a capacității sale potențiale anuale de creditare pe termen mediu, luând în considerare FEIS și posibilele evoluții în materie de reglementare, și să își continue propria activitate de creditare la rate de 70-75 de miliarde EUR pe an, folosind profiturile, rambursările din programe etc. și utilizând FEIS ca instrument complementar; ia act de faptul că aceasta ar însemna ca volumul de afaceri al BEI să ajungă la cel puțin 90 de miliarde EUR, în loc de 75 de miliarde EUR în total; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că este important să se discute dacă efectul de pârghie preconizat de 15 este adecvat pentru a permite FEIS să sprijine proiectele de înaltă calitate care prezintă un risc mai ridicat și invită Comisia să furnizeze o evaluare în acest sens; reamintește că efectul de pârghie preconizat de 15 se bazează pe portofoliu și reflectă experiența BEI în materie de finanțare în scopul remedierii disfuncționalităților pieței; solicită evaluarea obiectivelor publice care trebuie îndeplinite de către FEIS, în mod complementar față de cerința legată de volum; sugerează să se țină cont, de asemenea, de obiectivele Uniunii stabilite în cadrul Conferinței de la Paris privind schimbările climatice (COP21); invită BEI să prezinte efectul de pârghie obținut până în prezent, împreună cu metoda de calcul de bază; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază faptul că proiectele la scară mică întâmpină adesea dificultăți în accesarea finanțării de care au nevoie; ia act cu îngrijorare de faptul că se pretinde că proiectele mici sunt neeligibile și sunt descurajate să solicite finanțare FEIS din cauza dimensiunilor lor; atrage atenția asupra impactului semnificativ pe care un proiect mic l-ar putea avea totuși la nivel național sau regional; subliniază că este necesar să se consolideze asistența tehnică oferită de Platforma europeană de consiliere în materie de investiții (EIAH), care are un rol esențial în consilierea și acompanierea promotorilor de proiecte de mică anvergură în structurarea și gruparea proiectelor prin intermediul unor platforme de investiții sau acorduri-cadru; solicită Comitetului director să analizeze această chestiune și să prezinte propuneri pentru a remedia această situație; |
| --- | --- |

16.

Diversificarea sectorială

| 17. | subliniază faptul că FEIS este un instrument bazat pe cerere, care ar trebui, totuși, să se orienteze în funcție de obiectivele politice stabilite în regulament și definite de către Comitetul director; solicită intensificarea și extinderea activităților de informare către sectoarele care au o cerere nesatisfăcută de investiții, dar care nu au putut utiliza pe deplin FEIS; observă, în acest sens, că la nivel macroeconomic european ar trebui luate mai multe măsuri pentru a stimula cererea; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută faptul că toate sectoarele definite în Regulamentul privind FEIS au fost acoperite de finanțarea FEIS; subliniază însă că anumite sectoare sunt subreprezentate, în special sectoarele infrastructurii sociale, sănătății și educației, cărora le-a fost alocat doar 4 % din finanțarea aprobată de FEIS; observă că acest lucru poate fi cauzat de o varietate de motive, de exemplu, din cauza faptului că este posibil ca anumite sectoare să sufere ca urmare a lipsei de experiență și de cunoștințe tehnice sau să nu știe cum să acceseze FEIS, sau din cauză că ofereau deja, la declanșarea FEIS, oportunități de investiții mai bune din perspectiva proiectelor pregătite și rentabile; invită BEI, în acest context, să discute despre modalitățile de a îmbunătăți diversificarea sectorială, corelând-o cu obiectivele stabilite în regulament, precum și despre posibilitatea ca sprijinul FEIS să se extindă și la alte sectoare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reamintește că acordul COP21 privind schimbările climatice aprobat de UE implică o tranziție majoră către investițiile sustenabile pe care FEIS ar trebui să o sprijine pe deplin; subliniază că investițiile FEIS ar trebui să fie compatibile cu acest angajament; subliniază că este necesară consolidarea raportării privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atrage atenția asupra necesității de a spori procentajul de resurse destinate proiectelor pe termen lung, cum ar fi rețelele de telecomunicații, sau proiectelor prezentând un risc destul de ridicat, asociat în general noilor tehnologii emergente mai avansate; constată că investițiile în infrastructura de bandă largă și în rețelele 5G, în securitatea cibernetică, în digitalizarea economiei tradiționale, în domeniul microelectronicii, în calculul de înaltă performanță (HPC) ar putea reduce și mai mult decalajul digital; |
| --- | --- |

20.

| 21. | regretă lipsa limitelor pentru concentrarea geografică în faza inițială; reamintește că sectorul transporturilor a avut cea mai mare contribuție la FEIS, de 2,2 miliarde EUR din totalul de 8 miliarde EUR, reprezentând mai mult de 25 % din totalul fondului de garantare; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că sectorul transporturilor a primit doar 13 % din totalul investițiilor mobilizate și puse la dispoziție până acum în cadrul componentei pentru infrastructură și inovare a FEIS, procentaj extrem de mic în comparație cu limita de 30 % stabilită pentru fiecare sector; solicită comitetului de investiții să acorde o atenție deosebită proiectelor din sectorul transporturilor, având în vedere că acestea sunt foarte puțin reprezentate în portofoliul de investiții și că transportul are un rol important pentru dezvoltarea economică și siguranța cetățenilor; |
| --- | --- |

21.

Guvernanță

| 22. | constată că structurile de guvernanță ale FEIS au fost puse în aplicare pe deplin în cadrul BEI; consideră că, pentru a îmbunătăți eficiența și gradul de responsabilitate al FEIS, ar trebui să se discute opțiunile pentru a separa complet structura de guvernanță a FEIS de cea a BEI; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reamintește că directorul executiv este responsabil de gestionarea curentă a FEIS, de pregătirea și prezidarea reuniunilor CI și de reprezentarea externă; reamintește faptul că directorul executiv este asistat de directorul executiv adjunct; regretă faptul că, în practică, rolurile respective, în special cel al directorului executiv adjunct, nu au fost identificate în mod clar; invită BEI să reflecteze la definirea mai clară a sarcinilor directorului executiv și ale directorului executiv adjunct, pentru a asigura transparența și responsabilitatea; consideră că este important ca directorul executiv, asistat de directorul executiv adjunct, să stabilească în continuare ordinea de zi a ședințelor CI; propune, în plus, ca directorul executiv să elaboreze proceduri pentru soluționarea potențialelor conflicte de interese în cadrul CI, să raporteze Comitetului director (CD), să propună sancțiuni pentru încălcări, precum și mijloacele de punere în aplicare a acestora; consideră că autoritatea directorului executiv și a directorului executiv adjunct în îndeplinirea acestor sarcini ar fi consolidată dacă aceștia s-ar bucura de o mai mare autonomie față de BEI; în consecință, invită BEI să analizeze opțiunile pentru a crește independența directorului executiv și a directorului executiv adjunct; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reamintește că experții CI răspund de selectarea proiectelor FEIS, de acordarea garanției UE și de aprobarea operațiunilor cu platformele de investiții și cu bănci naționale de promovare (BNP) sau instituții; reamintește, de asemenea, că aceștia sunt independenți; este preocupat, prin urmare, de conflictele de interese evidențiate printre membrii CI, care trebuie evitate pe viitor, în toate situațiile; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că selecția proiectelor nu este suficient de transparentă; subliniază că BEI ar trebui să aducă îmbunătățiri în ceea ce privește divulgarea informațiilor cu privire la proiectele pe care le aprobă în cadrul FEIS, cu justificarea adecvată a adiționalității și cu tabelul comparativ, precum și cu privire la contribuția proiectelor la atingerea obiectivelor FEIS, punând un accent deosebit pe impactul preconizat al operațiunilor FEIS asupra decalajului în materie de investiții existent în Uniune; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită BEI să reflecteze cu privire la modalitățile în care s-ar putea îmbunătăți cooperarea dintre CI, prin intermediul directorului executiv și al CD; consideră că este important ca directorul executiv să participe în continuare la reuniunile CD, ceea ce i-ar permite acestuia să informeze CD cu privire la activitățile viitoare; |
| --- | --- |

26.

| 27. | propune discutarea mijloacelor de consolidare a transparenței structurilor de guvernanță ale FEIS față de Parlament și adăugarea unui nou membru titular al CD numit de Parlament; îndeamnă organismele de guvernanță ale FEIS să facă schimb de informații cu Parlamentul de manieră proactivă; |
| --- | --- |

27.

Băncile naționale de promovare

| 28. | reamintește faptul că, datorită cunoștințelor lor de specialitate, BNP sunt esențiale pentru succesul FEIS, având în vedere apropierea și familiaritatea cu piețele locale; constată că sinergiile nu au fost exploatate până acum în măsura necesară; observă că există riscul ca instituțiile locale să fie eliminate din joc de către BEI și invită BEI să își îmbunătățească capacitatea de a atrage parteneri de la nivel național și regional; solicită BEI să sprijine consolidarea structurilor bancare publice existente, în scopul de a facilita de manieră activă schimbul de bune practici și cunoștințe despre piață între aceste instituții; consideră, în acest sens, că BNP ar trebui să își propună să încheie acorduri de colaborare cu Fondul european de investiții (FEI); recunoaște că FEIS și BEI sunt din ce în ce mai dispuse să adopte mai multe tranșe inferioare/subordonate cu BNP și le îndeamnă să continue să facă acest lucru; invită Comisia și BEI să discute în ce măsură ar fi utilă punerea la dispoziția CD a cunoștințelor de specialitate ale BNP; |
| --- | --- |

28.

Platformele de investiții

| 29. | reamintește că ar trebui să se ofere posibilitatea investițiilor diversificate, cu o orientare tematică sau geografică, prin sprijinirea finanțării și prin comasarea proiectelor și fondurilor din diferite surse; remarcă cu preocupare faptul că prima platformă de investiții a fost înființată doar în al treilea trimestru din 2016 și că această întârziere afectează atât oportunitatea proiectelor la scară mică de a beneficia de FEIS, cât și dezvoltarea unor proiecte transfrontaliere; subliniază necesitatea simplificării normelor pentru crearea de platforme de investiții; solicită BEI și Platformei europene de consiliere în materie de investiții (EIAH) să promoveze utilizarea platformelor de investiții ca o modalitate de realizare a diversificării geografice și tematice a investițiilor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | îndeamnă organismele de guvernanță ale FEIS să acorde o mai mare atenție platformelor de investiții în vederea maximizării beneficiilor pe care acestea le pot aduce în depășirea obstacolelor în calea investițiilor, în special în statele membre cu piețe financiare mai puțin dezvoltate; invită BEI să furnizeze părților interesate, inclusiv organismelor naționale, locale și regionale, mai multe informații cu privire la platforme și cu privire la condițiile și la criteriile de înființare a acestora; recunoaște rolul autorităților locale și regionale în identificarea proiectelor strategice și încurajează participarea acestora; |
| --- | --- |

30.

| 31. | propune o discuție cu privire la mijloacele suplimentare de promovare a platformelor de investiții, de exemplu prin acordarea de prioritate aprobării proiectelor prezentate prin intermediul unei platforme, gruparea proiectelor mai mici și a contractelor de grup, precum și instituirea unor mecanisme de finanțare a grupărilor de contracte; consideră că platformele transnaționale ar trebui promovate în mod special, deoarece multe proiecte energetice și digitale au o dimensiune transnațională; |
| --- | --- |

31.

Instrumente financiare

| 32. | reamintește că BEI a dezvoltat noi instrumente financiare pentru FEIS în scopul de a furniza produse personalizate pentru finanțarea cu grad ridicat de risc; îndeamnă BEI să își mărească în continuare valoarea adăugată, concentrându-se pe produse financiare mai riscante, precum finanțările subordonate și instrumentele de pe piața de capital; își exprimă preocuparea cu privire la criticile formulate de promotorii de proiecte, conform cărora instrumentele de finanțare puse la dispoziție nu sunt compatibile cu necesitățile proiectelor lor (proiectele cu risc ridicat au deseori nevoie de un avans pentru a demara investițiile și nu de sume mai mici în fiecare an), și de investitorii care subliniază faptul că nu sunt, în prezent, în măsură să participe la finanțarea FEIS din cauza lipsei de instrumente de capital privat corespunzătoare; invită BEI să examineze această chestiune împreună cu promotorii de proiecte și cu investitorii; de asemenea, invită BEI să exploreze modul în care dezvoltarea obligațiunilor ecologice poate maximiza potențialul FEIS în finanțarea de proiecte care au beneficii pozitive pentru mediu și/sau climă; |
| --- | --- |

32.

Diversificarea geografică

| 33. | salută faptul că, până la sfârșitul anului 2016, toate cele 28 de țări au primit finanțare din FEIS; observă însă cu preocupare că, la 30 iunie 2016, UE-15 primiseră 91 %, în timp ce UE-13 beneficiaseră de numai 9 % din sprijinul FEIS; regretă că de sprijinul FEIS a beneficiat, în principal, doar un număr limitat de țări, unde decalajele în materie de investiții sunt deja sub media UE; observă că în țările beneficiare există adeseori inegalități în ceea ce privește distribuția geografică a proiectelor finanțate din FEIS; consideră că există un risc de concentrare teritorială și subliniază că este necesar să se acorde mai multă atenție regiunilor mai puțin dezvoltate din toate cele 28 de state membre; invită BEI să asigure în continuare asistență acelor țări și regiuni care au beneficiat în mai mică măsură de finanțare din partea FEIS; |
| --- | --- |

33.

| 34. | recunoaște că există o legătură între PIB și numărul de proiecte aprobate; recunoaște că statele membre mai mari sunt în măsură să profite de piețele de capital mai dezvoltate și, prin urmare, sunt mai susceptibile să beneficieze de un instrument orientat spre piață, precum FEIS; subliniază faptul că sprijinul mai scăzut acordat de FEIS în EU-13 poate fi atribuit și altor factori, precum dimensiunea redusă a proiectelor, poziția geografică periferică a unei anumite regiuni și concurența din partea fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI); observă cu preocupare, cu toate acestea, beneficiile disproporționate pentru anumite țări și subliniază necesitatea de a diversifica și mai mult distribuția geografică, în special în sectoare esențiale, de exemplu prin îmbunătățirea productivității și a sustenabilității economiilor, punând accentul în mod deosebit pe dezvoltarea tehnologică; solicită Comisiei să investigheze și să cartografieze în continuare motivele distribuției geografice actuale; |
| --- | --- |

34.

Platforma europeană de consiliere în materie de investiții (EIAH)

| 35. | acordă o importanță deosebită funcționării EIAH; consideră că misiunea acesteia de a acționa ca punct de contact unic pentru consiliere cuprinzătoare și asistență tehnică pe parcursul tuturor etapelor din ciclul de viață al proiectului constituie, în mare măsură, un răspuns la nevoia din ce în ce mai mare a autorităților și promotorilor de sprijin sub forma asistenței tehnice; |
| --- | --- |

35.

| 36. | este mulțumit de faptul că EIAH funcționează efectiv din septembrie 2015, trecând printr-o etapă rapidă de implementare; ia act de faptul că, din cauza scurtei sale existențe și din cauza lipsei de personal din faza inițială, nu toate serviciile oferite de EIAH au fost dezvoltate complet și activitatea s-a axat mai ales pe oferirea de sprijin pentru dezvoltarea și structurarea proiectelor, consultanță în materie de politici și selecție de proiecte; subliniază că este necesar ca EIAH să recruteze experți din diverse domenii pentru a-și orienta mai bine activitățile de consiliere, comunicare și sprijin către sectoarele care nu utilizează FEIS la capacitatea sa maximă; |
| --- | --- |

36.

| 37. | este convins că EIAH are potențialul de a juca un rol important în rezolvarea multora dintre deficiențele implementării FEIS; este ferm convins că, pentru a realiza acest lucru, EIAH trebuie să adopte o atitudine mai proactivă în furnizarea de asistență în domenii precum instituirea platformelor de investiții, având în vedere și importanța acestora din urmă în finanțarea proiectelor mai mici; subliniază, de asemenea, rolul EIAH în oferirea de consiliere pentru combinarea altor surse de finanțare din partea Uniunii cu FEIS; |
| --- | --- |

37.

| 38. | consideră, în mod similar, că EIAH poate să contribuie în mod activ la diversificarea geografică și sectorială, nu numai prin acoperirea tuturor regiunilor și a mai multor sectoare în furnizarea serviciilor sale, ci și acordând asistență BEI pentru lansarea de operațiuni; consideră că EIAH poate juca un rol important prin contribuția la obiectivul de coeziune economică, socială și teritorială; |
| --- | --- |

38.

| 39. | reamintește că Regulamentul privind FEIS conferă EIAH un mandat de mobilizare a cunoștințelor locale în vederea facilitării sprijinului FEIS la nivelul întregii Uniunii; este de părere că sunt necesare îmbunătățiri semnificative în acest domeniu, îndeosebi o cooperare consolidată cu instituțiile naționale competente; acordă o mare importanță furnizării de servicii la nivel local, inclusiv pentru a ține seama de situațiile specifice și de necesitățile locale, în special în țările care nu au experiența instituțiilor naționale de promovare (INP) sau a BNP; consideră că, pentru a se ține cont de aceasta, ar trebui să se îmbunătățească legăturile cu alți furnizori locali; |
| --- | --- |

39.

| 40. | se așteaptă ca EIAH să își încheie procesele de recrutare și să ajungă fără nicio altă întârziere la completarea schemei de personal; își exprimă îndoiala, cu toate acestea, că nivelul prevăzut al personalului va fi suficient pentru ca EIAH să ofere serviciile de consiliere necesare și să facă față unui volum de muncă sporit, precum și unui mandat mai extins; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază că EIAH trebuie să sporească vizibilitatea serviciilor sale, să îmbunătățească comunicarea și să sporească gradul de conștientizare și de înțelegere cu privire la activitățile sale în rândul părților interesate ale EIAH; consideră că ar trebui să se utilizeze în acest scop toate canalele de comunicare relevante, inclusiv la nivel național și local; |
| --- | --- |

41.

Portalul european pentru proiecte de investiții (PEPI)

| 42. | regretă faptul că Portalul european pentru proiecte de investiții (PEPI) a fost lansat de Comisie abia la 1 iunie 2016, la aproape un an de la adoptarea Regulamentului privind FEIS; constată că portalul este acum operațional, cu 139 de proiecte prezentate actualmente, dar consideră că acesta este încă foarte departe de potențialul preconizat în momentul în care a fost adoptat Regulamentul privind FEIS; |
| --- | --- |

42.

| 43. | consideră că PEPI oferă o platformă accesibilă pentru ca promotorii de proiecte să sporească vizibilitatea proiectelor lor de investiții în mod transparent; consideră, cu toate acestea, că cheia succesului portalului este ca acesta să își sporească în mod semnificativ vizibilitatea, pentru a fi general recunoscut drept un instrument util, fiabil și eficient, atât de către investitori, cât și de către promotorii de proiecte; îndeamnă Comisia să acționeze cu fermitate în această direcție prin activități de comunicare solide; |
| --- | --- |

43.

| 44. | observă că bugetul UE acoperă în prezent costurile legate de crearea și dezvoltarea, gestionarea, asistența și întreținerea, precum și găzduirea PEPI, în cadrul alocării anuale de 20 de milioane EUR prevăzute pentru EIAH; reamintește, cu toate acestea, că taxele percepute de la promotorii de proiecte privați care își înregistrează proiectele pe portal constituie un venit alocat extern pentru PEPI și în viitor va fi principala sursă de finanțare a acesteia; |
| --- | --- |

44.

Garanția

| 45. | reamintește că Uniunea acordă BEI o garanție irevocabilă și necondiționată pentru operațiuni de finanțare și de investiții în cadrul FEIS; este convins că garanția UE a permis BEI să își asume un risc mai ridicat pentru componenta pentru infrastructură și inovare (IIW) și a permis ca finanțarea IMM-urilor, a întreprinderilor cu capitalizare medie în cadrul programului COSME și a InnovFin cu sprijinul componentei pentru IMM-uri (SMEW) să fie consolidată și concentrată la începutul perioadei; consideră că pragul de 25 de milioane EUR, care pare să fie utilizat de către BEI pentru operațiunile sale normale de creditare, nu ar trebui să fie aplicabil FEIS, în scopul creșterii capacității de finanțare a proiectelor mai mici și al facilitării accesului IMM-urilor și al altor beneficiari potențiali; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pune accent pe faptul că, datorită unei utilizări pe scară largă care reflectă nivelul ridicat al cererii de pe piață, componenta pentru IMM-uri a fost consolidată în continuare cu 500 de milioane EUR din portofoliul de datorie IIW în temeiul cadrului legislativ existent; salută faptul că, datorită flexibilității Regulamentului privind FEIS, finanțarea suplimentară a fost acordată în beneficiul IMM-urilor și al întreprinderilor mici cu capitalizare medie; intenționează să monitorizeze îndeaproape alocarea garanției între cele două componente; constată și faptul că, la 30 iunie 2016, operațiunile semnate în cadrul IIW atingeau doar 9 % din volumul total vizat; |
| --- | --- |

46.

| 47. | reamintește faptul că fondul de garantare al UE este finanțat predominant de la bugetul UE; ține cont de toate evaluările relevante care sugerează că rata curentă de provizionare a fondului de garantare de 50 % pare a fi precaută și prudentă în ceea ce privește acoperirea eventualelor pierderi și că bugetul Uniunii ar fi deja protejat de o rată-țintă ajustată de 35 %; intenționează să analizeze dacă propunerile pentru o rată-țintă mai joasă ar avea repercusiuni asupra calității și naturii proiectelor selectate; subliniază că, până în prezent, nu au existat apeluri care să urmeze unor neîndepliniri ale obligațiilor de plată din partea BEI sau FEI; |
| --- | --- |

47.

Finanțarea viitoare, capacitatea fondului

| 48. | ia act de propunerea Comisiei de prelungire a FEIS atât în ceea ce privește durata, cât și capacitatea financiară, și de faptul că aceasta va avea un impact asupra bugetului UE; își exprimă intenția de a prezenta propuneri alternative de finanțare; |
| --- | --- |

48.

| 49. | reamintește faptul că statele membre au fost invitate să contribuie la FEIS pentru a-i extinde capacitatea, permițându-i astfel să sprijine mai multe investiții cu risc ridicat; regretă faptul că, în pofida considerării acestei investiții drept măsură cu caracter excepțional în sensul articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (8) și al articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (9), statele membre nu au făcut uz de această inițiativă; solicită BEI și Comisiei să informeze dacă au depus între timp eforturi pentru a convinge statele membre să contribuie la FEIS și dacă ar putea fi în măsură să atragă alți investitori; invită Comisia și BEI să își intensifice eforturile în această direcție; |
| --- | --- |

49.

Complementaritățile cu alte surse de finanțare ale UE

| 50. | ia act de faptul că sensibilizarea Comisiei și a BEI cu privire la suprapunerile și concurența dintre FEIS și instrumentele financiare din bugetul UE a condus la adoptarea unor orientări care recomandă combinarea finanțărilor FEIS și ESI; subliniază că orice combinare a finanțărilor din FEIS și din fondurile ESI nu ar trebui în niciun caz să afecteze nivelul și orientarea finanțării acordate de fondurile ESI; atrage atenția, cu toate acestea, asupra diferențelor persistente între criteriile de eligibilitate, reglementări, termenele pentru prezentarea rapoartelor și aplicarea normelor privind ajutoarele de stat, care împiedică utilizarea combinată; salută faptul că aceste aspecte au început să fie abordate de către Comisie în propunerea sa de revizuire a Regulamentului financiar și speră că această revizuire va fi efectuată în timp util, astfel încât să se simplifice combinarea finanțării și să se evite concurența și suprapunerile; consideră că este necesară continuarea eforturilor și că al doilea și al treilea pilon al planului de investiții sunt esențiale în acest sens; |
| --- | --- |

50.

| 51. | sugerează Comisiei să enumere, în rapoartele sale periodice, proiectele care beneficiază de combinarea granturilor din Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) și FEIS; |
| --- | --- |

51.

| 52. | observă că proiectele de infrastructură de transport realizate prin parteneriate public-privat (PPP) ar trebui să se bazeze în general pe principiul „utilizatorul plătește”, pentru a reduce sarcina impusă bugetelor publice și contribuabililor pentru construirea și întreținerea infrastructurii; constată că este important să se coordoneze diferitele tipuri de finanțare din partea UE pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor din cadrul politicii de transport a UE în întreaga Uniune Europeană și să nu se promoveze fondurile de tip PPP în defavoarea fondurilor structurale; |
| --- | --- |

52.

Fiscalitatea

| 53. | este profund preocupat de faptul că, în unele cazuri, BEI a făcut presiuni prin intermediul FEIS pentru a sprijini proiecte care au fost structurate folosindu-se întreprinderi din paradisuri fiscale; îndeamnă BEI și FEI să se abțină de la utilizarea de structuri de evitare a obligațiilor fiscale sau de la implicarea în acestea, în special când este vorba despre sisteme de planificare fiscală agresivă sau practici care nu respectă principiile UE de bună guvernanță în domeniul fiscal, astfel cum sunt prevăzute în legislația aplicabilă a Uniunii, inclusiv în recomandările și comunicările Comisiei; insistă ca niciun proiect sau promotor să nu poată depinde de o persoană sau de o societate care desfășoară activități într-o țară inclusă în viitoarea listă comună a UE a jurisdicțiilor fiscale necooperante; |
| --- | --- |

53.

Comunicare și vizibilitate

| 54. | observă că mulți promotori de proiecte nu sunt la curent cu existența FEIS sau au o imagine insuficient de clară a ceea ce FEIS le poate oferi, a criteriilor de eligibilitate specifice și a măsurilor concrete ce trebuie luate atunci când se solicită finanțare; subliniază că trebuie să se depună mai multe eforturi de sensibilizare cu privire la ceea ce este FEIS, la produsele și serviciile specifice pe care le propune și la rolul platformelor de investiții și al BNP, inclusiv prin asistența tehnică specifică în statele membre care au beneficiat mai puțin de FEIS, în limba oficială a UE vorbită pe teritoriul acestora; |
| --- | --- |

54.

| 55. | solicită traducerea tuturor materialelor informative sau care fac parte din procedura de finanțare în toate limbile statelor membre, pentru a facilita informarea și accesul pe plan local; |
| --- | --- |

55.

| 56. | își exprimă preocuparea cu privire la faptul că ajutorul acordat direct intermediarilor financiari, care sunt apoi răspunzători pentru alocarea fondurilor UE, ar putea conduce la situații în care beneficiarul final nu este conștient că beneficiază de finanțarea FEIS și solicită să se găsească soluții de îmbunătățire a vizibilității FEIS; solicită, așadar, BEI să includă în contractele FEIS o clauză specifică prin care să semnaleze clar promotorului proiectului faptul că finanțarea primită a fost posibilă datorită FEIS/bugetului UE; |
| --- | --- |

56.

Prelungirea

| 57. | recunoaște că FEIS nu va putea probabil să acopere singur – și la scară limitată – deficitul de investiții în Europa, dar că acesta constituie totuși un pilon central al planului de investiții al UE și demonstrează hotărârea UE de a soluționa această problemă; solicită noi propuneri privind modul în care să se stimuleze permanent investițiile în Europa; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Băncii Europene de Investiții, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  JO L 169, 1.7.2015, p. 1.

(2)  http://www.eib.org/attachments/strategies/efsi_2015_report_ep_council_en.pdf

(3)  http://www.eib.org/attachments/ev/ev_evaluation_efsi_en.pdf, September 2016

(4)  Raportul din 14 noiembrie 2016, https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/ey-report-on-efsi_en.pdf

(5)  JO C 465, 13.12.2016, p. 1.

(6)  JO C 268, 14.8.2015, p. 27.

(7)  JO C 195, 12.6.2015, p. 41.

(8)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

(9)  JO L 209, 2.8.1997, p. 6.

---

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/125 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/125

---

P8_TA(2017)0271

Agenda europeană pentru economia colaborativă

Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la o agendă europeană pentru economia colaborativă (2017/2003(INI))

(2018/C 331/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la pregătirea unui act legislativ privind piața unică digitală (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la pregătirea unui act legislativ privind piața unică digitală (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 mai 2016 referitoare la Strategia privind piața unică (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 mai 2016 referitoare la Strategia privind piața unică (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 noiembrie 2016 referitoare la noile oportunități pentru întreprinderile mici din sectorul transporturilor, inclusiv modelele de economie colaborativă (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 noiembrie 2016 referitoare la noile oportunități pentru întreprinderile mici din sectorul transporturilor, inclusiv modelele de economie colaborativă (3),

| — | având în vedere reuniunea Grupului de lucru la nivel înalt al Consiliului privind competitivitatea și creșterea economică din 12 septembrie 2016 și documentul de dezbatere al Președinției (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunea Grupului de lucru la nivel înalt al Consiliului privind competitivitatea și creșterea economică din 12 septembrie 2016 și documentul de dezbatere al Președinției (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iunie 2016 intitulată „O agendă europeană pentru economia colaborativă” (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iunie 2016 intitulată „O agendă europeană pentru economia colaborativă” (COM(2016)0356),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 mai 2016 intitulată „Platforme online și piața unică digitală – Oportunități și provocări pentru Europa” (COM(2016)0288), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 mai 2016 intitulată „Platforme online și piața unică digitală – Oportunități și provocări pentru Europa” (COM(2016)0288),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2015 intitulată „Ameliorarea pieței unice: mai multe oportunități pentru cetățeni și pentru întreprinderi” (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2015 intitulată „Ameliorarea pieței unice: mai multe oportunități pentru cetățeni și pentru întreprinderi” (COM(2015)0550),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 mai 2015 intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 mai 2015 intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” (COM(2015)0192),

| — | având în vedere Consiliul Competitivitate din 29 septembrie 2016 și rezultatul acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Consiliul Competitivitate din 29 septembrie 2016 și rezultatul acestuia,

| — | având în vedere Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (5) („Directiva privind serviciile”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (5) („Directiva privind serviciile”),

| — | având în vedere Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă („Directiva privind comerțul electronic”) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă („Directiva privind comerțul electronic”) (6),

| — | având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori care modifică Directiva 84/450/CEE a Consiliului, Directivele 97/7/CE, 98/27/CE și 2002/65/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului („Directiva privind practicile comerciale neloiale”) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori care modifică Directiva 84/450/CEE a Consiliului, Directivele 97/7/CE, 98/27/CE și 2002/65/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului („Directiva privind practicile comerciale neloiale”) (7),

| — | având în vedere Directiva 2009/136/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 de modificare a Directivei 2002/22/CE privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile de comunicații electronice, a Directivei 2002/58/CE privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice și a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/136/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 de modificare a Directivei 2002/22/CE privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile de comunicații electronice, a Directivei 2002/58/CE privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice și a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (8),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 25 mai 2016 referitor la orientările privind punerea în aplicare a Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale (SWD(2016)0163), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 25 mai 2016 referitor la orientările privind punerea în aplicare a Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale (SWD(2016)0163),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (9),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 decembrie 2016 intitulat „Economia colaborativă și platformele online: o viziune comună a orașelor și a regiunilor” (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 decembrie 2016 intitulat „Economia colaborativă și platformele online: o viziune comună a orașelor și a regiunilor” (10),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 decembrie 2016 referitor la economia colaborativă (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 decembrie 2016 referitor la economia colaborativă (11),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și Comisiei pentru transport și turism (A8-0195/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și Comisiei pentru transport și turism (A8-0195/2017),

| A. | întrucât economia colaborativă a cunoscut o creștere rapidă în ultimii ani în privința utilizatorilor, tranzacțiilor și veniturilor, remodelând modul în care sunt furnizate produsele și serviciile și concurând cu modelele de afaceri tradiționale în multe sectoare; |
| --- | --- |

A.

întrucât economia colaborativă a cunoscut o creștere rapidă în ultimii ani în privința utilizatorilor, tranzacțiilor și veniturilor, remodelând modul în care sunt furnizate produsele și serviciile și concurând cu modelele de afaceri tradiționale în multe sectoare;

| B. | întrucât economia colaborativă aduce beneficii sociale cetățenilor UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât economia colaborativă aduce beneficii sociale cetățenilor UE;

| C. | întrucât întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) constituie motorul principal al economiei europene, reprezentând, potrivit cifrelor din 2014, 99,8 % din toate întreprinderile din sectorul nefinanciar și asigurând două din trei locuri de muncă; |
| --- | --- |

C.

întrucât întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) constituie motorul principal al economiei europene, reprezentând, potrivit cifrelor din 2014, 99,8 % din toate întreprinderile din sectorul nefinanciar și asigurând două din trei locuri de muncă;

| D. | întrucât doar 1,7 % dintre întreprinderile din UE utilizează pe deplin tehnologiile digitale avansate, în timp ce 41 % nu le utilizează deloc; întrucât digitalizarea tuturor sectoarelor este esențială pentru a menține și a îmbunătăți competitivitatea UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât doar 1,7 % dintre întreprinderile din UE utilizează pe deplin tehnologiile digitale avansate, în timp ce 41 % nu le utilizează deloc; întrucât digitalizarea tuturor sectoarelor este esențială pentru a menține și a îmbunătăți competitivitatea UE;

| E. | întrucât un studiu recent efectuat de Comisie arată că 17 % dintre consumatorii europeni au utilizat serviciile oferite de economia colaborativă, iar 52 % au cunoștință de serviciile oferite (12); |
| --- | --- |

E.

întrucât un studiu recent efectuat de Comisie arată că 17 % dintre consumatorii europeni au utilizat serviciile oferite de economia colaborativă, iar 52 % au cunoștință de serviciile oferite (12);

| F. | întrucât nu există statistici oficiale privind numărul de locuri de muncă din economia colaborativă, |
| --- | --- |

F.

întrucât nu există statistici oficiale privind numărul de locuri de muncă din economia colaborativă,

| G. | întrucât economia colaborativă oferă tinerilor, migranților, lucrătorilor cu fracțiune de normă și persoanelor în vârstă posibilități de a beneficia de acces pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

G.

întrucât economia colaborativă oferă tinerilor, migranților, lucrătorilor cu fracțiune de normă și persoanelor în vârstă posibilități de a beneficia de acces pe piața forței de muncă;

| H. | întrucât modelele economiei colaborative pot contribui la stimularea participării femeilor pe piața forței de muncă și în economie, prin faptul că oferă oportunități pentru forme flexibile de antreprenoriat și de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

H.

întrucât modelele economiei colaborative pot contribui la stimularea participării femeilor pe piața forței de muncă și în economie, prin faptul că oferă oportunități pentru forme flexibile de antreprenoriat și de ocupare a forței de muncă;

| I. | întrucât, cu toate că recenta comunicare a Comisiei intitulată „Agenda europeană pentru economia colaborativă” reprezintă un bun punct de plecare pentru promovarea și reglementarea acestui sector în mod eficient, este necesar să se includă perspectiva egalității de gen și să se examineze dispozițiile legislației relevante privind combaterea discriminării cu prilejul unor analize și recomandări ulterioare în acest domeniu; |
| --- | --- |

I.

întrucât, cu toate că recenta comunicare a Comisiei intitulată „Agenda europeană pentru economia colaborativă” reprezintă un bun punct de plecare pentru promovarea și reglementarea acestui sector în mod eficient, este necesar să se includă perspectiva egalității de gen și să se examineze dispozițiile legislației relevante privind combaterea discriminării cu prilejul unor analize și recomandări ulterioare în acest domeniu;

| J. | întrucât și promovarea justiției și a protecției sociale, astfel cum este definită la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană și la articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, este un obiectiv al pieței interne a UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât și promovarea justiției și a protecției sociale, astfel cum este definită la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană și la articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, este un obiectiv al pieței interne a UE;

Considerații generale

| 1. | salută comunicarea privind agenda europeană pentru economia colaborativă și subliniază că ea ar trebui să reprezinte un prim pas în direcția unei strategii a UE bine cumpănite, mai cuprinzătoare și mai ambițioase în domeniul economiei colaborative; |
| --- | --- |

1.

| 2. | are convingerea că, dacă se dezvoltă într-un mod responsabil, economia va crea oportunități deosebite pentru cetățeni și consumatori, care au de câștigat de pe urma creșterii concurenței, serviciilor personalizate, posibilităților mai mari de alegere și prețurilor mai mici; subliniază că în acest sector creșterea economică este orientată spre consumatori permițându-le acestora să aibă un rol mai activ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază necesitatea de a permite întreprinderilor să se dezvolte, prin eliminarea obstacolelor, a duplicării și a fragmentării care împiedică dezvoltarea transfrontalieră; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încurajează statele membre să asigure claritate juridică și să nu perceapă economia colaborativă ca o amenințare la adresa economiei tradiționale; subliniază importanța reglementării economiei colaborative într-un mod care mai degrabă să ofere facilități și oportunități decât să impună restricții; |
| --- | --- |

4.

| 5. | este de acord cu faptul că economia colaborativă a generat noi și interesante oportunități antreprenoriale, locuri de muncă și creștere economică, jucând adesea un rol important nu doar în creșterea eficienței sistemului economic, ci și în creșterea sustenabilității sociale și ecologice a acestuia, permițând o mai bună alocare a resurselor și activelor care ar fi altfel insuficient valorificate și contribuind în acest mod la tranziția către o economie circulară; |
| --- | --- |

5.

| 6. | recunoaște, totodată, că economia colaborativă poate avea un impact considerabil asupra unor modele de afaceri reglementate tradiționale, cu o lungă istorie în spate în multe sectoare strategice, cum ar fi sectorul transporturilor, al cazării, al industriei restaurantelor, al serviciilor, al comerțului cu amănuntul și al finanțelor; înțelege provocările legate de existența unor standarde juridice diferite pentru actori economici similari; consideră că economia colaborativă le conferă consumatorilor un rol mai important, oferă noi oportunități de angajare și are potențialul de a facilita respectarea obligațiilor fiscale, dar subliniază totodată cât este de important să se asigure un nivel ridicat de protecție a consumatorilor și să se respecte pe deplin drepturile lucrătorilor și obligațiile fiscale; recunoaște că economia colaborativă influențează atât mediul urban, cât și mediul rural; |
| --- | --- |

6.

| 7. | relevă lipsa de claritate în rândul antreprenorilor, consumatorilor și autorităților în legătură cu modul de aplicare a normelor în unele domenii, fapt ce indică nevoia de a ne ocupa de zonele gri din peisajul normativ, și se arată îngrijorat de riscul de fragmentare a pieței unice este conștient de faptul că dacă nu sunt bine gestionate, aceste schimbări pot genera insecuritate juridică în legătură cu normele și constrângerile aplicabile în exercitarea drepturilor individuale și în ceea ce privește protecția consumatorilor; consideră că reglementările trebuie să fie adecvate scopului și în pas cu era digitală și este profund îngrijorat de impactul negativ al insecurității juridice și al complexității normelor asupra întreprinderilor nou-înființate și organizațiilor non-profit europene implicate în economia colaborativă; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că o premisă pentru înflorirea economiei colaborative în Uniunea Europeană este edificarea unui sistem juridic dinamic, clar și, unde este cazul, armonizat, și asigurarea unor condiții echitabile de concurență; |
| --- | --- |

8.

Economia colaborativă în UE

| 9. | pune în lumina necesitatea de a vedea economia colaborativă nu doar ca pe o colecție de noi modele de afaceri care oferă bunuri și servicii, ci și ca pe o nouă formă de integrare între societate și economie, unde serviciile oferite se bazează pe o gamă largă de relații, unde relațiile economice se întrepătrund cu cele sociale, creând noi forme de comunitate și noi modele de afaceri; |
| --- | --- |

9.

| 10. | remarcă faptul că în Europa economia colaborativă are unele trăsături specifice, reflectând structura economiei europene, care constă mai mult în IMM-uri și microîntreprinderi; subliniază necesitatea de a asigura un mediu de afaceri unde platformele colaborative să poată să crească și să fie extrem de competitive pe piața mondială; |
| --- | --- |

10.

| 11. | constată că întreprinzătorii europeni manifestă o tendință puternică de a crea platforme colaborative pentru obiective sociale și atestă creșterea interesului față de economia colaborativă bazată pe modele de afaceri cooperatiste; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază cât este de important să se prevină orice formă de discriminare, astfel încât să se asigure accesul efectiv și egal la servicii colaborative; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că acele servicii oferite în cadrul economiei colaborative care fac obiectul unei informări publice și sunt oferite pentru obținerea unui profit intră sub incidența Directivei 2004/113/CE din 13 decembrie 2004 a Consiliului de aplicare a principiului egalității de tratament între bărbați și femei privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (13) și ar trebui, prin urmare, să fie în concordanță cu principiul egalității de tratament între bărbați și femei; |
| --- | --- |

13.

Cadrul de reglementare al UE: furnizori ocazionali, consumatori, platforme colaborative

| 14. | recunoaște că deși unele sectoare ale economiei colaborative sunt reglementate, inclusiv la nivel local și național, alte sectoare se pot regăsi în zone gri din peisajul normativ, întrucât nu este întotdeauna clar care reglementări ale UE se aplică, ducând astfel la diferențe semnificative între statele membre atât din cauza reglementărilor naționale, regionale și locale, cât și a jurisprudenței, fragmentând astfel piață unică; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută intenția Comisiei de a remedia fragmentarea actuală, dar regretă că comunicarea sa nu a adus suficient de multă claritate în legătură cu aplicabilitatea legislației existente a UE la diferite modele de economie colaborativă; subliniază că statele membre trebuie să impună cu mai multă strictețe legislația existentă și îi solicită Comisiei să încerce să definească un cadru pentru sancționarea abaterilor, sprijinind eforturile depuse de statele membre, cel mai important pe marginea Directivei serviciilor și a acquis-ului în materie de drepturi ale consumatorilor; îndeamnă Comisia să recurgă fără șovăire la toate instrumentele de care dispune în acest context, inclusiv proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, ori de câte ori sunt identificate cazuri de punere în aplicare incorectă sau insuficientă a legislației; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că cerințele aferente accesului la piață al platformelor și furnizorilor de servicii colaborative trebuie să fie necesară, justificată și proporțională, în conformitate cu Tratatul UE și cu legislația secundară aplicabilă, și în același timp simplă și clară; subliniază că această evaluare trebuie să facă diferența între furnizarea de servicii profesională și privată, supunându-i pe furnizorii de servicii ocazionali unor cerințe juridice mai ușoare dar asigurând totodată standarde de calitate și un nivel ridicat de protecție a consumatorilor și luând în considerare diferențele sectoriale; |
| --- | --- |

16.

| 17. | recunoaște necesitatea ca operatorii tradiționali și operatorii și serviciile noi legate de platformele digitale și de platformele colaborative să se dezvolte într-un mediu propice afacerilor și competitiv, transparent în ceea ce privește modificările legislative; este de acord cu faptul că statele membre ar trebui să țină seama de caracteristicile specifice ale întreprinderilor din cadrul economiei colaborative atunci când evaluează cerințele aferente accesului la piață; |
| --- | --- |

17.

| 18. | îndeamnă Comisia să conlucreze cu statele membre pentru a oferi mai multe îndrumări legate de stabilirea unor criterii clare pentru a face deosebirea între furnizori ocazionali și profesionali, crucială pentru dezvoltarea în condiții oneste a economiei colaborative; subliniază că aceste îndrumări ar trebui să ofere claritate și siguranță juridică și să țină cont, printre altele, de diferențele între statele membre în ceea ce privește legislația și realitățile economice, precum nivelul veniturilor, caracteristicile sectoarelor, situația microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și de scopul lucrativ al activității; crede că un set de principii și criterii generale la nivelul UE și un set de praguri la nivel național ar putea fi o soluție pentru viitor și îi cere Comisiei să facă un studiu pe această temă; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atrage atenția că dacă stabilirea unor praguri poate oferi linii de demarcație între furnizori ocazionali și întreprinderi, ea poate crea, totodată, o disparitate între microîntreprinderi și întreprinderile mici, pe de o parte, și furnizorii ocazionali, pe de altă parte; consideră că ar fi de dorit să se asigure condiții echitabile de concurență între categorii comparabile de furnizori de servicii; cere să se elimine barierele normative inutile și cerințele nejustificate pentru accesul pe piață pentru toți operatorii economici, mai ales pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici, pentru că ele înăbușă inovarea; |
| --- | --- |

19.

| 20. | salută inițiativa Comisiei de a asigura aplicabilitatea dispozițiilor de drept al consumatorilor și de a preveni abuzurile în economia colaborativă cu intenția de a eluda legislația; consideră că consumatorii ar trebui să se bucure de un nivel de protecție ridicat și performant, indiferent dacă serviciile sunt furnizate de prestatori profesionali sau ocazionali și subliniază, în special, importanța protejării consumatorilor în cazul tranzacțiilor de la individ la individ, recunoscând, totodată, că o oarecare formă de protecție poate fi oferită de autoreglementare; |
| --- | --- |

20.

| 21. | cere să se ia măsuri care să garanteze că furnizorii de servicii ocazionali aplică în întregime și respectă în permanență normele de protecție a consumatorilor, în mod identic sau comparabil cu furnizorii de servicii profesionali; |
| --- | --- |

21.

| 22. | remarcă faptul că consumatorii ar trebui să aibă acces la informații care să indice dacă evaluările efectuate de alți utilizatori ai unui serviciu sunt sau nu supuse influenței din partea furnizorului, de exemplu, sub forma publicității plătite; |
| --- | --- |

22.

| 23. | relevă nevoia de mai multă claritate în domeniul protecției consumatorilor în caz de litigii și îndeamnă platformele colaborative să asigure sisteme eficace pentru procedurile de depunere a reclamațiilor și reglementarea litigiilor, ajutându-i, astfel, pe consumatori să își exercite drepturile; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că modelele de economie colaborativă se bazează în mare parte pe reputație, evidențiind că transparența este esențială în această privință; consideră că în multe cazuri modelele de afaceri ale economiei colaborative le conferă consumatorilor un rol de protagoniști, activ, cu sprijinul tehnologiei; subliniază că este încă nevoie de norme pentru protecția consumatorilor în economia colaborativă, acolo unde există entități dominante pe piață, informații asimetrice sau o lipsă de alternative sau de concurență; subliniază cât este de important să se garanteze informații adecvate pentru consumatori privind regimul juridic aplicabil fiecărei tranzacții, precum și drepturile ulterioare și obligațiile legale; |
| --- | --- |

24.

| 25. | îi cere Comisiei să clarifice și mai mult situația răspunderii platformelor colaborative, pentru a promova comportamentul responsabil, transparența, securitatea juridică și a mări astfel încrederea utilizatorilor; recunoaște mai ales că nu este clar dacă o platformă furnizează un serviciu subiacent sau oferă mai mult un serviciu aferent societății informaționale, în conformitate cu Directiva privind comerțul electronic; de aceea, invită Comisia să ofere mai multe îndrumări cu privire la aceste aspecte și să analizeze dacă sunt necesare și alte măsuri pentru a mări eficiența cadrului normativ; în același timp, invită platformele să ia măsuri voluntare în această privință; |
| --- | --- |

25.

| 26. | îi cere Comisiei să examineze și mai atent legislația UE pentru a reduce incertitudinile și a garanta o mai mare siguranță juridică în legătură cu normele aplicabile modelelor de afaceri colaborative și pentru a aprecia dacă ar fi adecvat să se adopte norme noi sau să se modifice normele existente, mai ales în ceea ce privește intermediarii activi și cerințele de informare și transparență aplicabile acestora, neexecutarea serviciilor și răspunderea; |
| --- | --- |

26.

| 27. | consideră că orice nou cadru de reglementare ar trebui să promoveze capacitățile de autoguvernare ale platformelor și ale mecanismelor de evaluare inter pares, din moment ce ambele au dovedit că funcționează bine și să țină cont de gradul de satisfacție al consumatorilor față de serviciile colaborative; are convingerea că platformele colaborative pot adopta ele însele un rol activ într-un asemenea mediu de reglementare prin corectarea informațiilor asimetrice, îndeosebi prin mecanisme de reputație digitală menite să întărească încrederea utilizatorilor; consideră totuși că această capacitate de autoreglementare a platformelor colaborative nu înlocuiește nevoia de a aplica normele existente, precum Directiva privind serviciile, Directiva privind comerțul electronic, legislația UE în domeniul protecției consumatorilor și alte norme posibile; |
| --- | --- |

27.

| 28. | de aceea, crede că mecanismele digitale de consolidare a încrederii, reprezintă o parte esențială a economiei colaborative; salută toate eforturile și inițiativele lansate de platformele colaborative le-au pus în aplicare pentru a evita distorsiunile, precum și cele menite să mărească transparența și încrederea în mecanismele de notare și evaluare, stabilirea unor criterii solide de construire a reputației, introducerea unor garanții sau asigurări, verificarea identității furnizorilor ocazionali și a prosumatorilor și dezvoltarea unor sisteme de plăți sigure și transparente; consideră că aceste noi evoluții, precum mecanismele de evaluare bidirecționale, verificările independente ale evaluărilor și adoptarea voluntară a unor sisteme de certificare sunt exemple despre cum să se prevină abuzurile, manipulările și feedbackul fals; încurajează platformele colaborative să învețe din cele mai bune practici și să își informeze mai bine utilizatorii cu privire la obligațiile legale care le revin; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază importanța crucială a clarificării metodelor pe baza cărora funcționează sistemele automate de luare a deciziilor pentru a garanta corectitudinea și transparența algoritmilor; îndeamnă Comisia să examineze această chestiune și din perspectiva dreptului concurenței; îi cere Comisiei să poarte un dialog cu statele membre, cu sectorul privat și cu autoritățile de reglementare relevante pentru a stabili criterii performante pentru elaborarea principiilor de răspundere în materie de algoritmi pentru platformele colaborative bazate pe informații; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază necesitatea de a evalua utilizarea datelor atunci când ea poate avea diferite efecte asupra unor segmente diferite ale societății, de a preveni discriminarea și de a verifica potențialele efecte negative ale volumelor mari de date asupra confidențialității; reamintește că UE a elaborat deja un cadru cuprinzător pentru protecția datelor în Regulamentul general privind protecția datelor și prin urmare le cere platformelor economiei colaborative să nu neglijeze chestiunea protecției datelor și să informeze în mod transparent prestatorii de servicii și utilizatorii cu privire la datele cu caracter personal colectate și cu privire la modul în care sunt prelucrate aceste date; |
| --- | --- |

30.

| 31. | recunoaște că multe norme din acquis-ul UE sunt deja aplicabile economiei colaborative; invită Comisia, pentru a împiedica fragmentarea în continuare a pieței unice, să evalueze dacă trebuie elaborat un cadru comun de reglementare, în conformitate cu principiile unei mai bune reglementări și cu experiențele statelor membre; consideră că acest cadru ar trebui să fie armonizat, pe cât posibil, și totodată flexibil, neutru din punct de vedere tehnologic și să treacă testul timpului, el trebuind să constea dintr-o combinație de principii generale și norme specifice, pe lângă orice reglementare sectorială specifică care s-ar putea dovedi necesară; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază importanța unei legislații coerente cu scopul de a garanta buna funcționare a pieței interne pentru toți și solicită Comisiei ca, înainte de a introduce o nouă legislație care ar putea fragmenta piața internă, să protejeze normele și legislația în vigoare privind drepturile lucrătorilor și ale consumatorilor; |
| --- | --- |

32.

Conformitatea cu normele concurențiale și fiscale

| 33. | salută faptul că dezvoltarea economiei colaborative a dus la creșterea concurenței și i-a obligat pe operatorii existenți să se concentreze pe cerințele reale ale consumatorilor; îndeamnă Comisia să asigure condiții de concurență echitabile între platformele colaborative și între acestea și întreprinderile tradiționale în cazul unor servicii comparabile; subliniază importanța identificării și eliminării barierelor din calea înființării și dezvoltării întreprinderilor colaborative, mai ales în cazul întreprinderilor noi; subliniază în acest context nevoia de a asigura un flux de date neîngrădit, portabilitatea datelor și interoperabilitatea, protejând în același timp informațiile și datele cu caracter personal ale utilizatorului, care să faciliteze trecerea de la o platformă la alta și să prevină blocarea, toți aceștia fiind factori cheie pentru o concurență deschisă și loială și pentru a întări poziția utilizatorilor platformelor colaborative ținând cont interesele legitime ale tuturor participanților la piață și protejând informațiile și datele cu caracter personal ale utilizatorilor; |
| --- | --- |

33.

| 34. | apreciază creșterea trasabilității tranzacțiilor făcute prin intermediul platformelor online în contextul respectării obligațiilor fiscale și al sancționării abaterilor, dar este îngrijorat de greutățile care au început să apară până acum în unele sectoare; subliniază faptul că economia colaborativă nu ar trebui folosită niciodată ca o modalitate de a evita obligațiile fiscale; mai subliniază iarăși nevoia urgentă de colaborare între autoritățile competente și platformele colaborative privind conformitatea cu dispozițiile fiscale și colectarea taxelor; recunoaște că aceste aspecte au fost tratate în anumite state membre și remarcă cooperarea de succes între sectorul public și cel privat în acest domeniu; invită Comisia să faciliteze schimbul de bune practici între statele membre, implicând autoritățile competente și părțile interesate, să formuleze soluții eficace și inovatoare pentru o mai bună respectare a obligațiilor fiscale și sancționarea mai strictă a abaterilor, pentru elimina totodată riscul de fraudă transfrontalieră; le solicită platformelor colaborative să joace un rol activ în acest domeniu; încurajează statele membre să coopereze pentru a clarifica informațiile pe care diferiții actori economici implicați în economia colaborativă trebuie să le dezvăluie autorităților fiscale în cadrul obligațiilor de dezvăluire a informațiilor fiscale care le revin în temeiul legislației naționale; |
| --- | --- |

34.

| 35. | este de acord că prestatorii ocazionali, prestatorii de servicii profesionale, întreprinderile și platformele colaborative care oferă servicii comparabile atât în economia tradițională, cât și în economia colaborativă, ar trebui să aibă obligații fiscale similare și este convins că taxele ar trebui plătite acolo unde se generează profiturile și acolo unde se fac activități care nu sunt doar simple contribuții la costuri, cu respectarea principiului subsidiarității și în conformitate cu normele fiscale naționale și locale; |
| --- | --- |

35.

Impactul asupra pieței muncii și asupra drepturilor lucrătorilor

| 36. | subliniază că revoluția digitală are un impact considerabil asupra pieței muncii și că tendințele care se manifestă în economia colaborativă se înscriu în curentul actual de digitalizare a societății; |
| --- | --- |

36.

| 37. | remarcă, în același timp, faptul că economia colaborativă creează noi oportunități și noi parcursuri profesionale flexibile pentru toate categoriile de utilizatori, îndeosebi pentru lucrătorii independenți, șomeri, pentru cei care pe moment sunt departe de piața muncii sau nu ar putea participa altfel la ea, putând servi deci drept poartă de intrare pe piața muncii, mai ales pentru tineri și grupuri marginalizate; atrage însă atenția că, în unele situații, această evoluție poate să ducă și la precaritate; subliniază, prin urmare, nevoia de flexibilitate pe piața muncii, pe de o parte, și de securitate economică și socială pentru lucrători, pe de altă parte, potrivit uzanțelor și tradițiilor din statele membre; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită Comisia să analizeze măsura în care reglementările actuale ale Uniunii se aplică pieței forței de muncă din domeniul digital și să asigure implementarea și respectarea corespunzătoare a acestora; invită statele membre, în colaborare cu partenerii sociali și alte părți interesate implicate, să evalueze, în mod proactiv și pe baza logicii anticipării, în ce măsură trebuie modernizată legislația în vigoare, inclusiv sistemele de securitate socială, pentru a ține pasul cu evoluțiile tehnologice, asigurând, totodată, protecția lucrătorilor; invită Comisia și statele membre să coordoneze sistemele de securitate socială pentru a asigura exportabilitatea beneficiilor și agregarea perioadelor conform legislației Uniunii și legislației naționale; încurajează partenerii sociali să actualizeze contractele colective acolo unde este necesar, astfel încât standardele de protecție în vigoare să poată fi păstrate și în mediul profesional digital; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază importanța crucială a ocrotirii drepturilor lucrătorilor implicați în servicii colaborative – în primul și în primul rând, dreptul lucrătorilor de a se organiza, de a recurge la acțiuni colective și de a negocia acorduri colective, potrivit legislației și uzanțelor naționale; reamintește că toți lucrătorii din economia colaborativă sunt fie angajați, fie lucrători care desfășoară o activitate independentă, în funcție de preponderența activităților, și ar trebui clasificați în consecință; îndeamnă statele membre și Comisia să asigure, potrivit domeniilor lor de competență respective, condiții de lucru echitabile și o protecție socială adecvată pentru toți lucrătorii din economia colaborativă, indiferent de statutul lor; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită Comisia să publice orientări privind modul în care se aplică legislația Uniunii diferitelor tipuri de modele de afaceri în cadrul economiei platformelor, cu scopul de a elimina, acolo unde este necesar, lacunele de reglementare în domeniul muncii și al securității sociale; consideră că potențialul economiei platformelor de a asigura un nivel ridicat de transparență permite o bună trasabilitate, în conformitate cu obiectivul privind asigurarea respectării legislației actuale; invită statele membre să supună platformele online unor inspecții de muncă suficiente și să aplice sancțiuni în cazul nerespectării normelor, în special în legătură cu condițiile de muncă și de angajare, și să elaboreze o serie de cerințe specifice cu privire la calificări; invită Comisia și statele membre să acorde o atenție deosebită muncii fără forme legale și activităților independente false din acest sector și să pună economia platformelor pe agenda platformei europene în materie de combatere a muncii nedeclarate; invită statele membre să aloce mijloace suficiente pentru inspecții; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază cât este de important să se asigure drepturile fundamentale și o protecție socială adecvată pentru un număr tot mai mare de persoane care desfășoară activități independente și sunt protagoniști de prim rang în economia colaborativă, inclusiv dreptul de a recurge la acțiuni colective și de a negocia acorduri colective, ținând cont și de compensarea acestora; |
| --- | --- |

41.

| 42. | încurajează statele membre să recunoască faptul că economia colaborativă va crea, de asemenea, perturbări și, prin urmare, să pregătească măsuri de absorbție pentru anumite sectoare, sprijinind formarea profesională și reconversia personalului disponibilizat; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază cât este de important ca lucrătorii platformelor colaborative să poată beneficia de portabilitatea ratingurilor și a evaluărilor, care constituie valoarea lor de piață pe piața digitală, fiind, de asemenea, important să se faciliteze transferabilitatea și acumularea de ratinguri și de evaluări între diferite platforme, respectând, în același timp, normele privind protecția datelor și viața privată a tuturor părților implicate; ia act de faptul că posibilitatea de a recurge la practici neloiale și arbitrare în privința evaluărilor online, care pot afecta condițiile de muncă și drepturile lucrătorilor din cadrul platformelor și capacitatea acestora de a obține un loc de muncă; consideră că mecanismele de notare și evaluare ar trebui concepute într-un mod transparent și că lucrătorii ar trebui informați și consultați într-un cadru adecvat, în conformitate cu dreptul și practicile statelor membre, cu privire la criteriile generale folosite pentru a concepte asemenea mecanisme; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază importanța unor competențe în pas cu timpul pe o piață a forței de muncă în schimbare, pentru ca toți lucrătorii să aibă competențe corespunzătoare, astfel cum impune economia digitală; încurajează Comisia, statele membre și întreprinderile din economia colaborativă să permită accesul la formarea pe tot parcursul vieții și la dezvoltarea competențelor digitale; consideră că este nevoie de investiții publice și private și de noi posibilități de finanțare pentru învățarea și formarea pe tot parcursul vieții, în special pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază importanța muncii la distanță și a organizării inteligente a muncii în cadrul economiei colaborative și recomandă, în acest sens, necesitatea de a considera aceste forme de muncă similare cu cele tradiționale; |
| --- | --- |

45.

| 46. | invită Comisia să analizeze modul în care Directiva privind munca printr-un agent de muncă temporară (2008/104/EC (14)) se aplică platformelor online specifice; consideră că multe platforme online intermediare sunt similare din punct de vedere structural cu agenții de muncă temporară (relație contractuală triunghiulară între: lucrătorul temporar/lucrătorul pe platformă; agentul de muncă temporară/platforma online; întreprinderea utilizatoare/client); |
| --- | --- |

46.

| 47. | solicită serviciilor publice naționale pentru ocuparea forței de muncă și rețelei EURES să asigure o mai bună comunicare cu privire la oportunitățile oferite de economia colaborativă; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia, statele membre și partenerii sociali să furnizeze informații adecvate lucrătorilor pe platforme cu privire la condițiile de muncă și de angajare și la drepturile lucrătorilor, precum și la raporturile lor de muncă atât cu platformele, cât și cu utilizatorii; consideră că platformele ar trebui să aibă un rol activ în furnizarea de informații pentru utilizatori și lucrători cu privire la cadrul de reglementare aplicabil în vederea îndeplinirii cerințelor legale; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atrage atenția asupra lipsei de date referitoare la schimbările de pe piața forței de muncă aduse de economia colaborativă; invită, prin urmare, Comisia și statele membre, în colaborare cu partenerii sociali, să colecteze date mai fiabile și cu un caracter mai cuprinzător în această privință și încurajează statele membre să desemneze o entitate națională competentă existentă să se ocupe de monitorizarea și evaluarea tendințelor emergente pe piața forței de muncă din economia colaborativă; subliniază că schimburile de informații și bune practici între statele membre au un rol important în acest context; subliniază importanța unei monitorizări atente a pieței muncii și a condițiilor de muncă în economia colaborativă, în vederea combaterii practicilor ilegale; |
| --- | --- |

49.

Dimensiunea locală a economiei colaborative

| 50. | observă că tot mai multe autorități locale și guverne sunt deja active în eforturile de reglementare și dezvoltare a economiei colaborative, concentrându-se asupra practicilor colaborative atât ca obiect al politicilor lor, cât și ca principiu de organizare a unor noi forme de guvernanță colaborativă și democrație participativă; |
| --- | --- |

50.

| 51. | consideră că autoritățile naționale, regionale și locale au un spațiu de manevră amplu pentru a adopta măsuri adaptate contextului pentru a răspunde unor obiective de interes public identificate clar, cu măsuri proporționale, în concordanță deplină cu legislația UE; de aceea, invită Comisia să susțină statele membre în procesul de elaborare a politicii și în adoptarea unor dispoziții conforme cu legislația UE; |
| --- | --- |

51.

| 52. | observă că cei care au făcut primul pas sunt orașele, unde condiții precum densitatea populației și proximitatea fizică favorizează adoptarea de practici colaborative, accentul nemaifiind pus pe orașele inteligente, ci pe orașele colaborative și facilitând tranziția către infrastructuri care să fie mai mult în slujba cetățenilor; este de asemenea convins că economia colaborativă poate oferi oportunități semnificative zonelor rurale și celor de la periferia orașelor și teritoriilor defavorizate, poate aduce forme noi și incluzive de dezvoltare, poate avea un impact socio-economic pozitiv și poate ajuta comunitățile marginalizate cu beneficii indirecte pentru sectorul turismului; |
| --- | --- |

52.

Promovarea economiei colaborative

| 53. | scoate în evidență importanța unor competențe și deprinderi adecvate pentru a permite cât mai multor persoane să joace un rol activ în economia colaborativă și să își valorifice potențialul; |
| --- | --- |

53.

| 54. | subliniază că TIC permit dezvoltarea rapidă și eficientă a ideilor inovatoare în cadrul economiilor colaborative, contribuind la interconectarea și emanciparea participanților, utilizatori sau furnizori de servicii, facilitând participarea și intrarea acestora pe piață, făcând mai accesibile zonele îndepărtate sau rurale; |
| --- | --- |

54.

| 55. | solicită Comisiei să aibă o atitudine proactivă în ceea ce privește încurajarea cooperării dintre sectorul public și cel privat, în special în ceea ce privește adoptarea unor sisteme de identificare electronică, cu scopul de a spori încrederea consumatorilor și a furnizorilor de servicii în tranzacțiile online, pe baza cadrului UE pentru recunoașterea reciprocă a identificărilor electronice, și să elimine celelalte bariere existente în calea dezvoltării economiei colaborative, cum ar fi obstacolele în calea unor scheme de asigurări transfrontaliere; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază modul în care introducerea tehnologiei 5G va transforma în mod fundamental logica economiilor noastre, sporind diversitatea și accesibilitatea serviciilor; subliniază, în acest sens, importanța creării unei piețe competitive pentru întreprinderile inovatoare, al cărei succes va fi în definitiv un etalon pentru soliditatea economiilor noastre; |
| --- | --- |

56.

| 57. | remarcă că economia colaborativă este din ce în ce mai importantă în sectorul energetic, permițând consumatorilor, producătorilor, persoanelor fizice și comunităților să se angajeze în mod eficient în anumite faze descentralizate ale ciclului energetic reînnoibil, ca de exemplu producția proprie, consumul în regie proprie, stocarea și distribuirea de energie, în conformitate cu obiectivele în materie de politică energetică și schimbări climatice ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază că economiile cu caracter colaborativ, în special, prosperă cu preponderență în acele comunități cu modele solide de partajare a cunoașterii și educației, stimulând astfel și consolidând o cultură a inovării deschise subliniază importanța unor politici coerente și a dezvoltării rețelelor în bandă largă și ultra-largă ca o condiție prealabilă pentru valorificarea întregului potențial al economiei colaborative și a avantajelor oferite de modelul colaborativ; reamintește, prin urmare, necesitatea de a asigura un acces adecvat la rețea pentru toți cetățenii din UE, în special în zonele slab populate, îndepărtate sau rurale, în care încă nu este disponibilă o conectivitate suficientă; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază că economia colaborativă necesită sprijin pentru dezvoltare și creștere și că trebuie să rămână deschisă pentru cercetare, inovare și noile tehnologii pentru a atrage investiții; solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că legislația și politicile UE sunt adaptate cerințelor viitorului, cu trimitere mai ales la deschiderea unor spații neexclusive de experimentare care să stimuleze conectivitatea și competențele digitale, să sprijine antreprenorii și întreprinderile noi europene, să încurajeze trecerea la Industria 4.0, centrele, clusterele și incubatoarele de inovare, dezvoltând, totodată, sinergii de coabitare cu modelele de afaceri tradiționale; |
| --- | --- |

59.

| 60. | subliniază complexitatea sectorului transporturilor în interiorul și în afara economiei colaborative; ia act de faptul că acest sector face obiectul unei reglementări stufoase; reamintește potențialul modelelor economiei colaborative de a îmbunătăți semnificativ eficiența sistemului de transporturi (inclusiv prin utilizarea unui sistem multimodal de eliberare a biletelor fără întrerupere și călătoria într-o singură deplasare pentru utilizatorii de transport cu aplicații ale economiei colaborative), siguranța și securitatea acestuia, și de a face zonele izolate mai accesibile și a reduce efectele externe nedorite ale congestionării traficului; |
| --- | --- |

60.

| 61. | solicită autorităților relevante să promoveze coexistența benefică a serviciilor de transport colaborativ și a sistemului de transporturi convențional; invită Comisia să integreze economia colaborativă în activitatea sa privind noile tehnologii în domeniul transporturilor (vehicule conectate, vehicule autonome, sistem integrat digital de eliberare a biletelor, sisteme inteligente de transport), datorită interacțiunilor lor puternice și a sinergiilor naturale; |
| --- | --- |

61.

| 62. | subliniază nevoia de securitate juridică a platformelor și utilizatorilor lor pentru a asigura dezvoltarea economiei colaborative în sectorul transportului din UE; constată că, în sectorul mobilității, este important să se facă în mod clar deosebirea între (i) sistemul de utilizare în comun a automobilelor (carpooling) și partajarea costurilor în contextul unei călătorii pe care șoferul a planificat-o în scop propriu, pe de o parte, și (ii) serviciile de transport de călători reglementate, pe de altă parte; |
| --- | --- |

62.

| 63. | reamintește faptul că, potrivit estimărilor Comisiei, cazarea inter pares reprezintă cel mai dezvoltat sector al economiei colaborative din perspectiva comerțului generat, în timp ce transportul inter pares este cel mai dezvoltat din perspectiva veniturilor platformelor; |
| --- | --- |

63.

| 64. | subliniază faptul că, în sectorul turismului, partajarea locuinței reprezintă un model excelent de utilizare a resurselor și a spațiului prea puțin utilizat, în special în zonele care nu beneficiază de turism în mod tradițional; |
| --- | --- |

64.

| 65. | în acest sens, condamnă reglementările impuse de anumite autorități publice care încearcă să restricționeze oferta de cazare pentru turiști prin intermediul economiei colaborative; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atrage atenția asupra dificultăților cu care se confruntă platformele colaborative europene care vor să obțină acces la capital de risc și să își pună în practică strategia de creștere, dificultăți accentuate de dimensiunea mică și fragmentarea piețelor interne și de o penurie acută de investiții transfrontaliere; invită Comisia și statele membre să utilizeze la maxim instrumentele financiare existente pentru a investi în întreprinderile colaborative și pentru a promova inițiative pentru ușurarea accesului la finanțare, mai ales pentru întreprinderile nou-lansate, pentru cele micii și mijlocii; |
| --- | --- |

66.

| 67. | subliniază că sistemele de finanțare colaborativă – precum finanțarea participativă – reprezintă o completare importantă a canalelor de finanțare tradiționale, care fac parte dintr-un ecosistem de finanțare performant; |
| --- | --- |

67.

| 68. | observă că serviciile furnizate de IMM-uri în sectorul economiei colaborative nu sunt întotdeauna suficient adaptate la nevoile persoanelor cu handicap și ale persoanelor în vârstă; solicită ca instrumentele și programele care vizează sprijinirea acestor operatori să țină cont de nevoile persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

68.

| 69. | invită Comisia să faciliteze și să promoveze accesul la linii de finanțare adecvate pentru antreprenorii europeni care își desfășoară activitatea în sectorul economiei colaborative și, de asemenea, în cadrul Programului pentru cercetare și inovare al UE – Orizont 2020; |
| --- | --- |

69.

| 70. | observă dezvoltarea rapidă și răspândirea tot mai mare a tehnologiilor inovatoare și a instrumentelor digitale, cum ar fi aplicațiile de tip blockchain și tehnologia registrelor distribuite, inclusiv în sectorul financiar; subliniază că utilizarea acestor tehnologii descentralizate ar putea permite tranzacții de la persoană la persoană eficace și conexiuni în economia colaborativă, care să conducă la crearea de piețe sau de rețele independente, înlocuind, pe viitor, intermedierea asigurată în prezent de platformele colaborative; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0009.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0237.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0455.

(4)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11834-2016-INIT/en/pdf

(5)  JO L 376, 27.12.2006, p. 36.

(6)  JO L 178, 17.7.2000, p. 1.

(7)  JO L 149, 11.6.2005, p. 22.

(8)  JO L 337, 18.12.2009, p. 11.

(9)  JO L 119, 4.5.2016, p. 1.

(10)  ECON-VI/016.

(11)  JO C 75, 10.3.2017, p. 33.

(12)  Sondajul Eurobarometru Flash 438 (martie 2016) privind „utilizarea platformelor colaborative”.

(13)  JO L 373, 21.12.2004, p. 37.

(14)  JO L 327, 5.12.2008, p. 9.

---

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/135 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/135

---

P8_TA(2017)0272

Platformele online și piața unică digitală

Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la platformele online și piața unică digitală (2016/2276(INI))

(2018/C 331/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 mai 2016 intitulată „Platforme online și piața unică digitală – Oportunități și provocări pentru Europa” (COM(2016)0288) și documentul de lucru aferent al serviciilor Comisiei (SWD(2016)0172), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 mai 2016 intitulată „Platforme online și piața unică digitală – Oportunități și provocări pentru Europa” (COM(2016)0288) și documentul de lucru aferent al serviciilor Comisiei (SWD(2016)0172),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iunie 2016 intitulată „O agendă europeană pentru economia colaborativă” (COM(2016)0356) și documentul de lucru aferent al serviciilor Comisiei (SWD(2016)0184), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iunie 2016 intitulată „O agendă europeană pentru economia colaborativă” (COM(2016)0356) și documentul de lucru aferent al serviciilor Comisiei (SWD(2016)0184),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 aprilie 2016 intitulată „Planul de acțiune al UE privind guvernarea electronică 2016-2020 – accelerarea transformării digitale a guvernării” (COM(2016)0179) și documentele de lucru aferente ale serviciilor Comisiei (SWD(2016)0108 și SWD(2016)0109), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 aprilie 2016 intitulată „Planul de acțiune al UE privind guvernarea electronică 2016-2020 – accelerarea transformării digitale a guvernării” (COM(2016)0179) și documentele de lucru aferente ale serviciilor Comisiei (SWD(2016)0108 și SWD(2016)0109),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 aprilie 2016 intitulată „Digitalizarea industriei europene – valorificarea deplină a pieței unice digitale” (COM(2016)0180) și documentul de lucru aferent al serviciilor Comisiei (SWD(2016)0110), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 aprilie 2016 intitulată „Digitalizarea industriei europene – valorificarea deplină a pieței unice digitale” (COM(2016)0180) și documentul de lucru aferent al serviciilor Comisiei (SWD(2016)0110),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 6 mai 2015 intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” (COM(2015)0192) și documentul de lucru aferent al serviciilor Comisiei (SWD(2015)0100), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 6 mai 2015 intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” (COM(2015)0192) și documentul de lucru aferent al serviciilor Comisiei (SWD(2015)0100),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 aprilie 2016 intitulată „Inițiativa europeană în domeniul cloud computingului – Dezvoltarea unei economii competitive bazate pe date și pe cunoaștere în Europa” (COM(2016)0178) și documentul de lucru aferent al serviciilor Comisiei (SWD(2016)0106), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 aprilie 2016 intitulată „Inițiativa europeană în domeniul cloud computingului – Dezvoltarea unei economii competitive bazate pe date și pe cunoaștere în Europa” (COM(2016)0178) și documentul de lucru aferent al serviciilor Comisiei (SWD(2016)0106),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 ianuarie 2017 intitulată „Construirea unei economii europene a datelor” (COM(2017)0009) și documentul de lucru aferent al serviciilor Comisiei (SWD(2017)0002), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 ianuarie 2017 intitulată „Construirea unei economii europene a datelor” (COM(2017)0009) și documentul de lucru aferent al serviciilor Comisiei (SWD(2017)0002),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la inițiativa europeană în domeniul cloud computingului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la inițiativa europeană în domeniul cloud computingului (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la pregătirea unui act legislativ privind piața unică digitală (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la pregătirea unui act legislativ privind piața unică digitală (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2017 referitoare la un pilon european al drepturilor sociale (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2017 referitoare la un pilon european al drepturilor sociale (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 2015/2120 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2015 de stabilire a unor măsuri privind accesul la internetul deschis și de modificare a Directivei 2002/22/CE privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile electronice de comunicații și a Regulamentului (UE) nr. 531/2012 privind roamingul în rețelele publice de comunicații mobile în interiorul Uniunii (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 2015/2120 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2015 de stabilire a unor măsuri privind accesul la internetul deschis și de modificare a Directivei 2002/22/CE privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile electronice de comunicații și a Regulamentului (UE) nr. 531/2012 privind roamingul în rețelele publice de comunicații mobile în interiorul Uniunii (4),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 531/2012 în ceea ce privește normele referitoare la piețele de roaming cu ridicata (COM(2016)0399), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 531/2012 în ceea ce privește normele referitoare la piețele de roaming cu ridicata (COM(2016)0399),

| — | având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a Codului european al comunicațiilor electronice (COM(2016)0590), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a Codului european al comunicațiilor electronice (COM(2016)0590),

| — | Având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind drepturile de autor pe piața unică digitală (COM(2016)0593), |
| --- | --- |

—

Având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind drepturile de autor pe piața unică digitală (COM(2016)0593),

| — | având în vedere Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă („Directiva privind comerțul electronic”) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă („Directiva privind comerțul electronic”) (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (6),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune (7) (Directiva privind securitatea rețelelor și a informațiilor), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune (7) (Directiva privind securitatea rețelelor și a informațiilor),

| — | având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2010/13/UE privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale având în vedere evoluțiile de pe piață (COM(2016)0287) (Directiva SMAV), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2010/13/UE privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale având în vedere evoluțiile de pe piață (COM(2016)0287) (Directiva SMAV),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (COM(2016)0283), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (COM(2016)0283),

| — | având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind anumite aspecte referitoare la contractele de furnizare de conținut digital (COM(2015)0634), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind anumite aspecte referitoare la contractele de furnizare de conținut digital (COM(2015)0634),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 25 mai 2016, intitulat „Orientări cu privire la implementarea/aplicarea Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale” (SWD(2016)0163), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 25 mai 2016, intitulat „Orientări cu privire la implementarea/aplicarea Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale” (SWD(2016)0163),

| — | având în vedere „Ghidul sectorial TIC referitor la aplicarea principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului”, publicat de către Comisie în iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Ghidul sectorial TIC referitor la aplicarea principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului”, publicat de către Comisie în iunie 2013,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 15 septembrie 2016 intitulat „Raport preliminar privind ancheta referitoare la sectorul comerțului electronic” (SWD(2016)0312), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 15 septembrie 2016 intitulat „Raport preliminar privind ancheta referitoare la sectorul comerțului electronic” (SWD(2016)0312),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Platforme online și piața unică digitală – Oportunități și provocări pentru Europa” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Platforme online și piața unică digitală – Oportunități și provocări pentru Europa” (8),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și ale Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și ale Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0204/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0204/2017),

| A. | întrucât rațiunea de a fi a pieței unice digitale este de a evita fragmentarea între legislațiile naționale și de a elimina barierele tehnice, juridice și fiscale pentru a permite întreprinderilor, cetățenilor și consumatorilor să beneficieze pe deplin de instrumentele și serviciile digitale; |
| --- | --- |

A.

întrucât rațiunea de a fi a pieței unice digitale este de a evita fragmentarea între legislațiile naționale și de a elimina barierele tehnice, juridice și fiscale pentru a permite întreprinderilor, cetățenilor și consumatorilor să beneficieze pe deplin de instrumentele și serviciile digitale;

| B. | întrucât digitalizarea și noile tehnologii continuă să modifice formele de comunicare, accesul la informații și comportamentul cetățenilor, al consumatorilor și al întreprinderilor și întrucât cea de a patra revoluție industrială va conduce la digitalizarea tuturor aspectelor economiei și societății; |
| --- | --- |

B.

întrucât digitalizarea și noile tehnologii continuă să modifice formele de comunicare, accesul la informații și comportamentul cetățenilor, al consumatorilor și al întreprinderilor și întrucât cea de a patra revoluție industrială va conduce la digitalizarea tuturor aspectelor economiei și societății;

| C. | întrucât evoluția constantă a utilizării internetului și a dispozitivelor mobile oferă noi oportunități de afaceri pentru întreprinderile de toate dimensiunile și generează noi modele alternative de afaceri, profitând de noile tehnologii și de accesul la piața mondială, dar creează și noi provocări; |
| --- | --- |

C.

întrucât evoluția constantă a utilizării internetului și a dispozitivelor mobile oferă noi oportunități de afaceri pentru întreprinderile de toate dimensiunile și generează noi modele alternative de afaceri, profitând de noile tehnologii și de accesul la piața mondială, dar creează și noi provocări;

| D. | întrucât evoluția constantă a dezvoltării și utilizării platformelor de internet pentru o gamă largă de activități, inclusiv activități comerciale și de partajare a bunurilor și serviciilor, au modificat modul în care utilizatorii și întreprinderile interacționează cu furnizorii de conținut, comercianții și alte persoane care furnizează bunuri și servicii; |
| --- | --- |

D.

întrucât evoluția constantă a dezvoltării și utilizării platformelor de internet pentru o gamă largă de activități, inclusiv activități comerciale și de partajare a bunurilor și serviciilor, au modificat modul în care utilizatorii și întreprinderile interacționează cu furnizorii de conținut, comercianții și alte persoane care furnizează bunuri și servicii;

| E. | întrucât Directiva privind comerțul electronic exonerează intermediarii de răspunderea pentru conținut doar dacă ei nu au cunoștință de informațiile transmise și/sau găzduite și nu dețin controlul asupra acestora, însă, în cazul în care intermediarii au efectiv cunoștință de încălcarea sau activitatea ori informația ilegală, solicită o reacție rapidă pentru a elimina sau pentru a dezactiva accesul la informația sau activitatea ilegală atunci când aceasta este cunoscută; |
| --- | --- |

E.

întrucât Directiva privind comerțul electronic exonerează intermediarii de răspunderea pentru conținut doar dacă ei nu au cunoștință de informațiile transmise și/sau găzduite și nu dețin controlul asupra acestora, însă, în cazul în care intermediarii au efectiv cunoștință de încălcarea sau activitatea ori informația ilegală, solicită o reacție rapidă pentru a elimina sau pentru a dezactiva accesul la informația sau activitatea ilegală atunci când aceasta este cunoscută;

| F. | întrucât numeroase platforme online și servicii ale societății informaționale oferă un acces mai ușor la bunuri, servicii și conținutul digital și și-au extins activitățile destinate consumatorilor și altor actori; |
| --- | --- |

F.

întrucât numeroase platforme online și servicii ale societății informaționale oferă un acces mai ușor la bunuri, servicii și conținutul digital și și-au extins activitățile destinate consumatorilor și altor actori;

| G. | întrucât Comisia realizează o serie de evaluări ale normelor în materie de protecție a consumatorilor și ale practicilor B2B pe care platformele online le adoptă față de utilizatorii lor comerciali; |
| --- | --- |

G.

întrucât Comisia realizează o serie de evaluări ale normelor în materie de protecție a consumatorilor și ale practicilor B2B pe care platformele online le adoptă față de utilizatorii lor comerciali;

| H. | întrucât creativitatea și inovarea sunt motoarele economiei digitale și este, așadar, esențial să se asigure un nivel ridicat de protecție a drepturilor de proprietate intelectuală, |
| --- | --- |

H.

întrucât creativitatea și inovarea sunt motoarele economiei digitale și este, așadar, esențial să se asigure un nivel ridicat de protecție a drepturilor de proprietate intelectuală,

Introducere generală

| 1. | salută Comunicarea intitulată „Platforme online și piața unică digitală – Oportunități și provocări pentru Europa”; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută diversele inițiative propuse deja în cadrul Strategiei privind piața unică digitală pentru Europa; subliniază importanța coordonării acestor inițiative și a coerenței dintre ele; consideră că realizarea unei piețe unice digitale este esențială pentru încurajarea competitivității UE, crearea unor locuri de muncă de înaltă calitate și de înaltă calificare și promovare creșterii economiei digitale în Europa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | recunoaște că platformele online sunt utile pentru economia digitală și societatea de astăzi, ele oferindu-le consumatorilor mai multe posibilități de a alege și creând noi piețe; subliniază totuși că platformele online implică noi provocări în materie de politică și reglementare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că numeroase politici europene se aplică și platformelor online, însă constată că, în unele cazuri, legislația nu este pusă în aplicare în mod corespunzător sau este interpretată în mod diferit în statele membre; subliniază importanța punerii în aplicare corespunzătoare și a asigurării respectării legislației europene înainte de a evalua în ce măsură este necesară completarea cadrului juridic actual pentru a remedia această situație; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută eforturile depuse în prezent pentru a actualiza și a completa cadrul juridic actual, astfel încât acesta să fie adecvat scopului în era digitală; consideră că un mediu de reglementare eficace și atractiv este vital pentru dezvoltarea activităților comerciale online și digitale din Europa; |
| --- | --- |

5.

Definiția platformelor

| 6. | recunoaște că ar fi foarte dificil să se ajungă la o definiție unică, relevantă din punct de vedere juridic și orientată spre viitor a platformelor online la nivelul UE, din cauza unor factori cum ar fi marea varietate de tipuri de platforme online existente și domeniile lor de activitate, precum și evoluția rapidă a mediului digital la nivel mondial; consideră, în orice caz, că o definiție europeană unică sau o abordare „universală” nu ar ajuta Uniunea să reușească într-o economie bazată pe platforme; |
| --- | --- |

6.

| 7. | este conștient, în același timp, de importanța de a evita fragmentarea pieței interne a UE, care s-ar putea produce din cauza proliferării normelor și definițiilor naționale sau regionale, precum și de necesitatea de a oferi siguranță și condiții de concurență echitabile atât pentru întreprinderi, cât și pentru consumatori; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră, prin urmare, că platformele online ar trebui să fie distinse și definite în legislația sectorială relevantă la nivelul UE în funcție de caracteristicile, clasificările și principiile lor, adoptând o abordare orientată către identificarea problemelor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută activitatea pe care Comisia o desfășoară în prezent în domeniul platformelor online, inclusiv consultările cu părțile interesate și realizarea unui studiu de impact; consideră că acest tip de abordare bazată pe probe este esențială pentru a asigura o înțelegere cuprinzătoare în acest domeniu; invită Comisia să propună, dacă este cazul, măsuri de reglementare sau de altă natură pe baza acestei analize aprofundate; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ia act de faptul că platformele online B2C și C2C sunt utilizate pentru o gamă deosebit de largă de activități, cum ar fi comerțul electronic, mass-media, motoarele de căutare, comunicațiile, sistemele de plată, punerea la dispoziție de lucrători, sistemele de operare, transporturi, publicitate, distribuirea conținutului cultural, economia colaborativă și rețelele de socializare; ia act, de asemenea, de faptul că, deși anumite trăsături comune permit identificarea acestor entități, platformele online pot îmbrăca multe forme și pot fi adoptate multe abordări diferite pentru a identifica o platformă; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ia act de faptul că platformele online B2C și C2C sunt caracterizate, într-o mai mică sau mai mare măsură, de anumite trăsături comune, precum: funcționarea pe piețele multilaterale, permiterea intrării în contact direct, prin mijloace electronice, a părților care fac parte din două sau mai multe grupuri distincte, conectarea diferitelor tipuri de utilizatori, oferirea de servicii online adaptate la preferințele utilizatorului și pe baza datelor oferite de acesta, clasificarea conținutului, de exemplu, cu ajutorul algoritmilor, bunurilor sau serviciilor propuse sau oferite online de părți terțe sau trimiterea la acesta, reunirea mai multor actori pentru vânzarea unui produs, oferirea unui serviciu sau schimbul sau partajarea de conținut, informații, bunuri sau servicii, fără însă a se limita la aceste trăsături; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază importanța esențială a clarificării metodelor prin care sunt luate decizii pe baza algoritmilor și a promovării transparenței cu privire la utilizarea acestor algoritmi; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să analizeze posibilitatea apariției unor erori și distorsiuni în utilizarea algoritmilor pentru a împiedica orice fel de discriminare, practică neloială sau încălcare a confidențialității; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră totuși că ar trebui făcută o diferență clară între platformele B2C și B2B, în lumina platformelor online B2B emergente, care sunt esențiale pentru dezvoltarea internetului industrial, cum ar fi serviciile bazate pe cloud sau platformele de partajare de date care permit comunicarea între produsele din cadrul internetului obiectelor; invită Comisia să abordeze barierele de pe piața unică care împiedică dezvoltarea unor astfel de platforme; |
| --- | --- |

13.

Facilitarea creșterii durabile a platformelor online europene

| 14. | ia act de faptul că platformele online folosesc internetul ca mijloc de interacțiune și acționează ca mediatori între părți, oferind astfel beneficii utilizatorilor, consumatorilor și întreprinderilor prin facilitarea accesului la piața mondială; ia act de faptul că platformele online pot contribui la adaptarea ofertei și a cererii de bunuri și servicii pe baza opiniei comunității, a accesului partajat, a reputației și încrederii; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ia act de faptul că platformele și aplicațiile online, multe dintre acestea concepute de dezvoltatorii europeni de aplicații, profită de numărul enorm și în continuă creștere de dispozitive mobile, computere, laptopuri și alte dispozitive de calcul și sunt din ce în ce mai disponibile pe aceste dispozitive; |
| --- | --- |

15.

| 16. | evidențiază faptul că trebuie să se acorde prioritate maximă asigurării unor investiții suficiente pentru implementarea rețelelor și a altor infrastructuri digitale de mare viteză și în bandă largă pentru a atinge obiectivele în materie de conectivitate ale societății gigabiților, întrucât aceasta constituie o condiție esențială pentru a permite cetățenilor și întreprinderilor să beneficieze de dezvoltarea tehnologiei 5G, și pentru a asigura, în general, conectivitatea la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că utilizarea la scară tot mai largă a dispozitivelor inteligente, inclusiv a telefoanelor inteligente și a tabletelor, a extins și a îmbunătățit și mai mult accesul la noi servicii, inclusiv la platformele online, consolidând astfel rolul lor în economie și societate, în special în rândul tinerilor, dar din ce în ce mai mult în rândul tuturor categoriilor de vârstă; ia act de faptul că digitalizarea se va intensifica și mai mult odată cu dezvoltarea rapidă a internetului obiectelor, care se estimează că va conecta 25 de miliarde de obiecte până în 2020; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că accesul la platformele online prin intermediul tehnologiei de înaltă calitate este important pentru toți cetățenii și toate întreprinderile, nu doar pentru cei care sunt deja activi online; subliniază importanța de a preveni apariția unor lacune care ar putea fi cauzate de lipsa competențelor digitale sau de accesul inegal la tehnologie; subliniază că este necesară asumarea la nivel național și european a unui angajament în favoarea dezvoltării competențelor digitale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atrage atenția asupra piețelor platformelor online care se dezvoltă foarte rapid și care oferă un nou spațiu de comercializare a produselor și serviciilor; recunoaște dimensiunea mondială și frontalieră a acestor piețe; evidențiază faptul că piețele platformelor online mondiale le oferă consumatorilor o gamă largă de opțiuni și o concurență eficace în materie de prețuri; ia act de faptul că acordul privind roamingul la prețuri naționale sprijină dimensiunea transfrontalieră a platformelor online făcând mai accesibilă utilizarea serviciilor online; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ia act de rolul tot mai important al platformelor online în partajarea și furnizarea accesului la știri și la alte informații valoroase pentru cetățeni, precum și pentru funcționarea democrației; consideră că platformele online pot avea și rolul de catalizatori ai e-guvernanței; |
| --- | --- |

20.

| 21. | îndeamnă Comisia să promoveze în continuare dezvoltarea platformelor online și a întreprinderilor nou-înființate europene și să consolideze capacitatea lor de extindere și competitivitatea lor la nivel mondial; invită Comisia să mențină o politică favorabilă inovării față de platformele online pentru a facilita intrarea pe piață; regretă că UE are o cotă mică de capitalizare bursieră a platformelor online; subliniază că este important să se înlăture obstacolele care împiedică buna funcționarea a platformelor online la nivel transfrontalier și care perturbă funcționarea pieței unice digitale europene; subliniază importanța nediscriminării și necesitatea de a facilita trecerea de la o platformă la alta atunci când acestea oferă servicii compatibile; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că printre factorii esențiali se numără un mediu deschis, norme omogene, disponibilitatea unei conectivități suficiente, interoperabilitatea aplicațiilor existente și disponibilitatea unor standarde deschise; |
| --- | --- |

22.

| 23. | recunoaște beneficiile semnificative pe care platformele online le pot oferi IMM-urilor și întreprinderilor nou-înființate; ia act de faptul că platformele online reprezintă adesea cel mai simplu și mai adecvat prim pas pentru întreprinderile mici care doresc să aibă o prezență online și să beneficieze de canalele de distribuție online; ia act de faptul că platformele online oferă IMM-urilor și întreprinderilor nou-înființate acces la piețele mondiale fără ca acestea să trebuiască să investească în mod excesiv în crearea unei infrastructuri digitale costisitoare; subliniază importanța transparenței și a accesului echitabil la platforme și reamintește că consolidarea tot mai mare a poziției dominante a unora dintre platformele online nu ar trebui să reducă libertatea antreprenorială; |
| --- | --- |

23.

| 24. | îndeamnă Comisia să acorde prioritate acțiunilor care permit crearea de întreprinderi și platforme online europene și extinderea acestora; subliniază că facilitarea finanțării întreprinderilor nou-înființate și a realizării de investiții în acestea, utilizând toate instrumentele de finanțare disponibile, este o condiție esențială pentru dezvoltarea platformelor online din Europa, în special prin accesul la capitalul de risc și la diferite canale cum ar fi serviciile bancare sau fondurile publice, sau prin posibilități de finanțare alternative, cum ar fi finanțarea participativă și investițiile participative; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ia act de faptul că unele platforme online contribuie la economia colaborativă și la dezvoltarea acesteia în Europa; salută comunicarea Comisiei privind economia colaborativă și subliniază că aceasta ar trebui să reprezinte un prim pas spre o strategie mai cuprinzătoare a UE în acest domeniu, care să sprijine dezvoltarea unor noi modele de afaceri; subliniază că aceste noi modele de afaceri creează locuri de muncă, promovează spiritul antreprenorial și le oferă cetățenilor și consumatorilor noi servicii, o gamă mai largă de opțiuni și prețuri mai accesibile, generând în același timp flexibilitate și noi oportunități, însă poate da naștere și la provocări și riscuri pentru lucrători; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că statele membre au făcut progrese în domeniul standardelor sociale și de muncă și al sistemelor de protecție socială în ultimele decenii și subliniază că dezvoltarea dimensiunii sociale trebuie să fie garantată și în era digitală; ia act de faptul că digitalizarea tot mai mare are un impact asupra piețelor muncii, asupra redefinirii locurilor de muncă și asupra relațiilor contractuale dintre lucrători și întreprinderi; ia act de faptul că este important să se asigure respectarea drepturilor lucrătorilor și a drepturilor sociale și punerea în aplicare corespunzătoare a legislației în vigoare pentru a promova în continuare sistemele de securitate socială și calitatea locurilor de muncă; invită, de asemenea, statele membre, în colaborare cu partenerii sociali și alte părți interesate relevante, să evalueze în ce măsură trebuie modernizată legislația în vigoare, inclusiv sistemele de securitate socială, pentru a ține pasul cu evoluțiile tehnologice, asigurând, totodată, protecția lucrătorilor și garantând condiții decente de muncă și producând beneficii generale pentru societate, în ansamblul său; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită statele membre să asigure o securitate socială adecvată pentru lucrătorii independenți, care sunt actori esențiali pe piața digitală a muncii; invită, de asemenea, statele membre să dezvolte noi mecanisme de protecție, dacă este cazul, pentru a garata asigurarea socială adecvată a lucrătorilor din cadrul platformelor online, precum și nediscriminarea și egalitatea de gen, și să facă schimb de bune practici la nivel european; |
| --- | --- |

27.

| 28. | remarcă faptul că platformele de sănătate online pot sprijini activitățile inovatoare prin crearea și transferarea de cunoștințe relevante de la consumatorii activi de asistență medicală către un mediu de asistență medicală inovator; subliniază că noile platforme de inovare vor contribui la proiectarea și la crearea generației viitoare de produse sanitare inovatoare, astfel încât acestea să corespundă exact actualelor nevoi nesatisfăcute; |
| --- | --- |

28.

Clarificarea răspunderii intermediarilor

| 29. | ia act de faptul că regimul actual al răspunderii limitate a intermediarilor din UE reprezintă una dintre problemele aduse în discuție de anumite părți interesate în cadrul actualei dezbateri privind platformele online; ia act de faptul că consultarea privind cadrul de reglementare pentru platforme a demonstrat un sprijin relativ pentru cadrul actual prevăzut în Directiva privind comerțul electronic, dar a evidențiat și necesitatea de a elimina anumite lacune în punerea sa în aplicare; consideră, prin urmare, că regimul răspunderii ar trebui să fie mai bine clarificat, deoarece acesta este un pilon esențial al economiei digitale a UE; consideră că Comisia trebuie să ofere orientări cu privire la punerea în aplicare a cadrului privind răspunderea intermediarilor pentru a permite platformelor online să își îndeplinească responsabilitățile și să respecte normele privind răspunderea și să sporească securitatea juridică și încrederea consumatorilor; invită Comisia să adopte măsuri suplimentare în acest sens, reamintind că platformele care nu joacă un rol neutru, așa cum se menționează în Directiva privind comerțul electronic, nu pot solicita exonerarea de răspundere; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că, în pofida faptului că în prezent se consumă mai mult conținut creativ decât niciodată prin servicii precum platformele cu conținut încărcat de utilizatori și servicii de agregare a conținutului, sectoarele creative nu au înregistrat o creștere comparabilă a veniturilor în urma acestei creșteri a consumului; subliniază că unul dintre principalele motive ar fi un transfer de valoare care a apărut ca urmare a lipsei de claritate cu privire la statutul acestor servicii online în legislația privind drepturile de autor și comerțul electronic; subliniază că a fost creată o piață neloială, care amenință dezvoltarea pieței unice digitale și principalii săi actori, și anume sectoarele culturale și creative; |
| --- | --- |

30.

| 31. | salută angajamentul Comisiei de a publica orientări cu privire la răspunderea intermediarilor, întrucât există o anumită lipsă de claritate în ceea ce privește normele actuale și punerea lor în aplicare în unele state membre; consideră că orientările vor spori încrederea utilizatorilor în serviciile online; îndeamnă Comisia să își prezinte propunerile; invită Comisia să atragă atenția asupra diferențelor de reglementare dintre mediul online și offline și să creeze condiții de concurență echitabile pentru servicii online și offline comparabile, atunci când este necesar și posibil și ținând seama de particularitățile fiecărui domeniu, de evoluția societății, de necesitatea unei mai mari transparențe și securități juridice și necesitate de a nu împiedica inovarea; |
| --- | --- |

31.

| 32. | consideră că platformele digitale sunt o modalitate de a lărgi accesul la operele culturale și creative și oferă sectoarelor culturale și creative posibilități semnificative de dezvoltare a unor noi modele de afaceri; evidențiază necesitatea de a studia modul în care acest proces poate funcționa oferind mai multă securitate juridică titularilor de drepturi și respectându-i în mare măsură; subliniază importanța transparenței și a asigurării unor condiții de concurență echitabile; consideră, în acest sens, că este necesar ca, în cadrele referitoare la drepturile de autor și la proprietatea intelectuală, titularii de drepturi să fie protejați pentru a asigura recunoașterea valorilor și stimularea inovării, creativității, investițiilor și producerii de conținuturi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | îndeamnă platformele online să adopte măsuri mai stricte pentru a combate conținutul ilegal și dăunător online; salută lucrările în curs cu privire la Directiva SMAV și intenția Comisiei de a propune măsuri pentru platformele de partajare a materialelor video cu scopul de a proteja minorii și pentru retragerea conținutului legat de discursurile de incitare la ură; ia act de absența referirilor la conținutul legat de incitarea la terorism; solicită acordarea unei atenții deosebite pentru a evita hărțuirea și violența îndreptată împotriva persoanelor vulnerabile; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră că normele în materie de răspundere pentru platformele online ar trebui să permită abordarea în mod eficient a chestiunilor legate de conținutul și bunurile ilegale, de exemplu prin îndeplinirea obligației de diligență, menținând, în același timp, o abordare echilibrată și favorabilă inovării; îndeamnă Comisia să definească și să clarifice în continuare procedurile de notificare și de retragere și să ofere orientări cu privire la măsurile voluntare care vizează abordarea acestui conținut; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că este important să se ia măsuri împotriva diseminării de știri false; invită platformele online să le ofere utilizatorilor instrumente pentru a denunța știrile false în așa fel încât alți utilizatori să poată fi informați cu privire la faptul că veridicitatea conținutului a fost contestată; subliniază, în același timp, că schimbul liber de opinii este fundamental pentru democrație și că dreptul la viața privată se aplică și în sfera platformelor de comunicare socială; subliniază valoarea libertății presei în ceea ce privește furnizarea de informații fiabile cetățenilor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită Comisia să analizeze în detaliu situația actuală și cadrul juridic cu privire la știrile false și să verifice posibilitatea unei intervenții legislative pentru a limita difuzarea și răspândirea conținutului fals; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că este necesar ca platformele online să combată conținutul și bunurile ilegale și practicile neloiale (de exemplu, revânzarea biletelor de spectacol la prețuri exorbitante), prin intermediul unor măsuri de reglementare, completate de măsuri eficace de autoreglementare (de exemplu, prin stabilirea unor condiții de utilizare clare și a unor mecanisme adecvate pentru a-i identifica pe cei care recidivează, sau prin crearea unor echipe specializate de moderare a conținutului și urmărirea produselor periculoase) sau măsuri hibride; |
| --- | --- |

37.

| 38. | salută Codul de conduită privind combaterea discursurilor ilegale de incitare la ură pe internet, adoptat în 2016 și sprijinit de Comisie, și solicită Comisiei să dezvolte mijloace adecvate și rezonabile care să permită platformelor online să identifice și să elimine conținutul și bunurile ilegale; |
| --- | --- |

38.

| 39. | consideră că respectarea Regulamentului general privind protecția datelor și a Directivei privind securitatea rețelelor și a informațiilor este esențială în ceea ce privește proprietatea; ia act de faptul că utilizatorii sunt adesea incitați să partajeze datele lor cu caracter personal pe platformele online; subliniază că este necesar ca utilizatorii să fie informați cu privire la natura exactă a datelor colectate și modul în care acestea vor fi utilizate; subliniază că este esențial ca utilizatorii să dețină controlul asupra colectării și utilizării datelor lor cu caracter personal; subliniază că ar trebui să existe și opțiunea de a nu comunica datele cu caracter personal; ia act de faptul că „dreptul de a fi uitat” se aplică și platformelor online; invită platformele online să se asigure că anonimatul este garantat atunci când datele cu caracter personal sunt prelucrate de către părți terțe; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită Comisia să finalizeze rapid analiza sa privind necesitatea unor proceduri oficiale de notificare și de acțiune, ca o modalitate promițătoare de a consolida regimul răspunderii în mod armonizat în întreaga UE; |
| --- | --- |

40.

| 41. | încurajează Comisia să prezinte cât mai curând posibil orientările sale practice cu privire la supravegherea pieței produselor vândute online; |
| --- | --- |

41.

Crearea unor condiții de concurență echitabile

| 42. | îndeamnă Comisia să garanteze condiții de concurență echitabile pentru furnizorii de servicii de pe platformele online și alte tipuri de servicii cu care concurează, inclusiv B2B și C2C; subliniază că securitatea în materie de reglementare este esențială pentru crearea unei economii digitale prospere; ia act de faptul că presiunea concurențială variază între diferitele sectoare și între diferiții actori din cadrul sectoarelor; reamintește, prin urmare, că soluțiile universale sunt rar adaptate; consideră că orice soluții personalizate sau măsuri de reglementare propuse trebuie să ia în considerare caracteristicile specifice ale platformelor pentru a asigura o concurență loială în condiții echitabile; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atrage atenția asupra faptului că dimensiunea platformelor online variază de la întreprinderi multinaționale la microîntreprinderi; subliniază importanța concurenței echitabile și eficace între platformele online pentru a promova posibilitatea consumatorului de a alege și pentru a evita crearea monopolurilor sau a pozițiilor dominante care distorsionează piețele prin abuzul de putere de piață; subliniază că facilitarea trecerii de la o platformă online la alta sau de la un serviciu online la altul este o măsură esențială pentru a preveni eșecul pieței și pentru a evita blocajele; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ia act de faptul că platformele online modifică modelul de afaceri tradițional foarte reglementat; subliniază că posibilele reforme ale actualului cadru de reglementare ar trebui să se concentreze pe armonizarea normelor și reducerea fragmentării legislative, pentru a asigura o piață deschisă și competitivă pentru platformele online, garantând, în același timp, standarde ridicate de protecție a consumatorilor; subliniază că este necesar să se evite reglementarea excesivă și să se continue procesul REFIT și punerea în aplicare a principiului privind o mai bună reglementare; subliniază că neutralitatea tehnologică este importantă și că trebuie să existe coerență între normele care se aplică online și offline în situații echivalente, în măsura necesară și posibilă; subliniază că securitatea în materie de reglementare stimulează concurența, investițiile și inovarea; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că este important să se facă investiții în infrastructură atât în zonele urbane, cât și în cele rurale; subliniază că concurența loială asigură investiții în servicii în bandă largă de calitate și de mare viteză; subliniază că accesul la prețuri accesibile la infrastructuri fiabile și de mare viteză și dezvoltarea completă a acestora, precum conexiunile și telecomunicațiile ultrarapide, stimulează furnizarea și utilizarea serviciilor platformelor online; subliniază necesitatea de a asigura neutralitatea rețelei și accesul echitabil și nediscriminatoriu la platformele online, ca o condiție prealabilă pentru inovare și o piață cu adevărat competitivă; îndeamnă Comisia să raționalizeze sistemele de finanțare pentru inițiativele conexe care facilitează procesul de digitizare, pentru a utiliza Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), fondurile europene structurale și de investiții (fondurile ESI) și programul Orizont 2020 (H2020) și contribuțiile de la bugetele naționale ale statelor membre; invită Comisia să evalueze potențialul parteneriatelor public-privat și al inițiativelor comune în domeniul tehnologiei; |
| --- | --- |

45.

| 46. | invită Comisia să aibă în vedere instituirea unei abordări armonizate cu privire la dreptul de rectificare, la dreptul de declarare a opoziției și la dreptul la clemență pentru utilizatorii platformelor; |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită Comisia să creeze condiții de concurență echitabile în ceea ce privește cererile de despăgubire împotriva platformelor generate de circulația unor fapte defăimătoare, care aduc un prejudiciu constant utilizatorilor; |
| --- | --- |

47.

Informarea cetățenilor și a consumatorilor și consolidarea poziției acestora

| 48. | subliniază că internetul viitorului nu va avea succes dacă utilizatorii nu vor avea încredere în platformele online, dacă nu se va asigura o mai mare transparență, condiții de concurență echitabile, protejarea datelor cu caracter personal, un mai bun control al publicității și al altor sisteme automate și dacă platformele online nu vor respecta întreaga legislație aplicabilă și interesele legitime ale utilizatorilor; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază că transparența este importantă în colectarea și utilizarea datelor și consideră că platformele online trebuie să răspundă în mod adecvat preocupărilor utilizatorilor, solicitându-le consimțământul în mod corespunzător, în conformitate cu Regulamentul general privind protecția datelor, și informându-i mai eficace și mai clar cu privire la datele cu caracter personal colectate și modul în care acestea sunt comunicate și utilizate, în conformitate cu cadrul european privind protecția datelor, menținând totodată posibilitatea ca aceștia să-și retragă consimțământul cu privire la clauze individuale, fără a pierde accesul complet la un serviciu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | invită Comisia și statele membre să ia măsurile necesare pentru a asigura respectarea deplină a drepturilor cetățenilor la confidențialitate și la protecția datelor lor cu caracter personal în mediul digital; subliniază importanța punerii în aplicare corecte a Regulamentului general privind protecția datelor, asigurând aplicarea deplină a principiului „confidențialității prin concepție și prin definiție”; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ia act de importanța de a clarifica aspectele legate de accesul la date, proprietatea datelor și răspunderea cu privire la acestea și invită Comisia să analizeze mai în detaliu cadrul de reglementare actual în ceea ce privește aceste aspecte; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că natura transfrontalieră a platformelor online reprezintă un avantaj imens pentru dezvoltarea pieței unice digitale, dar necesită, în același timp, o mai bună cooperare între autoritățile publice naționale; solicită ca serviciile și mecanismele existente în materie de protecție a consumatorilor să colaboreze mai bine și să ofere o protecție eficientă a consumatorilor în contextul activităților platformelor online; menționează, în plus, rolul important pe care îl deține, în această privință, Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului la nivel transfrontalier; salută intenția Comisiei de a evalua în continuare orice necesitate de actualizare suplimentară a normelor existente privind protecția consumatorilor în raport cu platformele, ca parte a verificării REFIT a legislației UE în materie de protecție a consumatorilor și de marketing din 2017; |
| --- | --- |

52.

| 53. | încurajează platformele online să le ofere consumatorilor clauze și condiții clare, cuprinzătoare și echitabile și să asigure modalități accesibile de prezentare a clauzelor și condițiilor lor, a procesării datelor, a garanțiilor juridice și comerciale și a costurilor posibile, evitând în același timp terminologia complexă, pentru a consolida protecția consumatorilor și a spori încrederea acestora și înțelegerea drepturilor consumatorilor, deoarece acest lucru este vital pentru succesul platformelor online; |
| --- | --- |

53.

| 54. | subliniază necesitatea unor standarde ridicate de protecție a consumatorilor pe platformele online nu doar în practicile B2B, ci și în relațiile C2C; |
| --- | --- |

54.

| 55. | solicită o evaluare a legislației în vigoare și a mecanismelor de autoreglementare pentru a stabili dacă acestea oferă o protecție corespunzătoare utilizatorilor, consumatorilor și întreprinderilor, ținând seama de numărul tot mai mare de plângeri și de investigațiile inițiate de Comisie cu privire la mai multe platforme; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază importanța de a le oferi utilizatorilor informații clare, imparțiale și transparente cu privire la criteriile utilizate pentru a filtra, împărți pe categorii, personaliza, sponsoriza sau evalua informațiile care le sunt prezentate; subliniază necesitatea de a face o diferențiere clară între conținutul sponsorizat și orice alt tip de conținut; |
| --- | --- |

56.

| 57. | invită Comisia să abordeze anumite aspecte legate de sistemele de recenzie ale platformelor, cum ar fi recenziile false sau eliminarea recenziilor negative, cu scopul de a obține un avantaj concurențial; subliniază necesitatea de a face recenziile mai fiabile și mai utile pentru consumatori și de a garanta că platformele respectă obligațiile în vigoare și iau măsuri în acest sens împotriva unor practici precum sistemele voluntare; salută orientările referitoare la punerea în aplicare a Directivei privind practicile comerciale neloiale; |
| --- | --- |

57.

| 58. | invită Comisia să evalueze necesitatea unor criterii și praguri care să stabilească condițiile în care platformele online pot face obiectul unei supravegheri suplimentare a pieței și să ofere orientări pentru platformele online pentru a facilita respectarea de către acestea în timp util a obligațiilor și orientărilor existente, în special în domeniul protecției consumatorilor și al normelor în materie de concurență; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază că drepturile autorilor și ale creatorilor trebuie protejate și în era digitală și reamintește importanța industriei creative pentru ocuparea forței de muncă și economia UE; invită Comisia să evalueze Directiva privind respectarea drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) (9) în vigoare, pentru a împiedica utilizarea în mod abuziv, cu bună știință, a proceselor de raportare și pentru a garanta că toți actorii din lanțul valoric, inclusiv intermediarii cum ar fi furnizorii de servicii de internet, pot lupta în mod mai eficace împotriva contrafacerii, luând măsuri active, proporționale și eficace pentru a asigura trasabilitatea și a preveni promovarea și distribuirea de bunuri contrafăcute, având în vedere că contrafacerea reprezintă un risc pentru consumatori; |
| --- | --- |

59.

| 60. | subliniază necesitatea restabilirii echilibrului în ceea ce privește împărțirea valorii pentru proprietatea intelectuală, în special pe platformele care distribuie conținut audiovizual protejat; |
| --- | --- |

60.

| 61. | solicită o cooperare mai strânsă între platforme și titularii de drepturi, astfel încât să se asigure utilizarea corespunzătoare a operelor protejate prin drepturi de autor și combaterea încălcării DPI online; reamintește că astfel de încălcări pot constitui o adevărată problemă, nu numai pentru întreprinderi, dar și pentru sănătatea și siguranța consumatorilor, care trebuie să fie conștienți de realitatea comerțului ilicit cu produse contrafăcute; reiterează, prin urmare, apelul său prin care solicită aplicarea abordării „urmărește banii” („follow the money”) serviciilor de plată relevante, pentru a-i priva pe falsificatori de mijloacele necesare continuării activității lor economice; subliniază că o revizuire a Directivei privind respectarea drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) ar putea constitui un mijloc adecvat de a asigura un nivel ridicat de cooperare între platforme, utilizatori și toți ceilalți actori economici, împreună cu aplicarea corectă a Directivei privind comerțul electronic; |
| --- | --- |

61.

| 62. | invită Comisia să promoveze în continuare în rândul consumatorilor platforma lansată pentru soluționarea litigiilor care implică achizițiile efectuate online, să simplifice utilizarea acesteia și să monitorizeze dacă comercianții își respectă obligația de a adăuga un link la această platformă pe site-ul lor, în vederea soluționării în continuare a numărului tot mai mare de plângeri împotriva mai multor platforme online; |
| --- | --- |

62.

Sporirea încrederii în mediul online și încurajarea inovării

| 63. | subliniază că aplicarea eficace a normelor de protecție a datelor și a drepturilor consumatorilor pe piețele online, în conformitate cu dispozițiile din Regulamentul general privind protecția datelor și Directiva privind securitatea cibernetică, sunt acțiuni prioritare atât pentru politica publică, cât și pentru întreprinderi, atunci când este vorba de sporirea încrederii; subliniază că protecția consumatorilor și a datelor necesită o gamă largă de măsuri și mijloace tehnice în domeniile protecției vieții private pe internet, a securității internetului și a securității cibernetice; subliniază importanța transparenței în colectarea datelor și securitatea plăților; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ia act de faptul că plățile online oferă un nivel ridicat de transparență care contribuie la protejarea drepturilor consumatorilor și ale întreprinzătorilor și minimizează riscurile de fraudă; salută, de asemenea, metodele de plată alternative noi și inovatoare, cum ar fi monedele virtuale și portofelele electronice; ia act de faptul că transparența facilitează compararea prețurilor și a costurilor tranzacțiilor și sporește trasabilitatea tranzacțiilor economice; |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază că un mediu echitabil, previzibil și favorabil inovării, precum și investițiile în cercetare și dezvoltare și actualizarea competențelor forței de muncă sunt vitale pentru generarea de noi idei și inovări; subliniază importanța datelor și a standardelor deschise pentru dezvoltarea noilor platforme online și pentru inovare; reamintește că revizuirea punerii în aplicare a Directivei privind reutilizarea informațiilor din sectorul public (10) este prevăzută pentru 2018; constată că bancurile de încercare deschise, avansate și partajate și interfețele de programare a unor aplicații deschise pot fi un avantaj pentru Europa; |
| --- | --- |

65.

| 66. | subliniază importanța de a adopta o abordare fermă din partea Comisiei și, în special, din partea statelor membre, în vederea dezvoltării competențelor digitale, pentru a forma o forță de muncă înalt calificată, dat fiind că aceasta este o condiție pentru a asigura un nivel ridicat al ocupării forței de muncă în condiții echitabile pe întreg teritoriul UE, punând capăt, în același timp, analfabetismului digital care favorizează decalajul digital și excluziunea digitală; subliniază, prin urmare, că dezvoltarea și îmbunătățirea competențelor digitale se impune de urgență și necesită investiții majore în educație și învățarea pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

66.

| 67. | consideră că platformele pe care este stocat un volum important de lucrări protejate și care sunt puse la dispoziția publicului ar trebui să încheie acorduri de licență cu titularii de drepturi pertinenți, cu excepția cazului în care acestea sunt active și, astfel, cuprinse în exonerarea prevăzută la articolul 14 din Directiva privind comerțul electronic, în vederea împărțirii echitabile a profiturilor cu autorii, creatorii și titularii de drepturi relevanți; subliniază că astfel de acorduri de licență și implementarea acestora trebuie să respecte exercitarea de către utilizatori a drepturilor lor fundamentale; |
| --- | --- |

67.

Respectarea relațiilor B2B și a legislației UE în domeniul concurenței

| 68. | salută acțiunile întreprinse de Comisie pentru a pune în aplicare mai bine legislația în materie de concurență și subliniază necesitatea de a lua decizii în timp util în cazurile de concurență, având în vedere ritmul rapid de evoluție a sectorului digital; ia act totuși de faptul că, în anumite privințe, legislația UE în domeniul concurenței trebuie adaptată la lumea digitală pentru a fi adecvată scopului; |
| --- | --- |

68.

| 69. | este preocupat de practicile comerciale B2B neloiale problematice ale platformelor online, cum ar fi lipsa de transparență (de exemplu, în rezultatele căutărilor, utilizarea datelor sau în ceea ce privește prețurile), modificările unilaterale ale clauzelor și condițiilor, promovarea rezultatelor bazate pe publicitate sau sponsorizate, reducând în același timp vizibilitatea rezultatelor pentru care nu se plătește, eventualele clauze și condiții abuzive, de exemplu, în ceea ce privește soluțiile de plată, și posibilele abuzuri legate de rolul dual al platformelor, ca intermediari și concurenți; remarcă faptul că acest rol dual poate crea stimulente economice pentru platformele online cu scopul de a practica discriminarea în favoarea propriilor produse și servicii și de a impune clauze discriminatorii B2B; invită Comisia să ia măsuri corespunzătoare în acest sens; |
| --- | --- |

69.

| 70. | invită Comisia să propună un cadru legislativ specific, favorabil creșterii economice și consumatorilor pentru relațiile B2B bazate pe principiile prevenirii abuzului de putere de piață și garantării faptului că platformele care servesc drept poartă de acces către o piață din aval nu devin controlori ai accesului; consideră că un astfel de cadru ar trebui să contribuie la evitarea prejudiciilor aduse bunăstării consumatorilor și să promoveze concurența și inovarea; recomandă, de asemenea, ca acest cadru să fie neutru din punct de vedere tehnologic și capabil să abordeze riscurile existente, de exemplu, în ceea ce privește piața pentru sistemul de operare mobilă, dar și riscurile viitoare cu noile tehnologii bazate pe internet, cum ar fi internetul obiectelor sau inteligența artificială, care vor consolida și mai mult poziția platformelor ca intermediari puternici între întreprinderile online și consumatori; |
| --- | --- |

70.

| 71. | salută exercițiul de colectare de date orientat către practicile B2B care urmează să fie efectuat de Comisie până în primăvara anului 2017 și îndeamnă să se ia măsuri eficace pentru a asigura o concurență loială; |
| --- | --- |

71.

| 72. | subliniază că legislația UE în materie de concurență și autoritățile competente în acest domeniu trebuie să garanteze condiții de concurență echitabile atunci când este cazul, inclusiv în ceea ce privește protecția consumatorilor și chestiunile fiscale; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ia act de recentele dezvăluiri care implică, printre altele, mari societăți digitale și practicile lor de planificare fiscală în UE; salută, în acest sens, eforturile depuse de Comisie pentru a combate evitarea obligațiilor fiscale și invită statele membre și Comisia să propună noi reforme pentru a evita practicile de evitare a obligațiilor fiscale în UE; solicită să se ia măsuri pentru a garanta că toate întreprinderile, inclusiv cele digitale, își plătesc impozitele în statele membre în care își desfășoară activitățile economice; |
| --- | --- |

73.

| 74. | evidențiază diferențele existente în peisajul juridic din cele 28 de state membre și particularitățile sectorului digital în care, adesea, prezența fizică a unei întreprinderi pe piața dintr-o anumită țară nu este necesară; invită statele membre să își adapteze sistemele de TVA în conformitate cu principiul țării de destinație (11); |
| --- | --- |

74.

Locul UE în lume

| 75. | evidențiază faptul că, în mod regretabil, prezența UE pe piața mondială este deosebit de scăzută, în special din cauza actualei fragmentări a pieței digitale, a insecurității juridice, a lipsei de finanțare și a incapacității de a comercializa inovațiile tehnologice, întreprinderile europene putând cu dificultate deveni lideri și concura cu actori din restul lumii în această nouă economie competitivă la nivel mondial; încurajează dezvoltarea unui mediu pentru întreprinderile nou-înființate și cele în curs de extindere care să favorizeze dezvoltarea și crearea de locuri de muncă la nivel local; |
| --- | --- |

75.

| 76. | invită instituțiile europene să garanteze condiții de concurență echitabile în lumea digitală pentru operatorii din Europa și din afara sa, de exemplu în ceea ce privește impozitele și aspectele similare; |
| --- | --- |

76.

| 77. | consideră că UE are potențialul de a deveni un actor important în lumea digitală și că aceasta ar trebui să deschidă calea către un climat favorabil inovării în Europa prin asigurarea unui cadru juridic ermetic, care să protejeze toate părțile interesate; |
| --- | --- |

77.

o

o o

| 78. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, Consiliului European și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

78.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0052.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0009.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0010.

(4)  JO L 310, 26.11.2015, p. 1.

(5)  JO L 178, 17.7.2000, p. 1.

(6)  JO L 119, 4.5.2016, p. 1.

(7)  JO L 194, 19.7.2016, p. 1.

(8)  JO C 75, 10.3.2017, p. 119.

(9)  Directiva 2004/48/CE (JO L 157, 30.4.2004, p. 45).

(10)  Directiva 2003/98/CE (JO L 345, 31.12.2003, p. 90).

(11)  A se vedea Rezoluția Parlamentului din 24 noiembrie 2016 referitoare la tema „Către un sistem de TVA definitiv și combaterea fraudei în domeniul TVA” (Texte adoptate, P8_TA(2016)0453).

---

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/146 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/146

---

P8_TA(2017)0273

Situația umanitară din Yemen

Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la situația umanitară din Yemen (2017/2727(RSP))

(2018/C 331/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Yemen, îndeosebi cea din 25 februarie 2016 (1), referitoare la situația umanitară din Yemen, și cea din 9 iulie 2015 (2), referitoare la situația din Yemen, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Yemen, îndeosebi cea din 25 februarie 2016 (1), referitoare la situația umanitară din Yemen, și cea din 9 iulie 2015 (2), referitoare la situația din Yemen,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 3 aprilie 2017 referitoare la Yemen, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 3 aprilie 2017 referitoare la Yemen,

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 8 octombrie 2016 referitoare la atacul din Yemen și din 19 octombrie 2016 referitoare la încetarea focului în Yemen, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 8 octombrie 2016 referitoare la atacul din Yemen și din 19 octombrie 2016 referitoare la încetarea focului în Yemen,

| — | având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU referitoare la Yemen, în special rezoluțiile nr. 2216 (2015), nr. 2201 (2015) și nr. 2140 (2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU referitoare la Yemen, în special rezoluțiile nr. 2216 (2015), nr. 2201 (2015) și nr. 2140 (2014),

| — | având în vedere evenimentul la nivel înalt de strângere de fonduri pentru criza umanitară din Yemen, care a avut loc la Geneva la 25 aprilie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere evenimentul la nivel înalt de strângere de fonduri pentru criza umanitară din Yemen, care a avut loc la Geneva la 25 aprilie 2017,

| — | având în vedere apelul lansat la 12 aprilie 2017 de Raportorul special al ONU pentru drepturile omului și sancțiunile internaționale, Idriss Jazairy, privind ridicarea blocadei navale a Yemenului, |
| --- | --- |

—

având în vedere apelul lansat la 12 aprilie 2017 de Raportorul special al ONU pentru drepturile omului și sancțiunile internaționale, Idriss Jazairy, privind ridicarea blocadei navale a Yemenului,

| — | având în vedere declarațiile Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Zeid Ra’ad Al Hussein, din 10 octombrie 2016 referitoare la atacul scandalos asupra unor funeralii în Yemen, din 10 februarie 2017 referitoare la populația civilă yemenită prinsă între părțile beligerante și din 24 martie 2017 referitoare la uciderea într-o lună a peste 100 de civili, inclusiv pescari și refugiați, în contextul împlinirii a doi ani de la izbucnirea conflictului din Yemen, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Zeid Ra’ad Al Hussein, din 10 octombrie 2016 referitoare la atacul scandalos asupra unor funeralii în Yemen, din 10 februarie 2017 referitoare la populația civilă yemenită prinsă între părțile beligerante și din 24 martie 2017 referitoare la uciderea într-o lună a peste 100 de civili, inclusiv pescari și refugiați, în contextul împlinirii a doi ani de la izbucnirea conflictului din Yemen,

| — | având în vedere declarațiile trimisului special al ONU pentru Yemen, Ismail Ould Cheikh Ahmed, din 21 octombrie și 19 noiembrie 2016 și din 30 ianuarie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile trimisului special al ONU pentru Yemen, Ismail Ould Cheikh Ahmed, din 21 octombrie și 19 noiembrie 2016 și din 30 ianuarie 2017,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât situația umanitară din Yemen este catastrofală; întrucât, în februarie 2017, Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) a declarat că situația din Yemen este „cea mai gravă situație de urgență de natură alimentară din lume”; întrucât, în mai 2017, Oficiul Națiunilor Unite pentru coordonarea afacerilor umanitare (OCHA) a declarat că 17 milioane de persoane aveau nevoie de ajutor alimentar în Yemen, 7 milioane dintre acestea confruntându-se cu „o situație de securitate alimentară de urgență”; întrucât 2,2 milioane de copii se confruntă cu malnutriție acută severă, un copil sucombând la fiecare 10 minute, aceste decese având cauze ce ar putea fi înlăturate; întrucât există două milioane de persoane strămutate intern și un milion de persoane returnate; |
| --- | --- |

A.

întrucât situația umanitară din Yemen este catastrofală; întrucât, în februarie 2017, Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) a declarat că situația din Yemen este „cea mai gravă situație de urgență de natură alimentară din lume”; întrucât, în mai 2017, Oficiul Națiunilor Unite pentru coordonarea afacerilor umanitare (OCHA) a declarat că 17 milioane de persoane aveau nevoie de ajutor alimentar în Yemen, 7 milioane dintre acestea confruntându-se cu „o situație de securitate alimentară de urgență”; întrucât 2,2 milioane de copii se confruntă cu malnutriție acută severă, un copil sucombând la fiecare 10 minute, aceste decese având cauze ce ar putea fi înlăturate; întrucât există două milioane de persoane strămutate intern și un milion de persoane returnate;

| B. | întrucât consecințele actualului conflict sunt devastatoare pentru țară și populația sa; întrucât, în pofida presiunii internaționale în vederea găsirii unei soluții politice la criză, părțile implicate în conflict nu au reușit să ajungă la un acord și luptele continuă; întrucât niciuna dintre părți nu a obținut o victorie militară și este puțin probabil să reușească acest lucru în viitor; |
| --- | --- |

B.

întrucât consecințele actualului conflict sunt devastatoare pentru țară și populația sa; întrucât, în pofida presiunii internaționale în vederea găsirii unei soluții politice la criză, părțile implicate în conflict nu au reușit să ajungă la un acord și luptele continuă; întrucât niciuna dintre părți nu a obținut o victorie militară și este puțin probabil să reușească acest lucru în viitor;

| C. | întrucât, din martie 2015, aproximativ 10 000 de persoane au fost ucise și peste 40 000 rănite în cursul violențelor, potrivit ONU; întrucât luptele, atât la sol, cât și în aer, au făcut imposibil accesul în zonă al observatorilor din cadrul Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR) pentru a verifica numărul de victime în rândul civililor, ceea ce înseamnă că aceste cifre reflectă doar decesele și rănirile pe care OHCHR a reușit să le coroboreze și să le confirme; întrucât infrastructura și instituțiile civile din Yemen au fost puternic afectate de război și sunt din ce în ce mai incapabile să furnizeze servicii de bază; întrucât sistemul de sănătate este în pragul prăbușirii și personalul medical de bază din prima linie nu a fost plătit de luni întregi; |
| --- | --- |

C.

întrucât, din martie 2015, aproximativ 10 000 de persoane au fost ucise și peste 40 000 rănite în cursul violențelor, potrivit ONU; întrucât luptele, atât la sol, cât și în aer, au făcut imposibil accesul în zonă al observatorilor din cadrul Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR) pentru a verifica numărul de victime în rândul civililor, ceea ce înseamnă că aceste cifre reflectă doar decesele și rănirile pe care OHCHR a reușit să le coroboreze și să le confirme; întrucât infrastructura și instituțiile civile din Yemen au fost puternic afectate de război și sunt din ce în ce mai incapabile să furnizeze servicii de bază; întrucât sistemul de sănătate este în pragul prăbușirii și personalul medical de bază din prima linie nu a fost plătit de luni întregi;

| D. | întrucât Yemenul se confruntă cu o nouă epidemie de holeră și de diaree acută, cu peste 100 000 de cazuri suspectate de holeră și aproape 800 de decese înregistrate în întreaga țară între 27 aprilie și 8 iunie 2017; |
| --- | --- |

D.

întrucât Yemenul se confruntă cu o nouă epidemie de holeră și de diaree acută, cu peste 100 000 de cazuri suspectate de holeră și aproape 800 de decese înregistrate în întreaga țară între 27 aprilie și 8 iunie 2017;

| E. | întrucât grupurile vulnerabile, femeile și copiii sunt deosebit de afectați de ostilitățile în curs și de criza umanitară și întrucât siguranța și bunăstarea femeilor și fetelor constituie motive de mare îngrijorare; întrucât în special copiii sunt vulnerabili în fața intensificării violențelor în Yemen, 1 540 de copii fiind uciși și 2 450 răniți, după cum raportează ONU; |
| --- | --- |

E.

întrucât grupurile vulnerabile, femeile și copiii sunt deosebit de afectați de ostilitățile în curs și de criza umanitară și întrucât siguranța și bunăstarea femeilor și fetelor constituie motive de mare îngrijorare; întrucât în special copiii sunt vulnerabili în fața intensificării violențelor în Yemen, 1 540 de copii fiind uciși și 2 450 răniți, după cum raportează ONU;

| F. | întrucât, din cauza violențelor, peste 350 000 de copii nu au putut să își continue educația în ultimul an școlar, astfel încât numărul total de copii neșcolarizați din Yemen a depășit 2 milioane, conform UNICEF; întrucât există riscul ca copiii neșcolarizați să fie recrutați pentru a participa la lupte; |
| --- | --- |

F.

întrucât, din cauza violențelor, peste 350 000 de copii nu au putut să își continue educația în ultimul an școlar, astfel încât numărul total de copii neșcolarizați din Yemen a depășit 2 milioane, conform UNICEF; întrucât există riscul ca copiii neșcolarizați să fie recrutați pentru a participa la lupte;

| G. | întrucât 90 % din alimentele de bază sunt importate; întrucât Raportorul special al ONU pentru drepturile omului și sancțiunile internaționale a subliniat că blocada aeriană și navală aplicată Yemenului din martie 2015 de către forțele de coaliție constituie una dintre cauzele principale ale catastrofei umanitare, iar violențele din țară și deficitul generalizat de combustibil au afectat rețelele interne de distribuire a hranei; |
| --- | --- |

G.

întrucât 90 % din alimentele de bază sunt importate; întrucât Raportorul special al ONU pentru drepturile omului și sancțiunile internaționale a subliniat că blocada aeriană și navală aplicată Yemenului din martie 2015 de către forțele de coaliție constituie una dintre cauzele principale ale catastrofei umanitare, iar violențele din țară și deficitul generalizat de combustibil au afectat rețelele interne de distribuire a hranei;

| H. | întrucât o situație de stabilitate și securitate în Yemen, precum și un guvern care să funcționeze în mod adecvat reprezintă factori extrem de importanți pentru eforturile internaționale de combatere a extremismului și violenței în regiune și dincolo de aceasta, precum și pentru pacea și stabilitatea din Yemen; |
| --- | --- |

H.

întrucât o situație de stabilitate și securitate în Yemen, precum și un guvern care să funcționeze în mod adecvat reprezintă factori extrem de importanți pentru eforturile internaționale de combatere a extremismului și violenței în regiune și dincolo de aceasta, precum și pentru pacea și stabilitatea din Yemen;

| I. | întrucât situația din Yemen prezintă riscuri grave pentru stabilitatea regiunii, în special în Cornul Africii, în zona Mării Roșii și în Orientul Mijlociu în general; întrucât gruparea Al-Qaeda din Peninsula Arabică (AQAP) a putut beneficia de deteriorarea situației politice și de securitate din Yemen, extinzându-și prezența și crescând numărul și amploarea atacurilor sale teroriste; întrucât AQAP și așa-numitul Stat Islamic ISIS/Daesh au devenit prezenți în Yemen și au comis atacuri teroriste, care s-au soldat cu moartea a sute de persoane; |
| --- | --- |

I.

întrucât situația din Yemen prezintă riscuri grave pentru stabilitatea regiunii, în special în Cornul Africii, în zona Mării Roșii și în Orientul Mijlociu în general; întrucât gruparea Al-Qaeda din Peninsula Arabică (AQAP) a putut beneficia de deteriorarea situației politice și de securitate din Yemen, extinzându-și prezența și crescând numărul și amploarea atacurilor sale teroriste; întrucât AQAP și așa-numitul Stat Islamic ISIS/Daesh au devenit prezenți în Yemen și au comis atacuri teroriste, care s-au soldat cu moartea a sute de persoane;

| J. | întrucât, în rezoluția sa din 25 februarie 2016, Parlamentul a solicitat să fie lansată o inițiativă a UE cu scopul de a aplica un embargou comerțului cu arme al Arabiei Saudite, în conformitate cu Poziția comună nr. 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în rezoluția sa din 25 februarie 2016, Parlamentul a solicitat să fie lansată o inițiativă a UE cu scopul de a aplica un embargou comerțului cu arme al Arabiei Saudite, în conformitate cu Poziția comună nr. 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008;

| K. | întrucât forțele Houthi și forțele aliate au fost acuzate de comiterea unor grave încălcări ale legilor războiului, plasând mine antipersonal interzise, maltratând deținuții și lansând fără discernământ rachete în zonele populate din Yemen și din sudul Arabiei Saudite; |
| --- | --- |

K.

întrucât forțele Houthi și forțele aliate au fost acuzate de comiterea unor grave încălcări ale legilor războiului, plasând mine antipersonal interzise, maltratând deținuții și lansând fără discernământ rachete în zonele populate din Yemen și din sudul Arabiei Saudite;

| L. | întrucât cuantumul total al finanțării acordate de UE pentru ajutor umanitar în Yemen în 2015 și 2016 s-a ridicat la 120 de milioane EUR; întrucât cuantumul ajutoarelor alocate în 2017 este de 46 de milioane EUR; întrucât, în pofida evenimentului la nivel înalt de strângere de fonduri pentru criza umanitară din Yemen, care a avut loc la Geneva în aprilie 2017 și în cursul căruia diverse țări și organizații au făcut promisiuni în valoare de 1,1 miliarde USD, fondurile puse la dispoziție de donatori la 9 mai 2017 reprezentau numai 28 % din suma de 2,1 miliarde USD solicitată de ONU pentru operațiuni umanitare în Yemen în 2017; întrucât în 2017 se așteaptă mobilizarea unei sume suplimentare de 70 de milioane EUR sub formă de ajutor pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

L.

întrucât cuantumul total al finanțării acordate de UE pentru ajutor umanitar în Yemen în 2015 și 2016 s-a ridicat la 120 de milioane EUR; întrucât cuantumul ajutoarelor alocate în 2017 este de 46 de milioane EUR; întrucât, în pofida evenimentului la nivel înalt de strângere de fonduri pentru criza umanitară din Yemen, care a avut loc la Geneva în aprilie 2017 și în cursul căruia diverse țări și organizații au făcut promisiuni în valoare de 1,1 miliarde USD, fondurile puse la dispoziție de donatori la 9 mai 2017 reprezentau numai 28 % din suma de 2,1 miliarde USD solicitată de ONU pentru operațiuni umanitare în Yemen în 2017; întrucât în 2017 se așteaptă mobilizarea unei sume suplimentare de 70 de milioane EUR sub formă de ajutor pentru dezvoltare,

| 1. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la deteriorarea alarmantă a situației umanitare din Yemen, caracterizată de generalizarea insecurității alimentare și a malnutriției severe, de atacuri aleatorii lansate împotriva populației civile și a personalului medical și umanitar și de distrugerea infrastructurii civile și medicale, de continuarea raidurilor aeriene, de persistența luptelor la sol și a atacurilor de artilerie, în ciuda apelurilor repetate lansate cu scopul de a institui o nouă încetare a ostilităților; |
| --- | --- |

1.

| 2. | regretă profund pierderile de vieți omenești cauzate de conflict și suferința celor prinși în acest conflict și își exprimă condoleanțele față de familiile victimelor; își reafirmă angajamentul de a continua să sprijine Yemenul și poporul yemenit; solicită tuturor părților să procedeze la încetarea ostilităților și să revină la masa negocierilor; își reiterează sprijinul pentru integritatea teritorială, pentru suveranitatea și independența Yemenului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își exprimă îngrijorarea profundă față de continuarea atacurilor și a luptelor la sol, care au dus la moartea a mii de oameni, la strămutări de populație și distrugeri ale mijloacelor de subzistență, au destabilizat și mai mult Yemenul, au distrus infrastructura fizică a țării, au creat o situație de instabilitate exploatată de organizațiile teroriste și extremiste, cum ar fi ISIS/Daesh și AQAP, și au exacerbat o situație umanitară deja critică; |
| --- | --- |

3.

| 4. | condamnă în modul cel mai ferm atacurile și violențele împotriva populației civile, inclusiv bombardamentele, utilizarea munițiilor cu dispersie, tirul de rachete și mortiere, tirul efectuat de către lunetiști și atacurile cu rachetă și utilizarea semnalată a minelor antipersonal, precum și atacurile care cauzează distrugerea infrastructurii civile, inclusiv a școlilor, a unităților medicale, a zonelor rezidențiale, a piețelor, a canalizării, a porturilor și a aeroporturilor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită insistent guvernului yemenit să își asume responsabilitățile în combaterea grupărilor teroriste ISIS/Daesh și AQAP, care profită de instabilitatea actuală; reamintește că toate actele de terorism sunt criminale și nejustificabile, indiferent de motivația lor și indiferent când, unde și de cine au fost comise; subliniază că toate părțile implicate în conflict trebuie să ia măsuri ferme împotriva acestor grupări, ale căror activități reprezintă o amenințare serioasă pentru negocierea unui acord și pentru securitatea din regiune și din afara acesteia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | cere din nou tuturor părților și actorilor regionali și internaționali care le acordă susținere să respecte dreptul umanitar internațional și dreptul internațional al drepturilor omului, să asigure protecția civililor și să nu vizeze în mod direct infrastructurile civile, în special infrastructurile medicale și sistemele de aprovizionare cu apă; reamintește că atacurile deliberate împotriva populației civile și a infrastructurii civile, inclusiv a spitalelor și a personalului medical, reprezintă o gravă încălcare a dreptului umanitar internațional; solicită insistent comunității internaționale să asigure urmărirea penală internațională a celor răspunzători de încălcările dreptului internațional săvârșite în Yemen; sprijină, în acest sens, apelul adresat de Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Zeid Ra’ad Al Hussein, privind instituirea unui organ internațional și independent care să efectueze investigații amănunțite privind crimele comise în timpul conflictului din Yemen; subliniază că asigurarea tragerii la răspundere a celor vinovați pentru încălcări este esențială pentru soluționarea durabilă a conflictului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește că conflictul din Yemen nu poate fi soluționat pe cale militară și că această criză poate fi soluționată numai prin negocieri incluzive, conduse de Yemen, la care să participe toate părțile, inclusiv cu participarea deplină și efectivă a femeilor, și care să aibă ca rezultat o soluție politică cuprinzătoare; își reiterează sprijinul față de eforturile depuse de Secretarul general al ONU, de Trimisul Special al ONU pentru Yemen și de Serviciul European de Acțiune Externă pentru a media reluarea negocierilor și îndeamnă toate părțile la conflict să răspundă acestor eforturi în mod constructiv, fără a impune precondiții; subliniază că punerea în aplicare a unor măsuri de consolidare a încrederii, cum ar fi măsuri imediate în direcția unei încetări durabile a focului, un mecanism de retragere monitorizată de ONU a forțelor, facilitarea accesului umanitar și comercial și eliberarea prizonierilor politici, va fi esențială pentru facilitarea revenirii la calea politică; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită insistent Arabiei Saudite și Iranului să își îmbunătățească relațiile bilaterale și să coopereze pentru a pune capăt conflictului din Yemen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | susține apelul UE prin care aceasta solicită tuturor părților implicate în conflict să ia toate măsurile necesare pentru a preveni toate formele de violență și a răspunde acestora, inclusiv violența sexuală și bazată pe gen în situațiile de conflict armat; condamnă în mod ferm încălcările drepturilor copilului și își exprimă preocuparea cu privire la accesul limitat de care dispun copiii la îngrijirile medicale de bază și la educație; condamnă recrutarea și înregimentarea de copii-soldați în acest conflict; solicită UE și comunității internaționale să sprijine reabilitarea și reintegrarea la nivelul comunităților a copiilor demobilizați; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită toate părțile la conflict să depună eforturi pentru a elimina toate obstacolele de ordin logistic și financiar care afectează importul și distribuirea de alimente și medicamente civililor aflați în situație critică; îndeamnă cu insistență părțile să asigure deplina și corecta funcționare a punctelor comerciale principale de intrare, precum porturile Hodeida și Aden; subliniază importanța lor ca legătură vitală pentru ajutor umanitar și pentru furnizarea de produse de bază; solicită redeschiderea aeroportului din Sanaa pentru zborurile comerciale, astfel încât medicamentele și produsele de bază necesare de urgență să poată intra în țară, iar cetățenii care au nevoie de tratament medical să poată fi evacuați; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită Consiliului să promoveze în mod eficace respectarea legislației umanitare internaționale, astfel cum prevăd principiile UE aplicabile; subliniază mai ales că se impune stricta aplicare de către toate statele membre ale UE a normelor prevăzute în Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului privind exporturile de arme; reamintește, în acest sens, rezoluția sa din 25 februarie 2016; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că este important ca autoritățile locale să fie sprijinite în consolidarea capacităților lor de prestări servicii, precum și ca diaspora yemenită și ONG-urile internaționale să fie implicate în sectoarele de servicii aflate în stare critică; subliniază mai ales că UE și alți actori internaționali trebuie să trateze de urgență epidemia de holeră și să acorde sprijin sistemului de sănătate pentru a preveni prăbușirea sa, inclusiv prin facilitarea asigurării cu medicamente și cu salarii a personalului medical din prima linie, a cărui prezență este esențială pentru asistența umanitare; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută faptul că UE și statele sale membre sunt pregătite să își intensifice asistența umanitară pentru populația din întreaga țară pentru a răspunde nevoilor în creștere și pentru a-și mobiliza asistența pentru dezvoltare cu scopul de a finanța proiecte în sectoare esențiale; salută angajamentele asumate în cadrul evenimentului la nivel înalt al donatorilor pentru criza umanitară din Yemen și subliniază necesitatea coordonării măsurilor umanitare sub egida ONU, pentru a ușura suferința poporului din Yemen; îndeamnă, în continuare, toate țările să-și îndeplinească angajamentele asumate în cadrul evenimentului donatorilor pentru a răspunde nevoilor umanitare; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să propună de urgență o strategie integrată a UE pentru Yemen și să întreprindă noi eforturi pentru un proces de pace în Yemen, sub auspiciile ONU; solicită în acest sens desemnarea unui reprezentant special al UE pentru Yemen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Secretarului General al Consiliului de Cooperare al Golfului, Secretarului General al Ligii Statelor Arabe și guvernului din Yemen. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0066.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0270.

---

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/150 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/150

---

P8_TA(2017)0274

Statutul și finanțarea partidelor și fundațiilor politice europene

Rezoluţia Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la finanțarea partidelor politice și a fundațiilor politice de la nivel european (2017/2733(RSP))

(2018/C 331/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (1),

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât partidele și fundațiile politice transnaționale contribuie la formarea unei conștiințe politice europene mai largi și exprimă voința cetățenilor Uniunii; |
| --- | --- |

A.

întrucât partidele și fundațiile politice transnaționale contribuie la formarea unei conștiințe politice europene mai largi și exprimă voința cetățenilor Uniunii;

| B. | întrucât finanțarea partidelor și fundațiilor politice europene ar trebui să sprijine activitățile politice în conformitate cu principiile Uniunii, să fie transparentă și să nu facă obiectul abuzurilor, |
| --- | --- |

B.

întrucât finanțarea partidelor și fundațiilor politice europene ar trebui să sprijine activitățile politice în conformitate cu principiile Uniunii, să fie transparentă și să nu facă obiectul abuzurilor,

| C. | întrucât articolul 6 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 prevede înființarea, începând cu 1 septembrie 2016, a unei Autorități pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene al cărei rol să fie acela ce decide în ce măsură înregistrarea și anularea înregistrării partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene respectă procedurile și condițiile prevăzute în regulament; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 6 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 prevede înființarea, începând cu 1 septembrie 2016, a unei Autorități pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene al cărei rol să fie acela ce decide în ce măsură înregistrarea și anularea înregistrării partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene respectă procedurile și condițiile prevăzute în regulament;

| 1. | regretă numeroasele deficiențe ale Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014, în special în ceea ce privește nivelul cofinanțării (resursele proprii) și posibilitatea deputaților în Parlamentul European de a fi afiliați la mai multe partide; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încurajează Comisia să analizeze mai îndeaproape toate deficiențele și să propună o revizuire a regulamentului cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO L 317, 4.11.2014, p. 1.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Miercuri, 14 iunie 2017

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/151 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/151

---

P8_TA(2017)0257

Cererea de ridicare a imunității lui Rolandas Paksas

Decizia Parlamentului European din 14 iunie 2017 privind cererea de ridicare a imunității lui Rolandas Paksas (2016/2070(IMM))

(2018/C 331/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Rolandas Paksas, transmisă de Procurorul General al Republicii Lituania la 31 martie 2016 și comunicată în ședința plenară din 13 aprilie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Rolandas Paksas, transmisă de Procurorul General al Republicii Lituania la 31 martie 2016 și comunicată în ședința plenară din 13 aprilie 2016,

| — | în urma audierii lui Rolandas Paksas, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui Rolandas Paksas, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură,

| — | în urma schimbului de opinii cu Procurorul General al Lituaniei și procurorul șef al parchetului Secției de anchetă în domeniul criminalității organizate și corupției din cadrul biroului Procurorului General, |
| --- | --- |

—

în urma schimbului de opinii cu Procurorul General al Lituaniei și procurorul șef al parchetului Secției de anchetă în domeniul criminalității organizate și corupției din cadrul biroului Procurorului General,

| — | având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1),

| — | având în vedere articolul 62 din Constituția Lituaniei, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 62 din Constituția Lituaniei,

| — | având în vedere articolul 4 din Legea privind statutul și condițiile de muncă ale deputaților în Parlamentul European aleși în Republica Lituania, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 4 din Legea privind statutul și condițiile de muncă ale deputaților în Parlamentul European aleși în Republica Lituania,

| — | având în vedere articolul 22 din Statutul Seimas, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 22 din Statutul Seimas,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0219/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0219/2017),

| A. | întrucât Procurorul General al Republicii Lituania a cerut ridicarea imunității parlamentare a lui Rolandas Paksas, deputat în Parlamentul European, în cadrul unor cercetări penale; |
| --- | --- |

A.

întrucât Procurorul General al Republicii Lituania a cerut ridicarea imunității parlamentare a lui Rolandas Paksas, deputat în Parlamentul European, în cadrul unor cercetări penale;

| B. | întrucât cererea Procurorului General se referă la faptul că Rolandas Paksas este suspectat că a fost de acord să accepte mită, la 31 august 2015, pentru a influența autoritățile publice și demnitari ai statului în exercitarea puterii, ceea ce constituie o infracțiune în temeiul Codului penal lituanian; |
| --- | --- |

B.

întrucât cererea Procurorului General se referă la faptul că Rolandas Paksas este suspectat că a fost de acord să accepte mită, la 31 august 2015, pentru a influența autoritățile publice și demnitari ai statului în exercitarea puterii, ceea ce constituie o infracțiune în temeiul Codului penal lituanian;

| C. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7, pe durata sesiunilor Parlamentului European deputații beneficiază, pe teritoriul statului lor de proveniență, de imunitățile acordate deputaților parlamentului național respectiv; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7, pe durata sesiunilor Parlamentului European deputații beneficiază, pe teritoriul statului lor de proveniență, de imunitățile acordate deputaților parlamentului național respectiv;

| D. | întrucât, în conformitate cu articolul 62 din Constituția Republicii Lituania, deputații în parlamentul național (Seimas) nu pot fi trași la răspundere penal, nu pot fi arestați și nu le poate fi restricționată libertatea în niciun alt mod fără acordul Seimas-lui; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu articolul 62 din Constituția Republicii Lituania, deputații în parlamentul național (Seimas) nu pot fi trași la răspundere penal, nu pot fi arestați și nu le poate fi restricționată libertatea în niciun alt mod fără acordul Seimas-lui;

| E. | întrucât, în conformitate cu articolul 4 din Legea privind statutul și condițiile de muncă ale deputaților în Parlamentul European aleși în Republica Lituania, aceștia din urmă beneficiază de aceeași imunitate personală pe teritoriul Republicii Lituania ca și membrii Seimas-ului Republicii Lituania, cu excepția cazului în care legislația UE prevede altfel; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în conformitate cu articolul 4 din Legea privind statutul și condițiile de muncă ale deputaților în Parlamentul European aleși în Republica Lituania, aceștia din urmă beneficiază de aceeași imunitate personală pe teritoriul Republicii Lituania ca și membrii Seimas-ului Republicii Lituania, cu excepția cazului în care legislația UE prevede altfel;

| F. | întrucât, în conformitate cu articolul 22 din Statutul Seimas-ului, membrii acestei instituții nu pot fi urmăriți penal, arestați sau supuși oricărei alte restricții a libertății personale fără acordul Seimas-ului, cu excepția cazurilor în care sunt prinși în flagrant delict săvârșind o infracțiune penală, situație în care Procurorul General trebuie să notifice imediat Seimas-ului acest lucru; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în conformitate cu articolul 22 din Statutul Seimas-ului, membrii acestei instituții nu pot fi urmăriți penal, arestați sau supuși oricărei alte restricții a libertății personale fără acordul Seimas-ului, cu excepția cazurilor în care sunt prinși în flagrant delict săvârșind o infracțiune penală, situație în care Procurorul General trebuie să notifice imediat Seimas-ului acest lucru;

| G. | întrucât, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, imunitatea parlamentară nu este un privilegiu personal al deputaților, ci o garanție a independenței Parlamentului în ansamblu și a deputaților săi; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, imunitatea parlamentară nu este un privilegiu personal al deputaților, ci o garanție a independenței Parlamentului în ansamblu și a deputaților săi;

| H. | întrucât scopul imunității parlamentare este acela de a proteja Parlamentul și pe membrii acestuia de proceduri judiciare deschise în legătură cu activități desfășurate în exercitarea funcțiilor parlamentare și care nu pot fi disociate de aceste funcții. |
| --- | --- |

H.

întrucât scopul imunității parlamentare este acela de a proteja Parlamentul și pe membrii acestuia de proceduri judiciare deschise în legătură cu activități desfășurate în exercitarea funcțiilor parlamentare și care nu pot fi disociate de aceste funcții.

| I. | întrucât, dacă aceste proceduri nu sunt legate de exercitarea funcțiilor unui deputat, imunitatea sa ar trebui ridicată, cu excepția cazului în care există indicii potrivit cărora intenția subiacentă procedurilor judiciare ar putea fi aceea de a prejudicia activitatea politică a deputatului și, în felul acesta, independența Parlamentului (fumus persecutionis). |
| --- | --- |

I.

întrucât, dacă aceste proceduri nu sunt legate de exercitarea funcțiilor unui deputat, imunitatea sa ar trebui ridicată, cu excepția cazului în care există indicii potrivit cărora intenția subiacentă procedurilor judiciare ar putea fi aceea de a prejudicia activitatea politică a deputatului și, în felul acesta, independența Parlamentului (fumus persecutionis).

| J. | întrucât, pe baza numeroaselor informații detaliate puse la dispoziție în acest caz, nu există niciun motiv pentru a suspecta că procedurile deschise împotriva lui Rolandas Paksas pornesc dintr-o intenție de a-i prejudicia activitatea politică în calitate de deputat în Parlamentul European; |
| --- | --- |

J.

întrucât, pe baza numeroaselor informații detaliate puse la dispoziție în acest caz, nu există niciun motiv pentru a suspecta că procedurile deschise împotriva lui Rolandas Paksas pornesc dintr-o intenție de a-i prejudicia activitatea politică în calitate de deputat în Parlamentul European;

| K. | întrucât nu este de competența Parlamentului European să adopte o poziție cu privire la vinovăția sau nevinovăția deputatului sau să se pronunțe dacă actele imputate acestuia justifică punerea în mișcare a acțiunii penale, și nici să se pronunțe pe fond cu privire la sistemele juridice și judiciare naționale; |
| --- | --- |

K.

întrucât nu este de competența Parlamentului European să adopte o poziție cu privire la vinovăția sau nevinovăția deputatului sau să se pronunțe dacă actele imputate acestuia justifică punerea în mișcare a acțiunii penale, și nici să se pronunțe pe fond cu privire la sistemele juridice și judiciare naționale;

| 1. | hotărăște să retragă imunitatea lui Rolandas Paksas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente ale Republicii Lituania și lui Rolandas Paksas. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/153 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/153

---

P8_TA(2017)0258

Cerere de ridicare a imunității lui Mylène Troszczynski

Decizia Parlamentului European din 14 iunie 2017 privind cererea de ridicare a imunității lui Mylène Troszczynski (2017/2019(IMM))

(2018/C 331/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Mylène Troszczynski, transmisă la 1 decembrie 2016 de Ministrul Justiției al Republicii Franceze în cadrul unei anchete judiciare conduse de procurorul din cadrul parchetului Bobigny, deschise pentru acuzația de defăimare publică a unei persoane sau grup de persoane pe motive legate de originea ori apartenența sau neapartenența lor la o etnie, națiune, rasă sau la o religie anume, precum și pentru acuzația de instigare la ură sau violență împotriva unei persoane sau grup de persoane pe motive legate de originea ori apartenența sau neapartenența lor la o etnie, națiune, rasă sau la o religie anume, și comunicată în ședința plenară din 16 ianuarie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Mylène Troszczynski, transmisă la 1 decembrie 2016 de Ministrul Justiției al Republicii Franceze în cadrul unei anchete judiciare conduse de procurorul din cadrul parchetului Bobigny, deschise pentru acuzația de defăimare publică a unei persoane sau grup de persoane pe motive legate de originea ori apartenența sau neapartenența lor la o etnie, națiune, rasă sau la o religie anume, precum și pentru acuzația de instigare la ură sau violență împotriva unei persoane sau grup de persoane pe motive legate de originea ori apartenența sau neapartenența lor la o etnie, națiune, rasă sau la o religie anume, și comunicată în ședința plenară din 16 ianuarie 2017,

| — | în urma audierii lui Mylène Troszczynski, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui Mylène Troszczynski, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1),

| — | având în vedere articolul 26 din Constituția Republicii Franceze, astfel cum a fost modificată prin Legea constituțională nr. 95-880 din 4 august 1995, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 26 din Constituția Republicii Franceze, astfel cum a fost modificată prin Legea constituțională nr. 95-880 din 4 august 1995,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0218/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0218/2017),

| A. | întrucât procurorul din cadrul parchetului Bobigny a solicitat ridicarea imunității lui Mylène Troszczynski, deputată în Parlamentul European și membră a Consiliului Regional Picardia, în legătură cu proceduri privind publicarea pe contul său Twitter la 23 septembrie 2015 a unei imagini cu femei care poartă vălul integral și care par să stea la coadă în fața unei CAF (Casa de Alocații Familiale), însoțite de mențiunea „Rosny-Sous-Bois CAF la 9.12.2014. Credeam că purtarea vălului integral este interzisă prin lege ...”; |
| --- | --- |

A.

întrucât procurorul din cadrul parchetului Bobigny a solicitat ridicarea imunității lui Mylène Troszczynski, deputată în Parlamentul European și membră a Consiliului Regional Picardia, în legătură cu proceduri privind publicarea pe contul său Twitter la 23 septembrie 2015 a unei imagini cu femei care poartă vălul integral și care par să stea la coadă în fața unei CAF (Casa de Alocații Familiale), însoțite de mențiunea „Rosny-Sous-Bois CAF la 9.12.2014. Credeam că purtarea vălului integral este interzisă prin lege ...”;

| B. | întrucât imaginea ofensatoare a fost, de fapt, un fotomontaj pe baza unei fotografii făcute la Londra și utilizate deja de către un alt titular de cont Twitter, și întrucât ancheta a arătat că nu dna Troszczynski a fost cea care a publicat mesajul online, ci asistentul său, care a recunoscut că a procedat astfel; |
| --- | --- |

B.

întrucât imaginea ofensatoare a fost, de fapt, un fotomontaj pe baza unei fotografii făcute la Londra și utilizate deja de către un alt titular de cont Twitter, și întrucât ancheta a arătat că nu dna Troszczynski a fost cea care a publicat mesajul online, ci asistentul său, care a recunoscut că a procedat astfel;

| C. | întrucât procurorul a precizat că, în calitate de editor al propriului său cont Twitter, dna Troszczynski ar putea fi considerată răspunzătoare pentru mesajul Twitter; |
| --- | --- |

C.

întrucât procurorul a precizat că, în calitate de editor al propriului său cont Twitter, dna Troszczynski ar putea fi considerată răspunzătoare pentru mesajul Twitter;

| D. | întrucât, în momentul în care doamna Troszczynski și-a dat seama că fotografia a fost falsificată, a retras-o imediat de pe contul său Twitter; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în momentul în care doamna Troszczynski și-a dat seama că fotografia a fost falsificată, a retras-o imediat de pe contul său Twitter;

| E. | întrucât ridicarea imunității lui Mylène Troszczynski este legată de o presupusă infracțiune de defăimare publică la adresa unei persoane sau grup de persoane pe motive legate de originea sau apartenența ori neapartenența lor la o etnie, națiune, rasă sau la o religie anume, fapte prevăzute și sancționate la articolele 23, 29 par. 1, 32 alin. 2 și 3 și articolele 42, 43 și 48-6 din legea din 29 iulie 1881, precum și de instigare la discriminare, ură sau violență rasială, făcând obiectul instrumentării în curs, faptă prevăzută și sancționată la articolul 24, alineatele 8, 10,11 și 12, articolul 23 primul paragraf și articolul 42 din legea din 29 iulie 1881, precum și la articolul 131-26 alineatele 2 și 3 din Codul penal; |
| --- | --- |

E.

întrucât ridicarea imunității lui Mylène Troszczynski este legată de o presupusă infracțiune de defăimare publică la adresa unei persoane sau grup de persoane pe motive legate de originea sau apartenența ori neapartenența lor la o etnie, națiune, rasă sau la o religie anume, fapte prevăzute și sancționate la articolele 23, 29 par. 1, 32 alin. 2 și 3 și articolele 42, 43 și 48-6 din legea din 29 iulie 1881, precum și de instigare la discriminare, ură sau violență rasială, făcând obiectul instrumentării în curs, faptă prevăzută și sancționată la articolul 24, alineatele 8, 10,11 și 12, articolul 23 primul paragraf și articolul 42 din legea din 29 iulie 1881, precum și la articolul 131-26 alineatele 2 și 3 din Codul penal;

| F. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, membrii Parlamentului European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor parlamentului propriei țări; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, membrii Parlamentului European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor parlamentului propriei țări;

| G. | întrucât articolul 26 din Constituția franceză prevede că niciun membru al parlamentului nu poate fi urmărit, cercetat, reținut, deținut sau judecat pentru opiniile sau pentru voturile exprimate în cadrul exercitării funcțiilor sale și niciun membru al parlamentului nu poate fi arestat pentru o infracțiune sau nu poate face obiectul nici unei alte măsuri privative sau restrictive de libertate fără autorizația parlamentului; |
| --- | --- |

G.

întrucât articolul 26 din Constituția franceză prevede că niciun membru al parlamentului nu poate fi urmărit, cercetat, reținut, deținut sau judecat pentru opiniile sau pentru voturile exprimate în cadrul exercitării funcțiilor sale și niciun membru al parlamentului nu poate fi arestat pentru o infracțiune sau nu poate face obiectul nici unei alte măsuri privative sau restrictive de libertate fără autorizația parlamentului;

| H. | întrucât sfera imunității acordate membrilor parlamentului francez corespunde, de fapt, domeniului de aplicare a imunității acordate deputaților în Parlamentul European în temeiul articolului 8 din Protocolul nr 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene; întrucât Curtea de Justiție a Uniunii Europene a statuat că, pentru a beneficia de imunitate, opiniile unui deputat în Parlamentul European trebuie să fie exprimate în exercitarea funcțiilor sale, ceea ce impune existența unei legături între opinia exprimată și îndatoririle parlamentare; întrucât această legătură trebuie să fie directă și evidentă; |
| --- | --- |

H.

întrucât sfera imunității acordate membrilor parlamentului francez corespunde, de fapt, domeniului de aplicare a imunității acordate deputaților în Parlamentul European în temeiul articolului 8 din Protocolul nr 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene; întrucât Curtea de Justiție a Uniunii Europene a statuat că, pentru a beneficia de imunitate, opiniile unui deputat în Parlamentul European trebuie să fie exprimate în exercitarea funcțiilor sale, ceea ce impune existența unei legături între opinia exprimată și îndatoririle parlamentare; întrucât această legătură trebuie să fie directă și evidentă;

| I. | întrucât acuzațiile nu au legătură cu poziția lui Mylène Troszczynski de deputată în Parlamentul European, ci se referă la activități cu caracter regional, dat fiind că imaginea falsificată și observațiile se refereau la ceea ce părea să se întâmple în Rosny-Sous-Bois, încălcând legislația franceză; |
| --- | --- |

I.

întrucât acuzațiile nu au legătură cu poziția lui Mylène Troszczynski de deputată în Parlamentul European, ci se referă la activități cu caracter regional, dat fiind că imaginea falsificată și observațiile se refereau la ceea ce părea să se întâmple în Rosny-Sous-Bois, încălcând legislația franceză;

| J. | întrucât presupusele fapte nu au drept obiect opinii sau voturi exprimate în exercitarea de către Mylène Troszczynski a funcțiilor sale de deputată în Parlamentul European, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

J.

întrucât presupusele fapte nu au drept obiect opinii sau voturi exprimate în exercitarea de către Mylène Troszczynski a funcțiilor sale de deputată în Parlamentul European, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene;

| K. | întrucât nu există nicio suspiciune de fumus persecutionis, și anume de o încercare evidentă de a obstrucționa activitatea parlamentară a lui Mylène Troszczynski, dincolo de ancheta judiciară care a fost deschisă în urma unei plângeri vizând defăimarea unei administrații publice, depusă de către Casa pentru Alocații Familiale din Seine-Saint-Denis reprezentată de directorul său general, |
| --- | --- |

K.

întrucât nu există nicio suspiciune de fumus persecutionis, și anume de o încercare evidentă de a obstrucționa activitatea parlamentară a lui Mylène Troszczynski, dincolo de ancheta judiciară care a fost deschisă în urma unei plângeri vizând defăimarea unei administrații publice, depusă de către Casa pentru Alocații Familiale din Seine-Saint-Denis reprezentată de directorul său general,

| 1. | hotărăște să retragă imunitatea lui Mylène Troszczynski; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente Ministrului Justiției al Republicii Franceze și lui Mylène Troszczynski. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/155 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/155

---

P8_TA(2017)0259

Cerere de ridicare a imunității lui Jean-Marie Le Pen

Decizia Parlamentului European din 14 iunie 2017 privind cererea de ridicare a imunității lui Jean-Marie Le Pen (2017/2020(IMM))

(2018/C 331/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Jean-Marie Le Pen, transmisă la 22 decembrie 2016 de către dl Jean-Jacques Urvoas, Ministrul de Justiție al Franței, în legătură cu o solicitare a procurorului general de la Curtea de Apel din Paris, și anunțată în plen la 16 ianuarie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Jean-Marie Le Pen, transmisă la 22 decembrie 2016 de către dl Jean-Jacques Urvoas, Ministrul de Justiție al Franței, în legătură cu o solicitare a procurorului general de la Curtea de Apel din Paris, și anunțată în plen la 16 ianuarie 2017,

| — | în urma audierii lui Jean-Marie Le Pen, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui Jean-Marie Le Pen, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1),

| — | având în vedere articolul 26 din Constituția Republicii Franceze, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 26 din Constituția Republicii Franceze,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0217/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0217/2017),

| A. | întrucât procurorul general de la Curtea de Apel Paris a cerut ridicarea imunității parlamentare a deputatului în Parlamentul European Jean-Marie Le Pen, în cadrul unei proceduri penale; |
| --- | --- |

A.

întrucât procurorul general de la Curtea de Apel Paris a cerut ridicarea imunității parlamentare a deputatului în Parlamentul European Jean-Marie Le Pen, în cadrul unei proceduri penale;

| B. | întrucât cererea procurorului general se referă la acuzația că Jean-Marie Le Pen ar fi făcut, în timpul unei emisiuni radio, o declarație care incita la discriminare, ură și violență rasială, ceea ce constituie o infracțiune penală conform Codului penal francez; |
| --- | --- |

B.

întrucât cererea procurorului general se referă la acuzația că Jean-Marie Le Pen ar fi făcut, în timpul unei emisiuni radio, o declarație care incita la discriminare, ură și violență rasială, ceea ce constituie o infracțiune penală conform Codului penal francez;

| C. | întrucât articolul 26 din Constituția Republicii Franceze prevede că „niciun membru al Parlamentului nu poate fi cercetat, urmărit, arestat, deținut sau judecat pentru opiniile sau voturile exprimate în exercițiul funcțiilor sale” și întrucât niciun membru al Parlamentului nu poate face obiectul, în materie penală sau corecțională, unei arestări sau unei alte măsuri privative sau restrictive de libertate” fără autorizația Parlamentului; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 26 din Constituția Republicii Franceze prevede că „niciun membru al Parlamentului nu poate fi cercetat, urmărit, arestat, deținut sau judecat pentru opiniile sau voturile exprimate în exercițiul funcțiilor sale” și întrucât niciun membru al Parlamentului nu poate face obiectul, în materie penală sau corecțională, unei arestări sau unei alte măsuri privative sau restrictive de libertate” fără autorizația Parlamentului;

| D. | întrucât, potrivit articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, deputații în Parlamentul European nu pot fi sub nicio formă cercetați, reținuți sau urmăriți datorită opiniilor sau voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor; |
| --- | --- |

D.

întrucât, potrivit articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, deputații în Parlamentul European nu pot fi sub nicio formă cercetați, reținuți sau urmăriți datorită opiniilor sau voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor;

| E. | întrucât, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, imunitatea parlamentară nu este un privilegiu personal al deputaților, ci o garanție a independenței Parlamentului în ansamblu și a deputaților săi; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, imunitatea parlamentară nu este un privilegiu personal al deputaților, ci o garanție a independenței Parlamentului în ansamblu și a deputaților săi;

| F. | întrucât dispozițiile privind imunitatea parlamentară trebuie interpretate ținând seama de valorile, obiectivele și principiile consacrate în tratate; |
| --- | --- |

F.

întrucât dispozițiile privind imunitatea parlamentară trebuie interpretate ținând seama de valorile, obiectivele și principiile consacrate în tratate;

| G. | întrucât, pentru deputații în Parlamentul European, această imunitate absolută se referă nu numai la opiniile exprimate de deputat în reuniunile oficiale ale Parlamentului, ci și la cele exprimate în afara acestuia, cum ar fi în media, atunci când există „o legătură între opinia formulată și funcțiile parlamentare” (2); |
| --- | --- |

G.

întrucât, pentru deputații în Parlamentul European, această imunitate absolută se referă nu numai la opiniile exprimate de deputat în reuniunile oficiale ale Parlamentului, ci și la cele exprimate în afara acestuia, cum ar fi în media, atunci când există „o legătură între opinia formulată și funcțiile parlamentare” (2);

| H. | întrucât nu există nicio legătură între declarația incriminată și activitatea parlamentară a lui Jean-Marie Le Pen și întrucât, prin urmare, Jean-Marie Le Pen nu acționa în calitatea sa de deputat în Parlamentul European; |
| --- | --- |

H.

întrucât nu există nicio legătură între declarația incriminată și activitatea parlamentară a lui Jean-Marie Le Pen și întrucât, prin urmare, Jean-Marie Le Pen nu acționa în calitatea sa de deputat în Parlamentul European;

| I. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7, deputații în Parlamentul European beneficiază, pe teritoriul statului din care provin, de aceleași imunități ca și cele acordate deputaților parlamentului național respectiv; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7, deputații în Parlamentul European beneficiază, pe teritoriul statului din care provin, de aceleași imunități ca și cele acordate deputaților parlamentului național respectiv;

| J. | întrucât doar imunitatea conferită prin articolul 9 poate fi ridicată (3); |
| --- | --- |

J.

întrucât doar imunitatea conferită prin articolul 9 poate fi ridicată (3);

| K. | întrucât scopul acestei imunități este acela de a proteja Parlamentul și deputații săi de procedurile judiciare deschise în legătură cu activități desfășurate în exercitarea funcțiilor parlamentare și care nu pot fi disociate de aceste funcții; |
| --- | --- |

K.

întrucât scopul acestei imunități este acela de a proteja Parlamentul și deputații săi de procedurile judiciare deschise în legătură cu activități desfășurate în exercitarea funcțiilor parlamentare și care nu pot fi disociate de aceste funcții;

| L. | întrucât, în cazul în care procedurile nu privesc exercițiul funcțiilor unui deputat, imunitatea trebuie ridicată, cu excepția situației în care există indicii potrivit cărora intenția subiacentă procedurilor judiciare este de a prejudicia activitatea politică a deputatului și, prin urmare, independența Parlamentului (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

L.

întrucât, în cazul în care procedurile nu privesc exercițiul funcțiilor unui deputat, imunitatea trebuie ridicată, cu excepția situației în care există indicii potrivit cărora intenția subiacentă procedurilor judiciare este de a prejudicia activitatea politică a deputatului și, prin urmare, independența Parlamentului (fumus persecutionis);

| M. | întrucât, pe baza informațiilor furnizate în acest caz, nu există niciun motiv pentru a suspecta că procedurile din cazul lui Jean-Marie Le Pen sunt motivate de o intenție de prejudicia activitatea sa politică de deputat în Parlamentul European; |
| --- | --- |

M.

întrucât, pe baza informațiilor furnizate în acest caz, nu există niciun motiv pentru a suspecta că procedurile din cazul lui Jean-Marie Le Pen sunt motivate de o intenție de prejudicia activitatea sa politică de deputat în Parlamentul European;

| 1. | decide să-i ridice imunitatea lui Jean-Marie Le Pen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | Încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente din Republica Franceză și lui Jean-Marie Le Pen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Hotărârea pronunțată în cauza Patriciello, menționată mai sus, punctul 33.

(3)  Hotărârea pronunțată în cauza Marra, menționată mai sus, punctul 45.

---

Joi, 15 iunie 2017

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/157 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/157

---

P8_TA(2017)0266

Cerere de ridicare a imunității lui Marine Le Pen

Decizia Parlamentului European din 15 iunie 2017 privind cererea de ridicare a imunității lui Marine Le Pen (2017/2021(IMM))

(2018/C 331/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Marine Le Pen, transmisă la 9 decembrie 2016 de Pascal Guinot, procurorul general al Curții de Apel Aix-en-Provence și comunicată în ședința plenară din 19 ianuarie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Marine Le Pen, transmisă la 9 decembrie 2016 de Pascal Guinot, procurorul general al Curții de Apel Aix-en-Provence și comunicată în ședința plenară din 19 ianuarie 2017,

| — | având în vedere că dna Le Pen a fost invitată pentru a fi audiată la 29 mai și 12 iunie 2017, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere că dna Le Pen a fost invitată pentru a fi audiată la 29 mai și 12 iunie 2017, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea deputaților în Parlamentul European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea deputaților în Parlamentul European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1),

| — | având în vedere articolul 23 primul paragraf, articolul 29 primul paragraf, articolul 30 și articolul 31 primul paragraf din Legea din 29 iulie 1881 și articolele 93-2 și 93-3 din Legea din 29 iulie 1982; |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 23 primul paragraf, articolul 29 primul paragraf, articolul 30 și articolul 31 primul paragraf din Legea din 29 iulie 1881 și articolele 93-2 și 93-3 din Legea din 29 iulie 1982;

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0223/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0223/2017),

| A. | întrucât procurorul general al Curții de Apel din Aix-en-Provence a solicitat ridicarea imunității parlamentare a deputatei în Parlamentul European Marine Le Pen, în legătură cu o acțiune în justiție pentru o infracțiune prezumată; |
| --- | --- |

A.

întrucât procurorul general al Curții de Apel din Aix-en-Provence a solicitat ridicarea imunității parlamentare a deputatei în Parlamentul European Marine Le Pen, în legătură cu o acțiune în justiție pentru o infracțiune prezumată;

| B. | întrucât, în conformitate cu dispozițiile articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, deputații în Parlamentul European nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți datorită opiniilor sau voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu dispozițiile articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, deputații în Parlamentul European nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți datorită opiniilor sau voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor;

| C. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7, deputații în Parlamentul European beneficiază, pe teritoriul statului din care provin, de aceleași imunități ca și cele acordate deputaților parlamentului național respectiv; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7, deputații în Parlamentul European beneficiază, pe teritoriul statului din care provin, de aceleași imunități ca și cele acordate deputaților parlamentului național respectiv;

| D. | întrucât, în conformitate cu articolul 26 al doilea paragraf din Constituția Republicii Franceze, niciun membru al Parlamentului nu poate face obiectul unei arestări sau al vreunei alte măsuri privative sau restrictive de libertate, în materie penală sau corecțională, decât cu autorizarea Biroului adunării din care face parte; această autorizare nu este necesară în caz de infracțiune penală gravă sau altă infracțiune majoră în flagrant delict ori de condamnare definitivă; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu articolul 26 al doilea paragraf din Constituția Republicii Franceze, niciun membru al Parlamentului nu poate face obiectul unei arestări sau al vreunei alte măsuri privative sau restrictive de libertate, în materie penală sau corecțională, decât cu autorizarea Biroului adunării din care face parte; această autorizare nu este necesară în caz de infracțiune penală gravă sau altă infracțiune majoră în flagrant delict ori de condamnare definitivă;

| E. | întrucât Marine Le Pen este acuzată de defăimare publică a unui funcționar ales, infracțiune prevăzută în dreptul francez la articolul 23 primul paragraf, articolul 29 primul paragraf, articolul 30 și articolul 31 primul paragraf din Legea din 29 iulie 1881 și la articolele 93-2 și 93-3 din Legea 29 iulie 1982; |
| --- | --- |

E.

întrucât Marine Le Pen este acuzată de defăimare publică a unui funcționar ales, infracțiune prevăzută în dreptul francez la articolul 23 primul paragraf, articolul 29 primul paragraf, articolul 30 și articolul 31 primul paragraf din Legea din 29 iulie 1881 și la articolele 93-2 și 93-3 din Legea 29 iulie 1982;

| F. | întrucât, la 28 iulie 2015, Christian Estrosi a depus la decanul judecătorilor Tribunalului din Nisa o plângere însoțită de constituirea ca parte civilă împotriva lui Marine Le Pen pentru acuzația de defăimare publică a unui funcționar public ales cu mandat temporar; întrucât el a susținut că, la 3 mai 2015, în cursul emisiunii Le Grand Rendez-vous, difuzată simultan pe iTÉLÉ și Europe1, Marine Le Pen a făcut următoarele afirmații care constituiau acuzații sau imputări ale unor fapte susceptibile de a aduce atingere onoarei sau reputației sale:
  „Ascultați-mă, ce știu este că dl ESTROSI a finanțat UOIF (Uniunea organizațiilor islamice din Franța); acesta a fost condamnat de justiția administrativă pentru faptul de a fi cerut o chirie atât de redusă unei moschei aparținând UOIF încât până și instanța administrativă l-a admonestat cu severitate; aceasta corespunde, de fapt, modului în care acești primari finanțează în mod ilegal moscheile, încălcând Legea din 1905; în cazul în care cineva este prins în flagrant delict de clientelism cu iz de comunitarism religios, trebuie faci valuri și să spui lucruri șocante, însă pentru mine nu cuvintele contează, ci faptele...”; ca răspuns la întrebarea jurnalistului: „Deci Estrosi este un complice al jihadiștilor?”, dna Le Pen ar fi răspuns următoarele: „Ajutorul, furnizarea de mijloace, sprijinul acordat: atunci când ajuți fundamentalismul islamist să se instaleze, să se difuzeze, să recruteze, ei bine, într-un anumit mod, moralmente vorbind, da, ești puțin complice.”; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la 28 iulie 2015, Christian Estrosi a depus la decanul judecătorilor Tribunalului din Nisa o plângere însoțită de constituirea ca parte civilă împotriva lui Marine Le Pen pentru acuzația de defăimare publică a unui funcționar public ales cu mandat temporar; întrucât el a susținut că, la 3 mai 2015, în cursul emisiunii Le Grand Rendez-vous, difuzată simultan pe iTÉLÉ și Europe1, Marine Le Pen a făcut următoarele afirmații care constituiau acuzații sau imputări ale unor fapte susceptibile de a aduce atingere onoarei sau reputației sale:

„Ascultați-mă, ce știu este că dl ESTROSI a finanțat UOIF (Uniunea organizațiilor islamice din Franța); acesta a fost condamnat de justiția administrativă pentru faptul de a fi cerut o chirie atât de redusă unei moschei aparținând UOIF încât până și instanța administrativă l-a admonestat cu severitate; aceasta corespunde, de fapt, modului în care acești primari finanțează în mod ilegal moscheile, încălcând Legea din 1905; în cazul în care cineva este prins în flagrant delict de clientelism cu iz de comunitarism religios, trebuie faci valuri și să spui lucruri șocante, însă pentru mine nu cuvintele contează, ci faptele...”; ca răspuns la întrebarea jurnalistului: „Deci Estrosi este un complice al jihadiștilor?”, dna Le Pen ar fi răspuns următoarele: „Ajutorul, furnizarea de mijloace, sprijinul acordat: atunci când ajuți fundamentalismul islamist să se instaleze, să se difuzeze, să recruteze, ei bine, într-un anumit mod, moralmente vorbind, da, ești puțin complice.”;

| G. | întrucât Marine Le Pen a fost invitată de două ori la audiere, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură; întrucât ea nu a răspuns invitației și nu și-a prezentat observațiile comisiei competente; |
| --- | --- |

G.

întrucât Marine Le Pen a fost invitată de două ori la audiere, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură; întrucât ea nu a răspuns invitației și nu și-a prezentat observațiile comisiei competente;

| H. | întrucât faptele prezumate nu au o legătură directă sau evidentă cu exercitarea de către Marine Le Pen a funcțiilor sale de deputată în Parlamentul European și nici nu reprezintă opinii sau voturi exprimate în exercitarea funcțiilor sale de deputată în Parlamentul European, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

H.

întrucât faptele prezumate nu au o legătură directă sau evidentă cu exercitarea de către Marine Le Pen a funcțiilor sale de deputată în Parlamentul European și nici nu reprezintă opinii sau voturi exprimate în exercitarea funcțiilor sale de deputată în Parlamentul European, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene;

| I. | întrucât, din perspectiva articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, acuzațiile sunt clar fără legătură cu poziția lui Marine Le Pen de deputată în Parlamentul European, fiind în schimb legate de activități de natură pur națională sau regională, ceea ce face ca articolul 8 să nu fie aplicabil; |
| --- | --- |

I.

întrucât, din perspectiva articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, acuzațiile sunt clar fără legătură cu poziția lui Marine Le Pen de deputată în Parlamentul European, fiind în schimb legate de activități de natură pur națională sau regională, ceea ce face ca articolul 8 să nu fie aplicabil;

| J. | întrucât doar imunitatea prevăzută la articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene poate fi ridicată; |
| --- | --- |

J.

întrucât doar imunitatea prevăzută la articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene poate fi ridicată;

| K. | întrucât, ținând seama de articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, nu există niciun motiv pentru a suspecta că cererea de ridicare a imunității a fost înaintată cu scopul de a obstrucționa activitatea parlamentară a lui Marine Le Pen sau cu intenția de a-i cauza prejudicii politice (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

K.

întrucât, ținând seama de articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, nu există niciun motiv pentru a suspecta că cererea de ridicare a imunității a fost înaintată cu scopul de a obstrucționa activitatea parlamentară a lui Marine Le Pen sau cu intenția de a-i cauza prejudicii politice (fumus persecutionis);

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Marine Le Pen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente din Republica Franța și lui Marine Le Pen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 13 iunie 2017

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/159 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/159

---

P8_TA(2017)0249

Participarea Uniunii la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Uniunii la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneană (PRIMA) derulat în comun de mai multe state membre (COM(2016)0662 – C8-0421/2016 – 2016/0325(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 331/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0662), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0662),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 185 și 188 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0421/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 185 și 188 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0421/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 ianuarie 2017 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 ianuarie 2017 (1),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 26 aprilie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 26 aprilie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0112/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0112/2017),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO C 125, 21.4.2017, p. 80.

---

P8_TC1-COD(2016)0325

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 iunie 2017 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Uniunii la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) derulat în comun de mai multe state membre

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2017/1324.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația Comisiei privind garanțiile financiare pentru structura de punere în aplicare a PRIMA

1.

În legătură cu inițiativa PRIMA, Regulamentul financiar al UE la articolul 58 alineatul (1) litera (c) punctul (vi) stipulează că Comisia poate încredința execuția a bugetului Uniunii unui organism de drept privat investit cu o misiune de serviciu public [structură de punere în aplicare, denumită în continuare IS – (Implementation Structure)]. Un astfel de organism trebuie să ofere garanții financiare adecvate.

2.

Pentru asigurarea unei bune gestiuni financiare a fondurilor UE, aceste garanții ar trebui să acopere, fără limitare în privința domeniului de aplicare sau a sumelor, orice datorie a IS față de Uniune legată de sarcinile de punere în aplicare, astfel cum se prevede în acordul de delegare. Comisia se așteaptă în mod normal ca garanții să accepte răspunderea în solidar pentru datoriile IS.

3.

| — | ținând cont de principiul proporționalității, garanțiile financiare solicitate din partea IS pot fi limitate la cuantumul maxim al contribuției Uniunii; |
| --- | --- |

—

ținând cont de principiul proporționalității, garanțiile financiare solicitate din partea IS pot fi limitate la cuantumul maxim al contribuției Uniunii;

| — | în consecință, răspunderea fiecărui garant poate fi proporțională cu cota contribuției sale la PRIMA. |
| --- | --- |

—

în consecință, răspunderea fiecărui garant poate fi proporțională cu cota contribuției sale la PRIMA.

Garanții pot stabili, în scrisorile lor de declarație cu privire la răspundere, modalitățile prin care intenționează să acopere această răspundere.

---

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/162 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/162

---

P8_TA(2017)0250

Măsurile specifice menite să furnizeze o asistență suplimentară statelor membre afectate de dezastre naturale ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsurile specifice menite să furnizeze o asistență suplimentară statelor membre afectate de dezastre naturale (COM(2016)0778 – C8-0489/2016 – 2016/0384(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 331/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0778), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0778),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0489/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0489/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 februarie 2017 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 februarie 2017 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 24 mai 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 24 mai 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0070/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0070/2017),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care înlocuiește, modifică în mod substanțial sau intenționează să modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 173, 31.5.2017, p. 38.

---

P8_TC1-COD(2016)0384

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 iunie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește măsurile specifice menite să furnizeze o asistență suplimentară statelor membre afectate de dezastre naturale

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2017/1199.)

---

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/163 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/163

---

P8_TA(2017)0251

Etichetarea în ceea ce privește eficiența energetică ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui cadru pentru etichetarea în ceea ce privește eficiența energetică și de abrogare a Directivei 2010/30/UE (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 331/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0341), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0341),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 194 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie Parlamentului (C8-0189/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 194 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie Parlamentului (C8-0189/2015),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 ianuarie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 ianuarie 2016 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 5 aprilie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 5 aprilie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0213/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0213/2016),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care înlocuiește, modifică în mod substanțial sau intenționează să modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 82, 3.3.2016, p. 6.

(2)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 6 iulie 2016 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0304).

---

P8_TC1-COD(2015)0149

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 iunie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui cadru pentru etichetarea energetică și de abrogare a Directivei 2010/30/UE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2017/1369.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind articolele 290 și 291 din TFUE

Reamintind Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare, în special punctul 26 al acestuia, Parlamentul European, Consiliul și Comisia declară că dispozițiile prezentului regulament nu aduc atingere niciunei viitoare poziții a instituțiilor în ceea ce privește aplicarea articolelor 290 și 291 din TFUE în alte dosare legislative.

Declarația Comisiei privind compensațiile financiare pentru consumatori

Având în vedere eforturile depuse în mod constant pentru a consolida punerea în aplicare a legislației de armonizare a Uniunii privind produsele, Comisia, în scopul eliminării potențialelor pierderi financiare de către consumatori din cauza produselor etichetate în mod eronat sau a performanței energetice și de mediu inferioare celei indicate pe etichetă, ar trebui să analizeze dacă este posibilă compensarea consumatorilor în caz de neconformitate în ceea ce privește clasa energetică indicată pe etichetă.

---

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/165 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/165

---

P8_TA(2017)0252

„Capitale europene ale culturii” pentru anii 2020-2033 ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 445/2014/UE de instituire a unei acțiuni a Uniunii în favoarea evenimentului „Capitale europene ale culturii” pentru anii 2020-2033 (COM(2016)0400 – C8-0223/2016 – 2016/0186(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 331/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0400), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0400),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 167 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie Parlamentului (C8-0223/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 167 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie Parlamentului (C8-0223/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 24 mai 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 24 mai 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A8-0061/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A8-0061/2017),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care înlocuiește, modifică în mod substanțial sau intenționează să modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0186

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 iunie 2017 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 445/2014/UE de instituire a unei acțiuni a Uniunii în favoarea evenimentului „Capitale europene ale culturii” pentru anii 2020-2033

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2017/1545.)

---

Miercuri, 14 iunie 2017

| 18.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 331/166 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 331/166

---

P8_TA(2017)0256

Reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră în vederea respectării angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 iunie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030, în vederea realizării unei uniuni energetice reziliente și a respectării angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris, și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații relevante pentru schimbările climatice (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 331/30)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Propunere de | Propunere de |
| REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI | REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI |
| privind
  reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre
  în
  perioada 2021-2030
  , în vederea realizării unei uniuni energetice reziliente și a respectării angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris, și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații relevante pentru schimbările climatice | privind
  acțiunea
  în
  domeniul climei
  , în vederea realizării unei uniuni energetice reziliente și a respectării angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris, și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații relevante pentru schimbările climatice
  („Regulamentul privind acțiunea în domeniul climei pentru punerea în aplicare a Acordului de la Paris”). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Propunere de

Propunere de

REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

privind
  reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre
  în
  perioada 2021-2030
  , în vederea realizării unei uniuni energetice reziliente și a respectării angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris, și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații relevante pentru schimbările climatice

privind
  acțiunea
  în
  domeniul climei
  , în vederea realizării unei uniuni energetice reziliente și a respectării angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris, și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații relevante pentru schimbările climatice
  („Regulamentul privind acțiunea în domeniul climei pentru punerea în aplicare a Acordului de la Paris”).

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Referirea 1 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | având în vedere Protocolul nr. 1 la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

având în vedere Protocolul nr. 1 la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană,

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Referirea 1 b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | având în vedere Protocolul nr. 2 la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

având în vedere Protocolul nr. 2 la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității,

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | La data de 10 iunie 2016, Comisia a prezentat propunerea ca UE să ratifice
  Acordul de la Paris. Această propunere legislativă face parte din procesul de punere în aplicare a angajamentului UE din cadrul Acordului de la Paris. Angajamentul Uniunii cu privire la reducerea emisiilor la nivelul întregii economii a fost confirmat în contribuția preconizată a Uniunii și a statelor sale membre, stabilită la nivel național, care a fost prezentată Secretariatului CCONUSC la 6 martie 2015. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

La data de 10 iunie 2016, Comisia a prezentat propunerea ca UE să ratifice
  Acordul de la Paris. Această propunere legislativă face parte din procesul de punere în aplicare a angajamentului UE din cadrul Acordului de la Paris. Angajamentul Uniunii cu privire la reducerea emisiilor la nivelul întregii economii a fost confirmat în contribuția preconizată a Uniunii și a statelor sale membre, stabilită la nivel național, care a fost prezentată Secretariatului CCONUSC la 6 martie 2015.

| (3) | Consiliul a ratificat Acordul de la Paris la 5 octombrie 2016, în urma aprobării Parlamentului European din 4 octombrie 2016.
  Acordul de la Paris
  a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016 și, în conformitate cu articolul său 2, are drept obiectiv „consolidarea răspunsului global la amenințarea reprezentată de schimbările climatice, în contextul dezvoltării durabile și al eforturilor de eradicare a sărăciei, inclusiv prin: (a) menținerea creșterii temperaturii medii globale cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale și continuarea eforturilor de limitare a creșterii temperaturii la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale, recunoscând că astfel s-ar reduce în mod semnificativ riscurile și efectele schimbărilor climatice; (b) creșterea capacității de adaptare la efectele negative ale schimbărilor climatice și de încurajare a rezistenței la schimbările climatice și a dezvoltării cu un nivel scăzut de emisii de gaze cu efect de seră, într-un mod care nu pune în pericol producția alimentară; (c) întreprinderea măsurilor necesare pentru ca fluxurile financiare să corespundă unei evoluții către o dezvoltare cu un nivel scăzut de emisii de gaze cu efect de seră și rezistentă la schimbările climatice.”




  Acordul de la Paris prevede, de asemenea, că părțile trebuie să ia măsuri pentru a conserva și a consolida, după caz, absorbanții și rezervoarele de gaze cu efect de seră, inclusiv pădurile.


  Această propunere legislativă face parte din procesul de punere în aplicare a angajamentului UE din cadrul Acordului de la Paris. Angajamentul Uniunii cu privire la reducerea emisiilor la nivelul întregii economii a fost confirmat în contribuția preconizată a Uniunii și a statelor sale membre, stabilită la nivel național, care a fost prezentată Secretariatului CCONUSC la 6 martie 2015. |
| --- | --- |

(3)

Consiliul a ratificat Acordul de la Paris la 5 octombrie 2016, în urma aprobării Parlamentului European din 4 octombrie 2016.
  Acordul de la Paris
  a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016 și, în conformitate cu articolul său 2, are drept obiectiv „consolidarea răspunsului global la amenințarea reprezentată de schimbările climatice, în contextul dezvoltării durabile și al eforturilor de eradicare a sărăciei, inclusiv prin: (a) menținerea creșterii temperaturii medii globale cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale și continuarea eforturilor de limitare a creșterii temperaturii la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale, recunoscând că astfel s-ar reduce în mod semnificativ riscurile și efectele schimbărilor climatice; (b) creșterea capacității de adaptare la efectele negative ale schimbărilor climatice și de încurajare a rezistenței la schimbările climatice și a dezvoltării cu un nivel scăzut de emisii de gaze cu efect de seră, într-un mod care nu pune în pericol producția alimentară; (c) întreprinderea măsurilor necesare pentru ca fluxurile financiare să corespundă unei evoluții către o dezvoltare cu un nivel scăzut de emisii de gaze cu efect de seră și rezistentă la schimbările climatice.”

Acordul de la Paris prevede, de asemenea, că părțile trebuie să ia măsuri pentru a conserva și a consolida, după caz, absorbanții și rezervoarele de gaze cu efect de seră, inclusiv pădurile.

Această propunere legislativă face parte din procesul de punere în aplicare a angajamentului UE din cadrul Acordului de la Paris. Angajamentul Uniunii cu privire la reducerea emisiilor la nivelul întregii economii a fost confirmat în contribuția preconizată a Uniunii și a statelor sale membre, stabilită la nivel național, care a fost prezentată Secretariatului CCONUSC la 6 martie 2015.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Acordul de la Paris înlocuiește abordarea adoptată în conformitate cu Protocolul de la Kyoto din 1997 care nu va fi continuat după 2020. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Acordul de la Paris înlocuiește abordarea adoptată în conformitate cu Protocolul de la Kyoto din 1997 care nu va fi continuat după 2020.

| (4) | Acordul de la Paris înlocuiește abordarea adoptată în conformitate cu Protocolul de la Kyoto din 1997 care nu va fi continuat după 2020.
  Prin urmare, sistemele de investiții ecologice legate de Protocolul de la Kyoto, care oferă sprijin financiar proiectelor de reducere a emisiilor din statele membre cu venituri mai reduse, vor fi suspendate. |
| --- | --- |

(4)

Acordul de la Paris înlocuiește abordarea adoptată în conformitate cu Protocolul de la Kyoto din 1997 care nu va fi continuat după 2020.
  Prin urmare, sistemele de investiții ecologice legate de Protocolul de la Kyoto, care oferă sprijin financiar proiectelor de reducere a emisiilor din statele membre cu venituri mai reduse, vor fi suspendate.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | În reuniunea sa din 21 octombrie 2009, Consiliul Mediu a sprijinit obiectivul Uniunii de a reduce emisiile cu 80-95 % până în 2050, față de nivelurile din 1990, în contextul reducerilor care trebuie realizate de către țările dezvoltate, ca grup, potrivit IPCC (Grupul interguvernamental privind schimbările climatice). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)

În reuniunea sa din 21 octombrie 2009, Consiliul Mediu a sprijinit obiectivul Uniunii de a reduce emisiile cu 80-95 % până în 2050, față de nivelurile din 1990, în contextul reducerilor care trebuie realizate de către țările dezvoltate, ca grup, potrivit IPCC (Grupul interguvernamental privind schimbările climatice).

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Tranziția către o energie curată presupune schimbarea conduitei de afaceri și asigurarea de stimulente
  la nivelul întregului spectru politic
  . O prioritate esențială a Uniunii o constituie crearea unei uniuni energetice reziliente, care să le furnizeze cetățenilor săi o energie sigură, sustenabilă
  , competitivă
  și la prețuri abordabile. Îndeplinirea acestui obiectiv presupune continuarea măsurilor ambițioase în domeniul climei prin prezentul regulament, precum și înregistrarea de progrese în legătură cu celelalte aspecte ale uniunii energetice, care sunt prevăzute în Strategia-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice (16). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Tranziția către o energie curată presupune schimbarea conduitei de afaceri și asigurarea de stimulente
  la nivelul întregului spectru politic
  . O prioritate esențială a Uniunii o constituie crearea unei uniuni energetice reziliente, care să le furnizeze cetățenilor săi o energie sigură, sustenabilă
  , competitivă
  și la prețuri abordabile. Îndeplinirea acestui obiectiv presupune continuarea măsurilor ambițioase în domeniul climei prin prezentul regulament, precum și înregistrarea de progrese în legătură cu celelalte aspecte ale uniunii energetice, care sunt prevăzute în Strategia-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice (16).

| (5) | Tranziția către o energie curată
  și bioeconomie
  presupune schimbarea conduitei de afaceri
  la nivelul întregului spectru politic
  și asigurarea de stimulente
  pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM) cu mai puțin capital și pentru exploatațiile agricole de mici dimensiuni pentru a-și adapta modelele de afaceri
  . O prioritate esențială a Uniunii o constituie crearea unei uniuni energetice reziliente care să
  pună pe primul plan eficiența energetică și să își propună drept obiectiv să
  le furnizeze cetățenilor săi o energie sigură, sustenabilă și la prețuri abordabile
  , aplicând totodată politici stricte în materie de durabilitate și de reducere a emisiilor care să promoveze utilizarea bioresurselor în locul resurselor fosile
  . Îndeplinirea acestui obiectiv presupune continuarea măsurilor ambițioase în domeniul climei prin prezentul regulament, precum și înregistrarea de progrese în legătură cu celelalte aspecte ale uniunii energetice, care sunt prevăzute în Strategia-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice (16). |
| --- | --- |

(5)

Tranziția către o energie curată
  și bioeconomie
  presupune schimbarea conduitei de afaceri
  la nivelul întregului spectru politic
  și asigurarea de stimulente
  pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM) cu mai puțin capital și pentru exploatațiile agricole de mici dimensiuni pentru a-și adapta modelele de afaceri
  . O prioritate esențială a Uniunii o constituie crearea unei uniuni energetice reziliente care să
  pună pe primul plan eficiența energetică și să își propună drept obiectiv să
  le furnizeze cetățenilor săi o energie sigură, sustenabilă și la prețuri abordabile
  , aplicând totodată politici stricte în materie de durabilitate și de reducere a emisiilor care să promoveze utilizarea bioresurselor în locul resurselor fosile
  . Îndeplinirea acestui obiectiv presupune continuarea măsurilor ambițioase în domeniul climei prin prezentul regulament, precum și înregistrarea de progrese în legătură cu celelalte aspecte ale uniunii energetice, care sunt prevăzute în Strategia-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice (16).

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Abordarea privind stabilirea unor limite obligatorii anuale la nivel național, care a fost adoptată în Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (19), ar trebui continuată în perioada 2021-2030, calcularea traiectoriei urmând să înceapă în
  2020
  la nivelul emisiilor medii anuale de gaze cu efect de seră generate în perioada 2016-2018 și să se încheie în 2030 la limita prevăzută pentru fiecare stat membru. În 2021 se prevede o ajustare a alocării pentru statele membre care au o limită pozitivă în temeiul Deciziei 406/2009/CE și al căror nivel anual de emisii alocate, determinate în temeiul Deciziilor 2013/162/UE și 2013/634/UE, a crescut în perioada 2017-2020, în scopul de a reflecta capacitatea de creștere a nivelului emisiilor în anii respectivi. Consiliul European a conchis că disponibilitatea și utilizarea instrumentelor de flexibilitate existente în sectoarele care nu fac obiectul ETS ar trebui îmbunătățite semnificativ pentru a se asigura eficiența din punctul de vedere al costurilor a efortului colectiv al UE și convergența emisiilor pe cap de locuitor până în 2030. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Abordarea privind stabilirea unor limite obligatorii anuale la nivel național, care a fost adoptată în Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (19), ar trebui continuată în perioada 2021-2030, calcularea traiectoriei urmând să înceapă în
  2020
  la nivelul emisiilor medii anuale de gaze cu efect de seră generate în perioada 2016-2018 și să se încheie în 2030 la limita prevăzută pentru fiecare stat membru. În 2021 se prevede o ajustare a alocării pentru statele membre care au o limită pozitivă în temeiul Deciziei 406/2009/CE și al căror nivel anual de emisii alocate, determinate în temeiul Deciziilor 2013/162/UE și 2013/634/UE, a crescut în perioada 2017-2020, în scopul de a reflecta capacitatea de creștere a nivelului emisiilor în anii respectivi. Consiliul European a conchis că disponibilitatea și utilizarea instrumentelor de flexibilitate existente în sectoarele care nu fac obiectul ETS ar trebui îmbunătățite semnificativ pentru a se asigura eficiența din punctul de vedere al costurilor a efortului colectiv al UE și convergența emisiilor pe cap de locuitor până în 2030.

| (9) | Abordarea privind stabilirea unor limite obligatorii anuale la nivel național, care a fost adoptată în Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (19), ar trebui continuată în perioada 2021-2030, calcularea traiectoriei urmând să înceapă în
  2018
  la nivelul emisiilor medii anuale de gaze cu efect de seră generate în perioada 2016-2018
  sau la nivelul valorii cotei anuale de emisii pentru 2020, în funcție de care dintre cele două valori este mai scăzută,
  și să se încheie în 2030 la limita prevăzută pentru fiecare stat membru.
  Pentru a recompensa adoptarea de măsuri anticipate și pentru a sprijini statele membre cu o capacitate de investiții mai redusă, statele membre al căror PIB pe cap de locuitor se află sub media UE, care, în perioada 2013-2020, înregistrează un nivel mai scăzut de emisii decât nivelul lor anual de emisii alocate pentru perioada 2013-2020 în conformitate cu Decizia 406/2009/CE, pot, sub rezerva anumitor condiții, să solicite alocări suplimentare din fondul de rezervă.
  În 2021 se prevede o ajustare
  suplimentară
  a alocării pentru statele membre care au o limită pozitivă în temeiul Deciziei 406/2009/CE și al căror nivel anual de emisii alocate, determinate în temeiul Deciziilor 2013/162/UE și 2013/634/UE, a crescut în perioada 2017-2020, în scopul de a reflecta capacitatea de creștere a nivelului emisiilor în anii respectivi. Consiliul European a conchis că disponibilitatea și utilizarea instrumentelor de flexibilitate existente în sectoarele care nu fac obiectul ETS ar trebui îmbunătățite semnificativ pentru a se asigura eficiența din punctul de vedere al costurilor a efortului colectiv al UE și convergența emisiilor pe cap de locuitor până în 2030. |
| --- | --- |

(9)

Abordarea privind stabilirea unor limite obligatorii anuale la nivel național, care a fost adoptată în Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (19), ar trebui continuată în perioada 2021-2030, calcularea traiectoriei urmând să înceapă în
  2018
  la nivelul emisiilor medii anuale de gaze cu efect de seră generate în perioada 2016-2018
  sau la nivelul valorii cotei anuale de emisii pentru 2020, în funcție de care dintre cele două valori este mai scăzută,
  și să se încheie în 2030 la limita prevăzută pentru fiecare stat membru.
  Pentru a recompensa adoptarea de măsuri anticipate și pentru a sprijini statele membre cu o capacitate de investiții mai redusă, statele membre al căror PIB pe cap de locuitor se află sub media UE, care, în perioada 2013-2020, înregistrează un nivel mai scăzut de emisii decât nivelul lor anual de emisii alocate pentru perioada 2013-2020 în conformitate cu Decizia 406/2009/CE, pot, sub rezerva anumitor condiții, să solicite alocări suplimentare din fondul de rezervă.
  În 2021 se prevede o ajustare
  suplimentară
  a alocării pentru statele membre care au o limită pozitivă în temeiul Deciziei 406/2009/CE și al căror nivel anual de emisii alocate, determinate în temeiul Deciziilor 2013/162/UE și 2013/634/UE, a crescut în perioada 2017-2020, în scopul de a reflecta capacitatea de creștere a nivelului emisiilor în anii respectivi. Consiliul European a conchis că disponibilitatea și utilizarea instrumentelor de flexibilitate existente în sectoarele care nu fac obiectul ETS ar trebui îmbunătățite semnificativ pentru a se asigura eficiența din punctul de vedere al costurilor a efortului colectiv al UE și convergența emisiilor pe cap de locuitor până în 2030.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Pentru a aduce Uniunea pe calea spre o economie cu emisii reduse de carbon, prezentul regulament prevede o traiectorie pe termen lung de reducere, începând cu 2031, a emisiilor de gaze cu efect de seră care fac obiectul prezentului regulament. Regulamentul contribuie, de asemenea, la realizarea obiectivului prevăzut în Acordul de la Paris de a atinge un echilibru între emisiile antropice prin surse și absorbțiile prin absorbanți ale gazelor cu efect de seră în a doua jumătate a acestui secol. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

Pentru a aduce Uniunea pe calea spre o economie cu emisii reduse de carbon, prezentul regulament prevede o traiectorie pe termen lung de reducere, începând cu 2031, a emisiilor de gaze cu efect de seră care fac obiectul prezentului regulament. Regulamentul contribuie, de asemenea, la realizarea obiectivului prevăzut în Acordul de la Paris de a atinge un echilibru între emisiile antropice prin surse și absorbțiile prin absorbanți ale gazelor cu efect de seră în a doua jumătate a acestui secol.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10a) | Pentru a menține deplina eficiență a rezervei pentru stabilitatea pieței instituite prin Decizia (UE) 2015/1814

   (1a)

  a Parlamentului European și a Consiliului, certificatele anulate ca rezultat al utilizării flexibilității prevăzute în prezentul regulament în urma reducerii certificatelor EU ETS nu ar trebui luate în considerare drept certificate care au fost anulate în conformitate cu Directiva 2003/87/CE atunci când se stabilește, în temeiul Deciziei (UE) 2015/1814, numărul total de certificate aflate în circulație într-un anumit an în temeiul deciziei respective. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10a)

Pentru a menține deplina eficiență a rezervei pentru stabilitatea pieței instituite prin Decizia (UE) 2015/1814

   (1a)

  a Parlamentului European și a Consiliului, certificatele anulate ca rezultat al utilizării flexibilității prevăzute în prezentul regulament în urma reducerii certificatelor EU ETS nu ar trebui luate în considerare drept certificate care au fost anulate în conformitate cu Directiva 2003/87/CE atunci când se stabilește, în temeiul Deciziei (UE) 2015/1814, numărul total de certificate aflate în circulație într-un anumit an în temeiul deciziei respective.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | O serie de măsuri ale Uniunii sporesc capacitatea statelor membre de a-și respecta angajamentele privind clima și sunt esențiale pentru a realiza reducerile de emisii necesare în sectoarele care intră sub incidența prezentului regulament. Printre acestea se numără legislația privind gazele fluorurate, reducerile de CO2 generate de vehiculele rutiere,
  performanța energetică
  a clădirilor,
  energia
  din surse regenerabile,
  eficiența
  energetică și
  economia circulară
  , precum și instrumente de finanțare ale Uniunii pentru investiții legate de climă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

O serie de măsuri ale Uniunii sporesc capacitatea statelor membre de a-și respecta angajamentele privind clima și sunt esențiale pentru a realiza reducerile de emisii necesare în sectoarele care intră sub incidența prezentului regulament. Printre acestea se numără legislația privind gazele fluorurate, reducerile de CO2 generate de vehiculele rutiere,
  performanța energetică
  a clădirilor,
  energia
  din surse regenerabile,
  eficiența
  energetică și
  economia circulară
  , precum și instrumente de finanțare ale Uniunii pentru investiții legate de climă.

| (11) | O serie de măsuri ale Uniunii sporesc capacitatea statelor membre de a-și respecta angajamentele privind clima și sunt esențiale pentru a realiza reducerile de emisii necesare în sectoarele care intră sub incidența prezentului regulament. Printre acestea se numără legislația privind gazele fluorurate, reducerile de CO2 generate de vehiculele rutiere,
  îmbunătățiri ale performanței energetice
  a clădirilor,
  creșterea energiei
  din surse regenerabile,
  o mai mare eficiență
  energetică și
  promovarea economiei circulare
  , precum și instrumente de finanțare ale Uniunii pentru investiții legate de climă. |
| --- | --- |

(11)

O serie de măsuri ale Uniunii sporesc capacitatea statelor membre de a-și respecta angajamentele privind clima și sunt esențiale pentru a realiza reducerile de emisii necesare în sectoarele care intră sub incidența prezentului regulament. Printre acestea se numără legislația privind gazele fluorurate, reducerile de CO2 generate de vehiculele rutiere,
  îmbunătățiri ale performanței energetice
  a clădirilor,
  creșterea energiei
  din surse regenerabile,
  o mai mare eficiență
  energetică și
  promovarea economiei circulare
  , precum și instrumente de finanțare ale Uniunii pentru investiții legate de climă.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11a) | Pentru a realiza respectivele reduceri de emisii și într-un demers menit să maximizeze rolul sectorului agricol, este important ca statele membre să promoveze acțiuni de atenuare inovatoare cu cel mai mare potențial, inclusiv: transformarea terenurilor arabile în pășuni permanente; gestionarea gardurilor vii, a zonelor tampon și a arborilor de pe terenurile agricole; noi măsuri agrosilvice și scheme de plantare de păduri; prevenirea îndepărtării arborilor și a despăduririlor; reducerea sau eliminarea aratului, utilizarea de culturi de protecție/culturi intercalate și de reziduuri de culturi pe terenuri; realizarea de bilanțuri privind carbonul și de planuri de gestionare a solului/a substanțelor nutritive; îmbunătățirea eficienței azotului și inhibarea nitrificării; refacerea și conservarea zonelor umede/turbăriilor; îmbunătățirea metodelor de creștere, hrănire și gestionare a animalelor, pentru reducerea emisiilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11a)

Pentru a realiza respectivele reduceri de emisii și într-un demers menit să maximizeze rolul sectorului agricol, este important ca statele membre să promoveze acțiuni de atenuare inovatoare cu cel mai mare potențial, inclusiv: transformarea terenurilor arabile în pășuni permanente; gestionarea gardurilor vii, a zonelor tampon și a arborilor de pe terenurile agricole; noi măsuri agrosilvice și scheme de plantare de păduri; prevenirea îndepărtării arborilor și a despăduririlor; reducerea sau eliminarea aratului, utilizarea de culturi de protecție/culturi intercalate și de reziduuri de culturi pe terenuri; realizarea de bilanțuri privind carbonul și de planuri de gestionare a solului/a substanțelor nutritive; îmbunătățirea eficienței azotului și inhibarea nitrificării; refacerea și conservarea zonelor umede/turbăriilor; îmbunătățirea metodelor de creștere, hrănire și gestionare a animalelor, pentru reducerea emisiilor.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 11 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11b) | Prezentul regulament, inclusiv instrumentele de flexibilitate disponibile, oferă un stimulent pentru reducerea emisiilor în concordanță cu alte acte legislative ale Uniunii în materie de climă și energie pentru sectoarele reglementate de prezentul regulament, inclusiv în domeniul eficienței energetice. Dat fiind că peste 75 % din emisiile de gaze cu efect de seră sunt legate de sectorul energiei, o utilizare mai eficientă a energiei și economii mai mari de energie vor contribui semnificativ la reducerea acestor emisii. Prin urmare, politicile ambițioase privind eficiența energetică au un rol esențial nu numai pentru creșterea economiilor prin reducerea importurilor de combustibili fosili, în vederea asigurării securității energetice și a reducerii facturilor consumatorilor, ci și pentru intensificarea utilizării de tehnologii de economisire a energiei în clădiri, industrie și transporturi, pentru consolidarea competitivității economice, crearea de locuri de muncă la nivel local, îmbunătățirea condițiilor de sănătate și combaterea sărăciei energetice. Măsurile luate în sectoarele reglementate de prezentul regulament, ale căror costuri se amortizează în timp, reprezintă o modalitate eficientă din punctul de vedere al costurilor de a ajuta statele membre să își atingă obiectivele prevăzute de prezentul regulament. Ca atare, atunci când transpun prezentul regulament în politici naționale, este important ca statele membre să acorde o atenție deosebită posibilităților specifice și diverse de creștere a eficienței energetice și de investiții în acest domeniu care apar în diferitele sectoare de activitate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11b)

Prezentul regulament, inclusiv instrumentele de flexibilitate disponibile, oferă un stimulent pentru reducerea emisiilor în concordanță cu alte acte legislative ale Uniunii în materie de climă și energie pentru sectoarele reglementate de prezentul regulament, inclusiv în domeniul eficienței energetice. Dat fiind că peste 75 % din emisiile de gaze cu efect de seră sunt legate de sectorul energiei, o utilizare mai eficientă a energiei și economii mai mari de energie vor contribui semnificativ la reducerea acestor emisii. Prin urmare, politicile ambițioase privind eficiența energetică au un rol esențial nu numai pentru creșterea economiilor prin reducerea importurilor de combustibili fosili, în vederea asigurării securității energetice și a reducerii facturilor consumatorilor, ci și pentru intensificarea utilizării de tehnologii de economisire a energiei în clădiri, industrie și transporturi, pentru consolidarea competitivității economice, crearea de locuri de muncă la nivel local, îmbunătățirea condițiilor de sănătate și combaterea sărăciei energetice. Măsurile luate în sectoarele reglementate de prezentul regulament, ale căror costuri se amortizează în timp, reprezintă o modalitate eficientă din punctul de vedere al costurilor de a ajuta statele membre să își atingă obiectivele prevăzute de prezentul regulament. Ca atare, atunci când transpun prezentul regulament în politici naționale, este important ca statele membre să acorde o atenție deosebită posibilităților specifice și diverse de creștere a eficienței energetice și de investiții în acest domeniu care apar în diferitele sectoare de activitate.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 11 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11c) | Sectorul transporturilor nu este doar un emițător major de gaze cu efect de seră, ci și sectorul cu cea mai rapidă creștere a consumului de energie din 1990. Prin urmare, este important ca Comisia și statele membre să depună mai multe eforturi pentru a îmbunătăți eficiența energetică, pentru a stimula trecerea la moduri de transport durabile și pentru a reduce dependența ridicată de dioxid de carbon a sectorului. Decarbonizarea mixului energetic prin promovarea energiei cu emisii reduse pentru sectorul transporturilor, de exemplu prin biocarburanți durabili și vehicule electrice, va contribui la obiectivul de reducere a emisiilor de CO2, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris. Acest lucru ar putea fi facilitat prin asigurarea faptului că sectorul deține un cadru clar pe termen lung care să ofere siguranță și o bază pentru investiții. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11c)

Sectorul transporturilor nu este doar un emițător major de gaze cu efect de seră, ci și sectorul cu cea mai rapidă creștere a consumului de energie din 1990. Prin urmare, este important ca Comisia și statele membre să depună mai multe eforturi pentru a îmbunătăți eficiența energetică, pentru a stimula trecerea la moduri de transport durabile și pentru a reduce dependența ridicată de dioxid de carbon a sectorului. Decarbonizarea mixului energetic prin promovarea energiei cu emisii reduse pentru sectorul transporturilor, de exemplu prin biocarburanți durabili și vehicule electrice, va contribui la obiectivul de reducere a emisiilor de CO2, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris. Acest lucru ar putea fi facilitat prin asigurarea faptului că sectorul deține un cadru clar pe termen lung care să ofere siguranță și o bază pentru investiții.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 11 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11d) | Impactul politicilor energetice și sectoriale asupra angajamentelor naționale și ale UE în domeniul climei ar trebui evaluat prin metode cuantificate comune, astfel încât aceste efecte să fie transparente și verificabile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11d)

Impactul politicilor energetice și sectoriale asupra angajamentelor naționale și ale UE în domeniul climei ar trebui evaluat prin metode cuantificate comune, astfel încât aceste efecte să fie transparente și verificabile.

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Regulamentul [] [privind includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul privind clima și energia pentru 2030] stabilește normele de contabilizare referitoare la emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură (LULUCF). Chiar dacă, din punctul de vedere al mediului, rezultatul prevăzut de prezentul regulament în ceea ce privește nivelul reducerilor de emisii de gaze cu efect de seră realizate este afectat de luarea în considerare a unei cantități maxime echivalente cu suma emisiilor nete totale și a absorbțiilor nete totale aferente terenurilor despădurite, terenurilor împădurite, terenurilor cultivate gestionate și
  pajiștilor
  gestionate, conform prevederilor Regulamentului [], ar trebui să se includă, atunci când este necesar, ca posibilitate suplimentară pentru statele membre de a-și respecta angajamentele ce le revin, flexibilitatea de a împărți o cantitate maximă de 280 de milioane de tone de CO2 echivalent din aceste absorbții între statele membre, conform cifrelor din anexa III. În cazul în care actul delegat prin care se actualizează nivelurile de referință pentru păduri, bazate pe planurile forestiere naționale de contabilizare în temeiul articolului 8 alineatul (6) din Regulamentul [LULUCF], este adoptat, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește articolul 7, pentru a reflecta
  contribuția
  categoriei de contabilizare „terenuri forestiere gestionate” în cadrul flexibilității prevăzute la articolul respectiv. Înainte de adoptarea unui astfel de act delegat, Comisia ar trebui să evalueze, pe baza datelor disponibile, fiabilitatea contabilizării terenurilor forestiere gestionate și, în special, coerența ratelor de recoltare preconizate și a celor efective. În plus, prin prezentul regulament ar trebui să se permită posibilitatea de a anula în mod voluntar unitățile anuale de emisii alocate pentru a se permite ca aceste cantități să fie luate în considerare atunci când se evaluează respectarea de către statele membre a cerințelor din Regulamentul []. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Regulamentul [] [privind includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul privind clima și energia pentru 2030] stabilește normele de contabilizare referitoare la emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură (LULUCF). Chiar dacă, din punctul de vedere al mediului, rezultatul prevăzut de prezentul regulament în ceea ce privește nivelul reducerilor de emisii de gaze cu efect de seră realizate este afectat de luarea în considerare a unei cantități maxime echivalente cu suma emisiilor nete totale și a absorbțiilor nete totale aferente terenurilor despădurite, terenurilor împădurite, terenurilor cultivate gestionate și
  pajiștilor
  gestionate, conform prevederilor Regulamentului [], ar trebui să se includă, atunci când este necesar, ca posibilitate suplimentară pentru statele membre de a-și respecta angajamentele ce le revin, flexibilitatea de a împărți o cantitate maximă de 280 de milioane de tone de CO2 echivalent din aceste absorbții între statele membre, conform cifrelor din anexa III. În cazul în care actul delegat prin care se actualizează nivelurile de referință pentru păduri, bazate pe planurile forestiere naționale de contabilizare în temeiul articolului 8 alineatul (6) din Regulamentul [LULUCF], este adoptat, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește articolul 7, pentru a reflecta
  contribuția
  categoriei de contabilizare „terenuri forestiere gestionate” în cadrul flexibilității prevăzute la articolul respectiv. Înainte de adoptarea unui astfel de act delegat, Comisia ar trebui să evalueze, pe baza datelor disponibile, fiabilitatea contabilizării terenurilor forestiere gestionate și, în special, coerența ratelor de recoltare preconizate și a celor efective. În plus, prin prezentul regulament ar trebui să se permită posibilitatea de a anula în mod voluntar unitățile anuale de emisii alocate pentru a se permite ca aceste cantități să fie luate în considerare atunci când se evaluează respectarea de către statele membre a cerințelor din Regulamentul [].

| (12) | Regulamentul [] [privind includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul privind clima și energia pentru 2030] stabilește normele de contabilizare referitoare la emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură (LULUCF). Chiar dacă, din punctul de vedere al mediului, rezultatul prevăzut de prezentul regulament în ceea ce privește nivelul reducerilor de emisii de gaze cu efect de seră realizate este afectat de luarea în considerare a unei cantități maxime echivalente cu suma emisiilor nete totale și a absorbțiilor nete totale aferente terenurilor despădurite, terenurilor împădurite, terenurilor cultivate gestionate
  , pajiștilor gestionate
  și
  , după caz, terenurilor umede
  gestionate, conform prevederilor Regulamentului [], ar trebui să se includă, atunci când este necesar, ca posibilitate suplimentară pentru statele membre de a-și respecta angajamentele ce le revin, flexibilitatea de a împărți o cantitate maximă de 280 de milioane de tone de CO2 echivalent din aceste absorbții între statele membre, conform cifrelor din anexa III. În cazul în care actul delegat prin care se actualizează nivelurile de referință pentru păduri, bazate pe planurile forestiere naționale de contabilizare în temeiul articolului 8 alineatul (6) din Regulamentul [LULUCF], este adoptat, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește articolul 7, pentru a reflecta
  o contribuție echilibrată a
  categoriei de contabilizare „terenuri forestiere gestionate” în cadrul flexibilității
  de 280 de milioane
  prevăzute la articolul respectiv. Înainte de adoptarea unui astfel de act delegat, Comisia ar trebui să evalueze, pe baza datelor disponibile, fiabilitatea contabilizării terenurilor forestiere gestionate și, în special, coerența ratelor de recoltare preconizate și a celor efective. În plus, prin prezentul regulament ar trebui să se permită posibilitatea de a anula în mod voluntar unitățile anuale de emisii alocate pentru a se permite ca aceste cantități să fie luate în considerare atunci când se evaluează respectarea de către statele membre a cerințelor din Regulamentul []. |
| --- | --- |

(12)

Regulamentul [] [privind includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul privind clima și energia pentru 2030] stabilește normele de contabilizare referitoare la emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură (LULUCF). Chiar dacă, din punctul de vedere al mediului, rezultatul prevăzut de prezentul regulament în ceea ce privește nivelul reducerilor de emisii de gaze cu efect de seră realizate este afectat de luarea în considerare a unei cantități maxime echivalente cu suma emisiilor nete totale și a absorbțiilor nete totale aferente terenurilor despădurite, terenurilor împădurite, terenurilor cultivate gestionate
  , pajiștilor gestionate
  și
  , după caz, terenurilor umede
  gestionate, conform prevederilor Regulamentului [], ar trebui să se includă, atunci când este necesar, ca posibilitate suplimentară pentru statele membre de a-și respecta angajamentele ce le revin, flexibilitatea de a împărți o cantitate maximă de 280 de milioane de tone de CO2 echivalent din aceste absorbții între statele membre, conform cifrelor din anexa III. În cazul în care actul delegat prin care se actualizează nivelurile de referință pentru păduri, bazate pe planurile forestiere naționale de contabilizare în temeiul articolului 8 alineatul (6) din Regulamentul [LULUCF], este adoptat, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește articolul 7, pentru a reflecta
  o contribuție echilibrată a
  categoriei de contabilizare „terenuri forestiere gestionate” în cadrul flexibilității
  de 280 de milioane
  prevăzute la articolul respectiv. Înainte de adoptarea unui astfel de act delegat, Comisia ar trebui să evalueze, pe baza datelor disponibile, fiabilitatea contabilizării terenurilor forestiere gestionate și, în special, coerența ratelor de recoltare preconizate și a celor efective. În plus, prin prezentul regulament ar trebui să se permită posibilitatea de a anula în mod voluntar unitățile anuale de emisii alocate pentru a se permite ca aceste cantități să fie luate în considerare atunci când se evaluează respectarea de către statele membre a cerințelor din Regulamentul [].

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12a) | Realizarea, în mod coerent de către toate părțile implicate, a numeroaselor obiective ale Uniunii legate de sectorul agricol, printre care atenuarea efectelor schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, îmbunătățirea calității aerului, conservarea biodiversității și a serviciilor ecosistemice și sprijinirea economiilor rurale, va necesita schimbări în materie de investiții și stimulente, sprijinite de măsuri la nivelul Uniunii, precum PAC. Este esențial ca prezentul regulament să ia în considerare obiectivul de a contribui la realizarea obiectivelor Strategiei Uniunii pentru păduri, care vizează promovarea unei aprovizionări cu lemn competitive și durabile pentru bioeconomia Uniunii, ale politicilor forestiere naționale ale statelor membre, ale Strategiei Uniunii în domeniul bioeconomiei și ale Strategiei Uniunii privind economia circulară. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12a)

Realizarea, în mod coerent de către toate părțile implicate, a numeroaselor obiective ale Uniunii legate de sectorul agricol, printre care atenuarea efectelor schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, îmbunătățirea calității aerului, conservarea biodiversității și a serviciilor ecosistemice și sprijinirea economiilor rurale, va necesita schimbări în materie de investiții și stimulente, sprijinite de măsuri la nivelul Uniunii, precum PAC. Este esențial ca prezentul regulament să ia în considerare obiectivul de a contribui la realizarea obiectivelor Strategiei Uniunii pentru păduri, care vizează promovarea unei aprovizionări cu lemn competitive și durabile pentru bioeconomia Uniunii, ale politicilor forestiere naționale ale statelor membre, ale Strategiei Uniunii în domeniul bioeconomiei și ale Strategiei Uniunii privind economia circulară.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | În vederea asigurării unei raportări și verificări eficiente, transparente și eficiente din punctul de vedere al costurilor a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații necesare pentru evaluarea progreselor înregistrate în ceea ce privește cotele anuale de emisii ale statului membru, cerințele de raportare și evaluare anuală prevăzute în prezentul regulament sunt integrate în articolele relevante din Regulamentul (UE) nr. 525/2013, care ar trebui, prin urmare, să fie modificate în mod corespunzător. Modificarea regulamentului respectiv ar trebui să asigure totodată faptul că se vor evalua în continuare în fiecare an progresele înregistrate de statele membre în ceea ce privește reducerea emisiilor, ținându-se seama de progresele înregistrate în ceea ce privește politicile și măsurile Uniunii, precum și de informațiile oferite de statele membre. Evaluarea ar trebui să includă, o dată la doi ani, progresele estimate la nivelul Uniunii în vederea respectării angajamentelor sale de reducere a emisiilor, precum și cele ale statelor membre în vederea îndeplinirii obligațiilor asumate.
  Cu toate acestea, aplicarea deducerilor ar trebui luată
  în
  considerare doar la intervale de cinci
  ani,
  astfel încât
  să se
  poată ține cont de o eventuală contribuție aferentă
  terenurilor despădurite, terenurilor împădurite, terenurilor cultivate și pajiștilor, prevăzută a fi realizată în temeiul Regulamentului []. Acest lucru nu aduce atingere îndatoririi Comisiei de a asigura conformitatea cu obligațiile statelor membre care decurg din prezentul regulament și nici competenței Comisiei de a iniția proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în acest sens. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

În vederea asigurării unei raportări și verificări eficiente, transparente și eficiente din punctul de vedere al costurilor a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații necesare pentru evaluarea progreselor înregistrate în ceea ce privește cotele anuale de emisii ale statului membru, cerințele de raportare și evaluare anuală prevăzute în prezentul regulament sunt integrate în articolele relevante din Regulamentul (UE) nr. 525/2013, care ar trebui, prin urmare, să fie modificate în mod corespunzător. Modificarea regulamentului respectiv ar trebui să asigure totodată faptul că se vor evalua în continuare în fiecare an progresele înregistrate de statele membre în ceea ce privește reducerea emisiilor, ținându-se seama de progresele înregistrate în ceea ce privește politicile și măsurile Uniunii, precum și de informațiile oferite de statele membre. Evaluarea ar trebui să includă, o dată la doi ani, progresele estimate la nivelul Uniunii în vederea respectării angajamentelor sale de reducere a emisiilor, precum și cele ale statelor membre în vederea îndeplinirii obligațiilor asumate.
  Cu toate acestea, aplicarea deducerilor ar trebui luată
  în
  considerare doar la intervale de cinci
  ani,
  astfel încât
  să se
  poată ține cont de o eventuală contribuție aferentă
  terenurilor despădurite, terenurilor împădurite, terenurilor cultivate și pajiștilor, prevăzută a fi realizată în temeiul Regulamentului []. Acest lucru nu aduce atingere îndatoririi Comisiei de a asigura conformitatea cu obligațiile statelor membre care decurg din prezentul regulament și nici competenței Comisiei de a iniția proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în acest sens.

| (13) | În vederea asigurării unei raportări și verificări eficiente, transparente și eficiente din punctul de vedere al costurilor a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații necesare pentru evaluarea progreselor înregistrate în ceea ce privește cotele anuale de emisii ale statului membru, cerințele de raportare și evaluare anuală prevăzute în prezentul regulament sunt integrate în articolele relevante din Regulamentul (UE) nr. 525/2013, care ar trebui, prin urmare, să fie modificate în mod corespunzător. Modificarea regulamentului respectiv ar trebui să asigure totodată faptul că se vor evalua în continuare în fiecare an progresele înregistrate de statele membre în ceea ce privește reducerea emisiilor, ținându-se seama de progresele înregistrate în ceea ce privește politicile și măsurile Uniunii, precum și de informațiile oferite de statele membre. Evaluarea ar trebui să includă, o dată la doi ani, progresele estimate la nivelul Uniunii în vederea respectării angajamentelor sale de reducere a emisiilor, precum și cele ale statelor membre în vederea îndeplinirii obligațiilor asumate.
  Din noi în doi ani, ar trebui să se realizeze o verificare completă a conformității. Aplicarea eventualei contribuții aferente
  terenurilor despădurite, terenurilor împădurite, terenurilor cultivate și pajiștilor, prevăzută a fi realizată în temeiul Regulamentului []
  , ar trebui considerată în funcție de intervalele prevăzute în respectivul regulament
  . Acest lucru nu aduce atingere îndatoririi Comisiei de a asigura conformitatea cu obligațiile statelor membre care decurg din prezentul regulament și nici competenței Comisiei de a iniția proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în acest sens. |
| --- | --- |

(13)

În vederea asigurării unei raportări și verificări eficiente, transparente și eficiente din punctul de vedere al costurilor a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații necesare pentru evaluarea progreselor înregistrate în ceea ce privește cotele anuale de emisii ale statului membru, cerințele de raportare și evaluare anuală prevăzute în prezentul regulament sunt integrate în articolele relevante din Regulamentul (UE) nr. 525/2013, care ar trebui, prin urmare, să fie modificate în mod corespunzător. Modificarea regulamentului respectiv ar trebui să asigure totodată faptul că se vor evalua în continuare în fiecare an progresele înregistrate de statele membre în ceea ce privește reducerea emisiilor, ținându-se seama de progresele înregistrate în ceea ce privește politicile și măsurile Uniunii, precum și de informațiile oferite de statele membre. Evaluarea ar trebui să includă, o dată la doi ani, progresele estimate la nivelul Uniunii în vederea respectării angajamentelor sale de reducere a emisiilor, precum și cele ale statelor membre în vederea îndeplinirii obligațiilor asumate.
  Din noi în doi ani, ar trebui să se realizeze o verificare completă a conformității. Aplicarea eventualei contribuții aferente
  terenurilor despădurite, terenurilor împădurite, terenurilor cultivate și pajiștilor, prevăzută a fi realizată în temeiul Regulamentului []
  , ar trebui considerată în funcție de intervalele prevăzute în respectivul regulament
  . Acest lucru nu aduce atingere îndatoririi Comisiei de a asigura conformitatea cu obligațiile statelor membre care decurg din prezentul regulament și nici competenței Comisiei de a iniția proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în acest sens.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Dat fiind că sectoarele care fac obiectul prezentului regulament sunt responsabile pentru mai mult de jumătate din emisiile de gaze cu efect de seră din Uniune, politicile de reducere a emisiilor în aceste sectoare sunt deosebit de importante pentru a îndeplini angajamentele Uniunii în conformitate cu Acordul de la Paris. Prin urmare, procedurile de monitorizare, raportare și urmărire în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie pe deplin transparente. Statele membre și Comisia ar trebui să pună la dispoziția publicului informațiile referitoare la respectarea prezentului regulament și ar trebui să asigure implicarea corespunzătoare a părților interesate și a publicului în procesul de revizuire a prezentului regulament. De asemenea, Comisia este îndemnată să creeze un sistem eficient și transparent pentru monitorizarea rezultatelor mecanismelor de flexibilitate introduse. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Dat fiind că sectoarele care fac obiectul prezentului regulament sunt responsabile pentru mai mult de jumătate din emisiile de gaze cu efect de seră din Uniune, politicile de reducere a emisiilor în aceste sectoare sunt deosebit de importante pentru a îndeplini angajamentele Uniunii în conformitate cu Acordul de la Paris. Prin urmare, procedurile de monitorizare, raportare și urmărire în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie pe deplin transparente. Statele membre și Comisia ar trebui să pună la dispoziția publicului informațiile referitoare la respectarea prezentului regulament și ar trebui să asigure implicarea corespunzătoare a părților interesate și a publicului în procesul de revizuire a prezentului regulament. De asemenea, Comisia este îndemnată să creeze un sistem eficient și transparent pentru monitorizarea rezultatelor mecanismelor de flexibilitate introduse.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Ca mijloc de sporire a eficienței generale din punctul de vedere al costurilor a reducerilor totale, statele membre ar trebui să poată transfera o parte din cota lor anuală de emisii altor state membre. Ar trebui să se asigure transparența unor astfel de transferuri, acestea putându-se efectua printr-o modalitate convenabilă pentru ambele părți, inclusiv prin licitație, prin recurgerea la intermediari de pe piață care acționează cu titlu de agenți sau prin acorduri bilaterale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Ca mijloc de sporire a eficienței generale din punctul de vedere al costurilor a reducerilor totale, statele membre ar trebui să poată transfera o parte din cota lor anuală de emisii altor state membre. Ar trebui să se asigure transparența unor astfel de transferuri, acestea putându-se efectua printr-o modalitate convenabilă pentru ambele părți, inclusiv prin licitație, prin recurgerea la intermediari de pe piață care acționează cu titlu de agenți sau prin acorduri bilaterale.

| (14) | Ca mijloc de sporire a eficienței generale din punctul de vedere al costurilor a reducerilor totale, statele membre ar trebui să poată
  să constituie rezerve sau să ia cu împrumut o parte din cota lor anuală de emisii. De asemenea, statele membre ar trebui să poată
  transfera o parte din cota lor anuală de emisii altor state membre. Ar trebui să se asigure transparența unor astfel de transferuri, acestea putându-se efectua printr-o modalitate convenabilă pentru ambele părți, inclusiv prin licitație, prin recurgerea la intermediari de pe piață care acționează cu titlu de agenți sau prin acorduri bilaterale. |
| --- | --- |

(14)

Ca mijloc de sporire a eficienței generale din punctul de vedere al costurilor a reducerilor totale, statele membre ar trebui să poată
  să constituie rezerve sau să ia cu împrumut o parte din cota lor anuală de emisii. De asemenea, statele membre ar trebui să poată
  transfera o parte din cota lor anuală de emisii altor state membre. Ar trebui să se asigure transparența unor astfel de transferuri, acestea putându-se efectua printr-o modalitate convenabilă pentru ambele părți, inclusiv prin licitație, prin recurgerea la intermediari de pe piață care acționează cu titlu de agenți sau prin acorduri bilaterale.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | Agenția Europeană de Mediu intenționează să sprijine dezvoltarea durabilă și să ajute la obținerea de îmbunătățiri semnificative și cuantificabile în mediul din Europa, punând la dispoziție informații prompte, specifice, relevante și fiabile factorilor de decizie politică, instituțiilor publice și publicului. Agenția Europeană de Mediu ar trebui să ofere asistență Comisiei, după caz, în conformitate cu programul său anual de lucru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

Agenția Europeană de Mediu intenționează să sprijine dezvoltarea durabilă și să ajute la obținerea de îmbunătățiri semnificative și cuantificabile în mediul din Europa, punând la dispoziție informații prompte, specifice, relevante și fiabile factorilor de decizie politică, instituțiilor publice și publicului. Agenția Europeană de Mediu ar trebui să ofere asistență Comisiei, după caz, în conformitate cu programul său anual de lucru.

| (15) | Agenția Europeană de Mediu intenționează să sprijine dezvoltarea durabilă și să ajute la obținerea de îmbunătățiri semnificative și cuantificabile în mediul din Europa, punând la dispoziție informații prompte, specifice, relevante și fiabile factorilor de decizie politică, instituțiilor publice și publicului. Agenția Europeană de Mediu ar trebui să ofere asistență Comisiei, după caz, în conformitate cu programul său anual de lucru,
  și să contribuie în mod direct și eficace la combaterea schimbărilor climatice
  . |
| --- | --- |

(15)

Agenția Europeană de Mediu intenționează să sprijine dezvoltarea durabilă și să ajute la obținerea de îmbunătățiri semnificative și cuantificabile în mediul din Europa, punând la dispoziție informații prompte, specifice, relevante și fiabile factorilor de decizie politică, instituțiilor publice și publicului. Agenția Europeană de Mediu ar trebui să ofere asistență Comisiei, după caz, în conformitate cu programul său anual de lucru,
  și să contribuie în mod direct și eficace la combaterea schimbărilor climatice
  .

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | Pentru a asigura existența unor condiții uniforme pentru punerea
  în
  aplicare a articolului 4, conform căruia se vor stabili limitele de emisii anuale pentru statele membre,
  ar trebui să
  se confere
  Comisiei
  competențe de executare. Competențele de executare ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr
  .
  182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului

   (21)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Pentru a asigura existența unor condiții uniforme pentru punerea
  în
  aplicare a articolului 4, conform căruia se vor stabili limitele de emisii anuale pentru statele membre,
  ar trebui să
  se confere
  Comisiei
  competențe de executare. Competențele de executare ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr
  .
  182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului

   (21)

  .

| (17) | Competența de a adopta acte
  în
  conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  ar trebui să
  fie delegată
  Comisiei
  în ceea ce privește completarea prezentului regulament prin stabilirea cotelor anuale de emisii pentru statele membre
  . |
| --- | --- |

(17)

Competența de a adopta acte
  în
  conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  ar trebui să
  fie delegată
  Comisiei
  în ceea ce privește completarea prezentului regulament prin stabilirea cotelor anuale de emisii pentru statele membre
  .

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 19 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19a) | Pe lângă eforturile de reducere a propriilor emisii, este important ca Uniunea, în conformitate cu obiectivul de a-și crește impactul pozitiv asupra amprentei de carbon de la nivel global, să aibă în vedere, împreună cu țările terțe, soluții climatice prin punerea în aplicare a unor proiecte comune cu țările respective, în contextul politicii privind clima pentru 2030, ținând seama de faptul că Acordul de la Paris face referire la un nou mecanism de cooperare internațională pentru combaterea schimbărilor climatice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19a)

Pe lângă eforturile de reducere a propriilor emisii, este important ca Uniunea, în conformitate cu obiectivul de a-și crește impactul pozitiv asupra amprentei de carbon de la nivel global, să aibă în vedere, împreună cu țările terțe, soluții climatice prin punerea în aplicare a unor proiecte comune cu țările respective, în contextul politicii privind clima pentru 2030, ținând seama de faptul că Acordul de la Paris face referire la un nou mecanism de cooperare internațională pentru combaterea schimbărilor climatice.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (20) | Prezentul regulament ar trebui să fie revizuit începând din anul 2024 și, ulterior, o dată la 5 ani, în vederea evaluării modului de funcționare a acestuia în ansamblu. Revizuirea ar trebui să țină seama de evoluția circumstanțelor naționale și să se bazeze pe rezultatele bilanțului la nivel mondial prevăzut prin Acordul de la Paris. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20)

Prezentul regulament ar trebui să fie revizuit începând din anul 2024 și, ulterior, o dată la 5 ani, în vederea evaluării modului de funcționare a acestuia în ansamblu. Revizuirea ar trebui să țină seama de evoluția circumstanțelor naționale și să se bazeze pe rezultatele bilanțului la nivel mondial prevăzut prin Acordul de la Paris.

| (20) | Prezentul regulament ar trebui să fie revizuit începând din anul 2024 și, ulterior, o dată la 5 ani, în vederea evaluării modului de funcționare a acestuia în ansamblu. Revizuirea ar trebui să țină seama de evoluția circumstanțelor naționale și să se bazeze pe rezultatele bilanțului la nivel mondial prevăzut prin Acordul de la Paris.


  Pentru a respecta Acordul de la Paris, Uniunea trebuie să depună treptat mai multe eforturi, iar, o dată la cinci ani, să prezinte o contribuție care să reflecte obiective cât mai ambițioase.




  Revizuirea ar trebui să țină seama de obiectivul Uniunii de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii cu 80-95 % până în 2050 față de nivelurile din 1990 și de obiectivul prevăzut în Acordul de la Paris de a atinge un echilibru între emisiile antropice prin surse și absorbțiile prin absorbanți de gaze cu efect de seră în a doua jumătate a acestui secol. Revizuirea ar trebui să se bazeze pe cele mai bune avize științifice disponibile și pe un raport pregătitor al Agenției Europene de Mediu.




  Revizuirea reducerilor emisiilor statelor membre pentru perioada după 2031 ar trebui să țină cont de principiile corectitudinii și eficienței din punctul de vedere al costurilor. |
| --- | --- |

(20)

Prezentul regulament ar trebui să fie revizuit începând din anul 2024 și, ulterior, o dată la 5 ani, în vederea evaluării modului de funcționare a acestuia în ansamblu. Revizuirea ar trebui să țină seama de evoluția circumstanțelor naționale și să se bazeze pe rezultatele bilanțului la nivel mondial prevăzut prin Acordul de la Paris.

Pentru a respecta Acordul de la Paris, Uniunea trebuie să depună treptat mai multe eforturi, iar, o dată la cinci ani, să prezinte o contribuție care să reflecte obiective cât mai ambițioase.

Revizuirea ar trebui să țină seama de obiectivul Uniunii de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii cu 80-95 % până în 2050 față de nivelurile din 1990 și de obiectivul prevăzut în Acordul de la Paris de a atinge un echilibru între emisiile antropice prin surse și absorbțiile prin absorbanți de gaze cu efect de seră în a doua jumătate a acestui secol. Revizuirea ar trebui să se bazeze pe cele mai bune avize științifice disponibile și pe un raport pregătitor al Agenției Europene de Mediu.

Revizuirea reducerilor emisiilor statelor membre pentru perioada după 2031 ar trebui să țină cont de principiile corectitudinii și eficienței din punctul de vedere al costurilor.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prezentul regulament stabilește obligațiile cu privire la contribuțiile minime ale statelor membre la respectarea angajamentului Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru perioada 2021-2030, normele de stabilire a nivelului anual de emisii alocate și de evaluare a progreselor înregistrate de statele membre în sensul respectării contribuțiilor lor minime. | Prezentul regulament stabilește obligațiile cu privire la contribuțiile minime ale statelor membre la respectarea angajamentului Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru perioada 2021-2030, normele de stabilire a nivelului anual de emisii alocate și de evaluare a progreselor înregistrate de statele membre în sensul respectării contribuțiilor lor minime.
  Prezentul regulament le impune statelor membre să reducă emisiile de gaze cu efect de seră menționate la articolul 2 pentru a îndeplini obiectivul Uniunii de a reduce GES cu cel puțin 30 % în 2030 comparativ cu 2005 într-un mod echitabil și eficient din punctul de vedere al costurilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Prezentul regulament stabilește obligațiile cu privire la contribuțiile minime ale statelor membre la respectarea angajamentului Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru perioada 2021-2030, normele de stabilire a nivelului anual de emisii alocate și de evaluare a progreselor înregistrate de statele membre în sensul respectării contribuțiilor lor minime.

Prezentul regulament stabilește obligațiile cu privire la contribuțiile minime ale statelor membre la respectarea angajamentului Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru perioada 2021-2030, normele de stabilire a nivelului anual de emisii alocate și de evaluare a progreselor înregistrate de statele membre în sensul respectării contribuțiilor lor minime.
  Prezentul regulament le impune statelor membre să reducă emisiile de gaze cu efect de seră menționate la articolul 2 pentru a îndeplini obiectivul Uniunii de a reduce GES cu cel puțin 30 % în 2030 comparativ cu 2005 într-un mod echitabil și eficient din punctul de vedere al costurilor.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Obiectivul general al prezentului regulament este de a aduce Uniunea pe calea spre o economie cu emisii reduse de carbon prin stabilirea unui parcurs previzibil pe termen lung destinat reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră ale Uniunii cu 80-95 % față de nivelurile din 1990 până în 2050. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Obiectivul general al prezentului regulament este de a aduce Uniunea pe calea spre o economie cu emisii reduse de carbon prin stabilirea unui parcurs previzibil pe termen lung destinat reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră ale Uniunii cu 80-95 % față de nivelurile din 1990 până în 2050.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   În sensul prezentului regulament, emisiile de CO2 din categoria de surse a IPCC „1.A.3.A aviația civilă” se consideră a fi egale cu zero. | (3)   În sensul prezentului regulament, emisiile de CO2 din categoria de surse a IPCC „1.A.3.A aviația civilă”
  care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE
  se consideră a fi egale cu zero. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3.   În sensul prezentului regulament, emisiile de CO2 din categoria de surse a IPCC „1.A.3.A aviația civilă” se consideră a fi egale cu zero.

(3)   În sensul prezentului regulament, emisiile de CO2 din categoria de surse a IPCC „1.A.3.A aviația civilă”
  care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE
  se consideră a fi egale cu zero.

Amendamentul 28

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 2 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Prezentul regulament se aplică emisiilor de CO2 din categoria de surse a IPCC „1.A.3.D navigație” care nu intră sub incidența Directivei 2003/87/CE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(3a)
     
  Prezentul regulament se aplică emisiilor de CO2 din categoria de surse a IPCC „1.A.3.D navigație” care nu intră sub incidența Directivei 2003/87/CE.

Amendamentul 29

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4

Articolul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 4 | Articolul 4 |
| Niveluri anuale de emisii pentru perioada 2021-2030 | Niveluri anuale de emisii pentru perioada 2021-2030 |
| 1.   Fiecare stat membru își limitează, până în 2030, emisiile de gaze cu efect de seră, cel puțin cu procentul stabilit pentru statul membru respectiv în anexa I la prezentul regulament în raport cu emisiile sale din 2005 stabilite conform alineatului (3). | (1)   Fiecare stat membru își limitează, până în 2030, emisiile de gaze cu efect de seră, cel puțin cu procentul stabilit pentru statul membru respectiv în anexa I la prezentul regulament în raport cu emisiile sale din 2005 stabilite conform alineatului (3). |
| 2.   Sub rezerva mecanismelor de flexibilitate prevăzute la articolele 5, 6 și 7, a ajustării în temeiul articolului 10 alineatul (2) și ținând seama de orice deducere care rezultă din aplicarea articolului 7 din Decizia nr. 406/2009/CE, fiecare stat membru se asigură că emisiile sale de gaze cu efect de seră generate în fiecare an al perioadei 2021 – 2029 nu depășesc nivelul stabilit printr-o traiectorie lineară, care începe în
  2020
  , la nivelul emisiilor sale medii de gaze cu efect de seră din cursul anilor 2016, 2017 și 2018, stabilit conform punctului 3, și se încheie în 2030, la limita prevăzută pentru statul membru respectiv în anexa I la prezentul regulament. | (2)   Sub rezerva mecanismelor de flexibilitate prevăzute la articolele 5, 6 și 7, a ajustării în temeiul articolului 10 alineatul (2) și ținând seama de orice deducere care rezultă din aplicarea articolului 7 din Decizia nr. 406/2009/CE, fiecare stat membru se asigură că emisiile sale de gaze cu efect de seră generate în fiecare an al perioadei 2021-2029 nu depășesc nivelul stabilit printr-o traiectorie lineară, care începe în
  2018
  ,
  fie
  la nivelul emisiilor sale medii de gaze cu efect de seră din cursul anilor 2016, 2017 și 2018, stabilit conform punctului 3
  , fie la valoarea emisiilor anuale alocate pentru 2020 stabilită la articolul 3 alineatul (2) și la articolul 10 din Decizia nr. 406/2009/CE, în funcție de care dintre aceste valori este mai scăzută
  , și se încheie în 2030, la limita prevăzută pentru statul membru respectiv în anexa I la prezentul regulament. |
| 3.   Comisia adoptă
  un act de punere în aplicare care stabilește
  nivelurile anuale de emisii alocate pentru anii 2021-2030 exprimate în tone de CO2 echivalent, astfel cum se prevede la alineatele (1) și (2). În sensul
  prezentului act de punere
  în
  aplicare
  , Comisia efectuează o analiză cuprinzătoare a celor mai recente date din inventarul național pentru anii 2005 și 2016 – 2018 prezentat de statele membre în temeiul articolului 7 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013. | (3)   Comisia adoptă
  acte delegate în conformitate cu articolul 12 pentru a completa prezentul regulament stabilind
  nivelurile anuale de emisii alocate pentru anii 2021-2030 exprimate în tone de CO2 echivalent, astfel cum se prevede la alineatele (1) și (2). În sensul
  actelor delegate
  în
  cauză
  , Comisia efectuează o analiză cuprinzătoare a celor mai recente date din inventarul național pentru anii 2005 și 2016-2018 prezentat de statele membre în temeiul articolului 7 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013. |
| 4.   În prezentul act
  de punere în aplicare
  se menționează de asemenea, pe baza procentelor comunicate de statele membre în temeiul articolului 6 alineatul (2), cantitățile care pot fi luate în considerare pentru asigurarea conformității acestora în temeiul articolului 9 în perioada 2021 – 2030. În cazul în care suma cantităților din toate statele membre depășește cantitatea totală colectivă de 100 de milioane, cantitățile pentru fiecare stat membru se reduc proporțional pentru a nu se depăși cantitatea totală generală. | (4)   În prezentul act
  delegat
  se menționează de asemenea, pe baza procentelor comunicate de statele membre în temeiul articolului 6 alineatul (2), cantitățile care pot fi luate în considerare pentru asigurarea conformității acestora în temeiul articolului 9 în perioada 2021 – 2030. În cazul în care suma cantităților din toate statele membre depășește cantitatea totală colectivă de 100 de milioane, cantitățile pentru fiecare stat membru se reduc proporțional pentru a nu se depăși cantitatea totală generală. |
| 5.
     
  Prezentul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 13. | |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 4

Articolul 4

Niveluri anuale de emisii pentru perioada 2021-2030

Niveluri anuale de emisii pentru perioada 2021-2030

1.   Fiecare stat membru își limitează, până în 2030, emisiile de gaze cu efect de seră, cel puțin cu procentul stabilit pentru statul membru respectiv în anexa I la prezentul regulament în raport cu emisiile sale din 2005 stabilite conform alineatului (3).

(1)   Fiecare stat membru își limitează, până în 2030, emisiile de gaze cu efect de seră, cel puțin cu procentul stabilit pentru statul membru respectiv în anexa I la prezentul regulament în raport cu emisiile sale din 2005 stabilite conform alineatului (3).

2.   Sub rezerva mecanismelor de flexibilitate prevăzute la articolele 5, 6 și 7, a ajustării în temeiul articolului 10 alineatul (2) și ținând seama de orice deducere care rezultă din aplicarea articolului 7 din Decizia nr. 406/2009/CE, fiecare stat membru se asigură că emisiile sale de gaze cu efect de seră generate în fiecare an al perioadei 2021 – 2029 nu depășesc nivelul stabilit printr-o traiectorie lineară, care începe în
  2020
  , la nivelul emisiilor sale medii de gaze cu efect de seră din cursul anilor 2016, 2017 și 2018, stabilit conform punctului 3, și se încheie în 2030, la limita prevăzută pentru statul membru respectiv în anexa I la prezentul regulament.

(2)   Sub rezerva mecanismelor de flexibilitate prevăzute la articolele 5, 6 și 7, a ajustării în temeiul articolului 10 alineatul (2) și ținând seama de orice deducere care rezultă din aplicarea articolului 7 din Decizia nr. 406/2009/CE, fiecare stat membru se asigură că emisiile sale de gaze cu efect de seră generate în fiecare an al perioadei 2021-2029 nu depășesc nivelul stabilit printr-o traiectorie lineară, care începe în
  2018
  ,
  fie
  la nivelul emisiilor sale medii de gaze cu efect de seră din cursul anilor 2016, 2017 și 2018, stabilit conform punctului 3
  , fie la valoarea emisiilor anuale alocate pentru 2020 stabilită la articolul 3 alineatul (2) și la articolul 10 din Decizia nr. 406/2009/CE, în funcție de care dintre aceste valori este mai scăzută
  , și se încheie în 2030, la limita prevăzută pentru statul membru respectiv în anexa I la prezentul regulament.

3.   Comisia adoptă
  un act de punere în aplicare care stabilește
  nivelurile anuale de emisii alocate pentru anii 2021-2030 exprimate în tone de CO2 echivalent, astfel cum se prevede la alineatele (1) și (2). În sensul
  prezentului act de punere
  în
  aplicare
  , Comisia efectuează o analiză cuprinzătoare a celor mai recente date din inventarul național pentru anii 2005 și 2016 – 2018 prezentat de statele membre în temeiul articolului 7 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013.

(3)   Comisia adoptă
  acte delegate în conformitate cu articolul 12 pentru a completa prezentul regulament stabilind
  nivelurile anuale de emisii alocate pentru anii 2021-2030 exprimate în tone de CO2 echivalent, astfel cum se prevede la alineatele (1) și (2). În sensul
  actelor delegate
  în
  cauză
  , Comisia efectuează o analiză cuprinzătoare a celor mai recente date din inventarul național pentru anii 2005 și 2016-2018 prezentat de statele membre în temeiul articolului 7 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013.

4.   În prezentul act
  de punere în aplicare
  se menționează de asemenea, pe baza procentelor comunicate de statele membre în temeiul articolului 6 alineatul (2), cantitățile care pot fi luate în considerare pentru asigurarea conformității acestora în temeiul articolului 9 în perioada 2021 – 2030. În cazul în care suma cantităților din toate statele membre depășește cantitatea totală colectivă de 100 de milioane, cantitățile pentru fiecare stat membru se reduc proporțional pentru a nu se depăși cantitatea totală generală.

(4)   În prezentul act
  delegat
  se menționează de asemenea, pe baza procentelor comunicate de statele membre în temeiul articolului 6 alineatul (2), cantitățile care pot fi luate în considerare pentru asigurarea conformității acestora în temeiul articolului 9 în perioada 2021 – 2030. În cazul în care suma cantităților din toate statele membre depășește cantitatea totală colectivă de 100 de milioane, cantitățile pentru fiecare stat membru se reduc proporțional pentru a nu se depăși cantitatea totală generală.

5.
     
  Prezentul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 13.

Amendamentul 30

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 a (nou)

Articolul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 4a |
| | Traiectoria pe termen lung de reducere a emisiilor începând cu 2031 |
| | Cu excepția cazului în care se decide altfel ca urmare a primei revizuiri sau a unei revizuiri ulterioare menționate la articolul 14 alineatul (2) pentru fiecare an între 2031 și 2050, fiecare stat membru continuă să își reducă emisiile de gaz cu efect de seră ce intră sub incidența prezentului regulament. Fiecare stat membru se asigură că emisiile sale de gaze cu efect de seră din fiecare an în perioada 2031-2050 nu depășesc nivelul definit de o traiectorie lineară, care începe de la nivelul său anual de emisii alocate pentru 2030 și se încheie în 2050 la un nivel de emisii care este cu 80 % sub nivelurile înregistrate în 2005 pentru statul membru respectiv. |
| | Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 12 pentru a completa prezentul regulament care stabilește nivelurile anuale de emisii alocate pentru anii 2031-2050 exprimate în tone de CO2 echivalent. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 4a

Articolul 4a

Traiectoria pe termen lung de reducere a emisiilor începând cu 2031

Traiectoria pe termen lung de reducere a emisiilor începând cu 2031

Cu excepția cazului în care se decide altfel ca urmare a primei revizuiri sau a unei revizuiri ulterioare menționate la articolul 14 alineatul (2) pentru fiecare an între 2031 și 2050, fiecare stat membru continuă să își reducă emisiile de gaz cu efect de seră ce intră sub incidența prezentului regulament. Fiecare stat membru se asigură că emisiile sale de gaze cu efect de seră din fiecare an în perioada 2031-2050 nu depășesc nivelul definit de o traiectorie lineară, care începe de la nivelul său anual de emisii alocate pentru 2030 și se încheie în 2050 la un nivel de emisii care este cu 80 % sub nivelurile înregistrate în 2005 pentru statul membru respectiv.

Cu excepția cazului în care se decide altfel ca urmare a primei revizuiri sau a unei revizuiri ulterioare menționate la articolul 14 alineatul (2) pentru fiecare an între 2031 și 2050, fiecare stat membru continuă să își reducă emisiile de gaz cu efect de seră ce intră sub incidența prezentului regulament. Fiecare stat membru se asigură că emisiile sale de gaze cu efect de seră din fiecare an în perioada 2031-2050 nu depășesc nivelul definit de o traiectorie lineară, care începe de la nivelul său anual de emisii alocate pentru 2030 și se încheie în 2050 la un nivel de emisii care este cu 80 % sub nivelurile înregistrate în 2005 pentru statul membru respectiv.

Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 12 pentru a completa prezentul regulament care stabilește nivelurile anuale de emisii alocate pentru anii 2031-2050 exprimate în tone de CO2 echivalent.

Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 12 pentru a completa prezentul regulament care stabilește nivelurile anuale de emisii alocate pentru anii 2031-2050 exprimate în tone de CO2

Amendamentul 31

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5

Articolul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 5 | Articolul 5 |
| Instrumente de flexibilitate pentru atingerea limitelor anuale | Instrumente de flexibilitate pentru atingerea limitelor anuale |
| 1.   Statele membre pot utiliza mecanismele de flexibilitate prevăzute la alineatele (2) – (6) din prezentul articol, precum și la articolele 6 și 7. | (1)   Statele membre pot utiliza mecanismele de flexibilitate prevăzute la alineatele (2) – (6) din prezentul articol, precum și la articolele 6 și 7. |
| 2.   În ceea ce privește perioada 2021-2029, un stat membru poate lua cu împrumut o cantitate de până la 5 % din cota sa anuală de emisii pentru anul următor. | (2)   În ceea ce privește perioada 2021-
  2025, un stat membru poate lua cu împrumut o cantitate de până la 10 % din cota sa anuală de emisii pentru anul următor. În ceea ce privește perioada 2026-
  2029, un stat membru poate lua cu împrumut o cantitate de până la 5 % din cota sa anuală de emisii pentru anul următor. |
| 3.   Un stat membru ale cărui emisii de gaze cu efect de seră pentru un anumit an se situează sub cota sa anuală de emisii din anul respectiv, ținând seama de utilizarea mecanismelor de flexibilitate în conformitate cu prezentul articol și cu articolul 6, poate păstra excedentul
  respectiv
  din cota sa anuală de emisii pentru anii următori, până în 2030. | (3)   Un stat membru ale cărui emisii de gaze cu efect de seră pentru un anumit an se situează sub cota sa anuală de emisii din anul respectiv, ținând seama de utilizarea mecanismelor de flexibilitate în conformitate cu prezentul articol și cu articolul 6, poate păstra
  , în perioada 2021-2025,
  excedentul
  din cota sa anuală de emisii, în limita a 10 % din cota sa anuală de emisii, pentru anii următori, până în 2025. În perioada 2026-2029, un stat membru poate păstra excedentul din cota sa anuală de emisii, în limita a 5 % din cota sa anuală de emisii, pentru anii următori, până în 2030. |
| 4.   Un stat membru poate transfera unui alt stat membru până la 5 % din nivelul său anual de emisii alocate dintr-un anumit an. Statul membru beneficiar poate utiliza respectiva cantitate pentru asigurarea conformității cu articol 9 pentru anul respectiv sau pentru anii următori până în 2030. | (4)   Un stat membru poate transfera unui alt stat membru până la 5 % din nivelul său anual de emisii alocate dintr-un anumit an
  în perioada 2021-2025 și până la 10 % din nivelul său anual de emisii în perioada 2026-2030
  . Statul membru beneficiar poate utiliza respectiva cantitate pentru asigurarea conformității cu articol 9 pentru anul respectiv sau pentru anii următori până în 2030. |
| 5.   Un stat membru poate transfera altor state membre partea din cota sa anuală de emisii pentru un anumit an care depășește emisiile sale de gaze cu efect de seră pentru anul respectiv, ținând seama de utilizarea mecanismelor de flexibilitate în conformitate cu alineatele (2) – (4) și articolul 6. Un stat membru beneficiar poate utiliza respectiva cantitate pentru asigurarea conformității cu articol 9 pentru anul respectiv sau pentru anii următori până în 2030. | (5)   Un stat membru poate transfera altor state membre partea din cota sa anuală de emisii pentru un anumit an care depășește emisiile sale de gaze cu efect de seră pentru anul respectiv, ținând seama de utilizarea mecanismelor de flexibilitate în conformitate cu alineatele (2) – (4) și articolul 6. Un stat membru beneficiar poate utiliza respectiva cantitate pentru asigurarea conformității cu articol 9 pentru anul respectiv sau pentru anii următori până în 2030. |
| | (5a)
     
  Un stat membru nu transferă nicio parte din cota sa anuală de emisii dacă, în momentul transferului, emisiile acelui stat membru depășesc cota sa anuală de emisii. |
| 6.   Statele membre au posibilitatea de a utiliza, fără nicio limită cantitativă, creditele din proiectele alocate în temeiul articolului 24a alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE pentru asigurarea conformității cu articolul 9, în același timp evitându-se dubla contabilizare. | (6)   Statele membre au posibilitatea de a utiliza, fără nicio limită cantitativă, creditele din proiectele alocate în temeiul articolului 24a alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE pentru asigurarea conformității cu articolul 9, în același timp evitându-se dubla contabilizare.
  Statele membre pot încuraja stabilirea de parteneriatele privat-privat și public-privat pentru astfel de proiecte. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 5

Articolul 5

Instrumente de flexibilitate pentru atingerea limitelor anuale

Instrumente de flexibilitate pentru atingerea limitelor anuale

1.   Statele membre pot utiliza mecanismele de flexibilitate prevăzute la alineatele (2) – (6) din prezentul articol, precum și la articolele 6 și 7.

(1)   Statele membre pot utiliza mecanismele de flexibilitate prevăzute la alineatele (2) – (6) din prezentul articol, precum și la articolele 6 și 7.

2.   În ceea ce privește perioada 2021-2029, un stat membru poate lua cu împrumut o cantitate de până la 5 % din cota sa anuală de emisii pentru anul următor.

(2)   În ceea ce privește perioada 2021-
  2025, un stat membru poate lua cu împrumut o cantitate de până la 10 % din cota sa anuală de emisii pentru anul următor. În ceea ce privește perioada 2026-
  2029, un stat membru poate lua cu împrumut o cantitate de până la 5 % din cota sa anuală de emisii pentru anul următor.

3.   Un stat membru ale cărui emisii de gaze cu efect de seră pentru un anumit an se situează sub cota sa anuală de emisii din anul respectiv, ținând seama de utilizarea mecanismelor de flexibilitate în conformitate cu prezentul articol și cu articolul 6, poate păstra excedentul
  respectiv
  din cota sa anuală de emisii pentru anii următori, până în 2030.

(3)   Un stat membru ale cărui emisii de gaze cu efect de seră pentru un anumit an se situează sub cota sa anuală de emisii din anul respectiv, ținând seama de utilizarea mecanismelor de flexibilitate în conformitate cu prezentul articol și cu articolul 6, poate păstra
  , în perioada 2021-2025,
  excedentul
  din cota sa anuală de emisii, în limita a 10 % din cota sa anuală de emisii, pentru anii următori, până în 2025. În perioada 2026-2029, un stat membru poate păstra excedentul din cota sa anuală de emisii, în limita a 5 % din cota sa anuală de emisii, pentru anii următori, până în 2030.

4.   Un stat membru poate transfera unui alt stat membru până la 5 % din nivelul său anual de emisii alocate dintr-un anumit an. Statul membru beneficiar poate utiliza respectiva cantitate pentru asigurarea conformității cu articol 9 pentru anul respectiv sau pentru anii următori până în 2030.

(4)   Un stat membru poate transfera unui alt stat membru până la 5 % din nivelul său anual de emisii alocate dintr-un anumit an
  în perioada 2021-2025 și până la 10 % din nivelul său anual de emisii în perioada 2026-2030
  . Statul membru beneficiar poate utiliza respectiva cantitate pentru asigurarea conformității cu articol 9 pentru anul respectiv sau pentru anii următori până în 2030.

5.   Un stat membru poate transfera altor state membre partea din cota sa anuală de emisii pentru un anumit an care depășește emisiile sale de gaze cu efect de seră pentru anul respectiv, ținând seama de utilizarea mecanismelor de flexibilitate în conformitate cu alineatele (2) – (4) și articolul 6. Un stat membru beneficiar poate utiliza respectiva cantitate pentru asigurarea conformității cu articol 9 pentru anul respectiv sau pentru anii următori până în 2030.

(5)   Un stat membru poate transfera altor state membre partea din cota sa anuală de emisii pentru un anumit an care depășește emisiile sale de gaze cu efect de seră pentru anul respectiv, ținând seama de utilizarea mecanismelor de flexibilitate în conformitate cu alineatele (2) – (4) și articolul 6. Un stat membru beneficiar poate utiliza respectiva cantitate pentru asigurarea conformității cu articol 9 pentru anul respectiv sau pentru anii următori până în 2030.

(5a)
     
  Un stat membru nu transferă nicio parte din cota sa anuală de emisii dacă, în momentul transferului, emisiile acelui stat membru depășesc cota sa anuală de emisii.

6.   Statele membre au posibilitatea de a utiliza, fără nicio limită cantitativă, creditele din proiectele alocate în temeiul articolului 24a alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE pentru asigurarea conformității cu articolul 9, în același timp evitându-se dubla contabilizare.

(6)   Statele membre au posibilitatea de a utiliza, fără nicio limită cantitativă, creditele din proiectele alocate în temeiul articolului 24a alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE pentru asigurarea conformității cu articolul 9, în același timp evitându-se dubla contabilizare.
  Statele membre pot încuraja stabilirea de parteneriatele privat-privat și public-privat pentru astfel de proiecte.

Amendamentul 32

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 6 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Accesul la mecanismul de flexibilitate prevăzut în prezentul articol și în anexa II se acordă cu condiția ca statele membre în cauză să se angajeze să adopte măsuri în alte sectoare în care în trecut au fost obținute rezultate insuficiente. Comisia completează prezentul regulament prin adoptarea unui act delegat în conformitate cu articolul 12, care prevede o listă de astfel de măsuri și sectoare, până la 31 decembrie 2019. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(3a)
     
  Accesul la mecanismul de flexibilitate prevăzut în prezentul articol și în anexa II se acordă cu condiția ca statele membre în cauză să se angajeze să adopte măsuri în alte sectoare în care în trecut au fost obținute rezultate insuficiente. Comisia completează prezentul regulament prin adoptarea unui act delegat în conformitate cu articolul 12, care prevede o listă de astfel de măsuri și sectoare, până la 31 decembrie 2019.

Amendamentul 55

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – titlu

Articolul 7 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Utilizarea suplimentară a unei cantități de maximum 280 de milioane de absorbții nete aferente terenurilor
  despădurite
  ,
  terenurilor împădurite,
  terenurilor
  cultivate gestionate
  și
  pajiștilor gestionate | Utilizarea suplimentară a unei cantități de maximum 280 de milioane de absorbții nete aferente
  exploatării
  terenurilor,
  schimbării destinației
  terenurilor și
  silviculturii |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Utilizarea suplimentară a unei cantități de maximum 280 de milioane de absorbții nete aferente terenurilor
  despădurite
  ,
  terenurilor împădurite,
  terenurilor
  cultivate gestionate
  și
  pajiștilor gestionate

despădurite

terenurilor împădurite,

cultivate gestionate

pajiștilor gestionate

Utilizarea suplimentară a unei cantități de maximum 280 de milioane de absorbții nete aferente
  exploatării
  terenurilor,
  schimbării destinației
  terenurilor și
  silviculturii

exploatării

schimbării destinației

silviculturii

Amendamentul 34

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1

Articolul 7 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   În măsura în care emisiile unui stat membru depășesc nivelul său anual de emisii alocate pentru un anumit an, se poate lua în considerare o cantitate maximă echivalentă cu suma emisiilor și absorbțiilor totale nete din categoriile de contabilizare combinate – terenuri despădurite, terenuri împădurite, terenuri cultivate gestionate și
  pajiști
  gestionate – la care se face referire în articolul 2 din Regulamentul [] [LULUCF] pentru asigurarea conformității sale în temeiul articolului 9 din prezentul regulament pentru anul respectiv, în următoarele condiții: | (1)   În măsura în care emisiile unui stat membru depășesc nivelul său anual de emisii alocate pentru un anumit an,
  inclusiv eventualele cote de emisii alocate păstrate în temeiul articolului 5 alineatul (3),
  se poate lua în considerare o cantitate maximă echivalentă cu suma emisiilor și absorbțiilor totale nete din categoriile de contabilizare combinate – terenuri despădurite, terenuri împădurite, terenuri cultivate gestionate
  , zone umede gestionate
  și
  , după caz, în temeiul actului delegat adoptat în temeiul alineatului (2), terenuri forestiere
  gestionate – la care se face referire în articolul 2 din Regulamentul [] [LULUCF] pentru asigurarea conformității sale în temeiul articolului 9 din prezentul regulament pentru anul respectiv, în următoarele condiții: |
| | (-a) | până la 1 ianuarie 2019, statul membru prezintă Comisiei un plan de acțiune care stabilește măsurile, inclusiv, după caz, modul de utilizare a finanțării din partea Uniunii, ce vizează o agricultură eficientă din punctul de vedere al climei, exploatarea terenurilor și silvicultura și explică modul în care aceste măsuri vor contribui la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în temeiul prezentului regulament și la respectarea cerințelor prevăzute la articolul 4 din Regulamentul [][LULUCF] pentru perioada cuprinsă între 2021 și 2030; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   În măsura în care emisiile unui stat membru depășesc nivelul său anual de emisii alocate pentru un anumit an, se poate lua în considerare o cantitate maximă echivalentă cu suma emisiilor și absorbțiilor totale nete din categoriile de contabilizare combinate – terenuri despădurite, terenuri împădurite, terenuri cultivate gestionate și
  pajiști
  gestionate – la care se face referire în articolul 2 din Regulamentul [] [LULUCF] pentru asigurarea conformității sale în temeiul articolului 9 din prezentul regulament pentru anul respectiv, în următoarele condiții:

(1)   În măsura în care emisiile unui stat membru depășesc nivelul său anual de emisii alocate pentru un anumit an,
  inclusiv eventualele cote de emisii alocate păstrate în temeiul articolului 5 alineatul (3),
  se poate lua în considerare o cantitate maximă echivalentă cu suma emisiilor și absorbțiilor totale nete din categoriile de contabilizare combinate – terenuri despădurite, terenuri împădurite, terenuri cultivate gestionate
  , zone umede gestionate
  și
  , după caz, în temeiul actului delegat adoptat în temeiul alineatului (2), terenuri forestiere
  gestionate – la care se face referire în articolul 2 din Regulamentul [] [LULUCF] pentru asigurarea conformității sale în temeiul articolului 9 din prezentul regulament pentru anul respectiv, în următoarele condiții:

(-a)

(-a)

până la 1 ianuarie 2019, statul membru prezintă Comisiei un plan de acțiune care stabilește măsurile, inclusiv, după caz, modul de utilizare a finanțării din partea Uniunii, ce vizează o agricultură eficientă din punctul de vedere al climei, exploatarea terenurilor și silvicultura și explică modul în care aceste măsuri vor contribui la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în temeiul prezentului regulament și la respectarea cerințelor prevăzute la articolul 4 din Regulamentul [][LULUCF] pentru perioada cuprinsă între 2021 și 2030;

| (a) | cantitatea cumulată luată în considerare pentru respectivul stat membru pentru toți anii din perioada 2021-2030 nu depășește nivelul stabilit în anexa III pentru respectivul stat membru; |
| --- | --- |

(a)

cantitatea cumulată luată în considerare pentru respectivul stat membru pentru toți anii din perioada 2021-2030 nu depășește nivelul stabilit în anexa III pentru respectivul stat membru;

| (a) | cantitatea cumulată luată în considerare pentru respectivul stat membru pentru toți anii din perioada 2021-2030 nu depășește nivelul stabilit în anexa III pentru respectivul stat membru; |
| --- | --- |

(a)

cantitatea cumulată luată în considerare pentru respectivul stat membru pentru toți anii din perioada 2021-2030 nu depășește nivelul stabilit în anexa III pentru respectivul stat membru;

| (b) | această cantitate depășește cerințele impuse statului membru respectiv în temeiul articolului 4 din Regulamentul [] LULUCF; |
| --- | --- |

(b)

această cantitate depășește cerințele impuse statului membru respectiv în temeiul articolului 4 din Regulamentul [] LULUCF;

| (b) | să fie demonstrat că
  această cantitate depășește cerințele impuse statului membru respectiv în temeiul articolului 4 din Regulamentul [] LULUCF
  în perioadele de cinci ani stabilite la articolul 12 din Regulamentul [][LULUCF]
  ; |
| --- | --- |

(b)

să fie demonstrat că
  această cantitate depășește cerințele impuse statului membru respectiv în temeiul articolului 4 din Regulamentul [] LULUCF
  în perioadele de cinci ani stabilite la articolul 12 din Regulamentul [][LULUCF]
  ;

să fie demonstrat că

în perioadele de cinci ani stabilite la articolul 12 din Regulamentul [][LULUCF]

| (c) | statul membru nu a dobândit, din alte state membre, în temeiul regulamentului [][LULUCF], o cantitate de absorbții nete mai mare decât cantitatea de absorbții nete transferate; și |
| --- | --- |

(c)

statul membru nu a dobândit, din alte state membre, în temeiul regulamentului [][LULUCF], o cantitate de absorbții nete mai mare decât cantitatea de absorbții nete transferate; și

| (c) | statul membru nu a dobândit, din alte state membre, în temeiul regulamentului [][LULUCF], o cantitate de absorbții nete mai mare decât cantitatea de absorbții nete transferate; și |
| --- | --- |

(c)

statul membru nu a dobândit, din alte state membre, în temeiul regulamentului [][LULUCF], o cantitate de absorbții nete mai mare decât cantitatea de absorbții nete transferate; și

| (d) | statul membru a respectat cerințele regulamentului [] [LULUCF]. |
| --- | --- |

(d)

statul membru a respectat cerințele regulamentului [] [LULUCF].

| (d) | statul membru a respectat cerințele regulamentului [] [LULUCF]. |
| --- | --- |

(d)

statul membru a respectat cerințele regulamentului [] [LULUCF].

Comisia poate emite avize cu privire la planurile de acțiune prezentate de statele membre în conformitate cu litera (-a).

Comisia poate emite avize cu privire la planurile de acțiune prezentate de statele membre în conformitate cu litera (-a).

Amendamentul 56

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2

Articolul 7 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   În cazul în care actul delegat prin care se actualizează nivelurile de referință pentru păduri, bazate pe planurile forestiere naționale de contabilizare în temeiul articolului 8 alineatul (6) din Regulamentul [LULUCF] este adoptat, Comisia este împuternicită să adopte un act delegat în vederea modificării alineatului (1) al prezentului articol pentru a reflecta
  contribuția
  categoriei de contabilizare „terenuri forestiere gestionate”, în conformitate cu articolul 12 din prezentul regulament. | (2)   În cazul în care actul delegat prin care se actualizează nivelurile de referință pentru păduri, bazate pe planurile forestiere naționale de contabilizare în temeiul articolului 8 alineatul (6) din Regulamentul [LULUCF] este adoptat, Comisia este împuternicită să adopte un act delegat în vederea modificării alineatului (1) al prezentului articol
  și a categoriilor de contabilizare de la Anexa III
  pentru a reflecta
  o contribuție echilibrată a
  categoriei de contabilizare „terenuri forestiere gestionate”, în conformitate cu articolul 12 din prezentul regulament
  , fără a depăși cantitatea totală de 280 de milioane disponibilă în temeiul prezentului articol
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   În cazul în care actul delegat prin care se actualizează nivelurile de referință pentru păduri, bazate pe planurile forestiere naționale de contabilizare în temeiul articolului 8 alineatul (6) din Regulamentul [LULUCF] este adoptat, Comisia este împuternicită să adopte un act delegat în vederea modificării alineatului (1) al prezentului articol pentru a reflecta
  contribuția
  categoriei de contabilizare „terenuri forestiere gestionate”, în conformitate cu articolul 12 din prezentul regulament.

(2)   În cazul în care actul delegat prin care se actualizează nivelurile de referință pentru păduri, bazate pe planurile forestiere naționale de contabilizare în temeiul articolului 8 alineatul (6) din Regulamentul [LULUCF] este adoptat, Comisia este împuternicită să adopte un act delegat în vederea modificării alineatului (1) al prezentului articol
  și a categoriilor de contabilizare de la Anexa III
  pentru a reflecta
  o contribuție echilibrată a
  categoriei de contabilizare „terenuri forestiere gestionate”, în conformitate cu articolul 12 din prezentul regulament
  , fără a depăși cantitatea totală de 280 de milioane disponibilă în temeiul prezentului articol
  .

Amendamentul 36

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1

Articolul 9 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1
  .
     
  În 2027 și
  în
  2032,
  în cazul în care emisiile de gaze cu efect de seră revizuite ale unui stat membru depășesc cota sa anuală de emisii pentru oricare an dat al perioadei, luându-se în considerare alineatul (2) al prezentului articol și mecanismele de flexibilitate utilizate în temeiul articolelor 5 și 7, se aplică următoarele măsuri: | (1
  )
     
  Din doi în doi ani, Comisia verifică măsura în care statele membre respectă prezentul regulament.
  În cazul în care emisiile de gaze cu efect de seră revizuite ale unui stat membru depășesc cota sa anuală de emisii pentru oricare an dat al perioadei, luându-se în considerare alineatul (2) al prezentului articol și mecanismele de flexibilitate utilizate în temeiul articolelor 5 și 7, se aplică următoarele măsuri: |
| (a) | la cantitatea emisiilor statului membru pentru anul următor se adaugă o cantitate egală cu cantitatea, exprimată în tone de CO2 echivalent, a surplusului de emisii de gaze cu efect de seră, înmulțită cu un factor de 1,08 în conformitate cu măsurile adoptate în temeiul articolului 11; și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1
  .
     
  În 2027 și
  în
  2032,
  în cazul în care emisiile de gaze cu efect de seră revizuite ale unui stat membru depășesc cota sa anuală de emisii pentru oricare an dat al perioadei, luându-se în considerare alineatul (2) al prezentului articol și mecanismele de flexibilitate utilizate în temeiul articolelor 5 și 7, se aplică următoarele măsuri:

(1
  )
     
  Din doi în doi ani, Comisia verifică măsura în care statele membre respectă prezentul regulament.
  În cazul în care emisiile de gaze cu efect de seră revizuite ale unui stat membru depășesc cota sa anuală de emisii pentru oricare an dat al perioadei, luându-se în considerare alineatul (2) al prezentului articol și mecanismele de flexibilitate utilizate în temeiul articolelor 5 și 7, se aplică următoarele măsuri:

(a)

la cantitatea emisiilor statului membru pentru anul următor se adaugă o cantitate egală cu cantitatea, exprimată în tone de CO2 echivalent, a surplusului de emisii de gaze cu efect de seră, înmulțită cu un factor de 1,08 în conformitate cu măsurile adoptate în temeiul articolului 11; și

| (a) | la cantitatea emisiilor statului membru pentru anul următor se adaugă o cantitate egală cu cantitatea, exprimată în tone de CO2 echivalent, a surplusului de emisii de gaze cu efect de seră, înmulțită cu un factor de 1,08 în conformitate cu măsurile adoptate în temeiul articolului 11; și |
| --- | --- |

(a)

la cantitatea emisiilor statului membru pentru anul următor se adaugă o cantitate egală cu cantitatea, exprimată în tone de CO2 echivalent, a surplusului de emisii de gaze cu efect de seră, înmulțită cu un factor de 1,08 în conformitate cu măsurile adoptate în temeiul articolului 11; și

2

| (b) | statului membru îi este temporar interzis să transfere orice parte din cota sa anuală de emisii către un alt stat membru până când acesta nu va fi respectat dispozițiile prezentului regulament. Administratorul central contabilizează această interdicție în registrul menționat la articolul 11. |
| --- | --- |

(b)

statului membru îi este temporar interzis să transfere orice parte din cota sa anuală de emisii către un alt stat membru până când acesta nu va fi respectat dispozițiile prezentului regulament. Administratorul central contabilizează această interdicție în registrul menționat la articolul 11.

| (b) | statului membru îi este temporar interzis să transfere orice parte din cota sa anuală de emisii către un alt stat membru până când acesta nu va fi respectat dispozițiile prezentului regulament. Administratorul central contabilizează această interdicție în registrul menționat la articolul 11. |
| --- | --- |

(b)

statului membru îi este temporar interzis să transfere orice parte din cota sa anuală de emisii către un alt stat membru până când acesta nu va fi respectat dispozițiile prezentului regulament. Administratorul central contabilizează această interdicție în registrul menționat la articolul 11.

Amendamentul 58

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 a (nou)

Articolul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 9a |
| | Rezerva pentru măsurile anticipate |
| | (
  1)
     
  Pentru a se ține seama de măsurile anticipate adoptate înainte de 2020, o cantitate care nu depășește un total de 90 de milioane de tone în alocări anuale de emisii în perioada 2026-2030 este, la cererea unui stat membru, luată în calcul la stabilirea conformității statului membru respectiv în cadrul ultimei analize de verificare a conformității efectuate în temeiul articolului 9 din prezentul regulament, cu condiția ca: |
| | (a) | totalul alocărilor anuale de emisii pentru perioada 2013-2020 determinat în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 10 din Decizia 406/2009/CE să depășească totalul emisiilor de gaze cu efect de seră anuale verificate pentru perioada 2013-2020; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 9a

Articolul 9a

Rezerva pentru măsurile anticipate

Rezerva pentru măsurile anticipate

(
  1)
     
  Pentru a se ține seama de măsurile anticipate adoptate înainte de 2020, o cantitate care nu depășește un total de 90 de milioane de tone în alocări anuale de emisii în perioada 2026-2030 este, la cererea unui stat membru, luată în calcul la stabilirea conformității statului membru respectiv în cadrul ultimei analize de verificare a conformității efectuate în temeiul articolului 9 din prezentul regulament, cu condiția ca:

(a)

(a)

totalul alocărilor anuale de emisii pentru perioada 2013-2020 determinat în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 10 din Decizia 406/2009/CE să depășească totalul emisiilor de gaze cu efect de seră anuale verificate pentru perioada 2013-2020;

totalul alocărilor anuale de emisii pentru perioada 2013-2020 determinat în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 10 din Decizia 406/2009/CE să depășească totalul emisiilor de gaze cu efect de seră anuale verificate pentru perioada 2013-2020;

| (b) | PIB-ul său pe cap de locuitor la prețurile pieței în 2013 se situează sub media UE; |
| --- | --- |

(b)

(b)

PIB-ul său pe cap de locuitor la prețurile pieței în 2013 se situează sub media UE;

PIB-ul său pe cap de locuitor la prețurile pieței în 2013 se situează sub media UE;

| (c) | să fi utilizat la maximum instrumentele de flexibilitate prevăzute la articolele 6 și 7 la nivelurile stabilite în anexele II și III; |
| --- | --- |

(c)

(c)

să fi utilizat la maximum instrumentele de flexibilitate prevăzute la articolele 6 și 7 la nivelurile stabilite în anexele II și III;

să fi utilizat la maximum instrumentele de flexibilitate prevăzute la articolele 6 și 7 la nivelurile stabilite în anexele II și III;

| (d) | să fi utilizat la maximum instrumentele de flexibilitate menționate la articolul 5 alineatele (2) și (3) și să nu fi transferat emisii alocate unui alt stat membru în conformitate cu articolul 5 alineatele (4) și (5); și |
| --- | --- |

(d)

(d)

să fi utilizat la maximum instrumentele de flexibilitate menționate la articolul 5 alineatele (2) și (3) și să nu fi transferat emisii alocate unui alt stat membru în conformitate cu articolul 5 alineatele (4) și (5); și

să fi utilizat la maximum instrumentele de flexibilitate menționate la articolul 5 alineatele (2) și (3) și să nu fi transferat emisii alocate unui alt stat membru în conformitate cu articolul 5 alineatele (4) și (5); și

| (e) | Uniunea în ansamblu să își îndeplinească obiectivul menționat la articolul 1 alineatul (1). |
| --- | --- |

(e)

(e)

Uniunea în ansamblu să își îndeplinească obiectivul menționat la articolul 1 alineatul (1).

Uniunea în ansamblu să își îndeplinească obiectivul menționat la articolul 1 alineatul (1).

(
  2)
     
  Cota maximă a unui stat membru din totalul menționat la alineatul (1) care poate fi luată în calcul la stabilirea conformității se stabilește pe baza raportului dintre, pe de o parte, diferența dintre nivelurile anuale totale de emisii alocate pentru perioada 2013-2020 și totalul emisiilor de gaze cu efect de seră anuale verificate în aceeași perioadă, și, pe de altă parte, diferența dintre valoarea totală a alocărilor anuale de emisii pentru perioada 2013-2020 din toate statele membre care îndeplinesc criteriul menționat la alineatul (1) litera (b) și valoarea totală a emisiilor de gaze cu efect de seră anuale verificate ale statelor membre respective în aceeași perioadă.

Valoarea anuală a emisiilor alocate și a emisiilor anuale verificate este stabilită în temeiul alineatului (3).

Valoarea anuală a emisiilor alocate și a emisiilor anuale verificate este stabilită în temeiul alineatului (3).

(
  3)
     
  Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 12 pentru a completa prezentul regulament stabilind cotele maxime ale fiecărui stat membru exprimate în tone de CO2 echivalent, astfel cum se prevede la alineatele (1) și (2). În scopul acestor acte delegate, Comisia utilizează nivelul anual de emisii alocate, stabilit în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 10 din Decizia 406/2009/CE și datele revizuite din inventar pentru anii 2013 și 2020, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 525/2013.

Amendamentul 38

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2

Articolul 10 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Cantitatea inclusă în anexa IV la prezentul regulament se adaugă alocării aferente anului 2021 pentru fiecare stat membru menționat în anexa respectivă. | (2)   Cantitatea inclusă în anexa IV la prezentul regulament
  , care se ridică la un total de 39,14 milioane de tone echivalente de CO2 pentru toate statele membre,
  se adaugă alocării aferente anului 2021 pentru fiecare stat membru menționat în anexa respectivă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Cantitatea inclusă în anexa IV la prezentul regulament se adaugă alocării aferente anului 2021 pentru fiecare stat membru menționat în anexa respectivă.

(2)   Cantitatea inclusă în anexa IV la prezentul regulament
  , care se ridică la un total de 39,14 milioane de tone echivalente de CO2 pentru toate statele membre,
  se adaugă alocării aferente anului 2021 pentru fiecare stat membru menționat în anexa respectivă.

Amendamentul 39

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – titlu

Articolul 11 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Registrul | Registrul european |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Registrul

Registrul

Registrul european

Registrul european

Amendamentul 40

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 1

Articolul 11 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Comisia asigură contabilizarea precisă, în temeiul prezentului regulament, prin registrul Uniunii, întocmit conform articolului 10 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013,
  inclusiv
  a 
  nivelului
  anual de emisii alocate,
  a mecanismelor
  de flexibilitate exercitate în temeiul articolelor 4 – 7,
  a conformității
  în temeiul articolului 9 și
  a modificărilor
  privind domeniul de aplicare în conformitate cu articolul 10 din prezentul regulament. Administratorul central efectuează un control automatizat al fiecărei tranzacții realizate în temeiul prezentului regulament și, dacă este cazul, blochează tranzacțiile pentru a se asigura că nu există nereguli. Aceste informații sunt puse la dispoziția publicului. | (1)   Comisia asigură contabilizarea precisă, în temeiul prezentului regulament, prin registrul Uniunii, întocmit conform articolului 10 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013
  . În acest scop
  ,
  Comisia adoptă un act delegat în temeiul articolului 12 cu scopul de
  a 
  completa prezentul regulament mai ales în ceea ce privește nivelul
  anual de emisii alocate,
  mecanismele
  de flexibilitate exercitate în temeiul articolelor 4-7,
  conformitatea
  în temeiul articolului 9 și
  modificările
  privind domeniul de aplicare în conformitate cu articolul 10 din prezentul regulament. Administratorul central efectuează un control automatizat al fiecărei tranzacții realizate în temeiul prezentului regulament și, dacă este cazul, blochează tranzacțiile pentru a se asigura că nu există nereguli.
  Sistemul privind Registrul european este transparent și include toate informațiile relevante privind transferul de cote între statele membre.
  Aceste informații sunt puse la dispoziția publicului
  printr-un site web special găzduit de Comisie
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Comisia asigură contabilizarea precisă, în temeiul prezentului regulament, prin registrul Uniunii, întocmit conform articolului 10 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013,
  inclusiv
  a 
  nivelului
  anual de emisii alocate,
  a mecanismelor
  de flexibilitate exercitate în temeiul articolelor 4 – 7,
  a conformității
  în temeiul articolului 9 și
  a modificărilor
  privind domeniul de aplicare în conformitate cu articolul 10 din prezentul regulament. Administratorul central efectuează un control automatizat al fiecărei tranzacții realizate în temeiul prezentului regulament și, dacă este cazul, blochează tranzacțiile pentru a se asigura că nu există nereguli. Aceste informații sunt puse la dispoziția publicului.

(1)   Comisia asigură contabilizarea precisă, în temeiul prezentului regulament, prin registrul Uniunii, întocmit conform articolului 10 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013
  . În acest scop
  ,
  Comisia adoptă un act delegat în temeiul articolului 12 cu scopul de
  a 
  completa prezentul regulament mai ales în ceea ce privește nivelul
  anual de emisii alocate,
  mecanismele
  de flexibilitate exercitate în temeiul articolelor 4-7,
  conformitatea
  în temeiul articolului 9 și
  modificările
  privind domeniul de aplicare în conformitate cu articolul 10 din prezentul regulament. Administratorul central efectuează un control automatizat al fiecărei tranzacții realizate în temeiul prezentului regulament și, dacă este cazul, blochează tranzacțiile pentru a se asigura că nu există nereguli.
  Sistemul privind Registrul european este transparent și include toate informațiile relevante privind transferul de cote între statele membre.
  Aceste informații sunt puse la dispoziția publicului
  printr-un site web special găzduit de Comisie
  .

Amendamentul 41

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 2

Articolul 11 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.
     
  Comisia este împuternicită să adopte un act delegat pentru punerea în aplicare a alineatului (1) în conformitate cu articolul 12 din prezentul regulament. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.
     
  Comisia este împuternicită să adopte un act delegat pentru punerea în aplicare a alineatului (1) în conformitate cu articolul 12 din prezentul regulament.

eliminat

eliminat

Amendamentul 42

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 a (nou)

Articolul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 11a |
| | Impactul finanțării Uniunii asupra climei |
| | Comisia ar trebui să realizeze un studiu cuprinzător la nivel transsectorial privind impactul finanțării acordate din bugetul Uniunii sau în alt mod în temeiul dreptului Uniunii asupra atenuării schimbărilor climatice. |
| | Până la 1 ianuarie 2019, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport referitor la constatările studiului, care va fi însoțit, dacă este cazul, de propuneri legislative care vizează încetarea oricărei finanțări a Uniunii care nu este compatibilă cu obiectivele și politicile Uniunii de reducere a emisiilor de CO2. Acestea includ propunerea unei verificări ex ante obligatorii a compatibilității de mediu, care se aplică fiecărei noi investiții a Uniunii începând din 1 ianuarie 2020, și obligația de a prezenta rezultatele în mod public, într-o manieră transparentă și accesibilă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 11a

Articolul 11a

Impactul finanțării Uniunii asupra climei

Impactul finanțării Uniunii asupra climei

Comisia ar trebui să realizeze un studiu cuprinzător la nivel transsectorial privind impactul finanțării acordate din bugetul Uniunii sau în alt mod în temeiul dreptului Uniunii asupra atenuării schimbărilor climatice.

Comisia ar trebui să realizeze un studiu cuprinzător la nivel transsectorial privind impactul finanțării acordate din bugetul Uniunii sau în alt mod în temeiul dreptului Uniunii asupra atenuării schimbărilor climatice.

Până la 1 ianuarie 2019, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport referitor la constatările studiului, care va fi însoțit, dacă este cazul, de propuneri legislative care vizează încetarea oricărei finanțări a Uniunii care nu este compatibilă cu obiectivele și politicile Uniunii de reducere a emisiilor de CO2. Acestea includ propunerea unei verificări ex ante obligatorii a compatibilității de mediu, care se aplică fiecărei noi investiții a Uniunii începând din 1 ianuarie 2020, și obligația de a prezenta rezultatele în mod public, într-o manieră transparentă și accesibilă.

Până la 1 ianuarie 2019, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport referitor la constatările studiului, care va fi însoțit, dacă este cazul, de propuneri legislative care vizează încetarea oricărei finanțări a Uniunii care nu este compatibilă cu obiectivele și politicile Uniunii de reducere a emisiilor de CO2

Amendamentul 43

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 2

Articolul 12 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Competența de a adopta
  actele
  delegate
  prevăzute
  la articolul 7 alineatul (2)
  și la
  articolul 11 din prezentul regulament se
  deleagă
  Comisiei
  pentru
  o perioadă
  nedeterminată, începând cu data
  intrării în vigoare a prezentului
  regulament
  . | (2)   Competența de a adopta
  acte
  delegate
  menționată
  la articolul
  4 alineatul (3), articolul 4a, articolul 6 alineatul (3a), articolul
  7 alineatul (2)
  , articolul 9a și
  articolul 11 din prezentul regulament se
  conferă
  Comisiei
  pe
  o perioadă
  de cinci ani de la ... [data
  intrării în vigoare a prezentului
  regulament]. Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Competența de a adopta
  actele
  delegate
  prevăzute
  la articolul 7 alineatul (2)
  și la
  articolul 11 din prezentul regulament se
  deleagă
  Comisiei
  pentru
  o perioadă
  nedeterminată, începând cu data
  intrării în vigoare a prezentului
  regulament
  .

(2)   Competența de a adopta
  acte
  delegate
  menționată
  la articolul
  4 alineatul (3), articolul 4a, articolul 6 alineatul (3a), articolul
  7 alineatul (2)
  , articolul 9a și
  articolul 11 din prezentul regulament se
  conferă
  Comisiei
  pe
  o perioadă
  de cinci ani de la ... [data
  intrării în vigoare a prezentului
  regulament]. Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

Amendamentul 44

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 3

Articolul 12 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Delegarea de competențe menționată la articolul 7 alineatul (2)
  și la
  articolul 11 poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competenței specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte începând din ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară precizată în decizie. Decizia nu aduce atingere validității actelor delegate care sunt deja în vigoare. | (3)   Delegarea de competențe menționată la articolul
  4 alineatul (3), articolul 4a, articolul 6 alineatul (3a), articolul
  7 alineatul (2)
  , articolul 9a și
  articolul 11 poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competenței specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte începând din ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară precizată în decizie. Decizia nu aduce atingere validității actelor delegate care sunt deja în vigoare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Delegarea de competențe menționată la articolul 7 alineatul (2)
  și la
  articolul 11 poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competenței specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte începând din ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară precizată în decizie. Decizia nu aduce atingere validității actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul
  4 alineatul (3), articolul 4a, articolul 6 alineatul (3a), articolul
  7 alineatul (2)
  , articolul 9a și
  articolul 11 poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competenței specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte începând din ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară precizată în decizie. Decizia nu aduce atingere validității actelor delegate care sunt deja în vigoare.

Amendamentul 45

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 6

Articolul 12 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 7 alineatul (2) și al articolului 11 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecțiuni. Termenul respectiv se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. | (6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului
  4 alineatul (3), al articolului 4a, al articolului 6 alineatul (3a), al articolului
  7 alineatul (2)
  , al articolului 9a
  și al articolului 11 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European
  și
  nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecțiuni. Termenul respectiv se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 7 alineatul (2) și al articolului 11 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecțiuni. Termenul respectiv se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

(6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului
  4 alineatul (3), al articolului 4a, al articolului 6 alineatul (3a), al articolului
  7 alineatul (2)
  , al articolului 9a
  și al articolului 11 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European
  și
  nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecțiuni. Termenul respectiv se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Amendamentul 46

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13

Articolul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 13 | eliminat |
| Procedura comitetului | |
| 1.
     
  Comisia este asistată de Comitetul pentru schimbări climatice instituit prin Regulamentul (UE) nr. 525/2013. Respectivul comitet este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011. | |
| 2.
     
  În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. | |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 13

Articolul 13

eliminat

eliminat

Procedura comitetului

Procedura comitetului

1.
     
  Comisia este asistată de Comitetul pentru schimbări climatice instituit prin Regulamentul (UE) nr. 525/2013. Respectivul comitet este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

2.
     
  În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Amendamentul 47

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – paragraful 1

Articolul 14 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1)
     
  În termen de șase luni de la dialogul de facilitare în cadrul CCONUSC din 2018, Comisia publică o comunicare în care evaluează coerența actelor legislative europene în domeniul climei și energiei cu obiectivele Acordului de la Paris. În special, comunicarea analizează rolul și caracterul adecvat al obligațiilor prevăzute în prezentul regulament în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor în cauză, precum și consecvența actelor legislative ale Uniunii în domeniul climei și energiei, inclusiv în ceea ce privește eficiența energetică și cerințele legate de energia din surse regenerabile, precum și a actelor legislative în domeniul agriculturii și al transporturilor, cu angajamentul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră ale UE. |
| Comisia
  prezintă Parlamentului European și Consiliului, până la 28 februarie 2024 și, ulterior,
  o dată la cinci ani
  , un raport cu privire la funcționarea prezentului regulament, contribuția acestuia la obiectivul general al UE de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030 și la obiectivele Acordului de la Paris
  , și poate formula propuneri
  , dacă este cazul. | (2)
     
  Comisia
  prezintă Parlamentului European și Consiliului, până la 28 februarie 2024 și, ulterior,
  după primul bilanț global al punerii în aplicare a Acordului de la Paris din 2023 și în termen de șase luni de la următoarele bilanțuri globale
  , un raport cu privire la funcționarea prezentului regulament, contribuția acestuia la obiectivul general al UE de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030 și la obiectivele Acordului de la Paris
  . Raportul este însoțit, dacă este cazul, de propuneri legislative de mărire a reducerilor emisiilor statelor membre. |
| | La distribuția între statele membre, revizuirea reducerilor emisiilor statelor membre pentru perioada după 2031 ține cont de principiile corectitudinii și eficienței din punctul de vedere al costurilor. |
| | Raportul ține seama, de asemenea, de progresul înregistrat de Uniune și de țările terțe în vederea atingerii obiectivelor Acordului de la Paris, precum și de progresele înregistrate în ceea ce privește mobilizarea și susținerea finanțărilor private pentru a sprijini tranziția la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(1)
     
  În termen de șase luni de la dialogul de facilitare în cadrul CCONUSC din 2018, Comisia publică o comunicare în care evaluează coerența actelor legislative europene în domeniul climei și energiei cu obiectivele Acordului de la Paris. În special, comunicarea analizează rolul și caracterul adecvat al obligațiilor prevăzute în prezentul regulament în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor în cauză, precum și consecvența actelor legislative ale Uniunii în domeniul climei și energiei, inclusiv în ceea ce privește eficiența energetică și cerințele legate de energia din surse regenerabile, precum și a actelor legislative în domeniul agriculturii și al transporturilor, cu angajamentul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră ale UE.

Comisia
  prezintă Parlamentului European și Consiliului, până la 28 februarie 2024 și, ulterior,
  o dată la cinci ani
  , un raport cu privire la funcționarea prezentului regulament, contribuția acestuia la obiectivul general al UE de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030 și la obiectivele Acordului de la Paris
  , și poate formula propuneri
  , dacă este cazul.

Comisia

o dată la cinci ani

, și poate formula propuneri

(2)
     
  Comisia
  prezintă Parlamentului European și Consiliului, până la 28 februarie 2024 și, ulterior,
  după primul bilanț global al punerii în aplicare a Acordului de la Paris din 2023 și în termen de șase luni de la următoarele bilanțuri globale
  , un raport cu privire la funcționarea prezentului regulament, contribuția acestuia la obiectivul general al UE de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030 și la obiectivele Acordului de la Paris
  . Raportul este însoțit, dacă este cazul, de propuneri legislative de mărire a reducerilor emisiilor statelor membre.

La distribuția între statele membre, revizuirea reducerilor emisiilor statelor membre pentru perioada după 2031 ține cont de principiile corectitudinii și eficienței din punctul de vedere al costurilor.

La distribuția între statele membre, revizuirea reducerilor emisiilor statelor membre pentru perioada după 2031 ține cont de principiile corectitudinii și eficienței din punctul de vedere al costurilor.

Raportul ține seama, de asemenea, de progresul înregistrat de Uniune și de țările terțe în vederea atingerii obiectivelor Acordului de la Paris, precum și de progresele înregistrate în ceea ce privește mobilizarea și susținerea finanțărilor private pentru a sprijini tranziția la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon.

Raportul ține seama, de asemenea, de progresul înregistrat de Uniune și de țările terțe în vederea atingerii obiectivelor Acordului de la Paris, precum și de progresele înregistrate în ceea ce privește mobilizarea și susținerea finanțărilor private pentru a sprijini tranziția la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon.

Amendamentul 48

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 a (nou)

Decizia (UE) 2015/1814

Articolul 1 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 15a |
| | Modificarea Deciziei (UE) 2015/1814 |
| | Articolul 1 alineatul (4) din Decizia (UE) 2015/1814 se înlocuiește cu următorul text: |
| | „(4)
     


  Comisia publică numărul total de certificate aflate în circulație în fiecare an până la data de 15 mai a exercițiului următor. Numărul total de certificate aflate în circulație într-un anumit an este numărul cumulat de certificate emise în perioada de după 1 ianuarie 2008, inclusiv numărul de certificate emise în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Directiva 2003/87/CE în perioada respectivă și al drepturilor de utilizare a creditelor internaționale de către instalațiile industriale în cadrul EU ETS în ceea ce privește emisiile până la data de 31 decembrie a aceluiași an, minus tonele cumulate de emisii verificate generate de instalații în cadrul schemei EU ETS între 1 ianuarie 2008 și 31 decembrie a aceluiași an, toate certificatele anulate în conformitate cu articolul 12 alineatul (4) din Directiva 2003/87/CE, altele decât certificatele anulate în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/...

   (*1)

  al Parlamentului European și al Consiliului, și certificatele din rezervă. Nu se ține seama de emisiile produse în cursul perioadei de trei ani care începe în 2005 și se încheie în 2007 și nici de certificatele eliberate în ceea ce privește emisiile respective. Prima publicare are loc până la 15 mai 2017. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 15a

Articolul 15a

Modificarea Deciziei (UE) 2015/1814

Modificarea Deciziei (UE) 2015/1814

Articolul 1 alineatul (4) din Decizia (UE) 2015/1814 se înlocuiește cu următorul text:

Articolul 1 alineatul (4) din Decizia (UE) 2015/1814 se înlocuiește cu următorul text:

„(4)
     


  Comisia publică numărul total de certificate aflate în circulație în fiecare an până la data de 15 mai a exercițiului următor. Numărul total de certificate aflate în circulație într-un anumit an este numărul cumulat de certificate emise în perioada de după 1 ianuarie 2008, inclusiv numărul de certificate emise în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Directiva 2003/87/CE în perioada respectivă și al drepturilor de utilizare a creditelor internaționale de către instalațiile industriale în cadrul EU ETS în ceea ce privește emisiile până la data de 31 decembrie a aceluiași an, minus tonele cumulate de emisii verificate generate de instalații în cadrul schemei EU ETS între 1 ianuarie 2008 și 31 decembrie a aceluiași an, toate certificatele anulate în conformitate cu articolul 12 alineatul (4) din Directiva 2003/87/CE, altele decât certificatele anulate în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/...

   (*1)

  al Parlamentului European și al Consiliului, și certificatele din rezervă. Nu se ține seama de emisiile produse în cursul perioadei de trei ani care începe în 2005 și se încheie în 2007 și nici de certificatele eliberate în ceea ce privește emisiile respective. Prima publicare are loc până la 15 mai 2017.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în conformitate cu articolul 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0208/2017).

1

(16)  COM(2015)0080

16

(16)  COM(2015)0080.

16

(19)  Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel încât să respecte angajamentele Comunității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 (JO L 140, 5.6.2009, p. 136).

19

(19)  Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel încât să respecte angajamentele Comunității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 (JO L 140, 5.6.2009, p. 136).

19

(1a)  
  Decizia (UE) 2015/1814 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 octombrie 2015 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și de modificare a Directivei 2003/87/CE (JO L 264, 9.10.2015, p. 1).

1a

Decizia (UE) 2015/1814 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 octombrie 2015 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și de modificare a Directivei 2003/87/CE (JO L 264, 9.10.2015, p. 1).

(21)  
  Regulamentul (UE) Nr. 182/2011 al Parlamentului european și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

21

Regulamentul (UE) Nr. 182/2011 al Parlamentului european și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

---