# Eiropas Savienības C 283/2018

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 283 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 61. gadagājums2018. gada 10. augusts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 283

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

61. gadagājums2018. gada 10. augusts

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | EESK 535. plenārsesija – EESK 60. gadadiena, 23.5.2018.–24.5.2018. |
| 2018/C 283/01 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sociālās ekonomikas uzņēmumi – migrantu integrāciju stimulējošs faktors (pašiniciatīvas atzinums) | 1 |
| 2018/C 283/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Virzība uz ES un Mercosur valstu asociācijas nolīguma noslēgšanu (pašiniciatīvas atzinums) | 9 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 535. plenārsesija – EESK 60. gadadiena, 23.5.2018.–24.5.2018.

2018/C 283/01

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sociālās ekonomikas uzņēmumi – migrantu integrāciju stimulējošs faktors (pašiniciatīvas atzinums)

1

2018/C 283/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Virzība uz ES un Mercosur valstu asociācijas nolīguma noslēgšanu (pašiniciatīvas atzinums)

Mercosur

9

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA |
| | EESK 535. plenārsesija – EESK 60. gadadiena, 23.5.2018.–24.5.2018. |
| 2018/C 283/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu a) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai Preču tiesību aktu kopums. Stiprināt uzticēšanos vienotajam tirgum(COM(2017) 787 final); b) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz noteikumus un procedūras attiecībā uz Savienības saskaņošanas tiesību aktu par produktiem atbilstību un izpildi un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 305/2011, (ES) Nr. 528/2012, (ES) 2016/424, (ES) 2016/425, (ES) 2016/426 un (ES) 2017/1369 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/42/EK, 2009/48/EK, 2010/35/ES, 2013/29/ES, 2013/53/ES, 2014/28/ES, 2014/29/ES, 2014/30/ES, 2014/31/ES, 2014/32/ES, 2014/33/ES, 2014/34/ES, 2014/35/ES, 2014/53/ES, 2014/68/ES un 2014/90/ES(COM(2017) 795 final – 2017/0353 (COD)); c) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par citā dalībvalstī likumīgi tirgotu preču savstarpēju atzīšanu(COM(2017) 796 final – 2017/0354 (COD)) | 19 |
| 2018/C 283/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas attiecas uz veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu un ar ko groza Direktīvu 2011/24/ES(COM(2018) 51 final – 2018/0018 (COD)) | 28 |
| 2018/C 283/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa likmēm(COM(2018) 20 final – 2018/0005 (CNS)), Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu groza attiecībā uz īpašo režīmu mazajiem uzņēmumiem(COM(2018) 21 final – 2018/0006 (CNS)), Grozīts priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 904/2010 par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā(COM(2017) 706 final – 2017/0248 (CNS)), Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz minimālās pamatlikmes ievērošanas pienākumu groza Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu(COM(2017) 783 final – 2017/0349 (CNS)) | 35 |
| 2018/C 283/06 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pārredzamiem un paredzamiem darba nosacījumiem Eiropas Savienībā(COM(2017) 797 final – 2017/0355 (COD)) | 39 |
| 2018/C 283/07 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai (robežas un vīzas) un groza Padomes Lēmumu 2004/512/EK, Regulu (EK) Nr. 767/2008, Padomes Lēmumu 2008/633/IT, Regulu (ES) 2016/399 un Regulu (ES) 2017/2226(COM(2017) 793 final – 2017/0351 (COD)),Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai (policijas un tiesu iestāžu sadarbība, patvērums un migrācija)(COM(2017) 794 final – 2017/0352 (COD)) | 48 |
| 2018/C 283/08 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par aprites ekonomikas paketes īstenošanu – iespējas novērst ķīmisko vielu, produktu un atkritumu jomas tiesību aktu saskarē konstatētās problēmas(COM(2018) 32 final) | 56 |
| 2018/C 283/09 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā(COM(2018) 28 final),Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām kuģu atkritumu nodošanai un ar ko atceļ Direktīvu 2000/59/EK un groza Direktīvu 2009/16/EK un Direktīvu 2010/65/ES(COM(2018) 33 final – 2018/0012 (COD)) | 61 |
| 2018/C 283/10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Pārtikas un lauksaimniecības nākotne(COM(2017) 713 final) | 69 |
| 2018/C 283/11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Par ES rīcību vidiskās atbilstības un pārvaldības uzlabošanai(COM(2018) 10 final) | 83 |
| 2018/C 283/12 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai par Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi(COM(2018) 8 final – 2018/0003(NLE)) | 89 |
| 2018/C 283/13 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1343/2011 par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā(COM(2018) 143 final – 2018/0069 (COD)) | 95 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

EESK 535. plenārsesija – EESK 60. gadadiena, 23.5.2018.–24.5.2018.

2018/C 283/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu a) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai Preču tiesību aktu kopums. Stiprināt uzticēšanos vienotajam tirgum(COM(2017) 787 final); b) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz noteikumus un procedūras attiecībā uz Savienības saskaņošanas tiesību aktu par produktiem atbilstību un izpildi un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 305/2011, (ES) Nr. 528/2012, (ES) 2016/424, (ES) 2016/425, (ES) 2016/426 un (ES) 2017/1369 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/42/EK, 2009/48/EK, 2010/35/ES, 2013/29/ES, 2013/53/ES, 2014/28/ES, 2014/29/ES, 2014/30/ES, 2014/31/ES, 2014/32/ES, 2014/33/ES, 2014/34/ES, 2014/35/ES, 2014/53/ES, 2014/68/ES un 2014/90/ES(COM(2017) 795 final – 2017/0353 (COD)); c) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par citā dalībvalstī likumīgi tirgotu preču savstarpēju atzīšanu(COM(2017) 796 final – 2017/0354 (COD))

(COM(2017) 787 final)

(COM(2017) 795 final – 2017/0353 (COD))

(COM(2017) 796 final – 2017/0354 (COD))

19

2018/C 283/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas attiecas uz veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu un ar ko groza Direktīvu 2011/24/ES(COM(2018) 51 final – 2018/0018 (COD))

(COM(2018) 51 final – 2018/0018 (COD))

28

2018/C 283/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa likmēm(COM(2018) 20 final – 2018/0005 (CNS)), Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu groza attiecībā uz īpašo režīmu mazajiem uzņēmumiem(COM(2018) 21 final – 2018/0006 (CNS)), Grozīts priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 904/2010 par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā(COM(2017) 706 final – 2017/0248 (CNS)), Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz minimālās pamatlikmes ievērošanas pienākumu groza Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu(COM(2017) 783 final – 2017/0349 (CNS))

(COM(2018) 20 final – 2018/0005 (CNS))

(COM(2018) 21 final – 2018/0006 (CNS))

(COM(2017) 706 final – 2017/0248 (CNS))

(COM(2017) 783 final – 2017/0349 (CNS))

35

2018/C 283/06

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pārredzamiem un paredzamiem darba nosacījumiem Eiropas Savienībā(COM(2017) 797 final – 2017/0355 (COD))

(COM(2017) 797 final – 2017/0355 (COD))

39

2018/C 283/07

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai (robežas un vīzas) un groza Padomes Lēmumu 2004/512/EK, Regulu (EK) Nr. 767/2008, Padomes Lēmumu 2008/633/IT, Regulu (ES) 2016/399 un Regulu (ES) 2017/2226(COM(2017) 793 final – 2017/0351 (COD)),Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai (policijas un tiesu iestāžu sadarbība, patvērums un migrācija)(COM(2017) 794 final – 2017/0352 (COD))

(COM(2017) 793 final – 2017/0351 (COD)),

(COM(2017) 794 final – 2017/0352 (COD))

48

2018/C 283/08

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par aprites ekonomikas paketes īstenošanu – iespējas novērst ķīmisko vielu, produktu un atkritumu jomas tiesību aktu saskarē konstatētās problēmas(COM(2018) 32 final)

(COM(2018) 32 final)

56

2018/C 283/09

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā(COM(2018) 28 final),Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām kuģu atkritumu nodošanai un ar ko atceļ Direktīvu 2000/59/EK un groza Direktīvu 2009/16/EK un Direktīvu 2010/65/ES(COM(2018) 33 final – 2018/0012 (COD))

(COM(2018) 28 final),

(COM(2018) 33 final – 2018/0012 (COD))

61

2018/C 283/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Pārtikas un lauksaimniecības nākotne(COM(2017) 713 final)

(COM(2017) 713 final)

69

2018/C 283/11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Par ES rīcību vidiskās atbilstības un pārvaldības uzlabošanai(COM(2018) 10 final)

(COM(2018) 10 final)

83

2018/C 283/12

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai par Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi(COM(2018) 8 final – 2018/0003(NLE))

(COM(2018) 8 final – 2018/0003(NLE))

89

2018/C 283/13

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1343/2011 par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā(COM(2018) 143 final – 2018/0069 (COD))

GFCM

(COM(2018) 143 final – 2018/0069 (COD))

95

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 535. plenārsesija – EESK 60. gadadiena, 23.5.2018.–24.5.2018.

| 10.8.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 283/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 283/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Sociālās ekonomikas uzņēmumi – migrantu integrāciju stimulējošs faktors”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2018/C 283/01)

| Ziņotājs: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Giuseppe GUERINI

| Pilnsapulces lēmums | 21.1.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 29. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 27.4.2018. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.5.2018. |
| Plenārsesija Nr. | 535 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 186/1/2 |

Pilnsapulces lēmums

21.1.2016.

Juridiskais pamats

Reglamenta 29. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

27.4.2018.

Pieņemts plenārsesijā

23.5.2018.

Plenārsesija Nr.

535

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

186/1/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Neseno migrācijas procesu attīstība ir bijusi pārbaudījums ieceļošanas sistēmai Eiropas Savienībā, īsts “stresa tests” Savienības un tās dalībvalstu migrācijas, sociālajai un sabiedriskās drošības politikai. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzskata, ka ir būtiski, lai Eiropas iestādes kopā ar dalībvalstu valdībām veicinātu saskaņotas rīcībpolitikas ar mērķi izstrādāt skaidrāku, ilgtspējīgāku un efektīvāku kārtību, kādā trešo valstu iedzīvotāji varētu ieceļot un uzturēties Eiropā, strādāt, kļūt par pilsoņiem, saņemt starptautisku aizsardzību. Komiteja aicina īpašu uzmanību pievērst migrantiem, kuri var būt pakļauti sociālās atstumtības riskam, piemēram, slimiem cilvēkiem vai ar garīgās veselības traucējumiem, cilvēkiem ar invaliditāti, veciem cilvēkiem. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK ir konstatējusi, ka sociālās ekonomikas uzņēmumiem, uzņemoties proaktīvi palīdzēt migrantiem un mobilizējot attiecīgās kopienas un iedzīvotājus, ir izdevies noteikt kopējos darbības principus (1), proti, īstenot pasākumus, kas ir iekļaujoši, papildinoši un nodrošina nelabvēlīgā situācijā esošu personu aizsardzību. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tā kā sociālās ekonomikas uzņēmumiem ir tendence būt iekļaujošiem, tie ir pelnījuši lielāku atzinību, un tādēļ EESK prasa Eiropas Komisijai ES politiku izstrādē un Eiropas fondu plānošanā šiem uzņēmumu veidiem piešķirt prioritāti, jo īpaši ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāra izveidi, kā tas turklāt tika uzsvērts gan 2017. gada 16. novembra konferencē par sociālo ekonomiku, gan Eiropas samitā, kas notika Gēteborgā 2017. gada 17. novembrī. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Sociālās ekonomikas uzņēmumi rada kvalitatīvas darbvietas nozarēs ar augstu darbietilpību un, jo īpaši, lielu nodarbināto ārvalstnieku skaitu. Šajos sociālās ekonomikas uzņēmumos līdzdalības dimensija ir nozīmīga saistībā ar drošību un aizsardzību brīdī, kad veidojas saimnieciskā darbība, jo šie uzņēmumi veicina iziešanu no neoficiālās ekonomikas un nelikumīgas nodarbinātības. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Tādējādi sociālās ekonomikas uzņēmumiem ir būtiska loma četros galvenajos migrantu integrācijas procesa aspektos: veselība un palīdzība; mājokļu nodrošinājums; apmācība un izglītība (it īpaši, papildinot izpratni par Eiropas iedzīvotāju tiesībām un pienākumiem saistībā ar apmešanos Eiropas Savienībā); migrantu nodarbinātība un aktīva iekļaušanās sabiedrībā, kura tos uzņem. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK uzskata, ka sociālās ekonomikas uzņēmumi, ņemot vērā to konkrēto tendenci darboties aprūpes, sadarbīgās ekonomikas un aprites ekonomikas jomā, varētu veicināt un atbalstīt ne tikai jaunu darbvietu radīšanu, bet arī migrantu un bēgļu uzņēmējdarbību un piekļuvi saimnieciskajai darbībai. Eiropas Savienībai jāturpina atbalstīt sociālās ekonomikas uzņēmumus kā vienu no instrumentiem izaugsmes, migrantu integrācijas darba tirgū un sociālās iekļaušanas veicināšanai. Tādēļ Komiteja aicina ES iestādes prioritāti piešķirt politikai, kas sekmē sociālās ekonomikas uzņēmumus, kā tas ir arī minēts arī ieguldījumā Eiropas Komisijas 2018. gada darba programmā (2). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Ņemot vērā pierādījumus, kas apliecina sociālās ekonomikas uzņēmumu nozīmi migrantu integrācijā darba tirgū un sociālās iekļaušanas veicināšanā, Komiteja aicina Savienību, dalībvalstis un starptautisko sabiedrību ieviest nodarbinātības stimulus, kas būtu pieejami sociālās ekonomikas uzņēmumiem, kuri darbojas iekļaujošas nodarbinātības jomā. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Ņemot vērā progresa ziņojumu par pasākumu īstenošanas gaitu, kas tika iesniegts 2017. gada novembrī, Komiteja apstiprina ES un dalībvalstu koordinētas pieejas nepieciešamība (3). It īpaši ir acīmredzams, ka bez efektīvas migrantu ieceļošanas sistēmas izveides turpināsies starptautiskās aizsardzības pieprasījumu neatbilstīga izmantošana, kas vērojama pēdējos gados. Komiteja atkārtoti stingri uzsver, ka starptautiskās aizsardzības sistēmas ļaunprātīgas izmantošanas gadījumi nav attaisnojums dažu dalībvalstu ieviestajiem ierobežojumiem attiecībā uz trešo valstu iedzīvotāju iespējām attiecīgās valsts teritorijā iesniegt patvēruma pieteikumu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK mudina Komisiju un Padomi izveidot labāku koordināciju ar migrācijas izcelsmes un tranzīta valstīm, lai radītu perspektīvas dzīves apstākļu uzlabošanai, jo īpaši cilvēkiem, kas pārvietojas ekonomisku iemeslu, bada vai klimata pārmaiņu dēļ, savukārt attiecībās ar valstīm, no kurām cilvēki bēg karadarbības, diktatūru un vajāšanas dēļ, būtu vēlama stingrāka Eiropas ārpolitika. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komiteja jo īpaši mudina ES risināt migrācijas problēmas, sākot ar to cēloņiem, kas nosaka cilvēku pārvietošanos: nabadzība, konflikti, dažādi diskriminācijas veidi, klimata pārmaiņas. Šāda rīcība neizbēgami ietver jaunus Eiropas Savienības uzdevumus gan diplomātijā, gan starptautiskajā sadarbībā attīstības jomā, tostarp izmantojot ārkārtas plānu ieguldījumiem attīstības sadarbībā. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Sociālās ekonomikas uzņēmumi ir nozīmīgi Eiropas ekonomikas un sabiedrības dalībnieki, tie atspoguļo Savienības plašo daudzveidību un veicina stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, veidojot Eiropu viedāku, ilgtspējīgāku un iekļaujošāku (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Sociālās ekonomikas uzņēmumi ir ievērojami palīdzējuši risināt pārmaiņas sabiedrībā. Sociālās ekonomikas uzņēmumi pastāv daudzās sabiedrības jomās un ir radījuši inovatīvas iniciatīvas, lai reaģētu uz arvien pieaugošo vajadzību sniegt palīdzību un aprūpi aprūpējamām personām, jo īpaši veciem cilvēkiem un cilvēkiem ar invaliditāti. Daudzos gadījumos tas ir panākts, palielinot sieviešu līdzdalību darba tirgū, ne vien tiešā veidā viņas iesaistot sociālās ekonomikas uzņēmumos, bet arī radot jaunus pakalpojumus bērniem un ģimenēm (5). Vienlaikus sociālās ekonomikas uzņēmumi sekmē darba iespēju radīšanu nelabvēlīgā situācijā esošiem cilvēkiem, īpašu uzmanību pievēršot personām, kuras potenciāli pakļautas dziļai sociālajai atstumtībai, piemēram, cilvēkiem ar invaliditāti, personām ar garīgās veselības traucējumiem vai no alkohola un narkotikām atkarīgajiem. Sociālās ekonomikas uzņēmumi sevi apliecina kā nozīmīgus dalībniekus Eiropas sociālā modeļa veicināšanā (6). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | No problēmām, ar kurām Eiropas Savienība ir saskārusies pēdējos gados, īpašu nozīmi ir guvis jautājums, kā pārvaldīt arvien pieaugošās migrācijas plūsmas, kad miljoniem cilvēku jau ir šķērsojuši kontinenta robežas, lai bēgtu no karadarbības, bada, vajāšanas, dzīves apstākļiem, kas klimata pārmaiņu dēļ kļuvuši ekstrēmi. Šī problēma ir bijis pārbaudījums dalībvalstu ieceļošanas sistēmai, migrācijas un sociālajai politikai un sabiedriskajai drošībai. Savā ziņā ES migrācijas politika tiek pakļauta “stresa testam”; tāpēc ir svarīgi izmantot šo iespēju, lai rūpīgi analizētu sistēmas radītās reakcijas un tās dotos signālus nolūkā veicināt mērķtiecīgus intervences pasākumus un palielinātu ES politikas efektivitāti un lietderību. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Jaunatbraucēju integrācija ir dinamisks process, kas laika gaitā mainās un attīstās tās valsts ekonomiskajā, sociālajā un kultūras kontekstā, kurā minētie cilvēki ir iekārtojušies uz dzīvi. Šis process uzdod jautājumus Savienībai, dalībvalstīm un Eiropas sabiedrībai kopumā, vispirms jau par to, kā trešo valstu pilsoņi var ieceļot, iekārtoties, dzīvot un strādāt Savienībā, kā arī iegūt starptautisko aizsardzību. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Sociālās ekonomikas uzņēmumi, neraugoties uz dažādajām izpausmēm, kā tie darbojas ļoti atšķirīgās valstu situācijās, meklējot risinājumus, lai proaktīvā veidā sniegtu palīdzību migrantiem, ir spējuši pienācīgi noteikt kopējos darbības principus, proti, īstenot pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt nelabvēlīgā situācijā esošu personu iekļaušanu, subsidiaritāti un aizsardzību. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Jāuzsver, ka viena no sociālās ekonomikas uzņēmumu īstenoto pasākumu pamatiezīmēm ir spēja mobilizēt un iesaistīt vietējās kopienas, veidojot tīklus un partnerības, kas uzlabo saikni ar valsts un vietējās pārvaldes iestādēm ar mērķi organizēt aprūpi un iekļaušanu, kuru labāk pieņemtu vietējie iedzīvotāji. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tādējādi sociālās ekonomikas uzņēmumiem ir būtiska loma četros galvenajos migrantu integrācijas procesa aspektos: veselība un palīdzība; mājokļu nodrošinājums; apmācība un izglītība (it īpaši, papildinot izpratni par Eiropas iedzīvotāju tiesībām un pienākumiem saistībā ar apmešanos Eiropas Savienībā); migrantu nodarbinātība un aktīva iekļaušanās sabiedrībā, kura tos uzņem. Tādējādi sociālās ekonomikas uzņēmumi un pilsoniskās sabiedrības organizācijas rada Eiropas iedzīvotāju un jaunatbraucēju tikšanās vietas, veicinot dialogu un tādā veidā palīdzot mazināt aizspriedumus un bailes. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Migrācija Eiropā: pēdējo gadu procesa novērtējums

| 3.1. | Vērtēt migrācijas procesu ir sarežģīti, jo tam raksturīga pastāvīga attīstība. Kari, diktatūras, klimata pārmaiņas, ārkārtēja nabadzība un trūkums ir radījuši apstākļus situācijai, kādā mēs šodien atrodamies. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Saskaņā ar ANO datiem 2015. gadā vairāk nekā 244 miljoni cilvēku jeb 3,3 % pasaules iedzīvotāju šķērsojuši savas izcelsmes valsts robežas, meklējot politisko patvērumu, darbu, labākus ekonomiskos un klimatiskos apstākļus (7). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Eiropa pēdējos gados ir saskārusies ar to, ka arvien vairāk cilvēku vēlas iekļūt šajā kontinentā. Absolūtā izteiksmē Eurostat 2015. gada dati liecina, ka ES-28 ieceļojušo imigrantu no trešām valstīm bija 2,7 miljoni, no tiem vīrieši – 56 % un sievietes – 44 %. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ārkārtas plūsmu jo īpaši ietekmē karadarbības izraisītā nestabilitāte gan valstīs, kurās valda konflikta situācija, piemēram, Sīrijā, gan valstīs, kuras joprojām saskaras ar pēckara stabilizācijas procesa grūtībām, piemēram, Irākā un Afganistānā. Būtībā šīs ir valstis, no kurām izceļojuši apmēram 54 % to migrantu, kuri 2016. gadā meklējuši patvērumu Savienības valstīs (8). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Turklāt joprojām ievērojama ir to cilvēku migrācija, kuri savās mītnes valstīs cieš lielas grūtības smagu ekonomisku vai vides apstākļu dēļ. Daudzos gadījumos tie ir cilvēki no Āfrikas kontinenta, kuru plūsmu ir ietekmējusi pieaugošā nestabilitāte Vidusjūras dienvidu krasta valstīs. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Šajā saistībā Eiropas Savienības tiesību aktu kopumā ir atklājušās vairākas nepilnības un problēmas, kas liecina par Savienības ārējo robežu nepietiekamu pārvaldību un neatbilstīgu ieceļošanas regulējumu, uzsverot nepieciešamību pārskatīt principus un metodes, kas būtu jāņem vērā dalībvalstu darbībā. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komiteja ir vairākkārt pievērsusies jautājumam par migrācijas politiku (9) un tādēļ atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvu, ar kuru tika pieņemta Eiropas programma migrācijas jomā. Komisija 2017. gada novembra ziņojumā konkrēti atbalstīja ciešākas koordinācijas veicināšanu starp ES valstīm un dialoga ar migrācijas izcelsmes un tranzīta valstīm atjaunošanu (10). Ņemot vērā kvotu mehānisma īstenošanas grūtības, Komiteja aicina paredzēt tā pārskatīšanu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Tāpēc svarīgi ir pārskatīt noteikumu satvaru, kas ļautu migrantiem izvēlēties likumīgus veidus ieceļošanai Eiropas Savienībā, gan sniedzot aizsardzību patvēruma meklētājiem, gan dodot iespēju tiem, kas bēg no nelabvēlīgiem klimatiskajiem un ekonomiskajiem apstākļiem, atrast mājvietu Eiropā un veicināt ES izaugsmi, vienlaikus garantējot viņiem tiesības. Šāda rīcība atbilstu Apvienoto Nāciju ieteikumiem par migrāciju – “procesu, kas ir visu interesēs, ja tas tiek īstenots droši un juridiski pareizi, regulētā, nevis nelikumīgā veidā” (11). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komiteja atzinīgi vērtē secinājumus, kas tika izdarīti 2017. gada 17. novembrī Gēteborgā notikušajā valstu un valdību vadītāju neoficiālajā augstākā līmeņa sanāksmē, kurā tika izskatīts jautājums par Eiropas nākotnes veidošanu, koncentrējoties uz taisnīgu nodarbinātību un izaugsmi. Komiteja arī uzsver paralēlā pasākuma “Kāda ir sociālās ekonomikas loma darba nākotnē?” nozīmi; ar šo pasākumu tika atklāta Gēteborgas sanāksme un tajā tika uzsvērts sociālās ekonomikas ieguldījums Savienības politikas jomu atbalstīšanā. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Cerības vieš arī Padomes un Eiropas Parlamenta vienošanās, kurā saistībā ar ES 2018. gada budžetu starp rīcības prioritātēm tiek atzīta “ekonomikas izaugsmes veicināšana un darbvietu radīšana, drošības stiprināšana un migrācijas radītu problēmu risināšana” (12). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komiteja mudina Eiropas iestādes risināt problēmjautājumus, kas ir atklājušies Dublinas regulas piemērošanā. Eiropas Parlaments 2017. gada 16. novembrī pieņēma rezolūciju, kurā ierosina darba virzienus šīs regulas pārskatīšanai un kurā iekļauta svarīga atsauce uz visu dalībvalstu līdzdalību pārcelšanas automātiskajā un pastāvīgajā mehānismā. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Problēmu pārvēršana iespējās: sociālās ekonomikas uzņēmumi kā palīdzības un iekļaušanas virzītājspēks

| 4.1. | Viens no elementiem, kas kavē jaunatbraucēju integrāciju un tādējādi rada šķēršļus, lai iekļautos ekonomiskajā un sociālajā dzīvē kopienās, kurās viņi iekārtojušies uz dzīvi, ir viņu statusa nenoteiktība un patvēruma pieteikumu izskatīšanas ilgums. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Jaunatbraucēju norobežošana, gadiem ilgi sniedzot tiem tikai humāno palīdzību, nenodrošinot piekļuvi izglītībai, profesionālajai apmācībai un ienākumu gūšanas iespējām, kavē viņu cilvēkkapitāla attīstību un ierobežo viņu spēju dot pozitīvu ieguldījumu tās valsts ekonomikā un sabiedrībā, kas viņus uzņem (13). Šajā procesā Komiteja nesen ir uzsvērusi sociālās ekonomikas uzņēmumu izšķirīgo lomu radikalizācijas novēršanā, kā arī kopēju vērtību, miera un nevardarbības veicināšanā (14). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komiteja sagaida, ka debatēs tiks risināts jautājums par nepieciešamību pārbaudīt efektivitāti pašreizējiem mehānismiem, ar kuru palīdzību trešo valstu valstspiederīgie var iesniegt pieteikumus ieceļošanai, lai iekārtotos uz dzīvi Eiropas Savienībā nodarbinātības nolūkā. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Tāpat ir ļoti svarīgi, lai ES pievērstos migrācijas problēmas risināšanai, sākot ar cēloņiem, kas nosaka cilvēku pārvietošanos: nabadzība, konflikti, diskriminācija, klimata pārmaiņas. Šāda rīcība neizbēgami nozīmē jaunus Eiropas Savienības uzdevumus gan diplomātijā, gan starptautiskajā sadarbībā attīstības jomā. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Lai gan zilās kartes sistēma ir tikusi izmantota ierobežotā apmērā, tomēr tās pārskatīšanā var ņemt vērā arī vajadzību pēc jaunām likumīgām iespējām ieceļot Eiropas Savienībā. Komiteja atgādina, ka ir vajadzīga Eiropas stratēģija, lai piesaistītu darbaspēku no trešām valstīm nolūkā nodrošināt izaugsmi un labklājību Savienībā. Tajā ir jāņem vērā migrācijas ietekme uz imigrantu izcelsmes valstīm, kurām jāsaņem atbalsts gan to tālākai attīstībai, gan to izglītības sistēmām (15). Komiteja iesaka apsvērt iespēju paplašināt potenciālo zilās kartes saņēmēju loku, jo īpaši ņemot vērā tos, kas vēlas uzsākt uzņēmējdarbību, un raudzīties, lai uzmanība tiktu vērsta arī uz sociālo uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Daudzos gadījumos pilsoniskā sabiedrība ir mobilizējusies, lai veicinātu likumīgu un pārredzamu ieceļošanu, sadarbojoties ar iestādēm vietējā, valsts un starptautiskā līmenī un sniedzot šādu procesu veicinošus signālus. Projekts “Humanitārie koridori”, ko Itālijā īstenojusi Santedžidio kopiena, Itālijas Evanģēlisko baznīcu federācija, Tavola valdese baznīca un Itālijas valdība, ir ievērojams izmēģinājuma darbības piemērs. Šādā veidā no 2016. gada februāra līdz šodienai vairāk nekā 1000 cilvēku varēja pieprasīt starptautisku aizsardzību un saņemt palīdzību pieteikumu iesniegšanā pirms izceļošanas uz kādu no Eiropas Savienības valstīm (16). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Ir vēlams aplūkot šos izmēģinājuma pasākumus, veidojot imigrācijas politiku nākotnē. Jo īpaši lietderīga būtu labāka saskaņošana starp starptautiskajām institūcijām, pirmkārt, lai šos ieceļošanas veidus pārvaldītu nesadrumstaloti, un, otrkārt, novērstu diskrimināciju starp “nedaudzajiem izredzētajiem”, kas var gūt labumu no humanitārajiem koridoriem, un jānodrošina plaša aizsardzība arī nākamajā posmā, kas seko uzņemšanai, un tiem daudzajiem cilvēkiem, kuriem nav piekļuves likumīgajām ieceļošanas iespējām un kuri tā arī paliek cilvēku tirdzniecības upuri, kas izmanto nelikumīgos ceļus. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Sociālās ekonomikas uzņēmumu darbībai ir būtiska nozīme sociālajā iekļaušanā un iekļaušanā darba tirgū, un šie uzņēmumi to var īstenot, aktivizējot to migrantu potenciālu, kas vairumā gadījumu nolēmuši pamest savas izcelsmes valstis, lai atrastu labākus dzīves apstākļus un darba iespējas. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Daudzos gadījumos ir atzīta migrantu svarīgā loma Eiropas Savienībā, tādēļ tiek sagaidīts, ka tiks stiprinātas, piemēram, viņu radošās un inovācijas spējas. Šā mērķa sasniegšana ir priekšnoteikums izaugsmei darbvietu radīšanā, bet tā vienlaikus veicina ražošanas nozaru internacionalizāciju un sekmē saišu izveidi, tostarp tirdzniecībā ar migrantu izcelsmes valstīm (17). Tādējādi palielināt ES ekonomiskās un sociālās struktūras spēju iekļaut migrantus ir svarīgi arī tādēļ, lai uzlabotu ES politikas efektivitāti MVU atbalstam, jo īpaši attiecībā uz to spēju darboties arvien globalizētākos tirgos, kā to norādījusi EESK savā atzinumā (18). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Daudzos gadījumos sociālās ekonomikas uzņēmumiem ir bijusi svarīga loma migrantu ekonomiskās un sociālās nozīmes atzīšanā, jo tie rada kvalitatīvas darbavietas gan darbietilpīgās nozarēs, gan tehnoloģisko inovāciju un digitalizācijas jomās. Vieni no vissvarīgākajiem pasākumiem, neapšaubāmi, ir tie, kas saistīti ar personu aprūpi, piekļuves nodrošināšanu sociālajiem un bērnu aprūpes pakalpojumiem, un, vispārīgā nozīmē, pasākumi ar mērķi sniegt palīdzību aprūpējamām un sociālās atstumtības riskam pakļautām personām. Daudzos gadījumos šīs nozares ir tās, kurās tiek nodarbināts vislielākais darba ņēmēju skaits no trešām valstīm. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Tomēr dažās nozarēs, piemēram, aprūpē, lauksaimniecībā, būvniecībā un ēdināšanā, joprojām ir daudz nelegālas nodarbinātības gadījumu; tieši tāpēc svarīgi ir veicināt tādu sociālās ekonomikas uzņēmumu klātbūtni, kuri ir apliecinājuši spēju pildīt būtisku iekļaujošu funkciju un legalizēt darba līgumus, novērtējot migranta nozīmi un garantējot darba ņēmēju tiesības minētajās nozarēs saskaņā ar ES politiku šajā jautājumā, un apkarojot pašnodarbinātā statusa ļaunprātīgu izmantošanu (19). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Turklāt nodarbinātības jomā, kura saistīta ar aprūpi mājās un kurā pārsvarā strādā sievietes, kas veic tiešus aprūpes darbus ģimenēs, bieži vien rodas apstākļi, kas kavē profesionālu izaugsmi. Nesenā pētījumā par sieviešu – migranšu uzņēmējdarbības noteicošajiem faktoriem tika atklāts, ka viņu prasmju atzīšanas trūkums ir viens no elementiem, kas rada pašnodarbinātības aktivizēšanos (20). Sociālās ekonomikas uzņēmumiem šajās nozarēs var būt svarīga loma nodarbinātības legalizēšanā un migrantu izaugsmes iespēju palielināšanā, ja to atbalsta pienācīga valsts politika. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Daudzi sociālās ekonomikas uzņēmumi, kas darbojas nelabvēlīgā situācijā esošu personu iekļaujošas nodarbinātības jomā, uzņēmējdarbību veic nozarēs, kas ietilpst tā dēvētajā aprites ekonomikā: atkritumu dalīta savākšana un apstrāde, materiālu atgūšana un atkārtota izmantošana, sociālā lauksaimniecība, publisko zaļo zonu uzturēšana. Šīs nozares ir būtisks nodarbinātības avots, un iekļaujošas nodarbinātības uzņēmumu metodika šķiet īpaši efektīva arī migrējošo personu integrācijai darba tirgū. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Daudzos gadījumos imigrantu nodarbināšana ļauj pavērst pretējā virzienā sociālās atstumtības un kultūras noplicināšanās procesus Eiropas Savienībā, atjaunojot tradicionālo amatniecību un arodus paaudžu nomaiņas grūtību kontekstā (21). Faktiski migranti dibina daudz amatniecības un sīktirdzniecības uzņēmumu. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Migrantu uzņemšanas projektos daudzi sociālās ekonomikas uzņēmumi ir sekmējuši līgumu slēgšanu ar centrālās un vietējās pārvaldes iestādēm, lai novērstu sistēmā atklājušās problēmas un veicinātu jaunatbraucēju sadalījumu teritorijā, ieviešot “decentralizētas uzņemšanas” jēdzienu ar mērķi atvieglot taisnīgus vietējo kopienu īstenotas uzņemšanas mehānismus (22). |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Šajos projektos par prioritāti tika noteikta migrantu integrācijas procesu aktivizēšana, paredzot valodu kursus, prasmju novērtēšanu un profesionālās apmācības kursus. Tādā veidā ir iespējams sekmēt iepriekš apgūtās izglītības vai iepriekšējās profesionālās pieredzes atzīšanas mehānismus, kas būtu noderīgi jaunatbraucēju nodarbinātības iespēju palielināšanai. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Šāda decentralizētas uzņemšanas prakse dažkārt veicina nomaļo teritoriju apdzīvošanu, jo īpaši kalnu apgabalos, kur migranti palīdz saglabāt saimniecisko darbību un pakalpojumu nodrošināšanu (sākot ar skolām), mazinot iedzīvotāju skaita sarukšanas risku šajos apgabalos. Jebkurā gadījumā, lai nodrošinātu šo pasākumu panākumus, tie būtu jāpapildina ar nodarbinātības un mājokļu politiku. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Šādās situācijās sociālās ekonomikas uzņēmumi var veidot tīklu ar tradicionālās uzņēmējdarbības vidi, nodrošinot migrantu piekļuvi darba tirgum, izmantojot apmācību un prakses, kas īpaši izstrādātas šim mērķim (23). |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Šajā sakarā kooperatīvo uzņēmumu izveidotajam modelim pētniecības aprindās tika pievērsta vislielākā uzmanība, jo tika padziļināti pētīta kooperatīvu loma attiecībā uz migrantiem. Šajos sociālās ekonomikas uzņēmumos līdzdalības dimensija ir nozīmīga saistībā ar drošību un aizsardzību brīdī, kad veidojas saimnieciskā darbība, jo šie uzņēmumi veicina iziešanu no neoficiālās ekonomikas un nelikumīgas nodarbinātības. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Starptautiskās Darba organizācijas veiktajā īpašajā analīzē ir apzinātas jomas, kurās kooperatīvu intervence pozitīvi ietekmē migrantu un bēgļu integrāciju: iekļaušana darba tirgū; aprūpe un palīdzības sniegšana; izglītība un apmācība; atbalsts ikdienas dzīvē un autonomijas nodrošināšanā; piekļuve tirgum; piekļuve finansējumam; juridiskā palīdzība un konsultēšana; palīdzība primārajās vajadzībās (24). |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Pirmajā un otrajā Sociālās ekonomikas uzņēmumu Eiropas dienā, ko Komiteja organizēja 2016. un 2017. gadā, aplūkotie atsevišķu gadījumu pētījumi liecināja par migrantu problēmai pievērsto uzmanību (25), uzsverot profesionālās apmācības kursus un integrācijas darba tirgū pasākumus, jo īpaši sievietēm – migrantēm paredzētos. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Arī Eiropas Komisija ir atzinusi sociālās ekonomikas uzņēmumu nozīmi migrācijas problēmas risināšanā, veltot 2016. gada Sociālo inovāciju konkursu idejām par bēgļu uzņemšanu un integrāciju (26). Komiteja sagaida, ka Komisijas uzmanība, kas veltīta migrācijas iniciatīvām, būs ilglaicīga un ka tās kļūs par prioritāti ES politikas noteikšanā. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Papildus svarīgajai lomai, kas saistīta ar iekļaušanu darba tirgū, izglītību, apmācību un palīdzību, daudzi sociālās ekonomikas uzņēmumi darbojas arī projektu jomā, lai daudziem migrantiem nodrošinātu mājokļu pieejamību, jo īpaši bēgļiem un patvēruma meklētājiem. Šis nekustamā īpašuma pārvaldības modelis, ko īsteno sociālās ekonomikas uzņēmumi, ir sasniedzis nozīmīgu ekonomisku dimensiju tādās valstīs kā Itālija, kur integrācijas projektiem ir pieejami tūkstošiem nekustamā īpašuma vienību, kas bieži vien sekmē arī marginalizētu kvartālu vai zonu pārveidi. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | Visbeidzot, sociālās ekonomikas uzņēmumi un pilsoniskā sabiedrība kopumā īsteno izšķirošu rīcību attiecībā uz piekļuvi aprūpei un veselības aizsardzībai, tādējādi ievērojami samazinot grūtības piekļūt ārstēšanai. Komiteja prasa, lai dalībvalstis migrantiem nodrošina pilnīgu piekļuvi veselības aprūpes sistēmām un sociālajiem pakalpojumiem, viņus nediskriminējot saistībā ar viņu statusu. |
| --- | --- |

4.24.

5.   Citi apsvērumi, ko sniegusi EESK pastāvīgā izpētes grupa “Sociālās ekonomikas uzņēmumi”

| 5.1. | Sociālās ekonomikas uzņēmumiem ir īpaša nosliece un izpratne, lai iesaistītos aprūpes darba nozarēs, kultūras un vides resursu pārvaldībā, sadarbīgās ekonomikas un aprites ekonomikas darbībās. Šie uzņēmumi var būt vērtīgs sabiedrotais, lai popularizētu Eiropas attīstības modeļa “ekoloģiskās pārejas” rīcībpolitikas, un minētajās darbības jomās piedāvāt būtiskas jaunas nodarbinātības iespējas. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Sociālās ekonomikas uzņēmumi atbalsta un veicina cilvēku vēlmi sākt uzņēmējdarbību, kā arī sekmē cilvēku piekļuvi saimnieciskajai darbībai neatkarīgi no tā, vai viņiem ir sākumkapitāls darbības uzsākšanai. Tas jo īpaši attiecas uz kooperatīviem uzņēmumiem, tādēļ būtu lietderīgi un svarīgi attīstības sadarbības programmās, ko Eiropas Savienība īsteno jaunattīstības valstīs, ieviest sociālās ekonomikas uzņēmumus veicinošus pasākumus. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Ņemot vērā pierādījumus, kas apliecina sociālās ekonomikas uzņēmumu nozīmi migrantu integrācijā darba tirgū un sociālās iekļaušanas veicināšanā, dalībvalstis būtu jāmudina ieviest darbvietu radīšanas stimulus, kas būtu pieejami sociālās ekonomikas uzņēmumiem, kuri darbojas iekļaujošas nodarbinātības jomā. Šie stimuli varētu būt spēkā divus gadus pēc starptautiskās aizsardzības saņēmēja statusa atzīšanas. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Jāņem vērā, ka tuvākajos gados noteikti palielināsies to migrantu skaits, kuru pārvietošanos izraisa nopietnu klimata pārmaiņu sekas, kas rada pārtuksnešošanās, bada un vides katastrofu pieaugumu. Šis process liks pārskatīt mākslīgo un diskriminējošo dalījumu starp bēgļiem, patvēruma meklētājiem un ekonomiskajiem migrantiem, vismaz gadījumos, kad šie migranti mēģina izbēgt no bada un vides katastrofām. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Tāpēc, visbeidzot, ir jāturpina veicināt ilgtspējīgu attīstību un ekoloģisku pāreju, kas varētu arī pozitīvi ietekmēt ekonomiku, un optimāli jāizmanto ieguldījums, kuru var dot sociālās ekonomikas uzņēmumi izaugsmes, iekļautības un labklājības veicināšanā, kā tas ir uzsvērts nesenajos Komitejas atzinumos (27). |
| --- | --- |

5.5.

Briselē, 2018. gada 23. maijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  Par sociālās ekonomikas uzņēmumu lomu skatīt arī OV C 117, 26.4.2000., 52. lpp.

1

(2)  EESK ieguldījums Eiropas Komisijas 2018. gada darba programmā, it īpaši 24.6. un turpmākie punkti.

2

EESK ieguldījums Eiropas Komisijas 2018. gada darba programmā

(3)  “Progresa ziņojums par Eiropas programmu migrācijas jomā”.

3

(4)  OV C 318, 23.12.2009., 22. lpp.

4

(5)  Daudzos gadījumos šīs darbības ģimenes ietvaros būtu bijis jāveic gandrīz vienīgi sievietēm uz sieviešu līdzdalības darba tirgū rēķina.

5

(6)  OV C 24, 28.1.2012., 1. lpp.

6

(7)  https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N17/002/18/PDF/N1700218.pdf?OpenElement

7

(8)  Eurostat dati – “Rapporto sulla protezione internazionale”(“Ziņojums par starptautisko aizsardzību”), ko izstrādājusi ANCI, Caritas italiana, Cittalia, fonds Fondazione Migrantes, SPRAR centrālais dienests sadarbībā ar UNHCR, skatīt arī http://ec.europa.eu/eurostat/web/asylum-and-managed-migration/data/main-tables.

8

Eurostat

Rapporto sulla protezione internazionale”

ANCI

Caritas italiana

Cittalia

Fondazione Migrantes

SPRAR

UNHCR

(9)  https://www.eesc.europa.eu/en/policies/policy-areas/migration-and-asylum/opinions

9

(10)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

10

(11)  Report of the Special Representative on Migration of the Secretary General of UN, 2017. gada 3. februāris.

11

Report of the Special Representative on Migration of the Secretary General of UN

(12)  http://www.consilium.europa.eu/lv/press/press-releases/2017/11/18/2018-eu-budget-agreement-reached/

12

(13)  UNHCR 2003, Framework for durable solutions for refugees and persons of concern, maijs, Ženēva.

13

UNHCR

Framework for durable solutions for refugees and persons of concern

(14)  OV C 129, 11.4.2018., 11. lpp.

14

(15)  OV C 75, 10.3.2017., 75. lpp.

15

(16)  http://www.santegidio.org/pageID/11676/Corridoi-umanitari.html

16

(17)  OV C 351, 15.11.2012., 16. lpp.

17

(18)  OV C 345, 13.10.2017., 15. lpp.

18

(19)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas platformas izveidi sadarbības uzlabošanai nedeklarēta darba novēršanā un atturēšanā no tā (COM(2014) 221 final); OV C 161, 6.6.2013., 14. lpp.; OV C 125, 21.4.2017., 1. lpp.

19

(20)  Corsi M., De Angelis M., Frigeri D., darba dokuments The determinants of entrepreneurship for migrants in Italy. Do Italian migrants become entrepreneurs by “opportunity” or through “necessity”? Skatiet arī SDO, Cooperatives and the world of work No. 2, “Cooperating out of isolation: domestic workers’ cooperatives”.

20

Corsi M., De Angelis M., Frigeri D.

The determinants of entrepreneurship for migrants in Italy. Do Italian migrants become entrepreneurs by “opportunity” or through “necessity”?

Cooperatives and the world of work No. 2

Cooperating out of isolation: domestic workers’ cooperatives”

(21)  OV C 351, 15.11.2012., 16. lpp.

21

(22)  http://www.interno.gov.it/it/notizie/carta-buona-accoglienza-nuovo-modello-integrazione

22

(23)  Iekšējās izstrādes, konsorcijs “Veneto Insieme”. Plašāku informāciju skatīt http://venetoinsieme.it/.

23

Veneto Insieme”

(24)  Literature review “Cooperatives and Refugees”, SDO, 2016. g. (nav publicēts).

24

Literature review “Cooperatives and Refugees”

(25)  Jo īpaši projekts Okus Doma 2016. gadā un projekts Solidarity Salt 2017. gadā (sk. arī https://www.eesc.europa.eu/en/agenda/our-events/events/2nd-european-day-social-economy-enterprises).

25

Okus Doma

Solidarity Salt

(26)  http://ec.europa.eu/growth/content/4-social-innovators-win-%E2%82%AC200000-2016-european-social-innovation-competition-0_en, skatīt arī: http://eusic-2016.challenges.org/how-is-europe-supporting-the-integration-of-refugees-and-migrants/

26

(27)  Atzinums “Veicināt nevalstisko dalībnieku pasākumus klimata jomā” (OV C 227, 28.6.2018., 35. lpp.) un atzinums “Jauni ilgtspējīgi ekonomikas modeļi” (OV C 81, 2.3.2018., 57. lpp.).

27

---

| 10.8.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 283/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 283/9

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Virzība uz ES un Mercosur valstu asociācijas nolīguma noslēgšanu”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2018/C 283/02)

| Ziņotājs: | Josep PUXEU ROCAMORA |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Mário SOARES |

Ziņotājs:

Josep PUXEU ROCAMORA

Līdzziņotājs:

Mário SOARES

| Pilnsapulces lēmums | 15.2.2018. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 29. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| | |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ārējo attiecību specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 26.4.2018. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.5.2018. |
| Plenārsesija Nr. | 535 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 185/3/7 |

Pilnsapulces lēmums

15.2.2018.

Juridiskais pamats

Reglamenta 29. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ārējo attiecību specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

26.4.2018.

Pieņemts plenārsesijā

23.5.2018.

Plenārsesija Nr.

535

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

185/3/7

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK uzskata, ka pārāk ieilgušo sarunu par efektīvu Mercosur un ES asociācijas nolīgumu pabeigšana būtu ļoti noderīga abām pusēm, jo asociācijas līguma parakstīšana ES dotu nozīmīgas priekšrocības, īpaši vidējā termiņā un ilgtermiņā, piemēram, Eiropas piekļuvi tirgum ar gandrīz 300 miljoniem iedzīvotāju. Savukārt Mercosur varētu dažādot savu ekonomiku, radīt pievienoto vērtību eksportam, kā arī piekļūt tirgum, kurā ir 500 miljoni iedzīvotāju. Panāktā asociācijas nolīguma pamatā jābūt pārredzamam līdzdalības dialogam. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Abu kontinentu nozīmīgāko ieinteresēto personu pieprasītā nolīguma noslēgšanu varētu stimulēt pašreizējais starptautiskais stāvoklis, iedzīvotāju mazāka ticība tam, ka globalizācija dod labumu visiem, protekcionisma pieaugums tirdzniecībā, ieviešot jaunus tarifu šķēršļus, un divpusējas sarunas daudzpusēju sarunu vietā. Brexit ir svarīgs faktors, kas ir jāņem vērā sarunās. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta ziņojumu “Jauns pamats ES attiecībām ar Latīņameriku”, kā arī EĀDD sagatavoto paziņojumu, kurā pārskatītas stratēģiskās attiecības ar Latīņameriku EĀDD globālās ārpolitikas stratēģijas ietvaros. Šīs iniciatīvas, kas uzsver ES stratēģisko interesi par Latīņameriku un liecina, ka abu reģionu attiecībām jābūt plašākām par tirdzniecības attiecībām, laika ziņā sakrīt ar citām iniciatīvām, ko izvirzījusi pilsoniskā sabiedrība (1), akadēmiskie centri un ideju laboratorijas (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK uzskata, ka šādu nolīgumu iespējams noslēgt tikai tādā gadījumā, ja tas ir līdzsvarots, abpusēji izdevīgs vidējā termiņā un ilgtermiņā, un netiek “upurēta” neviena konkrēta nozare (piemēram, lauksaimniecība vai rūpniecība), reģions vai valsts. Asociācijas nolīgumu nekādā gadījumā nevar noslēgt uz neapmierinošu sarunu pamata. Ņemot vērā visus jautājumus saistībā ar sadarbību un politisko dialogu (tie ir divi no trim svarīgākajiem asociācijas nolīguma pīlāriem), EESK aicina sarunu puses apliecināt lielāku politisko gribu, kas nepieciešama nolīguma noslēgšanai, un darīt visu, lai pārvarētu domstarpības, kuras patlaban skar tirdzniecības sadaļu, ņemot vērā atsevišķu sarunās iekļauto nozaru sensiblos aspektus un šajā nolūkā izmantojot asimetrijas atzīšanu, saskaņoto jautājumu uzraudzību, atbalsta un kompensācijas pasākumus, izņēmumu noteikšanu, attīstības plānus visvairāk ietekmēto nozaru atbalstam, ieguldījumu veicināšanu, inovācijas politiku, kā arī kompensācijas, pārejas un pielāgošanās klauzulas. Turklāt visām ES politikām vajadzētu būt iesaistītām atbalsta un citos pasākumos. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzskata, ka plašās digitālās pārmaiņas abos Atlantijas okeāna krastos varētu būt spēcīgs virzītājspēks, lai pilnībā izmantotu ES un Mercosur parakstītā AN potenciālu. Aplūkojot jomas, uz kurām šo pārmaiņu ietekme varētu būt labvēlīga, būtu jāapsver globālo vērtības ķēžu nostiprināšana starp ES un Mercosur, jo patlaban tās ir ļoti vājas. Asociācijas nolīguma noslēgšana būtu svarīga arī visam, kas attiecas uz infrastruktūras, tostarp starpsavienojumu, izbūvi, atjaunojamo energoresursu attīstību un it īpaši uz telekomunikāciju nozari līdz ar 5G ieviešanu ES un Latīņamerikā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Jebkurā gadījumā EESK aicina sarunās iesaistītās puses un jo īpaši ES izvērtēt milzīgos zaudējumus, kas abām pusēm radīsies politiskā un ekonomiskā ziņā un neizmantoto iespēju dēļ, ja vienošanās par nolīgumu netiks panākta vai ja nolīgums būs nelīdzsvarots. Lai novērtētu nolīguma nenoslēgšanas zaudējumus, protams, ir jāņem vērā ne tikai Mercosur valstis, bet Latīņamerikas valstis kopumā, un it īpaši Klusā okeāna valstu alianses (3) dalībvalstis, jo šī alianse ir kļuvusi par vienu no galvenajiem elementiem Latīņamerikas reģionālās integrācijas procesā, kas ir Eiropas uzmanības lokā. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK uzskata, ka asociācijas nolīgumam ir jābūt visaptverošam un tajā jāiekļauj visi ES un Mercosur attiecību aspekti. Jāņem vērā arī nesen parakstītie brīvās tirdzniecības nolīgumi ar Kanādu un Japānu. Tāpēc ir svarīgi pārvarēt faktiskos šķēršļus, ar kuriem saskaras uzņēmumi, šajā nolūkā saskaņojot tiesību aktus, kā arī to radītās sekas, kas saistītas ar nekomerciāliem šķēršļiem. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Asociācijas nolīgumā jāiekļauj sociālā, nodarbinātības un vides dimensija, un tā jāņem vērā visās nolīguma sadaļās. Tai būtu jānodrošina, ka ekonomiskie sakari saskan ar nolīgumā izvirzītajiem mērķiem vides un sociālajā jomā un nav pārkāpti noteikumi un garantijas, kas regulē ilgtspējīgu attīstību (4). Vajadzētu arī uzsvērt pārtikas nodrošinājuma nozīmīgumu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK uzskata, ka ikvienā asociācijas nolīgumā jāuzsver un jāaizsargā fitosanitārās normas (SPS), lai nodrošinātu patērētāju un ražotāju aizsardzību saistībā ar taisnīgu tirdzniecību. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK uzskata, ka asociācijas nolīgumam ir jābūt aktīvam instrumentam, kas veicinātu sociālo dialogu un SDO pamatkonvenciju ievērošanu, it īpaši to konvenciju ievērošanu, kuras attiecas uz pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un ir ietvertas 1998. gada Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Šajā sakarā EESK aicina iekļaut nolīgumā pastiprinātu sadaļu par sociālajiem un nodarbinātības jautājumiem, lai risinātu ar darbu saistītus jautājumus un veicinātu darba devēju un darba ņēmēju dialogu, kas varētu sekmēt lielāku sociālo kohēziju. Šajā sadaļā būtu jāatzīst ar darbu saistītie dokumenti, ko abas puses jau pieņēmušas, proti, ES Pamattiesību harta un Mercosur Deklarācija par sociālajiem un nodarbinātības jautājumiem. Tādējādi asociācijas nolīgums garantēs, ka nebūs iespējams izmantot darbības, ar kurām tiek pārkāpti darba principi un tiesības, lai radītu likumīgas salīdzinošas priekšrocības kādai no pusēm vai starptautiskajā tirdzniecībā. Šajā nolūkā nolīgumā būtu jāiekļauj mehānismi, kas nodrošinātu tā izpildi. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK prasa, lai Mercosur Ekonomikas un sociālo lietu konsultatīvais forums (el Foro Consultivo Económico-Social del Mercosur – FCES) un Komiteja – abu reģionu pilsoniskās sabiedrības pārstāvības iestādes – tiktu iesaistītas sarunu procesā, asociācijas nolīguma ietekmes novērtējumā un attiecīgo priekšlikumu izstrādē (EESK uzskata, ka a priori ir noteikti jāizvērtē iespējamā asociācijas nolīguma ietekme un jāizstrādā mehānismi, kas a posteriori ļauj pārbaudīt nolīgumā ietverto noteikumu īstenošanu un turpmāko attīstību), kā arī īpašas nolīguma sadaļas izstrādē attiecībā uz sociālo, darba un vides dimensiju. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK arī aicina izveidot pilsoniskās sabiedrības apvienoto uzraudzības komiteju, kurā darbotos EESK un FCES. Tai:






  — | jābūt konsultatīvai struktūrai, |
| --- | --- | --- |

1.12.

—

jābūt konsultatīvai struktūrai,

| — | vienlīdzīgi un līdzsvaroti jāpārstāv visas trīs interešu jomas, kuras ir pārstāvētas abās iestādēs, |
| --- | --- |

—

vienlīdzīgi un līdzsvaroti jāpārstāv visas trīs interešu jomas, kuras ir pārstāvētas abās iestādēs,

| — | jāpauž viedoklis par visām asociācijas nolīgumā ietvertajām jomām (arī par tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļu), |
| --- | --- |

—

jāpauž viedoklis par visām asociācijas nolīgumā ietvertajām jomām (arī par tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļu),

| — | jābūt atzītai par vienu no dalībniekiem tiešā dialogā ar citām asociācijas nolīguma ietvaros izveidotajām kopīgajām struktūrām un |
| --- | --- |

—

jābūt atzītai par vienu no dalībniekiem tiešā dialogā ar citām asociācijas nolīguma ietvaros izveidotajām kopīgajām struktūrām un

| — | jāsniedz atzinums pēc minēto struktūru pieprasījuma un jādod iespēja paust viedokli pēc pašas iniciatīvas, izstrādāt savu reglamentu un saņemt funkciju veikšanai pienācīgu finansējumu no attiecīgajām politiskajām iestādēm. |
| --- | --- |

—

jāsniedz atzinums pēc minēto struktūru pieprasījuma un jādod iespēja paust viedokli pēc pašas iniciatīvas, izstrādāt savu reglamentu un saņemt funkciju veikšanai pienācīgu finansējumu no attiecīgajām politiskajām iestādēm.

| 1.13. | EESK uzskata, ka nav vajadzīga un lietderīga pilsoniskās sabiedrības divkārša pārstāvība, viena – asociācijas nolīguma vispārējā kontekstā un otra – sadaļā par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību. Šajā sakarā EESK uzskata, ka asociācijas nolīgums ir viens veselums, kas attiecas uz visām abu pušu valstīm. EESK mudina sarunu dalībniekus ņemt vērā pieredzi, kas gūta saistībā ar citiem asociācijas nolīgumiem (5), kuros izveidotas katras puses pilsoniskās sabiedrības vietējās konsultantu grupas (VKG), taču šajos nolīgumos tās nav atzītas par sarunu dalībniekiem. Šā modeļa ierobežojumi nepārprotami liecina, ka nav lietderīgi veidot katrā Mercosur valstī VKG netiešai pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai asociācijas nolīgumā. Vēl jo vairāk tāpēc, ka abas puses jau ir izveidojušas neatkarīgas un līdzsvarotas un reprezentatīvas konsultatīvas iestādes, kuras spēj pildīt savus pienākumus asociācijas nolīguma ietvaros. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Ievads

| 2.1. | Mercosur valstu kopējā platība ir 12 800 000 km2, iedzīvotāju skaits 293 miljoni un blīvums 22,9 iedz./km2. Mercosur ir sestā lielākā pasaules ekonomika, bloka IKP sasniedz divus triljonus dolāru. Turklāt divas Mercosur dalībvalstis – Argentīna un Brazīlija – ir pilntiesīgi G-20 grupas biedri. Tas, ka G-20 grupu 2018. gadā vadīs Argentīna, liecina par reģiona pieaugošo nozīmi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ES un Mercosur uzsāka sarunas par asociācijas nolīgumu pēc starpreģionu sadarbības pamatnolīguma parakstīšanas 1995. gada decembrī. Tā kā pusēm bija domstarpības attiecībā uz lauksaimnieciskās ražošanas modeļiem un to ietekmi uz tirgu, izpratni par protekcionismu rūpniecības un pakalpojumu nozarē ES un Mercosur valstīs, šo grūtību dēļ 2004. gadā sarunas tika pārtrauktas – galvenokārt tāpēc, ka puses gaidīja Dohas sarunu kārtas rezultātus. Latīņamerikas, Karību jūras reģiona valstu un Eiropas Savienības 2010. gada augstākā līmeņa sanāksmē tika nolemts atsākt sarunas. Iespējas noslēgt nolīgumu līdz gada beigām bija cerīgas, taču politiskā orientācija, ko Mercosur valstu valdības noteica attiecībā uz reģionālo integrāciju un bloka attiecībām ar ES, sarunas atkal tika iesaldētas, lai gan 2013. gadā pēc Brazīlijas valdības nostājas maiņas tās varēja atsākt. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ņemot vērā dažādus apdraudējumus pārstāvības demokrātijai un brīvību pilnīgai īstenošanai abos Atlantijas okeāna krastos, EESK norāda, ka ES un Mercosur asociācijas nolīgums būtu spēcīgs stimuls demokrātijas vērtībām, principiem un politiskajām pamatnostādnēm valstu un starptautiskajā līmenī. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tā kā Apvienotās Karalistes un ES sarunām var būt mainīga ietekme uz asociācijas nolīgumu, EESK uzskata, ka arī šie jautājumi būtu jāskata dinamiski, ņemot vērā turpmākās iespējamās sekas (6). |
| --- | --- |

2.4.

3.   ES un Mercosur asociācijas nolīguma stratēģiskās sastāvdaļas

| 3.1. | Asociācijas nolīguma ar Mercosur parakstīšanai būtu jāiekļaujas Eiropas ārpolitikā attiecībām ar Latīņamerikas valstīm, kuras pamatā ir īpašas abu reģionu attiecības, kas ļoti atšķiras no ES attiecībām ar pārējiem pasaules reģioniem. Neraugoties uz pašreizējām lielajām grūtībām (reģiona sadrumstalotība), attiecību stiprināšana ar Latīņameriku dotu labumu ES, tāpat kā attiecību ar ES stiprināšana dotu labumu Latīņamerikai. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ir nepieciešama stingra politiskā griba izstrādāt un sekmēt asociācijas nolīgumu, kas būtu ne tikai brīvās tirdzniecības līgums, bet arī un jo īpaši visaptverošs stratēģisks nolīgums, kas abu pušu ekonomikas un sociālās jomas dalībniekiem ilgtermiņā sniegtu priekšrocības tādās jomās kā attīstība, drošība, migrācijas procesi un vides izaicinājumi. Šāda griba ir vajadzīga arī tādēļ, lai izmantotu visus pašreizējos mehānismus, lai gūtu labumu no abu reģionu atšķirībām, mazinātu tirdzniecības liberalizācijas negatīvo ietekmi uz atsevišķām nozarēm, paātrinātu Mercosur integrācijas tempu un noteiktu sociālo līdzdalību un pārredzamību par galvenajiem kritērijiem abu reģionu attiecībās. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Asociācijas nolīgums ir lieliska iespēja virzībā uz vispārīgu stratēģisko mērķu īstenošanu kopīgās interesēs. Nolīgums būtu līdzeklis, kā saglabāt starptautisku politisku un ekonomisku klātbūtni apstākļos, kad ekonomika un politika pārvietojas no Atlantijas okeāna reģiona uz Klusā okeāna reģionu. Izņemot nolīgumus, kas noslēgti Latīņamerikas Integrācijas asociācijas (ALADI) ietvaros, Mercosur nav brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) ne ar ASV, ne ar Āzijas ietekmīgajām lielvalstīm. Tā ir viena no atšķirībām salīdzinājumā ar Klusā okeāna valstu aliansi. Ārpus Latīņamerikas Mercosur noslēdzis dažāda veida nolīgumus ar Dienvidāfriku, Indiju, Pakistānu, Turciju un Maroku un BTN ar Ēģipti, Palestīniešu pašpārvaldi un Izraēlu. Savukārt ES noslēgusi vairāk nekā 50 tirdzniecības nolīgumu ar citām pasaules valstīm. Latīņamerikas un Karību jūras reģionā ar Meksiku, Čīli, Centrālameriku, Peru, Kolumbiju, Ekvadoru un Cariforum. Galu galā ES un Mercosur asociācijas nolīguma rezultātā izveidotos divu reģionu bloks, kuram būtu liela un konkrēta ietekme jaunajā starptautiskajā sistēmā. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Pašreizējā protekcionisma izplatīšanās pasaulē būtiski ietekmē starptautisko ekonomiku. Noslēdzot asociācijas nolīgumu, ES un Mercosur varētu stiprināt Atlantijas okeāna reģionu un raidīt signālu, ka ir arī citas iespējas veidot tirdzniecības attiecības un veicināt tautu un reģionu progresu. Šādi jaunas paaudzes brīvās tirdzniecības nolīgumi, kuros ņemtas vērā iedzīvotāju bažas zaudēt darbu, ienākumus un drošību ir labākā atbilde pieaugošajam protekcionismam un riskam, kas saistīts ar tādu tirdzniecības politiku, kurā iedzīvotāji atstāti bez aizsardzības. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Kaut arī Mercosur nav nolīguma ar Ķīnu, tās klātbūtne reģionā pēdējos gados ir ievērojami pieaugusi. Ķīnas klātbūtne galvenokārt vērojama Argentīnā un Brazīlijā. Par to liecina ne tikai Ķīnas tirdzniecības apjoms ar minētajām valstīm, bet arī ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) pieaugums un finansiālais atbalsts infrastruktūras attīstīšanai. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Ar asociācijas nolīguma parakstīšanu Mercosur kļūtu par stratēģisku ES partneri, lai īstenotu Eiropas mērķi, proti, veicināt vides aizsardzību pasaulē. Vide patlaban ir viena no jomām, kurai nopietni pievērsušās valstis, iedzīvotāji un daudzpusējā sistēma. ES ir vadošā loma videi draudzīgas politikas un tehnoloģijas jomā. Dabas resursi ir viena no galvenajām Mercosur priekšrocībām, bet šis reģions ir arī viens no tiem, kurus visvairāk apdraud klimata pārmaiņas. Tādēļ īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai pārskatītu un vidējā termiņā izskaustu intensīvas lauksaimniecības un lopkopības metodes, kuras nav ilgtspējīgas. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Lai atbalsts minētajam mērķim būtu pietiekams, asociācijas nolīgumā būtu jāiekļauj nozīmīga sadaļa par enerģētiku, vidi, klimata pārmaiņām, zinātni, tehnoloģiju un inovāciju. Šiem jautājumiem vajadzētu būt prioritāriem attīstības sadarbības jomā. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.4. | Svarīgi ir arī ņemt vērā pieredzi, kas gūta pašreizējās attiecībās ar citām reģiona valstīm. Tas ļaus veidot stabilu pamatu un atbilstīgu vidi, lai Eiropas un vietējās saistības ilgtspējīgi izvērstu visu potenciālu bagātības, nodarbinātības un labklājības veicināšanai. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Sarunu sensiblie aspekti

| 4.1. | ES un Mercosur nolīguma radītās priekšrocības neaizēno ar sarunām saistītās grūtības, kuras var apkopot piecos punktos: i) sarežģītā sarunu darba kārtība attiecībā uz tirdzniecības, rūpniecības un pakalpojumu jautājumiem nolīgumā; ii) abu pušu iespējamā nelīdzsvarotība lauksaimniecības nozarē; iii) strukturālās nepilnības Mercosur integrācijā, kas ierobežo brīvo tirdzniecību; iv) asociācijas nolīguma sociālā un vides sadaļa; v) pušu nevienādā politiskā griba vienoties par nolīgumu un vēlme apspriest visus iespējamos kompensējošo mehānismu izmantošanas veidus gan nolīguma ietvaros, gan ārpus tā, lai varētu panākt vienošanos. Visi minētie aspekti ir analizēti šajā atzinumā, bet analīze nav izsmeļoša, un tā balstīta uz šobrīd pieejamiem dokumentiem. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Pēc tik ilgām sarunām ir noskaidrotas ar tirdzniecību saistītās grūtības. No ES viedokļa raugoties, tās galvenokārt saistītas ar Mercosur pārtikas lauksaimniecības nozari. Konkrētāk, bažas rada negatīvā ietekme uz cukura, liellopu, putnu gaļas un cūkgaļas ražošanu, augļu un dārzeņu audzēšanu. Bažas saistītas arī ar protekcionismu rūpniecībā (automobiļu un ķīmisko produktu, piemēram, etanola, ražošanā) un dažu pārstrādātu lauksaimniecības produktu jomā (tostarp vīnu), risku saistībā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības noteikumu neievērošanu, salīdzinoši zemu pārtikas nekaitīguma un vides aizsardzības prasību ievērošanas līmeni un pārredzamības trūkumu publiskā iepirkuma līgumos. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Savienībai ir būtiski svarīgi, lai tiktu ievēroti ražošanas standarti, kas noteikti patērētāju un ražotāju interesēs. Jautājumi saistībā ar pārtikas nodrošinājumu, vides aizsardzību un dzīvnieku labturību (arī ir barošanas metodes) jāizskata, pamatojoties uz skaidru savstarpības principu. Asociācijas nolīgumā ir nepārprotami jāietver jautājumi par augu aizsardzības un dzīvnieku veselības līdzekļu izmantošanu un to izmantošanas noteikumu ievērošanu. Turklāt visā abu pušu tirdzniecībā ir jāievieš efektīvas un salīdzināmas pārbaudes sistēmas ražošanas procesos, bet lopkopības produktiem – pārvadāšanas un kaušanas procesos. Šajā sakarā sadaļai par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu ievērošanu ir būtiska nozīme, lai aizsargātu daudzu gadu laikā uzkrāto Eiropas kopējo mantojumu un cīnītos pret nosaukumu atdarināšanu un krāpšanu. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Produkcijai, kurai noteiktas kvotas, t. i., cukuram, etanolam, liellopu gaļai, būtu jāpiemēro pastāvīga un apstiprināta uzraudzības sistēma, lai varētu pieņemt kompensējošus pasākumus būtisku izmaiņu gadījumā un nepieļautu, ka vietējie ražotāji pārtrauc ražošanas darbību. Attiecībā uz augļiem un dārzeņiem – ja netiek aizsargāts ievešanas cenu mehānisms, tad būtu jāizveido tirgus darbības novērošanas centrs, lai aizsargātu abu pušu ražošanas intereses; būtu jāizveido darba grupas, kas apmainītos ar prognozēm un informāciju par faktoriem, kas traucē tirgus darbību. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.2. | Savukārt Mercosur galveno uzmanību pievērš lauksaimniecībai. ES bažas būtu mazākas, ja puses vienotos par vienādu vides, pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku labturības u. c. standartu ievērošanu gan Eiropas produkcijai, gan ražojumiem, kurus importē no Mercosur. Būtu jāpanāk, ka asociācijas nolīgums nepalielina pārtikas atkarību nevienai no pusēm un ka tajā ir paredzēti instrumenti, kas vajadzīgi, lai izskaustu lauksaimniecības modeļus, kuri nav pietiekami ilgtspējīgi, pastāvīgi ņemot vērā patērētāju intereses. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Par rūpniecības ražojumiem, kuriem šķēršļu ir mazāk, šķiet, ka ir iespējams panākt vienošanos, kā tas bija, piemēram, ES un Dienvidkorejas nolīgumā par automobiļu rūpniecību. Visbeidzot, tādi jautājumi kā, piemēram, intelektuālais īpašums, ir īpaši sensibli atsevišķām Mercosur valstīm, piemēram, Brazīlijai, un tajos varētu ietvert pielāgošanās vai pārejas klauzulas, pamatojoties uz PTO noteikumiem. Šajā sakarā EESK uzskata, ka līdz ar citām iniciatīvām varētu izstrādāt ar rūpniecisko īpašumu saistītu programmu, kas sekmētu tehnoloģiju pārnesi un palīdzētu ieviest ES un Mercosur valstīs spēkā esošu patentu sistēmu ar iespēju to izmantot visā Latīņamerikas reģionā. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Asociācijas nolīgumu var apgrūtināt Mercosur strukturālās nepilnības. Galvenos ierobežojumus rada nepietiekamā starpsavienojumu infrastruktūra un reģionālo pievienotās vērtības veidošanas ķēžu zemais integrācijas līmenis teritorijā, kas ir trīs reizes lielāka par ES. Ierobežojošs faktors ir arī nelielais reģionālās tirdzniecības apjoms un ārpusreģionālās tirdzniecības pārsvars, nepilnīga muitas savienība, nepietiekama makroekonomikas politikas koordinācija un reģionālo iestāžu stabilitātes trūkums. Kā piemēru var minēt, ka Mercosur nav pārvalstiskas tiesas, kuras spriedumi valdībām būtu obligāti izpildāmi, un ka strīdu mierīgas atrisināšanas sistēma nav pietiekami efektīva. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Lai gan 2010. gadā pieņemts jaunais Mercosur Kopīgais muitas kodekss, tas vēl nav stājies spēkā, tāpēc joprojām tiek piemērots kopējais ārējais tarifs. Mercosur drīzāk ir brīvās tirdzniecības zona nekā muitas savienība. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.5. | Tomēr pašreizējās sarunas ar Mercosur bloku, kurā ir četras valstis (Argentīna, Brazīlija, Paragvaja un Urugvaja), Eiropai ir jāvērtē kā ļoti pozitīva iespēja. Iespējamā bloka paplašināšanās, pievienojoties jaunām valstīm, vēl vairāk sarežģītu sarunu nosacījumus. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK atbalsta daudzpusējas tiesu izveidi ieguldījumu strīdu izšķiršanai (7) un Mercosur valstu, kā arī asociēto valstu pievienošanos šai iniciatīvai, lai nodrošinātu lielāku juridisko noteiktību investoriem gan no Latīņamerikas, gan no Eiropas. Mēs arī uzskatām, ka priekšnoteikums turpmākajai iespējamai dalībai ESAO ir nolīgumus ar ES efektīva īstenošana un izpilde un juridiskās noteiktības apstākļu radīšana, un pilnīga likumības ievērošana visiem ekonomikas un sociālās jomas dalībniekiem abos Atlantijas okeāna krastos. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Asociācijas nolīguma potenciāls un iespējas

| 5.1. | Asociācijas nolīgums, par ko notiek ES un Mercosur sarunas, nav tikai brīvās tirdzniecības nolīgums, jo tajā tiek aplūkoti divi papildu aspekti, proti, politiskais dialogs un sadarbība. Saskaroties ar daudzpusējo attiecību apdraudējumu, protekcionisma pieaugumu un tirdzniecības karu draudiem, šis ir atbilstīgs brīdis, lai ES apliecinātu savu stratēģisko atbalstu gan Latīņamerikai kopumā, gan, konkrēti, Mercosur, un pienācīgi izmantotu pašreizējās iespējas. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Ņemot vērā teritoriju, iedzīvotāju skaitu un pašreizējo tirdzniecības apjomu, kas pārsniedz 84 miljardus EUR gadā, ES un Mercosur asociācijas nolīguma noslēgšana dotu iespēju nostiprināt abu bloku lomu starptautiskajā arēnā un izveidot plašu ekonomiskās integrācijas zonu, kas sniegtu ieguvumus abām pusēm un radītu pozitīvu ārējo ietekmi, tostarp arī uz pārējām Latīņamerikas valstīm. Tāpēc asociācijas nolīgumam ar Mercosur ir jābūt nolīgumam, kas ir izdevīgs abām pusēm. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ES ekonomika ir pasaulē pirmajā vietā, bet Mercosur – sestajā vietā. Mercosur valstis ir sākušas dažādot savu ekonomiku, kuras būtiska sastāvdaļa ir pārtikas lauksaimniecība, bet attīstās arī rūpniecības bāze ar ievērojamiem enerģētikas un tehnoloģiju resursiem. Ekonomikas dažādošanas centieni, it īpaši saistībā ar lielākas pievienotās vērtības piešķiršanu Mercosur eksporta precēm, paver lieliskas iespējas Eiropas uzņēmumiem, īpaši tehnoloģiju un pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | No 2012. gada līdz 2016. gadam tikai Paragvaja saglabāja savu izaugsmes tempu 8,4 % apmērā, bet izaugsmes temps Argentīnā (1,4 %) un Urugvajā (2,9 %) palēninājās. Brazīlijā izaugsme samazinājās (-1,4 %). Tomēr Argentīnā un Brazīlijā jau ir vērojamas atlabšanas pazīmes, un vidēja termiņa prognozes atkal ir labvēlīgas. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Svarīgs un vērā ņemams aspekts ir juridiskā noteiktība četrās Mercosur valstīs, pat ja to vēl var uzlabot. Abām pusēm arvien lielākas bažas rada korupcija. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Reģionālā tirgus nozīme gan kvalitatīvā, gan kvantitatīvā ziņā ievērojami atšķiras atkarībā no Mercosur dalībvalstu lieluma. Relatīvā izteiksmē vērojams, ka mazāko valstu tirdzniecības apjoms ar Eiropu ir proporcionāli lielāks. 2015. gadā ES piesaistīja vairāk nekā 40 % no Paragvajas tirdzniecības apjoma, gandrīz 30 % Urugvajas tirdzniecības apjoma un gandrīz vienu ceturtdaļu Argentīnas tirdzniecības apjoma, taču Brazīlijas tirdzniecības apjoms ar ES bija nepilni 10 %. Šie skaitļi ir līdzīgi gan eksportā, gan importā. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Ārvalstu tiešie ieguldījumi (ĀTI) ir viena no ES klātbūtnes Mercosur reģionā stiprajām pusēm, un šajā reģionā ES ĀTI pārsniedz Ķīnas, Indijas un Krievijas ieguldījumu kopsummu (8). Eiropas tirdzniecībai ar Mercosur valstīm ir liels izaugsmes potenciāls, neraugoties uz Ķīnas eksporta un importa pieaugumu. Tomēr ir jāņem vērā Mercosur pārmērīgā atkarība no izejvielu eksporta uz Ķīnu. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Pēdējos gados Mercosur valstīs ir palielinājusies Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu klātbūtne, un daži Mercosur uzņēmumi sāk piekļūt Eiropas tirgum. Asociācijas nolīgums starp ES un Mercosur būtu lieliska iespēja Eiropas MVU palielināt savu klātbūtni un aktivitāti šajā reģionā. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.8.1. | ES galvenokārt eksportē gatavus izstrādājumus, ražošanas līdzekļus, transporta iekārtas un ķīmiskos produktus, bet importē pārtikas un enerģētikas produktus. Tādēļ asociācijas nolīguma parakstīšanai būtu ārkārtīgi liela nozīme labklājības radīšanā, ja vien uzņēmējiem, darba ņēmējiem un visai sabiedrībai būs iespēja izmantot tā radītās priekšrocības, it īpaši, ja tas spētu radīt telpu ieguldījumiem prioritāri jaunos darbības veidos, kas pamatojas uz intensīvu zināšanu izmantošanu un kvalitatīvām darbvietām, lai veicinātu mazo un vidējo uzņēmumu izveidi, radot darbvietas tīklos, un sekmētu inovāciju ieviešanu un jauno tehnoloģiju demokratizāciju, veicinot to masveidīgumu, it īpaši informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā (IKT). Darbvietu radīšanu varētu veicināt ieguldījumi tehnoloģijās un abu reģionu tirdzniecības apjoma palielināšanās, ja tam būs radīti nepieciešamie nosacījumi. |
| --- | --- |

5.8.1.

| 5.8.2. | Turklāt ir arī īpaši faktori, kas nodrošinātu nolīgumam ne tikai ekonomiskās perspektīvas, bet būtiski sekmētu arī ilgtspējīgu attīstību: veidojot iekļaujošas un videi draudzīgas infrastruktūras, kas veicina piekļuvi pamatpakalpojumiem jaunajā pilsētu attīstības satvarā un sekmē teritoriālo kohēziju; piesaistot ieguldījumus inženierijā un tehnoloģijās, kas mazina globālo sasilšanu, kā arī izmantojot ilgtspējīgus energoresursus, dažādojot to veidus un izmantojot netradicionālus atjaunojamos avotus, un pārņemot Eiropas uzņēmumu pieredzi šajā jomā, lai virzītos pretī zaļajai ekonomikai. |
| --- | --- |

5.8.2.

| 5.8.3. | Efektīvs asociācijas nolīgums varētu veicināt ekonomisko un sociālo labklājību abos reģionos, ja ir radīti tam labvēlīgi apstākļi, un noteikti ietekmētu darbvietu radīšanu, ko sekmētu, piemēram:






  — | jaunas iespējas uzņēmumiem darboties netradicionālās nozarēs, tādās kā jaunās tehnoloģijas, zaļā ekonomika un sociālie tīkli, |
| --- | --- | --- |

5.8.3.

—

jaunas iespējas uzņēmumiem darboties netradicionālās nozarēs, tādās kā jaunās tehnoloģijas, zaļā ekonomika un sociālie tīkli,

| — | tradicionālo tirgu paplašināšanai telekomunikāciju, autobūves, farmācijas, elektroenerģijas un banku nozarēs, |
| --- | --- |

—

tradicionālo tirgu paplašināšanai telekomunikāciju, autobūves, farmācijas, elektroenerģijas un banku nozarēs,

| — | jaunu tirgu atvēršanai MVU, |
| --- | --- |

—

jaunu tirgu atvēršanai MVU,

| — | apgādei ar dabas resursiem un pārtikas produktiem, vienlaikus palīdzot saglabāt bioloģisko daudzveidību un vides ilgtspēju, un |
| --- | --- |

—

apgādei ar dabas resursiem un pārtikas produktiem, vienlaikus palīdzot saglabāt bioloģisko daudzveidību un vides ilgtspēju, un

| — | sociālas, demokrātiskas un solidāras ekonomikas veicināšanai, kas ļauj uzlabot sociālekonomisko struktūru, legalizēt ēnu ekonomiku. |
| --- | --- |

—

sociālas, demokrātiskas un solidāras ekonomikas veicināšanai, kas ļauj uzlabot sociālekonomisko struktūru, legalizēt ēnu ekonomiku.

| 5.9. | Asociācijas nolīgums ar Mercosur dotu iespēju ES nostiprināt saimnieciskās un ģeopolitiskās saiknes ar stratēģiski nozīmīgu partneri. Ja šo divu reģionu nolīgumu noslēgtu nekavējoties, tas būtu pirmais liela mēroga nolīgums, ko parakstītu Mercosur, un tas ļautu ES apsteigt citus starptautiskos konkurentus, piemēram, ASV, Ķīnu vai pat Indiju, Krieviju un Dienvidkoreju. Turklāt asociācijas nolīgums nostiprinātu stratēģisko partnerību ar Brazīliju (izņemot tirdzniecības jautājumus). Šai valstij ir īpaša nozīme starptautiskajā ģeopolitikā. Šis AN pastiprinātu Eiropas klātbūtni Latīņamerikā, reģionā ar ievērojamām energoresursu, pārtikas un ūdens rezervēm. Šie resursi ir būtiski svarīgi 21. gadsimtā. Asociācijas nolīgums varētu stiprināt Atlantijas okeāna reģiona un Klusā okeāna reģiona ekonomisko un ģeopolitisko saikni. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Asociācijas nolīgums ar ES būtu izdevīgs Mercosur arī no stratēģiskā viedokļa. No vienas puses, tas ļautu blokam nostiprināt savu reģionālo pozīciju un veicinātu tā centienus tuvoties Klusā okeāna valstu aliansei, bet no otras – uzlabotu tā spējas panākt starptautiska līmeņa vienošanās un ļautu novērst dažas Mercosur valstu (un Latīņamerikas kopumā) neatbilstības to tirdzniecības un finanšu attiecībās ar citiem starptautiskiem konkurentiem. Mercosur gūtu labumu no tehnoloģiju, zinātnes un izglītības sasniegumu nodošanas un daudzpusējās attiecībās iegūtu ietekmīgu partneri tajos jautājumos, kas bloka valstis ietekmē visvairāk, piemēram, klimata pārmaiņas, ilgtspējīga attīstība vai cīņa pret globālajiem apdraudējumiem. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | EESK atzinīgi vērtē pušu politisko gribu sadarbības jomā un mudina puses efektīvi izmantot pašreizējos finanšu instrumentus, lai veidotu ciešāku sadarbību šādās jomās:






  — | izglītība, apmācība un studentu apmaiņa (ES un Mercosur Erasmus), |
| --- | --- | --- |

5.11.

—

izglītība, apmācība un studentu apmaiņa (ES un Mercosur Erasmus),

| — | augstskolu, publisko pētniecības centru un uzņēmumu sadarbība pētniecības, attīstības un inovācijas jomā, par prioritāti izvirzot tehnoloģiju pārnesi, |
| --- | --- |

—

augstskolu, publisko pētniecības centru un uzņēmumu sadarbība pētniecības, attīstības un inovācijas jomā, par prioritāti izvirzot tehnoloģiju pārnesi,

| — | ilgtspējīgas uzņēmējdarbības un attīstības projekti un |
| --- | --- |

—

ilgtspējīgas uzņēmējdarbības un attīstības projekti un

| — | sociālā kohēzija: nabadzības un nevienlīdzības apkarošana. |
| --- | --- |

—

sociālā kohēzija: nabadzības un nevienlīdzības apkarošana.

6.   Pilsoniskā sabiedrība un asociācijas nolīgums (9)

| 6.1. | EESK uzskata, ka starpreģionālais elements asociācijas nolīguma saturā ir būtisks un īpašs šo sarunu aspekts, kā arī atskaites punkts politiskajiem un ekonomiskajiem sakariem pasaulē, kas kļūst aizvien globālāka. Tā kā EESK ir pārliecināta, ka dialogs ar ES ārpolitikas sarunu partneru pilsonisko sabiedrību ir lietderīgs, Komiteja jau vairāk nekā 20 gadus strādā ar Mercosur organizācijām, gan uzraugot sarunas, gan uzturot pastāvīgu un strukturētu dialogu, kas veicina savstarpēju sapratni un nodrošina kritisku, bet konstruktīvu atbalstu attiecībām starp abiem reģioniem. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EESK uzskata, ka ES un Mercosur attiecību bilance ir pārliecinoši pozitīva. Šīs attiecības, kurām jau ir ilga vēsture, balstītas uz stabilām vēstures, kultūras un valodu saiknēm un tiecas padziļināt reģionālo integrāciju, kopīgi risināt kopējās problēmas, ko rada globalizācija, un saglabāt nesaraujamo saikni starp sociālo kohēziju un ekonomikas attīstību. Pilsoniskās sabiedrības abās pusēs ir izveidojušas noturīgu attiecību tīklu, un šīs attiecības savukārt ir uzlabojušas koordināciju katrā jomā (uzņēmējdarbībā, arodbiedrībās, trešajā sektorā). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Pēdējos gados šis darbs ir izpelnījies atzīšanu, ES sarunu pusei vienprātīgi atzīstot nepieciešamību pēc tādu noteikumu iekļaušanas katrā nolīgumā, kuri paredz pilsoniskās sabiedrības līdzdalību, sasaistot to ar ilgtspējīgas attīstības veicināšanu (10). EESK atzinīgi vērtē šo virzību, bet pauž nožēlu, ka pašreiz spēkā esošajos nolīgumos pilsoniskajai sabiedrībai ir ierobežota loma. Patiešām, ir izveidotas vietējās konsultantu grupas (VKG) katrai pusei (un katrai parakstītājai valstij ārpus ES, kad runa ir par kādu reģionu), taču nolīgumos nav paredzēta oficiāla iespēja šīm vietējām konsultantu grupām sadarboties. Vēl lielāka problēma ir tā, ka partnervalstu vietējo konsultantu grupu izveide ir atkarīga vienīgi no attiecīgo valstu valdības gribas, un tas ir radījis nozaru nelīdzsvarotību, nepietiekamu pārstāvību, kā arī nepietiekamu neatkarību no attiecīgo valstu valdībām, kā arī šo valdību intereses trūkumu vai noraidošu attieksmi saistībā ar minēto grupu izveidi. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | EESK iebilst pret iespēju, ka sarunas par asociācijas nolīgumu ar Mercosur atkal noris, izmantojot līdzdalības shēmu, kuras pamatā ir VKG modelis. |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.4. | EESK atkārtoti norāda, ka Mercosur, tāpat kā ES, jau ir izveidota līdzdalības un konsultācijām ar pilsonisko sabiedrību paredzēta struktūra, proti, Mercosur Ekonomikas un sociālo lietu konsultatīvais forums (FCES). Tajā līdzsvaroti pārstāvēta ekonomikas un nodarbinātības nozare un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Tās dalībnieki regulāri tiekas un pauž kopīgu nostāju reģiona politiskajām iestādēm. Atbalstot FCES jau kopš tā izveides, EESK mērķis ir uzsvērt, cik svarīgi ir stiprināt šo struktūru, kas ir būtisks reģiona sociālās un ekonomiskās integrācijas faktors. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EESK atkārtoti apstiprina pārredzamības un līdzdalības principu nozīmi gan sarunu procesā, gan asociācijas nolīguma īstenošanā, lai ar efektīva procesa palīdzību vairotu uzticību iestādēm, nodrošinātu leģitimizāciju un pilsoniskās sabiedrības iesaisti sarunās, kas to tieši ietekmē. Tādēļ Komiteja pauž nožēlu par pārredzamības trūkumu sarunās, kurās nav izmantots labs modelis, kas iepriekš piemērots sarunās par brīvās tirdzniecības nolīgumu ar ASV, un aicina sistemātiski sniegt būtisku un noderīgu informāciju visu sarunās iesaistīto pušu pilsoniskajai sabiedrībai, īpaši Mercosur valstīs. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Saskaņā ar EESK un FCES kopīgo nostāju un pirms 2004. gada sarunās panākto vienošanos, ka abām iestādēm asociācijas nolīgumā būs kopīgas pilnvaras, Komiteja aicina izveidot pilsoniskās sabiedrības apvienoto konsultatīvo komiteju (AKK). AKK:






  — | nodrošina EESK un FCES līdzsvarotu pārstāvību, |
| --- | --- | --- |

6.6.

—

nodrošina EESK un FCES līdzsvarotu pārstāvību,

| — | tajā līdzsvaroti pārstāvētas trīs nozares (ekonomika, nodarbinātība, citas organizācijas), |
| --- | --- |

—

tajā līdzsvaroti pārstāvētas trīs nozares (ekonomika, nodarbinātība, citas organizācijas),

| — | jānodrošina obligātas konsultatīvas funkcijas visās asociācijas nolīguma jomās, tostarp tirdzniecības jomā un ilgtspējīgas attīstības uzraudzības jomā, |
| --- | --- |

—

jānodrošina obligātas konsultatīvas funkcijas visās asociācijas nolīguma jomās, tostarp tirdzniecības jomā un ilgtspējīgas attīstības uzraudzības jomā,

| — | savlaicīgi jābūt pieejamai atjauninātai abu pušu informācijai par asociācijas nolīguma ietekmi, |
| --- | --- |

—

savlaicīgi jābūt pieejamai atjauninātai abu pušu informācijai par asociācijas nolīguma ietekmi,

| — | jānodrošina spējas iesaistīties dialogā ar citām asociācijas nolīguma apvienotajām struktūrām (asociācijas padome, asociācijas komiteja, kopīga parlamentāra struktūra tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļām), |
| --- | --- |

—

jānodrošina spējas iesaistīties dialogā ar citām asociācijas nolīguma apvienotajām struktūrām (asociācijas padome, asociācijas komiteja, kopīga parlamentāra struktūra tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļām),

| — | saņem atzinuma pieprasījumus no minētajām struktūrām, bet var sagatavot atzinumu arī pēc pašas iniciatīvas, |
| --- | --- |

—

saņem atzinuma pieprasījumus no minētajām struktūrām, bet var sagatavot atzinumu arī pēc pašas iniciatīvas,

| — | izstrādā savu reglamentu, |
| --- | --- |

—

izstrādā savu reglamentu,

| — | saņem pienācīgu finansējumu no attiecīgajām politiskajām institūcijām, lai pildītu savus pienākumus (11). |
| --- | --- |

—

saņem pienācīgu finansējumu no attiecīgajām politiskajām institūcijām, lai pildītu savus pienākumus (11).

| 6.7. | Šāda apvienotā uzraudzības komiteja varētu vieglāk atrisināt konfliktus, kuri rastos pēc AN noslēgšanas, un novērst iespējamo strupceļu. Proti, izmantojot to struktūru pieeju, kas pārstāvētas līdzīgos nolīgumos, apvienotajai uzraudzības komitejai būtu jāuzrauga ietekme, kādu asociācijas nolīgums radīs cilvēktiesību, darba, sociālo un vides tiesību uzlabošanas jomā (nepieļaujot sociālā vai vides dempinga rašanos, piemēram, nolūkā iegūt tirdzniecības priekšrocības), un tas, vai puses stingri ievēro starptautiskos nolīgumus un konvencijas, kurus tās ir parakstījušas (12). Pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuras būs pārstāvētas apvienotajā uzraudzības komitejā, pēc savas būtības ir vispiemērotākās, lai nodrošinātu to, ka asociācijas nolīgums sniedz labumu visām pusēm, un lai īstenotu vai veicinātu saziņu ar ieinteresētajiem dalībniekiem. Šajā nolūkā AKK jābūt iespējai nosūtīt tās rīcībā esošo informāciju par konkrētiem gadījumiem, kā arī ieteikumus asociācijas nolīguma kopīgajām struktūrām, lai saņemtu atbildi no tām. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | EESK uzskata, ka asociācijas nolīgumā jāiekļauj sociālā dimensija, kas sniegtos tālāk par tirdzniecību un kuras galvenais mērķis būtu palielināt sociālo kohēziju. Jo īpaši jāņem vērā nolīguma ietekme uz nodarbinātību, vietējo iedzīvotāju un visnelabvēlīgākajā situācijā esošo personu interešu aizsardzību, cilvēktiesību veicināšanu un ievērošanu, vides aizsardzību, kā arī uz imigrantu un darba ņēmēju tiesībām kopumā, patērētāju aizsardzību un sociālās ekonomikas veicināšanu. Tādēļ tajā būtu jāiekļauj pušu apņemšanās piemērot Starptautiskās Darba organizācijas pamatkonvencijas, lai darba pamatprincipu un pamattiesību pārkāpšana neradītu salīdzinošas priekšrocības starptautiskajā tirdzniecībā vai netiktu izmantota, lai tādas iegūtu. Asociācijas nolīgumā būtu jāiekļauj arī sociālajiem un nodarbinātības jautājumiem veltīta sadaļa, lai risinātu ar darbu saistītus jautājumus un veicinātu dialogu starp darba devējiem un darba ņēmējiem. Tas varētu būt instruments, ar kura palīdzību nolīgums veicinātu kvalitatīvu darbvietu radīšanu, uzlabotu darba ņēmēju sociālos apstākļus un sniegtu ievērojamu ieguldījumu taisnīgākā bagātību sadalē. |
| --- | --- |

6.8.

Briselē, 2018. gada 23. maijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  Pašiniciatīvas atzinums “ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopienas (CELAC) stratēģisko attiecību jaunie apstākļi un pilsoniskās sabiedrības nozīme” (OV C 434, 15.12.2017., 23. lpp.).

1

CELAC

(2)  Ziņojums “Kāpēc Latīņamerika ir svarīga?”, izstrādājis Elkano Karaliskais institūts.

2

(3)  Klusā okeāna valstu alianse ir reģionāla integrācijas iniciatīva, kurā iesaistījušās četras dalībvalstis: Čīle, Kolumbija, Meksika un Peru; tai vēlas pievienoties divas oficiālās kandidātvalstis: Kostarika un Panama.

3

(4)  Kā ieteikts EESK atzinumā par tematu “Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļas ES brīvās tirdzniecības nolīgumos” (OV C 227, 28.6.2018., 27. lpp.).

4

(5)  Centrālamerika, Ukraina, Gruzija un Moldova.

5

(6)  Novērtējums par Brexit ekonomisko ietekmi 27 ES dalībvalstīs, P/A/IMCO/2016, 2017. gada 13. marts, PE 595.374 LV.

6

Brexit

P/A/IMCO/2016, 2017. gada 13. marts, PE 595.374 LV

(7)  REX/501 “Daudzpusējā ieguldījumu tiesa” (patlaban tiek izstrādāts).

7

(8)  ES ārvalstu tiešie ieguldījumi Mercosur 2016. gadā bija 447 700 miljoni EUR, pārsniedzot ES ĀTI Krievijā (162 000 miljoni EUR), Ķīnā (177 700 miljoni EUR) un Indijā (72 900 miljoni EUR). Avots: Eurostat.

8

Mercosur

Eurostat

(9)  Sk. arī EESK iepriekšējos priekšlikumus, kas ietverti tās atzinumos OV C 347, 18.12.2010., 48. lpp., OV C 248, 25.8.2011., 55. lpp., un OV C 434, 15.12.2017., 23. lpp., kā arī galīgās deklarācijas, kas pieņemtas ES un CELAC (Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopiena) pilsoniskās sabiedrības sanāksmēs, kuras notiek reizi divos gados.

9

CELAC

(10)  Šādi noteikumi, vairāk vai mazāk detalizēti, jau ir ietverti nolīgumos ar Centrālameriku, Kolumbiju/Peru/Ekvadoru, Čīli un Cariforum, un tie tiks ietverti pārskatītajā nolīgumā ar Meksiku.

10

Cariforum

(11)  Šajā sakarā skatīt kopīgo paziņojumu, ko FCES un EESK iesniedza ES un Mercosur sarunu pusēm 23. februārī Asunsjonā (Paragvaja) notikušās sarunu kārtas laikā.

11

FCES

Mercosur

(12)  Kā piemērus var minēt ilgtspējīgas attīstības mērķus un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, Parīzes klimata nolīgumu, SDO pamatkonvencijas, deklarācijas, kuras piemēro cilvēktiesību jomā, starptautiskās konvencijas par bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu u. c.

12

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

EESK 535. plenārsesija – EESK 60. gadadiena, 23.5.2018.–24.5.2018.

| 10.8.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 283/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 283/19

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu

a) “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Preču tiesību aktu kopums. Stiprināt uzticēšanos vienotajam tirgum””

(COM(2017) 787 final)

b) “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz noteikumus un procedūras attiecībā uz Savienības saskaņošanas tiesību aktu par produktiem atbilstību un izpildi un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 305/2011, (ES) Nr. 528/2012, (ES) 2016/424, (ES) 2016/425, (ES) 2016/426 un (ES) 2017/1369 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/42/EK, 2009/48/EK, 2010/35/ES, 2013/29/ES, 2013/53/ES, 2014/28/ES, 2014/29/ES, 2014/30/ES, 2014/31/ES, 2014/32/ES, 2014/33/ES, 2014/34/ES, 2014/35/ES, 2014/53/ES, 2014/68/ES un 2014/90/ES”

(COM(2017) 795 final – 2017/0353 (COD))

c) “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par citā dalībvalstī likumīgi tirgotu preču savstarpēju atzīšanu”

(COM(2017) 796 final – 2017/0354 (COD))

(2018/C 283/03)

| Ziņotājs: | Jorge PEGADO LIZ |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Jorge PEGADO LIZ

| Apspriešanās | a) | Eiropas Komisija, 12.2.2018. |
| --- | --- | --- |

Apspriešanās

a)

Eiropas Komisija, 12.2.2018.

| b) | Padome, 31.1.2018.
  Eiropas Parlaments, 5.2.2018. |
| --- | --- |

b)

Padome, 31.1.2018.

Eiropas Parlaments, 5.2.2018.

| c) | Eiropas Parlaments, 5.2.2018.
  Padome, 6.2.2018. |
| --- | --- |

c)

Eiropas Parlaments, 5.2.2018.

Padome, 6.2.2018.

Juridiskais pamats

| a) | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| --- | --- |

a)

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

| b) | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants |
| --- | --- |

b)

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants

| c) | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants |
| --- | --- |

c)

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

27.4.2018.

Pieņemts plenārsesijā

23.5.2018.

Plenārsesija Nr.

535

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

184/2/5

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas paveikto milzīgo, vajadzīgo, sarežģīto un atbalstāmo darbu saistībā ar izskatāmo pasākumu kopumu, un pauž nožēlu vienīgi par pārāk lielo “elastību” vairākos noteikumos, kas nodrošina dalībvalstīm pārmērīgu rīcības brīvību un neļauj izmantot stingrākas kontroles iespējas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzskata, ka izskatāmajiem priekšlikumiem izvēlētie juridiskie pamati, kā arī to subsidiaritātes un proporcionalitātes novērtējums ir derīgi un ka izraudzītie juridiskie instrumenti ir vispiemērotākie, lai sasniegtu izvirzītos mērķus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komiteja ar neizpratni konstatē, ka Komisija nav skaidri norādījusi, kas noticis ar 2013. gada priekšlikumu regulai par ražojumu uzraudzību, jo ir zināms, ka tas nav pieņemšanas procesā un ka atsevišķi tā noteikumi pārklājas ar izskatāmā priekšlikuma noteikumiem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komisija arī nepaskaidro, kāpēc tās priekšlikumus nepapildina jauns regulējums par produktu vispārējo drošību, kas garantētu, ka visiem produktiem neatkarīgi no to īpašībām piemēro atjauninātu un efektīvāku regulējumu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Turklāt EESK uzskata, ka pašreizējā priekšlikumā būtu jāparedz noteikums, kas pastiprinātu dalībvalstu pienākumu veikt tirgus uzraudzību, jo īpaši pienākumu iesniegt Komisijai ceturkšņa ziņojumus par veiktajām darbībām un pārbaudēm. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK vēlas uzsvērt, ka vispārīgajos tirgus uzraudzības principos ir obligāti jāiekļauj piesardzības princips, lai tas būtu galvenais saistīto lēmumu elements visos gadījumos, kad ir pamats domāt, ka ir jāaizsargā patērētājs un vide – pat tad, ja nav pārliecinošu zinātnisku pierādījumu par to, ka produkts var kaut kādā veidā apdraudēt patērētāju vai vidi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Tā kā nav nevienas atsauces uz piesardzības principu, EESK uzsver, ka ir jāprecizē, ka pierādīšanas pienākums vienmēr ir ekonomikas dalībniekiem, lai viņi nevarētu uzstāt, ka iestādēm ir jāparāda, ka produkts nav drošs vai rada kādu citu apdraudējumu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK uzskata, ka prioritāri ir jāparedz ne tikai tas, ka Eiropas Komisijai ir pienākums iesniegt periodiskus ziņojumus par RAPEX sistēmu (ātrās ziņošanas sistēma par bīstamiem pārtikas produktiem), bet arī tas, ka patērētājiem, uzņēmumiem un tos pārstāvošajām organizācijām ir pieejama plašāka informācija nekā sabiedrībai. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK arī uzskata, ka šai regulai vajadzētu būt tiesību aktam, kurā apkopoti visi ar ES ātrās ziņošanas sistēmu saistītie noteikumi, to skaitā definīcija, kontaktpunkti, informācijas apmaiņas kārtība un procedūras, ārējās struktūras, kuras var iesaistīties šajā mehānismā, tostarp patērētāju aizsardzības organizācijas, kā arī paziņošanas noteikumi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Turklāt EESK uzsver, ka ir jānostiprina Eiropas kopējā muitas stratēģija, lai nodrošinātu materiālo resursu un cilvēkresursu optimālu izmantošanu nolūkā ieviest izskatāmajā priekšlikumā paredzētos pasākumus, un šajā saistībā iesaka pastiprināt nolīgumus par savstarpējo palīdzību ar visiem tirdzniecības partneriem, tostarp ar PTO un saistībā ar nesen noslēgtajiem partnerības nolīgumiem ar Japānu un Kanādu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komiteja arī uzsver, ka ir vajadzīga tālejoša politika, kas dalībvalstīm ļauj sadarboties informācijas apmaiņas jomā, lai būtu iespējams ātrāk reaģēt gadījumos, kad preces lietošanas laikā ir radušās smagas nevēlamas sekas. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Attiecībā uz ES veikto novērtējumu par produktiem, kuri ir pārbaudīti tās teritorijā un uz kuriem attiecas saskaņošanas tiesību akti, EESK skatījumā ir ļoti svarīgi, lai Eiropas Komisijai, neskarot valstu iestāžu īpašās kompetences jomas, būtu pilnvaras novērtēt dalībvalstu īstenotos pasākumus saistībā ar saskaņošanas politiku. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Turklāt EESK uzskata, ka izskatāmajā priekšlikumā būtu jāņem vērā jautājums par uzraudzību tirgū, kurā tirdzniecība notiek ar tiešsaistes platformu starpniecību, kā arī jāizvērtē jauni riski patērētājiem, kuri izmanto internetam pieslēgtas ierīces (Internet-connected Devices). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Visbeidzot, EESK aicina iekļaut noteikumus, ar kuriem paredzēts izveidot Eiropas datubāzi par miesas bojājumiem, kas ietvertu visu veidu traumas, un šādas Eiropas mēroga datubāzes izveides nolūkā iesaka paredzēt juridisku pamatu, saskaņā ar kuru Komisija sniegtu atbalstu datu vākšanas koordinācijai dalībvalstīs un šādas datubāzes efektīvai darbībai. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Nobeigumā EESK iesaka Komisijai ņemt vērā šā atzinuma sadaļā “Īpašas piezīmes” izklāstītos ieteikumus un attiecīgi grozīt atsevišķus pantus Komisijas ierosinātajos dokumentos. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Preču tiesību aktu kopuma mērķi

2.1.   
  Vispārīgie mērķi

| 2.1.1. | Preču tiesību aktu kopuma galveno vispārīgo mērķi Komisija noteikusi paziņojumā (1), kas ir šīs iniciatīvas pirmais elements, proti, nodrošināt “visiem iesaistītajiem – plašai sabiedrībai, darba ņēmējiem, patērētājiem, uzņēmumiem un iestādēm – (..), ka viņi var darboties un iegādāties drošus produktus pārredzamā un godīgā vidē, kur noteikumi ir vienādi piemērojami visiem”. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Šajā nolūkā Komisija uzskata, ka vajadzēs nekavējoties novērst divas strukturālās nepilnības, kas joprojām pastāv vienotajā preču tirgū, lai tas varētu izmantot visu savu potenciālu un iegūt patērētāju, uzņēmumu un publiskās pārvaldes iestāžu uzticību. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Pirmā nepilnība ir saistīta ar ES saskaņoto noteikumu faktisko īstenošanu produktu drošības jomā. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Otrā nepilnība attiecas uz produktiem, kuriem nepiemēro vai tikai daļēji piemēro ES saskaņotos noteikumus produktu drošības jomā. Šādus produktus var uzskatīt par drošiem un sabiedrības interesēm atbilstošiem vienā dalībvalstī, bet tiem var būt apgrūtināta piekļuve citas dalībvalsts tirgum. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Lai novērstu abas minētās nepilnības, Komisija ir ierosinājusi priekšlikumu, kuru veido divas likumdošanas iniciatīvas, ko papildina vairāki citi pasākumi. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.5.1. | Pirmās likumdošanas iniciatīvas mērķis ir nostiprināt produktiem piemērojamo ES noteikumu ievērošanu un izpildi, savukārt otrās iniciatīvas mērķis ir reorganizēt un veicināt savstarpējās atzīšanas principa piemērošanu vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

2.1.5.1.

| 2.1.5.2. | Papildu pasākumi ir šādi:






  a) | ziņojums par Direktīvas (ES) 2015/1535, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā, darbību no 2014. līdz 2015. gadam (2); |
| --- | --- | --- |

2.1.5.2.

a)

ziņojums par Direktīvas (ES) 2015/1535, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā, darbību no 2014. līdz 2015. gadam (2);

| b) | ziņojums par Regulas (EK) Nr. 765/2008 īstenošanu (3). |
| --- | --- |

b)

ziņojums par Regulas (EK) Nr. 765/2008 īstenošanu (3).

2.2.   
  Konkrētie mērķi

| 2.2.1. | Iniciatīvās izvirzīti šādi konkrētie mērķi: |
| --- | --- |

2.2.1.

| a) | Priekšlikums par atbilstību |
| --- | --- |

a)

Priekšlikums par atbilstību

| 2.2.2. | Attiecībā uz pirmo likumdošanas iniciatīvu, proti, priekšlikumu regulai, ar ko paredz noteikumus un procedūras attiecībā uz Savienības saskaņošanas tiesību aktu par produktiem atbilstību un izpildi (4) (turpmāk – “priekšlikums par atbilstību”), mērķis ir radīt uzticību ES noteikumu produktu jomā izpildei un šajā nolūkā:






  a) | pārdomāti nodrošināt noteikumu faktisku izpildi vienotā tirgū bez robežām; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

a)

pārdomāti nodrošināt noteikumu faktisku izpildi vienotā tirgū bez robežām;

| b) | un nodrošināt tiesību aktu izpildi pie ārējām robežām. |
| --- | --- |

b)

un nodrošināt tiesību aktu izpildi pie ārējām robežām.

| 2.2.3. | Galvenie konkrētie mērķi ir šādi:






  a) | konsolidēt pašreizējo tirgus uzraudzības darbību regulējumu; |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

a)

konsolidēt pašreizējo tirgus uzraudzības darbību regulējumu;

| b) | mudināt vairāku dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādes īstenot kopīgas darbības; |
| --- | --- |

b)

mudināt vairāku dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādes īstenot kopīgas darbības;

| c) | uzlabot informācijas apmaiņu un veicināt tirgus uzraudzības programmu koordināciju; |
| --- | --- |

c)

uzlabot informācijas apmaiņu un veicināt tirgus uzraudzības programmu koordināciju;

| d) | izveidot spēcīgāku satvaru kontroles darbībām attiecībā uz produktiem, ko ieved Savienības tirgū, un tirgus uzraudzības iestāžu un muitas dienestu labākai sadarbībai. |
| --- | --- |

d)

izveidot spēcīgāku satvaru kontroles darbībām attiecībā uz produktiem, ko ieved Savienības tirgū, un tirgus uzraudzības iestāžu un muitas dienestu labākai sadarbībai.

| b) | Priekšlikums par atzīšanu |
| --- | --- |

b)

Priekšlikums par atzīšanu

| 2.2.4. | Attiecībā uz otro likumdošanas iniciatīvu, proti, priekšlikumu regulai par citā dalībvalstī likumīgi tirgotu preču savstarpēju atzīšanu (5) (turpmāk – “priekšlikums par atzīšanu”), mērķis ir nodrošināt efektīvu un iedarbīgu savstarpējās atzīšanas principa piemērošanu un šajā nolūkā:






  a) | nodrošināt labu savstarpējās atzīšanas principa darbību; |
| --- | --- | --- |

2.2.4.

a)

nodrošināt labu savstarpējās atzīšanas principa darbību;

| b) | pastiprināt sadarbību un uzticību; |
| --- | --- |

b)

pastiprināt sadarbību un uzticību;

| c) | nodrošināt labu iekšējā tirgus darbību nesaskaņoto produktu jomā. |
| --- | --- |

c)

nodrošināt labu iekšējā tirgus darbību nesaskaņoto produktu jomā.

| 2.2.5. | Šā priekšlikuma galvenais konkrētais mērķis ir uzlabot savstarpējās atzīšanas darbību, ierosinot vairākus pasākumus nolūkā garantēt esošo no savstarpējās atzīšanas principa izrietošo tiesību un pienākumu ievērošanu, jo īpaši izmantojot šādus pasākumus:






  a) | savstarpējās atzīšanas darbības jomas precizēšana, skaidri nosakot, kad tā ir piemērojama; |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

a)

savstarpējās atzīšanas darbības jomas precizēšana, skaidri nosakot, kad tā ir piemērojama;

| b) | pašdeklarācijas ieviešana, lai būtu vieglāk parādīt produktu, kas jau tiek likumīgi tirgots, un problēmu risināšanas sistēmas ieviešana, lai izskatītu lēmumus, kuri liedz vai ierobežo piekļuvi tirgum; |
| --- | --- |

b)

pašdeklarācijas ieviešana, lai būtu vieglāk parādīt produktu, kas jau tiek likumīgi tirgots, un problēmu risināšanas sistēmas ieviešana, lai izskatītu lēmumus, kuri liedz vai ierobežo piekļuvi tirgum;

| c) | administratīvās sadarbības noteikšana un IT rīka ieviešana, kas ļauj uzlabot saziņu, sadarbību un uzticēšanos valstu iestāžu vidū un tādējādi sekmē savstarpējas atzīšanas darbību. |
| --- | --- |

c)

administratīvās sadarbības noteikšana un IT rīka ieviešana, kas ļauj uzlabot saziņu, sadarbību un uzticēšanos valstu iestāžu vidū un tādējādi sekmē savstarpējas atzīšanas darbību.

| c) | Papildu dokumenti |
| --- | --- |

c)

Papildu dokumenti

| 2.2.6. | Komisija papildus iesniedz divus ziņojumus, uz kuriem balstīti tās tiesību aktu priekšlikumi, proti: |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Komisijas ziņojums par Direktīvas (ES) 2015/1535 (jeb Pārredzamības direktīvas) darbību no 2014. līdz 2015. gadam (6), kura galvenie secinājumi ir šādi:






  a) | tā ir lietderīga pārredzamības, administratīvās sadarbības un vienotā tirgus tehnisko šķēršļu novēršanas līmenī – to apliecina ieinteresēto personu lielā interese par paziņošanas procedūru, kas ļauj noteikt jomas, kurās varētu būt iespējama saskaņošana ES līmenī; |
| --- | --- | --- |

2.2.7.

a)

tā ir lietderīga pārredzamības, administratīvās sadarbības un vienotā tirgus tehnisko šķēršļu novēršanas līmenī – to apliecina ieinteresēto personu lielā interese par paziņošanas procedūru, kas ļauj noteikt jomas, kurās varētu būt iespējama saskaņošana ES līmenī;

| b) | procedūras piemērošanu tomēr vēl var uzlabot, jo īpaši attiecībā uz atsevišķu dalībvalstu paziņojumu skaitu un to paziņošanas pienākumu ievērošanu; |
| --- | --- |

b)

procedūras piemērošanu tomēr vēl var uzlabot, jo īpaši attiecībā uz atsevišķu dalībvalstu paziņojumu skaitu un to paziņošanas pienākumu ievērošanu;

| c) | lielāks paziņojumu skaits un dalībvalstu aktīvāka dalība procedūrā veicinātu jaunu tehnisko šķēršļu novēršanu un sistēmisku problēmu konstatēšanu katrā dalībvalstī un Eiropas Savienībā kopumā; |
| --- | --- |

c)

lielāks paziņojumu skaits un dalībvalstu aktīvāka dalība procedūrā veicinātu jaunu tehnisko šķēršļu novēršanu un sistēmisku problēmu konstatēšanu katrā dalībvalstī un Eiropas Savienībā kopumā;

| d) | ir būtiski turpināt atbalstu direktīvai un nostiprināt tās piemērošanu, vienlaikus izveidojot stingrāku saikni ar uzraudzības politiku un likumdošanas darbībām, lai pilnībā sasniegtu tās mērķus. |
| --- | --- |

d)

ir būtiski turpināt atbalstu direktīvai un nostiprināt tās piemērošanu, vienlaikus izveidojot stingrāku saikni ar uzraudzības politiku un likumdošanas darbībām, lai pilnībā sasniegtu tās mērķus.

| 2.2.8. | Komisijas ziņojums par to, kā īsteno Regulu (EK) Nr. 765/2008 (7), ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību (“regula par atbilstību”) (COM(2017) 789 final), kura galvenie konstatējumi ir šādi:






  a) | ir nepieciešamas uzticamas un kompetentas atbilstības novērtēšanas struktūras, kuras pienācīgi veic savu darbu, pirms produktu laišanas tirdzniecībā pareizi novērtējot to atbilstību noteiktiem standartiem; |
| --- | --- | --- |

2.2.8.

a)

ir nepieciešamas uzticamas un kompetentas atbilstības novērtēšanas struktūras, kuras pienācīgi veic savu darbu, pirms produktu laišanas tirdzniecībā pareizi novērtējot to atbilstību noteiktiem standartiem;

| b) | tādēļ ES ir ieviesusi sistēmu šādu atbilstības novērtēšanas struktūru akreditācijai; |
| --- | --- |

b)

tādēļ ES ir ieviesusi sistēmu šādu atbilstības novērtēšanas struktūru akreditācijai;

| c) | Komisija uzskata, ka ES akreditācijas infrastruktūra, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 765/2008 (8), sniedz pievienoto vērtību ne tikai vienotajam tirgum, bet arī starptautiskajai tirdzniecībai; |
| --- | --- |

c)

Komisija uzskata, ka ES akreditācijas infrastruktūra, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 765/2008 (8), sniedz pievienoto vērtību ne tikai vienotajam tirgum, bet arī starptautiskajai tirdzniecībai;

| d) | akreditāciju plaši atbalsta ES ražošanas nozare un iestādes, kas ir atbildīgas par atbilstības novērtēšanu; |
| --- | --- |

d)

akreditāciju plaši atbalsta ES ražošanas nozare un iestādes, kas ir atbildīgas par atbilstības novērtēšanu;

| e) | tomēr uzdevums ir saglabāt visas akreditācijas sistēmas atbilstību jaunākajiem sasniegumiem un panākt, lai tā vienmēr tiktu piemērota vienlīdz stingri; |
| --- | --- |

e)

tomēr uzdevums ir saglabāt visas akreditācijas sistēmas atbilstību jaunākajiem sasniegumiem un panākt, lai tā vienmēr tiktu piemērota vienlīdz stingri;

| f) | ziņojumā arī apstiprināts, ka uzņēmumi vairāk apzinās no 2013. līdz 2017. gadam ieviestās produktu CE zīmes nozīmīgo lomu vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

f)

ziņojumā arī apstiprināts, ka uzņēmumi vairāk apzinās no 2013. līdz 2017. gadam ieviestās produktu CE zīmes nozīmīgo lomu vienotajā tirgū.

| d) | Ieteikuma tiesību pasākumi |
| --- | --- |

d)

Ieteikuma tiesību pasākumi

| 2.2.9. | Visbeidzot, Komisija, kaut arī neizklāsta to sīkāk, tomēr atzīst, ka vēl ir iespējas pašā pamatpaziņojumā paredzētiem ieteikuma tiesību pasākumiem, kuru mērķis būtu stiprināt uzticēšanos vienotajam tirgum, piemēram, izmantot esošos SOLVIT mehānismus vai pieņemt skaidru un nepārprotamu “vienotā tirgus klauzulu”, izstrādāt apmācību programmas mācībspēkiem savstarpējās atzīšanas jomā, rīkot ierēdņu apmaiņu u. c. (sk. iepriekš minētā paziņojuma pielikumu). |
| --- | --- |

2.2.9.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Jākonstatē, ka Komisija ir paveikusi milzīgu, vajadzīgu, sarežģītu un vērtīgu darbu, un tas vērtējams atzinīgi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tomēr tā pietiekami nepaskaidro, kas noticis ar 2013. gada priekšlikumu regulai par produktu uzraudzību, par kuru nav zināms, ka tas būtu īstenots, un kurš, šķiet, pārklājas ar izskatāmo priekšlikumu, kurā grozīti atsevišķi noteikumi, taču arī neapstiprina, ka iepriekšējais priekšlikums ir atsaukts. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | EESK uzskata, ka ir vajadzīga nepārprotama saikne starp Produktu vispārējās drošības direktīvu un izskatāmo priekšlikumu, lai tā darbības joma aptvertu ne tikai pielikumā minētos, bet visus produktus. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EESK skatījumā būtu svarīgi priekšlikumu papildināt ar jaunu regulējumu par produktu vispārējo drošību, kas garantētu, ka visiem produktiem neatkarīgi no to īpašībām piemēro atjauninātu un efektīvāku regulējumu. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | EESK joprojām uzskata, ka noteikumi par tirgus uzraudzību ir izkliedēti un bieži vien pārklājas, tādējādi radot neskaidrības starp uzraudzības noteikumiem un ekonomikas dalībnieku pienākumiem. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EESK pauž bažas, ka Komisija, ļaujot paralēli apspriest divus satura ziņā līdzīgus priekšlikumus, kuros tomēr ir atšķirīgi elementi, nepiedāvā šai problēmai piemērotu risinājumu. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.3. | Ņemot vērā pašreizējo satvaru, kas noteikts debatēm par priekšlikumu pasākumu kopumam produktu drošības un tirgus uzraudzības jomā, EESK uzskata, ka izskatāmajā priekšlikumā būtu jāparedz noteikums, kas pastiprinātu dalībvalstu pienākumu veikt tirgus uzraudzību, t. i., nosakot tam pienākumu iesniegt Komisijai ceturkšņa ziņojumus par to darbībām un pārbaudēm, tostarp attiecībā uz statistikas datiem un lēmumiem. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Turklāt informācija par iestāžu pārbaudes darbībām ir jāpublicē, piemēram, darbības pārskatos vai to tīmekļa vietnēs. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Turpretī EESK uzskata, ka derīgi ir priekšlikumiem izvēlētie juridiskie pamati, to subsidiaritātes un proporcionalitātes novērtējums un noteikto mērķu sasniegšanai piemērotāko juridisko instrumentu izvēle, un pauž nožēlu tikai par pārāk lielo “elastību”, kas, neskatoties uz regulu izmantošanu, joprojām paredzēta dažos priekšlikumu noteikumos, tādējādi sniedzot dalībvalstīm pārāk plašu rīcības brīvību un neizmantojot iespējas nodrošināt stingrāku kontroli, kas Eiropas Savienībai nodrošinātu dažus risinājumus, kas netika apstiprināti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK uzsver, ka vispārīgajos principos saistībā ar tirgus uzraudzību ir obligāti jāiekļauj piesardzības princips – būtisks saistīto lēmumu elements – visos gadījumos, kad ir pamats domāt, ka ir nepieciešama aizsardzība, pat tad, ja nav pārliecinošu zinātnisku pierādījumu par to, ka produkts var kaut kādā veidā apdraudēt patērētāju vai vidi. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | EESK kārtējo reizi norāda Komisijai, ka tā nav iekļāvusi nevienu atsauci uz šo piesardzības principu, un atgādina, ka dalībvalstu publiskās pārvaldes iestādes to pastāvīgi izmanto riska pārvaldības jomā un ka tā ir būtiska prasība visām iestādēm, kuras pieņem lēmumus par produkta izņemšanu vai neizņemšanu no tirgus. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Tā kā trūkst jebkādas atsauces uz piesardzības principu, EESK iesaka tomēr precizēt, ka pierādīšanas pienākums vienmēr ir uzņēmējiem, lai viņi nevarētu uzstāt, ka iestādēm ir jāparāda, ka produkts nav drošs vai rada jebkādu citu risku. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.7. | EESK atbalsta dalībvalstīm noteikto pienākumu vismaz reizi trijos gados noteikt vispārīgu tirgus uzraudzības stratēģiju. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Tomēr EESK uzskata, ka Eiropas Komisijai ir regulāri jāuzrauga iestāžu pieņemtie pasākumi. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.8. | EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, ka pastāv sistēma RAPEX (ātrās brīdināšanas sistēma bīstamu pārtikas preču jomā), kuras darbībai attiecībā uz informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm jābūt koordinētai un efektīvai, taču konstatē, ka pēdējos gados katru reizi, kad kāda dalībvalsts ir informējusi Komisiju par bīstama produkta radīto risku, ne patērētāji, ne arī pārstāvības organizācijas parasti nav saņēmušas informāciju no Komisijas vai iestādēm, izņemot gadījumus, kad pieņemti nepieciešamie pasākumi, t. i., atsaukšanas procedūras, kurās nepieciešama patērētāju rīcība; tas pats attiecas uz situācijām, kad kādas ES dalībvalsts publiskās pārvaldes iestāde ir vienojusies ar attiecīgo ekonomikas dalībnieku par produkta atsaukšanu, bet nav informējusi par to pārējās dalībvalstis, tādējādi bieži vien neievērojot piesardzības principu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.8.1. | EESK arī uzsver, ka šis mehānisms jāsaskaņo attiecībā uz gadījumiem, kad ražojums jāiznīcina, lai veicinātu patērētāju iesaisti un informēšanu par šādām situācijām. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Šajā sakarā un nepārkāpjot konfidencialitātes un komercnoslēpumu aizsardzības principu, EESK uzskata, ka prioritārs uzdevums ir ne tikai nodrošināt, ka Eiropas Komisija regulāri sagatavo ziņojumus par RAPEX sistēmu, bet arī to, ka patērētājiem, uzņēmumiem un viņus pārstāvošajām organizācijām būtu pieejama plašāka informācija nekā sabiedrībai, ņemot vērā grūtības, ar kurām bieži vien saskaras patērētāji, lai noskaidrotu un nolemtu, kā rīkoties pēc tam, kad ir atklāts, ka produkts nav drošs. |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | EESK arī uzskata, ka šai regulai vajadzētu būt tiesību aktam, kurā apkopoti visi ar ES ātrās ziņošanas sistēmu saistītie noteikumi, to skaitā definīcija, kontaktpunkti, informācijas apmaiņas kārtība un procedūras, ārējās struktūras, kuras var iesaistīties šajā mehānismā, tostarp patērētāju aizsardzības organizācijas, kā arī paziņošanas noteikumi. |
| --- | --- |

3.8.3.

| 3.9. | Turklāt EESK, kā tā jau iepriekš ir darījusi citos atzinumos, uzsver, ka ir jānostiprina Eiropas kopējā muitas stratēģija, lai nodrošinātu materiālo resursu un cilvēkresursu optimālu izmantošanu nolūkā ieviest priekšlikumā paredzētos pasākumus, tostarp izskatot jauno tehnoloģiju un inovācijas iespējas, pilnībā ievērojot iedzīvotāju personas datu konfidencialitāti un pievēršot īpašu uzmanību MVU un patērētājiem. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.9.1. | Šajā kontekstā EESK iesaka paplašināt savstarpējās palīdzības nolīgumus, ko ES slēdz ar saviem tirdzniecības partneriem, tostarp PTO, vai nesen noslēgtos nolīgumus ar Japānu un Kanādu. |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | EESK arī aicina risināt krāpniecības un viltošanas apkarošanas jautājumus, kas būtiski ietekmē produktu vispārējo drošību, jo īpaši attiecībā uz ES importētajiem produktiem. |
| --- | --- |

3.9.2.

| 3.9.3. | Šajā saistībā EESK uzsver, ka ir nepieciešama politika, kas ļautu dalībvalstīm sadarboties informācijas apmaiņas jomā, lai straujāk reaģētu uz smagu kaitējumu, kas radies saistībā ar produktu izmantošanu, jo krāpniecisku vai viltotu produktu daudzuma pieaugums apvienojumā ar dalībvalstu ierobežotajiem resursiem to kontrolei palielina risku patērētāju veselībai un drošībai. |
| --- | --- |

3.9.3.

| 3.9.4. | Visbeidzot, kā norādīts vienā no iepriekšējiem atzinumiem, EESK uzskata, ka “uzraudzības iestāžu un muitas locekļiem vai darbiniekiem ir jābūt pilnīgi godīgiem un neatkarīgiem, turklāt viņi jāaizsargā pret potenciālo spiedienu un korupcijas mēģinājumiem, kas varētu rasties, pildot amata pienākumus” (9). |
| --- | --- |

3.9.4.

| 3.10. | Attiecībā uz ES veikto novērtējumu par produktiem, kuri ir pārbaudīti tās teritorijā un kuriem ir piemērojami saskaņošanas tiesību akti, EESK skatījumā ir būtiski, lai Eiropas Komisijai, neskarot valstu iestāžu īpašās kompetences jomas, būtu pilnvaras novērtēt dalībvalstu īstenotos pasākumus saistībā ar saskaņošanas politiku, tādējādi novēršot juridisko nenoteiktību, kas varētu apdraudēt drošu produktu brīvu apriti. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Kā minēts vienā no iepriekšējiem atzinumiem, EESK joprojām iesaka iekļaut noteikumus ar mērķi izveidot miesas bojājumu datubāzi, kurā būtu ietvertas visu veidu traumas un kas būtu virzīta uz šādiem mērķiem:






  a) | palīdzēt tirgus uzraudzības iestādēm pieņemt uz labāku informāciju balstītus lēmumus riska novērtējuma jomā; |
| --- | --- | --- |

3.11.

a)

palīdzēt tirgus uzraudzības iestādēm pieņemt uz labāku informāciju balstītus lēmumus riska novērtējuma jomā;

| b) | nodrošināt pamatu profilaktiskiem pasākumiem un sabiedrības informēšanas kampaņām, kā arī ļaut par produktu standartiem atbildīgajām personām izstrādāt labākus produktiem piemērojamus standartus; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt pamatu profilaktiskiem pasākumiem un sabiedrības informēšanas kampaņām, kā arī ļaut par produktu standartiem atbildīgajām personām izstrādāt labākus produktiem piemērojamus standartus;

| c) | palīdzēt ražotājiem savu jauno produktu izstrādē iekļaut ar drošību saistītos aspektus; |
| --- | --- |

c)

palīdzēt ražotājiem savu jauno produktu izstrādē iekļaut ar drošību saistītos aspektus;

| d) | izvērtēt profilaktisku pasākumu efektivitāti un noteikt prioritātes rīcībpolitiku izstrādē. |
| --- | --- |

d)

izvērtēt profilaktisku pasākumu efektivitāti un noteikt prioritātes rīcībpolitiku izstrādē.

| 3.12. | Šajā nolūkā EESK vēlreiz iesaka izveidot juridisko pamatu Eiropas datubāzes izveidei attiecībā uz miesas bojājumiem, saskaņā ar kuru Komisijas pienākums būtu palīdzēt dalībvalstīm datu vākšanas koordinēšanā un minētās datubāzes efektīvas darbības nodrošināšanā. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Īpašas piezīmes

4.1.   
  Priekšlikums par atbilstību (COM(2017) 795 final)

4.1.1.   1. pants

| 4.1.1.1. | EESK atzinīgi vērtē to, ka papildus personu veselības un drošības aizsardzībai priekšlikums aptver arī vides un sabiedrības interešu aizsardzību. |
| --- | --- |

4.1.1.1.

4.1.2.   5. pants

| 4.1.2.1. | Attiecībā uz lielāko daļu patēriņa produktu EESK neatbalsta atbilstības deklarācijas, jo principā šādas deklarācijas vienpusēji sniedz ražotājs, kurš apliecina, ka produkts atbilst ES tiesību aktiem attiecīgajos drošības aspektos. Tas bieži vien izraisa pārpratumus starp lietotājiem, kuri jauc produkta izcelsmi ar atļauju. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

| 4.1.2.2. | Pēdējā laikā vairākas patērētāju organizācijas ir paudušas dažādas bažas attiecībā uz šādām atbilstības sistēmām, un šīs bažas ir līdzīgas tām, kas ir izteiktas attiecībā uz CE zīmi. Šajā aspektā EESK uzsver, ka šāda atbilstības deklarācija ir jāiekļauj produkta tehniskās dokumentācijas lapā, arī tīmekļa vietnē. Tā nedrīkst radīt neskaidrību vai maldināt lietotājus. |
| --- | --- |

4.1.2.2.

4.1.3.   10. un 14. pants

| 4.1.3.1. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu, ciktāl tas tiecas izveidot konsekventu tirgus uzraudzības sistēmu katrā dalībvalstī. Kaut arī regulā paredzēti noteikumi par tirgus uzraudzības iestāžu pienākumiem, pilnvarām un organizāciju, tajā nekas nav minēts par dalībvalstu kompetenci un rīcības brīvību attiecībā uz pieejamajiem tehniskajiem, cilvēku un finansiālajiem līdzekļiem, un tas var radīt nekonsekvenci produktu uzraudzībā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

4.1.3.1.

| 4.1.3.2. | Neatkarīgi no iestādēm piešķirtajām pilnvarām, EESK uzskata, ka dokumentā iestādēm nav noteiktas nekādas saistības un galvenokārt norādītas to tiesības, piemēram, vienkāršu iespēju savlaicīgi brīdināt to teritorijā esošos lietotājus par produktiem, kas atzīti par riskantiem. |
| --- | --- |

4.1.3.2.

4.1.4.   18. pants

| 4.1.4.1. | EESK nav zināms, kāpēc Komisija no šā panta ir izslēgusi regulējumu, kuru tā ierosināja jau 2013. gadā un kurā bija īpaši precizēti ar iestādes lēmumu saistītie kritēriji, kā arī jebkādi turpmākie pasākumi, piemēram, ekonomikas dalībnieka pienākumi un iestādes turpmākās darbības. Ekonomikas dalībnieku skatījumā dokumentā faktiski nav skaidri noteikts, vai uzraudzība patiešām attiecas uz paziņojumiem RAPEX un vai attiecīgajiem dalībniekiem tik tiešām ir jāizņem produkti no tirgus. |
| --- | --- |

4.1.4.1.

| 4.1.4.2. | Attiecībā uz produktu atsaukšanas procedūru EESK par ļoti svarīgu uzskata patērētājiem sniegto informāciju un tāpēc uzsver, ka tā ir īpaši jānorāda, liekot iestādēm to publicēt. Turklāt ir arī jāreglamentē procedūra saistībā ar informāciju par atsaukšanu, lai nepieļautu, ka patērētāji to sajauc ar komercpaziņojumu par attiecīgo produktu. |
| --- | --- |

4.1.4.2.

4.1.5.   26. pants

| 4.1.5.1. | EESK skatījumā ir svarīgi priekšlikumā iekļaut noteikumu, kurā skaidri minēts, ka dalībvalstu iestādēm ir jābūt nepieciešamajām kompetencēm un resursiem, lai veiktu savas funkcijas, tostarp attiecībā uz produktu fiziskām kontrolpārbaudēm un pārbaudēm laboratorijā. |
| --- | --- |

4.1.5.1.

4.1.6.   27. pants

| 4.1.6.1. | EESK uzskata: neskarot minētos aspektus, ir vajadzīga vispārīga klauzula, kas tirgus uzraudzības iestādēm ļauj prasīt iestādēm, kuras nodrošina kontroli pie ārējām robežām, neatļaut produkta laišanu brīvā apgrozībā, ja šķiet, ka tas faktiski rada apdraudējumu veselībai, drošībai, videi vai sabiedrības interesēm. |
| --- | --- |

4.1.6.1.

4.1.7.   32. pants

| 4.1.7.1. | EESK uzsver nepieciešamību minētajā tīklā iekļaut pilsoniskās sabiedrības organizācijas, to skaitā patērētāju apvienības, lai nodrošinātu labāku pārredzamību attiecībā uz dalībvalstu rezultātiem tirgus uzraudzības politikas jomā. |
| --- | --- |

4.1.7.1.

4.1.8.   61. pants

| 4.1.8.1. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu noteikt īpašu noteikumu par naudas sodiem, kas atturētu uzņēmējus no bīstamu produktu laišanas tirgū. |
| --- | --- |

4.1.8.1.

| 4.1.8.2. | Šā paša iemesla dēļ EESK atzinīgi vērtē 61. panta 3. punktu, kurā noteikts, ka naudas soda summu var paaugstināt, ja pārkāpums veikts atkārtoti. |
| --- | --- |

4.1.8.2.

4.2.   
  Priekšlikums par savstarpējo atzīšanu (COM(2017) 796 final)

4.2.1.   4. pants

| 4.2.1.1. | EESK pauž bažas par minētā principa efektivitāti, jo īpaši ņemot vērā, ka minētā 4. panta 3. punktā noteikts, ka attiecīgā deklarācija ir jāsniedz ekonomikas dalībniekiem, jo attiecībā uz patērētājiem šis noteikums var radīt tādus pašus rezultātus kā CE zīme, kas nekad nav kavējusi par bīstamiem uzskatāmu produktu apriti iekšējā tirgū neatkarīgi no attiecīgās deklarācijas. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

| 4.2.1.2. | EESK uzskata, ka, gadījumā, ja ekonomikas dalībnieks nesniedz minēto deklarāciju un neskarot 8. punktu, ir jāveic ar atbilstību saistītās informācijas pārbaude. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

4.2.2.   5. pants

| 4.2.2.1. | EESK tāpat kā iepriekš uzskata, ka piesardzības princips ir jāiekļauj produktu analīzes kritērijos, tostarp attiecībā uz šā panta 5. punktu. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

4.2.3.   6. pants

| 4.2.3.1. | Ņemot vērā patērētāju tiesības, jo īpaši tiesības uz veselību un drošību, kā arī vides un sabiedrības interešu aizsardzību, EESK nepiekrīt šajā noteikumā paredzētajam pieņēmumam par drošību, jo uzskata, ka produktu, kuram piemēro 5. pantā minēto analīzi, nevar laist apritē, kamēr attiecīgās dalībvalsts iestāde nav pieņēmusi savu galīgo lēmumu. |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Briselē, 2018. gada 23. maijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52017DC0787&from=LV

1

(2)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:52017DC0788&qid=1519385332001

2

(3)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?qid=1519385589015&uri=CELEX:52017DC0789

3

(4)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=COM%3A2017%3A0795%3AFIN

4

(5)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52017PC0796&from=LV

5

(6)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:52017DC0788&qid=1519385332001

6

(7)  OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.

7

(8)  OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.

8

(9)  OV C 271, 19.9.2013., 86. lpp., 1.6. punkts.

9

---

| 10.8.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 283/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 283/28

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas attiecas uz veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu un ar ko groza Direktīvu 2011/24/ES”

(COM(2018) 51 final – 2018/0018 (COD))

(2018/C 283/04)

| Ziņotājs: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Dimitris DIMITRIADIS

| Apspriešanās | Eiropas Parlaments, 8.2.2018.
  Padome, 26.2.2018. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants |
| | |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Biroja lēmums | 5.12.2017. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.5.2018. |
| Plenārsesija Nr. | 535 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 172/2/3 |

Apspriešanās

Eiropas Parlaments, 8.2.2018.

Padome, 26.2.2018.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Biroja lēmums

5.12.2017.

Pieņemts plenārsesijā

23.5.2018.

Plenārsesija Nr.

535

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

172/2/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzīst, ka sadarbība veselības aprūpes tehnoloģiju ilgtspējīgā novērtēšanā ES līmenī ir vērsta uz to, lai visas ES dalībvalstis varētu gūt labumu no mehānisma efektivitātes uzlabošanas, vienlaikus pēc iespējas palielinot pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzskata, ka Komisijas lēmums izmantot regulas likumdošanas procedūru, nevis citas juridiskās formas, ir piemērots, jo tā var nodrošināt tiešāku un intensīvāku sadarbību dalībvalstu līmenī. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK ir pārliecināta, ka regulas priekšlikums pilnībā atbilst ES pamatmērķiem, tostarp mērķim nodrošināt iekšējā tirgus pienācīgu darbību, ilgtspējīgas veselības aprūpes sistēmas un spēcīgas pētniecības un inovācijas programmas īstenošanu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK piekrīt apgalvojumam par to, ka veselības aprūpes izdevumi turpmākajos gados var pieaugt, jo īpaši ņemot vērā Eiropas iedzīvotāju novecošanu, hronisku slimību pieaugumu un kompleksu jauno tehnoloģiju izmantošanu, kamēr dalībvalstis arvien vairāk un vairāk ir pakļautas budžeta ierobežojumiem. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK atbalstītu to, ka dažās valstīs tiek izmantoti arī nodokļu stimuli, un iespēju pārskatīt de minimis noteikumus attiecībā uz valsts atbalstu, lai paaugstinātu atbalsta robežvērtību. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uzskata, ka publiskais finansējums ir ļoti svarīgs veselības tehnoloģiju novērtējumam, un, pateicoties sadarbībai kopīgā darba veikšanā un izvairoties no darba dublēšanas, to varētu katrā ziņā uzlabot. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK uzskata, ka dalībvalstīm vajadzētu atbalstīt un finansēt attiecīgās idejas un iniciatīvas, kas nāk no jaunuzņēmumiem. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK uzskata, ka priekšlikumam būtu jābūt izdevīgam MVU, kā arī sociālajiem uzņēmumiem, kuri darbojas šajā nozarē, jo tas mazinās līdzšinējo administratīvo slogu un atbilstības nodrošināšanas izmaksas, kas rodas tāpēc, ka jāiesniedz vairāki dosjē, lai attiecībā uz HTA apmierinātu atšķirīgas valstu prasības, taču EESK neatbalsta to, ka tiem netiek piemēroti īpaši noteikumi. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK ierosina regulā iekļaut norādi uz profilakses pasākumiem, piemēram, atbalstu slimnīcām nozokomiālu infekciju kontroles, novēršanas un ierobežošanas jomā, un ierosina paplašināt tās darbības jomu vai papildināt to ar attiecīgiem noteikumiem. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Konteksts

| 2.1. | Regulas priekšlikums sagatavots pēc vairāk nekā 20 gadus ilgas brīvprātīgas sadarbības veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanas (HTA) jomā. 2013. gadā pēc Pārrobežu veselības aprūpes direktīvas (Direktīva 2011/24/ES) (1) pieņemšanas ES līmenī uz brīvprātības pamata tika izveidots HTA tīkls, ko veido dažādas iestādes un valstu HTA struktūras un kas sniedz stratēģiskus un politiskus norādījumus ES līmeņa zinātniskajai un tehniskajai sadarbībai. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šos darbus papildināja trīs secīgas vienotās rīcības (2) HTA jomā, kas sniedza Komisijai un dalībvalstīm iespēju attiecībā uz veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu izveidot stabilu zināšanu bāzi par metodoloģiju un informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ilgtspējīga sadarbība HTA jomā ES līmenī ir vērsta uz to, lai visas ES dalībvalstis varētu gūt labumu no mehānisma efektivitātes uzlabošanas, vienlaikus pēc iespējas palielinot pievienoto vērtību. Sadarbības nostiprināšanu ES līmenī šajā jomā lielā mērā balsta ieinteresētās personas, kuras ir ieinteresētas, lai pacientiem īsā laikā būtu pieejama ārstēšana, zāles un inovatīvi veselības aprūpes produkti, ja tiem ir pievienotā vērtība, un tas apliecina, ka ES ir ne tikai ekonomiska savienība, bet arī valstu grupa, kas vispirms gādā par cilvēkiem. Ieinteresētās personas un iedzīvotāji, kas piedalījās Komisijas sabiedriskajā apspriešanā, pauda pārliecinošu atbalstu, jo gandrīz vienprātīgi (98 %) atzina HTA lietderību un 87 % no viņiem piekrita, ka ES līmenī sadarbība HTA jomā būtu jāturpina arī pēc 2020. gada (3). |
| --- | --- |

2.3.

3.   Priekšlikumā izskatītās problēmas/trūkumi un to risinājums

| 3.1. | EESK piekrīt plašajā apspriešanā konstatētajam, ka pašlaik piekļuve inovatīvu tehnoloģiju tirgum ir apgrūtināta vai izkropļota, kas ir skaidrojams ar atšķirībām starp valstu vai reģionālā līmenī piemērotajām procedūrām vai administratīvajām metodēm un prasībām, kas HTA jomā pastāv visā Eiropas Savienībā un ir noteiktas dažādos valstu tiesību aktos un praksēs. Šī iemesla dēļ Komisija kā piemērotāko leģislatīvo pieeju izvēlējās regulas priekšlikumu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK piekrīt arī konstatējumam, ka pašreizējā situācija arīdzan mazina prognozējamību uzņēmumiem, veicina papildu izmaksas nozarei un MVU, izraisa kavējumus piekļuvē jaunajām tehnoloģijām un nelabvēlīgi ietekmē inovāciju. Kā piemēru pašreizējai nesaskaņošanas situācijai var minēt Konkurētspējas institūta (I-Com jeb Institute for Competitiveness) publicēto dokumentu (4), kura 49. lappusē ir atsauce uz Eiropas Patērētāju organizāciju (BEUC) un minēts, ka “dažas HTA struktūras novērtējumus tieši vai pēc pieprasījuma dara pieejamus sabiedrībai, savukārt citas tos uzskata par konfidenciāliem. Turklāt vienas pieņem novērojumpētījumus, lai novērtētu kādu zāļu vērtību, bet citas tos noraida. Tas ir svarīgi, jo, kā norāda BEUC, pieejamā literatūra par šo tēmu liecina, ka šādi dati ir mazāk pārliecinoši par tiem, ko sniedz nejaušināti pētījumi un zāļu efektivitātes profili. Lai gan šādas atšķirības tieši neietekmē BEUC darbu, tās var veicināt divkāršu darbu un rada augstas izmaksas dalībvalstīm. Tāpēc ir svarīgi uzsvērt patērētāju uzmanības pievēršanu HTA nozīmīgumam un pacientu un galalietotāju ieguldījumam. Visbeidzot, BEUC uzskata, ka, lai gan kopīga un pilnīga HTA varētu būt ļoti lietderīga, tā būtu jāpielāgo dažādajiem valstu regulējumiem veselības aprūpes jomā.” Kā ir apliecinājusi sadarbība HTA jomā, kas Eiropas Savienībā ilgst jau vairākas desmitgades, šādas problēmas nav apmierinoši atrisinātas tikai ar izteikti brīvprātīgu pieeju, kas kopīgi veiktajos darbos izmantota līdz šim. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pašreizējai ES mēroga sadarbībai HTA jomā arī trūkst ilgtspējas, jo tās finansējums tiek piešķirts īstermiņā un ir jāiegūst vai jāatjauno katrā finanšu ciklā. Lai gan sadarbība vienotās rīcības un HTA tīkla ietvaros ir apliecinājusi ES sadarbības priekšrocības – ir izveidots profesionālais tīkls, kā arī rīki un metodes, ko izmantot sadarbībai kopīgā novērtēšanā un tās izmēģināšanā, šāds sadarbības modelis tomēr nav palīdzējis likvidēt nacionālo sistēmu sadrumstalotību un ar tām saistīto dublēšanos (5). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tā kā jebkura jaunā mehānisma drošums ir jāpārbauda attiecībā pret ieinteresēto personu neatkarības un vārda brīvības principiem, pamatojoties tikai uz zinātniskiem, deontoloģiskiem, ētiskiem un neitrāliem kritērijiem, iniciatīvas mērķus piemērotā veidā varēs sasniegt ar pastiprinātu sadarbību HTA jomā, kas ES līmenī tiks veikta, balstoties uz minētajiem principiem. Šāda pieeja ļaus būtiski mazināt valstu HTA sistēmu pašreizējo sadrumstalotību (t. i., procedūru un metožu atšķirības, kas ietekmē piekļuvi tirgum), vienlaikus pastiprinot sadarbību citos līmeņos, kas ir būtiski svarīgi HTA, piemēram, valstīs, kuras saskaras ar grūtībām, jo tām nav pacientu reģistru, būs jāievieš valsts rīcības plāni visām patoloģijām, lai paātrinātu attiecīgo veselības ministriju darbu, ņemot vērā labākās prakses, kas ir spēkā citās Eiropas valstīs. Izmantojot šo pieeju, zinātnisko lēmumu pieņemšanā ir jāintegrē arī vērtības un sociālās prioritātes. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK uzsver, ka ir jāatzīst tehnoloģiskā inovācija veselības nozarē, arī ārpus slimnīcām veiktās aprūpes darbības vietējā līmenī. Ņemot vērā sabiedrības novecošanu (6), hronisku slimību pieaugumu un autonomijas zaudēšanu, tehnoloģijām un iejaukšanās metodēm saistībā ar aprūpi mājās ir jākļūst specializētākām un tās jāizmanto efektīvāk. Būtu arī jāparedz īpašas HTA programmas, kuru mērķis būtu uzlabot šādu aprūpi un pakalpojumus mājās, ne tikai izmantojot jaunās tehnoloģijas un telemedicīnu, bet arī profesionālo aprūpes pakalpojumu kvalitātes vispārējas uzlabošanās dēļ. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Šajā ziņā EESK uzsver, ka Eiropas iedzīvotājiem sniegtās veselības aprūpes nozari ļoti bieži ir veidojuši un pārvaldījuši inovatīvi sociālie uzņēmumi un ka būtu jāatzīst to loma un tā labāk jāizmanto. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Gaidāmie šī konkrētā priekšlikuma rezultāti

| 4.1. | ES regulas priekšlikuma HTA jomā mērķis ir uzlabot inovatīvu veselības aprūpes tehnoloģiju pieejamību pacientiem Eiropas Savienībā, labāk izmantot pieejamos resursus un nodrošināt labāku prognozējamību uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK uzskata, ka Komisijas lēmums izmantot regulas likumdošanas procedūru, nevis citas juridiskās formas, ir piemērots, jo tā var nodrošināt tiešāku un intensīvāku sadarbību dalībvalstu līmenī. Tomēr pienākums izmantot kopīgu klīnisko novērtēšanu, ja tehnoloģijai šāda novērtēšana ir piemērojama, negarantē, ka dalībvalstīm būs attiecīga HTA, ko var izmantot lēmuma pieņemšanai. Tāpēc, kā teikts 19. pantā, atsevišķu HTA kategoriju gadījumā risinājums ir brīvprātīga sadarbība. Tiklīdz rodas risks, ka vēlēšanās veikt HTA ierobežotā laikā var ietekmēt tās kvalitāti, ir obligāti jāīsteno regulas priekšlikuma 29. pants par izvērtēšanu un pārraudzību. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Regulas priekšlikuma mērķis ir nodrošināt, ka HTA piemērojamās metodes un procedūras būs labāk prognozējamas visā ES un ka kopīgās klīniskās novērtēšanas netiks nelietderīgi atkārtotas valstu līmenī, lai novērstu dublēšanos un neatbilstības. Kā detalizēti izklāstīts ietekmes novērtējuma ziņojumā, tiek uzskatīts, ka vēlamais risinājums vislabāk kombinē lietderīgumu un efektivitāti mērķu sasniegšanā, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principu. Tas arī dod iespēju maksimāli efektīvi sasniegt iekšējā tirgus mērķus, tuvinot procedūras un metodes, mazinot nevajadzīgu atkārtošanos (piemēram, klīnisko novērtējumu dublēšanos) un attiecīgi arī risku, ka rezultāti atšķirsies, un tādējādi veselības aprūpes tehnoloģijas padarot pacientiem pieejamākas. Tomēr, tā kā piekļuve tehnoloģijām un to izmantošana visās dalībvalstīs nav identiska, vajadzības HTA jomā ir atšķirīgas, jo īpaši attiecībā uz aprūpes standartiem. Šādu vajadzību pēc papildu analīzēm vēl vairāk pastiprina tiešas salīdzināšanas neesamība vai starpposma kritēriju izmantošana klīniskajās pārbaudēs, ko veic tirdzniecības atļaujas saņemšanas nolūkā. Tādējādi pienākums izmantot kopīgu HTA varētu nebūt pilnībā īstenojams un attiecībā uz atsevišķām novērtējuma kategorijām, iespējams, būtu jāturpina piemērot tā brīvprātīgas izmantošanas principu, kā norādīts iepriekš. Tādēļ ir svarīgi precizēt, ka dalībvalstis, lai nodrošinātu, ka nepieciešamības gadījumā tās joprojām spēj veikt īpašus papildu novērtējumus, saskaņā ar 34. pantu var veikt klīnisku novērtējumu, izmantojot nevis noteikumus, kas paredzēti regulas III nodaļā, bet gan citus līdzekļus. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK atzīst, ka regulas priekšlikums dalībvalstīm nodrošina ilgtspējīgu satvaru, kurā tās varētu apvienot īpašās zināšanas un pastiprināt uz pierādījumiem balstītu lēmumu pieņemšanu, un atbalsta dalībvalstu centienus nodrošināt valstu veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju. Vēlamais risinājums ir lietderīgs arī izmaksu ziņā, jo izmaksas būtiski kompensē dalībvalstu, nozares un MVU ietaupījumi, kas iegūti, apvienojot resursus, novēršot dublēšanos un padarot darījumus prognozējamākus. Priekšlikumā ietverti noteikumi kopīgu rīku, procedūru un metožu izmantošanai HTA jomā visā ES un noteikti četri turpmāk minētie pīlāri dalībvalstu sadarbībai ES līmenī: |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | kopīga klīniskā novērtēšana, kas vērsta uz inovatīvākajām un potenciāli lielākos ieguvumus sniedzošām veselības aprūpes tehnoloģijām, kuras rada vislielāko pievienoto vērtību ES; |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | kopīgas zinātniskās konsultācijas, kas ļauj kādas veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājiem prasīt HTA iestāžu atzinumu par datu veidu un pierādījumiem, kurus var prasīt HTA kontekstā; |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | jaunu veselības aprūpes tehnoloģiju apzināšana, kas paredzēta, lai pacientu veselībai un veselības aprūpes sistēmām daudzsološākās tehnoloģijas tiktu konstatētas agrīnā posmā un ņemtas vērā kopīgajā darbā; |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | brīvprātīga sadarbība jomās, kas neietilpst obligātās sadarbības jomā, piemēram, saistībā ar citām veselības aprūpes tehnoloģijām, kuras nav zāles un medicīniskas ierīces (piemēram, ķirurģiskas manipulācijas), vai ar veselības aprūpes tehnoloģijām saistītajos ekonomiskajos aspektos. |
| --- | --- |

4.4.4.

5.   Kādi leģislatīvie un neleģislatīvie risinājumi ir apsvērti? Vai ir kāds vēlamais risinājums?

| 5.1. | EESK uzskata, ka priekšlikums pilnībā atbilst ES pamatmērķiem, tostarp mērķiem nodrošināt iekšējā tirgus pienācīgu darbību, ilgtspējīgas veselības aprūpes sistēmas un vērienīgas pētniecības un inovācijas programmas īstenošanu. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Papildus saskanībai ar šiem ES politikas mērķiem priekšlikums arī atbilst spēkā esošajiem ES tiesību aktiem par zālēm un medicīniskām ierīcēm un tos papildina (7). Piemēram, regulatīvais process gan arī turpmāk būs nošķirts no HTA procesa, jo tiem ir atšķirīgi mērķi, bet ir iespējams radīt sinerģiju, savstarpēji apmainoties ar informāciju un ierosinātās kopīgās klīniskās novērtēšanas un centralizēto zāļu tirdzniecības atļauju procedūras efektīvāk saskaņojot laika ziņā (8). |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.2. | Šā priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pants. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | LESD 114. pants dod iespēju noteikt pasākumus, kas tuvina dalībvalstu normatīvos vai administratīvos aktus, ar nosacījumu, ka šādi pasākumi ir vajadzīgi iekšējā tirgus izveidei un darbībai, vienlaikus nodrošinot augstu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | LESD 114. pants arī nodrošina attiecīgu juridisko pamatu, ņemot vērā priekšlikuma mērķus, proti, veselības aprūpes tehnoloģiju iekšējā tirgū novērst dažas no līdzšinējām atšķirībām, kuru cēlonis ir procedūru un metožu atšķirība dalībvalstu veiktajos klīniskajos novērtējumos, un novērst šādu novērtējumu būtisko dublēšanos visā ES. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Atbilstoši LESD 114. panta 3. punktam, sagatavojot priekšlikumu, kas, paredzams, uzlabos inovatīvu veselības aprūpes tehnoloģiju pieejamību pacientiem, ir ņemta vērā vajadzība augstā līmenī nodrošināt cilvēka veselības aizsardzību. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.3. | Jebkādiem tiesību aktu priekšlikumiem jāatbilst arī LESD 168. panta 7. punktam, saskaņā ar kuru ES ņem vērā dalībvalstu pienākumus attiecībā uz to veselības aprūpes politikas noteikšanu, kā arī uz veselības aizsardzības un medicīniskās aprūpes organizāciju un nodrošināšanu. Šāds pienākums ietver lēmumus par cenu noteikšanas un atmaksas līmeņiem, kas nav šeit aplūkotās iniciatīvas darbības jomā. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Lai gan ir skaidrs, ka ES dalībvalstis arī turpmāk būs atbildīgas, no vienas puses, par veselības aprūpes tehnoloģiju neklīnisko aspektu, piemēram, ekonomisko, sociālo un ētisko aspektu, novērtēšanu, un, no otras puses, par lēmumu pieņemšanu attiecībā uz cenu noteikšanu un atmaksu, EESK ierosina atsevišķā pētījumā pārbaudīt iespēju izveidot kopīgu cenu politiku Eiropas Savienībā, lai attiecībā uz zālēm, medicīniskām ierīcēm un in vitro diagnostikas produktiem kopumā nodrošinātu pārredzamību un piekļūstamību visiem iedzīvotājiem, jo īpaši gadījumos, kad uz tiem attiecas HTA, lai uzlabotu to piekļūstamību Eiropas iedzīvotājiem un novērstu paralēlu eksportu vai importu, kas balstās vienīgi uz cenu. Šāda pieeja palīdzētu arī efektīvi atbalstīt valstu kompetento komisiju darbu pieņemamo maksimālo cenu reģistra vai novērošanas centra, kas pastāv dažās valstīs, jo īpaši attiecībā uz medicīniskām ierīcēm, pārvaldībā. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.4. | Lai arī paskaidrojuma rakstā ir precizēts, ka ““veselības aprūpes tehnoloģija” jāsaprot plašā nozīmē kā veselības aprūpē lietotas zāles, medicīniska ierīce vai medicīniska un ķirurģiska procedūra, kā arī slimību profilakses pasākumi, diagnosticēšana vai ārstēšana”, kopīgā klīniskā novērtēšana attiecas tikai uz “zālēm, kurām piemēro centralizētās tirdzniecības atļaujas procedūru, jaunām aktīvajām vielām un jau esošiem produktiem, kuru tirdzniecības atļauja tiek paplašināta ar jaunu terapeitisko indikāciju, un konkrētām zāļu un in vitro diagnostisko medicīnisko ierīču klasēm, par kurām attiecīgās ekspertu grupas, kas izveidotas saskaņā ar Regulām (ES) 2017/745 un 2017/746, ir sniegušas atzinumus vai izteikušas viedokļus un kuras ir izvēlējusies atbilstoši šai regulai izveidotā Koordinācijas grupa”. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Lai novērstu deģeneratīvas slimības, kā arī lai samazinātu vecu un aprūpējamu cilvēku nepamatotu hospitalizāciju, būtu jāuzsāk pasākumi un darbības, kas uzlabo aprūpes un palīdzības kvalitāti un attiecīgi palielina pacientu drošību un viņu labjutību. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | EESK uzskata, ka būtu jāpapildina priekšlikuma piemērošanas joma, tajā iekļaujot profilakses pasākumus, piemēram, attiecībā uz atbalstu slimnīcām nozokomiālu infekciju kontrolei, novēršanai un ierobežošanai. Šis konkrētais piemērs attiecas uz aptuveni 37 000 cilvēku (9), kuri Eiropā ik gadu mirst nozokomiālu infekciju dēļ, taču, lai arī ir svarīgi uzlabot pacientu drošību un veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāti, uzsverot nozokomiālo infekciju profilaksi un racionāli izmantojot antibiotikas, līdz šim pētījumi ir veikti tikai valstu līmenī, apliecinot visas patoloģijas, kuras ar šo priekšlikumu ir plānots mazināt. |
| --- | --- |

5.5.1.

6.   Kāda ir vēlamā risinājuma cena?

| 6.1. | EESK uzskata, ka vēlamais risinājums ir lietderīgs izmaksu ziņā, jo izdevumus būtiski kompensē dalībvalstu un nozares ietaupījumi (10), kas iegūti, apvienojot resursus, novēršot dublēšanos un padarot darījumus prognozējamākus.
  Lai nodrošinātu, ka šajā regulā paredzētajam kopīgajam darbam ir pieejami pietiekami līdzekļi (11), EESK atbalsta ideju piešķirt finansējumu kopīgajam darbam un brīvprātīgajai sadarbībai, kā arī atbalsta shēmai, kas paredzēta šīm darbībām. Finansējumam būtu jāsedz arī kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojumu un kopīgu zinātnisko konsultāciju ziņojumu gatavošanas izmaksas. Dalībvalstīm būtu vajadzīga arī iespēja uz Komisiju norīkot valstu ekspertus, lai tie atbalstītu Koordinācijas grupas sekretariātu, kā minēts 3. pantā. |
| --- | --- |

6.1.

Lai nodrošinātu, ka šajā regulā paredzētajam kopīgajam darbam ir pieejami pietiekami līdzekļi (11), EESK atbalsta ideju piešķirt finansējumu kopīgajam darbam un brīvprātīgajai sadarbībai, kā arī atbalsta shēmai, kas paredzēta šīm darbībām. Finansējumam būtu jāsedz arī kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojumu un kopīgu zinātnisko konsultāciju ziņojumu gatavošanas izmaksas. Dalībvalstīm būtu vajadzīga arī iespēja uz Komisiju norīkot valstu ekspertus, lai tie atbalstītu Koordinācijas grupas sekretariātu, kā minēts 3. pantā.

| 6.2. | Kontroles izmaksas ir iekļautas izmaksās, kas saistītas ar jaunu ES līmenī novērtējamu tehnoloģiju apzināšanu un ar kopīgu klīnisko novērtēšanu. Sadarbība ar attiecīgajām struktūrām attiecībā uz zālēm un medicīniskajām ierīcēm mazinās kļūdu riskus par pārraudzību atbildīgās koordinācijas grupas darba programmu izstrādāšanā. Kā Komisija arī norāda, koordinācijas grupu veidos valstu HTA struktūru pārstāvji, savukārt apakšgrupās būs tehniskie eksperti, kuri veic novērtēšanu. Ir arī paredzēts sniegt valstu HTA struktūrām apmācības, lai nodrošinātu mazāk pieredzējušo dalībvalstu atbilstību prasībām šajā jomā. Taču šis aspekts nav skaidri minēts priekšlikuma tekstā. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Veselības aprūpes izdevumi (publiskie un privātie) Eiropas Savienībā kopumā sasniedz aptuveni 1 300 miljardus EUR gadā (12), no tiem 220 miljardi tiek veltīti farmācijas produktiem (13), savukārt 100 miljardi – medicīniskajām ierīcēm (14). Vidēji tas ir aptuveni 10 % no ES IKP (15). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EESK piekrīt apgalvojumam par to, ka veselības aprūpes izdevumi turpmākajos gados var pieaugt, jo īpaši ņemot vērā Eiropas iedzīvotāju novecošanu, hronisku slimību pieaugumu un kompleksu jauno tehnoloģiju izmantošanu, kamēr dalībvalstis arvien vairāk un vairāk ir pakļautas budžeta ierobežojumiem. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Turklāt EESK uzskata, ka šāda attīstība liks dalībvalstīm vēl vairāk pastiprināt veselības aprūpes budžeta efektivitāti, uzsverot efektīvas tehnoloģijas, tomēr saglabājot stimulus inovācijai (16). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | EESK atbalstītu to, ka dažās valstīs tiek izmantoti arī nodokļu stimuli, un iespēju pārskatīt de minimis noteikumus attiecībā uz valsts atbalstu, lai paaugstinātu atbalsta robežvērtību. Viens no priekšlikumiem būtu apsvērt, vai būtu jāpārskata de minimis noteikumi attiecībā uz valsts atbalstu, lai paaugstinātu atbalsta robežvērtību, proti, pašreizējo summu 200 000 EUR apmērā palielinātu līdz 700 000 EUR, vismaz veselības aprūpes, sociālās palīdzības un medicīniskās un farmaceitiskās aprūpes jomā aktīvajiem MVU un vienlaikus noteiktu attiecīgajiem uzņēmumiem papildu kvalitātes prasības, piemēram, radīt projektus, kuros nepieciešama vairāku uzņēmumu sadarbība, veikt ieguldījumus pētniecībā un inovācijā vai arī būt tādām sabiedrībām, kas savā uzņēmumu investē visu gūto peļņu. Šos noteikumus būtu iespējams izmantot, lai mudinātu MVU un sociālās ekonomikas uzņēmumus vairāk ieguldīt pētniecībā, inovācijā un tīkla sadarbības attīstībā (17). Turklāt EESK uzskata, ka dalībvalstīm vajadzētu atbalstīt un finansēt attiecīgās idejas un iniciatīvas, kas nāk no jaunuzņēmumiem. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | EESK uzskata, ka publiskais finansējums ir ļoti svarīgs veselības tehnoloģiju novērtējumam, un, pateicoties sadarbībai kopīgā darba veikšanā un izvairoties no darba dublēšanas, to varētu katrā ziņā uzlabot. Saskaņā ar aplēsēm katra HTA, kas veikta kādā valstī, izmaksā aptuveni 30 000 EUR valstu struktūrām un 100 000 EUR veselības nozarei (18). Pieņemot, ka desmit dalībvalstis veic HTA vienai un tai pašai tehnoloģijai un ka darbi tiek aizstāti ar kopīgu ziņojumu, varētu ietaupīt līdz 70 % no minētajām summām, pat ja pastiprinātas koordinācijas vajadzību dēļ kopīgas novērtēšanas izmaksas būtu trīs reizes augstākas par viena vienīga valsts ziņojuma izmaksām. Šos līdzekļus varētu vai nu ietaupīt, vai pārvirzīt citām darbībām saistībā ar HTA. Tomēr, ņemot vērā ļoti augstās izmaksas, kas nepieciešamas jaunajām tehnoloģijām, ir būtiski svarīgi, lai HTA, ko kāda dalībvalsts izmanto, lai lemtu par kādas tehnoloģijas kompensāciju, būtu saskaņā ar tās terapeitiskajiem līdzekļiem valsts līmenī. Piemēram, attiecībā uz onkoloģisko ārstēšanu, kuras izmaksas parasti pārsniedz 100 000 EUR uz pacientu, nepielāgotas klīniskās novērtēšanas izmaksas ievērojami pārsniegs summas, kas ietaupītas ar kopīgo novērtēšanu. Ir jānorāda, ka Eiropas Vēža pacientu koalīcija (ECPC) atzinīgi vērtē šo priekšlikumu. Obligāta kopīgā klīniskā novērtēšana, kas ļautu novērst dubultu darbu, likvidētu atšķirīgu rezultātu risku un tāpēc maksimāli samazinātu kavēšanos piekļuvē jaunai terapijai (19). Turklāt Starptautiskās Savstarpējās apdrošināšanas apvienība (AIM), kurā apvienojušies starptautiski nevalstiskie dalībnieki, kas nodrošina veselības aprūpi, ar prieku konstatē, ka Komisija ierosina ES līmenī izveidot ilgtspējīgāku sadarbības režīmu HTA jomā. (..) Taču tā arī pauž bažas, ka, radot vienu vienīgu klīnisko novērtēšanu Eiropas Savienībā, jaunā sistēma stimulē veikt HTA pēc iespējas īsākā laikā un tādējādi var apdraudēt aprūpes kvalitāti un drošību (20). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Tā kā ir paredzams, ka priekšlikuma ietekme uz budžetu sāksies no 2023. gada, ieguldījums no ES budžeta pēc 2020. gada tiks apspriests, sagatavojot Komisijas priekšlikumus nākamajai daudzgadu finanšu shēmai (DFS), un atspoguļos rezultātus, kas tiks gūti sarunās par DFS pēc 2020. gada. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Tā kā ir runa par ārkārtīgi lielām ekonomiskajām interesēm, veselības tehnoloģiju nozari apdraud interešu konflikti. Ir ļoti svarīgi, lai HTA tiktu organizēta objektīvi, neatkarīgi un pārredzami. |
| --- | --- |

6.9.

7.   Kā tas ietekmēs MVU un mikrouzņēmumus?

| 7.1. | Priekšlikums ir būtiski svarīgs maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas, kā minēts 4.2. punktā, medicīnisko ierīču nozarē ir īpaši nozīmīgi. Tomēr nav paredzēti īpaši noteikumi mikrouzņēmumiem, jo netiek gaidīts, ka tiem būs būtiska nozīme jaunu veselības aprūpes tehnoloģiju ieviešanā tirgū. EESK uzskata, ka priekšlikumam būtu jābūt izdevīgam MVU, kā arī sociālajiem uzņēmumiem, kuri darbojas šajā nozarē, jo tas mazinās līdzšinējo administratīvo slogu un atbilstības nodrošināšanas izmaksas, kas rodas tāpēc, ka jāiesniedz vairāki dosjē, lai attiecībā uz HTA apmierinātu atšķirīgas valstu prasības, taču EESK neatbalsta to, ka tiem netiek piemēroti īpaši noteikumi. Proti, priekšlikumā paredzētajai klīniskajai novērtēšanai un kopīgajām zinātniskajām konsultācijām būtu jāpalielina darījumu prognozējamība nozarē. Tas ir īpaši svarīgi MVU un sociālajiem uzņēmumiem, jo parasti tiem ir mazāks produktu klāsts un tie HTA vajadzībām nevar atvēlēt tik daudz resursu un īpašo spēju. Jānorāda, ka priekšlikumā nav paredzēta maksa par klīnisko novērtēšanu un kopīgām zinātniskajām konsultācijām, kas bezdarba novēršanas kontekstā ir arī ļoti nozīmīgs faktors attiecībā uz nodarbinātību. Paredzams, ka visā Eiropas Savienībā labāk prognozējamā darījumdarbība, ko būs sekmējis kopīgais darbs pie HTA, labvēlīgi ietekmēs ES veselības aprūpes tehnoloģiju nozares konkurētspēju. Priekšlikumā paredzētās IT infrastruktūras pamatā ir IT standartrīki (piem., datubāzēm, dokumentu apmaiņai, publicēšanai internetā), kā arī rīki, kas jau izstrādāti EUnetHTA vienotajās rīcībās. Ļoti nozīmīgs finansiāls stimuls MVU varētu būt |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | to mudināšana pēc 2020. gada piedalīties Eiropas programmās attīstības finansēšanai saskaņā ar valstu stratēģiskajiem ietvardokumentiem (VSID). Pašreizējās VSID programmās laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam ir paredzēti īpaši noteikumi attiecībā uz pētniecības un attīstības mehānismiem ar mērķi novērst nabadzību un bezdarbu. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | EESK uzskata, ka šādas programmas būtu ne tikai jāsaglabā, bet arī jāpaplašina saskaņā ar regulas priekšlikuma principiem un jāpadara par instrumentu, kas stimulē pētniecību, attīstību un inovāciju. Priekšlikumā nekas nav minēts par trešām valstīm, taču EESK uzskata, ka tā ietvaros nevajadzētu izslēgt sadarbību ar valstīm, ar kurām ir noslēgts divpusējs nolīgums. Viss ir atkarīgs no galalietotāja un tā veiktajām izvēlēm. |
| --- | --- |

7.2.1.

Briselē, 2018. gada 23. maijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Direktīva 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (OV L 88, 4.4.2011.).

1

(2)  EUnetHTA 1. vienotā rīcība laika posmā no 2010. līdz 2012. gadam, EUnetHTA 2. vienotā rīcība laika posmā no 2012. līdz 2015. gadam un EUnetHTA 3. vienotā rīcība laika posmam no 2016. līdz 2019. gadam. Sk.: http://www.eunethta.eu/.

2

EUnetHTA

EUnetHTA

EUnetHTA

(3)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-486_lv.htm

3

(4)  http://www.astrid-online.it/static/upload/7787/7787e169a7f0afc63221153a6636c63f.pdf

4

(5)  http://www.eunethta.eu/wp-content/uploads/2018/01/FINAL-Project-Plan-WP4-CA-TAVI-v3.pdf

5

(6)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2015/pdf/ee3_en.pdf

6

(7)  Pie attiecīgajiem tiesību aktiem pieder Direktīva 2001/83/EK, Regula (EK) Nr. 726/2004, Regula (ES) 536/2014, Regula (ES) 2017/745 un Regula (ES) 2017/746.

7

(8)  Jāņem vērā, ka vajadzību uzlabot sinerģiju dalībvalstis ir atzinušas HTA tīkla pārdomu dokumentā “Synergies between regulatory and HTA issues on pharmaceuticals”, un to ir atzinušas arī EUnetHTA un EMA (Eiropas Zāļu aģentūra) to kopējā ziņojumā “Report on the implementation of the EMA-EUnetHTA three-year work plan 2012–2015”.

8

Synergies between regulatory and HTA issues on pharmaceuticals”

EUnetHTA

Report on the implementation of the EMA-EUnetHTA three-year work plan 2012–2015”

(9)  http://www.cleoresearch.org/en/

9

(10)  Ar kopīgo novērtēšanu saistīto izmaksu ietaupījumi (Pētniecības izpildaģentūra (REA)) var sasniegt 2,67 miljonus EUR gadā.

10

REA

(11)  Vēlamā risinājuma kopējās izmaksas tiek lēstas aptuveni 16 miljonu EUR apmērā.

11

(12)  Eurostat dati. Komisijas dienestu darba dokumentā “Farmācijas nozare – stratēģisks sektors Eiropas ekonomikai” (Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ĢD, 2014. g.) minētie Eurostat dati.

12

Eurostat

Eurostat

Eurostat, veselības aprūpes pakalpojumu sniedzēju izdevumi visās dalībvalstīs, 2012. gada vai jaunākie pieejamie dati. Īrijas, Itālijas, Maltas un Apvienotās Karalistes gadījumā minētos skaitļus papildina PVO dati veselības jomā (atbilstoši ECB valūtas kursam gadā).

Eurostat

(13)  Eurostat dati, no GROW ĢD, SWP, 2014, Pharmaceutical Industry: A Strategic Sector for the European Economy (“Farmācijas nozare — stratēģisks Eiropas ekonomikas sektors”).

13

Eurostat

GROW

Pharmaceutical Industry: A Strategic Sector for the European Economy

(14)  Paziņojums “Drošas, efektīvas un inovatīvas medicīniskās ierīces un in vitro diagnostikas medicīniskās ierīces pacientu, patērētāju un veselības aprūpes speciālistu vajadzībām”, COM(2012) 540 final. Pasaules Bankas, EDMA, Espicom un Eucomed veikti aprēķini.

14

in vitro

EDMA

Espicom

Eucomed

(15)  Eiropas Komisija. Eiropas Komisija, Eiropas pusgada tematiskais dokuments “Veselības aprūpe un veselības aprūpes sistēmas”, 2015. Ekonomikas un finanšu lietu ĢD (ECFIN), Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU (“Izmaksu ierobežošanas politika publiskajās farmācijas nozares izmaksās Eiropas Savienībā”), 2012. Sk. arī http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_sante_144_health_technology_assessments_en.pdf.

15

ECFIN

Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU

(16)  Ekonomikas un finanšu lietu ĢD (ECFIN), Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU (“Izmaksu ierobežošanas politika publiskajās farmācijas nozares izmaksās Eiropas Savienībā”), 2012.

16

ECFIN

Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU

(17)  Pašlaik Regulā (ES) Nr. 1407/2013 valsts atbalstam, kura piešķiršanu var atļaut uzņēmumu labā, tostarp izmantojot nodokļu atvieglojumus, ir noteikts maksimālais ierobežojums 200 000 EUR apmērā trijos gados. Lai risinātu ekonomisko krīzi, ES 2008. gadā savā ekonomikas atveseļošanas plānā šo ierobežojumu uz laiku palielināja līdz 500 000 EUR. Ir jāatzīst, ka augošais pieprasījums pēc veselības aprūpes pakalpojumiem, jo īpaši attiecībā uz aprūpējamām personām, būs viena no galvenajām izdevumu kategorijām dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un ka tāpēc būtu vērts paredzēt īpašu režīmu stimulu un atbalsta piešķiršanai šajā jomā, jo īpaši uzņēmumiem, kuri sniedz sociālās palīdzības pakalpojumus vietējā līmenī.

17

(18)  ECFIN ĢD, The 2015 Ageing report (“2015. gada ziņojums par novecošanu”), 2015. ESAO, 2015. Pharmaceutical expenditure and policies: past trends and future challenges (“Izmaksas un politika farmācijas jomā – iepriekšējās tendences un turpmākie izaicinājumi”).

18

The 2015 Ageing report

Pharmaceutical expenditure and policies: past trends and future challenges

(19)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/614772/EPRS_BRI(2018)614772_EN.pdf

19

(20)  https://www.aim-mutual.org/wp-content/uploads/2018/02/AIM-on-HTA.pdf

20

---

| 10.8.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 283/35 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 283/35

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu

“Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa likmēm”

(COM(2018) 20 final – 2018/0005 (CNS))

“Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu groza attiecībā uz īpašo režīmu mazajiem uzņēmumiem”

(COM(2018) 21 final – 2018/0006 (CNS))

“Grozīts priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 904/2010 par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā”

(COM(2017) 706 final – 2017/0248 (CNS))

“Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz minimālās pamatlikmes ievērošanas pienākumu groza Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu”

(COM(2017) 783 final – 2017/0349 (CNS))

(2018/C 283/05)

| Ziņotājs: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Petru Sorin DANDEA

| Apspriešanās | Eiropas Savienības Padome, 15.12.2017., 9.1.2018., 5.2.2018. |
| --- | --- |
| | |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pants |
| | |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 26.3.2018. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.5.2018. |
| Plenārsesija Nr. | 535 |
| Balsojuma rezultāts
  (par / pret / atturas) | 198/5/10 |

Apspriešanās

Eiropas Savienības Padome, 15.12.2017., 9.1.2018., 5.2.2018.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

26.3.2018.

Pieņemts plenārsesijā

23.5.2018.

Plenārsesija Nr.

535

Balsojuma rezultāts

(par / pret / atturas)

198/5/10

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu un iesaka dalībvalstīm to pieņemt un nekavējoties īstenot, jo pārmērīgi sadrumstalota PVN sistēma iekšējā tirgū rada nepamatotus šķēršļus mazo uzņēmumu attīstībai. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK atbalsta Komisijas mērķi, kurā paredzēts, ka izskatāmajā kopumā ietvertos pasākumus īsteno galapatērētāja labā. Tomēr Komiteja uzskata, ka samazinātas likmes un atbrīvojumi, kas paredzēti saskaņā ar priekšlikuma Direktīvai 2018/0005 (CNS) 98. panta 1. un 2. punktu, prioritāri jāpiemēro, lai saskaņoti īstenotu vispārējas nozīmes mērķi. Dažos gadījumos (piemēram, attiecībā uz sociālās aprūpes un izglītības pakalpojumiem) šāda veida mērķus īsteno starpniekstruktūras, kas nav galapatērētāji. EESK arī uzskata, ka sistēmai, palielinot robežvērtības, vajadzētu būt pieejamai ne tikai mikrouzņēmumiem, bet arī mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK piekrīt Komisijas priekšlikumam izveidot to preču un pakalpojumu “negatīvo sarakstu”, kuriem nepiemēro direktīvas priekšlikumā paredzētās samazinātās likmes, taču norāda, ka šāds saraksts nedrīkst nepamatoti ierobežot dalībvalstu brīvību noteikt samazinātas likmes dažām vispārējas nozīmes precēm. Turklāt dalībvalstīm jābūt iespējai tiem produktiem, uz kuriem attiecas samazinātas nodokļu likmes saskaņā ar šobrīd spēkā esošajiem pašreizējā Direktīvā 2006/112/EK minētajiem izņēmumiem, piemērot samazinātas nodokļu likmes arī turpmāk. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komisija uzskata, ka samazinātas likmes sistēmu nevajadzētu piemērot precēm un pakalpojumiem, kurus izmanto kā starpposma ieguldījumu. EESK uzskata, ka šāda pieeja rada interpretācijas problēmas, piemēram, attiecībā uz kompleksu pakalpojumu, jo īpaši uzņēmumu tīklu un puduru, un konsorciju sniegto pakalpojumu pārvaldību. Tāpēc minētā pieeja var radīt neviennozīmīgu interpretāciju, kad par pakalpojumu, ko sniedz grupas uzņēmums, tiek maksāts mātesuzņēmumam, kurš pēc tam par to nosūta rēķinu uzņēmumam, kurš attiecīgo pakalpojumu bija sniedzis. Ja šādā gadījumā preferenciālā likme netiek piemērota, izmaksas pieaug, un tas gala rezultātā, kaut vai netiešā veidā, ietekmē galalietotāju. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzskata, ka tālejošos mērķus, kurus šajā reglamentējošo pasākumu kopumā ir noteikusi Komisija, varēs sasniegt tikai tad, ja dalībvalstis pieliks vajadzīgās pūles, lai pieņemtu galīgo PVN sistēmu samērīgā termiņā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK piekrīt Komisijas ierosinājumam atļaut dalībvalstīm izmantot divas samazinātas likmes vismaz 5 % apmērā, kā arī vienu samazinātu likmi, kas ir mazāka par 5 %, un uzskata, ka šīs likmes būtu jāpiemēro atsevišķām preču un pakalpojumu kategorijām, kā to dara dažas dalībvalstis. EESK iesaka dalībvalstīm saglabāt samazināto likmi, kuru pašlaik piemēro atsevišķām vispārējas nozīmes preču un pakalpojumu kategorijām. Komiteja arī uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāierosina to preču un pakalpojumu saraksts, kuriem var piemērot samazinātas likmes, lai sekmētu MVU piekļuvi iekšējam tirgum. Būtu jāapsver iespēja veikt padziļinātu analīzi par to, vai nebūtu ieviešama augstāka PVN likme luksusa precēm. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK vēlas vērst dalībvalstu uzmanību uz svarīgiem aspektiem PVN režīmā, ko piemēro organizācijām un apvienībām, kuras sniedz palīdzību nelabvēlīgā situācijā esošām personām. Parasti PVN dēļ tās nevar atgūt ievērojamas summas, un tas būtiski mazina to spēju sniegt palīdzību personām no nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Tādēļ Komiteja iesaka ES iestādēm un dalībvalstīm atbrīvot šīs organizācijas no PVN režīma. EESK arī uzskata, ka PVN nevajadzētu piemērot Pro Bono vai Pro Deo advokātiem, ja vien šie advokāti no tā gūst tikai nelielus ienākumus (vai arī ienākumu vispār nav). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK iesaka dalībvalstīm paredzēt cilvēkresursus, kā arī finanšu un loģistikas resursus, kas vajadzīgi struktūrām, kuru uzdevums ir apkarot pārkāpumus PVN jomā, lai nodrošinātu šīs regulas noteikumu pienācīgu īstenošanu, kā to ierosina Komisija. Komiteja arī uzskata, ka dalībvalstīm vajadzētu apsvērt iespēju, kā labāk izmantot digitālās tehnoloģijas, lai apkarotu krāpšanu PVN jomā un veicinātu atbalstu šīs jomas ES tiesību aktu lielākai pārredzamībai. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Eiropas Komisijas priekšlikums

| 2.1. | Eiropas Komisija 2016. gada aprīlī publicēja rīcības plānu (1) Eiropas PVN sistēmas modernizēšanai. Tās ierosinātais tiesību akts ietver trīs direktīvas priekšlikumus (2) un regulas priekšlikumu (3), ar kuru plāna īstenošana tiek turpināta. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Trijos direktīvas priekšlikumos ir ierosināts grozīt Padomes Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu. Ierosinātās izmaiņas attiecas uz īpašo režīmu mazajiem uzņēmumiem, minimālajām PVN likmēm un minimālās pamatlikmes ievērošanu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ES noteikumi par PVN ir vairāk nekā divdesmit gadus veci un to pamatā ir izcelsmes princips. Komisija vēlas tos modernizēt ar mērķi ieviest preču pārrobežu tirdzniecībā starp uzņēmumiem galīgo PVN sistēmu, kuras pamatā būtu princips, ka nodokli uzliek galamērķa dalībvalstī. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ar Komisijas priekšlikumu paredzēts nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret dalībvalstīm, dodot iespēju piemērot samazinātu PVN likmi, uz kuru neattiecas minimuma prasība, un divas samazinātas likmes vismaz 5 % apmērā. Tāpat Komisija ierosina saglabāt minimālo pamatlikmi 15 % apmērā. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisija uzskata, ka samazinātas likmes sistēmu nevajadzētu piemērot precēm un pakalpojumiem, kurus Savienības iekšējā tirdzniecībā izmanto kā starpposma ieguldījumu. Komisija arī iesaka izskatāmajā kopumā iekļautos pasākumus īstenot galapatērētāja labā. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Regulas priekšlikumā ierosināts grozīt Regulu (ES) Nr. 904/2010, kas ietver pasākumus, kuru mērķis ir stiprināt administratīvo sadarbību pievienotās vērtības nodokļa jomā. Galvenās ierosinātās izmaiņas attiecas uz informācijas apmaiņu bez iepriekšēja pieprasījuma, kopīgām revīzijām, procedūrām PVN atmaksai nodokļa maksātājiem, kas neveic uzņēmējdarbību atmaksas dalībvalstī, Eurofisc nostiprināšanu ar kopīgu riska analīzes kapacitāti un iespēju koordinēt izmeklēšanas darbības un sadarboties ar OLAF (Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai) un Eiropolu, lai sekmētu smagas krāpšanas gadījumu izpaušanu un Eiropas Prokuratūru, reglamentējošo noteikumu atjaunināšanu saistībā ar informācijas par 42. un 63. muitas procedūru un transportlīdzekļu reģistrāciju apmaiņu un tās kopīgu izmantošanu nodokļu iestādēs (4). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Vispārīgas un īpašas piezīmes

| 3.1. | Ņemot vērā PVN sistēmas pārmērīgo sadrumstalotību dalībvalstīs un tās neefektivitāti attiecībā uz krāpšanas iespējām, kā arī šķēršļus, ko minētā sistēma rada mazajiem uzņēmumiem to tirdzniecības un ieguldījumu darbībās, EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu un iesaka dalībvalstīm to ātri pieņemt un īstenot. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komisija uzskata, ka samazinātas likmes sistēmu nevajadzētu piemērot precēm un pakalpojumiem, kurus izmanto kā starpposma ieguldījumu. Tomēr šāda pieeja rada interpretācijas problēmas, piemēram, attiecībā uz kompleksu pakalpojumu, jo īpaši uzņēmumu tīklu un puduru, un konsorciju sniegto pakalpojumu pārvaldību. Tāpēc minētā pieeja var radīt neviennozīmīgu interpretāciju, kad par pakalpojumu, ko sniedz grupas uzņēmums, tiek maksāts mātesuzņēmumam, kurš pēc tam par to nosūta rēķinu uzņēmumam, kurš attiecīgo pakalpojumu bija sniedzis. Ja šādā gadījumā preferenciālā likme netiek piemērota, izmaksas pieaug, un tas gala rezultātā, kaut vai netiešā veidā, ietekmē galalietotāju. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komisija ierosina PVN sistēmu turpmāk balstīt uz galamērķa valsts principu. EESK uzskata, ka šī pieeja būtu nozīmīgs solis ceļā uz galīgo Eiropas PVN sistēmu, un mudina Komisiju un dalībvalstis paātrināt šo procesu un nodrošināt skaidrību dažādu preču un pakalpojumu definīcijā. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komisija ierosina minimālo PVN pamatlikmi saglabāt 15 % apmērā. EESK vēlas norādīt, ka lielākajā daļā ES valstu PVN ir viens no galvenajiem valsts budžeta ieņēmumu avotiem, un tāpēc atbalsta Komisijas priekšlikumu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Lielākā daļa dalībvalstu samazinātu PVN likmi piemēro pārtikai, zālēm vai grāmatām, kā arī pamatpakalpojumiem, piemēram, veselības aprūpei vai sociālajai palīdzībai. EESK piekrīt Komisijas ierosinājumam atļaut dalībvalstīm izmantot divas samazinātas likmes vismaz 5 % apmērā, kā arī vienu samazinātu likmi, kas ir mazāka par 5 %, un uzskata, ka šīs likmes būtu jāpiemēro atsevišķām preču un pakalpojumu kategorijām, kā to dara dažas dalībvalstis. Šādas samazinātas likmes izmantošana palielina nepieciešamību sniegt informāciju MVU, kuri darbojas arī ārpus attiecīgā iekšzemes tirgus. Būtu jāapsver iespēja veikt padziļinātu analīzi par to, vai nebūtu ieviešama augstāka PVN likme luksusa precēm. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komisija norāda, ka jaunajā sistēmā, kuras pamatā ir galamērķa valsts princips, dažās pakalpojumu vai preču kategorijās varētu rasties konkurences izkropļojumi. Lai to novērstu, Komisija ierosina sagatavot uz statistisko klasifikāciju balstītu “negatīvo sarakstu”, kurā uzskaitītas preces un pakalpojumi, kuriem piemēro PVN pamatlikmi. EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu un uzsver dalībvalstu pienākumu ievērot šādu sarakstu, taču vēlas uzsvērt, ka ir svarīgi, lai tad, kad tiek lemts par šādu sarakstu, netiek nepamatoti ierobežota dalībvalstu rīcības brīvība noteikt samazinātu likmi dažām vispārējas nozīmes precēm. Turklāt dalībvalstīm jābūt iespējai tiem produktiem, uz kuriem attiecas samazinātas nodokļu likmes saskaņā ar šobrīd spēkā esošajiem pašreizējā Direktīvā 2006/112/EK minētajiem izņēmumiem, piemērot samazinātas nodokļu likmes arī turpmāk. Tādēļ Eiropas Komisijas ierosinātajā negatīvajā sarakstā (IIIa pielikums) būtu jāņem vērā dalībvalstīs pārbaudīts regulējums. Jebkurā gadījumā vajadzētu būt skaidrībai, ka šo samazināto PVN likmi var saglabāt attiecībā uz darbietilpīgu pakalpojumu sniegšanu, jo īpaši, ja tos sniedz MVU. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Tā kā Komisijas ierosinātā jaunā PVN sistēma, ko piemēro mazajiem uzņēmumiem, ir paredzēta, lai tiem palīdzētu, ļaujot tiem izmantot vienotā tirgus radītās iespējas, EESK uzskata, ka 284. panta 1. punktā un 284. panta 2. punkta b) apakšpunktā ierosinātās robežvērtības būtu labāk jāsaskaņo ar 280.a panta 1. punktā noteikto apgrozījuma apmēru. Citiem vārdiem sakot, Komisijas priekšlikumā noteikts, ka mikrouzņēmumi var izmantot ierosinātajā direktīvā paredzētos atbrīvojumus, ja to gada apgrozījums nepārsniedz 85 000 EUR. Savukārt pārrobežu tirdzniecības apjoma robežvērtība ir 100 000 EUR, un tas nozīmē, ka ierosināto sistēmu piemēro galvenokārt mikrouzņēmumiem EESK uzskata, ka būtu jānosaka tādas robežvērtības, kas nodrošinātu, ka jaunā sistēma ietver arī MVU. Tāpat būtu vēlams, ka MVU paredzētie pasākumi attiecas arī uz sociālās ekonomikas uzņēmumiem, jo īpaši tad, ja tie nodrošina sociālās aprūpes un izglītības pakalpojumus. Turklāt EESK uzskata, ka ir jāparedz papildu pasākumi, kas nodrošinātu, ka administratīvā sloga samazināšana attiecas arī MVU, jo patlaban Komisijas ierosinātajā sistēmā tā attiecas tikai uz mikrouzņēmumiem. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK uzskata: lai sekmētu MVU piekļuvi ES iekšējam tirgum, dalībvalstīm būtu jāsagatavo to preču un pakalpojumu saraksts, kuriem piemēro samazinātu PVN likmi. Sarakstam vajadzētu būt pieejamam ekonomikas dalībniekiem visā Eiropā. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto vienkāršošanu attiecībā uz pienākumiem, kas uzņēmumiem noteikti reģistrācijas un deklarēšanas jomā, un uzskata, ka šie pienākumi palīdzēs uzņēmumiem ātrāk attīstīties un sekmēs to piekļuvi vienotajam tirgum. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komiteja piekrīt Komisijas mērķim nodrošināt, ka izskatāmajā kopumā paredzētie pasākumi tiek īstenoti galapatērētāja labā, taču EESK uzskata, ka samazinātas likmes un atbrīvojumi, kas paredzēti saskaņā ar priekšlikuma Direktīvai 2018/0005 (CNS) 98. panta 1. un 2. punktu, prioritāri jāpiemēro, lai saskaņoti īstenotu vispārējas nozīmes mērķi. Dažos gadījumos (piemēram, attiecībā uz sociālās aprūpes un izglītības pakalpojumiem) šāda veida mērķus īsteno starpniekstruktūras, kas nav galapatērētāji. Turklāt, lai veicinātu tiesiskās aizsardzības pieejamību visiem, ir svarīgi paredzēt samazinātu PVN likmi pakalpojumiem, ko nelabvēlīgā situācijā esošām personām sniedz advokāti. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESK atzīst, ka otrajā paketē iekļautie noteikumi nenodrošina visaptverošu pieeju PVN jomai. Tomēr Komiteja vēlas vērst dalībvalstu uzmanību uz svarīgiem aspektiem PVN režīmā, ko piemēro organizācijām un apvienībām, kuras sniedz palīdzību nelabvēlīgā situācijā esošām personām. Parasti PVN dēļ tās nevar atgūt ievērojamas summas, un tas būtiski mazina to spēju sniegt palīdzību personām no nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Par direktīvas transponēšanas robeždatumu Komisija ierosinājusi 2022. gadu. EESK iesaka Komisijai un dalībvalstīm apsvērt īsāku īstenošanas termiņu, jo jaunā sistēma veicinās uzņēmumu darbību un uzņēmumiem būs plašākas perspektīvas vienotajā tirgū. EESK ierosina Komisijai, sadarbojoties ar dalībvalstīm, uzsākt vērienīgu plašsaziņas informācijas kampaņu, lai veicinātu izpratni par jauno PVN sistēmu un tās prasībām. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Tā kā 2015. gadā kopējie dalībvalstīs reģistrētie zaudējumi PVN iekasēšanas jomā sasniedza 152 miljardus euro, EESK piekrīt administratīvās sadarbības pasākumiem, kurus Komisija ierosinājusi regulas priekšlikumā. Ja izmeklēšanā par krāpšanu PVN jomā pārrobežu darījumos līdzās Eurofisc iesaistīsies OLAF un Eiropas Prokuratūra, palielināsies spējas noteikt krāpšanas darbības dalībvalstu līmenī. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESK iesaka dalībvalstīm paredzēt vajadzīgos cilvēkresursus, kā arī finanšu un loģistikas resursus struktūrām, kuru uzdevums ir apkarot pārkāpumus PVN jomā, lai nodrošinātu šīs regulas noteikumu pienācīgu īstenošanu, kā to ierosina Komisija. Komiteja uzskata, ka dalībvalstīm būtu lietderīgi apsvērt iespēju, kā labāk izmantot digitālās tehnoloģijas, lai apkarotu krāpšanu PVN jomā un uzlabotu spēkā esošo noteikumu brīvprātīgu ievērošanu. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EESK atgādina, ka tā ir ierosinājusi izveidot forumu (5), kas nodrošinātu nodokļu ieņēmumu iekasēšanas paraugprakses apmaiņu un ļautu noskaidrot pašreizējās iespējas, kā palielināt dalībvalstu administratīvās spējas apkarot krāpšanu PVN jomā pārrobežu darījumos un vienlaikus uzlabotu iekšējā tirgus darbību. Komisijai būtu jāizveido šāds forums. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EESK norāda, ka tālejošos mērķus, kurus šajā reglamentējošo pasākumu kopumā ir noteikusi Komisija, varēs sasniegt tikai tad, ja dalībvalstis pieliks vajadzīgās pūles, lai samērīgā termiņā pieņemtu galīgo PVN sistēmu. |
| --- | --- |

3.16.

Briselē, 2018. gada 23. maijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2016) 148 final – “Rīcības plāns PVN jomā. Ceļā uz vienotu ES PVN zonu – laiks pieņemt lēmumu”.

1

(2)  COM(2017) 783 final – Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz minimālās pamatlikmes ievērošanas pienākumu groza Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu.

2

(3)  COM(2017) 706 final – Grozīts priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 904/2010 par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā.

3

(4)  Plašāka informācija pieejama šeit: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX%3A52014DC0069 un http://europa.eu/rapid/press-release_ECA-11-47_lv.htm

4

(5)  Sk. EESK atzinumu ECO/442 par PVN reformas pasākumu (I) kopumu (vēl nav publicēts OV).

5

---

| 10.8.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 283/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 283/39

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pārredzamiem un paredzamiem darba nosacījumiem Eiropas Savienībā”

(COM(2017) 797 final – 2017/0355 (COD))

(2018/C 283/06)

| Ziņotājs: | Christian BÄUMLER |
| --- | --- |
| Līdzziņotāja: | Vladimíra DRBALOVÁ |

Ziņotājs:

Christian BÄUMLER

Līdzziņotāja:

Vladimíra DRBALOVÁ

| Apspriešanās | Eiropas Savienības Padomes pieprasījums: 10.1.2018.
  Eiropas Parlamenta pieprasījums: 18.1.2018. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 153. panta 2. punkts |
| | |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 25.4.2018. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.5.2018. |
| Plenārsesija Nr. | 535 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 164/22/9 |

Apspriešanās

Eiropas Savienības Padomes pieprasījums: 10.1.2018.

Eiropas Parlamenta pieprasījums: 18.1.2018.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 153. panta 2. punkts

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

25.4.2018.

Pieņemts plenārsesijā

23.5.2018.

Plenārsesija Nr.

535

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

164/22/9

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atbalsta Eiropas Komisijas centienus nodrošināt, ka darba apstākļi visiem darba ņēmējiem – jo īpaši tiem, kas iesaistīti nestandarta nodarbinātības veidos – kļūst pārredzamāki un paredzamāki, tādējādi sperot konkrētu soli ceļā uz Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komiteja pauž bažas par to, ka sociālā dialoga ietvaros nebija iespējams pārskatīt un atjaunināt Rakstiskā paziņojuma direktīvu (Direktīvu 91/533/EEK). Tā norāda, ka sociālajiem partneriem ir īpaša nozīme pārredzamu un paredzamu darba apstākļu regulēšanā, kas notiek, izmantojot sociālo dialogu un darba koplīgumu sarunas un respektējot dažādību starp dalībvalstīm un valstu praksi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK arī atzīmē: REFIT ziņojumā norādīts, ka pašreizējā Rakstiskā paziņojuma direktīva (91/533/EEK) vēl joprojām rada skaidru pievienoto vērtību, sasniedz savu mērķi, joprojām ir nozīmīga acquis daļa un ir svarīga visiem ieinteresētajiem dalībniekiem. Taču tika konstatētas arī nepilnības, kas saistītas ar efektivitāti, direktīvas aptverto personu loku un tās īstenošanu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Dažas dalībvalstis, izmantojot darba koplīgumus, sociālo dialogu vai tiesību aktus, ir risinājušas ar nestandarta nodarbinātību saistītās problēmas un ieviesušas aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu taisnīgus darba nosacījumus un pārejas ar daudzveidīgām karjeras iespējām darba tirgū, un EESK to vērtē īpaši atzinīgi. Komisijai būtu jāprecizē, ka šāda veida aizsardzība būtu jāatbalsta, pilnībā ievērojot sociālo partneru autonomiju. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas mērķus, kas minēti priekšlikumā direktīvai par pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem, jo tie ir orientēti uz to, lai nodrošinātu labāku aizsardzību darba ņēmējiem, jo īpaši tiem, kas iesaistīti nestandarta nodarbinātībā. EESK norāda, ka tikai līdzsvarots un juridiski pilnīgs, skaidrs un pietiekami pamatots priekšlikums spēs garantēt nepieciešamo konverģenci un nodrošināt no ierosinātās direktīvas izrietošo saistību vienotu piemērošanu ES darba tirgū. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK atzīst īpašo situāciju, kādā atrodas fiziskās personas, kas darbojas kā darba devēji, un mikrouzņēmumi un mazie uzņēmumi, kuriem var nebūt tādu pašu resursu kā vidējiem un lielākiem uzņēmumiem, lai izpildītu savas saistības saskaņā ar ierosināto direktīvu. Tāpēc EESK ierosina, ka Eiropas Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu sniegt pienācīgu atbalstu šādām personām un palīdzību, lai tām palīdzētu izpildīt šīs saistības. Rakstisko paziņojumu veidņu un paraugu izmantošana, kā jau paredzēts priekšlikumā, ir labs piemērs, un būtu jāizpēta citi praktiski pasākumi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Lai nodrošinātu ES tiesību aktos paredzēto tiesību efektivitāti, ir jāatjaunina Rakstiskā paziņojuma direktīvas aptverto personu loks, lai ņemtu vērā darba tirgus izmaiņas, vienlaikus ievērojot valstu praksi. Kā norāda Komisija, Eiropas Savienības Tiesa savā judikatūrā ir izveidojusi darba ņēmēja statusa noteikšanas kritērijus, kas ir piemēroti, lai noteiktu šīs direktīvas aptverto personu loku. Darba ņēmēja definīcija ir balstīta uz šiem kritērijiem. Komisijai vajadzētu apsvērt iespēju izstrādāt pamatnostādnes, lai darba devējiem palīdzētu izpildīt savas saistības un uzlabotu informētību nodarbināto vidū, tādējādi samazinot tiesvedības risku. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK uzsver, ka dalībvalstīm, izmantojot sociālo dialogu, jāspēj noteikt, kādas kategorijas ietilpst jēdzienā “darba ņēmējs”, bet tas ir jāinterpretē, ņemot vērā šīs direktīvas mērķus – proti, veicināt drošākus un paredzamākus darba apstākļus, vienlaikus nodrošinot darba tirgus pielāgošanās spēju un uzlabojot dzīves un darba apstākļus. EESK uzsver, ka mājsaimniecībās nodarbinātajiem, kā arī jūrniekiem un zvejniekiem būtu jāietilpst tās piemērošanas jomā. Jūrnieku darba apstākļus lielā mērā jau reglamentē Eiropas sociālo partneru nolīgums par SDO 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā; minētā konvencija ir pievienota Padomes Direktīvai 2009/13/EK. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK norāda, ka, darba ņēmēja definīcijā ietverot kritēriju par darbu “citas personas vadībā”, varētu kavēt platformās nodarbināto darba ņēmēju iekļaušanu. Tādēļ Komiteja iesaka precizēt, ka šīs direktīvas sniegtā aizsardzība attiecas arī uz šādiem darba ņēmējiem. EESK tomēr uzskata, ka cilvēki, kuri izmanto platformas un ir patiesi pašnodarbināti un neatkarīgi, būtu jāizslēdz no šīs direktīvas darbības jomas. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK uzskata, ka būtu jāprecizē direktīvas aptverto personu loks attiecībā uz darba devēja definīciju, jo tas pašlaik ir neprecīzs. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK atbalsta pārstrādāto versiju attiecībā uz pienākumu sniegt darba ņēmējiem informāciju par darba apstākļiem, kad tiek uzsāktas vai mainītas darba attiecības, un precizējumu, ka tam jānotiek vēlākais šādu attiecību sākumā vai tad, kad izmaiņas stājas spēkā. EESK atzīst, ka var pastāvēt pamatoti ar darbību saistīti iemesli, lai atļautu zināmu ierobežotu elastīgumu mikrouzņēmumiem un maziem uzņēmumiem, vienlaikus nodrošinot, ka darbinieki ir informēti par viņu darba nosacījumiem pēc iespējas tuvu darba attiecību sākumam. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK norāda, ka šis priekšlikums ļauj sociālajiem partneriem slēgt darba koplīgumus, kas pieļauj atkāpes no minimālajām prasībām attiecībā uz darba apstākļiem. EESK to atbalsta ar noteikumu, ka tiek sasniegti direktīvas mērķi un ka vispārējā darba ņēmēju aizsardzība ir pieņemama un netiek apdraudēta. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK uzskata, ka darbu pēc pieprasījuma nevar saglabāt kā nodarbinātības veidu, nenosakot atbilstošu atsauces periodu un atbilstošu iepriekšējas paziņošanas kārtību. EESK ierosina, ka darba līgumos, kas paredz darbu pēc pieprasījuma, vajadzētu nodrošināt konkrētu stundu skaitu vai attiecīgu apmaksu. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESK atbalsta noteikumus par minimālajām prasībām attiecībā uz darba apstākļiem, jo īpaši saistībā ar šādiem elementiem: pārbaudes laika ilgums, ierobežojumi paralēlās nodarbinātības aizliegumam, darba minimālā paredzamība, pāreja uz citu nodarbinātības veidu, ja tas ir pieejams, un bezmaksas apmācība, ja tā ir vajadzīga, lai darba ņēmējs veiktu darbu. Tomēr EESK ierosina precizēt dažus aspektus un iesaka, ka atbildība par to būtu jāatstāj valsts līmenim saskaņā ar valsts tiesību un sociālā dialoga praksi. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESK uzskata: lai nodrošinātu direktīvas efektīvu piemērošanu, ir pamatoti darba ņēmējus aizsargāt pret atlaišanu vai citiem pasākumiem ar līdzvērtīgu iedarbību, ja šīs atlaišanas iemesls ir tas, ka viņi izmantojuši šajā direktīvā paredzētās tiesības. Ir pamatoti, ka šādos apstākļos darba ņēmējs var darba devējam pieprasīt rakstveidā pamatot atlaišanas iemeslus. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Priekšlikumā paredzēti instrumenti, ar kuriem piemēro sankcijas par direktīvā noteikto informēšanas pienākumu neievērošanu. EESK vērsa uzmanību uz šo trūkumu vienā no iepriekšējiem atzinumiem un aicināja to novērst. EESK uzskata, ka sankcijām, ja tās ir pamatotas, būtu jāatbilst darba ņēmējam nodarītā kaitējuma pakāpei. EESK atzinīgi vērtē 14. panta 1. punkta noteikumu, saskaņā ar kuru darba devējiem ir 15 dienas laika, lai iesniegtu trūkstošo informāciju. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Priekšlikumā ir noteikti minimālie standarti attiecībā uz konverģenci, un ir svarīgi, lai darba ņēmējiem, kas pašlaik bauda labākas materiālās tiesības, nebūtu jābaidās no savu esošo tiesību pasliktināšanās pēc direktīvas īstenošanas. Tāpēc EESK atbalsta priekšlikumā īpaši paredzēto noteikumu par aizsardzības līmeņa nepazemināšanu. EESK tomēr iesaka direktīvā ne tikai nodrošināt, ka nepasliktinās vispārējais aizsardzības līmenis, bet arī skaidrāk noteikt, ka apstākļi nedrīkst pasliktināties arī atsevišķās direktīvas aptvertajās jomās. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Priekšlikuma konteksts

| 2.1. | Pieņemot ierosināto direktīvu par pārredzamiem un paredzamiem darba nosacījumiem Eiropas Savienībā (2017/0355 (COD)), ir paredzēts aizstāt pašreizējo Padomes 1991. gada 14. oktobra Direktīvu 91/533/EEK par darba devēja pienākumu informēt darbiniekus par darba līguma vai darba attiecību nosacījumiem (“Rakstiskā paziņojuma direktīva”). Tam būtu arī jāpapildina citas spēkā esošās ES direktīvas. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 153. panta 2. punkta b) apakšpunkts, un tajā izmantots spēkā esošo ES tiesību aktu REFIT novērtējums. REFIT ziņojumā norādīts, ka Rakstiskā paziņojuma direktīva rada skaidru pievienoto vērtību, sasniedz savu mērķi, joprojām ir nozīmīga acquis daļa un ir svarīga visām ieinteresētajām personām. Taču tika konstatētas arī nepilnības, kas saistītas ar efektivitāti, direktīvas aptverto personu loku un tās īstenošanu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Jauna vai pārskatīta rakstiska paziņojuma izsniegšanas izmaksas ir paredzētas no 18 līdz 153 EUR attiecībā uz MVU un no 10 līdz 45 EUR attiecībā uz lielākiem uzņēmumiem. Uzņēmumiem būtu arī vienreizējās izmaksas saistībā ar iepazīšanos ar jauno direktīvu: vidēji 53 EUR maziem un vidējiem uzņēmumiem un 39 EUR lielākiem uzņēmumiem. Paredzams, ka izmaksas saistībā ar atbildi uz pieprasījumiem par jaunu nodarbinātības veidu būs līdzīgas tām, kas saistītas ar jauna rakstiska paziņojuma izsniegšanu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Darba devēji rēķinās arī ar dažām nelielām, netiešām izmaksām (juridiskas konsultācijas, pārskatītas grafiku sastādīšanas sistēmas, laiks cilvēkresursu pārvaldībai, informācija personālam). Elastība tiks zaudēta tikai peļņas daļā (t. i., attiecībā uz mazu daļu no darba devējiem, kas plaši izmanto viselastīgākos nodarbinātības veidus). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisija 2017. gada 26. aprīlī un 2017. gada 21. septembrī sāka divus apspriešanas posmus ar Eiropas sociālajiem partneriem par Savienības rīcības iespējamo ievirzi un saturu, kā tas paredzēts LESD 154. pantā. Jautājumā par vajadzību pēc likumdošanas darbības, lai pārskatītu Direktīvu 91/533/EEK, sociālo partneru viedokļi atšķīrās. Tāpat kā kādā no iepriekšējiem atzinumiem EESK norāda, ka pārredzami un paredzami darba nosacījumi vispirms būtu jāpārrunā ar sociālajiem partneriem, īstenojot sociālo dialogu (1), un pauž nožēlu par to, ka sociālajiem partneriem neizdevās vienoties par tiešu sarunu sākšanu, lai noslēgtu nolīgumu ES līmenī. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komisija norāda, ka kopš pieņemta Direktīva 91/533/EEK par darba devēja pienākumu informēt darbiniekus par darba līguma vai darba attiecību nosacījumiem (“Rakstiskā paziņojuma direktīva”), darba tirgus ir būtiski mainījies. Pēdējos 25 gados darba tirgū ir vērojama arvien lielāka elastība. Ceturtā daļa no visiem darba līgumiem 2016. gadā bija “nestandarta” nodarbinātības veidos, un pēdējo desmit gadu laikā vairāk nekā puse no visām jaunajām darbvietām ir “nestandarta”. Arī digitalizācija ir veicinājusi jaunu nodarbinātības veidu rašanos. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisija priekšlikumā norāda, ka ar jauniem nodarbinātības veidiem kopsolī ejošā elastība ir būtisks jaunu darbvietu izveides un darba tirgus izaugsmes virzītājspēks. Kopš 2014. gada izveidoti vairāk nekā pieci miljoni darbvietu, no kurām gandrīz 20 % – jaunos nodarbinātības veidos. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Tomēr Komisija arī atzīst, ka šīs tendences ir sekmējušas nestabilitāti un palielinājušas neparedzamību dažās darba attiecībās. Tas jo īpaši attiecas uz darba ņēmējiem, kuru situācija ir nestabilākā. Aptuveni no četriem līdz sešiem miljoniem darbinieku strādā ar pieprasījuma līgumiem un periodiska darba līgumiem, un daudziem darbiniekiem trūkst skaidrības par to, kad un cik ilgi būs jāstrādā. Gandrīz uz vienu miljonu darba ņēmēju attiecas ekskluzivitātes klauzulas, kas tiem liedz strādāt cita darba devēja labā. No otras puses, sestajā Eiropas aptaujā par darba nosacījumiem (2015) konstatēts, ka 80 % darba ņēmēju no ES 28 dalībvalstīm ir apmierināti ar saviem darba nosacījumiem. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Dažas dalībvalstis, izmantojot darba koplīgumus, sociālo dialogu vai tiesību aktus, ir risinājušas ar nestandarta nodarbinātību saistītās problēmas un ieviesušas aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu taisnīgus darba nosacījumus un pārejas ar daudzveidīgām karjeras iespējām darba tirgū, un EESK to vērtē īpaši atzinīgi. Komisijai apsvērumos būtu jānorāda, ka ir jāievēro atsevišķi aizsardzības veidi, piemēram, tādi, kas ir Beļģijā un Zviedrijā. Piemēram, Beļģijā papilddarba sistēmas pamatā dažādās nozarēs ir princips, ka darba ņēmējiem jau ir cits pamatdarbs. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK savos atzinumos par sociālo tiesību pīlāru (2) jau ir mudinājusi dalībvalstis un ES noteikt un uzturēt tiesisko regulējumu, kas sekmē pielāgojamību, ir vienkāršs, pārredzams un paredzams, nostiprina un aizsargā darba ņēmēju tiesības un tiesiskumu un ar kuru ES var veicināt stabilu tiesisko regulējumu darba koplīguma slēgšanas sarunām un sociālajam dialogam elastdrošības īstenošanā. Savā pirmajā atzinumā par sociālo tiesību pīlāru (3) EESK uzsvēra, ka darba tirgus nosacījumiem jābūt tādiem, kas atbalsta jaunas un daudzveidīgākas karjeras iespējas. Darba tirgus pieprasa dažādus darbvietu radīšanas un nodarbinātības veidus. Šajā nolūkā vajadzīgi piemēroti tiesību akti nodarbinātības aizsardzības jomā, lai nodrošinātu regulējumu, kas paredz godīgus darba apstākļus, un lai veicinātu pieņemšanu darbā saskaņā ar visiem darba līgumiem. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK norāda, ka nestandarta darbs var ievērojami ietekmēt gan indivīdus, gan sabiedrību. Nestabila nodarbinātība, piemēram, varētu būt pretrunā ar ģimenes dzīves uzsākšanu, mājokļa iegādi un citiem personīgajiem projektiem. Jāatgādina, ka šie nodarbinātības veidi īpaši skar jauniešus, sievietes un migrantu izcelsmes personas. Zemāks atalgojums, kas bieži saistīts ar nestandarta darbu, dažos gadījumos var radīt nepieciešamību pēc papildu sociālajiem pabalstiem un turklāt negatīvi ietekmēt tiesības uz pensiju un tās apjomu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK atbalsta Komisijas mērķi nodrošināt, lai ES konkurētspējas pamatā esošie dinamiskie, inovatīvie darba tirgi tiktu strukturēti tādā veidā, kas nodrošina pamata aizsardzību visiem darba ņēmējiem, ilgtermiņa produktivitātes pieaugumu darba devējiem un ļauj panākt labākus dzīves un darba apstākļus visā ES. EESK norāda, ka tikai līdzsvarots un juridiski pilnīgs, nepārprotams un pietiekami pamatots priekšlikums spēs garantēt nepieciešamo konverģenci un nodrošināt to saistību vienotu piemērošanu ES darba tirgū, kas izriet no apspriežamās darba tiesību daļas. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komisija norāda, ka tiesiskais regulējums visā ES ir kļuvis arvien sarežģītāks. Kā norāda Komisija, tas palielina risku, ka būs konkurence, kas balstīta uz zemākiem sociālajiem standartiem, un tas arī rada nelabvēlīgas sekas gan darba devējiem, kurus ietekmē pārmērīgas konkurences spiediens, gan dalībvalstīm, kas zaudē nodokļu ieņēmumus un sociālā nodrošinājuma iemaksas. EESK atbalsta Komisijas mērķi noteikt minimālās prasības attiecībā uz tiem darba ņēmējiem, kuri nodarbināti nestandarta darba veidos, vienlaikus respektējot valstu tiesību un sociālā dialoga sistēmas un jo īpaši aizsargājot tos darba ņēmējus, uz kuriem neattiecas koplīgumi. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK uztver šo priekšlikumu kā vienu no Komisijas galvenajām iniciatīvām saistībā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija kopīgi izsludināja 2017. gada 17. novembrī Gēteborgā sociālajā samitā par taisnīgām darbvietām un izaugsmi. Pīlārs darbojas kā “kompass” atjauninātajai augšupējai sociālo standartu konverģencei mūsdienu darba pasaules mainīgajos apstākļos. Šai direktīvai būtu jāpalīdz īstenot pīlāra principu “droši un pielāgojami darba apstākļi” un principu “informācija par nodarbinātības nosacījumiem un aizsardzība atlaišanas gadījumā”. Viedokļi par to, kā efektīvāk īstenot šos principus, atšķiras. Daži Komisijas priekšlikumu uzskata par ievērojamu soli pareizajā virzienā, savukārt citiem šķiet, ka tas pārsniedz nepieciešamo. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Taču EESK uzsver, ka sociālajam dialogam un darba koplīguma slēgšanas sarunām arī turpmāk būtu jābūt nozīmīgākajam līdzeklim, kas ļautu noteikt pārredzamus, paredzamus un pienācīgus darba nosacījumus, un Eiropas Komisijai nevajadzētu iejaukties sociālajā dialogā un darba koplīguma slēgšanas sarunās vai tos kavēt. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Īpašas piezīmes

4.1.   Darbības joma un definīcijas

| 4.1.1. | Saskaņā ar 1. panta 2. punktu direktīvā noteiktās minimālās tiesības attiecas uz ikvienu darba ņēmēju Eiropas Savienībā. Lai nodrošinātu ES tiesību aktos paredzēto tiesību efektivitāti, ir jāatjaunina Rakstiskā paziņojuma direktīvas aptverto personu loks, lai ņemtu vērā darba tirgus izmaiņas, vienlaikus ievērojot valstu praksi. Kā uzskata Komisija, Eiropas Savienības Tiesa savā judikatūrā ir izvirzījusi darba ņēmēja statusa noteikšanas kritērijus, kas ir piemēroti, lai noteiktu šīs direktīvas aptverto personu loku. Darba ņēmēja definīcija 2. panta 1. punktā ir balstīta uz šiem kritērijiem. Tie nodrošina direktīvas aptverto personu loka saskaņotu piemērošanu, vienlaikus ļaujot valsts iestādēm un tiesām piemērot to konkrētām situācijām. Šīs direktīvas darbības jomā varētu ietvert mājsaimniecībās nodarbinātus darba ņēmējus, pēc pieprasījuma strādājošos darba ņēmējus, periodiska darba ņēmējus, kuponu sistēmas darba ņēmējus, platformās strādājošos darba ņēmējus, stažierus un mācekļus ar nosacījumu, ka tie atbilst minētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EESK norāda, ka kritērijs par darbu citas personas vadībā varētu kavēt platformā nodarbināto darba ņēmēju iekļaušanu. Tāpēc apsvērumos būtu jānorāda, ka algoritmi darba ņēmējiem var būt saistoši tādā pašā veidā kā mutiski vai rakstiski norādījumi. No direktīvas aptverto personu loka būtu jāizslēdz reālas pašnodarbinātas personas, kuras izmanto platformas. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | EESK uzsver, ka dalībvalstīm un sociālajiem partneriem ir jāspēj sociālajā dialogā noteikt, kurš iekļaujas darba ņēmēja definīcijas tvērumā, taču tas ir jāinterpretē saskaņā ar direktīvas vispārējo mērķi, kas ir uzlabot darba nosacījumus, veicinot drošāku un paredzamāku nodarbinātību, vienlaikus nodrošinot darba tirgus pielāgojamību. ES Tiesa uzsvēra (sk., piemēram, lietu C-393/10, O’Brien), ka dalībvalstis drīkst nepiemērot noteikumus, kas var apdraudēt direktīvas mērķu sasniegšanu un līdz ar to novērst tās efektivitāti. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | EESK pauž bažas, ka darba devēja pašreizējā definīcija, kas minēta priekšlikumā, varētu izraisīt neskaidrības un sarežģījumus. Definējot “darba devēju” kā vienu vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas, kas ir tieša vai netieša puse darba attiecībās ar darba ņēmēju, priekšlikums rada jaunu veidu, kā definēt darba devējus. Konkrētās darba attiecībās parasti ir tikai viens darba devējs. Šajā sakarā jāatsaucas uz piemērojamajiem valstu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | EESK norāda, ka 1. panta 6. punktā paredzētais atbrīvojums var izraisīt nepamatotu nevienlīdzīgu attieksmi pret mājsaimniecībās nodarbinātiem darba ņēmējiem tādos jautājumos kā piekļuve labākiem darba veidiem, turpmāka apmācība un savu tiesību izmantošana. Šāda atšķirīga attieksme ir nepamatota un būtībā aizliegta, ņemot vērā, ka vairākas ES valstis ir ratificējušas SDO 189. konvenciju par mājsaimniecībās nodarbināto personu darba nosacījumiem un attiecīgi šī konvencija tām ir saistoša. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | EESK atzinīgi vērtē to, ka direktīvas 1. panta 7. punkts būtu jāpiemēro jūrniekiem un zvejniekiem. Attiecībā uz jūrnieku darba apstākļiem, ko regulē Padomes Direktīva 2009/13/EK, EESK uzskata, ka būtu jāņem vērā ierosinātās direktīvas saderība ar jūrnieka profesijas īpatnībām. |
| --- | --- |

4.1.6.

4.2.   Pienākums sniegt informāciju

| 4.2.1. | EESK var atbalstīt to, ka saskaņā ar priekšlikuma 4. panta 1. punktu darba ņēmēji darba attiecību sākumā ir jāinformē par svarīgiem darba nosacījumiem. Tas ir vienīgais veids, kā nodrošināt, ka, uzsākot darba attiecības, abas puses ir informētas par savām tiesībām un pienākumiem. Informācijas sniegšana vēlākā posmā tikai kaitē darbiniekiem, un īstermiņa darba gadījumā viņi pilnībā zaudē aizsardzību, kas viņiem pienākas. Tomēr EESK atzīst, ka var būt īpaši apstākļi, kas mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem var neļaut sniegt informāciju pirmajā dienā. EESK iesaka nedaudz pagarināt laiku, kurā mikrouzņēmumi un mazie uzņēmumi var sniegt informāciju. EESK arī atzīst, ka paplašināts informācijas kopums, kas jāievēro uzņēmumiem, jo īpaši mazajiem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, var būt apgrūtinošs. Tāpēc EESK uzskata, ka būtu jānodrošina palīdzība un atbalsts fiziskajām personām, mazajiem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem – ko varētu sniegt arī MVU apvienības –, lai palīdzētu tiem izpildīt direktīvā noteiktās saistības. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Priekšlikuma 4. panta 1. punktā paredzēts, ka dokumentu, kurā iekļauta informācija par nodarbinātības attiecībām, var nodot elektroniski, ja tas darba ņēmējam ir vienkārši pieejams. Taču EESK uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt to, ka paziņošana patiešām tiek veikta. Tā ieteic, ka darba devējiem un darba ņēmējiem vajadzētu būt iespējai vienoties par dokumenta nosūtīšanas metodi, un ka jebkurā gadījumā paziņošanas process jāuzskata par pabeigtu vienīgi tad, kad darba ņēmējs ir apstiprinājis saņemšanu. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EESK piekrīt, ka informācija par izmaiņām darba pamatnosacījumos ir jāsniedz pēc iespējas ātri un ne vēlāk kā tad, kad izmaiņas stājas spēkā. Tas novērš būtisku trūkumu pašreizējā Rakstiskā paziņojuma direktīvā, saskaņā ar kuru par izmaiņām ir rakstiski jāpaziņo mēneša laikā pēc to stāšanās spēkā (5. panta 1. punkts). Lai novērstu pārmērīgu administratīvo slogu, būtu jānosaka, ka izmaiņas, kas izriet no spēkā esošo juridisko un administratīvo prasību grozījumiem vai no koplīgumiem, uzņēmumam nav pienākuma atsevišķi paziņot, jo daudzās dalībvalstīs par šādām izmaiņām informē likumdevēji un sociālie partneri. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Priekšlikuma 6. panta 1. punkts lielā mērā atbilst spēkā esošajiem noteikumiem (Rakstiskā paziņojuma direktīvas 4. panta 1. punkts). EESK ņem vērā sīkāku informāciju (tagad c) apakšpunkts) par pabalstiem natūrā un naudas pabalstiem. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | EESK atzinīgi vērtē 6. panta 2. punktā noteikto pienākumu sniegt norīkotajiem darba ņēmējiem vairāk informācijas. Tā iesaka skaidri norādīt, ka šīs kārtības pamatā ir pašreizējā kārtība, proti, ka minētā informācija ir jāsniedz papildus 6. panta 1. punktā un 3. panta 2. punktā paredzētajai informācijai. Nav skaidri zināms, kad pārskatītā Direktīva 96/71/EK stāsies spēkā, taču EESK norāda, ka direktīvas noteikumiem ir jābūt saskanīgiem ar galīgo vienošanos par direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu darbā pārskatīšanu. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | EESK norāda, ka atsauce uz mājaslapu, kas jāizveido katrā dalībvalstī (saskaņā ar Izpildes direktīvas 2014/67/ES 5. panta 2. punkta a) apakšpunktu), nav pietiekami atbilstīga prasībai sniegt informāciju. Tas ir izskaidrojams ar to, ka ar šo atsauci tiek pieņemts, ka visas dalībvalstis ir pilnībā izpildījušas savu Izpildes direktīvā noteikto pienākumu un ka norīkotie darba ņēmēji var saprast informāciju gan pēc būtības, gan valodas ziņā. Tā kā daudzas valstis, tostarp Vācija, nav apmierinoši izpildījušas savas saistības, kas noteiktas Direktīvas 2014/67/EK 5. pantā, neskatoties uz īstenošanas perioda izbeigšanos, atsaucei nav nekādas nozīmes, ja mājaslapās ir pieejama tikai ļoti vispārīga informācija, kura nav pieejama attiecīgajās valodās. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | EESK norāda, ka ar vienkāršu atsaukšanos uz spēkā esošajiem noteikumiem, kā paredzēts 6. panta 3. punktā, nepietiek, lai izpildītu prasības par ārvalstu darba ņēmēju pienācīgu informēšanu, ja šādi noteikumi nav pieejami viņiem saprotamā valodā. Jo īpaši jautājumā par ārvalstīs paredzamo atalgojumu ārvalstu darba ņēmēji ir jāinformē tieši, nevis ar norādi uz noteikumiem, ko viņi nevar saprast. |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Priekšlikuma 6. panta 4. punktā paredzēts atbrīvojums no informēšanas pienākuma saistībā ar darba uzdevumiem ārvalstīs, kas nepārsniedz četras secīgas nedēļas. EESK pauž bažas, ka tas varētu radīt noteikumu nepilnības, kas ļauj apiet informācijas sniegšanas prasības. Komiteja iesaka savlaicīgi novērtēt šo atbrīvojumu. |
| --- | --- |

4.2.8.

4.3.   Minimālās prasības attiecībā uz darba nosacījumiem

| 4.3.1. | EESK atbalsta Komisijas mērķi, ka 7. panta 1. punkta noteikumiem būtu jārada vienoti minimālie standarti par pārbaudes laika ilgumu. Šāds noteikums, tāpat kā 7. panta 2. punktā paredzētais atbrīvojums, ir gan darba devēju, gan darba ņēmēju interesēs. Pārbaudes laiks ļauj darba devējiem pārliecināties, ka darba ņēmēji ir piemēroti amatam, kurā viņi ir pieņemti darbā, un vienlaikus sniedz tiem papildu atbalstu un apmācību. Šādi laikposmi var būt saistīti ar samazinātu aizsardzību pret atlaišanu. Jebkurai ienākšanai darba tirgū vai pārejai uz jaunu amatu nevajadzētu radīt ilgstošu nedrošību. Kā noteikts Eiropas sociālo tiesību pīlārā, pārbaudes laika ilgumam vajadzētu būt samērīgam. EESK norāda, ka 7. panta 2. punkts ļautu dalībvalstīm paredzēt ilgākus pārbaudes periodus, ja to pamato darba attiecību veids, kā tas varētu būt, piemēram, atsevišķu dalībvalstu valsts pārvaldes gadījumā vai darbā, kurā ir nepieciešamas īpašas prasmes. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | EESK atbalsta 8. panta 1. punkta noteikumu par to, ka darba devēji nedrīkst liegt darbiniekiem strādāt citu darba devēju labā ārpus sava darba laika, ja tiek ievēroti ierobežojumi, kas noteikti Darba laika direktīvā, kuras mērķis ir aizsargāt darba ņēmēju veselību un drošību. Taču EESK norāda, ka, nosakot šādas plašas tiesības uz paralēlu nodarbinātību, ir jārespektē valstu tiesību akti, prakse un sociālā dialoga un sociālo partnerību tradīcijas dažādās dalībvalstīs. Šādas plašas tiesības var būt problemātiskas, jo īpaši attiecībā uz darba devēja nozīmīgiem darbiniekiem, jo šādi darbinieki nevar vienlaikus būt pieejami vairākiem darba devējiem. Attiecībā uz Darba laika direktīvu ir arī bažas, ka darba devēji varētu būt atbildīgi par paralēli nodarbināto personu darba laika uzraudzību. EESK iesaka precizēt, ka darba devējs nav atbildīgs par citās darba attiecībās pavadītā laika uzraudzību. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Saskaņā ar 8. panta 2. punktu darba devēji var noteikt nesavienojamības nosacījumus, ja šādi ierobežojumi ir pamatoti ar leģitīmiem iemesliem, piemēram, lai aizsargātu komercnoslēpumus vai novērstu interešu konfliktu. Priekšlikuma 20. apsvērumā Komisija atsaucas uz īpašām darba devēju kategorijām. Darba devēji būtībā var atbalstīt 8. panta 2. punktu, taču uzskata, ka tas, ka profesionālās darbības ierobežošana attiecas tikai uz noteiktām darba devēju kategorijām, neļauj noteikt nepieciešamos ierobežojumus tieši galvenajiem darbiniekiem neatkarīgi no tā, kurai darba devēju kategorijai viņi vēlas strādāt. Taču arodbiedrības iebilst pret šādu plašu atbrīvojumu, jo tas sniegtu darba devējiem vienpusējas tiesības noteikt nesavienojamības kritērijus, kas ierobežo paralēlo nodarbinātību. Gadījumā, ja darba devējam ir leģitīmi iemesli šādiem ierobežojumiem, tiem jābūt objektīvi pamatojamiem, tāpēc par pušu interešu konfliktu līdzsvarošanu būtībā atbildīgiem būtu jābūt dalībvalstu likumdevējiem un tiesām. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | EESK atbalsta priekšlikumā paredzēto mērķi uzlabot pieprasījuma darba paredzamību. Šādu paredzamību var uzlabot ar faktiskā darba laika ierobežošanu, pamatojoties uz iepriekš noteiktu atsauces sistēmu, un ar šāda laika agrīnu paziņošanu, kā noteikts 9. pantā. Darba ņēmējiem, kuru darba grafiks galvenokārt ir mainīgs, būtu jānodrošina vismaz minimāla paredzamība darbā, kur darba grafiks vai nu tieši, piemēram, piešķirot darba uzdevumus, vai netieši, piemēram, pieprasot darba ņēmējam atbildēt uz klientu pieprasījumiem, galvenokārt paredz elastību. Taču būs jāprecizē, kas tiek saprasts ar pietiekami samērīgu paziņošanas periodu, lai pavēstītu darbiniekam par darbu tuvākajās dienās, un kam būtu jāpieņem lēmumus par to, kādi paziņojuma periodi ir samērīgi dažādās nozarēs. Kārtība dažādos sektoros atšķiras. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | EESK norāda, ka direktīvā dalībvalstīm nav sniegti nekādi kvalitatīvi norādījumi par atsauces sistēmu un iepriekšēju paziņošanu. Ir iespējams, ka pat plaši noteikta atsauces sistēma un paziņošanas periodi joprojām būs atbilstoši direktīvai, pat ja tie neuzlabo darba paredzamību darba ņēmējiem. Turklāt darba devējs atsauces periodus varētu noteikt vienpusēji, darba ņēmējiem neiegūstot tādas pašas tiesības, un tas nemazina pašreizējo līdzsvara trūkumu. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | EESK atzīst, ka darbs pēc pieprasījuma ir saistīts ar elastību, kas ierobežo paredzamību darba ņēmēja ikdienas dzīvē. Svārstīgie un nepastāvīgie ienākumi varētu būt nopietna problēma, ko darbs pēc pieprasījuma rada darbiniekiem. EESK uzskata, ka darbu pēc pieprasījuma nevar saglabāt kā nodarbinātības veidu, nenosakot atbilstošu atsauces periodu un atbilstošu iepriekšējas paziņošanas darba ņēmējam kārtību. EESK ierosina darba līgumos, kas paredz darbu pēc pieprasījuma, nodrošināt konkrētu stundu skaitu vai attiecīgu apmaksu. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | Saskaņā ar 10. panta 1. punktu darba ņēmējiem pēc sešu mēnešu darba perioda jābūt iespējai prasīt darba devējam nodarbinātības veidu ar paredzamākiem un drošākiem darba nosacījumiem. EESK atzinīgi vērtē to, ka šāda kārtība aptver visas nestandarta vai nestabilās situācijās esošās darba ņēmēju kategorijas. Tā pauž bažas par to, ka nav paredzēts noteikums par obligāti pildāmām tiesībām pāriet uz citiem nodarbinātības veidiem, ja tie ir pieejami. Tiesības iesniegt pieprasījumu pašas par sevi nav nozīmīgs darbinieku juridiskās situācijas uzlabojums, jo viņi jau var paust savas vēlmes pēc labākiem nosacījumiem, beztermiņa līgumiem u. c. Taču politikas pasākumiem šī mērķa atbalstīšanai būtu jābūt efektīviem un samērīgiem, un tiem nebūtu jārada lieks administratīvais slogs uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.3.7.

| 4.3.8. | EESK uzskata, ka 10. panta 2. punkta prasības par darba devēja rakstisku atbildi ir jāpaplašina. Darba devējiem būtu jāsniedz objektīvs darījumdarbībā balstīts pamatojums pieprasījuma atteikumam, lai gadījumā, ja darba ņēmējs uzskata, ka pieteikums noraidīts citu iemeslu dēļ, atteikumam var piemērot neatkarīgu pārskatīšanu, ko veic tiesas vai atbilstoši valsts praksēm. Tas ir vienīgais veids, kā nodrošināt, ka darba devēji nopietni apsver darba ņēmēju pieprasījumus, nevis tikai sniedz jebkādu atbildi, lai ievērotu noteiktās prasības. |
| --- | --- |

4.3.8.

| 4.3.9. | EESK atzīmē to, ka Komisija atzīst īpašo situāciju, kurā ir fiziskas personas, kas rīkojas darba devēja statusā, un mazie uzņēmumi un mikrouzņēmumi, atkāpjoties no 10. panta 2. punktā paredzētajām rakstiskā pamatojuma prasībām. Taču tā norāda, ka pašreizējā redakcija aptvertu visus uzņēmumus, kuriem ir 249 vai mazāk darbinieku un apgrozījums līdz 50 miljoniem euro, kas veido 99 % no visiem ES uzņēmumiem. Tāpēc šīs atkāpes piemērošanas joma būtu jāapsver vēlreiz. |
| --- | --- |

4.3.9.

| 4.3.10. | EESK uzskata, ka direktīvai būtu jārada reālas iespējas nestandarta veidā nodarbinātiem darba ņēmējiem pāriet uz standartam atbilstīgākiem nodarbinātības noteikumiem atbilstīgi viņu kvalifikācijai. Šajā saistībā jāparedz pagaidu darbinieku minimālās tiesības pāriet uz beztermiņa darba attiecībām un no nepilna darba laika uz pilna darba laika darbu, ja uzņēmumā ir brīvas vietas un darba ņēmējam ir nepieciešamās prasmes un kvalifikācijas. |
| --- | --- |

4.3.10.

| 4.3.11. | EESK atzinīgi vērtē 11. panta noteikumus, kuros paredzēts: ja Savienības vai valstu tiesību aktos vai attiecīgajos koplīgumos ir noteikts, ka darbinieki jāapmāca, lai viņi veiktu darbu, kurā viņi ir nodarbināti, šādai apmācībai vajadzētu būt bez maksas. Attiecībā uz iespējamo “atmaksāšanas klauzulu” gadījumā, ja apmācība pārsniedz juridiskās prasības un tā rezultātā darbinieks saņem augstāku kvalifikāciju, un ja darbinieks iesniedz atlūgumu īsā laikā pēc apmācību beigām, EESK uzsver, ka šādas klauzulas katrā atsevišķā gadījumā ir labi jāpamato un attiecīgos gadījumos jāpanāk vienošanās starp sociālajiem partneriem, un jebkurā gadījumā tām jāatbilst samērīguma principam un jābūt regresīvām (t. i., nodarbinātības laikā samazinot atmaksāšanas risku). |
| --- | --- |

4.3.11.

| 4.3.12. | EESK atzinīgi vērtē to, ka 12. pants ļauj ar koplīgumu grozīt 7.–11. pantā noteiktos minimālos standartus, ar nosacījumu, ka darba ņēmēju tiesības šajos nolīgumos tiek saglabātas pienācīgā līmenī un ka netiek mazināta vispārējā darba ņēmēju aizsardzība. Vēlamies norādīt, ka pārredzami un paredzami darba nosacījumi vispirms būtu jāpārrunā ar sociālajiem partneriem, īstenojot sociālo dialogu. |
| --- | --- |

4.3.12.

4.4.   Citi noteikumi

| 4.4.1. | EESK uzsver, ka saskaņā ar 13. pantu dalībvalstīm ir jānodrošina atbilstība šai direktīvai un jāpaziņo par spēkā neesošiem vai jāgroza šai direktīvai pretrunīgi noteikumi individuālos līgumos vai koplīgumos, lai tos saskaņotu ar šīs direktīvas noteikumiem. Atcelšanas idejas īstenošanas sekas un attiecīgā atbilstība direktīvai dalībvalstīs būtu rūpīgi jāanalizē, jo īpaši, ņemot vērā 12. pantu. Būtu jāatbalsta un jāievēro sociālo partneru nozīme atbilstības nodrošināšanā. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Priekšlikuma 14. pantā paredzēti instrumenti, ar kuriem piemēro sankcijas par direktīvā noteikto informēšanas pienākumu neievērošanu. EESK vērsa uzmanību uz šo trūkumu vienā no iepriekšējiem atzinumiem un aicināja to novērst (4). EESK uzskata, ka sankcijām, ja tās ir pamatotas, būtu jāatbilst darbiniekam nodarītā kaitējuma pakāpei. Tas varētu novērst tiesvedību pat par nelieliem tehniskiem direktīvas pārkāpumiem. EESK atzinīgi vērtē 14. panta 2. punkta noteikumu, saskaņā ar kuru darba devējiem ir 15 dienas laika, lai iesniegtu trūkstošo informāciju. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | EESK atzinīgi vērtē 15. pantā noteikto prasību dalībvalstīm nodrošināt, ka darba ņēmējiem ir piekļuve efektīvai un objektīvai strīdu izšķiršanai un tiesības uz pārsūdzību, tostarp uz atbilstošu kompensāciju, ja ir pārkāptas no šīs direktīvas izrietošās tiesības. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | EESK atzinīgi vērtē 16. pantā noteikto kārtību, kas piešķir praktisku realizāciju vispārējam disciplināro pasākumu aizliegumam. Šī kārtība, kuru dalībvalstis īstenotu ar skaidru diskriminācijas aizliegumu, ir signāls praktizējošiem juristiem un attiecīgi darbojas kā profilaktisks pasākums. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | EESK ņem vērā 17. pantā paredzēto aizsardzību pret atlaišanu no darba un ar to saistīto pierādīšanas pienākumu. Priekšlikuma 17. panta 1. punktā noteikts, ka dalībvalstīm ir jāaizliedz atlaist vai līdzvērtīgi rīkoties un jebkādā veidā gatavoties atlaist darba ņēmējus, pamatojoties uz to, ka viņi ir izmantojuši tiesības, kas paredzētas šajā direktīvā. Apvienojumā ar 17. panta 2. punktu, kurā noteikts, ka darba ņēmēji, kuri uzskata, ka ir atlaisti šajā direktīvā paredzēto tiesību izmantošanas dēļ, var pieprasīt, lai darba devējs atlaišanu pienācīgi pamato, tas ir lietderīgs līdzeklis, lai izmantotu no šīs direktīvas izrietošās tiesības. Priekšlikuma 17. panta 3. punktā paredzētā pieeja (darba devējam ir jāpierāda, ka atlaišana notikusi uz cita pamata, nevis darbinieka diskriminēšanas dēļ) ir solis pareizajā virzienā, bet pastāv zināmas bažas par juridisko pamatu, kas būtu jāprecizē. Būtu skaidri jānorāda, ka atlaišana vai līdzīgi pasākumi ir spēkā neesoši, ja to cēlonis ir tas, ka darba ņēmēji ir izmantojuši savas tiesības saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | EESK atbalsta 18. pantā noteiktos dalībvalstu pienākumus paredzēt iedarbīgas, proporcionālas un atturošas sankcijas par valsts noteikto īstenošanas noteikumu pārkāpumiem. |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.4.7. | EESK atzinīgi vērtē 19. panta īpašos noteikumus, ar ko aizliedz šajos tiesību aktos pazemināt standartus; šādi noteikumi jau ir iekļauti Rakstiskā paziņojuma direktīvā (7. pantā) un nepieciešami gadījumos, kad materiālo tiesību standarti ir augstāki. Taču būtu jāprecizē 1. punkts, lai nodrošinātu, ka ne tikai nedrīkst samazināt vispārējo aizsardzības līmeni, bet arī ka – īpaši saistībā ar atsevišķām šīs direktīvas aptvertajām jomām – tās pārvaldītajās jomās nav atļauta nekāda pasliktināšanās īstenošanas dēļ. |
| --- | --- |

4.4.7.

| 4.4.8. | EESK atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar 21. pantu no šīs direktīvas izrietošās tiesības un pienākumi ir attiecināmi arī uz pašreizējiem darba nosacījumiem. Tas ir gan pareizi, gan nepieciešami, ņemot vērā juridiskās situācijas uzlabošanos, ko direktīva tiecas panākt. Tomēr EESK atzīst, ka tas var radīt izmaksas un zināmu papildu slogu uzņēmumiem. Būtu jāveic pasākumi, lai fiziskām personām, kas rīkojas darba devēja statusā, un uzņēmumiem, jo īpaši mazajiem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, palīdzētu ievērot šajā direktīvā noteiktos pienākumus. |
| --- | --- |

4.4.8.

Briselē, 2018. gada 23. maijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  OV C 434, 15.12.2017., 30. lpp.

1

(2)  OV C 125, 21.4.2017., 10. lpp., OV C 81, 2.3.2018., 145. lpp.

2

(3)  OV C 125, 21.4.2017, 10. lpp.

3

(4)  OV C 125, 21.4.2017., 10. lpp.

4

---

| 10.8.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 283/48 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 283/48

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai (robežas un vīzas) un groza Padomes Lēmumu 2004/512/EK, Regulu (EK) Nr. 767/2008, Padomes Lēmumu 2008/633/IT, Regulu (ES) 2016/399 un Regulu (ES) 2017/2226”

(COM(2017) 793 final – 2017/0351 (COD)),

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai (policijas un tiesu iestāžu sadarbība, patvērums un migrācija)”

(COM(2017) 794 final – 2017/0352 (COD))

(2018/C 283/07)

| Ziņotāja: | Laure BATUT |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Laure BATUT

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 18.1.2018.
  Eiropas Parlaments, 28.2.2018. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| | |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 25.4.2018. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.5.2018. |
| Plenārsesija Nr. | 535 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 160/3/2 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 18.1.2018.

Eiropas Parlaments, 28.2.2018.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

25.4.2018.

Pieņemts plenārsesijā

23.5.2018.

Plenārsesija Nr.

535

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

160/3/2

1.   Secinājumi un priekšlikumi

| 1.1. | EESK uzskata, ka Komisijas priekšlikums ar mērķi uzlabot ES robežu un vīzu informācijas sistēmu sadarbspēju, kā arī policijas un tiesu iestāžu sadarbību, patvērumu un migrāciju ir lietderīgs un pozitīvs. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzskata, ka šai sadarbspējai ir jābūt vienam no ES stratēģiskajiem mērķiem, lai ES arī turpmāk būtu atvērta un kalpotu par pamattiesību un mobilitātes garantu. ES un dalībvalstīm ir pienākums aizsargāt visu cilvēku dzīvību un drošību; pilnībā būtu jāievēro neizraidīšanas princips. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Uz sadarbspēju vērstie pasākumi būs daudz saprotamāki, ja tie:






  — | ES migrācijas stratēģijas ietvaros un atbilstoši varas dalīšanas principam nodrošinās brīvības un drošības līdzsvara nosacījumus, |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

ES migrācijas stratēģijas ietvaros un atbilstoši varas dalīšanas principam nodrošinās brīvības un drošības līdzsvara nosacījumus,

| — | attiecīgajām personām nodrošinās viņu pamattiesības, jo īpaši personas datu un privātās dzīves aizsardzību, tiesības piekļūt saviem datiem, tos saprātīgā termiņā labot vai dzēst, izmantojot pieejamas procedūras, |
| --- | --- |

—

attiecīgajām personām nodrošinās viņu pamattiesības, jo īpaši personas datu un privātās dzīves aizsardzību, tiesības piekļūt saviem datiem, tos saprātīgā termiņā labot vai dzēst, izmantojot pieejamas procedūras,

| — | atkārtoti apstiprinās, tostarp visos īstenošanas dokumentos, prasību par datu aizsardzības principu iekļaušanu jau plānošanas posmā (integrēta privātuma aizsardzība), |
| --- | --- |

—

atkārtoti apstiprinās, tostarp visos īstenošanas dokumentos, prasību par datu aizsardzības principu iekļaušanu jau plānošanas posmā (integrēta privātuma aizsardzība),

| — | neradīs jaunus šķēršļus normālai pasažieru plūsmai un kravu pārvadājumiem. |
| --- | --- |

—

neradīs jaunus šķēršļus normālai pasažieru plūsmai un kravu pārvadājumiem.

| 1.4. | Tiesībaizsardzības nolūkos EESK vēlas procedūras un garantijas,






  — | saistībā ar kurām būtu paredzēts piemērot visaizsargājošākos ES tiesību aktus (Vispārīgo datu aizsardzības regulu), |
| --- | --- | --- |

1.4.

—

saistībā ar kurām būtu paredzēts piemērot visaizsargājošākos ES tiesību aktus (Vispārīgo datu aizsardzības regulu),

| — | kas ļautu paātrināt tās dalībvalsts noteikšanu, kas ir atbildīga par starptautiskās aizsardzības pieteikumu izskatīšanu, |
| --- | --- |

—

kas ļautu paātrināt tās dalībvalsts noteikšanu, kas ir atbildīga par starptautiskās aizsardzības pieteikumu izskatīšanu,

| — | kas garantētu attiecīgajām personām tiesības uz tiesvedību divās instancēs, |
| --- | --- |

—

kas garantētu attiecīgajām personām tiesības uz tiesvedību divās instancēs,

| — | kas garantētu nepilngadīgajiem, jo īpaši nepavadītiem nepilngadīgajiem, un neatkarīgi no tā, vai viņi uzturas nelikumīgi, tiek vajāti vai atrodas kriminālvajāšanā, tiesības saņemt vīzu, tikt aizsargātiem un integrētiem un izmantot tiesības tikt aizmirstam īsākā laikposmā nekā pieaugušajiem. |
| --- | --- |

—

kas garantētu nepilngadīgajiem, jo īpaši nepavadītiem nepilngadīgajiem, un neatkarīgi no tā, vai viņi uzturas nelikumīgi, tiek vajāti vai atrodas kriminālvajāšanā, tiesības saņemt vīzu, tikt aizsargātiem un integrētiem un izmantot tiesības tikt aizmirstam īsākā laikposmā nekā pieaugušajiem.

| 1.5. | EESK uzskata, ka informācijas sistēmu pašreizējais juridiskais pamats būtu jāstiprina un tajā būtu jāņem vērā datu vākšanas sistēmu spēja attīstīties. EESK aicina:






  — | uzlabot pašreizējo datubāzu un to sakaru kanālu drošību, |
| --- | --- | --- |

1.5.

—

uzlabot pašreizējo datubāzu un to sakaru kanālu drošību,

| — | a priori izvērtēt kontroles pastiprināšanas ietekmi uz risku pārvaldību, |
| --- | --- |

—

a priori izvērtēt kontroles pastiprināšanas ietekmi uz risku pārvaldību,

| — | panākt, lai datu aizsardzības iestādes (Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, EDAU) pastāvīgi kontrolētu un vērtētu arhitektūru; prasa, lai atbildīgie katru gadu iesniegtu par lēmuma pieņemšanu atbildīgajām iestādēm un Komisijai pārskatus par sadarbspējas komponentu drošību, bet reizi divos gados – par pasākumu ietekmi uz pamattiesībām. |
| --- | --- |

—

panākt, lai datu aizsardzības iestādes (Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, EDAU) pastāvīgi kontrolētu un vērtētu arhitektūru; prasa, lai atbildīgie katru gadu iesniegtu par lēmuma pieņemšanu atbildīgajām iestādēm un Komisijai pārskatus par sadarbspējas komponentu drošību, bet reizi divos gados – par pasākumu ietekmi uz pamattiesībām.

| 1.6. | EESK uzskata, ka projekts ir jābalsta uz kompetentu personālu un iesaka:






  — | paredzēt stabilas mācību programmas attiecīgajām iestādēm un Eiropas Aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) darbiniekiem, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

paredzēt stabilas mācību programmas attiecīgajām iestādēm un Eiropas Aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) darbiniekiem,

| — | paredzēt stingru kompetenču kontroli šīs aģentūras darbiniekiem un kandidātiem. |
| --- | --- |

—

paredzēt stingru kompetenču kontroli šīs aģentūras darbiniekiem un kandidātiem.

| 1.7. | EESK pauž bažas par jaunās sistēmas finansēšanu. Lai novērstu budžeta novirzes un projektu īstenotu līdz 2029. gadam, ļoti svarīga ir plānošanas pārraudzība. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK iesaka par projekta virzību informēt pilsoņus līdz tā pabeigšanai, kā arī cilvēkiem sniegt pedagoģisku informāciju par kontroli, kurai viņi tiek pakļauti. Komiteja uzskata, ka ir jāparedz iespēja visu pārtraukt, ja sistēmas ļaunprātīgas darbības dēļ tiktu apdraudēta brīvība un pamattiesības. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Ievads

| 2.1. | Ņemot vērā 2017. gada starptautisko kontekstu, kas ir uzskatāms par nestabilu gan ģeopolitiskajā aspektā, gan no dalībvalstu iekšējās drošības viedokļa, Padome ir vairākkārt lūgusi Komisiju nodrošināt iespēju izsekot personas, kuras tiek pieskaitītas pie “riska grupas” un kuras jau ir iekļautas kādā no sarakstiem vienā no dalībvalstīm. Šo personu identificēšana robežas šķērsošanas vietās, viņu ceļojumu un maršrutu apzināšana Eiropā varētu būt izšķiroši svarīga ES drošībai. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2016. gada 6. jūlija rezolūcijā Eiropas Parlaments aicināja Eiropas Komisiju nodrošināt nepieciešamās garantijas datu aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Izskatāmie dokumenti atbilst mērķim “Šengenas zonas saglabāšana un stiprināšana” (1). Savienība jau ir pieņēmusi vairākus noteikumus un izveidojusi digitālos informācijas pakalpojumus jomās, kas saistītas ar personu un preču kontroli robežas šķērsošanas vietās. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Atgādinājums






  — | SIS: Šengenas Informācijas sistēma, viens no visvecākajiem, pārskatītiem mehānismiem, kas pārvalda plašu brīdinājumu klāstu attiecībā uz personām un precēm, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

SIS: Šengenas Informācijas sistēma, viens no visvecākajiem, pārskatītiem mehānismiem, kas pārvalda plašu brīdinājumu klāstu attiecībā uz personām un precēm,

| — | Eurodac: pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēma, ko izmanto patvēruma meklētāju un nelikumīgā situācijā esošu trešo valstu valstspiederīgo pirkstu nospiedumu salīdzināšanai uz robežas un dalībvalstīs un tās dalībvalsts noteikšanai, kas ir atbildīga par pieteikumu izskatīšanu (CESE 2016-02981, ziņotājs – Moreno Díaz (2)), |
| --- | --- |

—

Eurodac: pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēma, ko izmanto patvēruma meklētāju un nelikumīgā situācijā esošu trešo valstu valstspiederīgo pirkstu nospiedumu salīdzināšanai uz robežas un dalībvalstīs un tās dalībvalsts noteikšanai, kas ir atbildīga par pieteikumu izskatīšanu (CESE 2016-02981, ziņotājs – Moreno Díaz (2)),

| — | VIS: vīzu informācijas sistēma (Vīzu kodekss), ar ko pārvalda īstermiņa vīzas (CESE 2014-02932, ziņotāji – Pezzini, Pariza Castaños (3)), |
| --- | --- |

—

VIS: vīzu informācijas sistēma (Vīzu kodekss), ar ko pārvalda īstermiņa vīzas (CESE 2014-02932, ziņotāji – Pezzini, Pariza Castaños (3)),

| — | EES: ieceļošanas/izceļošanas sistēma (IIS), par kuru lēmums vēl nav pieņemts un ar kuru paredzēts elektroniski pārvaldīt pases datus un to trešās valsts valstspiederīgo ieceļošanas/izceļošanas datumus, kas apmeklē Šengenas zonu (CESE 2016-03098, SOC/544, ziņotājs – Pîrvulescu (4)), |
| --- | --- |

—

EES: ieceļošanas/izceļošanas sistēma (IIS), par kuru lēmums vēl nav pieņemts un ar kuru paredzēts elektroniski pārvaldīt pases datus un to trešās valsts valstspiederīgo ieceļošanas/izceļošanas datumus, kas apmeklē Šengenas zonu (CESE 2016-03098, SOC/544, ziņotājs – Pîrvulescu (4)),

| — | ETIAS: ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēma, par kuru lēmums vēl nav pieņemts un kurai vajadzētu būt plašai automatizētai sistēmai to trešo valstu valstspiederīgo datu glabāšanai un ex ante pārbaudīšanai, kuriem ir tiesības Šengenas zonā pārvietoties bez vīzas (CESE 2016-06889, SOC/556, ziņotājs – Simons (5)), |
| --- | --- |

—

ETIAS: ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēma, par kuru lēmums vēl nav pieņemts un kurai vajadzētu būt plašai automatizētai sistēmai to trešo valstu valstspiederīgo datu glabāšanai un ex ante pārbaudīšanai, kuriem ir tiesības Šengenas zonā pārvietoties bez vīzas (CESE 2016-06889, SOC/556, ziņotājs – Simons (5)),

| — | ECRIS-TCN: Eiropas sistēma informācijas apmaiņai par trešo valstu valstspiederīgo sodāmību, ko pašlaik piedāvā Komisija, ir digitāla sistēma informācijas apmaiņai par valstu tiesās jau pieņemtajiem tiesas nolēmumiem. |
| --- | --- |

—

ECRIS-TCN: Eiropas sistēma informācijas apmaiņai par trešo valstu valstspiederīgo sodāmību, ko pašlaik piedāvā Komisija, ir digitāla sistēma informācijas apmaiņai par valstu tiesās jau pieņemtajiem tiesas nolēmumiem.

| 2.5. | Varētu vilkt paralēles starp pašreizējiem kādas kompetentās iestādes līdzekļiem un viedtālruni ar dažādām lietojumprogrammām, kuras ir nodalītas un katra sniedz “savu” informāciju. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Šīs sistēmas, izņemot SIS, ir orientētas uz trešo valstu valstspiederīgo pārvaldību. Sešas pašreizējās sistēmas ir savstarpēji papildinošas un decentralizētas. Kopējo meklētās informācijas apjomu veido dažādas atbildes, kuras izmeklēšanas dienesti iegūst no dažādām datubāzēm atkarībā no to piekļuves tiesībām. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisija ir izvēlējusies sniegt atbildi uz šādu jautājumu:






  — | ar kādu metodi, nemainot jau izveidotās struktūras un saglabājot to komplementaritāti, izveidot vienlaicīgu visu datu bāžu savienojumu, lai punktā, caur kuru notiek ieceļošana Eiropas teritorijā, un ar vienu vaicājumu sistēmā visa informācija, kas jau savākta pašreizējās datubāzēs, konverģētu uz pilnvaroto uzraudzības iestādi, kurai ir tiesības veikt vaicājumu, un vienlaikus tiktu ievēroti noteikumi par datu aizsardzību un pamattiesības. |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

ar kādu metodi, nemainot jau izveidotās struktūras un saglabājot to komplementaritāti, izveidot vienlaicīgu visu datu bāžu savienojumu, lai punktā, caur kuru notiek ieceļošana Eiropas teritorijā, un ar vienu vaicājumu sistēmā visa informācija, kas jau savākta pašreizējās datubāzēs, konverģētu uz pilnvaroto uzraudzības iestādi, kurai ir tiesības veikt vaicājumu, un vienlaikus tiktu ievēroti noteikumi par datu aizsardzību un pamattiesības.

| 2.8. | Eiropas Komisija izskatāmajos priekšlikumos: |
| --- | --- |

2.8.

| 2.8.1. | vēlas paredzēt papildu iespējas, kas nodrošinātu piekļuvi Eiropola un Interpola datubāzēm, kas jau sadarbojas ar Eiropas uzraudzības iestādēm; |
| --- | --- |

2.8.1.

| 2.8.2. | vēlas “sinhronizēt” informācijas meklēšanu, lai samazinātu atbildes gaidīšanas ilgumu migrantu lietu gadījumā un vajadzības gadījumā paātrinātu drošības reakciju. Šajā nolūkā tā ierosina izveidot jaunas vienības, kas datubāzēm dotu iespēju darboties ciešā sasaistē. |
| --- | --- |

2.8.2.

| 2.9. | Komisijas mērķi ir šādi: maksimāli novērst atsevišķu sistēmu nepilnības; uzlabot Šengenas zonas ārējo robežu pārvaldību; sekmēt ES iekšējo drošību; pārvaldīt identitātes viltošanu, risināt vairāku identitāšu gadījumus; atrast aizdomās turamos vai jau notiesātos indivīdus un pārbadīt viņu identitāti Šengenas zonā. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Atgriežoties pie salīdzinājuma ar viedtālruni, varētu teikt, ka pilnvarotās iestādes rīcībā ir daudz lietojumprogrammu, bet tā var arī, izmantojot savus piekļuves kodus, tās pašas meklēšanas ietvaros vienlaikus iegūt datus, kas savākti visos tās rīcībā esošajos informācijas nesējos (personālajos datoros, klēpjdatoros, tālruņos, planšetdatoros, piezīmjdatoros utt.). |
| --- | --- |

2.10.

3.   Sistēmas darbība

| 3.1. | Komisija ir rīkojusi apspriedes un sasaukusi Augsta līmeņa ekspertu grupu (6) informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos; šos ekspertus ir iecēlušas dalībvalstis, Šengenas grupas valstis, Eiropas aģentūras, piemēram, eu-LISA2 (7) un FRA (8), Migrācijas un iekšlietu ģenerāldirektorātam (HOME ĢD) šo procesu koordinējot.


  Metode: savienojamība vai sadarbspēja? |
| --- | --- |

3.1.

Metode: savienojamība vai sadarbspēja?

| 3.1.1. | Informācijas sistēmu savstarpēja savienojamība ir iespēja tās savstarpēji sasaistīt tā, lai datus no vienas sistēmas varētu automātiski atrast ar citas sistēmas palīdzību. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Sadarbspēja (9) ir dažādu sistēmu spēja paziņot datus un apmainīties ar tiem, kā arī izmantot apmaiņas ceļā iegūto informāciju, ievērojot sistēmu piekļuves pilnvaras. |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2.   Sadarbspējas izvēle

| 3.2.1. | Komisija uzskata, ka sadarbspējas dēļ netiktu izjaukts pašreizējo struktūru darbs un pilnvaras un ka dati paliktu stingri norobežoti. Lai gan apmaiņas iespējas tiktu pastiprinātas, palielinātos sistēmu un datu drošība un tie noteikti nebūtu pieejami caur internetu. Dokumenti, par kuriem jāsniedz atzinums, ir ļoti līdzīgi, taču:






  — | dokuments COM(2017) 793 attiecas uz informācijas sistēmu sadarbspēju attiecībā uz robežām un vīzām, |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

—

dokuments COM(2017) 793 attiecas uz informācijas sistēmu sadarbspēju attiecībā uz robežām un vīzām,

| — | un dokuments COM(2017) 794 – uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību, patvērumu un migrāciju. |
| --- | --- |

—

un dokuments COM(2017) 794 – uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību, patvērumu un migrāciju.

3.3.   Jaunie rīki

| 3.3.1. | Lai darbība varētu norisināties sadarbspējas apstākļos, jauna arhitektūra, kas sastāv no četriem jauniem rīkiem, papildinās visas sešas bāzes. Tā mērķis darbības ātrums: vaicājums sistēmā tiek ievadīts tikai vienreiz un tiek nodrošināts, ka pieprasītājs vienmēr ir pilnvarotā persona. |
| --- | --- |

3.3.1.

3.4.   Eiropas meklēšanas portāls (ESP)

| 3.4.1. | Pilnvarotai uzraudzības iestādei (galalietotājam) vajadzētu būt vienotai piekļuvei visai sistēmai kopumā. Lai veiktu vajadzīgo datu meklēšanu vairākās bāzēs vienlaicīgi, ir paredzēts, ka sešu meklējumu vietā tā veiks tikai vienu (policija, muita utt.), taču nekādi dati netiks glabāti. Ja dati ir, sistēma tos atradīs. Pastāvot aizdomām par noziegumu vai teroristisku darbību, pirmā atbilsme varēs būt kontrolējamai personai neitrāla” (“no-hit”), taču, ja tādās datubāzēs kā SIS, EES, ETIAS, tiks atrasta atbilstība datiem (“hit”), tad varētu tikt veikta plašāka izpēte un izmeklēšana. |
| --- | --- |

3.4.1.

3.5.   Kopējā kopējā biometrisko datu salīdzināšanas sistēma (BMS)

| 3.5.1. | Šī kopējā atbilsmju meklēšanas platforma ļaus vienlaicīgi meklēt un salīdzināt matematizētos, biometriskos datus, pirkstu nospiedumus un identitātes fotogrāfijas, izmantojot dažādas datubāzes, piemēram, SIS, Eurodac, VIS,
  EES
   (10),
  ECRIS
  taču ne
  ETIAS
  ; tādēļ šiem datiem vajadzēs būt saderīgiem. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Matematizētie dati netiks glabāti to sākotnējā veidā. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Kopējs personu identitātes repozitorijs (CIR)

| 3.6.1. | Kopējā personu identitātes repozitorijā būs apkopoti dati par kontrolēto personu no trešām valstīm biogrāfisko un biometrisko identitāti, neatkarīgi no tā, vai kontrole notikusi uz robežas vai (Šengenas zonas) dalībvalstīs. Informācijas trāpījumu karodziņš dažādās datubāzēs paātrinās meklēšanu. Ar aģentūras eu-LISA atbildību un izmantojot tās drošības līdzekļus, šie dati tiks saglabāti tā, lai neviena persona nevarētu piekļūt vairāk kā vienai burtciparu rindai vienlaikus. CIR, kas izstrādāts, pamatojoties uz EES un ETIAS, nevajadzētu radīt datu dublēšanos. Repozitoriju varēs arī izmantot civilajā meklēšanā. |
| --- | --- |

3.6.1.

3.7.   Vairāku identitāšu detektors (MID)

| 3.7.1. | Šā detektora uzdevums būs pārbaudīt labticīgu personu patieso identitāti un apkarot identitātes viltošanu, veicot meklēšanu visās datubāzēs vienlaicīgi. Neviena administrācija šādu instrumentu vēl nav izmantojusi, un ar tā palīdzību vajadzētu rasties iespējai novērst identitātes zādzības. |
| --- | --- |

3.7.1.

3.8.   Aģentūras eu-LISA loma (11)

| 3.8.1. | 2011. gadā izveidotās aģentūras uzdevums ir sekmēt ES politiku tādās jomās kā tiesiskums, drošība un brīvība. Tā atrodas Tallinā (Igaunijā) un jau nodrošina informācijas apmaiņu starp dažādām dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un lielapjoma IT sistēmu darbības nepārtrauktību, kā arī personu brīvu pārvietošanos Šengenas zonā. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Aģentūra strādā pie projekta “Viedrobežas” (Smart Borders), un jaunajā datu apmaiņas arhitektūrā tā saistībā ar personām glabās informāciju, kas attiecas, piemēram, uz iestādēm, izmeklēšanu un izmeklētājiem. Aģentūra pārbaudīs pieprasījumu iesniedzēju pilnvaras un uzraudzīs datu drošību, tostarp “incidenta” gadījumā (44. pants, priekšlikumi (2017) 793 un 794). |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | Vienotā ziņojuma formāta (Universal Message Format, UMF), kas vēl jāizveido, izmantošanai būtu jāatvieglo darbs ar jaunajām sistēmām, kuras būs obligātas un noteiks saskarņu izveidi dalībvalstīs, kurās to vēl nav, un pagaidu tulkošanas sistēmu no vienas valodas citā. |
| --- | --- |

3.8.3.

3.9.   Personas datu aizsardzība (hartas 8. un 7. pants):

| 3.9.1. | Regulas priekšlikumā ir atzīta drošības negadījumu iespēja. Dalībvalstīm un to datu sistēmām ir pirmajām jāievēro datu aizsardzības principi, kas noteikti dokumentos, Līgumā, Pamattiesību hartā un Vispārīgajā datu aizsardzības regulā (12), kas stāsies spēkā 2018. gada 25. maijā. |
| --- | --- |

3.9.1.

4.   Debates

4.1.   Sadarbspējas pievienotā vērtība demokrātijas apstākļos

| 4.1.1. | Savienībai ir nepieciešams regulējums un izmeklēšanas līdzekļi, kas aizsargātu pret noziedzību. Informācijas sistēmu sadarbspēja paver iespēju nodrošināt tiesību prioritāti un cilvēktiesību aizsardzību. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EES un ETIAS kopā ar BMS un CIR ļaus kontrolēt aizdomās turamās personas, kā arī saglabāt viņu datus. Tomēr tiesībaizsardzības iestāžu iespēja, izmantojot BMS, piekļūt “tādām informācijas sistēmām ES līmenī, kuras nav tiesībaizsardzības iestāžu informācijas sistēmas” (17. pants par CIR, priekšlikumi COM(2017) 794 un COM(2017) 793) neatbilst mērķiem, kas ir izskatāmo priekšlikumu pamatā. Tāpēc Komiteja (LESD 300. panta 4. punkts) uzskata par savu pienākumu atgādināt par proporcionalitātes principu un prasa Komisijai izvairīties no jebkādas “Lielā brāļa” (13) shēmas un neradīt šķēršļus Eiropas iedzīvotāju pārvietošanās brīvībai (LES 3. pants). |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Modelis, kas piedāvāts to personas datu vākšanai un izmantošanai, kuri iegūti uz robežas un Savienības teritorijā pārvietošanās un dokumentu kontroļu laikā, tiek prezentēts kā drošs un pieejams vienīgi pilnvarotām personām drošības un pārvaldības nolūkā, un tas nodrošinās raitākas procedūras. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Komiteja pauž šaubas par šo drošumu: nepilnības paliks, jo pasākums, kas pakāpeniski jāīsteno 9 gadu laikā, balstās uz “pamatiem”, kuri vēl neeksistē, piemēram, uz datubāzes EES (IIS) vai ETIAS, vai valsts saskarnēm. Tehnoloģiskais konteksts pastāvīgi attīstās, projekts noteikti ir balstīts uz tehnikas līmeni un tajā nav paredzēti budžeta līdzekļi, ar ko pārvaldīt novecošanu, kas varētu rasties dažās digitālajās nozarēs. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Turklāt tā saucamo mākslīgā intelekta (MI) algoritmu izmantošanas straujo attīstību projektā varētu uzskatīt gan par sistēmu kontroles instrumentu, gan par drošības atslēgu, ko uzticēt lēmumu pieņemšanas iestādēm arhitektūras demokrātiskas izmantošanas nodrošināšanai. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Priekšlikumā paredzēts izveidot sistēmu labticīgiem dalībniekiem, kuri ievēro likumus. Fakts, ka pie vadības ir cilvēki, vieš cerību, taču viņi var kļūt arī par ķēdes vājo posmu. Komiteja ierosina pievienot pantu, kurā būtu paredzēti “diferenciālslēdži” politiskās vai “pārvaldības” krīzes gadījumiem, jo jebkura problēma vienā datubāzē varētu apdraudēt visu struktūru (14). Vienotā ziņojuma formāta vispārēja ieviešana varētu radīt apstākļus starptautiskai izmantošanai, kas būtu ļoti pozitīva, taču riskanta no datu aizsardzības viedokļa. Pilnvarotajām iestādēm būs jāuzņemas liela atbildība. Izskatāmajos dokumentos šie aspekti nav skatīti. |
| --- | --- |

4.1.6.

4.2.   Pamattiesību aizsardzība

| 4.2.1. | Pamattiesības ir absolūtas; tās var ierobežot tikai tad, ja ierobežojumi ir nepieciešami un patiešām atbilst vispārējas nozīmes mērķiem, ko atzinusi Savienība, un tikai tad, ja pamattiesību būtība tiek ievērota (Pamattiesību hartas 8. pants un 52. panta 1. punkts). Komiteja vēlas noskaidrot, kā var novērtēt kontroles pasākumu samērību to migrantu gadījumā, kas bēg no vajāšanas un meklē patvērumu Savienībā? (COM(2017) 794 final – Paskaidrojuma raksts – Pamattiesības). Aizdomās turēto personu meklēšana ar mērķi novērst noziedzīgas darbības, īpaši terorismu, nedrīkst tuvināt mūsu demokrātijas vēl neizdarīta nozieguma konceptam; jāsaglabājas atšķirībai starp “darbībām”, kas traucē sabiedrisko kārtību, un “viedokļiem”. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Hartā minēto tiesību ievērošanā attiecībā uz katru personu ir jānodrošina līdzsvars starp drošību un brīvību, bez kuras demokrātija iet bojā. Komiteja uzskata, ka līdzsvars ir izšķiroši svarīgs un tam vajadzētu būt pastāvīgam mērķim visām iestādēm, tostarp uzraudzības iestādēm gan valstu, gan ES līmenī. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Informācija par meklēšanā iesaistīto iestāžu virkni un ar to saistītie metadati tiks saglabāti sistēmā. Ir jāievēro arī šo pilnvaroto iestāžu pamattiesības attiecībā uz ģenerētajiem datiem, jo īpaši saistībā ar to drošību un privātumu, ja notiek ļaunprātīga ielaušanās struktūrā un laika posmā starp datu ievadi un to dzēšanu tie tiek ļaunprātīgi izmantoti. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Datu aizsardzība

| 4.3.1. | Priekšlikumos ir atzīts personas datu aizsardzības princips, kas paredz integrētu datu aizsardzību un datu aizsardzību pēc noklusējuma, lai gan priekšlikumu paskaidrojuma rakstā ir norādīts, ka saskaņā ar ES Tiesas viedokli tā nav absolūta prerogatīva. Komiteja atzīst priekšrocības, kādas piemīt drošību garantējošiem preventīviem pasākumiem, kā arī viltus identitātes apkarošanas un patvēruma tiesību nodrošināšanas pasākumiem. Taču Komiteja vēlas uzsvērt datu matematizācijas un anonimizācijas trūkumus: attiecīgajām personām viņu dati var būt vēlāk vajadzīgi. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Komiteja arī uzsver, ka saglabāto datu (biometrisko un bioloģisko) veidi īpaši interesē dažus uzņēmumus un noziedzīgās aprindas. Kiberdrošība ir tikpat svarīga kā fiziskā drošība, taču tā ir maz pieminēta priekšlikumos. Saglabātie dati tiks glabāti vienā fiziskā vietā, taču pat ja šī vieta tiktu īpaši aizsargāta, tā var tikt pakļauta briesmām. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Attiecībā uz datu aizsardzību un tiesībām uz datu dzēšanu (“tiesībām tikt aizmirstam”) EESK atgādina, ka ES iestādēm un struktūrām ir jāievēro Regula (EK) Nr. 45/2001, kas nodrošina zemāku aizsardzības līmeni nekā 2016. gada Vispārīgā datu aizsardzības regula (15), kas stāsies spēkā 2018. gada maijā, un dalībvalstīm ir jāievēro abas minētās regulas. Komiteja uzsver šo tiesību īstenošanas sarežģītību un pauž bažas, vai ceļotāji, migranti un patvēruma meklētāji spēs panākt to ievērošanu:






  1) | personas datu aizsardzība ir jāattiecina uz visām esošajām valstu un ES datubāzēm, lai tiktu aizsargāts kopums; |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

1)

personas datu aizsardzība ir jāattiecina uz visām esošajām valstu un ES datubāzēm, lai tiktu aizsargāts kopums;

| 2) | aizsardzība ir svarīga, lai iedzīvotāji varētu pieņemt šo plašo un visur klātesošo uzraudzības tīklu. |
| --- | --- |

2)

aizsardzība ir svarīga, lai iedzīvotāji varētu pieņemt šo plašo un visur klātesošo uzraudzības tīklu.

| 4.3.4. | Pilnvaroto iestāžu savākto datu uzglabāšanas ilgums priekšlikumos nav skaidri noteikts. Dokumentos ir runa par procedūru, ar ko īsteno datu labošanu un/vai dzēšanu un kurā ir iesaistīta pieprasītāja dalībvalsts un atbildīgā dalībvalsts, taču nav noteikti datu uzglabāšanas termiņi (priekšlikumu 47. pants). Komiteja iesaka noteikt šo termiņu, kas turklāt būtu īsāks nepilngadīgajiem (Harta, 24. punkts), izņemot terorisma gadījumus, lai tādējādi šīm personām būtu iespējas integrēties. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Pārvaldība un pārskatatbildība

| 4.4.1. | Uz starptautiskajām datubāzēm neattiecas tādi paši noteikumi kā uz Eiropas datorizētām sistēmām. Vienota piekļuves formāta, kas varētu pakāpeniski kļūt starptautisks, ieviešana būs tikai tehnisks elements, kas nesaskaņos noteikumus, pat ja Interpolam noteikti ir jāievēro ANO pakta 17. pants (16). Turklāt pilnvarojumi paliks dalībvalstu kompetencē. EESK uzskata, ka šis jautājums priekšlikumos ir jāizskata. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Tikai viens vaicājums, un simbiozē esošās Eiropas datubāzes sniegs savu spriedumu. EESK uzsver, ka radītā birokrātija būs vairāk nekā samērīga ar iegūto ātrumu. Komisija nodrošinās pārvaldību kopā ar dalībvalstīm kontroles procedūras ietvaros. Centrālais elements būs aģentūra eu-LISA, kas galvenokārt būs atbildīga par procedūru ieviešanu informācijas apkopošanai par to, kā darbojas sadarbspēja; aģentūra saņems informāciju no dalībvalstīm un Eiropola un reizi četros gados iesniegs Padomei, Parlamentam un Komisijai tehniskā novērtējuma ziņojumu, bet gadu pēc šī ziņojuma Komisija sagatavos vispārēju ziņojumu (priekšlikumu 68. pants). Pēc Komitejas domām, šie intervāli ir pārāk gari. Novērtējums par sadarbspējas komponentu drošību (68. panta 5. punkta (d) apakšpunkts) būtu jāveic vismaz reizi gadā, bet novērtējums par ietekmi uz pamattiesībām – vismaz ik pēc diviem gadiem (68. panta 5. punkta (b) apakšpunkts). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Komiteja ir sarūgtināta, ka tik būtiskus jautājumus kā tos, kas izskatīti priekšlikumos, pārvaldīs ES aģentūras, kuru darbā pieņemšanas principi un darbība ir neskaidra daudziem iedzīvotājiem. Komiteja uzskata, ka ir jāsalīdzina paraugprakse un jākonsultējas ar visām neatkarīgajām datu izmantošanas uzraudzības iestādēm (Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, EDAU), kā arī citam aģentūrām, piemēram, FRA un ENISA. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Šo jauno struktūru un procedūru ieviešana tiks veikta ar Komisijas deleģētajiem aktiem un īstenošanas aktiem. Komiteja vēlētos, lai mērķis ievērot pamattiesības un aizsargāt personas datus vienmēr tiktu ierakstīts visos šajos aktos, lai uzlabotu personu uzņemšanu uz robežām. EESK iesaka informēt Eiropas pilsoņus par posmiem līdz projekta pabeigšanai, kā arī cilvēkiem sniegt pedagoģisku informāciju par kontroli, kurai viņi tiek pakļauti. |
| --- | --- |

4.4.4.

5.   Apmācība, kas nepieciešama uzraudzības iestādēm visā Savienībā

| 5.1. | Komiteja uzskata: pretēji tam, ko apgalvo Komisija savā ietekmes novērtējuma kopsavilkumā (C), sākotnējā posmā (pēc 2021. gada) būs vajadzīgi daudzi apmācību kursi. Runa ir par 76 miljoniem euro gadā. Pāreja uz jaunām procedūrām vienmēr nozīmē modernizāciju. Tas attiecas uz visām ES robežām un valstu sistēmām. Dažās dalībvalstīs joprojām nav saderīgu sistēmu, un tām būs jāpieliek ievērojamas pūles un jāizveido saskarnes, kas tām ļautu piedalīties. Lai nodrošinātu sadarbspēju, būs jāizlīdzina atšķirības starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Izšķiroši svarīga būs apmācība par augstas kvalitātes datu izmantošanu un vienotu ziņojuma formātu. Komiteja ierosina sadarbībā ar CEPOL (17), Frontex, Eiropolu u. c. organizēt kopīgu apmācību centru pilnvarotajām iestādēm, tostarp eu-LISA, kuras locekļu prasmes būtu rūpīgi jāpārbauda. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Tāda rīka kā MID nav nekur citur. Ja viss noritēs sekmīgi, tas būs spēcīgs. Jaunā arhitektūra prasīs visaugstāko iespējamo datu kvalitāti. Lai projektā iecerētie rezultāti tiktu īstenoti, visām dalībvalstīm jāpiedalās vienādā līmenī, jo pretējā gadījumā nepilnības būs vēl lielākas nekā iepriekš. Šādā gadījumā tiesības uz patvērumu un tiesības uz piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai būs apdraudētas (Harta, 18.oun 19. pants). |
| --- | --- |

5.3.

6.   Finansējums

| 6.1. | Ierosinātās arhitektūras kopums balstās uz dažiem pieņēmumiem: lēmējiestādes pieņems EES (IIS), ETIAS, UMF sistēmas, MID darbosies netraucēti un CIR būs drošs. Vai abām struktūrām, EDAU un aģentūrai eu-LISA, un varbūt arī aģentūrai ENISA, būs pietiekami cilvēkresursi un finanšu resursi? Komisija ierosina ES un dalībvalstu līdzfinansējumu. Komiteja norāda, ka Eiropas pusgada pārvaldība joprojām tiek īstenota ar stingras fiskālās politikas budžetu un ka pašreizējo datubāzu (SIS, VIS, Prüm, EES (IIS)) izmantošana ir vēl jāoptimizē, ievērojot juridiskās prasības (ekspertu grupas ziņojums). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EESK raizējas par Brexit ietekmi uz budžetu, lai gan Apvienotā Karaliste nav Šengenas sistēmā, un plašākā nozīmē – par sadarbspējas pārvaldības turpmāko sarežģītību Eiropas valstīs, kuras nav iesaistītas SIS, bet ir iesaistītas citās sistēmās, piemēram, Eurodac. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Paredzēts izmantot finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām. Tā darbības sākums ir plānots 2023. gadā. Komiteja pauž šaubas par to, vai 5 gadu laikā varēs samazināt atšķirības Eiropā un radīt panākumu priekšnosacījumus. Paredzētais budžets 9 gadiem (2019.–2027. gadam) ir 424,7 miljoni euro – tas būs jāmaksā Eiropas Savienībai (finansiāla atbalsta instruments ārējām robežām un vīzām) un dalībvalstīm. Dalībvalstīm ir jānodrošina pašreizējo sistēmu pienācīga spēja darboties ar jauno IT arhitektūru. Komiteja uzskata, ka, atjaunojoties izaugsmei, būs vieglāk īstenot šos ieguldījumus. |
| --- | --- |

6.3.

Briselē, 2018. gada 23. maijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2017) 570 final

1

(2)  OV C 34, 2.2.2017., 144. lpp.

2

(3)  OV C 458, 19.12.2014., 36. lpp.

3

(4)  OV C 487, 28.12.2016., 66. lpp.

4

(5)  OV C 246, 28.7.2017., 28. lpp.

5

(6)  HOME ĢD, B/3. nodaļa; Komisijas 2016. gada 17. jūnija Lēmums C/2016/3780; http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?Lang=LVhttp://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?Lang=LV

6

(7)  Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā

7

(8)  FRA: Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra.

8

FRA

(9)  Komisijas paziņojums COM(2016) 205 final “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas”.

9

(10)  Treknrakstā saīsinājumi iezīmēti, lai atgādinātu, ka dokumenti, kas attiecas uz šīm struktūrām, vēl nav pieņemti.

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1077/2011 (2011. gada 25. oktobris), ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (OV L 286, 1.11.2011., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula). EESK atzinumi: OV C 229, 31.7.2012., 90. lpp. un OV C 345, 13.10.2017., 138. lpp.

12

(13)  Sk. Džordžs Orvels, “1984”.

13

(14)  EDAU, pielikums, augsta līmeņa ekspertu grupas galīgais ziņojums, 2017. gada maijs.

14

(15)  Vispārīgā datu aizsardzības regula (Regula (ES) 2016/679).

15

(16)  ANO Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām: “17. pants: 1. Nedrīkst patvarīgi vai nelikumīgi iejaukties kāda privātajā vai ģimenes dzīvē, patvarīgi vai nelikumīgi apdraudēt viņa dzīvokļa neaizskaramību vai viņa korespondences noslēpumu vai nelikumīgi apdraudēt viņa godu un reputāciju. 2. Katram ir tiesības uz likuma aizsardzību pret šādu iejaukšanos vai šādiem apdraudējumiem.”

16

(17)  CEPOL, Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra (Budapešta, Ungārija).

17

---

| 10.8.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 283/56 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 283/56

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par aprites ekonomikas paketes īstenošanu – iespējas novērst ķīmisko vielu, produktu un atkritumu jomas tiesību aktu saskarē konstatētās problēmas”

(COM(2018) 32 final)

(2018/C 283/08)

| Ziņotājs: | Brian CURTIS |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Brian CURTIS

| Komisija pieprasa atzinumu | 12.2.2018. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| | |
| Biroja lēmums | 19.9.2017. (paredzot atzinuma pieprasījumu) |
| | |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 3.5.2018. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.5.2018. |
| Plenārsesija Nr. | 535 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 185/01/01 |

Komisija pieprasa atzinumu

12.2.2018.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Biroja lēmums

19.9.2017. (paredzot atzinuma pieprasījumu)

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

3.5.2018.

Pieņemts plenārsesijā

23.5.2018.

Plenārsesija Nr.

535

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

185/01/01

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas izvēlēto pieeju – sistemātiski meklēt dažādus piemērotus risinājumus, kas varētu palīdzēt novērst virkni problēmu, kuras konstatētas ķīmisko vielu, produktu un atkritumu jomas tiesību aktu saskarē. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Proaktīvais ilgtermiņa redzējums, ko Komisija izvēlējusies šajā jomā, ir pelnījis uzslavu. Pārejas process noteikti būs samērā garš, taču tam būs nepieciešams pastāvīgs stimuls, turklāt būs jāņem vērā pašreizējās tendences identifikācijas un apstrādes tehnoloģijās. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Lai stiprinātu uzticēšanos aprites ekonomikas principiem, ļoti svarīgi ir nodrošināt gan vispārējo sabiedrības veselību, gan konkrēti galapatērētāju veselību. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ja nav veikti visaptveroši pasākumi, īpaši attiecībā uz darbu ar mantotajām vielām, tiek apdraudēta arī atkritumu reciklēšanas rūpnīcu darbinieku arodveselība un drošība. Tādēļ ļoti svarīgi ir vispusīgi informēt arodbiedrības. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | REACH regulas un citu tiesību aktu par ķīmiskām vielām pilnīga piemērošana būtu jānosaka par prioritāti. Joprojām netiek pilnībā izmantoti spēkā esošie tiesību akti, kas vērsti pret bīstamu ķīmisko vielu sākotnēju nokļūšanu materiālu apritē, it sevišķi saistībā ar trešo valstu produkcijas nonākšanu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komiteja apzinās un atbalsta nepieciešamību turpināt ieguldījumus piemērotās reciklēšanas uzņēmumu šķirošanas iekārtās un apsvērt ekonomiskus un tehniskus atbalsta pasākumus šajā jomā. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komiteja stingri atbalsta viedokli, ka labāka informācija par bīstamu ķīmisku vielu klātbūtni, atrašanās vietu un koncentrāciju produktos un materiālos, kuri ir atgūti no atkritumiem, var mazināt problēmas, ar kurām sastopas atgūšanas ķēžu operatori. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Apzinot gan iespējamos vērtību avotus, gan nepieciešamos aizsargpasākumus pret bīstamu ķīmisko vielu klātbūtni atkritumu plūsmā, būs vieglāk veikt izmaksu un ieguvumu analīzi, kas būs vajadzīga likumdošanas pasākumu un praktiskas rīcības pamatojumam. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Ir ļoti svarīgi uzlabot un nepieciešamības gadījumā pastiprināt identifikācijas un izsekošanas prasības tām importa precēm, kuras varētu saturēt vielas, kas rada ļoti lielas bažas; tā mērķis ir vajadzības gadījumā panākt aizlieguma ievērošanu un visā produkta dzīves ciklā nodrošināt piemērotus izsekošanas mehānismus. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Tiesiskajam regulējumam būtu jānodrošina vienāda aizsardzība neatkarīgi no tā, vai produkts ir ražots no jaunmateriāliem vai no reciklētiem materiāliem. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Ievads

| 2.1. | Atzinumā par aprites ekonomikas tiesību aktu kopumu (1) (2) Komiteja konstatēja nepieciešamību vēl vairāk atvieglot materiālu atgūšanu no atkritumu plūsmas un norādīja, ka ir jānovērš virkne juridisku, tehnisku un finansiālu šķēršļu. Viens no šiem šķēršļiem ir bīstamu vielu klātbūtne atkritumu materiālos, un aplūkojamais paziņojums ir daļa no procesa, kura mērķis ir noteikt politikas uzdevumus, problēmas un risinājumus aprites uzlabošanai ekonomikā. Dažās jomās problēmas būs jārisina ar neleģislatīviem līdzekļiem, taču vispārējais mērķis ir ietekmēt turpmāko politiku. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Komisijas priekšlikuma kopsavilkums

| 3.1. | Paziņojumā ir noteikti vairāki politiskie mērķi un saistītie jautājumi, savukārt ieinteresētās personas tiek aicinātas paust viedokli par konstatētajām problēmām, lai palīdzētu iezīmēt ceļu virzībai uz īstu aprites ekonomiku. Izklāsts veidots četrās plašās sadaļās; paziņojumā izmantota izzinoša, nevis norādoša pieeja. Šajā atzinumā, ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu un EESK locekļu un pilsoniskās sabiedrības ieinteresēto organizāciju ieguldījumu, ir sniegta atbilde uz lūgumu norādīt vēlamākos veidus galveno problēmu risināšanai. Šā iemesla dēļ atzinuma būtiskākais saturs ir izklāstīts pēdējā nodaļā “Īpašas piezīmes”. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komisija pašlaik uzsāk sabiedrisko apspriešanu un stimulē diskusiju ar Eiropas Parlamentu, Padomi un ieinteresētajām personām ar mērķi izdarīt izvēli un izstrādāt īpašus vispārēja vai nozaru līmeņa pasākumus ilgtspējīgu otrreizējo izejvielu tirgus veidošanai. Tālākie pasākumi tiks veikti atbilstoši labāka regulējuma principiem, un, pirms tiks pausti konkrēti priekšlikumi, kuriem varētu būt būtiskas sekas, tiks veikts ietekmes novērtējums. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Vispārīgas piezīmes

| 4.1. | Uz šo tematu attiecas tiesību akti, kas regulē ķīmisko vielu, produktu un atkritumu jomu (3). Ar pašreizējo tiesisko regulējumu neizdodas panākt, lai informācija par bīstamām ķīmiskām vielām sekotu cauri visam materiāla ciklam un iespējamam tālākajam dzīves ciklam. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Palielinās mūsu arvien komplicētākās sabiedrības atkarība no ķīmisko vielu izmantošanas (4). ES ķīmisko vielu tiesību aktu pīlāri ir CLP regula (5), REACH regula (6) un NOP regula (7), kuras ir savstarpēji papildinošas un ir jāpiemēro neatkarīgi no izmantošanas jomas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tiesību aktos par produktiem uzmanību var vērst uz produktu drošību un arī uz to ilgtspēju. Produktu vispārējās drošības direktīvā (8) ir noteiktas vispārējās drošības prasības nepārtikas patēriņa precēm. Ar šo jautājumu saistīti ir arī vairāki tiesību akti, kas attiecas uz konkrētiem produktiem, piemēram, rotaļlietu direktīva, regula par pārtikas iepakojumu, RoHS direktīva (9) un ekodizaina direktīva. EESK atzinumā (10) pausts atbalsts integrētai pieejai ekodizainam, kas būtu jāpiemēro plašāk nekā pašlaik. Šādā integrētā pieejā būtu jāņem vērā gan energoefektivitāte, gan produktu lietderība, kā arī efektivitāte un rezultāti no resursu un materiālu izmantošanas viedokļa. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Radniecīgi ir arī vairāki atkritumu jomas tiesību aktu elementi. Atkritumu pamatdirektīva ir izskatīta vairākos Komitejas atzinumos, un EESK vienmēr ir atbalstījusi dalībvalstu prasību atkritumu jomā noteikt prioritāšu hierarhiju, kurā pirmā būtu atkritumu rašanās novēršana, tad atkritumu sagatavošana atkārtotai izmantošanai, pēc tam reciklēšana vai cita veida atgūšana un tikai pēdējā – likvidēšana sadedzinot vai apglabāšana poligonā. EESK ir arī aicinājusi noteikt, ka dalībvalstīm obligāti jāpieņem paplašinātas ražotāja atbildības shēmas. Turklāt Komiteja ir mudinājusi nostiprināt noteikumu par dalītu savākšanu (11). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Dažas vispārīgas piezīmes turpmāko pasākumu virzīšanai:






  — | Labāka informācija par bīstamu ķīmisku vielu klātbūtni, atrašanās vietu un koncentrāciju produktos un materiālos, kuri ir reciklēti no atkritumiem, var mazināt problēmas, ar kurām sastopas atgūšanas ķēžu operatori, un uzlabot cilvēku veselības un vides aizsardzību. |
| --- | --- | --- |

4.5.

—

Labāka informācija par bīstamu ķīmisku vielu klātbūtni, atrašanās vietu un koncentrāciju produktos un materiālos, kuri ir reciklēti no atkritumiem, var mazināt problēmas, ar kurām sastopas atgūšanas ķēžu operatori, un uzlabot cilvēku veselības un vides aizsardzību.

| — | Ir svarīgi, lai tiktu novērsta pirmreizēja ķīmisku vielu nonākšana materiālu apritē. Pastāvošie tiesību akti, kas to sekmē, joprojām netiek pilnībā izmantoti. |
| --- | --- |

—

Ir svarīgi, lai tiktu novērsta pirmreizēja ķīmisku vielu nonākšana materiālu apritē. Pastāvošie tiesību akti, kas to sekmē, joprojām netiek pilnībā izmantoti.

| — | Tiesiskajam regulējumam būtu jānodrošina vienāda aizsardzība neatkarīgi no tā, vai produkts ir ražots no jaunmateriāliem vai no atgūtiem materiāliem. |
| --- | --- |

—

Tiesiskajam regulējumam būtu jānodrošina vienāda aizsardzība neatkarīgi no tā, vai produkts ir ražots no jaunmateriāliem vai no atgūtiem materiāliem.

| 4.6. | Jānorāda, ka atbalsta darbs jau notiek. Piemēram, elektriskajās un elektroniskajās iekārtās esošo bīstamo vielu problēma tiek risināta ar RoHS direktīvu, ar kuras palīdzību tiek stimulēta noteiktu bīstamo vielu aizstāšana elektriskajās un elektroniskajās iekārtās, tādējādi uzlabojot iespēju reciklēt šādu iekārtu atkritumus un palielināt šādu atkritumu pārstrādes ekonomisko lietderību. Turklāt četri attiecīgie tiesību aktu priekšlikumi (12) (13) (14) (15) tiek apspriesti arī Eiropas Parlamentā un Padomē. EESK pieņem zināšanai šai jomā nesen panākto politisko vienošanos (16). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Daži no paziņojumā risinātajiem jautājumiem ir konceptuāli sarežģīti, īpaši tie, kas saistīti ar noteikumu nesaskaņotību un nesalāgotību. Komitejas skatījumā prioritāri būtu jārisina konkrētākie, ar informāciju un “mantotajām vielām” saistītie jautājumi. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Tomēr no paziņojumā apkopotajām problēmām un plašā to iniciatīvu klāsta, kas ir jau ieviestas vai tiek izstrādātas, lai ekonomiku vēl vairāk orientētu uz apriti, kļūst skaidrs, ka pārejas process, kas ir saistīts ar bīstamu vielu izskaušanu no atkritumiem, tostarp to atgūšanas vai reciklēšanas gaitā, netiks pabeigts ātri. Komisijas izvēlētais proaktīvais ilgtermiņa redzējums tāpēc ir piemērots. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Īpašas piezīmes

Nepieciešamība pēc informācijas

| 5.1. | Mērķis ir nodrošināt, lai atbilstoša informācija par produktos esošajām vielām, kas rada bažas, būtu pieejama visiem piegādes ķēdes dalībniekiem un, visbeidzot, arī atkritumu apsaimniekotājiem. Vislabākais cilvēku veselības un vides aizsardzības veids pilnīgi noteikti ir rūpēšanās par to, lai bīstamās ķīmiskās vielas nenonāktu ekonomikas ciklā. Tādējādi būtu arī iespējams veicināt materiālu atgūšanu no atkritumiem un stiprināt aprites ekonomiku. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Darbinieku veselības aizsardzībā būtiska nozīme var būt vispusīgai arodbiedrību informēšanai, tāpēc tā ir ārkārtīgi svarīga. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | REACH regulē ķīmisko vielu ražošanu, izmantošanu un laišanu tirgū Eiropas Savienībā. Tās primārais mērķis ir nodrošināt augstu aizsardzības līmeni cilvēkiem un videi. Dažas patērētāju apvienības un Komisija norāda, ka REACH noteiktie ierobežotie paziņošanas pienākumi piegādes ķēdē netiek pienācīgi izpildīti. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komisija uzsāk priekšizpēti par to, kā tiek izmantotas dažādas informācijas sistēmas, novatoriskas izsekošanas tehnoloģijas un stratēģijas, kas varētu nodrošināt relevantas informācijas plūsmu visā preču piegādes ķēdē un sasniegt reciklētājus. Jautājums ir šāds: vai obligāta informēšanas sistēma dotu pievienoto vērtību, un kā būtu jārīkojas ar ES importētām precēm, kas varētu saturēt aizliegtas vielas? |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komiteja norāda, ka lielā mērā jau eksistē juridiski instrumenti, ar kuriem būtu iespējams ierobežot SVHC (tādu vielu, kas rada ļoti lielas bažas) nonākšanu materiālu aprites ciklā. Īpaši piemēroti ir tiesību aktu noteikumi, ar kuriem prioritāte tiek dota šo vielu aizstāšanai ar nekaitīgām ķīmiskām vielām un kuri to stimulē. Komiteja atbalsta pilnīgu REACH regulas piemērošanu un norāda, ka tā ir jāatjaunina, ņemot vērā jaunākās zinātnes atziņas par ķīmisko vielu, tostarp otrreizējo izejvielu, bīstamajām īpašībām. Tādējādi tiks aizsargāta strādājošo arodveselība un drošība, kā arī galapatērētāju veselība. Tas palielinās arī paļāvību uz aprites ekonomiku. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Runājot par importa precēm, importētājiem jau ir prasība identificēt vielas, kas rada ļoti lielas bažas. Varētu palielināt uzsvaru uz REACH noteikto pienākumu, ka ražotājiem un importētājiem reģistrācijas dokumentācijā un drošības datu lapā ir jānorāda iedarbības scenāriji atkritumu posmam. Papildus varētu pieprasīt detalizētāku informāciju, piemēram, dažādus aprites cikla beigu scenārijus attiecībā uz reciklēšanu un sagatavošanu atkārtotai izmantošanai vai apglabāšanai. Tas būtu jādara, vienlaikus nostiprinot produktu ražotāju un importētāju pienākumu informēt piegādes ķēdes ekonomiskos dalībniekus par vielu, kas rada ļoti lielas bažas, esamību izstrādājumos, kā arī norādīt, kurā vietā produktā šī viela atrodas. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Ir ļoti svarīgi uzlabot un nepieciešamības gadījumā pastiprināt identifikācijas un izsekošanas prasības tām importa precēm, kuras varētu saturēt vielas, kas rada ļoti lielas bažas; tā mērķis ir vajadzības gadījumā panākt aizlieguma ievērošanu un visā produkta dzīves ciklā nodrošināt piemērotus izsekošanas mehānismus. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Komitejai ir aizdomas, ka pilnīgi identificēt vielas, kas rada ļoti lielas bažas, īpaši problemātiski varētu būt saistībā ar brīvās tirdzniecības nolīgumiem un ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Reciklēšanas uzņēmumiem būs jāveic papildu ieguldījumi šķirošanas iekārtu pielāgošanā, un būs jāapsver ekonomiski un tehniski atbalsta pasākumi. |
| --- | --- |

5.9.

Atkritumi, kas satur vielas, kuras vairs nav atļauts izmantot jaunos produktos

| 5.10. | Dalībvalstīs kopš deviņpadsmitā gadsimta eksistē tiesību akti par bīstamām ķīmiskām vielām, un jaunas ķīmiskas vielas tiek rūpīgi analizētas no bīstamības viedokļa. Tomēr risku izvērtēšanas process ir nepārtraukts, tāpēc agrāk likumīgi ražotie produkti var saturēt vielas, kas rada ļoti lielas bažas, savukārt šodien ražotās preces var saturēt vielas, kas vēlāk tiks aizliegtas. Atkritumu pārstrādes un atgūšanas posmā tādējādi var rasties bīstamas “mantotās vielas”. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Mērķis ir atvieglot reciklēšanu un vienlaikus sekmēt otrreizējo izejvielu izmantošanu, veicinot netoksisku materiālu apriti. Turklāt, apsverot iespējamos ķīmisko vielu lietošanas ierobežojumus un atbrīvojumus no tiem, lielāka uzmanība jāpievērš to ietekmei uz reciklēšanu un atkalizmantošanu. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Komisija norāda, ka “mantoto vielu” jautājums joprojām rada šķēršļus aprites ekonomikai, tāpēc būtu jāizstrādā īpaša lēmumu pieņemšanas metodika, kas lieti noderētu, lai atbalstītu lēmumus par to atkritumu reciklējamību, kuri satur vielas, kas rada bažas. Šis darbs jau tiek veikts un būtu jāpabeidz līdz 2019. gada vidum. Saistībā ar to ir jāgatavo vadlīnijas, kas nodrošinātu, ka jautājums par tādu vielu klātbūtni atgūtajos materiālos, kas rada bažas, tiek rūpīgāk izsvērts jau agrīnos priekšlikuma sagatavošanas posmos nolūkā pārvaldīt risku un tiek apsvērta iespēja īstenot tiesību aktus, kas ļautu faktiski kontrolēt to, kā attiecībā uz atgūtām vielām tiek izmantots pašreizējais atbrīvojums no REACH reģistrācijas. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Mantoto vielu saistībā rodas jautājums, vai ideju, ka atkritumi ir resurss, kas būtu jāreciklē, iespējams savienot ar prasību nodrošināt, lai no atkritumiem, kuri satur SVHC, tiktu atgūti tikai droši lietojami materiāli. Vai būtu pieļaujams, ka reciklētie materiāli satur ķīmiskas vielas, kuras primārajās izejvielās vairs nav atļautas? Ja jā, tad ar kādiem nosacījumiem? |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Mērķis ir panākt, lai reciklētie materiāli īpašību un ķīmiskā sastāva ziņā pēc iespējas vairāk atbilstu salīdzināmām primārajām izejvielām. Ekonomiskie un tehniskie faktori būtiski nosaka to, vai vielas, kas rada bažas, būs iespējams atdalīt, un tie lielā mērā ir atkarīgi no katra konkrētā gadījuma. Politiskā izvēle ir šāda: prasīt, lai visas primārās un otrreizējās izejvielas atbilstu vieniem un tiem pašiem noteikumiem, vai arī otrreizējām izejvielām noteikt konkrētas atkāpes uz ierobežotu laiku. |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | EESK norāda, ka jebkuriem šajā kontekstā piemērotajiem kritērijiem ir jānovērš bīstamo vielu klātbūtne atgūtajos materiālos tādā koncentrācijā, kas pārsniedz jaunmateriālos pieļauto līmeni. |
| --- | --- |

5.15.

Saskanības trūkums noteikumos par to, kādi atkritumi un kuras ķīmiskās vielas ir bīstamas

| 5.16. | Šis temats ir cieši saistīts ar iepriekšminētajiem saskaņošanas jautājumiem, un abi tie ir konceptuāli sarežģīti. Kā minēts iepriekš, bīstamo ķīmisko vielu un produktu ražošanai un izmantošanai piemēro stingrus ES noteikumus, kas pieņemti, lai darba ņēmējus, iedzīvotājus un vidi pasargātu no kaitējuma. Arī atkritumu apsaimniekošanu reglamentē ES noteikumi, kas paredzēti tādu pašu rezultātu panākšanai. Tomēr pētījumi ir apliecinājuši, ka abi noteikumu kopumi nav pilnībā salāgoti (17). |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | Ir jānodrošina saskanīgāka pieeja noteikumos par ķīmisko vielu klasifikāciju un par atkritumu klasifikāciju. Piemēram, jāpieņem EEIA direktīvai (18) līdzīgi noteikumi arī attiecībā uz citām specifiskām produktu grupām vai materiālu plūsmām (piemēram, mēbelēm vai tekstilizstrādājumiem), kas uzliktu par pienākumu atbilstīgi apstrādāt atkritumus, kuru sastāvā ir bīstamas ķīmiskās vielas, pirms tās iespējams atgūt un izmantot jaunos izstrādājumos. Komisija ir plānojusi publicēt vadlīniju dokumentu par atkritumu klasifikāciju, kas atkritumu apsaimniekotājiem un kompetentajām iestādēm palīdzētu izveidot vienotu pieeju atkritumu raksturošanā un klasifikācijā. Tiks arī turpināta paraugprakses apmaiņa par testēšanas metodēm. Ieinteresētās personas tiek aicinātas apsvērt, vai bīstamības klasifikācijas noteikumus vajadzētu salāgot tā, lai atkritumu bīstamības noteikšanā tiktu izmantoti tādi paši noteikumi kā produktiem. |
| --- | --- |

5.17.

Briselē, 2018. gada 23. maijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  Atzinums par tematu “Dokumentu kopums attiecībā uz aprites ekonomiku” (OV C 264, 20.7.2016., 98. lpp.).

1

(2)  Aprites ekonomikas tiesību aktu kopumu Komisija ir pieņēmusi 2015. gada 2. decembrī.

2

(3)  Bīstamo atkritumu definīcija atrodama vadlīnijās “Bīstamo atkritumu definīcija un klasifikācija”, 2015. gada jūnijs.

3

(4)  EVA ziņojums Nr. 2/2016, 33.–34. lpp.

4

(5)  Regula par klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (EK) Nr. 1272/2008.

5

(6)  Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH).

6

REACH

(7)  Regula par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem; sk. http://ec.europa.eu/environment/chemicals/international_conventions/index_en.htm.

7

(8)  Produktu vispārējās drošības direktīva (GPSD) 2001/95/EK.

8

GPSD

(9)  Direktīva 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās.

9

(10)  Atzinums “Ekodizaina darba plāns 2016.–2019. gadam” (OV C 345, 13.10.2017., 97. lpp.).

10

(11)  Atzinums par tematu “Dokumentu kopums attiecībā uz aprites ekonomiku” (OV C 264, 20.7.2016., 98. lpp.).

11

(12)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu.

12

(13)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvas 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem, 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem un 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem.

13

(14)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2008/98 par atkritumiem.

14

(15)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 1999/31/EK par atkritumu poligoniem.

15

(16)  Komisāra Karmenu Vella paziņojums par politisko vienošanos, kas panākta par atkritumu apsaimniekošanas noteikumu modernizēšanu.

16

Karmenu Vella

(17)  Sk., piem., Keeping it Clean: How to protect the circular economy from hazardous substances (Kā aprites ekonomiku aizsargāt no bīstamām vielām). Eiropas Vides birojs.

17

Keeping it Clean: How to protect the circular economy from hazardous substances

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Direktīva 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem.

18

---

| 10.8.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 283/61 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 283/61

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā””

(COM(2018) 28 final),

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām kuģu atkritumu nodošanai un ar ko atceļ Direktīvu 2000/59/EK un groza Direktīvu 2009/16/EK un Direktīvu 2010/65/ES”

(COM(2018) 33 final – 2018/0012 (COD))

(2018/C 283/09)

| Ziņotājs: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Antonello PEZZINI

| Apspriešanās | Eiropas Parlaments, 5.2.2018.
  Padome, 9.2.2018.
  Eiropas Komisija, 12.2.2018. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punkts un 304. pants |
| | |
| Pilnsapulces lēmums | 19.9.2017. |
| | |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 3.5.2018. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.5.2018. |
| Plenārsesija Nr. | 535 |
| Balsojuma rezultāts
  (par / pret / atturas) | 193/00/01 |

Apspriešanās

Eiropas Parlaments, 5.2.2018.

Padome, 9.2.2018.

Eiropas Komisija, 12.2.2018.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punkts un 304. pants

Pilnsapulces lēmums

19.9.2017.

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

3.5.2018.

Pieņemts plenārsesijā

23.5.2018.

Plenārsesija Nr.

535

Balsojuma rezultāts

(par / pret / atturas)

193/00/01

1.   Secinājumi un priekšlikumi

| 1.1. | EESK, kas jau sākotnēji ir atbalstījusi Komisijas aprites ekonomikas politiku, tomēr uzskata, ka šāda politika ir jāīsteno ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, izmantojot prognozēšanu un iesaistot akadēmiskās aprindas un dažādus mācību centrus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Tāpat nevar abstrahēties no atbilstīgiem pasākumiem izglītības un apmācības jomā, plānošanas un uzvedības stimuliem, kopīgiem kvalitātes tehniskajiem un normatīvajiem standartiem, pievilcīgām un prēmējošam sistēmām (arī nodokļu un finanšu sistēmām), sistēmiskas un starpnozaru pieejas, digitālo lietojumprogrammu viedas un visaptverošas izmantošanas. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.2. | To labumu respektēšana un aizsardzība, kuri ir daļa no biosfēras dinamiskā līdzsvara, nerodas spontāni, bet ir rezultāts izpratnei, ko veidojusi kultūra un apziņa, ka viss, kas ir radīts, nav paredzēts tikai tam, lai to patērētu un iznīcinātu ekonomiskā nolūkā, bet gan, lai to saprātīgi izmantotu, uzlabotu un saglabātu “universāla antropomorfisma ģenēzē” (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Jaunie atklājumi, piemēram, polimēru materiāli, ir cilvēkiem atvieglojuši darbu un uzlabojuši viņu labklājību, bet šie materiāli savā aprites ciklā ir jāpārvalda, lai tie negatīvi neietekmētu procesus dabā. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Komiteja uzskata, ka ir būtiski veicināt polimēru materiālu ekoizstrādes kultūras attīstību, lai pēc pirmās lietošanas veicinātu polimēru materiālu kā otrreizējas izejvielas turpmāku izmantošanu. |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | Lai atkritumus pārveidotu par vērtīgiem, izmantojamiem resursiem, gan uzvedības modeļos, gan ražošanas, izplatīšanas un patēriņa struktūrās ir vajadzīga kultūras revolūcija, neatstājot novārtā ne pilsonisko sabiedrību, ne jebkāda veida un līmeņa skolas. |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | EESK uzskata, ka īpaši iepakojuma nozarē, kas šobrīd ir ārkārtīgi plaši sazarota, ekonomikas un higiēnas apsvērumu dēļ ir jāizstrādā piegādes ķēdes stratēģija, kas paredzētu materiālu atkārtotu izmantošanu, tajā iesaistot uzņēmumus, kuriem ir pieredze pārstrādes procesos. Būtu jāsaskaņo un jānosaka inženiertehniskā kompetence procesa augšupējā un lejupējā posmā. |
| --- | --- |

1.3.3.

| 1.3.4. | Valstu standartizācijas iestādēm ciešā sadarbībā ar Eiropas un starptautiskajām iestādēm būtu jāpastiprina sekundāro izejvielu atpazīšanas procesi, izmantojot marķējumu, lai, veicot Eiropas līmeņa saskaņošanu, palielinātu patērētāju drošību attiecībā uz jauniem izstrādājumiem. |
| --- | --- |

1.3.4.

| 1.3.5. | EESK uzskata, ka svarīga loma jāuzņemas pētniecībai un inovācijai, jo īpaši kopīgu tehnoloģiju ierosmēm (JTI) – institucionālajām publiskā un privātā sektora partnerībām pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros, kuru mērķis ir bioproduktu attīstība (2), un citām ilgtspējīgas aprites iniciatīvām nākamajā – Devītajā pētniecības pamatprogrammā. |
| --- | --- |

1.3.5.

| 1.3.6. | Par prioritāti jānosaka digitāla marķējuma piemērošana dažādiem plastmasas veidiem, lai tos varētu identificēt, sašķirot un, iespējams, likvidēt saskaņā ar kopējām metodēm. Konkrētāk, šajās sekundārajās izejvielās nedrīkst būt toksiskas vielas, kas atrodamas tajās izejvielās, kuras nav paredzētas izmantošanai ar pārtikas produktiem un bērnu rotaļlietās. |
| --- | --- |

1.3.6.

| 1.4. | EESK uzskata, ka, veicot ķīmiskās analīzes saistībā ar REACH, jāīsteno pasākumi, lai ierobežotu mikroplastmasas piesārņojumu, kas ir viens no galvenajiem draudiem gan videi, gan cilvēku veselībai. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK pauž pārliecinošu atbalstu EK priekšlikumiem, kuru mērķis ir ostām nodrošināt atkritumu savākšanas infrastruktūru un kuģu īpašniekiem paredzēt pienākumus ievērot atkritumu izgāšanas procedūras. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | EESK uzskata, ka līdzīga politika būtu jāpiemēro arī attiecībā uz upju pārvaldību, jo upes ir nozīmīgs jūras piesārņojuma uztvērējs. |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | EESK uzskata, ka zvejnieku apvienības un sociālie partneri būtu jāiesaista gan ar kultūras veidošanas pasākumiem, gan ar valsts un/vai Kopienas finansējuma palīdzību ūdens attīrīšanā no polimēra atliekām, kā arī jāveicina izpratne par atkritumiem upēs un jūrās. Pēc piemērotas apmācības tie varētu iejaukties pārstrādes procesa sākuma posmos tajā ķēdes daļā, kas izvietota ostās vai gar upēm, jo īpaši zvejas pārtraukumos nārsta laikā. |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.6. | EESK uzskata, ka saistībā ar to, ka aprites ekonomikas ietvaros rodas un attīstās jaunas papildinošas darbības, ir jāpārskata pašreizējie tiesību akti par atkritumiem, tostarp Direktīva 2008/98/EK, kas atkritumu īpašniekam paredz atbildību, bieži vien neradot instrumentus to atkārtotai izmantošanai. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK uzskata, ka ekodizains (3), kas līdz šim tika piemērots energotaupībā, būtu jāizmanto aprites ekonomikā, jo īpaši attiecībā uz plastmasu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK uzskata, ka ir nepieciešami atbilstīgi reģionālie nolīgumi par jūras piesārņojumu, kuri tiktu paplašināti uz kaimiņattiecību politiku, kā arī EUROMED un Baltijas jūras nolīgumiem. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Būtu jāatbalsta un jāstimulē rūpniecības un teritoriālo valsts pārvaldes iestāžu nozaru un starpnozaru brīvprātīgi nolīgumi, sekmējot uzņēmumu sertifikāciju (EMAS, korporatīvā sociālā atbildība), Green boat (4). |
| --- | --- |

1.9.

2.   Ievads

| 2.1. | Plastmasa, ko saprot kā vispārēju apzīmējumu polimēru materiālu grupai, ir svarīgs un visur klātesošs materiāls gan ekonomikā, gan cilvēku ikdienas dzīvē. Tā palīdz veicināt ilgtspējīgu un konkurētspējīgu izaugsmi, nodarbinātību ilgtermiņā un daudzas tehnoloģiskas un izstrādes inovācijas. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Plastmasas atklāšana, sākot no monomēra līdz polimēram, notika divu zinātnieku – Giulio Natta un Karl Ziegler – darba rezultātā piecdesmito gadu vidū. Vācu ķīmiķim Karl Ziegler 1953. gadā izdevās no naftas iegūt plastmasas veidu – polietilēnu, kurš pēc molekulārās uzbūves ir polimērs (5). Itāļu ķīmiķis Giulio Natta ieguva citu polimēru – polipropilēnu, kas patentēts ar nosaukumu Moplen. Šis atklājums ievērojami veicināja krīzi ieguves rūpniecībā, kas vēsturiski bija nodrošinājusi materiālus (6) cilvēku ikdienas dzīvē un darbā nepieciešamu priekšmetu izgatavošanai. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Plastmasa ir naftas produkts; no diviem kilogramiem naftas vidēji var iegūt kilogramu plastmasas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | No šiem jaunajiem materiāliem (7) veido izturīgus priekšmetus: tie nerūsē, ir viegli un nelūst. 1973. gadā tika izgatavota pirmā PET pudele (8). |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.4. | EESK ir uzsvērusi (9), ka “pāreja uz aprites Eiropas ekonomiku var nodrošināt pozitīvas iespējas, kā īstenot stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus”. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komiteja uzskata, ka pāreja uz aprites Eiropas ekonomiku patiešām var radīt pozitīvas perspektīvas attiecībā uz ES sistēmisko konkurētspēju, “ja minētās ekonomikas pamatā būs kopīgs stratēģiskais Eiropas redzējums, kurā aktīvu dalību ņems nodarbinātības jomas dalībnieki, valdības, darba devēji un darba ņēmēji, patērētāji un dažāda līmeņa likumdošanas un pārvaldes iestādes” (10). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESK atgādina, ka tika uzsākta 2014. gada tiesību aktu kopuma (11) īstenošana, kas vēlāk tika atcelts, un 2015. gada decembra dokumentu kopuma ietvaros tika pieņemts rīcības plāns ES aprites ekonomikai, kurā galvenā prioritāte tika piešķirta plastmasai. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESK uzskata, ka “[i]zmaiņas uzvedībā vislabāk var panākt ar nepārprotamiem cenu signāliem, t. i., piedāvāt patērētājiem izdevīgas un konkurētspējīgas cenas. To var panākt, izmantojot ražotāja paplašinātas atbildības (RPA) shēmas un/vai “zaļo” nodokļu sistēmu” (12). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | 2016. gadā Eiropas plastmasas rūpniecība sasniedza gandrīz 350 miljardu euro apgrozījumu, un aptuveni 62 tūkstoši uzņēmumu nodarbināja vairāk nekā 1,5 miljonus darba ņēmēju un saražoja 60 miljonus tonnu produkcijas (13). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Šodien plastmasa ir sastopama visās ikdienas dzīves jomās, no transportlīdzekļiem līdz ēkām, no telekomunikācijām līdz plaša patēriņa precēm, no pārtikas ražošanas līdz veselības aizsardzībai. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Aptuveni 80 % no plastmasas ražošanas uzņēmumiem ES ir MVU ar mazāk nekā 20 darbinieku, un vidēji/lieli uzņēmumi veido apmēram 20 % (14). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Katru gadu eiropieši saražo 25 miljonus tonnu tā dēvēto plastmasas atkritumu. Mazāk nekā 30 % no tiem tiek pārstrādāti (15). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Saskaņā ar neseno Eiropas mērogā veikto pētījumu (15. zemsvītras piezīme) plastmasas aizstāšana ar citiem materiāliem tās galvenajos lietojuma veidos radītu gandrīz četras reizes lielāku iepakojuma svaru salīdzinājumā ar plastmasu; saražoto atkritumu apjoms pieaugtu par 60 %; gada enerģijas patēriņa pieaugums būtu 57 % visā aprites ciklā. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.12.1. | Savukārt iepakojuma vērtība pēc vienreizējas lietošanas samazinās par 95 %. No 78 miljoniem tonnu, kas nodoti patēriņam, 72 % netiek atgūti. No tiem 40 % nonāk poligonos, un 32 % paliek ārpus likumīgajām savākšanas sistēmām. |
| --- | --- |

2.12.1.

| 2.13. | Tādēļ ir nepieciešams attīstīt plastmasas ekoizstrādi, lai to padarītu vairāk pārstrādājamu un tādējādi palielinātu dažādu rūpniecības nozaru un izplatīšanas shēmu, patērētāju un Eiropas iedzīvotāju pieprasījumu pēc pārstrādātas plastmasas. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.13.1. | Ir svarīgi pastiprināt dialogu ar pārstrādes nozari, lai saprastu tās ražošanas procesus, vajadzības un tehnoloģijas. |
| --- | --- |

2.13.1.

| 2.14. | Pārstrādātajai plastmasai jāveic atbilstoša pārveide un kvalitātes paaugstināšana standartizācijas un sertifikācijas procesa ietvaros, izmantojot marķējumu. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Aprites ekonomikā plastmasa jāuzskata par vērtīgu kopīgu materiālo labumu, jo šis materiāls ir būtisks ilgtspējīgai un konkurētspējīgai ekonomikas attīstībai, un kalpo iedzīvotājiem, veselības un vides jomā, ar nosacījumu, ka priekšmeti, kas ietver šo izejvielu, nav uzskatāmi par “likvidējamiem atkritumiem”, bet gan par “atgūstamiem priekšmetiem”. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Jūras un plastmasa

| 3.1. | 70 % planētas virsmas klāj jūras un okeāni, un jūras ūdens veido 97 % no visiem ūdens resursiem. Okeāni ir mūsu lielākie sabiedrotie cīņā pret klimata pārmaiņām, un tie ir iekļauti Parīzes nolīgumā ar IPCC īpašo ziņojumu, kas veltīts okeāniem. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Jūras piegružojums un jo īpaši plastmasas un mikroplastmasas atkritumi ir vēl viens liels drauds okeāniem, un tāpēc tā ir pasaules mēroga problēma, kas skar visus pasaules okeānus. Katru gadu visā pasaulē miljoniem tonnu atkritumu tiek izgāzti okeānos, radot vides, ekonomiskās, estētiskās un veselības problēmas. Jūras piegružojums var radīt nopietnus ekonomiskus zaudējumus, piemēram, zaudējumus piekrastes kopienām, tūrisma ierobežojumus, šķēršļus jūras transportam un zvejai. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tiek lēsts, ka piekrastes un pludmales tīrīšanas potenciālās izmaksas visā ES ir aptuveni 630 miljoni euro gadā. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Savas uzkrāšanās un izplatīšanās dēļ jūras piegružojums rada milzu draudus pasaules okeānu veselībai, jo īpaši ņemot vērā tā straujo pieaugumu. Šajā sakarā starptautiskā un Eiropas līmenī ir vajadzīgi līdzsvaroti un efektīvi aprites ekonomikas pasākumi, kuru mērķi būtu līdz 2025. un 2030. gadam attiecīgi samazināt ES jūras piesārņojumu par 30 % un 50 %. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Lai sasniegtu šos mērķus, vispirms ir jāmaina spēkā esošie tiesību akti, kas atkritumu īpašumtiesības piešķir tām personām, kuras tos savāc, tādējādi atturot no to savākšanas. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Būtu jāizpēta, kādi būtu piemēroti stimuli personām, jo īpaši zvejniekiem, kuri var sadarboties, lai attīrītu jūru un upes, piemēram, pienācīgi izmantojot Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | Padome 2017. gada 18. decembrī pieņēma secinājumus par ekoloģijas jauninājumiem, kā arī uzsvēra “vajadzību nodrošināt saskaņotību starp inovācijas atbalsta politiku un citām politikas jomām, jo īpaši uzmanību pievēršot cilvēku veselības aizsardzībai, videi un pārejai uz aprites ekonomiku” (16). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Savukārt Eiropas Parlaments ir pieņēmis dažādus dokumentus par šo jautājumu: 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par resursu efektivitāti: pāreja uz aprites ekonomiku; 2017. gada februāra rezolūciju par tiesību aktu kopumu atkritumu jomā, kā arī 2017. gada 18. decembra rezolūciju “Starptautiskā okeānu pārvaldība”. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Pasākumi Vidusjūras attīrīšanai varētu notikt sinerģijā ar PRIMA programmu (PPP), kas paredz ekoloģiskus intervences pasākumus vides aizsardzības mērķiem (17). |
| --- | --- |

3.7.

4.   Eiropas Komisijas priekšlikumi

| 4.1. | EK ierosinātā stratēģija ir vērsta uz to, lai aizsargātu vidi no plastmasas piesārņojuma, vienlaicīgi veicinot izaugsmi un inovāciju, tādējādi cenšoties pārveidot lineāras paradigmas ekonomikas problēmu, t. i., ražošana-izplatīšana-patēriņš-uzvedība, par aprites modeli, kas būtu pašpietiekams, jo tajā resursi tiek izmantoti efektīvi un atkritumi tiek uzskatīti par “atjaunojamiem resursiem”. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Atkārtota atkritumu izmantošana, reciklēšana un atgūšana kļūtu par galvenajiem jēdzieniem, ap kuriem veidot jaunu paradigmu, lai veicinātu jaunu plānošanu, ilgtspēju, inovāciju un konkurētspēju visā iekšējā tirgū un arī starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

4.2.

Ierosinātā stratēģija ietver 40 pasākumus, 15 ieteikumus, kas adresēti valstu un reģionālajām iestādēm, un 8 rūpniecībai adresētus ieteikumus.

| 4.3. | Ar priekšlikumu direktīvai par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām iecerēts ieviest jaunus noteikumus ar mērķi novērst jūras piegružojumu un īstenot pasākumus, ar ko nodrošina, ka atkritumi, kas rodas uz kuģiem vai ir savākti jūrā, netiek izmesti jūrā, bet aizvesti uz sauszemi un pienācīgi apsaimniekoti. Iekļauti arī pasākumi, ar ko samazina ostu, kuģu un kompetento iestāžu administratīvo slogu. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Vispārīgas piezīmes un ieteikumi

| 5.1. | Pēc Komitejas domām, lai plastmasas stratēģija būtu veiksmīga, vajadzīgi efektīvi izglītojoši un apmācības pasākumi, izstrādes un uzvedības stimuli, kopīgi tehniski normatīvie kvalitātes standarti, pievilcīgas un atalgojošas sistēmas, tostarp nodokļu un finanšu, sistēmiska un starpnozaru pieeja, vieda un visaptveroša digitālo lietotņu izmantošana, plaša un līdzdalīga plānošana ar mērķi, lai šo procesu caurstrāvotu patiesa Eiropas kultūra plastmasas aprites jomā, kuras pamatā būtu analīze par šo izstrādājumu pilnu aprites ciklu. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Mikroplastmasas piesārņojums ir viens no lielākajiem draudiem videi un cilvēku veselībai. Šīs vielas bieži izmanto mazgāšanas līdzekļos, kosmētikā, mēbelēs un lakās. EESK norāda, ka šis piesārņojums ir jānovērš pie tā rašanās avota, izmantojot ES līmeņa pasākumus saskaņā ar 
  REACH
  . |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Eiropas Savienībā aptuveni 40 % plastmasas ir vienreizējas lietošanas un ir galvenais piesārņojuma cēlonis: nosakot minimālu maksu katram atsevišķam plastmasas maisiņam, to patēriņš ievērojami samazinās. EESK iesaka attiecināt šo pasākumu uz visu veidu vienreizējās lietošanas plastmasas izstrādājumiem. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESK uzskata, ka dažādu plastmasas veidu digitālā marķēšana ir prioritāte kaitīgu elementu identificēšanai, atlasei un iespējamai izslēgšanai. Plastmasā bieži ir toksiskas vielas, kuras ir aizliegtas materiālos, kas nonāk saskarē ar pārtiku un rotaļlietām. Plastmasas pārstrāde varētu izraisīt šo vielu nokļūšanu jaunos produktos. Tādēļ ir nepieciešams garantēt un apliecināt, ka “otrreizējos plastmasas materiālos” nav toksisku vielu. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Valstu tiesību akti attiecībā uz daudzumiem un atļaujām ir atšķirīgi. Būtu vajadzīgs vienots un stingrāks, saskaņotu tiesību aktu kopums, kas dotu ieguvumus patērētājiem. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EESK uzskata, ka intensīvāk jāstrādā, lai izvirzītu šādas prioritātes:






  — | kopīgas metodes attiecībā uz ziņošanu, |
| --- | --- | --- |

5.6.

—

kopīgas metodes attiecībā uz ziņošanu,

| — | produktu, procesu un komponentu digitalizācija, kas notiek, digitāli marķējot dažādus tipus, |
| --- | --- |

—

produktu, procesu un komponentu digitalizācija, kas notiek, digitāli marķējot dažādus tipus,

| — | savākšanas un šķirošanas infrastruktūra, kas ir ārkārtīgi efektīva un aprīkota ar optiskiem nolasītājiem, |
| --- | --- |

—

savākšanas un šķirošanas infrastruktūra, kas ir ārkārtīgi efektīva un aprīkota ar optiskiem nolasītājiem,

| — | produktu, procesu, iekārtu standarti un sertifikācija, |
| --- | --- |

—

produktu, procesu, iekārtu standarti un sertifikācija,

| — | pārstrādes profesionālisms un uzraudzība, |
| --- | --- |

—

pārstrādes profesionālisms un uzraudzība,

| — | atalgojošas ražotāja un patērētāja paplašinātas atbildības sistēmas, |
| --- | --- |

—

atalgojošas ražotāja un patērētāja paplašinātas atbildības sistēmas,

| — | ES izmēģinājuma projekts, kas vērsts uz to, lai organizētu, veidotu un komerciāli konkurētspējīgi attīstītu reālu un atbilstīgu Eiropas tirgu kvalitatīvu otrreizēju plastmasas materiālu jomā, veicinot zaļo iepirkumu. |
| --- | --- |

—

ES izmēģinājuma projekts, kas vērsts uz to, lai organizētu, veidotu un komerciāli konkurētspējīgi attīstītu reālu un atbilstīgu Eiropas tirgu kvalitatīvu otrreizēju plastmasas materiālu jomā, veicinot zaļo iepirkumu.

| 5.7. | PET šķirota savākšana un jo īpaši pārstrāde (18) var dot ekonomiskus ieguvumus ES, radot jaunas ražošanas un nodarbinātības darbības. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Līdz šim tika veicināta bioloģiskā pārstrāde, izmantojot kompostēšanu (19); apglabāšana poligonos; enerģijas reģenerācija sadedzināšanas procesā (20), jo īpaši tērauda un cementa rūpniecībā, ar atbilstīgiem izplūdes gāzu filtriem. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Aizvien svarīgāk ir pārstrādāt plastmasu jaunos tā paša veida (no pudeles iegūst pudeles) priekšmetos vai cita veida (no plastmasas iegūst audumu) priekšmetos. Bet tas saistīts ar patērētāju stimulēšanas procesu (21) un identifikācijas vieglumu, izmantojot digitālos nolasītājus savākšanas vietās. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Pārstrādātu PET var izmantot kā šķiedru vasaras un ziemas audumu, darba tērpu, armijas uniformu, riepu pastiprinājumu, cauruļu, konveijera lenšu, plēves iepakojumu, drukātu izstrādājumu ražošanai. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Ar spēcīgu tehnisko un normatīvo standartizāciju un sertifikāciju, arī pēc pārstrādes, ja procesi tiek veikti pareizi un sertificēti (22), PET saglabājas ķīmiski inerts, tādēļ piemērots lietojumam, kā rezultātā tas var nonākt drošā saskarē ar pārtikas produktiem (23). |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Attiecībā uz jūras piegružojumu Komiteja atbalsta direktīvas koordināciju ar Starptautisko konvenciju par kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu (MARPOL) un uzskata, ka jautājuma par zvejas un izklaides kuģu atkritumiem izskatīšana var sniegt risinājumus jūras piesārņojuma problēmai, ar nosacījumu, ka ir noteikti pienācīgi izņēmumi attiecībā uz mazajiem kuģiem un ierobežotas satiksmes ostām. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Jūras piegružojuma savākšanas organizēšanā, izmantojot EJZF, būtu jāiesaista zvejnieku organizācijas; pēc atbilstošas apmācības zvejnieki varētu papildināt savus ne vienmēr stabilos ienākumus no zvejas, iesaistoties atkritumu savākšanā un pārstrādes ķēdē. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | To pašu var teikt par upju attīrīšanu, izmantojot darba kooperatīvus, veicot izmaiņas spēkā esošajos tiesību aktos (24). |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | EESK uzskata, ka prioritāte ir izstrādāt reģionālos nolīgumus par jūras piesārņojumu, jo īpaši jūras un upju teritorijās. |
| --- | --- |

5.15.

6.   Īpašas piezīmes

| 6.1. | No PET līdz pavedienam. PET pārstrāde notiek ar inovatīvu, nepiesārņojošu mehānisku/ķīmisku procesu, kurā tiek saglabāta šķiedru tīrība, samazinot ūdens un enerģijas patēriņu un samazinot CO2 emisijas par aptuveni 30 %. Visā procesā netiek radīti blakusprodukti vai atkritumi. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Vispirms tiek atgūta izejviela, pateicoties šķirotai savākšanai. Izejot posmus, t. i., sasmalcināšanu, mazgāšanu, malšanu, stiepšanu pavedienā, žāvēšanu, granulēšanu, PET materiāls tiek pārveidots par jaunu polimēru, izmantojot nepiesārņojošu procesu, kurā galvenokārt tiek izmantotas temperatūras svārstības. Visbeidzot, iegūtais kausētais polimērs tiek nosūtīts uz ekstrūderu. To sagriež vēlamajā garumā, materiāls ir pārtapis sintētiskā, pārstrādātā, augstas kvalitātes poliestera pavedienā ar augstu veiktspēju. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.2. | PET (polietilēna tereftalāta) (25) pārvēršana par audumu ir inovācija, ievērojot vides un kvalitātes prasības – sākot no ražošanas paņēmieniem līdz izstrādei. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Tehniskie dati (26):






  — | no 2 kg naftas (C9H18) iegūst 1 kg PET (C10H8O4)N, |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

—

no 2 kg naftas (C9H18) iegūst 1 kg PET (C10H8O4)N,

| — | viena 1,5 litru pudele sver 38 gramus, |
| --- | --- |

—

viena 1,5 litru pudele sver 38 gramus,

| — | viena 0,5 litru pudele sver 25 gramus, |
| --- | --- |

—

viena 0,5 litru pudele sver 25 gramus,

| — | lai izgatavotu flīsa (pūkdrānas) sporta kreklu (330 gr/m2), mums vajag apmēram 27 1,5 litru pudeles, |
| --- | --- |

—

lai izgatavotu flīsa (pūkdrānas) sporta kreklu (330 gr/m2), mums vajag apmēram 27 1,5 litru pudeles,

| — | 27 pudeles atbilst 1 026 gramiem PET, kas atbilst aptuveni 2 052 gramiem naftas, |
| --- | --- |

—

27 pudeles atbilst 1 026 gramiem PET, kas atbilst aptuveni 2 052 gramiem naftas,

| — | CO2 emisijas samazinājums par 2 052 gramiem naftas (24,2136 kWh) (27) ir 6,39239 kg/CO2
  . |
| --- | --- |

—

CO2 emisijas samazinājums par 2 052 gramiem naftas (24,2136 kWh) (27) ir 6,39239 kg/CO2
  .

| 6.2.2. | Cits piemērs: 53 900 pārstrādātu 1,5 litru plastmasas pudeļu var pārstrādāt lieliskā poliesterā, kas nepieciešams, lai izgatavotu 7 000 mugursomu, ietaupot 3,34 tonnas CO2 (28). |
| --- | --- |

6.2.2.

7.   Apspriežamie jautājumi

| 7.1. | Valstu saistības:






  — | izglītība, sākot no skolas, par atkritumu šķirošanu (tostarp plastmasu!), bet jo īpaši ģimenē, |
| --- | --- | --- |

7.1.

—

izglītība, sākot no skolas, par atkritumu šķirošanu (tostarp plastmasu!), bet jo īpaši ģimenē,

| — | izveidot kooperatīvus/konsorcijus, kas sadarbībā ar kopienu pašpārvaldēm un uzņēmumiem savāc plastmasu un nodod to apstrādes centros un “otrreizējās plastmasas materiāla” sertificēšanas centros, |
| --- | --- |

—

izveidot kooperatīvus/konsorcijus, kas sadarbībā ar kopienu pašpārvaldēm un uzņēmumiem savāc plastmasu un nodod to apstrādes centros un “otrreizējās plastmasas materiāla” sertificēšanas centros,

| — | pašreiz spēkā esošo noteikumu atkritumu jomā pielāgošana vajadzībām, kas saistītas ar plastmasas savākšanu. |
| --- | --- |

—

pašreiz spēkā esošo noteikumu atkritumu jomā pielāgošana vajadzībām, kas saistītas ar plastmasas savākšanu.

| 7.2. | EESK atbalsta dialogu starp pusēm ar mērķi izveidot fondu, lai ieguldītu plastmasas pārstrādes tehnoloģijās, un radīt kvalitatīvu otrreizējo plastmasas materiālu Eiropas tirgu. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Ņemot vērā programmu “Apvārsnis 2020” un jauno Devīto pētniecības pamatprogrammu, galvenokārt pētījumus par baktērijām (29), EESK atbalsta kopīgo tehnoloģiju ierosmi (JTI), konkrēti, institucionālās publiskā un privātā sektora partnerības biorūpniecības jomā (viena no septiņām JTI). |
| --- | --- |

7.3.

Briselē, 2018. gada 23. maijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  Benedetto Croce, “Nella storia di tutto ciò che ha forma umana, nell’universo” (“Vēsture par visu to, ko universā skāris cilvēks”).

1

Benedetto Croce, “Nella storia di tutto ciò che ha forma umana, nell’universo”

(2)  Biorūpniecības nozares ierosme ir publiskā un privātā sektora partnerība (PPP) starp Eiropas Komisiju un biorūpniecības nozares konsorciju (BIC). Konsorcijs patlaban apvieno vairāk nekā 60 Eiropas lielos un mazos uzņēmumus, klasterus un organizācijas tehnoloģiju, rūpniecības, lauksaimniecības un mežsaimniecības jomā. Visi minētie uzņēmumi ir apņēmušies partnerības ietvaros ieguldīt līdzekļus kopīgos biorūpniecības tehnoloģiju pētniecības, izstrādes un demonstrējumu pasākumos. Šajā saistībā ir paredzēti arī ieguldījumi 3,8 miljardu euro apmērā bioloģiskās inovācijas iniciatīvām no 2014. līdz 2020. gadam (“Apvārsnis 2020”): 1 miljards EUR no ES līdzekļiem un 2,8 miljardi EUR privāto investīciju veidā.

2

BIC

(3)  Direktīva 2005/32/EK un turpmākie grozījumi.

3

(4)  Sk. COM(2008) 33, 8. panta 5. punkts.

4

(5)  Karl Ziegler kopā ar Giulio Natta atklāja polipropilēna, stereospecifisko sintēzi, izmantojot katalizatorus, kas satur titānu; šos katalizatoru veidus parasti sauc par Cīglera-Natas katalizatoriem. 1963. gadā viņi ieguva Nobela prēmiju ķīmijā.

5

Karl Ziegler

Giulio Natta

(6)  Cinks, sfalerīts, kalamīns, barīts, bakelīts.

6

(7)  PE (polietilēns); PP (polipropilēns); PS (polistirols); PET (polietilēna tereftalāts); PVC (polivinilhlorīds).

7

(8)  Patentējis: N. Convers Wyeth, amerikāņu inženieris.

8

N. Convers Wyeth

(9)  EESK atzinums (OV C 230, 14.7.2015., 91. lpp.).

9

(10)  EESK atzinums (OV C 230, 14.7.2015., 91. lpp.).

10

(11)  Sk. SWD(2014) 208 un SWD(2015) 259 fin.

11

(12)  EESK atzinums (OV C 230, 14.7.2015., 91. lpp.).

12

(13)  Sk. L'eccellenza della filiera della plastica per il rilancio industriale dell'ITALIA e dell'EUROPA 2017 (2017. gada ziņojums par plastmasas piegādes ķēdes izcilību ITĀLIJAS un EIROPAS rūpniecības atveseļošanai), https://www.ambrosetti.eu/wp-content/uploads/parte-2.pdf.

13

L'eccellenza della filiera della plastica per il rilancio industriale dell'ITALIA e dell'EUROPA 2017

(14)  Ambrosetti, “L'eccellenza della filiera della plastica nell'UE 2015” (“Plastmasas piegādes ķēdes izcilība Eiropas Savienībā”), 2015.

14

Ambrosetti, “L'eccellenza della filiera della plastica nell'UE 2015”

(15)  Eiropas Komisija, paziņojums presei 2018. gada 16. janvārī.

15

(16)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15811-2017-INIT/lv/pdf, Padomes 2017. gada 18. decembra secinājumi “Ekoinovācija: veicināt pāreju uz aprites ekonomiku”.

16

(17)  COM(2016) 662 final un EESK atzinums (OV C 125, 21.4.2017., 80. lpp.).

17

(18)  PET: polietilēna treftalāts, sastāva formula (C10H8O4)n. To izgatavo no jēlnaftas (C9H18). Tie ir termoplastiski sveķi, kas piemēroti saskarei ar pārtiku.

18

10

8

4

n

9

18

(19)  Komposts ir tas, kas paliek pēc organisko vielu atlieku sadalīšanās un humifikācijas procesa.

19

Komposts

(20)  RDF, no atkritumiem iegūts cietais kurināmais. Sadegšanas laikā saišu pārtrūkšana starp plastmasas H un C atomiem atbrīvo lielu daudzumu siltuma.

20

RDF

no atkritumiem iegūts cietais kurināmais

(21)  Piemēram, obligāts depozīts Vācijā. Tirgotāju pienākums pieņemt tukšo taru (Šveice).

21

(22)  Acetaldehīda rašanās novēršana, optimizējot kušanas temperatūru un rezidences laiku. Dekontaminācijas izslēgšana.

22

(23)  Saskaņā ar likumu dažās valstīs pārtikas konteineros otrreizējās pārstrādes plastmasas materiāli nedrīkst pārsniegt 50 % no konteineru sastāva. Un tie nedrīkst nonākt saskarē ar pārtiku, proti, pārstrādātā plastmasa tiek kombinēta ar neapstrādātu plastmasu, kas pārklāj pārtiku.

23

(24)  Tiek lēsts, ka patlaban okeānos ar upēm katru gadu nonāk no 1,15 līdz 2,41 miljoniem tonnu plastmasas atkritumu un ka vairāk nekā 74 % no šādām noplūdēm notiek no maija līdz oktobrim. Par 67 % no kopējā plastmasas atkritumu daudzuma tonnās, kas ieplūst okeānos, ir atbildīgas 20 vispiesārņotākās upes pasaulē, kuras galvenokārt atrodas Āzijā.

24

(25)  Poliesterus ražo no PET, un tie ir pieejami vai nu kā štāpeļšķiedras, vai arī kā gludi vai lielgabarīta pavedieni vai kā mikrošķiedras.

25

(26)  Avots: Pielleitalia S.r.l., Grassobbio, Bergāmo.

26

Pielleitalia S.r.l., Grassobbio

(27)  Avots: JRC Ispra, Jēlnaftas pārveides faktors:

27

JRC Ispra

| — | 11,8 MWh/t |
| --- | --- |

—

11,8 MWh/t

| — | 0,264 tCO2/MWh. |
| --- | --- |

—

0,264 tCO2/MWh.

2

(28)  Skat. 28. piezīmi JRC Ispra.

28

JRC Ispra

(29)  Kioto Tehnoloģiju institūts un Keio Augstskola sadarbībā ar citiem Japānas pētniecības institūtiem izolēja baktēriju sugu Ideonella sakaiensis, kas plastmasu spēj “aprīt”, izmantojot to kā iztikas un augšanas avotu tikai divu enzīmu ķīmiskās darbības rezultātā. Sk.: http://science.sciencemag.org/content/351/6278/1196, Yoshida et al. Portsmutas Universitātes biologs prof. John McGeehan un viņa kolēģi nejauši radīja ārkārtīgi spēcīgu enzīmu, kas noārda plastmasu. Viņu darbs ir publicēts zinātniskajā izdevumā “Proceedings of the National Academy of Sciences” 2018. gadā.

29

Ideonella sakaiensis

Yoshida et al

John McGeehan

Proceedings of the National Academy of Sciences

---

| 10.8.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 283/69 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 283/69

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Pārtikas un lauksaimniecības nākotne””

(COM(2017) 713 final)

(2018/C 283/10)

| Ziņotāja: | Jarmila DUBRAVSKÁ |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | John BRYAN |

Ziņotāja:

Jarmila DUBRAVSKÁ

Līdzziņotājs:

John BRYAN

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 18.1.2018. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Biroja lēmums | 5.12.2017. |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 3.5.2018. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.5.2018. |
| Plenārsesija Nr. | 535 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 195/7/18 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 18.1.2018.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Biroja lēmums

5.12.2017.

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

3.5.2018.

Pieņemts plenārsesijā

23.5.2018.

Plenārsesija Nr.

535

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

195/7/18

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Pārtikas un lauksaimniecības nākotne” un uzskata, ka spēcīga un labi finansēta kopējā lauksaimniecības politika (KLP) ir būtiska ilgtspējīgai un dzīvotspējīgai lauksaimniecībai Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nākamajai KLP ir jāsasniedz sākotnējie mērķi, kas noteikti Romas līgumā, kā arī jauni mērķi attiecībā uz vidi, klimata pārmaiņām un bioloģisko daudzveidību, vienlaikus nodrošinot, ka tiek saglabāts Eiropas lauksaimniecības modelis un ka tas joprojām ir konkurētspējīgs un dzīvotspējīgs, lai apmierinātu Eiropas iedzīvotāju vajadzības. Ar jauno KLP ir jāpieņem un jāīsteno uzdevumi, kas noteikti ANO ilgtspējīgas attīstības mērķos (IAM) un Pušu konferences 21. sesijā (COP 21). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK atzinīgi vērtē reformu virzību, jaunos priekšlikumus par subsidiaritāti un jauno īstenošanas modeli un uzsver, ka šie priekšlikumi būtu jāīsteno tā, lai aizsargātu kopējo politiku un vienoto tirgu un lai tie būtu saskaņā ar apņemšanos attiecībā uz vienkāršošanu. Tomēr EESK uzskata, ka paziņojumam vajadzētu būt konkrētākam. EESK bija cerējusi, ka turpmākajos tiesību aktu priekšlikumos Komisija ņems vērā šajā atzinumā izklāstīto pilsoniskās sabiedrības viedokli. EESK atzinuma izstrādes termiņš un Eiropas Komisijas leģislatīvie priekšlikumi bija pārāk tuvu viens otram. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK atbalsta KLP divu pīlāru modeli, kurā pirmais pīlārs nodrošina tiešos maksājumus, kas ir jāpārorientē un ar kuriem ir jāgarantē taisnīgi ienākumi lauksaimniekiem un stimuls par sabiedrisko labumu sniegšanu, kā arī tirgus atbalsta pasākumi, un ar otro pīlāru tiek nodrošināts atbalsts lauku apvidiem un pasākumi pret iedzīvotāju skaita samazināšanos saskaņā ar Korkas 2.0 deklarāciju. EESK iebilst pret pirmā pīlāra līdzfinansēšanu. Tā aicina noteikt saprātīgu otrā pīlāra līdzfinansējumu visām dalībvalstīm. EESK pauž pārliecību, ka tiešie maksājumi būtu jāpiešķir tikai aktīvajiem lauksaimniekiem, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas attiecas uz lauksaimniecisko darbību un sabiedrisko labumu sniegšanu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK atbalsta spēcīgu un labi finansētu KLP un ES budžeta palielinājumu līdz 1,3 % no NKI atbilstoši ES ekonomikas izaugsmei. Pietiekams KLP finansējums jānodrošina, lai ņemtu vērā lauksaimnieku un lauksaimniecībā nodarbināto personu zemos ienākumus, inflāciju un jebkādu deficītu saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES, kā arī papildu prasības saistībā ar vides un klimata pārmaiņām, kā arī lai pievērstos jautājumam par tiešo maksājumu nepieciešamo vienādošanu dalībvalstīs, ņemot vērā atšķirīgos apstākļus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uzskata, ka KLP ir jāatbalsta gan mazie, gan arī lielie, jaunie un vecie, jaunizveidotie un sen pastāvošie uzņēmumi, pašnodarbinātie lauksaimnieki un viņu darbinieki, kā sievietes, tā arī vīrieši, lai dzīvi laukos padarītu iespējamu aktīviem lauksaimniekiem, kuri iesaistīti lauksaimnieciskajā ražošanā, nodrošina sabiedriskos labumus, rūpējas par vidi un palīdz radīt darbvietas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Lai arī EESK atzinīgi vērtē jaunos priekšlikumus par subsidiaritāti un lielākas atbildības noteikšanu dalībvalstīm, tā ir pārliecināta, ka ir jāsaglabā spēcīga KLP, neveicot renacionalizāciju, kas apdraudētu vienoto tirgu. Subsidiaritāte ir jāattiecina tikai uz dalībvalstu plāniem par KLP mērķu īstenošanu, taču vienlaikus jānodrošina dalībvalstīm elastīgums pieņemt tādas pirmā un otrā pīlāra maksājumu iespējas, kas vislabāk atbilst lauksaimniecības veidiem, struktūrām un apstākļiem konkrētās valstīs, ņemot vērā to dabas apstākļus un vidi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Ierosinātais jaunais īstenošanas modelis attiecībā uz vides un klimata pārmaiņu mērķiem ir jāpiemēro galvenokārt dalībvalstu līmenī. Saskaņā ar apņemšanos veikt vienkāršošanu šim modelim ir jābūt vienkāršam un lauksaimniekiem viegli saprotamam, un tas nedrīkst radīt papildu izmaksas. Valstu stratēģiskie plāni saimniecību līmenī ir jāpārveido vienkāršos plānos ar viegli saprotamiem un vienkārši izmērāmiem rādītājiem. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Vienkāršošanai jau sen ir bijusi svarīga nozīme komunikācijā par KLP, un šajā reformā ir jāievēro apņemšanās to nodrošināt. EESK uzskata, ka šī reforma ir reāla iespēja panākt vienkāršošanu, un ir ierosinājusi ļoti konkrētu jautājumu sarakstu tās īstenošanai. Savstarpējā atbilstība būtu jānostiprina ar tehnisku sasniegumu palīdzību, saimniecībās veicamo pārbaužu veids un skaits ir jāpārskata un jāoptimizē, un, lai novērstu tikai šķietamu precizitāti, pielaides attiecīgā gadījumā būtu jāpalielina; lauksaimniekiem būtu jādod iespēja novērst jebkādas neatbilstības, vispirms izmantojot korekcijas procedūru, nevis sankcijas, un maksājumi būtu jāveic laikus. Šajā saistībā būtu jāpiemēro gada pārskata princips, lai izvairītos no retroaktīvām pārbaudēm un sankcijām. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK pilnībā atbalsta uzlabotus pasākumus gados jauniem lauksaimniekiem un ir ierosinājusi sešus konkrētus pasākumus, tostarp gados jauno lauksaimnieku skaidru definīciju, lai risinātu būtisko jautājumu par paaudžu maiņu lauksaimniecībā. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Pozitīvi pieejot vides aizsardzības jautājumam un lai palielinātu zālāju platības ES teritorijā, EESK iesaka aktīvajiem lauksaimniekiem paredzēt spēcīgāku tiešo atbalstu par ilggadīgajiem zālājiem, nodrošinot augstāku maksājumu līmeni. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Kopējai lauksaimniecības politikai pēc 2020. gada ir jāstiprina lauksaimnieku pozīcija piegādes ķēdē, lai tie varētu gūt taisnīgus ienākumus un nebūtu vājākais posms piegādes ķēdē (1). KLP uzdevums ir aizsargāt vienotā tirgus darbību, nosakot, ka produktu izcelsmes marķējums ir obligāts, taču tas neierobežos preču brīvu apriti Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK uzskata, ka kopējai lauksaimniecības politikai ir jāpapildina visaptveroša pārtikas politika (2). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Eiropas Savienībai ir vajadzīgs ilgtspējīgs pārtikas patēriņš, kas saskaņā ar aprites ekonomiku un videi draudzīgas saimniekošanas principiem atbilst prasībai attiecībā uz zemu oglekļa emisiju līmeni (3) un augstiem standartiem vides un klimata pārmaiņu jomā. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Lauksaimniecība ietver ne tikai pārtikas ražošanu, bet arī lauksaimniecības zemes apsaimniekošanu, ūdens resursu izmantošanu un vides saglabāšanu. Tāpēc EESK aicina Komisiju pasargāt zemi ES līmenī, lai nenotiktu tās piesavināšanās un neatgriezeniska izmantošana citiem mērķiem, kā arī to pasargāt no degradācijas, pārtuksnešošanās, apstrādes pārtraukšanas, piesārņojuma un erozijas (4). Būtu arī jāatzīst lauksaimniecības un mežsaimniecības ciešā saistība. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESK uzskata, ka ir vajadzīga daudz saskaņotāka stratēģija starp KLP un starptautisko tirdzniecības politiku, ko īsteno ES. Atzīstot, ka tirdzniecības politikai ir izšķiroša loma sekmīgas KLP nodrošināšanā, EESK uzskata, ka ikvienā jaunā tirdzniecības nolīgumā ir jāprasa pilnībā ievērot Eiropas standartus attiecībā uz visiem kritiskajiem aspektiem, proti, pārtikas nekaitīgumu, ietekmi uz vidi un dzīvnieku un augu veselību un labturību, kā arī darba apstākļiem. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Lauksaimniecības nozīme un pārtikas un lauksaimniecības nākotne

| 2.1. | Ilgtspējīga un dzīvotspējīga lauksaimniecība ir vienīgā nozare, kas var apmierināt iedzīvotāju pamatvajadzības pārtikas ražošanas ziņā, un, veicot zemes apsaimniekošanu un uzturēšanu, tā arī nodrošina būtiskus sabiedriskos labumus, kuri ir svarīgi mūsu ūdens, augsnes, gaisa un bioloģiskās daudzveidības resursu vides aizsardzībai. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Līdztekus sabiedrisko labumu sniegšanai lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība, ko pārstāv ap 11 miljoniem lauksaimnieku, rada 22 miljonus darbvietu pašās saimniecībās un vēl 22 miljonus darbvietu plašākā pārtikas nozarē visā Eiropā tādās saistītās jomās kā apstrāde, tirdzniecība un transports, un pat zinātne, pētniecība un izglītība. Lauksaimniecība varētu vairāk sekmēt ekonomikas produktivitāti, izaugsmi un darbvietas lauku apvidos, ja tiktu attiecīgi mainīti pamatnosacījumi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Lauksaimniecībai ir ļoti svarīga loma saistībā ar Eiropas nākotni un tādu uzdevumu īstenošanu, kas noteikti gan ANO ilgtspējīgas attīstības mērķos, gan arī saistībās, kuras pieņemtas Pušu konferences 21. sesijā (COP 21). Paziņojumā par pārtikas un lauksaimniecības nākotni teikts, ka, uzlabojot piegādes ķēdi, Eiropas lauksaimniecība var sniegt būtiskus ieguvumus sabiedrībai, ilgtspējīgā veidā nodrošinot lielu daudzumu nekaitīgas un cenas ziņā pieejamas pārtikas un izejvielu un vienlaikus aizsargājot tādus svarīgus dabas resursus kā augsne, ūdens, gaiss un bioloģiskā daudzveidība, un, pateicoties izdevīgām cenām, nodrošināt lauksaimniekiem arī taisnīgus ienākumus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESK uzskata, ka kopējai lauksaimniecības politikai nākotnē ir jāīsteno ne tikai Romas līgumā noteiktie galvenie mērķi, kas ir 1) lauksaimniecības produktivitātes palielināšana, 2) taisnīga dzīves līmeņa nodrošināšana lauksaimniekiem, 3) tirgu stabilizēšana, 4) produktu pieejamība un 5) samērīgu cenu nodrošināšana patērētājiem, bet arī jāpanāk labāk rezultāti it īpaši tādās jomās kā vide, klimata pārmaiņas un bioloģiskā daudzveidība, kā arī sociālie jautājumi un nodarbinātība lauku apvidos. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESK atzīst, ka Romas līgumos noteiktie KLP mērķi laika gaitā ir mainījušies un ka neviens mērķis nav sasniegts pilnībā. Viens no mērķiem bija un joprojām ir radīt pietiekamus ienākumus, palielinot lauksaimniecības uzņēmumu produktivitāti. Lauksaimniecības uzņēmumi tagad patiešām ir produktīvāki nekā agrāk, taču ienākumi, bieži vien ir nepietiekami, un “taisnīgas un godīgas” cenas, ko var panākt tirgū, bieži ir aizstātas ar tiešajiem maksājumiem. Aktīvajiem lauksaimniekiem papildus tirgus ieņēmumiem ir vajadzīgi KLP vienreizējie saimniecības maksājumi. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESK uzskata, ka turpmāko KLP mērķu pamatā ir jābūt šādiem galvenajiem principiem:






  — | Eiropas lauksaimniecības modeļa un tā daudzfunkcionālo lomu un dzīvotspējīgu ģimenes saimniecību, MVU, kooperatīvu un tādu citu lauksaimniecības sistēmu aizsardzība, kas veido vēsturisko pamatu Eiropas Savienībā. Ar KLP būtu jāpaver iespēja nodrošināt ilgtspējīgu lauksaimniecisko ražošanu visos ES reģionos, |
| --- | --- | --- |

2.6.

—

Eiropas lauksaimniecības modeļa un tā daudzfunkcionālo lomu un dzīvotspējīgu ģimenes saimniecību, MVU, kooperatīvu un tādu citu lauksaimniecības sistēmu aizsardzība, kas veido vēsturisko pamatu Eiropas Savienībā. Ar KLP būtu jāpaver iespēja nodrošināt ilgtspējīgu lauksaimniecisko ražošanu visos ES reģionos,

| — | stabili tiešie maksājumi dzīvotspējīgu saimniecību ienākumu atbalstam, |
| --- | --- |

—

stabili tiešie maksājumi dzīvotspējīgu saimniecību ienākumu atbalstam,

| — | izlēmīga rīcība lauku attīstības jomā, |
| --- | --- |

—

izlēmīga rīcība lauku attīstības jomā,

| — | pienācīgi funkcionējošs vienotais tirgus, |
| --- | --- |

—

pienācīgi funkcionējošs vienotais tirgus,

| — | primārā ražotāja pozīcijas pastiprināšana vērtības veidošanas ķēdē, |
| --- | --- |

—

primārā ražotāja pozīcijas pastiprināšana vērtības veidošanas ķēdē,

| — | dabas resursu (augsne, ūdens, gaiss un bioloģiskā daudzveidība) ilgtspējīga izmantošana un apsaimniekošana, |
| --- | --- |

—

dabas resursu (augsne, ūdens, gaiss un bioloģiskā daudzveidība) ilgtspējīga izmantošana un apsaimniekošana,

| — | vides aizsardzība un klimata pārmaiņu mazināšana, |
| --- | --- |

—

vides aizsardzība un klimata pārmaiņu mazināšana,

| — | dabas un ainavas saglabāšana, |
| --- | --- |

—

dabas un ainavas saglabāšana,

| — | atbalsts paaudžu maiņai un gados jaunu lauksaimnieku piesaistīšanai, |
| --- | --- |

—

atbalsts paaudžu maiņai un gados jaunu lauksaimnieku piesaistīšanai,

| — | nodarbinātības veicināšana, |
| --- | --- |

—

nodarbinātības veicināšana,

| — | darbvietu aizsardzība un sociālā iekļaušana, |
| --- | --- |

—

darbvietu aizsardzība un sociālā iekļaušana,

| — | izaugsmes veicināšana un konkurētspējas paaugstināšana, |
| --- | --- |

—

izaugsmes veicināšana un konkurētspējas paaugstināšana,

| — | iedzīvotāju piekļuve dažāda klāsta pārtikai, kas ražota ilgtspējīgā veidā, piemēram, reģionālajiem produktiem, produktiem ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un bioloģiskai pārtikai, |
| --- | --- |

—

iedzīvotāju piekļuve dažāda klāsta pārtikai, kas ražota ilgtspējīgā veidā, piemēram, reģionālajiem produktiem, produktiem ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un bioloģiskai pārtikai,

| — | saskaņotas tirdzniecības politikas pieņemšana atbilstoši KLP mērķiem, |
| --- | --- |

—

saskaņotas tirdzniecības politikas pieņemšana atbilstoši KLP mērķiem,

| — | obligāta izcelsmes norāde, kas patērētāju izpratnē nodrošina pievienoto vērtību, |
| --- | --- |

—

obligāta izcelsmes norāde, kas patērētāju izpratnē nodrošina pievienoto vērtību,

| — | prioritāte apmācības darbībām, kas vērstas uz ražošanas uzlabošanu un pārtikas kvalitāti, |
| --- | --- |

—

prioritāte apmācības darbībām, kas vērstas uz ražošanas uzlabošanu un pārtikas kvalitāti,

| — | cirkulārās migrācijas plūsmu izmantošana ražošanas vajadzībām, iesaistot sezonas strādniekus no trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

cirkulārās migrācijas plūsmu izmantošana ražošanas vajadzībām, iesaistot sezonas strādniekus no trešām valstīm,

| — | lauku apvidu digitalizācijas, lauksaimnieciskās darbības un pārtikas aprites veicināšana. |
| --- | --- |

—

lauku apvidu digitalizācijas, lauksaimnieciskās darbības un pārtikas aprites veicināšana.

| 2.7. | EESK uzskata, ka Komisijas paziņojumā iekļautie jaunie priekšlikumi par subsidiaritāti un jauno īstenošanas modeli ir vērtējami atzinīgi un, tos pareizi īstenojot, var lielā mērā pozitīvi ietekmēt KLP saimniecību līmenī, veicinot vienkāršošanu un samazinot birokrātiju, kā arī labāk pielāgojot pasākumus dažādajiem apstākļiem dalībvalstīs un vairāk koncentrējot politiku uz vidi un klimata pārmaiņām. EESK arī uzskata, ka tādēļ kopējā lauksaimniecības politikā ir vajadzīgas dažas būtiskas izmaiņas, kas daļēji ir ietvertas Komisijas priekšlikumos. Pareizi īstenotas, tās varētu pozitīvi ietekmēt lauksaimniecību un KLP mērķu faktisko sasniegšanu. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Kopējai lauksaimniecības politikai ir jāatspoguļo galvenie mērķi un uzdevumi, kas noteikti ANO ilgtspējīgas attīstības mērķos un Pušu konferences 21. sesijā. Tie ietver nabadzības izskaušanu, kas nozīmē arī saimniecību ienākumu paaugstināšanu, bada apkarošanu, labu veselību un labsajūtu, labu izglītību, tīru ūdeni un sanitāriju, cenas ziņā pieejamu un tīru enerģiju, pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un ekonomikas izaugsmi, nevienlīdzības mazināšanu, atbildīgu ražošanu un patēriņu, rīcību klimata politikas jomā un ūdens un dzīvības uz zemes aizsardzību. EESK uzskata, ka kopējā lauksaimniecības politikā ir jāievēro šie galvenie mērķi, un tas jāatspoguļo tiešo maksājumu nosacījumos, jo īpaši attiecībā uz zemes jautājumiem, kā arī vides un darba standartiem. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Ņemot vērā priekšlikumu virzības grafiku, EESK ierosina ieviest skaidrus pārejas noteikumus, jo nepieciešamie politiskie procesi un tiem sekojošā administratīvā īstenošana varētu nebūt noslēgušies pirms 2022. gada beigām. Netraucētai pārejai no pašreizējās politikas un jauno ir vajadzīgs pietiekams laiks. Lauksaimniekiem un lauksaimniecības nozarei ir vajadzīga skaidrība, stabilitāte un plānošanas drošība; Eiropas Savienībai ir jāizvairās no grūtībām, kas radās pēdējās reformas laikā. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Budžets

| 3.1. | Tiešajiem maksājumiem arī turpmāk jābūt ļoti nozīmīgiem ienākumu nodrošināšanā, jo pašreizējie apstākļi nenodrošina lauksaimniekiem iespējas gūt pietiekamus ienākumus no savu produktu pārdošanas. Tā kā vienlaikus jāizveido lauksaimniekiem paredzēts “sabiedrisko labumu” tirgus, kam ne tikai jākompensē lauksaimniekiem radītās papildu izmaksas un iespējamais peļņas samazinājums, bet arī pozitīvi jāietekmē ienākumi – ko EESK stingri atbalsta –, politikas veidotājiem ir jāgādā par pietiekamu finansējumu, lai šos solījumus varētu arī pildīt. EESK pauž kritiku par to, ka paziņojumā nav sniegta analīze par jaunās “taisnīgākas un zaļākas” KLP reālajām finansiālajām vajadzībām (5). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tāpēc EESK aicina kopējai lauksaimniecības politikai izveidot stabilu budžetu, taču uzskata, ka tas ir apdraudēts. Lai izpildītu jaunās prasības, kas kopējai lauksaimniecības politikai izvirzītas attiecībā uz papildu prasību īstenošanu vides un klimata pārmaiņu jomā saimniecību līmenī, sekmētu tiešo maksājumu tuvināšanu dalībvalstu starpā, ņemot vērā atšķirīgos nosacījumus, spētu arī turpmāk reaģēt uz spiedienu, ko rada saimniecību zemie ienākumi, kā arī sabiedrībā novērstu ienākumu atšķirības salīdzinājumā ar citām nozarēm un kompensētu inflāciju, KLP budžets, iespējams, būs ievērojami jāpalielina. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kopš 20. gs. 80. gadiem KLP izdevumi ir samazinājušies no aptuveni 70 % līdz 38 % no ES budžeta. Kad ES dalībvalstu skaits strauji pieauga (par 18 dalībvalstīm) un ES lauksaimniecības zemes platība būtiski palielinājās, KLP budžets netika palielināts. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK pieņem zināšanai EP priekšlikumus palielināt ES budžetu no 1,0 % no NKI līdz vismaz 1,3 %. Tomēr nav skaidrs, cik liela daļa no šīs papildu naudas tiks novirzīta lauksaimniecībai un vai ar to pietiks, lai nodrošinātu pietiekamu un atbilstošu KLP budžetu un izpildītu visus vērienīgos mērķus un prasības. Gan pilsoniskā sabiedrība, gan Eiropas Parlaments atbalsta spēcīgu budžetu un stabilitāti, ko tas sniedz. KLP reformas priekšlikumi bez pietiekama KLP budžeta nebūs veiksmīgi. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ES budžeta, jo īpaši KLP budžeta, deficīts, kas radies, Apvienotajai Karalistei izstājoties no ES, ir jākompensē ar papildu iemaksām no dalībvalstīm. Turklāt priekšlikumos finansēt jaunus ES pasākumus ir jāietver jaunas finansējuma iespējas. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Subsidiaritāte

| 4.1. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu kopējā lauksaimniecības politikā ieviest lielāku subsidiaritāti, bet uzsver, cik svarīgi ir saglabāt spēcīgu kopējo lauksaimniecības politiku un spēcīgu ES vienoto tirgu. Nedrīkst pieļaut, ka subsidiaritāte jebkādā veidā negatīvi ietekmē KLP vai vienoto tirgu. Turklāt EESK locekļi uzsver, ka līdz ar subsidiaritātes īstenošanu nevienā dalībvalstī nedrīkst notikt KLP renacionalizācija. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Subsidiaritāte būtu jāattiecina tikai uz dalībvalstu plāniem, kas izstrādāti, lai īstenotu KLP prioritātes, savukārt KLP divu pīlāru modelis jāsaglabā. EESK atzinīgi vērtē iniciatīvu, kas paredz migrantu izcelsmes reģionos attīstīt lauksaimniecību. Darba standarti jāievēro visu nodarbināto, tostarp sezonas strādnieku, gadījumā. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Valsts īstenošanas plānu apstiprināšanā, kontrolē un – nepildīšanas gadījumā – iespējamu sankciju uzlikšanā Komisijai ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu, ka KLP arī turpmāk ir kopēja politika. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pozitīvas subsidiaritātes galvenais elements būtu iespēja dalībvalstīm izstrādāt tādas shēmas un darbības saistībā ar pirmā un otrā pīlāra maksājumiem, kuras vislabāk atbilst lauksaimniecības veidiem, struktūrām un apstākļiem konkrētās valstīs, vienlaikus nodrošinot labākus rezultātus klimata pārmaiņu un vides jomā. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ar subsidiaritāti būtu arī jānodrošina lielāka rīcības brīvība, lai dalībvalstis varētu pieņemt savstarpējās atbilstības plānu, noteikumus un nosacījumus, kas vislabāk atbilst apstākļiem attiecīgajā valstī, un tādējādi reāli panākt būtisku vienkāršošanu saimniecību līmenī, saglabājot pienācīgu kontroli. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Jauns īstenošanas modelis

| 5.1. | Paziņojumā par KLP ir ierosināts jauns īstenošanas modelis, kas, ņemot vērā subsidiaritātes principu, ļaus dalībvalstīm izstrādāt obligātu un fakultatīvu pasākumu kopumu abos pīlāros, lai sasniegtu ES līmenī noteiktos mērķus vides un klimata jomā. Paziņojumā ir ierosināts, ka dalībvalstīm savos stratēģiskajos plānos būs jānosaka kvantitatīvi mērķrādītāji, kas nodrošinās minēto mērķu īstenošanu. Turklāt tajā ir ierosināts, ka visi lauksaimniekiem paredzētie tiešie maksājumi būs atkarīgi no vides un klimata pārmaiņu pasākumu veikšanas (vai turpināšanas, ja tādi jau tiek īstenoti). Tajā arī ierosināts lauksaimniekiem sniegt atlīdzību par vērienīgākas brīvprātīgās prakses īstenošanu, kam būs vajadzīgi spēcīgi stimulējoši maksājumi. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESK ir pārliecināta, ka kvantitatīvi mērķi, rezultāti un iznākuma rādītāji attiecībā uz vidi un klimata pārmaiņām ir jāpiemēro galvenokārt dalībvalstu līmenī. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Saimniecību līmenī jaunais īstenošanas modelis varētu ietvert vienkāršu plānu, kurā norādīti vides un klimata pārmaiņu jomas pasākumu galvenie aspekti, aptverot augsnes, ūdens, gaisa, bioloģiskās daudzveidības un ainavas īpatnību aizsardzību, kā arī barības vielu pārvaldību. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Augstāki un papildu maksājumi otrajā pīlārā tiktu veikti tur, kur būtu brīvprātīgi ievēroti stingrāki nosacījumi vides, sociālajā, nodarbinātības un klimata pārmaiņu jomā. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai jaunais īstenošanas modelis atbilstu vienkāršošanas mērķiem un būtu viegli saprotams un piemērojams saimniecību līmenī. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Jaunā īstenošanas modeļa piemērošana nedrīkst radīt saimniecībām nekādas papildu izmaksas saistībā ar konsultāciju pakalpojumiem vai atbilstības nodrošināšanas izdevumiem, jo tādējādi samazinātos tiešie maksājumi. Visas izmaksas, kas saimniecībām radušās, lai nodrošinātu lielāku atbilstību jaunajām prasībām vides un klimata jomā, ir jāatspoguļo lielākos maksājumos un piešķīrumos no dalībvalstu budžeta. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kas paredz atbalstīt viedas lauksaimniecības koncepciju, kura palīdzētu palielināt saimniecību ieņēmumus, vienlaikus sniedzot ieguvumus videi. Tā nozīmētu, pateicoties apmācībai, zināšanu pārnesei un tehnoloģiju izmantošanai, uzlabot ūdens, enerģijas, mēslošanas līdzekļu un citu ražošanas resursu, piemēram, pesticīdu, patēriņa efektivitāti (6), kā arī ekoloģisku ražošanas metožu, piemēram, videi draudzīgas platību apsaimniekošanas, bioloģiskās lauksaimniecības un agroekoloģijas, veicināšanu. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Vienkāršošana

| 6.1. | EESK pilnībā atbalsta KLP būtisku vienkāršošanu un šajā jomā pausto politisko saistību izpildi, kas nodrošinātu reālus ieguvumus, tostarp birokrātiskā sloga samazināšanos lauksaimniekiem. Vienkāršošana ir solīta daudzās iepriekšējās KLP reformās, bet ir īstenota nelielā apmērā vai nav īstenota nemaz. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Ir ārkārtīgi svarīgi, lai tiesību aktu priekšlikumi ietvertu KLP birokrātiskāko elementu reālu vienkāršošanu, it īpaši attiecībā uz pārbaudēm uz vietas saistībā ar atbalsta pieteikumiem platībatkarīgo atbalsta shēmu ietvaros un ļoti plašajām un sarežģītajām prasībām attiecībā uz savstarpējo atbilstību, kas jānodrošina saskaņā ar tiesību aktos noteiktajām pārvaldības prasībām un labu lauksaimniecības un vides stāvokli, proti, prasībām, kuras jāievēro lauksaimniekiem. Vienlaikus ir svarīgi ieviest rezultatīvu un efektīvu kontroles sistēmu, kas ļautu izvērtēt riskus un jebkurā gadījumā būtu saistīta ar iepriekšēju konsultāciju un stimulu sistēmu lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Lai gan atzinīgi vērtējama vienkāršošana nelielā mērā bija paredzēta Omnibus regulā, ir vajadzīgas turpmākas izmaiņas, lai nodrošinātu vienkāršošanu. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EESK ierosina veikt vienkāršošanu, ieviešot jauno īstenošanas modeli un subsidiaritāti un labāk izmantojot modernās tehnoloģijas, kā arī Kopīgā pētniecības centra resursus un rīkus, šādās jomās:






  — | saimniecību līmenī pastāvošās kontroles sistēmas pilnīga pārskatīšana un pārveidošana ir nepieciešama, lai padarītu to efektīvāku un mazāk birokrātisku: pamatojoties uz gada pārskata principu (nav retroaktīvas kontroles), koncentrēšanās uz vadlīnijām un korekciju pirmajā posmā aizstāj sodus un sankcijas, |
| --- | --- | --- |

6.4.

—

saimniecību līmenī pastāvošās kontroles sistēmas pilnīga pārskatīšana un pārveidošana ir nepieciešama, lai padarītu to efektīvāku un mazāk birokrātisku: pamatojoties uz gada pārskata principu (nav retroaktīvas kontroles), koncentrēšanās uz vadlīnijām un korekciju pirmajā posmā aizstāj sodus un sankcijas,

| — | uzlabota tehnoloģiju, satelītpārbaužu un tālizpētes izmantošana varētu aizstāt dažas no savstarpējās atbilstības pārbaudēm, ko veic uz vietas, |
| --- | --- |

—

uzlabota tehnoloģiju, satelītpārbaužu un tālizpētes izmantošana varētu aizstāt dažas no savstarpējās atbilstības pārbaudēm, ko veic uz vietas,

| — | pašreizējais tiesību aktos noteikto pārvaldības prasību un attiecībā uz laba lauksaimniecības un vides stāvokļa nodrošināšanu izvirzīto prasību līmenis būtu jāoptimizē, neietekmējot kontroles prasības vai standartu ievērošanu, |
| --- | --- |

—

pašreizējais tiesību aktos noteikto pārvaldības prasību un attiecībā uz laba lauksaimniecības un vides stāvokļa nodrošināšanu izvirzīto prasību līmenis būtu jāoptimizē, neietekmējot kontroles prasības vai standartu ievērošanu,

| — | pielaide būtu jāpalielina, lai ņemtu vērā saimniecības faktiskās darbības īpatnības, jo daudzos gadījumos tā var būt vienas personas darbība, un būtu jānodrošina pietiekami daudz laika jebkuras neatbilstības labošanai vai novēršanai, |
| --- | --- |

—

pielaide būtu jāpalielina, lai ņemtu vērā saimniecības faktiskās darbības īpatnības, jo daudzos gadījumos tā var būt vienas personas darbība, un būtu jānodrošina pietiekami daudz laika jebkuras neatbilstības labošanai vai novēršanai,

| — | pārbaužu dēļ nevajadzētu kavēties maksājumiem, un būtu jāīsteno politika, kas ļautu nākamajā gadā piemērot iespējamās sankcijas saistībā ar visām atbilstības un savstarpējās atbilstības/tiesību aktos noteikto pārvaldības prasību pārbaudēm (7). |
| --- | --- |

—

pārbaužu dēļ nevajadzētu kavēties maksājumiem, un būtu jāīsteno politika, kas ļautu nākamajā gadā piemērot iespējamās sankcijas saistībā ar visām atbilstības un savstarpējās atbilstības/tiesību aktos noteikto pārvaldības prasību pārbaudēm (7).

| 6.5. | Subsidiaritāte sniedz dalībvalstīm iespēju panākt lielāku vienkāršošanu saimniecību līmenī atbilstoši konkrētiem apstākļiem, tajā pašā laikā turpinot nodrošināt sabiedriskos labumus. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Tiešie maksājumi, lauku attīstība un lauksaimniecības tirgu kopīgā organizācija

| 7.1. | Nesenajā Eiropas Revīzijas palātas ziņojumā ir uzsvērts, ka pamata maksājuma shēma lauksaimniekiem tiek īstenota pareizi, taču tās ietekme uz vienkāršošanu ir neliela, un tā tikai ierobežotā mērā sekmē mērķtiecīgāku piešķiršanu un atbalsta līmeņu konverģenci. Turklāt Revīzijas palāta ir norādījusi, ka pamata maksājuma shēma ir nozīmīgs ienākumu avots daudziem lauksaimniekiem, taču tās iespējas ir ierobežotas. Tajā netiek ņemti vērā tirgus apstākļi, lauksaimniecības zemes izmantošana un konkrētie saimniecības apstākļi, un tā nav balstīta uz lauksaimnieku kopējo ienākumu stāvokļa analīzi. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Tiešie maksājumi daudziem lauksaimniekiem tātad ir kļuvuši par svarīgāko KLP instrumentu (8), un tie ir ārkārtīgi svarīgi Eiropas lauksaimniecībai, tie sniedz saimniecību ienākumu atbalstu, sekmē ES lauksaimniecības modeļa aizsardzību un ļauj noturēt augstākajā līmenī pārtikas un vides standartus. jo lauksaimnieki, ražojot produktus un pārdodot tos tirgū, bieži vien vairs nevar gūt pietiekamus ienākumus. Tiešie maksājumi veidoja vidēji 46 % no lauksaimnieku ienākumiem aptuveni 7 miljonos saimniecību, kas aptver 90 % no lauksaimniecības zemes Eiropas Savienībā (9). Dažās nozarēs un reģionos tiešie maksājumi ir pat svarīgāki un absolūti nepieciešami saimniecību izdzīvošanai. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EESK pauž nožēlu par šo attīstību, kas lauksaimniecību padara aizvien vairāk atkarīgu no apspriedēm par budžetu. EESK uzskata, ka ar KLP pirmām kārtām jāpanāk, lai stabilizēts tirgus (un taisnīgi tirdzniecības nolīgumi) ļautu gūt taisnīgus ienākumus no ilgtspējīgi ražotu produktu pārdošanas. Vienlaikus EESK atzinīgi vērtē to, ka politikas veidotāji plāno izveidot “sabiedrisko labumu” tirgu, kas pozitīvi ietekmēs ienākumus. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | No Komisijas paziņojuma izriet, ka šajā nolūkā būs jāmaina tiešo maksājumu virzieni. EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija pievērsusies jautājumam par to, vai var saglabāt līdzekļu sadalījumu pašreizējā veidā. Tomēr, veicot jebkādas izmaiņas, jāsaglabā viens no politikas galvenajiem ieguvumiem – aizsargāt labi darbojošos iekšējo tirgu, ko KLP laika gaitā radījusi. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | EESK pauž bažas par atbalsta trūkumu lauksaimniekiem, kas saņem nelielus tiešos maksājumus vai tos vispār nesaņem, piemēram, augļu un dārzeņu audzētāji ar nelielām platībām vai, piemēram, ganību lauksaimnieki dalībvalstīs, kuras nenodrošina saistītos maksājumus par viņu darbu. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | EESK atbalsta to, ka tiek saglabāts KLP divu pīlāru modelis, kur pirmais pīlārs nodrošina tiešos maksājumus un tirgus pasākumus saimniecību ienākumu atbalstam, bet otrais ietver intervences pasākumus, kas saskaņā ar Korkas 2.0 deklarāciju vērsti uz ekonomikas, vides, darba un sociālajiem aspektiem lauksaimniecībā un lauku apvidos (10). |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | EESK atbalsta priekšlikumus par to, ka jāizvirza augstāki mērķi un jākoncentrējas uz rūpēm par vidi un rīcību klimata politikas jomā abos KLP pīlāros, lai izveidotu zaļāku KLP, jo pašreizējā politika šajā jomā ir izrādījusies pārāk birokrātiska, un tās efektivitāte ir jāuzlabo. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Tiešie maksājumi ir jāpiešķir tikai aktīvajiem lauksaimniekiem, pamatojoties uz skaidriem un objektīviem kritērijiem, kā arī reģionālās prakses piemēriem, kas vērsti uz lauksaimniecisko ražošanu un sabiedrisko labumu sniegšanu. Tiešie maksājumi nedrīkst būt pieejami tiem, kuriem zeme tikai pieder un kuri nav aktīvi iesaistīti lauksaimnieciskajā ražošanā un nesniedz sabiedriskos labumus. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Vajadzības gadījumā dalībvalstīm ir jāļauj palielināt saistīto maksājumu līmeni, lai vairāk atbalstītu īpaši jutīgās nozares un reģionus, nekropļojot tirgu. Tas palīdzēs aizsargāt bioloģisko daudzveidību, pļavu apsaimniekošanu un citas panīkušās nozares un novērst zemes pamešanu, jo īpaši attālos lauku apvidos, kur nav iespējams izveidot vai pārņemt citus lauksaimniecības uzņēmumus. Turklāt dalībvalstīm būtu vajadzīga lielāka rīcības brīvība, lai otrā pīlāra maksājumus novirzītu situācijas uzlabošanai īpaši jutīgās nozarēs un apgabalos, kuros vērojams panīkums un saistītie maksājumi var nebūt piemēroti. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | EESK uzskata, ka ģimenes lauku saimniecībām ir vajadzīgs mērķtiecīgāks atbalsts. Lai uzlabotu mazo lauku saimniecību ekonomisko dzīvotspēju, būtu jāizmanto vispiemērotākie brīvprātīgie pasākumi, kas paredzēti KLP pirmajā un otrajā pīlārā. Maksājumu iespējamā pārdale starp atbalsta prasītājiem nedrīkst radīt situāciju, ka paaugstinās zemes pirkuma un zemes nomas cenas un samazinās aktīvo lauksaimnieku ienākumi vai peļņa. |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Katra dalībvalsts pieņems stratēģisku plānu un veiks pasākumus, lai, balstoties uz minēto plānu, nodrošinātu maksājumus saimniecībām. Atsevišķiem lauksaimniekiem paredzēto pirmā pīlāra tiešo maksājumu maksimālā robeža būtu jānosaka taisnīgā un pieņemamā līmenī. Būtu jāparedz pielāgošanas iespējas un jāņem vērā partnerības, kooperatīvi, uzņēmumi un to darbinieku skaits, kam vajadzīga apdrošināšana. Maksimālā robeža nebūtu jāattiecina uz fakultatīviem vides aizsardzības pasākumiem un personām, kas sniedz sabiedriskos labumus. Maksimālās robežas noteikšanas rezultātā atbrīvojušos līdzekļus varētu izmantot pārdalošiem maksājumiem. Dalībvalstis var ņemt vērā nodarbinātību, dzīvnieku ražošanu un sensitīvās nozares. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Attiecībā uz pamata maksājuma modeli tiek ierosināts, ka valstīm, kuras ir pieņēmušas citu modeli, kas nav vienotas likmes pamatmaksājumu sistēma, piemēram, hibrīda modeli vai tuvināšanas modeli, būtu jāatļauj šo modeli saglabāt arī pēc 2020. gada, jo tas labāk atbilst situācijai attiecīgajās valstīs (11). Dalībvalstīm ar vienotu platībmaksājumu vajadzētu būt iespējai atcelt maksājumtiesību sistēmu. Vienotas likmes maksājums par hektāru dažos gadījumos laukaugu audzētājiem var sniegt lielākus ieguvumus nekā darbietilpīgām nozarēm, piemēram, lopkopjiem un augļu un dārzeņu ražotājiem. |
| --- | --- |

7.12.

| 7.13. | EESK uzskata: lai saglabātu KLP kā spēcīgu kopējo ES politiku, pirmajā pīlārā nevajadzētu būt līdzfinansējumam. EESK neatbalsta to, ka dalībvalstīm tiek dota iespēja pārcelt līdzekļus no otrā pīlāra uz pirmo pīlāru. Tā aicina noteikt saprātīgu otrā pīlāra līdzfinansējumu visām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

7.13.

| 7.14. | Ir jāturpina tuvināt atsevišķo ES dalībvalstu lauksaimniekiem piešķiramo tiešo maksājumu līmeni, lai tiktu ņemti vērā atšķirīgie nosacījumi un tādējādi būtu radīti vienlīdzīgi konkurences apstākļi visu dalībvalstu lauksaimniekiem un nodrošināta lauku teritoriju līdzsvarota attīstība visā Eiropas Savienībā (12). |
| --- | --- |

7.14.

| 7.15. | Ir vajadzīga spēcīga lauku attīstības politika ar lielāku rīcības brīvību KLP otrajā pīlārā, lai saskaņā ar Korkas 2.0 deklarāciju atbalstītu lauksaimniecības, ekonomikas, vides un sociālās vajadzības lauku apvidos, tostarp īpaši jutīgos reģionos. Ar pasākumiem, kas veido sinerģiju ar citiem struktūrpolitikas pasākumiem, būtu jācenšas ierobežot iedzīvotāju skaita samazināšanos. EESK arī uzsver, ka lauksaimniecība ir cieši saistīta ar mežsaimniecību un ka mežiem ir būtiska loma lauku apvidu tautsaimniecībā. |
| --- | --- |

7.15.

| 7.16. | Maksājumi apgabaliem, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi, ir viens no pasākumiem, kas ir īpaši svarīgi, lai atjaunotu, saglabātu un uzlabotu no lauksaimniecības un mežsaimniecības atkarīgās ekosistēmas (13). Atbalsts lauksaimniekiem, kuri strādā apgabalos ar dabas vai citiem specifiskiem ierobežojumiem, ir svarīgs, lai šādos apgabalos saglabātu lauksaimniecisko darbību, novērstu zemes pamešanu un galu galā lauku iedzīvotāju skaita samazināšanos. Lai sniegtu atbalstu apgabaliem, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi, dalībvalstīm jābūt pietiekamam finansējumam no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA). |
| --- | --- |

7.16.

| 7.17. | EESK turpina atbalstīt pastiprinātas palīdzības sniegšanu apgabaliem, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi. Palīdzībai vajadzētu būt atkarīgai no nelabvēlīgo apstākļu pakāpes, kas noteikta, pamatojoties uz biofizikālajiem kritērijiem, kurus attiecina uz apgabaliem ar dabas vai citiem specifiskiem ierobežojumiem. |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | EESK ierosina uzlabot un stiprināt pašreizējo lauksaimniecības tirgu kopīgo organizāciju, lai nodrošinātu efektīvu drošības tīklu un tirgus atbalstu, jo īpaši krīzes situācijā vai citādi sarežģītā laikā, piemēram, Krievijas ieviestā embargo dēļ vai saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES, un aizsargātu primāros ražotājus, apstrādātājus, patērētājus, tirgus un darbvietas. EESK uzskata, ka Eiropas Komisijas leģislatīvajiem priekšlikumiem jābūt daudz stingrākiem attiecībā uz “tirgus” un “tirdzniecības” tematiem un tajos jāietver jēgpilni un konkrēti pasākumi. |
| --- | --- |

7.18.

| 7.19. | Kopējai lauksaimniecības politikai ir jāstiprina lauksaimnieku pozīcija, lai tie nebūtu vājākais posms piegādes ķēdē (14). EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izstrādāt likumdošanas pasākumus cīņai pret negodīgu tirdzniecības praksi. Tie ir jāievieš pēc iespējas ātrāk, lai no ES budžeta sniegtais atbalsts lauksaimniecībai neietu zudumā, bet gan radītu vērtību un palīdzētu lauksaimniekiem laist tirgū savus produktus par taisnīgām cenām. Turklāt EESK iesaka īstenot priekšlikumus, ko ierosinājusi Darba grupa lauksaimniecības tirgus jautājumos. |
| --- | --- |

7.19.

| 7.20. | KLP centrā jābūt pienācīgi funkcionējošam vienotajam tirgum. Nesenās renacionalizācijas tendences, kas vērojamas visā vienotajā tirgū, ir pamats lielām bažām un izraisa lielākas cenu un tirgu atšķirības. Tur, kur tas nav izdarīts, ir svarīgi ieviest noteikumus attiecībā uz lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu izcelsmes obligātu marķēšanu, lai novērstu maldināšanu un ļautu patērētājiem veikt apzinātu izvēli. Šādi noteikumi nedrīkst kavēt vai ierobežot preču brīvu apriti ES vienotajā tirgū (15). Negodīga konkurence, kas saistīta ar darba standartu (līgumu, sociālā nodrošinājuma, darba aizsardzības prasību) neievērošanu, nopietni apdraud vienoto tirgu. |
| --- | --- |

7.20.

| 7.21. | Politiskā nenoteiktība, klimata pārmaiņas un citi faktori nozīmē to, ka lauksaimniekiem aizvien biežāk ir jācīnās ar klimatisko apstākļu izraisītām dabas katastrofām un lielām cenu svārstībām tirgū. Nestabilās patēriņa preču cenas var smagi skart saimniecību ienākumus. EESK aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt instrumentus, kas palīdzēs lauksaimniekiem efektīvi novērst riskus un sev nodrošināt stabilus ienākumus. Pašreizējais krīzes rezerves mehānisms būtu jāpārskata, lai efektīvai reaģēšanai krīzes situācijās būtu pietiekami finanšu resursi. EESK ir pārliecināta, ka stabili tiešie maksājumi ir labākais veids lauksaimnieku ienākumu garantēšanai. |
| --- | --- |

7.21.

8.   Gados jaunie lauksaimnieki, paaudžu maiņa, jauniesācēji lauksaimnieki un sievietes lauksaimniecībā

| 8.1. | Gados jauno lauksaimnieku skaits pastāvīgi samazinās, tāpat kā lauksaimnieku skaits kopumā. Tomēr straujais lauksaimnieku skaita samazinājums no 14,5 miljoniem līdz 10,7 miljoniem (16) iepriekšējā budžeta periodā aptver visas vecuma grupas (17). Neraugoties uz vienādajām atbalsta iespējām, ko nodrošina KLP, gados jauno lauksaimnieku skaits un īpatsvars atsevišķās dalībvalstīs būtiski atšķiras (18). 2016. gadā tikai 31,8 % no ES lauksaimniecībā nodarbinātajiem bija jaunāki par 40 gadiem salīdzinājumā ar 42,4 % no visiem nodarbinātajiem iedzīvotājiem (19). |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | EESK ierosina uzlabot KLP atbalstu gados jauniem lauksaimniekiem un paaudžu maiņai. Turklāt būtu jādod lielāka rīcības brīvība dalībvalstīm, lai gados jauniem lauksaimniekiem un gados jauniem lauku saimniecībās nodarbinātajiem nodrošinātu pasākumus stabilu ienākumu gūšanai, nodokļu atvieglojumus vai citas stimulēšanas shēmas. Tām arī būtu jāpieņem pasākumi jauniesācēju lauksaimnieku (vecāku par 40 gadiem) iekļaušanai, lai ņemtu vērā pieaugošo profesionālo mobilitāti lauku apvidos, jo tā pieaug pilsētās. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | EESK ierosina precizēt gados jauna lauksaimnieka definīciju, nosakot, ka tā ir persona vecumā līdz 40 gadiem, kurai ir vajadzīgās kvalifikācijas un kura atbilst prasībām, kas noteiktas aktīvam lauksaimniekam. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Gados jaunie lauksaimnieki saskaras ar lielu risku, augstām izmaksām un mainīgiem ienākumiem no saimnieciskās darbības. Lai palīdzētu gados jauniem lauksaimniekiem un atbalstītu paaudžu maiņu, EESK sniedz šādus konkrētus priekšlikumus:






  — | uzlabot ienākumus, palielinot pirmā un otrā pīlāra maksājumus gados jauniem kvalificētiem lauksaimniekiem, |
| --- | --- | --- |

8.4.

—

uzlabot ienākumus, palielinot pirmā un otrā pīlāra maksājumus gados jauniem kvalificētiem lauksaimniekiem,

| — | pirmajā pīlārā līdz 25 % palielināt papildu maksājumu gados jauniem lauksaimniekiem, |
| --- | --- |

—

pirmajā pīlārā līdz 25 % palielināt papildu maksājumu gados jauniem lauksaimniekiem,

| — | otrajā pīlārā ieviest pensionēšanās shēmu lauksaimniekiem, kuri vēlas beigt darba gaitas un nodot savu saimniecību gados jauniem kvalificētiem lauksaimniekiem, ietverot zemes mobilitātes shēmas nodrošināšanu, |
| --- | --- |

—

otrajā pīlārā ieviest pensionēšanās shēmu lauksaimniekiem, kuri vēlas beigt darba gaitas un nodot savu saimniecību gados jauniem kvalificētiem lauksaimniekiem, ietverot zemes mobilitātes shēmas nodrošināšanu,

| — | otrajā pīlārā ieviest shēmu, kas paredzētu iepazīstināšanu ar darbu, un citus mērķpasākumus gados jauniem lauksaimniekiem, lai palīdzētu viņiem uzsākt darbību, |
| --- | --- |

—

otrajā pīlārā ieviest shēmu, kas paredzētu iepazīstināšanu ar darbu, un citus mērķpasākumus gados jauniem lauksaimniekiem, lai palīdzētu viņiem uzsākt darbību,

| — | jauniešiem, kas izveido mazus lauksaimniecības uzņēmumus, kuri ražo vietējiem tirgiem, sniegt papildu ienākumus maksājumu veidā piecus gadus, lai viņi varētu pakāpeniski izvērst darbību, |
| --- | --- |

—

jauniešiem, kas izveido mazus lauksaimniecības uzņēmumus, kuri ražo vietējiem tirgiem, sniegt papildu ienākumus maksājumu veidā piecus gadus, lai viņi varētu pakāpeniski izvērst darbību,

| — | izstrādāt finanšu instrumentus, kas ļautu sniegt palīdzību zemu izmaksu sākumkapitāla vai aizdevumu nodrošināšanā, |
| --- | --- |

—

izstrādāt finanšu instrumentus, kas ļautu sniegt palīdzību zemu izmaksu sākumkapitāla vai aizdevumu nodrošināšanā,

| — | sniegt gados jauniem lauksaimniekiem pielāgotu atbalstu inovācijas vai zināšanu pārneses jomā. |
| --- | --- |

—

sniegt gados jauniem lauksaimniekiem pielāgotu atbalstu inovācijas vai zināšanu pārneses jomā.

| 8.5. | Lauksaimniecībā strādājošo sieviešu īpatsvars Eiropas Savienībā ir 35,1 %, kas ir mazāks par nodarbināto sieviešu īpatsvaru kopumā (45,9 %) un starp dalībvalstīm tas būtiski atšķiras. Tomēr sieviešu loma darbaspēkā ir ļoti svarīga. Tāpēc kopējā lauksaimniecības politikā ir jāietver pasākumi, kas ļautu vairāk sieviešu iesaistīt lauksaimniecībā un tās vairāk motivētu. |
| --- | --- |

8.5.

9.   Elementi ar augstu pievienoto vērtību vides aizsardzības ziņā

| 9.1. | EESK atzinīgi vērtē to, ka KLP paziņojumā liela uzmanība ir pievērsta videi un klimata pārmaiņām, un jo īpaši augsnes, ūdens, gaisa un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai un ilgtspējai saimniecību līmenī. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Ilggadīgajiem zālājiem, kas klāj vairāk nekā 20 % no ES teritorijas, papildus produktīvajai funkcijai ir daudz citu funkciju. Tie sniedz skaidru ieguvumu videi, jo īpaši oglekļa dioksīda piesaistes un ekoloģiskās stabilitātes ziņā, jo tie ir galvenais avots bioloģiskajai daudzveidībai lauksaimniecības apgabalos. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Minētā iemesla dēļ un zālāju platības ES palielināšanas nolūkā EESK iesaka kopējā lauksaimniecības politikā a) aktīvajiem lauksaimniekiem paredzēt spēcīgāku tiešo atbalstu attiecībā uz ilggadīgajiem zālājiem, nodrošinot jaunu, augstāku maksājumu par zālājiem līmeni, un b) atbalstīt tādu produktu tirgvedību, kuri iegūti no ganību apsaimniekošanas. Kā priekšnoteikums lielākas atbalsta summas saņemšanai pieteikuma iesniedzējam ir jānodrošina prasītais minimālais ganāmpulka blīvums un ganību periods. Tomēr Komiteja arī norāda uz vairākām problēmām, kas zemes gabalu identifikācijas sistēmā (20) saistītas ar ilggadīgo zālāju attiecināmību un kuru cēlonis ir uzraudzības trūkums un nepilnīgas atsauces, un tā rezultātā atbalsts tiek izmaksāts neattiecināmām platībām. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | EESK arī norāda uz sen pastāvošām terminoloģiskām nepilnībām zālāju aprakstā. Mēs ierosinām izmantot vienotu jēdzienu – “ilggadīgie zālāji” –, kas novērstu no iepriekšējiem periodiem mantotās terminoloģiskās atšķirības (21). Regulā arī būtu labāk jādefinē un jāņem vērā ganības, kurās neaug zālaugi un kurās ganās lauksaimniecības dzīvnieki, jo tās ir nozīmīgas daudzās ES daļās un tām ir svarīga loma vides aizsardzībā. |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Zeme ir ierobežojošs faktors vispirms lauksaimniecībai un tad citām nozarēm. Visā ES ir ieviesti dažādi likumdošanas un ar tiesību aktiem nesaistīti pasākumi, lai aizsargātu zemi. Tomēr vienota Eiropas sistēma nodrošinātu lauksaimniecības zemes un augsnes ilgtspējīgu izmantošanu un aizsardzību (22). Augsnes veselības un auglības aizsardzībai būtu jābūt vienam no mērķiem, kas ES līmenī noteikti jaunā KLP īstenošanas modeļa ietvaros. EESK atbalsta to, ka tiek izstrādāta un īstenota ES stratēģija proteīna jomā, lai palielinātu pašapgādi ar olbaltumvielas saturošu barību. |
| --- | --- |

9.5.

10.   Tirdzniecība un starptautiski jautājumi

| 10.1. | Eiropas lauksaimnieki ir pasaulē lielākie lauksaimniecības preču neto eksportētāji, un viņu panākumi lielā mērā balstās uz tirdzniecību ar trešām valstīm. Nākamo godīgas un savstarpēji izdevīgas brīvās tirdzniecības nolīgumu potenciāls būtu jāizmanto, lai arī turpmāk veicinātu nodarbinātību un lauksaimnieku ienākumu nodrošināšanu. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | EESK uzskata, ka ir jānodrošina daudz saskaņotāka stratēģija starp KLP un tirdzniecības politiku, ko īsteno ES. KLP pozitīvi veicina ģimenes saimniecību un citu ES saimniecību struktūru atbalsta politiku, kā arī augstākus standartus galvenajās pārtikas nekaitīguma, vides un darba jomās. Tomēr tirdzniecības sarunās, piemēram, saistībā ar Mercosur, ES pieņem tādas pārtikas importu, kas neatbilst ES pārtikas nekaitīguma standartiem un tiek ražota, piemērojot zemākus vides standartus un pilnībā nepieņemamus darba standartus. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Visos ES tirdzniecības nolīgumos ir jāievēro uztursuverenitātes un Kopienas priekšrokas princips, ietverot ES pārtiku ES iedzīvotājiem un kopēju ārējo tarifu. Lai novērstu oglekļa emisiju pārvirzi un darbvietu zudumu, ir jāsaglabā un jāaizsargā visaugstākā līmeņa standarti attiecībā uz sanitārajiem, fitosanitārajiem, vides un darba apstākļiem. |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | Viens no neseniem pozitīvas tirdzniecības piemēriem ir ES un Japānas nolīgums, kur tika saglabāti līdzvērtīgi standarti un netika pieļauta būtiska oglekļa emisiju pārvirze vai darbvietu zudums. Turpretī ierosinātā ES un Mercosur valstu vienošanās ietver būtisku oglekļa emisiju pārvirzi Amazones lietusmežu pastāvīgās iznīcināšanas, papildu siltumnīcefekta gāzu emisiju un darbvietu zuduma dēļ. Aplēstās siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko rada Brazīlijas liellopu gaļas ražotāji, ir 80 kg CO2 ekv./kg salīdzinājumā ar ES, kur tās ir 19 kg CO2 ekv./kg. Ekonomisko partnerattiecību nolīgumos ar attīstības valstīm būtu jāņem vērā ietekme uz nodarbinātību un sociālajiem standartiem attiecīgajās galamērķa valstīs. |
| --- | --- |

10.4.

11.   Pārtika un veselība

| 11.1. | ES lauksaimnieki un KLP nodrošina, ka ES iedzīvotājiem tiek garantēts pietiekams daudzums (23) kvalitatīvas pārtikas, kas ir cenas ziņā pieejama, nekaitīga un ražota saskaņā ar vides standartiem. KLP ir mehānisms, kas veicina lauksaimniecību, kura ir ES pārtikas rūpniecības pamats (24). |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | EESK uzsver, ka pieejamie ES politikas rīki ir jāpielāgo un jāsaskaņo, lai nodrošinātu vides, ekonomikas un sociāli kulturālajā ziņā ilgtspējīgas pārtikas sistēmas. EESK arī atkārtoti norāda, ka visaptverošai pārtikas politikai būtu jāpapildina – nevis jāaizstāj – pārveidota KLP (25). |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Lai aizsargātu patērētājus, EESK aicina Eiropas Komisiju nodrošināt, ka iekšējā tirgū spēkā esošās prasības vides un lauksaimniecības dzīvnieku labā, sanitārie un fitosanitārie standarti, kā arī sociālie standarti attiecas arī uz importu no trešām valstīm. |
| --- | --- |

11.3.

Briselē, 2018. gada 24. maijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  EESK atzinums “Nozīmīgākie pamatfaktori, kas ietekmē kopējo lauksaimniecības politiku laikposmam pēc 2020. gada” (OV C 75, 10.3.2017., 21. lpp.).

1

(2)  EESK atzinums “Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums visaptverošas pārtikas politikas veidošanā Eiropas Savienībā” (OV C 129, 11.4.2018., 18. lpp.).

2

(3)  EESK atzinums “Klimatiskais taisnīgums” (OV C 81, 2.3.2018., 22. lpp.).

3

(4)  EESK atzinums “Zemes izmantošana ilgtspējīgai pārtikas ražošanai un ekosistēmu pakalpojumiem” (OV C 81, 2.3.2018., 72. lpp.).

4

(5)  Atzinumā OV C 354, 28.12.2010., 35. lpp., EESK ir norādījusi, ka Eiropas lauksaimniecības modeli nevar īstenot ar pasaules tirgus cenām.

5

(6)  EESK atzinums “Kopējās lauksaimniecības politikas iespējamā pārveidošana” (OV C 288, 31.8.2017., 10. lpp.).

6

(7)  EESK atzinums “Kopējās lauksaimniecības politikas iespējamā pārveidošana” (OV C 288, 31.8.2017., 10. lpp., 4.24. punkts.).

7

(8)  “Lauksaimniekiem vajadzīgs tiešs atbalsts.” Sabiedriskās apspriešanas par KLP modernizēšanu un vienkāršošanu rezultātu kopsavilkums (Ecorys), 6.1. tabula, 95. lpp.

8

Ecorys

(9)  Pārtikas un lauksaimniecības nākotne, COM(2017) 713 final.

9

(10)  EESK atzinums “No Korkas 2.0. deklarācijas uz konkrētiem pasākumiem” (OV C 345, 13.10.2017., 37. lpp.).

10

(11)  EESK atzinums “Kopējās lauksaimniecības politikas iespējamā pārveidošana” (OV C 288, 31.8.2017.).

11

(12)  EESK atzinums “Kopējās lauksaimniecības politikas iespējamā pārveidošana” (OV C 288, 31.8.2017., 10. lpp., 1.12. punkts.).

12

(13)  VI pielikums, Regula (ES) Nr. 1305/2013.

13

(14)  EESK atzinums “Nozīmīgākie pamatfaktori, kas ietekmē kopējo lauksaimniecības politiku laikposmam pēc 2020. gada” (OV C 75, 10.3.2017., 21. lpp.).

14

(15)  EESK atzinums “Kopējās lauksaimniecības politikas iespējamā pārveidošana” (OV C 288, 31.8.2017., 10. lpp.).

15

(16)  2015. gadā ES-28 dalībvalstīs 10 miljoni (Eurostat 2017. gada dati).

16

Eurostat

(17)  Lauksaimnieku skaits ES-27 dalībvalstīs: 14,5 miljoni (2005. gads), 10,7 miljoni (2013. gads).

17

(18)  Lielākais samazinājums no 2007. gada līdz 2013. gadam tika reģistrēts Polijā, Vācijā un Itālijā, savukārt Rumānijā un Slovēnijā lauksaimnieku skaits pieauga (Eurostat).

18

Eurostat

(19)  2016. gada darbaspēka apsekojums.

19

(20)  Eiropas Revīzijas palāta, Īpašais ziņojums Nr. 25/2016.

20

(21)  http://www.consilium.europa.eu/media/32072/pe00056en17.pdf;

21

http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Glossary:Permanent_grassland

(22)  EESK atzinums “Zemes izmantošana ilgtspējīgai pārtikas ražošanai un ekosistēmu pakalpojumiem” (OV C 81, 2.3.2018., 72. lpp.).

22

(23)  Lisabonas līguma (LESD) 39. panta 1. punkta e) apakšpunkts.

23

(24)  Kopīgā pētniecības centra novērtējums par ES lopkopības nozares ietekmi uz ES siltumnīcefekta gāzu emisijām, 2010. gads.

24

(25)  EESK atzinums “Kopējās lauksaimniecības politikas iespējamā pārveidošana” (OV C 288, 31.8.2017., 10. lpp.).

25

---

I PIELIKUMS

Vismaz viena ceturtdaļa klātesošo locekļu balsoja pret kompromisa grozījumu šādā specializētās nodaļas atzinuma punktā:

7.11. punkts

Atsevišķiem aktīviem lauksaimniekiem paredzēto pirmā pīlāra tiešo maksājumu maksimālā robeža būtu jānosaka taisnīgā un pieņemamā līmenī (piem., tiem vajadzētu būt vienādiem ar līdzīga darba ņēmēja ienākumiem). Būtu jāparedz pielāgošanas iespējas un jāņem vērā partnerības, kooperatīvi, uzņēmumi un tas, cik daudz ir darbinieku ar sociālo nodrošinājumu. Maksimālā robeža nebūtu jāattiecina uz fakultatīviem vides aizsardzības pasākumiem un personām, kas sniedz sabiedriskos labumus. Maksimālās robežas noteikšanas rezultātā atbrīvojušos līdzekļus varētu izmantot pārdalošiem maksājumiem.

Balsošana

| Par: | 92 |
| --- | --- |
| Pret: | 85 |
| Atturas: | 30 |

Par:

92

Pret:

85

Atturas:

30

---

II PIELIKUMS

Zemāk minētais kompromisa grozījums tika noraidīts, tomēr par to balsoja vismaz viena ceturtdaļa klātesošo locekļu:

7.13. punkts

EESK uzskata: lai saglabātu KLP kā spēcīgu kopējo ES politiku, pirmajā pīlārā nevajadzētu būt līdzfinansējumam. Jaunai un pārveidotai KLP ļoti svarīgs ir gan spēcīgs 1. pīlārs, gan 2. pīlārs ar elastīgām lauku attīstības programmām, kas pieejamas visās dalībvalstīs, tostarp apgabalos, kuros ir dabas ierobežojumi, un kas ir vērstas uz neaizsargātiem reģioniem un nozarēm.
  EESK neatbalsta to, ka dalībvalstīm tiek dota iespēja pārcelt līdzekļus no otrā pīlāra uz pirmo pīlāru. Tā aicina noteikt saprātīgu otrā pīlāra līdzfinansējumu – gan minimālo, gan maksimālo līmeni – visām dalībvalstīm.

Balsošana

| Par: | 73 |
| --- | --- |
| Pret: | 98 |
| Atturas: | 37 |

Par:

73

Pret:

98

Atturas:

37

---

| 10.8.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 283/83 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 283/83

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Par ES rīcību vidiskās atbilstības un pārvaldības uzlabošanai””

(COM(2018) 10 final)

(2018/C 283/11)

| Ziņotājs: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Arnaud SCHWARTZ

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 12.2.2018. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| | |
| Pilnsapulces lēmums | 16.1.2018. |
| | |
| Atbildīgā specializēta nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 3.5.2018. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.5.2018. |
| Plenārsesija Nr. | 535 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 192/02/05 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 12.2.2018.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Pilnsapulces lēmums

16.1.2018.

Atbildīgā specializēta nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

3.5.2018.

Pieņemts plenārsesijā

23.5.2018.

Plenārsesija Nr.

535

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

192/02/05

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atturīgi vērtē šo paziņojumu, jo, ņemot vērā pašreizējo vides degradācijas stāvokli, Eiropas Komisijas iesniegtais rīcības plāns vidiskās atbilstības un pārvaldības uzlabošanai ir pārlieku piezemēts un tajā trūkst līdzekļu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK nostāja ir piesardzīga vēl jo vairāk tāpēc, ka Komiteja piekrīt Komisijai un atzīst, ka nepietiekamā to mehānismu ievērošana, kuru mērķis ir nodrošināt vides tiesību aktu īstenošanu un vides pārvaldību, diemžēl ir viens no faktoriem, kas rada negodīgu konkurenci un zaudējumus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK piekrīt Komisijas uzsvērtajam, ka pašreizējie pārkāpumi mazina pilsoņu uzticēšanos ES tiesību aktu efektivitātei, un aicina dalībvalstis un Komisiju mobilizēt ievērojamus finanšu līdzekļus, lai pieņemtu darbā papildu darbiniekus, kas kontrolētu, kā tiek ievēroti ES vides tiesību akti un kā tiek īstenota vides pārvaldība. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kā norādīts paziņojumā “ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu” (1), “ES tiesību aktu pārkāpums nav ikdienišķs jautājums”, un tas būtu nopietni jāņem vērā. EESK uzskata, ka jautājums par neatbilstību ES tiesību aktiem ir jārisina pietiekami augstā līmenī un nekavējoties, taču izskatāmajā paziņojumā tas nav darīts (2). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Paziņojums attiecas vienīgi uz spēju veidošanu un atbalstu dalībvalstu līmenī. Neviena no minētajām darbībām nav saistīta ar īstenošanas uzraudzību vai kontroli ES līmenī, kas Eiropas Komisijai jāveic kā Līgumu izpildes uzraudzītājai. Rīcības plānā nav minēti tie noteikumu neievērošanas faktori, kuri nav saistīti ne ar neskaidrību, ne ar spēju trūkumu, piemēram, faktori, kas saistīti ar oportūnismu vai politiskās gribas trūkumu. Dalībvalstis, protams, ir jāatbalsta, taču izskatāmajā rīcības plānā paredzētie nesaistošie noteikumi nevar būt vienīgā stratēģija vides tiesību aktu ievērošanas uzlabošanai. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Atsaucoties uz atzinumu (3), EESK aicina Komisiju papildināt šo rīcības plānu saistībā ar būtisko tiesu pieejamības jautājumu. EESK arī aicina skatīt jautājumu par tiesu pieejamības izmaksām pilsoniskajai sabiedrībai. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK arī uzsver, ka ir pastiprināti jārūpējas, lai nekavējoties novērstu vides degradāciju, un ka vienmēr ir labāk izvēlēties novēršanas stratēģiju, nevis seku pārvarēšanas pasākumus. Lai sasniegtu šo mērķi, dalībvalstīm un Komisijai būtu stingri un saskaņoti jākontrolē vides tiesību aktu piemērošana, jo tas ir izteikti atturošs faktors, kas varētu lielā mērā novērst turpmāku degradāciju. Turklāt būtu lietderīgi rīkot ieinteresētajām personām un sabiedrībai paredzētas komunikācijas kampaņas, kuru mērķis būtu šos dalībniekus informēt un tādējādi stiprināt pilsoņu vērību šajā jomā. Lai pilsoņi uzņemtos šo uzraudzītāju lomu, vides jomā būtu jānodrošina efektīva tiesu pieejamība. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Visbeidzot, EESK atzinīgi vērtē iespēju iecelt EESK pārstāvjus dalībai Vidiskās atbilstības un pārvaldības forumā. Šajā nolūkā EESK iesaka iekļaut tās sastāvā trīs EESK locekļus (pa vienam no katras grupas), kuriem būtu balsstiesības, nevis tikai novērotāja statuss. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK aicina Komisiju nodrošināt īstu un konstruktīvu dialogu ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un ar Vidiskās atbilstības un pārvaldības forumu to dalībnieku viedokļa uzklausīšanas nolūkā par vides tiesību aktu ievērošanu un vides pārvaldību. Komiteja uzsver, ka vides tiesību aktu ievērošanas kontekstā būtiska nozīme ir pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jo tās ir struktūras, kas kritiski vērtē tiesiskumu, stāvokli kopējā labuma un sabiedrības aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Atzinumā “ES vides politikas īstenošanas pārskats” (4) un “Tiesu pieejamība valstu līmenī saistībā ar pasākumiem, ar kuriem īsteno ES tiesību aktus vides jomā” (5) Komiteja uzsvērusi, ka nepilnīga, sadrumstalota un nevienmērīga ES vides tiesību aktu piemērošana ir nopietna problēma daudzās ES dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisijas paziņojumā COM(2018) 10 final ir ietverts rīcības plāns, kura mērķis ir uzlabot ES vides tiesību aktu ievērošanu un vides pārvaldību. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Plānā paredzēta cieša Komisijas, dalībvalstu un speciālistu (inspektoru, auditoru, policijas darbinieku un prokuroru) sadarbība nolūkā veidot pārdomātu un sadarbīgu ES vides tiesību aktu ievērošanas kultūru; taču tā ir tikai neliela daļa no tā, kas nepieciešams, lai nodrošinātu vides tiesību aktu īstenošanu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Minēto tiesību aktu īstenošanu kavē būtiski šķēršļi, kas saistīti ar ilgstošām problēmām (piemēram, difūzais ūdens piesārņojums, slikta gaisa kvalitāte, nepietiekama atkritumu apstrāde un sugu un dzīvotņu izzušana). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisija lēš, ka šo tiesību aktu nepiemērošana katru gadu izmaksā 50 miljardus EUR. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Efektīvāk piemērojot šos tiesību aktus, iepriekš minētie ekonomiskie ieguvumi līdzi nestu daudzus citus ieguvumus (tie pozitīvi ietekmētu arī sabiedrības veselību un sabiedrībai ilgtermiņā nepieciešamos resursus). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Turklāt to mehānismu nepilnības, ar kuriem paredzēts nodrošināt minēto tiesību aktu ievērošanu un efektīvu pārvaldību ES, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī (arī kontroles trūkums), daļēji izskaidro trūkumus ES noteikumu īstenošanā. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Šie vājie mehānismi ir arī viens no faktoriem, kas rada negodīgu konkurenci uzņēmumiem un ekonomisku kaitējumu (piemēram, nodokļu ieņēmumu zaudējumu). Tas mazina sabiedrības uzticēšanos ES tiesību aktu efektivitātei. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Tādēļ Komisija ierosina rīcības plānu, kurā ietvertas deviņas darbības, kā arī ekspertu grupas (6) – Vidiskās atbilstības un pārvaldības foruma – izveidi. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Deviņas rīcības plānā ierosinātās darbības norādītas Komisijas dienestu darba dokumenta 1. pielikumā (7). |
| --- | --- |

2.10.

3.   Īpašas piezīmes

3.1.   Paraugeiropas veidošana un pilsoņu aizsardzība

| 3.1.1. | Savienībai būtu jāuzņemas vadošā loma pasaulē vides un pilsoņu efektīvas aizsardzības jomā un jāpanāk, lai šis uzdevums tiktu uzskatīts par prioritāti. Tā kā daži tiesību akti jau ir pieņemti un panākts nozīmīgs progress, fakts, ka ES nekontrolē šo tiesību aktu pienācīgu piemērošanu liek izdarīt secinājumu, ka ES nav izmantojusi iespēju apliecināt pašas aizstāvēto vērtību ievērošanu un konkrēti ietekmēt notikumu gaitu. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | EESK brīdina Komisiju, ka dažos kontekstos pilsoņu aizsardzības līmenis ir ļoti zems. ES tiesību aktu ievērošana visās dalībvalstīs ir ļoti svarīga, jo neatbilstība valsts tiesību aktiem sistemātiski mazina pilsoņu spēju pilnvērtīgi aizstāvēt savas tiesības un izmantot visas priekšrocības, ko viņiem sniedz Eiropas tiesību akti. Īpaši nozīmīgs šis aspekts ir vides tiesību aktu kontekstā, jo noteikumu, piemēram, gaisa kvalitātes standartu, neievērošana būtiski ietekmē cilvēka veselību. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EESK vērš Komisijas uzmanību uz savu atzinumu (8) un cer, ka Komisija to ņems vērā savā rīcības plānā un ka papildus noziegumiem, kas saistīti ar atkritumiem un dzīvo dabu, rīcības plāns attieksies arī uz noteikumiem, kas saistīti ar nanomateriāliem un endokrīnajiem disruptoriem, to kontroli un pārvaldību. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Tomēr EESK vēlas norādīt, ka tā atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos veicināt, piemēram, dronu un viedtālruņu lietotņu izmantošanu, lai ziņotu par kaitējumu videi vai konstatētu to un lai mudinātu dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības (kā tas jau tiek darīts Īrijā) vai nu pašām tās izmantot, vai arī atbalstīt pilsoņu iniciatīvas, kuras ar šādu rīku palīdzību var uzlabot vides tiesību aktu īstenošanu. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   vienotais tirgus un ekonomiskie aspekti

| 3.2.1. | Vides tiesību aktu saskaņota piemērošana ir būtisks vienotā tirgus darbības faktors. Nekonsekventa vides tiesību aktu piemērošana rada netaisnīgas priekšrocības uzņēmumiem tajās dalībvalstīs, kuras šos tiesību aktus neievēro. Tas rada nevienlīdzīgus tirgus nosacījumus un raida negatīvus signālus ES uzņēmumiem. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Ir jāpanāk, lai visās dalībvalstīs noteikumi tiktu piemēroti konsekventi un lai būtu pārliecība, ka tie tiek piemēroti, un neatbilstības gadījumā vienādas sankcijas tiktu piemērotas visā Savienībā. Tas nodrošinātu tiesiskumu un radītu uzņēmumiem paļāvību uz ES tiesību aktiem, vienlaikus arī veidojot uzņēmumiem vienlīdzīgus konkurences apstākļus visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Paziņojumā Komisija ir norādījusi, ka neatbilstība tiesību aktiem katru gadu izmaksā aptuveni 50 miljardus EUR. Komisijas pētījumā par tādu ieguvumu novērtēšanu, kas gūti ES vides tiesību aktu piemērošanas kontroles rezultātā (Study to assess the benefits delivered through the enforcement of EU environmental legislation) (9) norādīti arī nozīmīgi ekonomiskie ieguvumi, kurus var radīt vides noteikumu ievērošana. Tāpēc papildus ieguvumiem vides, veselības un tiesiskuma jomā vajadzētu būt arī skaidrai ekonomiskai ieinteresētībai, izmantojot efektīvus kontroles pasākumus un ES vides tiesību aktu pienācīgu piemērošanu, novērst turpmāku kaitējumu. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Kā jau tas paskaidrots Komitejas atzinumā “Rīcības plāns dabai, cilvēkam un ekonomikai” (10), EESK vēlreiz norāda Komisijai: lai pārbaudītu, vai vides tiesību akti un vides pārvaldība tiek īstenota efektīvi, ir nepieciešams vairāk cilvēkresursu un finanšu resursu. Jo īpaši trūkst līdzekļu izvirzīto mērķu sasniegšanai, piemēram, bioloģiskās daudzveidības jomā. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | EESK arī vēlas, lai divpusējās vai daudzpusējās tirdzniecības sarunās ES attiecībā uz importētajiem produktiem sistemātiski panāktu ekvivalenci saviem sociālajiem un vides tiesību aktiem. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   Komisijas noteiktā izpildes panākšanas procedūra

| 3.3.1. | ES tiesību aktu pareiza īstenošana un piemērošana primāri ir dalībvalstu pienākums, savukārt Komisija ir Līgumu uzraudzītāja (11). Komisijas pienākums ir nodrošināt vides politikas instrumentu ievērošanu un rūpēties, lai dalībvalstis atturētos no jebkādiem pasākumiem, kas varētu apdraudēt ES vides politikas mērķu sasniegšanu (12). Tajā pašā laikā Komisija var uzsākt izpildes procedūras saskaņā ar LESD 258. pantu. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Tā kā videi nodarītā kaitējuma sekas ir jūtamas pāri robežām, noteikumu ievērošana vienā dalībvalstī ir ļoti būtiska visām dalībvalstīm, kuras vēlas aizsargāt savus pilsoņus un novērst vides degradāciju savā teritorijā. Tādējādi Komisijai ir starpnieces loma, jo tai ir jāaizsargā gan šīs kopējās ES intereses, gan jānodrošina tiesu pieejamība pārrobežu konfliktu ietvaros. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Eiropas Parlaments un Padome 2013. gadā paziņoja, ka “turpmākajos gados galvenā prioritāte tiks dota Savienības vides acquis īstenošanas uzlabošanai dalībvalstu līmenī” (13). Komisijas paziņojumā “ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu” (14) ir uzsvērts, ka ir svarīgi, lai Komisija stratēģiski izmantotu izpildes nodrošināšanas pilnvaras un par prioritāti izvirzītu izpildes nodrošināšanas pasākumus attiecībā uz visbūtiskākajiem ES tiesību aktu pārkāpumiem, kas skar Eiropas pilsoņu un uzņēmumu intereses. Vides noteikumu ievērošana Savienībai ir ļoti svarīga, jo tā tieši ietekmē vienoto tirgu un pilsoņu veselību, un Komisijas izpildes panākšanas procedūrās tai būtu jāpiešķir skaidra prioritāte. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | EESK vērš uzmanību uz pārkāpuma procedūras ieguvumiem, kas sniedzas tālāk par tūlītēju piemērošanu konkrētā lietā (15). Efektīva izpildes procedūra dod skaidru signālu dalībvalstīm, ka Savienība piešķir augstu prioritāti pilsoņu un vides aizsardzībai. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Sistemātiska atbildības piemērošana par neatbilstību ir arī spēcīgs preventīvs pasākums, kas samazina noteikumu neievērošanu plašākā mērogā. Šāda pieeja vēl vairāk stiprinātu ES tiesību aktu uzticamību arī ārpus vides aizsardzības jomas un pozitīvi ietekmētu citas ES tiesību aktu jomas. |
| --- | --- |

3.3.5.

3.4.   Tiesību aktu efektivitāte

| 3.4.1. | Iespējams, ka atsevišķu ES politikas pamatnostādņu nepareizas interpretācijas dēļ (piemēram, labāka regulējuma stratēģija, kurā paredzētā vienkāršošana un eksperimentēšana ļauj pārkāpt noteikumus), daudzās valstīs pilsoniskās sabiedrības pārstāvības organizācijas ir konstatējušas plašu vides krimināltiesību vājināšanu un faktu, ka ir radīti šķēršļi, kas kavē pilsoņu piekļuvi tiesu iestādēm un vides pārvaldībai. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Turklāt vairākās ES vides politikās dalībvalstīm būtu drīzāk jācīnās pret nepilnīgu tiesību aktu īstenošanu, nevis ar šķietami pamatotas transponēšanas palīdzību jāievieš pārmērīgas papildu prasības. Šāda pārmērīga reglamentēšana valstu līmenī var radīt maldīgu iespaidu, ka dalībvalstis vēlētos rīkoties ar lielu vērienu, lai gan patiesībā tās nespēj nodrošināt ES vides tiesību aktu īstenošanu pietiekamā apmērā un rezultātā tos neievēro. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Paziņojumā norādītas trīs rīcības kategorijas tiesību aktu ievērošanas nodrošināšanai, bet nav ierosināti pasākumi katrai rīcībai atsevišķi. Visas ierosinātās darbības paredzētas atbilstības veicināšanai un spēju veidošanas pastiprināšanai dalībvalstu līmenī. Neviena no ierosinātajām darbībām neattiecas uz pašas Komisijas īstenotiem uzraudzības vai izpildes panākšanas pasākumiem, un tādēļ rīcības plāns nav pietiekami saistošs un, visticamāk, nenodrošinās būtiskus uzlabojumus vides tiesību aktu ievērošanas jomā. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Komisijas rīcības plānā nav ierosināti uzraudzības un izpildes panākšanas pasākumi ES līmenī. Pat saistībā ar ierosinātajiem atbalsta mehānismiem Komisija nav izmantojusi iespēju noteikt katrai darbībai skaidrus mērķus, lai varētu novērtēt to efektivitāti. Finansiālais atbalsts nav atkarīgs no izmaiņām dalībvalstu praksē, un tas neļauj precīzi prognozēt rezultātus, bet tas savukārt liek apšaubīt ierosināto pasākumu efektivitāti un lietderību. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | EESK pauž nožēlu, ka nav pievērsta uzmanība sūdzību izskatīšanai un pārbaudēm, kas saistītas ar ES tiesību aktu īstenošanu dalībvalstīs. EESK pauž nopietnas bažas par to, ka politiskās gribas trūkums Komisijā var radīt situāciju, kad sūdzības netiktu izskatītas. Ierosināto pasākumu nesaistošais raksturs vēl vairāk pastiprina šīs bažas. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | EESK uzskata: lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, papildus vides tiesību aktu pareizai piemērošanai un labai vides pārvaldībai būtu jāraugās, lai tiktu ievērots princips par vides standartu līmeņa nepazemināšanu. |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Paziņojumā atzīts, ka neatbilstībai ir dažādi iemesli, piemēram, noteikumu neskaidrība, neizprašana vai nepieņemšana, ieguldījumu trūkums, oportūnisms un noziedzība. Diemžēl Komisija nav sniegusi apmierinošu atbildi uz katru konkrēto iemeslu un ierosinājusi vienīgi pasākumus, ar kuriem paredzēts novērst neskaidrības un neizprašanu. Lai arī atbalsts dalībvalstīm ir nepieciešams, tā nevar būt vienīgā stratēģija vides tiesību aktu ievērošanas uzlabošanai, jo tajā nav ņemta vērā lielākā daļa faktoru, kuri nav saistīti ne ar neskaidrību, ne arī ar ierobežotajām spējām. |
| --- | --- |

3.4.7.

3.5.   Tiesu pieejamība valstu un ES līmenī

| 3.5.1. | EESK atgādina Komisijai, ka sistemātiska neatbilstība dalībvalstīs un valstu tiesu iestāžu veiktas pienācīgas tiesību aktu ievērošanas kontroles trūkums acīmredzami liecina par tiesiskuma īstenošanas problēmu valstu līmenī. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | EESK mudina Komisiju ņemt vērā Komitejas ieteikumu par prejudiciālo nolēmumu pārraudzību, kas formulēts atzinumā par tiesu pieejamību (16). EESK uzsver prejudiciālo nolēmumu lielo nozīmi ES tiesību aktu saskaņotības nodrošināšanā un neatlaidīgi aicina Komisiju sagatavot ziņojumu par to, kā valstu tiesas izmanto šo instrumentu un cik lielā mērā to ievēro. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | EESK atgādina (17), ka brīva piekļuve vides informācijai ir būtisks faktors, kas ļauj pilsoņiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām īstenot sabiedriskās dzīves uzraudzības funkciju. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | EESK atzīst, ka pastāv atšķirības starp dažādu dalībvalstu tieslietu sistēmām, tomēr pauž nožēlu, ka nav skatīti jautājumi par tiesībām tikt uzklausītam tiesā un par izmaksām, kas saistītas ar lietas nodošanu valsts tiesai. Abi minētie aspekti rada būtiskus šķēršļus pilsoņu un patērētāju pārstāvības organizācijām, kā arī sociālo un vides interešu aizstāvības organizācijām, kuras vēlas, lai valdības un lielie uzņēmumi būtu atbildīgi par savu rīcību valstu tiesu priekšā. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Neraugoties uz to, ka ir atzītas pilsoniskās sabiedrības organizāciju tiesības tikt uzklausītām tiesā, EESK vēlreiz norāda (kā jau iepriekš minēts tās atzinumā (18)), ka lielākajai daļai pilsoniskās sabiedrības organizāciju ir ļoti ierobežoti finanšu resursi un tādēļ ieinteresētajām personām tiesa bieži vien nav pieejama. Turklāt šie šķēršļi neļauj pilsoniskās sabiedrības organizācijām veikt darbu, kas sekmē spēkā esošo tiesību aktu pareizu īstenošanu, kam ir būtiska nozīme tiesiskuma aizsardzībā. |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | EESK arī brīdina, ka ir svarīgi ievest mehānismus, kas novērstu tiesu sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu. Šis aspekts ir jāņem vērā, lai nodrošinātu tiesu pieejamību pilsoniskās sabiedrības organizācijām. EESK tomēr uzsver priekšrocības, kas saistītas ar tiesu pieejamību minētajām organizācijām, jo tā dod iespēju aizsargāt patērētājus, veselību un vidi visas sabiedrības interesēs. Tas nozīmē, ka noteikumiem, kas attiecas uz ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, ir jābūt konkrētiem un mērķtiecīgiem, lai tie netraucētu nozīmīgo darbu, ko veic pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuras veicina tiesību aktu īstenošanu. |
| --- | --- |

3.5.6.

| 3.5.7. | Komisijas un Eiropas tiesu nespēja nodrošināt ES tiesību aktu ievērošanu apdraud tiesiskumu, mazina pilsoņu, dalībvalstu un uzņēmumu paļāvību ES tiesību aktiem. Tā veicina tiesu nepieejamību pilsoņiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un uzņēmumiem, radot aizvien lielāku neuzticēšanos Komisijas un tiesu efektivitātei un mazinot uzticību Eiropas Savienībai kopumā. |
| --- | --- |

3.5.7.

| 3.5.8. | Turklāt paziņojumā nav apskatīti divi ES līmenī sensibli jautājumi, kas saistīti ar Eiropas tiesneša pieejamību: —






  — | jautājums par Savienības tiesu pieejamību, kas tika uzsvērts Orhūsas konvencijas pušu sanāksmē un ir saistīts ar ES iestāžu iekšējo darbību (piemēram, Komisija pārāk ātri nolemj izbeigt sūdzību izskatīšanu), |
| --- | --- | --- |

3.5.8.

—

jautājums par Savienības tiesu pieejamību, kas tika uzsvērts Orhūsas konvencijas pušu sanāksmē un ir saistīts ar ES iestāžu iekšējo darbību (piemēram, Komisija pārāk ātri nolemj izbeigt sūdzību izskatīšanu),

| — | jautājums par atsevišķu tādu valstu tiesu ieradumiem, kuras atsakās nosūtīt prejudiciālus jautājumus un tā vietā tos izskata pašas, pārkāpjot Līgumus un interpretējot Savienības tiesību aktus, dažreiz pieņemot absurdus nolēmumus (piemēram, Francijā, valsts ziņotājs Valsts padomē (Conseil d’État) ir norādījis tiesnešiem, ka ir lieki sūtīt prejudiciālu jautājumu Eiropas Savienības Tiesai, jo tā attiecīgo jautājumu nekad nav skatījusi). |
| --- | --- |

—

jautājums par atsevišķu tādu valstu tiesu ieradumiem, kuras atsakās nosūtīt prejudiciālus jautājumus un tā vietā tos izskata pašas, pārkāpjot Līgumus un interpretējot Savienības tiesību aktus, dažreiz pieņemot absurdus nolēmumus (piemēram, Francijā, valsts ziņotājs Valsts padomē (Conseil d’État) ir norādījis tiesnešiem, ka ir lieki sūtīt prejudiciālu jautājumu Eiropas Savienības Tiesai, jo tā attiecīgo jautājumu nekad nav skatījusi).

| 3.5.9. | Tādēļ EESK aicina Komisiju konkrēti ietvert iepriekš minētos aspektus, kas saistīti ar tiesu pieejamību valstu un Savienības līmenī, lai panāktu, ka tiktu pieņemta visaptveroša pieeja, kas dotu labumu pilsoņiem un aizsargātu viņu veselību un pašreizējo un turpmāko dzīves vidi. |
| --- | --- |

3.5.9.

Briselē, 2018. gada 23. maijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  OV C 18, 19.1.2017., 10. lpp.

1

(2)  COM(2018) 10.

2

(3)  OV C 129, 11.4.2018., 65. lpp.

3

(4)  OV C 345, 13.10.2017., 114. lpp.

4

(5)  OV C 129, 11.4.2018., 65. lpp.

5

(6)  OV C 19, 19.1.2018., 3. lpp.

6

(7)  SWD(2018) 10.

7

(8)  OV C 345, 13.10.2017., 114. lpp.

8

(9)  https://publications.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/219e8506-9adf-11e6-868c-01aa75ed71a1.

9

(10)  OV C 129, 11.4.2018., 90. lpp.

10

(11)  Līguma par Eiropas Savienību (LES) 17. pants.

11

(12)  LES 4. panta 3. punkts.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Lēmums Nr. 1386/2013/ES par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (OV L 354, 28.12.2013., 171. lpp.).

13

(14)  OV C 18, 19.1.2017, 10. lpp.

14

(15)  OV C 81, 2.3.2018., 88. lpp.

15

(16)  OV C 129, 11.4.2018., 65. lpp.

16

(17)  OV C 345, 13.10.2017., 114. lpp.

17

(18)  OV C 129, 11.4.2018., 65. lpp.

18

---

| 10.8.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 283/89 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 283/89

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes regulai par Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi”

(COM(2018) 8 final – 2018/0003(NLE))

(2018/C 283/12)

| Ziņotājs: | Ulrich SAMM |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Antonio LONGO |

Ziņotājs:

Ulrich SAMM

Līdzziņotājs:

Antonio LONGO

| Apspriešanās | Eiropas Savienības Padome, 21.2.2018. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. un 188. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 4.5.2018. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.5.2018. |
| Plenārsesija Nr. | 535 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 196/2/4 |

Apspriešanās

Eiropas Savienības Padome, 21.2.2018.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. un 188. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

4.5.2018.

Pieņemts plenārsesijā

23.5.2018.

Plenārsesija Nr.

535

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

196/2/4

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atbalsta šo iniciatīvu attiecībā uz Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmumu (EuroHPC) kā konkrētu pasākumu, kas atbilst Eiropas mākoņdatošanas stratēģijai un ir daļa no plašākas ES stratēģijas (tā aptver tādus jautājumus kā kiberdrošība, digitālais vienotais tirgus, Eiropas Gigabitu sabiedrība, atvērtā zinātne utt.). Šī iniciatīva rada nenoliedzamu ES pievienoto vērtību, izmantojot svarīgu tehnoloģiju, kas palīdzēs risināt mūsu mūsdienīgās sabiedrības būtiskākos problēmjautājumus un galu galā pozitīvi ietekmēs mūsu labklājību, konkurētspēju un nodarbinātību. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzskata, ka sākotnējais ieguldījums 1 miljarda euro apmērā pasaules līmeņa superdatoru iegādei un ekspluatācijai ir būtisks, taču nav pārāk vērienīgs salīdzinājumā ar konkurentu, proti, ASV un Ķīnas, ieguldījumiem. EESK ir pārliecināta, ka būs vajadzīgi daudz lielāki ieguldījumi (ES dalībvalstīs) un ļoti laba Eiropas pētniecības un inovācijas programma, lai noturētos pasaules līmenī augstas veiktspējas datošanas (High Performance Computing, turpmāk HPC) lietojumu jomā. Tā kā sāncensība turpināsies, nav šaubu, ka nākamajā daudzgadu finanšu shēmā būs jāiegulda līdzīgi pūliņi, kas neatpaliktu no globālo konkurentu pūliņiem. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK atbalsta rūpniecisko pieeju, kas attiecas uz nākamās paaudzes neliela enerģijas patēriņa mikroshēmu izstrādi Eiropā. Tā mazinātu ES atkarību no importa un nodrošinātu piekļuvi augstākā līmeņa HPC tehnoloģijām. EESK norāda, ka šādu mikroshēmu izstrāde ietekmē arī zemas veiktspējas datošanu, jo augsta līmeņa integrētās mikroshēmas var pielāgot (veikt vienkāršošanu) plaša patēriņa tirgū apgrozībā esošām ierīcēm (personālie datori, viedtālruņi, autobūves nozares ražojumi). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK aicina Komisiju likt lielāku uzsvaru uz stingro nostāju, kas ir šīs iniciatīvas pamatā, un uz to, ka šai iniciatīvai ir ļoti būtiska nozīme, lai turpinātu Eiropas veiksmes stāstu, kurš sākās ar pašreizējiem pīlāriem PRACE un GÉANT, kas jau daudzus gadus sniedz augsta līmeņa HPC pakalpojumus zinātnei un rūpniecībai un attiecīgi nodrošina pētniecības, izglītības un valstu pētniecības tīklu un HPC centru savienošanu, izmantojot drošus augstas jaudas tīklus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tāpēc EESK uzver, ka ir īpaši svarīgi jauno EuroHPC kopuzņēmumu integrēt pašreizējās struktūrās un programmās un ka tas būtu labākais risinājums kopīgai Eiropas resursu izmantošanai. Piemēram, salīdzinošā izvērtēšana, ko organizē PRACE, būtu jāveic arī turpmāk, lai nodrošinātu atbilstību pasaules līmeņa standartam. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK aicina vairāk dalībvalstu pievienoties EuroHPC kopuzņēmumam un izmantot to kā iespēju, lai gūtu labumu no pasaules līmeņa datošanas jaudas. Ņemot vērā kopuzņēmuma darbības sarežģītību, EESK aicina Komisiju īstenot atbilstīgus pasākumus, lai skaidrotu šo tiesību instrumentu un vairotu izpratni par tā sniegtajām priekšrocībām un iespējām, it īpaši tām, kas rodas mazākām valstīm un kas saistītas ar iespēju veikt ieguldījumus natūrā. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK atzinīgi vērtē to, ka divi Komisijas partneri līgumiskajā publiskā un privātā sektora partnerībā varētu kļūt par pirmajiem privātā sektora dalībniekiem. Tas ir ļoti svarīgi rūpniecības uzņēmumu, tostarp MVU, līdzdalībai. EESK atzinīgi vērtē iespēju iesaistīt vairāk partneru, taču uzsver, ka ikvienam jaunam partnerim, it īpaši partneriem no trešām valstīm, ir jāievēro savstarpības princips. Eiropas Savienībai būtu jāizmanto HPC tehnoloģiju attīstības pavērtā iespēja pilnveidot Eiropas rūpniecību, lai aptvertu visus ražošanas ķēdes posmus (plānošanu, izgatavošanu, ieviešanu un izmantošanu). Eiropas Savienībai būtu jāizvirza vidēja termiņa mērķis panākt, ka tā spēj plānot un nodrošināt HPC, izmantojot Eiropas tehnoloģijas. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK iesaka informēt iedzīvotājus un uzņēmumus par šo jauno nozīmīgo iniciatīvu, lai atjaunotu iedzīvotāju ticību Eiropas integrācijas procesam un lai palīdzētu Eiropas uzņēmumiem, it īpaši MVU, izprast šīs iniciatīvas sniegtos ieguvumus. Arī universitātes un pētniecības centri ir jāiesaista, īstenojot īpašus komunikācijas pasākumus, lai vairotu interesi un mudinātu īstenot HPC projektus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK iesaka iespējami stiprināt digitalizācijas procesa sociālo dimensiju kā Eiropas sociālā pīlāra būtisku sastāvdaļu. Augsta līmeņa iekārtu ieviešanai un izmantošanai jānodrošina nenoliedzama un izmērāma pozitīva ietekme uz visu iedzīvotāju ikdienas dzīvi. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Ievads

| 2.1. | Sākotnēji augstas veiktspējas datošana (
  HPC
  ) tika izmantota klimata izpētē, laika apstākļu skaitliskā prognozēšanā, astrofizikā, elementārdaļiņu fizikā un ķīmijā, taču pašreiz to izmanto arī vairumā citu zinātnes jomu – no bioloģijas, zinātnes par dzīvību un veselību, augstas precizitātes degšanas simulācijām un materiālu zinātnes līdz sociālajām un humanitārajām zinātnēm. Rūpniecībā HPC plaši izmanto naftas un gāzes izpētē, aeronautikā, autobūves nozarē un finanšu nozarē, un pašreiz HPC kļūst arvien nozīmīgāka, lai nodrošinātu individuālu ārstēšanu, izstrādātu nanotehnoloģijas un veicinātu attīstību atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā un šādas enerģijas ieguvi. Visbeidzot HPC kļūst arvien nozīmīgāks rīks, kas atbalsta lēmumu pieņemšanu publiskajā sektorā un ko izmanto, lai modelētu scenārijus saistībā ar dabas stihiju radītajiem apdraudējumiem, rūpniecības riskiem, bioloģiskiem riskiem un terorisma (tostarp kiberterorisma) apdraudējumiem, un tāpēc HPC ir ļoti būtiska nozīme valsts drošības un aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Datošanas jomā datora darbības rādītājs ir peldošā komata darbības sekundē (angļu floating point operations per second, turpmāk
  FLOPS
  ). HPC veiktspēja ir augstākais līmenis, kas ir tehnoloģiski iespējams. Šī augstā veiktspēja pastāvīgi palielinās, jo tiek izmantotas arvien mazākas integrētās mikroshēmas (Mūra likums) un notiek pāreja no vektorprocesoru uz paralēlo procesoru izmantošanu. Reizi 10 līdz 12 gados datošanas ātrums pieaug ar koeficientu 1 000; tādā veidā no gigalīmeņa (1985. g.) nonācām līdz teralīmenim (1997. g.) un petalīmenim (2008. g.). Paredzams, ka pāreja no petalīmeņa uz eksalīmeni (giga = 109, tera = 1012, peta = 1015, eksa = 1018) notiks laikposmā no 2020. gada līdz 2023. gadam. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Līdz šim katra ES dalībvalsts atsevišķi ieguldījusi līdzekļus HPC. Salīdzinot ar konkurentiem ASV, Ķīnā un Japānā, Eiropa neapšaubāmi pārāk maz līdzekļu iegulda HPC jomā, un finansējuma deficīts ir 500–700 miljoni euro gadā. Tādēļ ES nav ātrāko superdatoru, un Eiropas Savienībā pašreizējās HPC iekārtas turklāt ir atkarīgas no trešo valstu tehnoloģijām. Turpmākos panākumus HPC tehnoloģiju jomā labāk var nodrošināt kopīgi Eiropas centieni, kuri izpaužas, veicot ieguldījumus, kas pārsniedz atsevišķu dalībvalstu iespējas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nākamās paaudzes mikroshēmu izstrāde Eiropā palīdzētu nodrošināt ES neatkarību augstākā līmeņa HPC tehnoloģiju pieejamības jomā. Taču Eiropas HPC tehnoloģiju piegādes ķēdi var uzlabot tikai skaidras pirmtirgus izveides perspektīvas un eksalīmenim atbilstošu iekārtu ekosistēmas izveide. Publiskajam sektoram ir aktīvi jāiesaistās šā mērķa sasniegšanā, jo Eiropas piegādātāji neriskēs vieni paši izstrādāt iekārtas. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tāpēc Eiropas Komisija kopā ar dalībvalstīm vispirms plāno ieguldīt 1 miljardu euro, lai izveidotu pasaules līmeņa Eiropas superdatoru infrastruktūru. Šādas kopīgas infrastruktūras un pašreizējo iespēju kopīgas izmantošanas mērķis ir nodrošināt ieguvumu ikvienam – rūpniecībai, MVU, zinātnes aprindām, publiskajam sektoram un it īpaši (mazākām) dalībvalstīm, kurām nav pietiekamas HPC infrastruktūras. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | HPC nozīmi Eiropas Komisija skaidri atzina 2012. gadā stratēģijā “Augstas veiktspējas skaitļošana. Eiropas pozīcija pasaules mēroga sacensībā” (1). Eiropas Komisija 2016. gada aprīlī sāka īstenot Eiropas mākoņdatošanas iniciatīvu (2). Šo iniciatīvu veido divi galvenie elementi, un tie ir Eiropas Datu infrastruktūra (EDI) ar pasaules līmeņa superdatošanas jaudu un ātrdarbīgiem savienojumiem un Eiropas atvērtās zinātnes mākonis (EOSC), kas piedāvā augsta līmeņa datu glabāšanas un pārvaldības iespējas, kā arī saskarnes mākoņtehnoloģiju pakalpojumu sniegšanai. Tagad paredzēts, ka Eiropas Datu infrastruktūras izveide tiks nodrošināta ar priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmumu (3). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Priekšlikums ir nākamais solis pēc
  EuroHPC deklarācijas, ko 2017. gada 23. martā pasākuma “Digitālā diena” laikā Romā parakstīja septiņas dalībvalstis – Francija, Vācija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle un Spānija. Tām 2017. gadā pievienojās Beļģija, Slovēnija, Bulgārija, Šveice, Grieķija un Horvātija. Šīs valstis vienojās veidot Eiropas mēroga integrētu eksalīmeņa superdatošanas infrastruktūru. Citas dalībvalstis un asociētās valstis tiek aicinātas parakstīt EuroHPC deklarāciju. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pēc veiktā ietekmes novērtējuma Komisija (4) konstatēja, ka kopuzņēmums ir labākais risinājums EuroHPC iniciatīvas īstenošanai, jo tas nodrošinātu iespēju efektīvi apvienot kopīgus iepirkuma pasākumus, kopīpašumu un superdatoru kopīgu ekspluatāciju. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Priekšlikuma kopsavilkums

| 3.1. | Eiropas Komisija ierosina Padomes regulu, ar ko izveido Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmumu (EuroHPC). Šī jaunā juridiskā persona veiks šādus uzdevumus:






  — | nodrošinās finansēšanas struktūru, kas ļaus visā Eiropā iegādāties, veidot un ekspluatēt pasaules līmeņa augstas veiktspējas datošanas (HPC) infrastruktūru, |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

nodrošinās finansēšanas struktūru, kas ļaus visā Eiropā iegādāties, veidot un ekspluatēt pasaules līmeņa augstas veiktspējas datošanas (HPC) infrastruktūru,

| — | atbalstīs pētniecības un inovācijas programmu, lai varētu izstrādāt tehnoloģijas un iekārtas (aparatūra), kā arī lietojumprogrammas (programmatūra), kas nodrošinās šo superdatoru darbību, |
| --- | --- |

—

atbalstīs pētniecības un inovācijas programmu, lai varētu izstrādāt tehnoloģijas un iekārtas (aparatūra), kā arī lietojumprogrammas (programmatūra), kas nodrošinās šo superdatoru darbību,

| — | pēc atvērtiem un konkurenci veicinošiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus nodrošinās finansiālu atbalstu iepirkuma vai pētniecības un inovācijas subsīdiju veidā; nodrošinās Eiropas rūpniecībai un it īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) labāku piekļuvi superdatoriem. |
| --- | --- |

—

pēc atvērtiem un konkurenci veicinošiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus nodrošinās finansiālu atbalstu iepirkuma vai pētniecības un inovācijas subsīdiju veidā; nodrošinās Eiropas rūpniecībai un it īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) labāku piekļuvi superdatoriem.

| 3.2. | ES ieguldījums
  EuroHPC kopuzņēmumā būs aptuveni 486 miljoni euro šajā daudzgadu finanšu shēmā, un līdzīgu summu ieguldīs dalībvalstis un asociētās valstis. Kopuzņēmumā iesaistītie privātā sektora dalībnieki arī var sniegt ieguldījumu natūrā. Kopumā līdz 2020. gadam publisko ieguldījumu apmērs sasniegs aptuveni 1 miljardu euro. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EuroHPC kopuzņēmums darbosies no 2019. gada līdz 2026. gadam un:






  — | nodrošinās divu pasaules līmeņa pirmseksalīmeņa superdatošanas iekārtu un vismaz divu vidējā līmeņa superdatošanas iekārtu (petalīmenis) iegādi un ekspluatāciju, šo superdatoru pieejamību plašam publiskā un privātā sektora lietotāju lokam no 2020. gada un šādas piekļuves pārvaldību, |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

nodrošinās divu pasaules līmeņa pirmseksalīmeņa superdatošanas iekārtu un vismaz divu vidējā līmeņa superdatošanas iekārtu (petalīmenis) iegādi un ekspluatāciju, šo superdatoru pieejamību plašam publiskā un privātā sektora lietotāju lokam no 2020. gada un šādas piekļuves pārvaldību,

| — | īstenos HPC
  pētniecības un inovācijas programmu, kas paver iespēju atbalstīt Eiropas superdatošanas tehnoloģiju, arī Eiropas pirmās paaudzes mazjaudas mikroprocesoru tehnoloģiju, izstrādi, kā arī dalību Eiropas eksalīmeņa iekārtu projektēšanā, tāpat arī ļauj veicināt lietojumus, prasmju pilnveidi un augstas veiktspējas datošanas plašāku izmantošanu. |
| --- | --- |

—

īstenos HPC
  pētniecības un inovācijas programmu, kas paver iespēju atbalstīt Eiropas superdatošanas tehnoloģiju, arī Eiropas pirmās paaudzes mazjaudas mikroprocesoru tehnoloģiju, izstrādi, kā arī dalību Eiropas eksalīmeņa iekārtu projektēšanā, tāpat arī ļauj veicināt lietojumus, prasmju pilnveidi un augstas veiktspējas datošanas plašāku izmantošanu.

| 3.4. | Priekšlikumā paredzēts eksalīmeņa veiktspēju sasniegt līdz 2022.–2023. gadam. Eksalīmeņa veiktspējas starpposms (50 % no eksalīmeņa veiktspējas) būtu jāsasniedz līdz 2019. gadam. Paredzētā infrastruktūra būs kopīpašums, un to kopīgi izmantos kopuzņēmuma dalībnieki, t. i., pirmām kārtām valstis, kuras ir parakstījušas EuroHPC deklarāciju, un privātie dalībnieki, kas pārstāv akadēmiskās aprindas un rūpniecību. Citi interesenti varēs pievienoties šai sadarbībai jebkurā laikā ar nosacījumu, ka tie veic finansiālu ieguldījumu (tostarp ieguldījumus natūrā). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Priekšlikums paredz, ka abas infrastruktūras tiks veidotas un ieviestas vienlaicīgi. Ievērojot īpašus kritērijus, šīs infrastruktūras tiks izvietotas divās ES dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kopuzņēmumu vadīs valde, kurā būs kopuzņēmuma pārstāvji no publiskā sektora dalībnieku vidus. Valde būs atbildīga par stratēģiskās politikas veidošanu un finansēšanas lēmumiem, kas attiecas uz kopuzņēmuma veiktiem publiskā iepirkuma un pētniecības un inovācijas pasākumiem. Dalībnieku balsstiesības un procedūras būs proporcionālas to finansiālajam ieguldījumam. Kopuzņēmuma modelis ir izveidots, ņemot vērā gūto pieredzi saistībā ar citiem funkcionējošiem kopuzņēmumiem, piemēram, ECSEL. Abiem kopuzņēmumiem ir līdzīgi mērķi un struktūra. Galvenā atšķirība ir vērienīgie iepirkuma pasākumi, ko veiks EuroHPC, bet ko neveic ECSEL. Ar šo atšķirību ir izskaidrojama balsstiesību piešķiršana proporcionāli dalībnieku ieguldījumam. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Valdi atbalstīs Rūpnieciskā un zinātniskā konsultatīvā padome, ko veido kopuzņēmuma pārstāvji no privātā sektora dalībnieku vidus. Lai novērstu interešu konfliktu, konsultatīvajai padomei būs tikai padomdevējas tiesības. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK atbalsta šo iniciatīvu kā konkrētu pasākumu, kas tiek īstenots saskaņā ar Eiropas mākoņdatošanas stratēģiju, proti, stratēģisko lēmumu, kas attiecas uz atvērtu Eiropas mākoņdatošanu, kura paredzēta zinātnes aprindām un rūpniecībai, un kas ir daļa no stingras politiskās un ekonomiskās apņemšanās veicināt digitālo inovāciju (5). Šī iniciatīva rada skaidru ES pievienoto vērtību, izmantojot svarīgu tehnoloģiju, kas palīdzēs risināt mūsu mūsdienīgās sabiedrības būtiskākos problēmjautājumus un galu galā pozitīvi ietekmēs mūsu labklājību, konkurētspēju un nodarbinātību. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Vispārīgāk raugoties, HPC iniciatīva ir ļoti nozīmīgs elements plašākā ES stratēģijā (tā ietver Kiberdrošības aktu (6), Digitālā vienotā tirgus stratēģiju (pārskatīšana) (7), iniciatīvu “Eiropas Gigabitu sabiedrība” (8), iniciatīvu “Atvērtā zinātne” utt.), kuras mērķis ir atjaunot Eiropas digitālo suverenitāti un neatkarību, lai ES kļūtu par nozīmīgu digitālās attīstības jomas dalībnieci un tā tieši ietekmētu konkurētspēju un iedzīvotāju dzīves kvalitāti. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK uzskata, ka sākotnējie ieguldījumi 1 miljarda euro apmērā pasaules līmeņa pirmseksalīmeņa superdatošanas iekārtu un vismaz divu vidējā līmeņa superdatošanas iekārtu iegādei un ekspluatācijai ir būtiski, taču nav pārāk vērienīgi salīdzinājumā ar konkurentu ieguldījumiem. EESK ir pārliecināta, ka būs vajadzīgi daudz lielāki ieguldījumi (ES dalībvalstīs) un ļoti laba Eiropas pētniecības un inovācijas programma, lai noturētos pasaules līmenī augstas veiktspējas datošanas lietojumu jomā. Tā kā sāncensība turpināsies, nav šaubu, ka nākamajā daudzgadu finanšu shēmā jāparedz līdzīgi pasākumi, kas neatpaliktu no globālo konkurentu pasākumiem. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK norāda: lai gūtu panākumus, ar ātrdarbīgu datoru vien nepietiek. Arī progresīvi programmatūras sasniegumi un lietojumi, kas balstīti uz spēcīgu pētniecības un izstrādes programmu, ir neaizstājami, lai panāktu patiesu progresu. Šajā jomā ES nebūt neatpaliek no saviem konkurentiem, un EESK aicina Komisiju likt lielāku uzsvaru uz stingro nostāju, kas ir šīs iniciatīvas pamatā, un uz to, ka šai iniciatīvai ir ļoti būtiska nozīme, lai turpinātu Eiropas veiksmes stāstu, kas sākās ar pašreizējiem pīlāriem PRACE un GÉANT, kuri jau vairāk nekā desmit gadus ir uzņēmušies atbildību attiecīgi par HPC jomu saskaņošanu un apvienošanu un tīklu veidošanu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ES līdzfinansētā Eiropas Modernizētās datošanas partnerība (
  PRACE
  ), kuru izveidoja 2010. gadā un kurā iesaistītas 25 dalībvalstis, nodrošina progresīvus HPC pakalpojumus zinātnes aprindām un rūpniecībai, izmantojot lielākās dalībvalstu superdatošanas sistēmas Eiropā. PRACE 2017. gadā pavēra iespēju piekļūt septiņu augstākās klases sistēmu tīklam, un šo iespēju nodrošināja pieci mitinātāji dalībnieki (Francija, Vācija, Itālija, Spānija un Šveice), kas PRACE partnerībā kopš tās izveides bija ieguldījuši vairāk nekā 400 miljonus euro. PRACE, pamatojoties uz salīdzinoši izvērtētiem iesniegtajiem piedāvājumiem un ņemot vērā zinātniskās izcilības kritērijus, piešķir HPC līdzekļus pētniecības projektiem, ko īsteno akadēmiskās aprindas un rūpniecība, arī mazie un vidējie uzņēmumi. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Eiropas mēroga tīkls
  GÉANT
  , kas sāka darbību 2000. gadā, nodrošina pētniecības, izglītības un valstu pētniecības tīklu un HPC centru savienošanu drošos augstas jaudas tīklos. Šim tīklam ir būtiska nozīme, lai atbalstītu atvērto zinātni, piedāvājot uzticamas piekļuves pakalpojumus. GÉANT tīkls ir lielākais un attīstītākais pētniecības un izstrādes tīkls pasaulē, un tas savieno vairāk nekā 50 miljonus lietotāju no 10 000 iestāžu Eiropā un nodrošina atbalstu visām zinātnes nozarēm. Pamattīkla darbības ātrums ir līdz 500 Gbps (2017. g.). GÉANT ir izveidojis ļoti sekmīgu izglītības viesabonēšanas (angļu eduroam – education roaming) sistēmu, kas lietotājiem, kuri darbojas pētniecības un izstrādes jomā, paver iespēju pievienoties jebkuram wi-fi tīklam ar izglītības viesabonēšanas pakalpojumu kopas identifikatoru (SSID). Saistībā ar stratēģiju “Konkurētspējīga digitālā vienotā tirgus savienojamība. Virzība uz Eiropas Gigabitu sabiedrību” EESK ierosināja šo sistēmu izmantot kā paraugu, lai visiem Eiropas iedzīvotājiem nodrošinātu wi-fi pieejamību (9). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Tāpēc EESK uzver, ka ir īpaši svarīgi jauno EuroHPC kopuzņēmumu integrēt pašreizējās struktūrās un programmās. Piemēram, salīdzinošā izvērtēšana, ko organizē PRACE, būtu jāturpina, lai arī turpmāk nodrošinātu atbilstību pasaules līmeņa standartam. Citi labas prakses piemēri būtu jāintegrē vai jāpielāgo. Labākais veids, kā kopīgi izmantot Eiropas resursus, ir izmantot integrētu pieeju
  EuroHPC, pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” vai tās pēctecei finanšu plānā, kā arī attiecīgajām dalībvalstu darbībām. Šajā saistībā EESK atzinīgi vērtē Komisijas ieceri izmantot EuroHPC kopuzņēmumu, lai koordinētu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” finansēšanas instrumentu (kā arī tā pēcteci) HPC jomā. EESK norāda, ka, veidojot infrastruktūru, vajadzīga lejupēja shēma, savukārt labai zinātnei, ko veicina PRACE, vajadzīga augšupēja pieeja, ko virza zinātnieki. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESK aicina vairāk dalībvalstu pievienoties EuroHPC kopuzņēmumam un izmantot to kā iespēju, lai gūtu labumu no pasaules līmeņa datošanas jaudas. Tīklu veidošanai ir izšķiroša nozīme centienos HPC izmantot zinātnes vajadzībām. Ņemot vērā kopuzņēmuma darbības sarežģītību, EESK aicina Komisiju īstenot atbilstīgus pasākumus, lai skaidrotu šo tiesību instrumentu un vairotu izpratni par tā sniegtajām priekšrocībām un iespējām, it īpaši tām, kas rodas mazākām valstīm un kas saistītas ar iespēju veikt ieguldījumus natūrā. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESK atzinīgi vērtē to, ka divi Komisijas partneri līgumiskā privātā un publiskā partnerībā ir iesnieguši vēstules, kurās pausts atbalsts EuroHPC kopuzņēmuma izveidei, un tie ir Eiropas Augstas veiktspējas datošanas tehnoloģiju platforma (
  ETP4HPC
  ) un apvienība Big Data Value Association (
  BDVA
  ). Šie partneri varētu kļūt par pirmajiem privātā sektora dalībniekiem – tas ir ļoti svarīgi rūpniecības uzņēmumu, tostarp MVU, līdzdalībai. EESK atzinīgi vērtē iespēju iesaistīt vairāk partneru, taču uzsver, ka ikvienam jaunam partnerim, it īpaši partneriem no trešām valstīm, ir jāievēro savstarpības princips. Eiropas Savienībai būtu jāizmanto HPC tehnoloģiju attīstības pavērtā iespēja pilnveidot Eiropas rūpniecību, lai aptvertu visus ražošanas ķēdes posmus (plānošanu, izgatavošanu, ieviešanu un izmantošanu). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Centrālā procesora superdatora, kura jauda ir 12 petaflopi, enerģijas patēriņš ir aptuveni 1,5 MW. Lineāri pārejot uz eksalīmeni, HPC, kas balstīta uz mūsdienu tehnoloģijām, enerģijas patēriņš būtu līdz 150 MW, un tas nav pieņemams. Tādēļ neliela enerģijas patēriņa mikroshēmu izstrāde ir nozīmīgs EuroHPC mērķis. EESK norāda, ka tādējādi neliela enerģijas patēriņa mikroshēmām būs būtiska nozīme ES enerģētikas stratēģijas mērķu sasniegšanā neatkarīgi no mērķa panākt ES neatkarību no importa. Kā liecina iepriekš minētie mērķi, Eiropas procesoru iniciatīvai, kuru Eiropas Komisija aizsāka 2018. gadā un kuru atbalsta konsorcijs, ko veido 23 partneri no 10 dalībvalstīm, un kurai atvēlēts finansējums 120 miljonu euro apmērā, būs svarīga loma HPC iniciatīvas īstenošanā. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESK norāda, ka progresīvu neliela enerģijas patēriņa mikroshēmu izstrāde ietekmē arī zemas veiktspējas datošanu (personālie datori, viedtālruņi, autobūves nozares ražojumi), jo augsta līmeņa integrētās mikroshēmas var pielāgot (vienkāršošana) ierīcēm plaša patēriņa tirgū. Tas nodrošinātu tiešu ieguvumu visiem iedzīvotājiem un, iespējams, atvērtu jaunus tirgus ES rūpniecībai. Tāpēc HPC daudzējādā ziņā ir nozīmīga tehnoloģija mūsdienu sabiedrībai. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EESK iesaka informēt iedzīvotājus un uzņēmumus par šo jauno nozīmīgo iniciatīvu, ko uzsākusi ES. Pirmkārt, tā palīdzēs atjaunot iedzīvotāju ticību Eiropas integrācijas procesam. Organizēta pilsoniskā sabiedrība varētu būt efektīvs kanāls šādas informācijas izplatīšanai. Otrkārt, mērķtiecīga kampaņa palīdzēs Eiropas uzņēmumiem, it īpaši MVU, iegūt informāciju par īstenotajām iniciatīvām. Tāpēc ir svarīgi, izmantojot konkrētu risinājumu, sniegt atbalstu MVU, kuru ražošanas procesam ir augsta ražošanas pievienotā vērtība, lai tie varētu piekļūt jaunajai infrastruktūrai un to izmantot. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Ir jāiesaista arī universitātes un pētniecības centri, īstenojot īpašus komunikācijas pasākumus, lai vairotu interesi un mudinātu īstenot HPC projektus. Šādas norises varētu arī veicināt jaunu mācību programmu izstrādi skolās un profesionālajās un akadēmiskajās mācību iestādēs, lai mazinātu prasmju trūkumu Eiropā salīdzinājumā ar galvenajiem globālajiem konkurentiem (10). |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EESK iesaka iespējami stiprināt digitalizācijas procesa sociālo dimensiju kā Eiropas sociālā pīlāra būtisku sastāvdaļu (11). Šajā saistībā EESK ierosina noteikt sociālo problēmjautājumu kopumu, kas jārisina, izmantojot jauno digitālo infrastruktūru. Augsta līmeņa iekārtu ieviešanai un izmantošanai jānodrošina nenoliedzama un izmērāma pozitīva ietekme uz visu iedzīvotāju ikdienas dzīvi. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EESK uzskata, ka HPC un kvantu tehnoloģija ir divi stratēģiski mērķi, kam jāveicina izaugsme Eiropā un tās konkurētspējas uzlabošana. Tāpēc EESK iesaka abas tehnoloģijas izstrādāt vienlaicīgi, lai nodrošinātu, ka ES vidējā termiņā un ilgtermiņā var gūt labumu no vislabākās veiktspējas un iespējām. |
| --- | --- |

4.15.

Briselē, 2018. gada 23. maijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2012) 45 final un OV C 299, 4.10.2012., 148. lpp.

1

(2)  COM(2016) 178 final un OV C 487, 28.12.2016., 86. lpp.

2

(3)  COM(2018) 8 final un 1. pielikums.

3

(4)  SWD(2018) 6 final.

4

(5)  OV C 487, 28.12.2016., 86. lpp.

5

(6)  OV C 227, 28.6.2018., 86. lpp.

6

(7)  OV C 81, 2.3.2018., 102. lpp.

7

(8)  OV C 125, 21.4.2017., 51. lpp.

8

(9)  COM(2016)587 final un OV C 125, 21.4.2017., 51. lpp., OV C 125, 21.4.2017., 69. lpp.

9

(10)  OV C 434, 15.12.2017., 30. lpp.; OV C 173, 31.5.2017., 45. lpp .

10

(11)  OV C 125, 21.4.2017., 10. lpp.

11

---

| 10.8.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 283/95 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 283/95

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1343/2011 par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā”

(COM(2018) 143 final – 2018/0069 (COD))

(2018/C 283/13)

| Apspriešanās | Eiropas Parlaments, 16.4.2018.
  Eiropas Savienības Padome, 12.4.2018. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts. |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.5.2018. |
| Plenārsesija Nr. | 535 |
| Balsojuma rezultāts
  (par / pret / atturas) | 187/3/10 |

Apspriešanās

Eiropas Parlaments, 16.4.2018.

Eiropas Savienības Padome, 12.4.2018.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts.

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

23.5.2018.

Plenārsesija Nr.

535

Balsojuma rezultāts

(par / pret / atturas)

187/3/10

Tā kā priekšlikuma saturs ir pilnībā pieņemams un attiecībā uz to nav nepieciešami nekādi Komitejas komentāri, Komiteja 535. plenārsesijā, kas notika 2018. gada 23. un 24. maijā (2018. gada 23. maija sēdē), ar 187 balsīm par, 3 balsīm pret un 10 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2018. gada 23. maijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---