# Uradni list C 263/25.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 263 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6125. julij 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 263

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6125. julij 2018

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2016–2017Seji: 1. in 2. marec 2017
  Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 419, 7.12.2017 .
  Seja: 13. marec 2017
  Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 430, 14.12.2017 .
  ZASEDANJE 2017–2018Seje: 14.–16. marec 2017
  Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 430, 14.12.2017 .
  SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2016–2017Seji: 1. in 2. marec 2017
  Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 419, 7.12.2017 .
  Seja: 13. marec 2017
  Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 430, 14.12.2017 .
  ZASEDANJE 2017–2018Seje: 14.–16. marec 2017
  Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 430, 14.12.2017 .
  SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 419, 7.12.2017 .

Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 430, 14.12.2017 .

Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 430, 14.12.2017 .

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Četrtek, 2. marec 2017 |
| 2018/C 263/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o obveznostih Komisije na področju vizumske vzajemnosti v skladu s členom 1(4) Uredbe (ES) št. 539/2001 (2016/2986(RSP)) | 2 |
| 2018/C 263/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o možnostih, ki jih ima EU za izboljšanje dostopa do zdravil (2016/2057(INI)) | 4 |
| 2018/C 263/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o izvajanju Uredbe (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (2015/2328(INI)) | 19 |
| 2018/C 263/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o izvajanju Uredbe Sveta (EU) št. 390/2014 z dne 14. aprila 2014 o uvedbi programa Evropa za državljane za obdobje 2014–2020 (2015/2329(INI)) | 28 |
| 2018/C 263/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o skupni trgovinski politiki EU v okviru zahtev glede vzdržnosti prostoživečih rastlin in živali (2016/2054(INI)) | 34 |
| | Torek, 14. marec 2017 |
| 2018/C 263/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o odgovornem lastništvu in oskrbi kopitarjev (2016/2078(INI)) | 40 |
| 2018/C 263/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji v obdobju 2014–2015 (2016/2249(INI)) | 49 |
| 2018/C 263/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o uporabi Direktive Sveta 2004/113/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (2016/2012(INI)) | 64 |
| 2018/C 263/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o sredstvih EU za enakost spolov (2016/2144(INI)) | 72 |
| 2018/C 263/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o posledicah velepodatkov za temeljne pravice: zasebnost, varstvo podatkov, nediskriminacija, varnost in kazenski pregon (2016/2225(INI)) | 82 |
| 2018/C 263/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o minimalnih standardih za zaščito gojenih kuncev (2016/2077(INI)) | 90 |
| | Sreda, 15. marec 2017 |
| 2018/C 263/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o ovirah za prosto gibanje in delo državljanov EU na notranjem trgu (2016/3042(RSP)) | 98 |
| 2018/C 263/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o odobritvi Komisije za spremenjeni načrt Nemčije za uvedbo cestnin (2017/2526(RSP)) | 103 |
| | Četrtek, 16. marec 2017 |
| 2018/C 263/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o Zimbabveju, primer pastorja Evana Mawarireja in drugi primeri omejevanja svobode izražanja (2017/2608(RSP)) | 106 |
| 2018/C 263/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o ukrajinskih zapornikih v Rusiji in razmerah na Krimu (2017/2596(RSP)) | 109 |
| 2018/C 263/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o Filipinih, primer senatorke Leile M. De Lima (2017/2597(RSP)) | 113 |
| 2018/C 263/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o prednostnih nalogah Evropske unije za zasedanja Sveta OZN za človekove pravice v letu 2017 (2017/2598(RSP)) | 116 |
| 2018/C 263/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o ustavnih, pravnih in institucionalnih posledicah skupne varnostne in obrambne politike: možnosti, ki jih nudi Lizbonska pogodba (2015/2343(INI)) | 125 |
| 2018/C 263/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o celostni politiki Evropske unije za Arktiko (2016/2228(INI)) | 136 |
| 2018/C 263/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o poročilu Komisije o Črni gori za leto 2016 (2016/2309(INI)) | 148 |
| 2018/C 263/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o e-demokraciji v Evropski uniji: potencial in izzivi (2016/2008(INI)) | 156 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Četrtek, 2. marec 2017

2018/C 263/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o obveznostih Komisije na področju vizumske vzajemnosti v skladu s členom 1(4) Uredbe (ES) št. 539/2001 (2016/2986(RSP))

2

2018/C 263/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o možnostih, ki jih ima EU za izboljšanje dostopa do zdravil (2016/2057(INI))

4

2018/C 263/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o izvajanju Uredbe (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (2015/2328(INI))

19

2018/C 263/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o izvajanju Uredbe Sveta (EU) št. 390/2014 z dne 14. aprila 2014 o uvedbi programa Evropa za državljane za obdobje 2014–2020 (2015/2329(INI))

28

2018/C 263/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o skupni trgovinski politiki EU v okviru zahtev glede vzdržnosti prostoživečih rastlin in živali (2016/2054(INI))

34

Torek, 14. marec 2017

2018/C 263/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o odgovornem lastništvu in oskrbi kopitarjev (2016/2078(INI))

40

2018/C 263/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji v obdobju 2014–2015 (2016/2249(INI))

49

2018/C 263/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o uporabi Direktive Sveta 2004/113/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (2016/2012(INI))

64

2018/C 263/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o sredstvih EU za enakost spolov (2016/2144(INI))

72

2018/C 263/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o posledicah velepodatkov za temeljne pravice: zasebnost, varstvo podatkov, nediskriminacija, varnost in kazenski pregon (2016/2225(INI))

82

2018/C 263/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o minimalnih standardih za zaščito gojenih kuncev (2016/2077(INI))

90

Sreda, 15. marec 2017

2018/C 263/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o ovirah za prosto gibanje in delo državljanov EU na notranjem trgu (2016/3042(RSP))

98

2018/C 263/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o odobritvi Komisije za spremenjeni načrt Nemčije za uvedbo cestnin (2017/2526(RSP))

103

Četrtek, 16. marec 2017

2018/C 263/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o Zimbabveju, primer pastorja Evana Mawarireja in drugi primeri omejevanja svobode izražanja (2017/2608(RSP))

106

2018/C 263/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o ukrajinskih zapornikih v Rusiji in razmerah na Krimu (2017/2596(RSP))

109

2018/C 263/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o Filipinih, primer senatorke Leile M. De Lima (2017/2597(RSP))

113

2018/C 263/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o prednostnih nalogah Evropske unije za zasedanja Sveta OZN za človekove pravice v letu 2017 (2017/2598(RSP))

116

2018/C 263/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o ustavnih, pravnih in institucionalnih posledicah skupne varnostne in obrambne politike: možnosti, ki jih nudi Lizbonska pogodba (2015/2343(INI))

125

2018/C 263/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o celostni politiki Evropske unije za Arktiko (2016/2228(INI))

136

2018/C 263/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o poročilu Komisije o Črni gori za leto 2016 (2016/2309(INI))

148

2018/C 263/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o e-demokraciji v Evropski uniji: potencial in izzivi (2016/2008(INI))

156

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Četrtek, 2. marec 2017 |
| 2018/C 263/22 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o zahtevi za odvzem imunitete Marine Le Pen (2016/2295(IMM)) | 163 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Četrtek, 2. marec 2017

2018/C 263/22

Sklep Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o zahtevi za odvzem imunitete Marine Le Pen (2016/2295(IMM))

163

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Četrtek, 2. marec 2017 |
| 2018/C 263/23 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (05748/2016 – C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE)) | 165 |
| 2018/C 263/24 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajn o dopolnilnih pravilih v zvezi z instrumentom za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020 (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE)) | 166 |
| 2018/C 263/25 | P8_TA(2017)0059Mehanizem za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi in nezavezujočimi instrumenti na področju energije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi in nezavezujočimi instrumenti med državami članicami in tretjimi državami na področju energije ter o razveljavitvi Sklepa št. 994/2012/EU (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))P8_TC1-COD(2016)0031Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 2. marca 2017 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi in nezavezujočimi instrumenti med državami članicami in tretjimi državami na področju energije ter o razveljavitvi Sklepa št. 994/2012/EU | 167 |
| | Torek, 14. marec 2017 |
| 2018/C 263/26 | P8_TA(2017)0066Živo srebro ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o živem srebru in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1102/2008 (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))P8_TC1-COD(2016)0023Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. marca 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o živem srebru in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1102/2008 | 168 |
| 2018/C 263/27 | P8_TA(2017)0067Dolgoročno sodelovanje delničarjev in izjava o upravljanju podjetij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2007/36/ES glede spodbujanja dolgoročnega sodelovanja delničarjev in Direktive 2013/34/EU glede določenih elementov izjave o upravljanju podjetij (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))P8_TC1-COD(2014)0121Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. marca 2017 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2007/36/ES glede spodbujanja dolgoročnega sodelovanja delničarjev | 170 |
| 2018/C 263/28 | P8_TA(2017)0068Nadzor nabave in posedovanja orožja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive Sveta 91/477/EGS o nadzoru nabave in posedovanja orožja (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))P8_TC1-COD(2015)0269Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. marca 2017 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 91/477/EGS o nadzoru nabave in posedovanja orožja | 171 |
| 2018/C 263/29 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. marca 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2000/53/ES o izrabljenih vozilih, 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih ter 2012/19/EU o odpadni električni in elektronski opremi (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD)) | 174 |
| 2018/C 263/30 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. marca 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2008/98/ES o odpadkih (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)) | 189 |
| 2018/C 263/31 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. marca 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/31/ES o odlaganju odpadkov na odlagališčih (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD)) | 300 |
| 2018/C 263/32 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. marca 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD)) | 322 |
| | Sreda, 15. marec 2017 |
| 2018/C 263/33 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Federativno republiko Brazilijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE)) | 360 |
| 2018/C 263/34 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil na Danskem (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS)) | 361 |
| 2018/C 263/35 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK v Grčiji (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS)) | 362 |
| 2018/C 263/36 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES in Sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD)) | 363 |
| 2018/C 263/37 | P8_TA(2017)0082Uporaba frekvenčnega pasu 470–790 MHz v Uniji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi frekvenčnega pasu 470–790 MHz v Uniji (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))P8_TC1-COD(2016)0027Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. marca 2017 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi frekvenčnega pasu 470–790 MHz v Uniji | 364 |
| 2018/C 263/38 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2018, oddelek III – Komisija (2016/2323(BUD)) | 365 |
| | Četrtek, 16. marec 2017 |
| 2018/C 263/39 | P8_TA(2017)0090Potrebna skrbnost uvoznikov v oskrbovalni verigi, ki uvažajo minerale in kovine z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Unije za samopotrjevanje potrebne skrbnosti odgovornih uvoznikov v oskrbovalni verigi, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude in zlato z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))P8_TC1-COD(2014)0059Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. marca 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem | 371 |
| 2018/C 263/40 | P8_TA(2017)0091Okvir Unije za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v ribiškem sektorju ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira Unije za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v ribiškem sektorju in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko (prenovitev) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))P8_TC1-COD(2015)0133Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. marca 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira Unije za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v ribiškem sektorju in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008 (prenovitev) | 373 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Četrtek, 2. marec 2017

2018/C 263/23

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (05748/2016 – C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE))

165

2018/C 263/24

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajn o dopolnilnih pravilih v zvezi z instrumentom za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020 (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE))

166

2018/C 263/25

P8_TA(2017)0059Mehanizem za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi in nezavezujočimi instrumenti na področju energije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi in nezavezujočimi instrumenti med državami članicami in tretjimi državami na področju energije ter o razveljavitvi Sklepa št. 994/2012/EU (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))P8_TC1-COD(2016)0031Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 2. marca 2017 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi in nezavezujočimi instrumenti med državami članicami in tretjimi državami na področju energije ter o razveljavitvi Sklepa št. 994/2012/EU

167

Torek, 14. marec 2017

2018/C 263/26

P8_TA(2017)0066Živo srebro ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o živem srebru in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1102/2008 (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))P8_TC1-COD(2016)0023Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. marca 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o živem srebru in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1102/2008

168

2018/C 263/27

P8_TA(2017)0067Dolgoročno sodelovanje delničarjev in izjava o upravljanju podjetij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2007/36/ES glede spodbujanja dolgoročnega sodelovanja delničarjev in Direktive 2013/34/EU glede določenih elementov izjave o upravljanju podjetij (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))P8_TC1-COD(2014)0121Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. marca 2017 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2007/36/ES glede spodbujanja dolgoročnega sodelovanja delničarjev

170

2018/C 263/28

P8_TA(2017)0068Nadzor nabave in posedovanja orožja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive Sveta 91/477/EGS o nadzoru nabave in posedovanja orožja (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))P8_TC1-COD(2015)0269Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. marca 2017 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 91/477/EGS o nadzoru nabave in posedovanja orožja

171

2018/C 263/29

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. marca 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2000/53/ES o izrabljenih vozilih, 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih ter 2012/19/EU o odpadni električni in elektronski opremi (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD))

174

2018/C 263/30

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. marca 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2008/98/ES o odpadkih (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD))

189

2018/C 263/31

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. marca 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/31/ES o odlaganju odpadkov na odlagališčih (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD))

300

2018/C 263/32

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. marca 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD))

322

Sreda, 15. marec 2017

2018/C 263/33

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Federativno republiko Brazilijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE))

360

2018/C 263/34

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil na Danskem (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS))

361

2018/C 263/35

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK v Grčiji (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS))

362

2018/C 263/36

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES in Sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD))

363

2018/C 263/37

P8_TA(2017)0082Uporaba frekvenčnega pasu 470–790 MHz v Uniji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi frekvenčnega pasu 470–790 MHz v Uniji (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))P8_TC1-COD(2016)0027Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. marca 2017 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi frekvenčnega pasu 470–790 MHz v Uniji

364

2018/C 263/38

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2018, oddelek III – Komisija (2016/2323(BUD))

365

Četrtek, 16. marec 2017

2018/C 263/39

P8_TA(2017)0090Potrebna skrbnost uvoznikov v oskrbovalni verigi, ki uvažajo minerale in kovine z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Unije za samopotrjevanje potrebne skrbnosti odgovornih uvoznikov v oskrbovalni verigi, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude in zlato z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))P8_TC1-COD(2014)0059Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. marca 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem

371

2018/C 263/40

P8_TA(2017)0091Okvir Unije za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v ribiškem sektorju ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira Unije za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v ribiškem sektorju in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko (prenovitev) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))P8_TC1-COD(2015)0133Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. marca 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira Unije za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v ribiškem sektorju in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008 (prenovitev)

373

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

25.7.2018

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2016–2017

Seji: 1. in 2. marec 2017

Zapisnik sej je bil objavljen v UL C 419, 7.12.2017.

Seja: 13. marec 2017

Zapisnik seje je bil objavljen v UL C 430, 14.12.2017.

ZASEDANJE 2017–2018

Seje: 14.–16. marec 2017

Zapisnik sej je bil objavljen v UL C 430, 14.12.2017.

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Četrtek, 2. marec 2017

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/2

---

P8_TA(2017)0060

Obveznosti na področju vizumske vzajemnosti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o obveznostih Komisije na področju vizumske vzajemnosti v skladu s členom 1(4) Uredbe (ES) št. 539/2001 (2016/2986(RSP))

(2018/C 263/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 (1), zlasti člena 1(4) (mehanizem vzajemnosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 (1), zlasti člena 1(4) (mehanizem vzajemnosti),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. aprila 2016 z naslovom „Stanje nevzajemnosti z nekaterimi tretjimi državami na področju vizumske politike in možnosti nadaljnjega ukrepanja“ (COM(2016)0221), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. aprila 2016 z naslovom „Stanje nevzajemnosti z nekaterimi tretjimi državami na področju vizumske politike in možnosti nadaljnjega ukrepanja“ (COM(2016)0221),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. julija 2016 o trenutnem stanju in morebitnih nadaljnjih korakih glede stanja nevzajemnosti z nekaterimi tretjimi državami na področju vizumske politike (nadaljnje ukrepanje po sporočilu Komisije z dne 12. aprila) (COM(2016)0481), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. julija 2016 o trenutnem stanju in morebitnih nadaljnjih korakih glede stanja nevzajemnosti z nekaterimi tretjimi državami na področju vizumske politike (nadaljnje ukrepanje po sporočilu Komisije z dne 12. aprila) (COM(2016)0481),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. decembra 2016 o stanju nevzajemnosti z nekaterimi tretjimi državami na področju vizumske politike in možnostih nadaljnjega ukrepanja (nadaljnje ukrepanje po sporočilu z dne 12. aprila) (COM(2016)0816), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. decembra 2016 o stanju nevzajemnosti z nekaterimi tretjimi državami na področju vizumske politike in možnostih nadaljnjega ukrepanja (nadaljnje ukrepanje po sporočilu z dne 12. aprila) (COM(2016)0816),

| — | ob upoštevanju člena 17 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 80, 265 in 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 80, 265 in 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju svoje razprave o obveznosti na področju vizumske vzajemnosti, ki je potekala 14. decembra 2016 v Strasbourgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje razprave o obveznosti na področju vizumske vzajemnosti, ki je potekala 14. decembra 2016 v Strasbourgu,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o obveznostih Komisije na področju vizumske vzajemnosti v skladu s členom 1(4) Uredbe (ES) št. 539/2001 (O-000142/2016 – B8-1820/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o obveznostih Komisije na področju vizumske vzajemnosti v skladu s členom 1(4) Uredbe (ES) št. 539/2001 (O-000142/2016 – B8-1820/2016),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker se vizumska vzajemnost kot eno od meril, na katerih temelji vizumska politika EU, splošno razlaga v smislu, da bi morale za državljane EU pri potovanjih v tretje države veljati enake zahteve kot za državljane teh tretjih držav, ko potujejo v EU; |
| --- | --- |

A.

ker se vizumska vzajemnost kot eno od meril, na katerih temelji vizumska politika EU, splošno razlaga v smislu, da bi morale za državljane EU pri potovanjih v tretje države veljati enake zahteve kot za državljane teh tretjih držav, ko potujejo v EU;

| B. | ker je namen mehanizma vizumske vzajemnosti doseči tovrstno vizumsko vzajemnost; ker vizumska politika EU posameznim državam članicam prepoveduje uvedbo vizumske obveznosti za državljane tretjih držav, ki so navedene v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 539/2001 (države, katerih državljani so izvzeti iz vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje); |
| --- | --- |

B.

ker je namen mehanizma vizumske vzajemnosti doseči tovrstno vizumsko vzajemnost; ker vizumska politika EU posameznim državam članicam prepoveduje uvedbo vizumske obveznosti za državljane tretjih držav, ki so navedene v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 539/2001 (države, katerih državljani so izvzeti iz vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje);

| C. | ker je bil mehanizem vzajemnosti pregledan leta 2013, pri čemer je bil Parlament sozakonodajalec, saj je bilo treba mehanizem prilagoditi v luči začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe in sodne prakse Sodišča Evropske unije glede sekundarne pravne podlage, „da bi se Unija lahko odzvala solidarno v primeru, da bi tretja država s seznama iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 539/2001 za državljane vsaj ene države članice izvajala vizumsko obveznost (uvodna izjava 1 Uredbe (EU) št. 1289/2013)“; |
| --- | --- |

C.

ker je bil mehanizem vzajemnosti pregledan leta 2013, pri čemer je bil Parlament sozakonodajalec, saj je bilo treba mehanizem prilagoditi v luči začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe in sodne prakse Sodišča Evropske unije glede sekundarne pravne podlage, „da bi se Unija lahko odzvala solidarno v primeru, da bi tretja država s seznama iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 539/2001 za državljane vsaj ene države članice izvajala vizumsko obveznost (uvodna izjava 1 Uredbe (EU) št. 1289/2013)“;

| D. | ker mehanizem vzajemnosti določa postopek, ki se prične s stanjem nevzajemnosti in vsebuje točen časovni okvir in ukrepe, ki jih je treba sprejeti, da bi odpravili stanje nevzajemnosti; ker se v skladu z logiko mehanizma zoper zadevno državo izvajajo vse strožji ukrepi, vključno z – v končni fazi – zadržanjem izvzetja iz vizumske obveznosti za vse državljane zadevne tretje države (druga faza uporabe mehanizma vzajemnosti); |
| --- | --- |

D.

ker mehanizem vzajemnosti določa postopek, ki se prične s stanjem nevzajemnosti in vsebuje točen časovni okvir in ukrepe, ki jih je treba sprejeti, da bi odpravili stanje nevzajemnosti; ker se v skladu z logiko mehanizma zoper zadevno državo izvajajo vse strožji ukrepi, vključno z – v končni fazi – zadržanjem izvzetja iz vizumske obveznosti za vse državljane zadevne tretje države (druga faza uporabe mehanizma vzajemnosti);

| E. | ker je bilo, „da bosta Evropski parlament in Svet – glede na to, da je zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti za vse državljane tretje države s seznama iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 539/2001 politično zelo občutljivo, hkrati pa ima posledice za države članice, pridružene schengenske države in za samo Unijo, zlasti za njihove zunanje odnose in delovanje schengenskega območja na splošno – ustrezno vključena v drugo fazo uporabe mehanizma vzajemnosti, je bilo na Komisijo preneseno pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z nekaterimi elementi mehanizma vzajemnosti“, vključno z začasnim zadržanjem izvzetja iz vizumske obveznosti za vse državljane zadevne tretje države; |
| --- | --- |

E.

ker je bilo, „da bosta Evropski parlament in Svet – glede na to, da je zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti za vse državljane tretje države s seznama iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 539/2001 politično zelo občutljivo, hkrati pa ima posledice za države članice, pridružene schengenske države in za samo Unijo, zlasti za njihove zunanje odnose in delovanje schengenskega območja na splošno – ustrezno vključena v drugo fazo uporabe mehanizma vzajemnosti, je bilo na Komisijo preneseno pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z nekaterimi elementi mehanizma vzajemnosti“, vključno z začasnim zadržanjem izvzetja iz vizumske obveznosti za vse državljane zadevne tretje države;

| F. | ker lahko „Evropski parlament ali Svet sklene, da bo preklical pooblastilo“ (člen 290(2)(a) PDEU); |
| --- | --- |

F.

ker lahko „Evropski parlament ali Svet sklene, da bo preklical pooblastilo“ (člen 290(2)(a) PDEU);

| G. | ker lahko „delegirani akt začne veljati samo, če Evropski parlament ali Svet v roku, določenem v zakonodajnem aktu, temu ne nasprotuje“ (člen 290(2)(b) PDEU); |
| --- | --- |

G.

ker lahko „delegirani akt začne veljati samo, če Evropski parlament ali Svet v roku, določenem v zakonodajnem aktu, temu ne nasprotuje“ (člen 290(2)(b) PDEU);

| H. | ker je Komisija pred Sodiščem Evropske unije izpodbijala izbiro delegiranih aktov v drugi fazi uporabe mehanizma in ker je Sodišče menilo, da je bila izbira zakonodajalca pravilna (zadeva C-88/14); |
| --- | --- |

H.

ker je Komisija pred Sodiščem Evropske unije izpodbijala izbiro delegiranih aktov v drugi fazi uporabe mehanizma in ker je Sodišče menilo, da je bila izbira zakonodajalca pravilna (zadeva C-88/14);

| I. | ker so z mehanizmom Parlamentu in Svetu ter Komisiji tako jasno dodeljene obveznosti in odgovornosti v različnih fazah mehanizma vzajemnosti; |
| --- | --- |

I.

ker so z mehanizmom Parlamentu in Svetu ter Komisiji tako jasno dodeljene obveznosti in odgovornosti v različnih fazah mehanizma vzajemnosti;

| 1. | meni, da je Komisija pravno zavezana, da sprejme delegirani akt – s katerim začasno zadrži izvzetje iz vizumske obveznosti za državljane tretje države, ki ne odpravi vizumske obveznosti za državljane nekaterih držav članic EU – v roku 24 mesecev po datumu objave uradnega obvestila v zvezi s tem, ki se je iztekel 12. aprila 2016; |
| --- | --- |

1.

| 2. | na podlagi člena 265 PDEU poziva Komisijo, naj zahtevani delegirani akt sprejme najkasneje v dveh mesecih od datuma sprejetja te resolucije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Evropskemu svetu in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL L 81, 21.3.2001, str. 1.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/4

---

P8_TA(2017)0061

Možnosti za izboljšanje dostopa do zdravil

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o možnostih, ki jih ima EU za izboljšanje dostopa do zdravil (2016/2057(INI))

(2018/C 263/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 6. februarja 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preglednosti ukrepov, ki urejajo cene zdravil za uporabo v humani medicini in njihovo vključitev v področje nacionalnih sistemov zdravstvenega zavarovanja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 6. februarja 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preglednosti ukrepov, ki urejajo cene zdravil za uporabo v humani medicini in njihovo vključitev v področje nacionalnih sistemov zdravstvenega zavarovanja (1),

| — | ob upoštevanju člena 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s katerim je treba pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavljati visoko raven varovanja zdravja ljudi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s katerim je treba pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavljati visoko raven varovanja zdravja ljudi,

| — | ob upoštevanju ocene Uredbe Sveta (ES) št. 953/2003 za preprečevanje preusmerjanja trgovine nekaterih ključnih zdravil v Evropsko unijo (SWD(2016)0125), ki jo je v okviru programa REFIT izvedla Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene Uredbe Sveta (ES) št. 953/2003 za preprečevanje preusmerjanja trgovine nekaterih ključnih zdravil v Evropsko unijo (SWD(2016)0125), ki jo je v okviru programa REFIT izvedla Komisija,

| — | ob upoštevanju obveznosti iz člena 81 Direktive 2001/83/ES o ohranjanju ustrezne in neprekinjene dobave zdravil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obveznosti iz člena 81 Direktive 2001/83/ES o ohranjanju ustrezne in neprekinjene dobave zdravil,

| — | ob upoštevanju začetne ocene učinka (2) o okrepitvi sodelovanja EU na področju ocenjevanja zdravstvene tehnologije, ki jo je izvedla Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začetne ocene učinka (2) o okrepitvi sodelovanja EU na področju ocenjevanja zdravstvene tehnologije, ki jo je izvedla Komisija,

| — | ob upoštevanju strategije mreže za ocenjevanje zdravstvene tehnologije za sodelovanje EU pri ocenjevanju zdravstvene tehnologije z dne 29. oktobra 2014 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije mreže za ocenjevanje zdravstvene tehnologije za sodelovanje EU pri ocenjevanju zdravstvene tehnologije z dne 29. oktobra 2014 (3),

| — | ob upoštevanju končnega poročila Komisije o preiskavi farmacevtskega sektorja (SEC(2009)0952), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila Komisije o preiskavi farmacevtskega sektorja (SEC(2009)0952),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije iz leta 2013 z naslovom Health inequalities in the EU – Final report of a consortium. Consortium lead: Sir Michael Marmot (Neenakost na področju zdravja v EU – Končno poročilo konzorcija. Vodja konzorcija: Sir Micael Marmot) (4), v katerem se priznava, da imajo zdravstveni sistemi pomembno vlogo pri zmanjševanju tveganja revščine ali lahko pomagajo zmanjšati revščino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije iz leta 2013 z naslovom Health inequalities in the EU – Final report of a consortium. Consortium lead: Sir Michael Marmot (Neenakost na področju zdravja v EU – Končno poročilo konzorcija. Vodja konzorcija: Sir Micael Marmot) (4), v katerem se priznava, da imajo zdravstveni sistemi pomembno vlogo pri zmanjševanju tveganja revščine ali lahko pomagajo zmanjšati revščino,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 1. decembra 2014 o inovacijah v korist pacientov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 1. decembra 2014 o inovacijah v korist pacientov (5),

| — | ob upoštevanju sklepov neformalnega zasedanja Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov o zdravju z dne 18. aprila 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov neformalnega zasedanja Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov o zdravju z dne 18. aprila 2016,

| — | ob upoštevanju šestega poročila Komisije o spremljanju patentnih poravnav v farmacevtskem sektorju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestega poročila Komisije o spremljanju patentnih poravnav v farmacevtskem sektorju,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Varna, inovativna in dostopna zdravila: nova vizija za farmacevtski sektor (COM(2008)0666), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Varna, inovativna in dostopna zdravila: nova vizija za farmacevtski sektor (COM(2008)0666),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 14. februarja 1978 o pretiranih cenah (zadeva 27/76, odstavka 249 in 250), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 14. februarja 1978 o pretiranih cenah (zadeva 27/76, odstavka 249 in 250),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. junija 2016 o krepitvi ravnovesja v farmacevtskih sistemih v EU in njenih državah članicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. junija 2016 o krepitvi ravnovesja v farmacevtskih sistemih v EU in njenih državah članicah,

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje in o razveljavitvi Odločbe št. 2119/98/ES (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje in o razveljavitvi Odločbe št. 2119/98/ES (6),

| — | ob upoštevanju poročila o dostopu do zdravil (spodbujanje inovacij in dostopa do zdravstvene tehnologije), ki ga je septembra 2016 objavila skupina na visoki ravni generalnega sekretarja Organizacije združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o dostopu do zdravil (spodbujanje inovacij in dostopa do zdravstvene tehnologije), ki ga je septembra 2016 objavila skupina na visoki ravni generalnega sekretarja Organizacije združenih narodov,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. maja 2006 o skupnih vrednotah in načelih zdravstvenih sistemov Evropske unije ter sklepov Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z dne 6. aprila 2011 in 10. decembra 2013 o razmisleku o sodobnih, odzivnih in vzdržnih zdravstvenih sistemih; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. maja 2006 o skupnih vrednotah in načelih zdravstvenih sistemov Evropske unije ter sklepov Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z dne 6. aprila 2011 in 10. decembra 2013 o razmisleku o sodobnih, odzivnih in vzdržnih zdravstvenih sistemih;

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Učinkoviti, dostopni in prožni zdravstveni sistemi (COM(2014)0215), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Učinkoviti, dostopni in prožni zdravstveni sistemi (COM(2014)0215),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom Towards Harmonised EU Assessment of Added therapeutic Value of Medicines (Usklajenemu ocenjevanju dodane terapevtske vrednosti zdravil v EU naproti), ki jo je objavil tematski sektor za gospodarsko in znanstveno politiko Parlamenta leta 2015 (7) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom Towards Harmonised EU Assessment of Added therapeutic Value of Medicines (Usklajenemu ocenjevanju dodane terapevtske vrednosti zdravil v EU naproti), ki jo je objavil tematski sektor za gospodarsko in znanstveno politiko Parlamenta leta 2015 (7)

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) z naslovom WHO Expert Committee on the Selection of Essential Drugs, 17-21 October 1977 – WHO Technical Report Series, No. 615 (Strokovni odbor SZO o izbiri osnovnih zdravil, 17.–21. oktober 1977 – Serija tehničnih poročil SZO, št. 615), poročila sekretariata SZO z dne 7. decembra 2001 z naslovom WHO medicines strategy: Revised procedure for updating WHO’s Model List of Essential Drugs (Strategija SZO o zdravilih: Spremenjen postopek za posodabljanje vzorčnega seznama osnovnih zdravil SZO) (EB109/8), poročila SZO iz marca 2015 z naslovom Access to new medicines in Europe (Dostop do novih zdravil v Evropi) ter poročila SZO z dne 28. junija 2013 z naslovom Priority Medicines for Europe and the World (Prednostna zdravila z Evropo in svet), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) z naslovom WHO Expert Committee on the Selection of Essential Drugs, 17-21 October 1977 – WHO Technical Report Series, No. 615 (Strokovni odbor SZO o izbiri osnovnih zdravil, 17.–21. oktober 1977 – Serija tehničnih poročil SZO, št. 615), poročila sekretariata SZO z dne 7. decembra 2001 z naslovom WHO medicines strategy: Revised procedure for updating WHO’s Model List of Essential Drugs (Strategija SZO o zdravilih: Spremenjen postopek za posodabljanje vzorčnega seznama osnovnih zdravil SZO) (EB109/8), poročila SZO iz marca 2015 z naslovom Access to new medicines in Europe (Dostop do novih zdravil v Evropi) ter poročila SZO z dne 28. junija 2013 z naslovom Priority Medicines for Europe and the World (Prednostna zdravila z Evropo in svet),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 141/2000 o zdravilih sirotah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 141/2000 o zdravilih sirotah,

| — | ob upoštevanju člena 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in člena 6(a) PDEU o pravici do varovanja zdravja za državljane EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in člena 6(a) PDEU o pravici do varovanja zdravja za državljane EU,

| — | ob upoštevanju členov 101 in 102 PDEU o konkurenčnih pravilih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 101 in 102 PDEU o konkurenčnih pravilih,

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Dohe o Sporazumu o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine in javnem zdravju (WTO/MIN(01/DEC/2) ter o izvajanju odstavka 6 deklaracije iz Dohe z dne 1. septembra 2003 (WTO/L/540), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Dohe o Sporazumu o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine in javnem zdravju (WTO/MIN(01/DEC/2) ter o izvajanju odstavka 6 deklaracije iz Dohe z dne 1. septembra 2003 (WTO/L/540),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 816/2006 o prisilnih licencah za patente, ki so povezani s proizvodnjo farmacevtskih izdelkov za izvoz v države s težavami v javnem zdravju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 816/2006 o prisilnih licencah za patente, ki so povezani s proizvodnjo farmacevtskih izdelkov za izvoz v države s težavami v javnem zdravju,

| — | ob upoštevanju sporazuma o skupnem javnem naročanju, ki ga je Komisija odobrila 10. aprila 2014 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o skupnem javnem naročanju, ki ga je Komisija odobrila 10. aprila 2014 (8),

| — | ob upoštevanju konference v Nairobiju leta 1985 o smotrni uporabi zdravil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konference v Nairobiju leta 1985 o smotrni uporabi zdravil,

| — | ob upoštevanju poročila o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004, ki sta ga odobrila Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0035/2016) ter spremembe Parlamenta z dne 10. marca 2016 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004, ki sta ga odobrila Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0035/2016) ter spremembe Parlamenta z dne 10. marca 2016 (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2015 o delovnem programu Komisije za leto 2016 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2015 o delovnem programu Komisije za leto 2016 (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2012 o prostovoljnem in neplačanem darovanju tkiv in celic (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2012 o prostovoljnem in neplačanem darovanju tkiv in celic (11),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenj Odbora za razvoj, Odbora za pravne zadeve in Odbora za peticije (A8-0040/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenj Odbora za razvoj, Odbora za pravne zadeve in Odbora za peticije (A8-0040/2017),

| A. | ker Listina o temeljih pravicah Evropske unije priznava temeljne pravice državljanov do zdravja in zdravljenja (12); |
| --- | --- |

A.

ker Listina o temeljih pravicah Evropske unije priznava temeljne pravice državljanov do zdravja in zdravljenja (12);

| B. | ker je javno zdravstvo ključno za zagotavljanje univerzalnega dostopa do zdravstvenega varstva, ki je temeljna pravica evropskih državljanov; ker se zdravstveni sistemi v EU soočajo z izzivi, kot so staranje prebivalstva, vse večje breme kroničnih bolezni, drag razvoj novih tehnologij, visoki in vse večji izdatki za zdravila ter učinki gospodarske krize na porabo v zdravstvenem varstvu; ker so leta 2014 izdatki v farmacevtskem sektorju v EU predstavljali 17,1 % vseh izdatkov za zdravstveno varstvo in 1,41 % bruto domačega proizvoda (BDP); ker so zaradi teh izzivov potrebni evropsko sodelovanje in novi politični ukrepi tako na ravni EU kot na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

B.

ker je javno zdravstvo ključno za zagotavljanje univerzalnega dostopa do zdravstvenega varstva, ki je temeljna pravica evropskih državljanov; ker se zdravstveni sistemi v EU soočajo z izzivi, kot so staranje prebivalstva, vse večje breme kroničnih bolezni, drag razvoj novih tehnologij, visoki in vse večji izdatki za zdravila ter učinki gospodarske krize na porabo v zdravstvenem varstvu; ker so leta 2014 izdatki v farmacevtskem sektorju v EU predstavljali 17,1 % vseh izdatkov za zdravstveno varstvo in 1,41 % bruto domačega proizvoda (BDP); ker so zaradi teh izzivov potrebni evropsko sodelovanje in novi politični ukrepi tako na ravni EU kot na nacionalni ravni;

| C. | ker so zdravila eden stebrov zdravstvenega varstva in ne zgolj predmet trgovanja in ker so nezadosten dostop do bistvenih zdravil in visoke cene inovativnih zdravil resna grožnja za vzdržnost nacionalnih sistemov zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

C.

ker so zdravila eden stebrov zdravstvenega varstva in ne zgolj predmet trgovanja in ker so nezadosten dostop do bistvenih zdravil in visoke cene inovativnih zdravil resna grožnja za vzdržnost nacionalnih sistemov zdravstvenega varstva;

| D. | ker bi morali imeti pacienti dostop do zdravstvenega varstva in zdravljenja po lastni izbiri in želji, vključno z dodatnimi in alternativnimi zdravljenji in zdravili; |
| --- | --- |

D.

ker bi morali imeti pacienti dostop do zdravstvenega varstva in zdravljenja po lastni izbiri in želji, vključno z dodatnimi in alternativnimi zdravljenji in zdravili;

| E. | ker je zagotavljanje dostopa pacientov do osnovnih zdravil eden izmed osrednjih ciljev EU in Svetovne zdravstvene organizacije ter cilj trajnostnega razvoja št. 3 ZN; ker je dostop do zdravil za vse odvisen od njihove pravočasne razpoložljivosti in cenovne dostopnosti za vse, brez geografske diskriminacije; |
| --- | --- |

E.

ker je zagotavljanje dostopa pacientov do osnovnih zdravil eden izmed osrednjih ciljev EU in Svetovne zdravstvene organizacije ter cilj trajnostnega razvoja št. 3 ZN; ker je dostop do zdravil za vse odvisen od njihove pravočasne razpoložljivosti in cenovne dostopnosti za vse, brez geografske diskriminacije;

| F. | ker je konkurenca pomemben dejavnik za skupno ravnotežje farmacevtskega trga in lahko zniža cene, zmanjša potrošnjo za zdravila ter izboljša pravočasni dostop pacientov do cenovno dostopnih zdravil, hkrati pa se spoštujejo višji standardi kakovosti v postopku raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

F.

ker je konkurenca pomemben dejavnik za skupno ravnotežje farmacevtskega trga in lahko zniža cene, zmanjša potrošnjo za zdravila ter izboljša pravočasni dostop pacientov do cenovno dostopnih zdravil, hkrati pa se spoštujejo višji standardi kakovosti v postopku raziskav in razvoja;

| G. | ker je vstop generičnih zdravil na trg pomemben mehanizem za krepitev konkurence, zmanjševanje cen in zagotavljanje vzdržnosti sistemov zdravstvenega varstva; ker vstopa generičnih zdravil na trg ne bi smeli prelagati in ne izkrivljati konkurence; |
| --- | --- |

G.

ker je vstop generičnih zdravil na trg pomemben mehanizem za krepitev konkurence, zmanjševanje cen in zagotavljanje vzdržnosti sistemov zdravstvenega varstva; ker vstopa generičnih zdravil na trg ne bi smeli prelagati in ne izkrivljati konkurence;

| H. | ker je budno spremljanje upoštevanja zakonodaje na področju konkurence koristno za zdrav in konkurenčen trg z zdravili; |
| --- | --- |

H.

ker je budno spremljanje upoštevanja zakonodaje na področju konkurence koristno za zdrav in konkurenčen trg z zdravili;

| I. | ker so se v številnih primerih cene novih zdravil v zadnjih desetletjih tako povišale, da si jih veliko evropskih državljanov ne more privoščiti in da resno ogrožajo vzdržnost nacionalnih zdravstvenih sistemov; |
| --- | --- |

I.

ker so se v številnih primerih cene novih zdravil v zadnjih desetletjih tako povišale, da si jih veliko evropskih državljanov ne more privoščiti in da resno ogrožajo vzdržnost nacionalnih zdravstvenih sistemov;

| J. | ker poleg visokih cen in cenovne nedostopnosti obstajajo še druge ovire pri dostopu do zdravil, vključno s pomanjkanjem osnovnih in drugih zdravil, slabo povezavo med kliničnimi potrebami in raziskavami, pomanjkljivim dostopom do zdravstvenega varstva in zdravstvenih delavcev, neupravičenimi upravnimi postopki, zamudami pri izdajanju dovoljenj za promet in odločitvami o cenah in nadomestilu, nerazpoložljivostjo izdelkov, patentnimi ureditvami in proračunskimi omejitvami; |
| --- | --- |

J.

ker poleg visokih cen in cenovne nedostopnosti obstajajo še druge ovire pri dostopu do zdravil, vključno s pomanjkanjem osnovnih in drugih zdravil, slabo povezavo med kliničnimi potrebami in raziskavami, pomanjkljivim dostopom do zdravstvenega varstva in zdravstvenih delavcev, neupravičenimi upravnimi postopki, zamudami pri izdajanju dovoljenj za promet in odločitvami o cenah in nadomestilu, nerazpoložljivostjo izdelkov, patentnimi ureditvami in proračunskimi omejitvami;

| K. | ker je mogoče bolezni, kot je hepatitis C, uspešno zdraviti z zgodnjim odkrivanjem ter kombiniranim zdravljenjem z novimi in starimi zdravili, s čimer je mogoče rešiti na milijone ljudi po EU; |
| --- | --- |

K.

ker je mogoče bolezni, kot je hepatitis C, uspešno zdraviti z zgodnjim odkrivanjem ter kombiniranim zdravljenjem z novimi in starimi zdravili, s čimer je mogoče rešiti na milijone ljudi po EU;

| L. | ker se število ljudi s postavljeno diagnozo raka iz leta v leto veča ter ker so zaradi kombinacije večje pojavnosti raka pri prebivalstvu in novih tehnološko naprednih zdravil proti raku skupni stroški na področju raka vse višji, kar povzroča ogromen pritisk na proračune za zdravstveno varstvo in zaradi česar je zdravljenje cenovno nedostopno za številne bolnike z rakom, to pa veča tveganje, da bo cenovna dostopnost ali cena zdravila postala odločilni dejavnik pri zdravljenju raka pacienta; |
| --- | --- |

L.

ker se število ljudi s postavljeno diagnozo raka iz leta v leto veča ter ker so zaradi kombinacije večje pojavnosti raka pri prebivalstvu in novih tehnološko naprednih zdravil proti raku skupni stroški na področju raka vse višji, kar povzroča ogromen pritisk na proračune za zdravstveno varstvo in zaradi česar je zdravljenje cenovno nedostopno za številne bolnike z rakom, to pa veča tveganje, da bo cenovna dostopnost ali cena zdravila postala odločilni dejavnik pri zdravljenju raka pacienta;

| M. | ker je bil namen Uredbe (ES) št. 1394/2007o zdravilih za napredno zdravljenje to, da se spodbudijo inovacije na tem področju po vsej Evropi in zagotovi varnost, a je bilo doslej odobrenih le osem novih načinov zdravljenja; |
| --- | --- |

M.

ker je bil namen Uredbe (ES) št. 1394/2007o zdravilih za napredno zdravljenje to, da se spodbudijo inovacije na tem področju po vsej Evropi in zagotovi varnost, a je bilo doslej odobrenih le osem novih načinov zdravljenja;

| N. | ker mora EU uvajati spodbude za povečanje števila raziskav na področjih, kot so redke in otroške bolezni; ker je uredba o redkih boleznih zagotovila pomemben okvir za spodbujanje raziskav na področju zdravil sirot, s katerimi je zdravljenje redkih bolezni, za katere prej ni bilo alternativnih možnosti, veliko bolj uspešno, vendar še vedno obstajajo pomisleki glede njenega izvajanja; |
| --- | --- |

N.

ker mora EU uvajati spodbude za povečanje števila raziskav na področjih, kot so redke in otroške bolezni; ker je uredba o redkih boleznih zagotovila pomemben okvir za spodbujanje raziskav na področju zdravil sirot, s katerimi je zdravljenje redkih bolezni, za katere prej ni bilo alternativnih možnosti, veliko bolj uspešno, vendar še vedno obstajajo pomisleki glede njenega izvajanja;

| O. | ker razkorak med vse večjo odpornostjo na protimikrobna zdravila in razvojem novih protimikrobnih učinkovin vse bolj narašča in ker bi lahko bolezni, odporne na zdravila, povzročile 10 milijonov smrti letno do leta 2050; ker po ocenah v EU vsako leto umre najmanj 25 000 oseb zaradi okužb z odpornimi bakterijami, kar letno predstavlja strošek 1,5 milijarde EUR, v zadnjih 40 letih pa je bila razvita le ena nova vrsta antibiotikov; |
| --- | --- |

O.

ker razkorak med vse večjo odpornostjo na protimikrobna zdravila in razvojem novih protimikrobnih učinkovin vse bolj narašča in ker bi lahko bolezni, odporne na zdravila, povzročile 10 milijonov smrti letno do leta 2050; ker po ocenah v EU vsako leto umre najmanj 25 000 oseb zaradi okužb z odpornimi bakterijami, kar letno predstavlja strošek 1,5 milijarde EUR, v zadnjih 40 letih pa je bila razvita le ena nova vrsta antibiotikov;

| P. | ker je bil v zadnjih desetletjih dosežen znaten napredek pri zdravljenju prej neozdravljivih bolezni, tako da na primer pacienti s HIV/aidsom dandanes v EU ne umirajo več; ker pa za številne bolezni še vedno nimamo optimalnega načina zdravljenja (med drugim za raka, za katerim v EU vsako leto umre skoraj 1,3 milijona ljudi); |
| --- | --- |

P.

ker je bil v zadnjih desetletjih dosežen znaten napredek pri zdravljenju prej neozdravljivih bolezni, tako da na primer pacienti s HIV/aidsom dandanes v EU ne umirajo več; ker pa za številne bolezni še vedno nimamo optimalnega načina zdravljenja (med drugim za raka, za katerim v EU vsako leto umre skoraj 1,3 milijona ljudi);

| Q. | ker je dostop do cenovno dostopnih in primernih diagnostičnih testov in cepiv enako pomemben kot dostop do varnih, učinkovitih in cenovno dostopnih zdravil; |
| --- | --- |

Q.

ker je dostop do cenovno dostopnih in primernih diagnostičnih testov in cepiv enako pomemben kot dostop do varnih, učinkovitih in cenovno dostopnih zdravil;

| R. | ker lahko zdravila za napredno zdravljenje (ATMP) potencialno spremenijo zdravljenje mnogih obolenj, zlasti na bolezenskih področjih, kjer konvencionalni pristop ne zadošča, in ker je bilo do zdaj odobrenih le nekaj zdravil ATMP; |
| --- | --- |

R.

ker lahko zdravila za napredno zdravljenje (ATMP) potencialno spremenijo zdravljenje mnogih obolenj, zlasti na bolezenskih področjih, kjer konvencionalni pristop ne zadošča, in ker je bilo do zdaj odobrenih le nekaj zdravil ATMP;

| S. | ker nekatera osnovna zdravila v več državah članicah niso na voljo, kar lahko povzroči težave pri zdravljenju pacientov; ker lahko prihaja do pomanjkanja številnih zdravil, in sicer zaradi nepoštenih poslovnih strategij v farmacevtskem sektorju, na primer „plačil za zamude“, zaradi političnih težav, težav s proizvodnjo ali distribucijo, ali pa zaradi vzporedne trgovine; ker so v členu 81 Direktive 2001/83/ES določeni ukrepi za preprečevanje pomanjkanja zdravil, in sicer s tako imenovano obveznostjo javne službe, ki proizvajalcem in distributerjem zavezuje, da morajo zagotoviti dobavo na nacionalnih trgih; ker se obveznost javne službe v mnogih primerih ne uporablja za proizvajalce, ki dobavljajo zaloge distributerjem, kot so to ugotovili v študiji, ki jo je naročila Komisija; |
| --- | --- |

S.

ker nekatera osnovna zdravila v več državah članicah niso na voljo, kar lahko povzroči težave pri zdravljenju pacientov; ker lahko prihaja do pomanjkanja številnih zdravil, in sicer zaradi nepoštenih poslovnih strategij v farmacevtskem sektorju, na primer „plačil za zamude“, zaradi političnih težav, težav s proizvodnjo ali distribucijo, ali pa zaradi vzporedne trgovine; ker so v členu 81 Direktive 2001/83/ES določeni ukrepi za preprečevanje pomanjkanja zdravil, in sicer s tako imenovano obveznostjo javne službe, ki proizvajalcem in distributerjem zavezuje, da morajo zagotoviti dobavo na nacionalnih trgih; ker se obveznost javne službe v mnogih primerih ne uporablja za proizvajalce, ki dobavljajo zaloge distributerjem, kot so to ugotovili v študiji, ki jo je naročila Komisija;

| T. | ker sta stabilen in predvidljiv regulativni okvir za intelektualno lastnino ter njegovo pravilno in pravočasno izvajanje bistvenega pomena za ustvarjanje inovacijam prijaznega okolja, ki podpira dostop pacientov do inovativnih in učinkovitih zdravljenj; |
| --- | --- |

T.

ker sta stabilen in predvidljiv regulativni okvir za intelektualno lastnino ter njegovo pravilno in pravočasno izvajanje bistvenega pomena za ustvarjanje inovacijam prijaznega okolja, ki podpira dostop pacientov do inovativnih in učinkovitih zdravljenj;

| U. | ker je namen intelektualne lastnine koristiti družbi in spodbujati inovacije ter ker obstaja zaskrbljenost, da se ta lastnina zlorablja oz. nepravilno uporablja; |
| --- | --- |

U.

ker je namen intelektualne lastnine koristiti družbi in spodbujati inovacije ter ker obstaja zaskrbljenost, da se ta lastnina zlorablja oz. nepravilno uporablja;

| V. | ker je s Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine v okviru SZO od leta 1995 zagotovljena prožnost pri patentih, kot so prisilne licence; |
| --- | --- |

V.

ker je s Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine v okviru SZO od leta 1995 zagotovljena prožnost pri patentih, kot so prisilne licence;

| W. | ker je pilotski projekt Evropske agencije za zdravila o „prilagojenih poteh“, ki ga je uvedla leta 2014 in se v prvi vrsti ukvarja z zdravljenjem na področju, kjer je potreba največja, sprožil razvneto razpravo o razmerju med tveganjem in koristjo odobravanja zgodnjega dajanja inovativnih zdravil na trg na podlagi manj kliničnih podatkov; |
| --- | --- |

W.

ker je pilotski projekt Evropske agencije za zdravila o „prilagojenih poteh“, ki ga je uvedla leta 2014 in se v prvi vrsti ukvarja z zdravljenjem na področju, kjer je potreba največja, sprožil razvneto razpravo o razmerju med tveganjem in koristjo odobravanja zgodnjega dajanja inovativnih zdravil na trg na podlagi manj kliničnih podatkov;

| X. | ker je varstvo intelektualne lastnine bistveno na področju dostopa do zdravil in ker je treba opredeliti mehanizme, ki lahko pomagajo v boju proti ponaredkom zdravil; |
| --- | --- |

X.

ker je varstvo intelektualne lastnine bistveno na področju dostopa do zdravil in ker je treba opredeliti mehanizme, ki lahko pomagajo v boju proti ponaredkom zdravil;

| Y. | ker je pred nekaj leti evropski dialog na visoki ravni, ki so se ga udeležili najpomembnejši nosilci odločanja in deležniki s področja zdravstva (skupina G-10 v letih 2001 in 2002 ter nato farmacevtski forum v obdobju od 2005 do 2008), omogočil oblikovanje skupne strateške vizije in sprejetje konkretnih ukrepov za večjo konkurenčnost farmacevtskega sektorja; |
| --- | --- |

Y.

ker je pred nekaj leti evropski dialog na visoki ravni, ki so se ga udeležili najpomembnejši nosilci odločanja in deležniki s področja zdravstva (skupina G-10 v letih 2001 in 2002 ter nato farmacevtski forum v obdobju od 2005 do 2008), omogočil oblikovanje skupne strateške vizije in sprejetje konkretnih ukrepov za večjo konkurenčnost farmacevtskega sektorja;

| Z. | ker se zgolj 3 % zdravstvenega proračuna nameni za ukrepe preprečevanja in za spodbujanje javnega zdravja; |
| --- | --- |

Z.

ker se zgolj 3 % zdravstvenega proračuna nameni za ukrepe preprečevanja in za spodbujanje javnega zdravja;

| AA. | ker je določanje cen in povračil za zdravila v pristojnosti držav članic in je urejeno na nacionalni ravni; ker EU zagotavlja zakonodajo o intelektualni lastnini, kliničnih študijah, izdajanju dovoljenj za promet, preglednosti pri oblikovanju cen, farmakovigilanci in konkurenci; ker vse višji stroški v farmacevtskem sektorju in jasno nesorazmerje v zmogljivostih za pogajanje in informacijah o določanju cen med farmacevtskimi podjetji in državami članicami terja nadaljnje evropsko sodelovanje in nove politične ukrepe na evropski in nacionalni ravni; ker se o cenah zdravil običajno pogajajo na dvostranskih in zaupnih pogajanjih med farmacevtsko industrijo in državami članicami; |
| --- | --- |

AA.

ker je določanje cen in povračil za zdravila v pristojnosti držav članic in je urejeno na nacionalni ravni; ker EU zagotavlja zakonodajo o intelektualni lastnini, kliničnih študijah, izdajanju dovoljenj za promet, preglednosti pri oblikovanju cen, farmakovigilanci in konkurenci; ker vse višji stroški v farmacevtskem sektorju in jasno nesorazmerje v zmogljivostih za pogajanje in informacijah o določanju cen med farmacevtskimi podjetji in državami članicami terja nadaljnje evropsko sodelovanje in nove politične ukrepe na evropski in nacionalni ravni; ker se o cenah zdravil običajno pogajajo na dvostranskih in zaupnih pogajanjih med farmacevtsko industrijo in državami članicami;

| AB. | ker ima večina držav članic svoje agencije za ocenjevanje zdravstvene tehnologije in vsaka od njih uporablja lastna merila; |
| --- | --- |

AB.

ker ima večina držav članic svoje agencije za ocenjevanje zdravstvene tehnologije in vsaka od njih uporablja lastna merila;

| AC. | ker v skladu s členom 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije Parlament in Svet lahko v odziv na skupna varnostna vprašanja sprejmeta ukrepe za določanje visokih standardov kakovosti in varnosti za zdravila in ker je treba v skladu s členom 114(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije pri zakonodajnih predlogih na področju zdravja poskrbeti za dovolj visoko raven varstva; |
| --- | --- |

AC.

ker v skladu s členom 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije Parlament in Svet lahko v odziv na skupna varnostna vprašanja sprejmeta ukrepe za določanje visokih standardov kakovosti in varnosti za zdravila in ker je treba v skladu s členom 114(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije pri zakonodajnih predlogih na področju zdravja poskrbeti za dovolj visoko raven varstva;

Farmacevtski trg

| 1. | deli zaskrbljenost, ki jo je Svet izrazil v sklepih iz leta 2016 o večji uravnoteženosti farmacevtskih sistemov v EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja sklepe Sveta z dne 17. junija 2016, v katerih poziva Komisijo, naj na podlagi dokazov preuči splošni učinek intelektualne lastnine na inovacije, pa tudi na razpoložljivost – med drugim na nezadostno oskrbo in primere, ko so bila zdravila dana na trg z odlogom ali ko poskus, da bi bila dana na trg, ni uspel – in dostopnost generičnih zdravil; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno poudarja, da je pravica do zdravja človekova pravica, ki je priznana v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in Mednarodnem paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ter da morajo to pravico spoštovati vse države članice, saj so ratificirale mednarodne pogodbe o človekovih pravicah, ki jo priznavajo; poudarja, da je treba za uresničevanje te pravice med drugim zagotoviti tudi dostop do zdravil; |
| --- | --- |

3.

| 4. | priznava pomen državljanskih pobud, kot sta evropska listina o pacientovih pravicah, ki temelji na Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, in evropski dan pacientovih pravic, ki se 18. aprila vsako leto praznuje v državah članicah na lokalni in nacionalnih ravni; poziva Komisijo, naj evropski dan pacientovih pravic institucionalizira na ravni EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja na sklepe neformalnega srečanja Sveta ministrov za zdravje, ki je potekalo v Milanu 22. in 23. septembra 2014 med italijanskim predsedovanjem Svetu in na katerem so se mnoge države članice strinjale, da si morajo skupaj prizadevati za lažjo izmenjavo primerov dobre prakse in za hitrejši dostop pacientov do zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je treba vse politike EU (svetovno javno zdravje, razvoj, raziskave in trgovina) uskladiti med seboj ter da je zato treba vprašanje dostopa do zdravil v državah v razvoju obravnavati v širšem okviru; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da so pri odkrivanju novih načinov zdravljenja pomembna tako javna in zasebna prizadevanja na področju raziskav in razvoja; poudarja, da je treba pri raziskavah dati prednost zdravstvenim potrebam pacientov, pri čemer priznava interes farmacevtskih podjetij, da na podlagi naložb ustvarjajo finančne donose; poudarja, da mora regulativni okvir omogočiti najboljšo možno rešitev za paciente in javni interes; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da se velik obseg javnih sredstev, porabljenih za financiranje raziskav in razvoja, ne odraža v cenah, in sicer zato, ker manjka sledljivost javnih sredstev pri pogojih za patentiranje in podeljevanje licenc, to pa onemogoča, da bi imela javnost od javnih naložb ustrezno korist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | se zavzema za večjo preglednost pri stroških raziskav in razvoja, med drugim tudi glede deleža javno financiranih raziskav ter trženja zdravil; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da imajo pri zagotavljanju lažjega dostopa do zdravil na ravni EU pomembno vlogo evropski raziskovalni projekti ter mala in srednja podjetja; v zvezi s tem opozarja na vlogo programa Obzorje 2020; |
| --- | --- |

10.

| 11. | želi spomniti, da je farmacevtska industrija EU ena od najbolj konkurenčnih industrij v Uniji; poudarja, da je ohranjanje visoke kakovosti pri inovacijah ključno za nadaljnje izpolnjevanje potreb pacientov in za krepitev konkurenčnosti; poudarja, da bi bilo treba odhodke za zdravstvo obravnavati kot javne naložbe ter da lahko kakovostna zdravila izboljšajo javno zdravje in pacientom omogočijo daljše in bolj zdravo življenje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je v Evropski uniji, ki jo je zajela deindustrializacija, farmacevtski sektor še naprej pomemben industrijski steber in gonilo za ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da so mnenja evropskih državljanov, ki jih v peticijah sporočajo Evropskemu parlamentu, zelo pomembna in bi jih moral evropski zakonodajalec prednostno obravnavati; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da bi bilo treba organizacije pacientov bolj vključiti v določanje raziskovalnih strategij za zasebne in javne klinične študije, da bi pri njem upoštevali dejanske neizpolnjene potrebe evropskih pacientov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je hiter dostop do novih inovativnih zdravil v interesu pacientov, zlasti ko njihove zdravstvene potrebe niso izpolnjene; poudarja pa, da izdajanje dovoljenj za promet po hitrem postopku ne bi smelo postati pravilo, temveč bi ga bilo treba uporabiti le v primeru neizpolnjenih velikih zdravstvenih potreb in ne iz komercialnih razlogov; želi spomniti, da so za oceno učinkovitosti in varnosti zdravil potrebne verodostojne klinične študije in dosledno farmakovigilančno spremljanje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je 5 % vseh hospitalizacij v EU pripisati neželenim učinkom zdravil in da so ti učinki peti največji vzrok smrti v bolnišnicah; |
| --- | --- |

16.

| 17. | želi spomniti na deklaracijo o sporazumu o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (sporazum TRIPS) in javnem zdravju, sprejeto 14. novembra 2001 v Dohi, v kateri je navedeno, da bi bilo treba ta sporazum razlagati in izvajati tako, da bo koristil javnemu zdravju, torej da bo spodbujal dostop do že obstoječih zdravil in razvoj novih; v zvezi s tem je seznanjen s sklepom z dne 6. novembra 2015 sveta Svetovne trgovinske organizacije (STO) za sporazum TRIPS o podaljšanju izvzetja zdravil iz patentih pravic za najmanj razvite države do januarja 2033; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je v državah v razvoju nujno treba razviti lokalne zmogljivosti na področju farmacevtskih raziskav, da bi zapolnili obstoječe vrzeli na področju raziskav in proizvodnje zdravil z javno-zasebnimi partnerstvi za razvoj zdravil ter z ustanavljanjem odprtih centrov za raziskave in proizvodnjo; |
| --- | --- |

18.

Konkurenca

| 19. | obžaluje, da prihaja do pravdnih sporov, s katerimi se skuša odložiti dajanje generičnih zdravil na trg; opozarja, da se je po navedbah v poročilu Komisije o preiskavi farmacevtskega sektorja v obdobju med 2000 in 2007 število teh primerov povečalo za štirikrat, skoraj 60 % njih pa se nanaša na patente druge generacije in v povprečju traja dve leti, preden se razrešijo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da bo boljša regulacija spodbujala konkurenčnost; priznava, kako pomembna so učinkovita protimonopolna orodja proti nekonkurenčnemu ravnanju, kot je zloraba ali nepravilna uporaba patentnih sistemov in sistema izdaje dovoljenj za zdravila, ki predstavlja kršitev členov 101 in/ali 102 PDEU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da podobna biološka zdravila omogočajo večjo konkurenco, nižje cene in s tem prihranke za zdravstvene sisteme, s tem pa tudi lažji dostop bolnikov do zdravil; poudarja, da bi bilo treba preučiti dodano vrednost in gospodarski učinek podobnih bioloških zdravil na vzdržnost zdravstvenih sistemov ter preprečiti odlaganje njihovega vstopa na trg, po potrebi pa bi bilo treba preučiti tudi ukrepe za spodbujanje njihovega dajanja na trg; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je mogoče določanje cen zdravil na podlagi vrednosti proizvoda zlorabiti z ekonomsko strategijo čim večjega dobička, pri čemer so cene določene nesorazmerno s stroškovno strukturo, to pa je v nasprotju z optimalno porazdelitvijo koristi socialnega varstva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | priznava, da je lahko nenamenska uporaba zdravil koristna za paciente, kadar ni odobrenih alternativ; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so pacienti pri tem izpostavljeni povečanemu tveganju, saj ni trdnih dokazov za varnost in učinkovitost nenamenske uporabe, manjka informirana privolitev, poleg tega pa je težje spremljati neželene učinke; poudarja, da so tej praksi še posebej izpostavljene nekatere podskupine prebivalstva, kot so otroci in starejši; |
| --- | --- |

23.

Določanje cen in preglednost

| 24. | opozarja, da so pri dostopu do zdravil najbolj ranljivi pacienti in da s tem povezane težave ne bi smele imeti negativnih posledic zanje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da večina nacionalnih in regionalnih agencij za ocenjevanje zdravstvene tehnologije pri določanju cen in povračila stroškov že upošteva različna klinična in ekonomska merila ter merila družbene koristi za vrednotenje novih zdravil; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, kako pomembno je oceniti pravo dokazano terapevtsko dodano vrednost novih zdravil v primerjavi z najboljšo razpoložljivo alternativo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so podatki, na katerih temelji ocena dodane vrednosti inovativnih zdravil, pogosto pomanjkljivi in premalo prepričljivi, da bi omogočali premišljeno določanje cene; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je treba ocenjevanje zdravstvene tehnologije obravnavati kot pomemben in učinkovit instrument, ki zagotavlja lažji dostop do zdravil, prispeva k vzdržnosti nacionalnih zdravstvenih sistemov, obenem pa omogoča spodbude za inovacije in pacientom prinaša visoko dodano vrednost; poleg tega ugotavlja, da bi z uvedbo skupnega ocenjevanje zdravstvene tehnologije na ravni EU preprečili razdrobljenost sistemov ocenjevanja, podvajanje prizadevanj in neustrezno razporejanje sredstev znotraj EU; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da bi moralo biti za razvoj varne in učinkovite zdravstvene politike, usmerjene k pacientom, ter za čim večjo učinkovitost zdravstvene tehnologije njeno vrednotenje zasnovano kot večdisciplinaren proces, pri katerem bi na sistematičen, neodvisen, objektiven, kakovosten, ponovljiv in pregleden način upoštevali zdravstvene, socialne, ekonomske in etične informacije o uporabi tehnologije; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da bi morala cena zdravila kriti stroške za razvoj in proizvodnjo zdravila ter biti primerna za specifične gospodarske razmere v državi, v kateri se zdravilo trži, hkrati pa bi morala biti v skladu s terapevtsko dodano vrednostjo za paciente, pri čemer bi bilo treba zagotoviti dostop zdravila za paciente, vzdržno zdravstvo in nagrajevanje inovacij; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja, da tudi kadar je dodana vrednost novega zdravila velika, cena ne bi smela onemogočati vzdržnega dostopa do njega v EU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meni, da je treba pri določanju cene in postopkov povračila stroškov za zdravila upoštevati vse – pravo terapevtsko dodano vrednost zdravila, socialni učinek, stroške in koristi, posledice za proračun in učinkovitost za sistem javnega zdravstva; |
| --- | --- |

32.

| 33. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so zaradi manjše pogajalske moči majhnih držav in držav z nizkimi dohodki zdravila v teh državah članicah, predvsem na področju onkologije, s cenovnega vidika manj dostopna; obžaluje, da pri določanju mednarodnih referenčnih cen ni preglednosti glede razlik med cenami na cenikih zdravil in dejanskimi cenami ter da zaradi tega prihaja do asimetričnih informacij na pogajanjih med industrijo in nacionalnimi zdravstvenimi sistemi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opozarja, da Direktiva 89/105/EGS (direktiva o preglednosti) ni bila revidirana že 20 let in da je v tem času sistem zdravil v EU doživel pomembne spremembe; |
| --- | --- |

34.

| 35. | v zvezi s tem poudarja, da so potrebni neodvisni postopki zbiranja in analize podatkov, pa tudi preglednost; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ugotavlja, da morajo države članice pri projektu EURIPID poskrbeti za večjo preglednost in da morajo navesti dejanske cene, ki jih plačajo; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da je potreben strateški preboj na področju preprečevanja bolezni, saj to lahko bistveno prispeva k zmanjšanju uporabe zdravil ob hkratnem zagotavljanju visoke ravni varovanja zdravja ljudi; poziva EU in države članice, naj okrepijo zakonodajo, ki podpira trajnostno proizvodnjo živil, ter sprejme vse potrebne pobude za spodbujanje zdravih in varnih navad, kot je zdrava prehrana; |
| --- | --- |

37.

Pristojnosti EU in sodelovanje

| 38. | želi spomniti, da člen 168 PDEU določa, da mora biti pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotovljena visoka raven varovanja zdravja ljudi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, kako pomembno je povečati preglednost in okrepiti prostovoljno sodelovanje držav članic na področju določanja cen in povračil za zdravila, saj bi s tem zagotovili vzdržnost zdravstvenih sistemov, evropski državljani pa bi ohranili pravico in dostop do kakovostnega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

39.

| 40. | želi opozoriti, da je preglednost v vseh evropskih in nacionalnih institucijah in agencijah ključna za dobro delovanje demokracije ter da strokovnjaki, ki sodelujejo v postopku izdaje dovoljenj, ne bi smeli imeti navzkrižnih interesov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja pobude, kot je pobuda za inovativna zdravila, ki povezuje zasebni in javni sektor, njen cilj pa je spodbujati raziskave in zagotoviti hitrejši dostop pacientov do inovativnih načinov zdravljenja v primeru neizpolnjenih zdravstvenih potreb; vseeno pa obžaluje, da zaradi nepogojenosti glede dostopa pri uporabi javnih sredstev EU javnost od javnih naložb nima velikih koristi; poleg tega ugotavlja, da pobudo za inovativna zdravila 2, ki je druga in zadnja faza te pobude, v veliki meri financirajo davkoplačevalci EU, in poudarja, da mora EU okrepiti svojo vodilno vlogo pri določanju prednostnih potreb javnega zdravstva pri raziskavah v okviru te pobude, zagotavljanju široke izmenjave podatkov, oblikovanju skupne politike za upravljanje intelektualnih pravic v zdravstvu ter zagotavljanju preglednosti in ustrezne koristi javnosti od javnih naložb; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opozarja na postopek EU za skupna javna naročila zdravil, ki se uporablja za nabavo cepiv v skladu s Sklepom št. 1082/2013/EU; spodbuja države članice, naj to orodje v celoti izkoristijo, na primer ko primanjkuje cepiv za dojenčke; |
| --- | --- |

42.

| 43. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da v EU ni standardiziranega in preglednega mehanizma poročanja o razlogih za nezadostno oskrbo, kakršen obstaja v ZDA; poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo in vzpostavijo tak instrument, s katerim bi politike oblikovali na podlagi dokazov; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opozarja, da je digitalna agenda za zdravje velikega pomena in da je treba dati prednost razvoju in uporabi rešitev e-zdravja in mobilnega zdravja, da bi zagotovili varne, zanesljive, dostopne, sodobne in vzdržne nove modele zdravstva za paciente, negovalce, zdravstvene delavce in plačnike; |
| --- | --- |

44.

| 45. | želi spomniti, da je v najmanj razvitih državah največ z revščino povezanih bolezni, med katerimi so zlasti HIV/aids, malarija, tuberkuloza, bolezni reproduktivnih organov ter nalezljive in kožne bolezni; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da imajo ženske in otroci v državah v razvoju težji dostop do zdravil kot odrasli moški, saj zdravljenje ni razpoložljivo, dostopno, cenovno dosegljivo in sprejemljivo zaradi diskriminacije na podlagi kulturnih, verskih ali družbenih dejavnikov ter slabših zdravstvenih ustanov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ugotavlja, da je tuberkuloza postala nalezljiva bolezen z največ smrtnimi žrtvami na svetu in da je najnevarnejša oblika te bolezni multirezistentna tuberkuloza; poudarja, da se je treba spopasti z vse večjo krizo protimikrobne odpornosti, in sicer tudi s financiranjem raziskav in razvoja za nova orodja za cepiva proti tuberkulozi ter njeno diagnosticiranje in zdravljenje, obenem pa je treba zagotoviti vzdržen in cenovno sprejemljiv dostop do teh novih orodij, da ne bo nihče zapostavljen; |
| --- | --- |

47.

Intelektualna lastnina ter raziskave in razvoj

| 48. | želi spomniti, da pravice intelektualne lastnine omogočajo omejeno obdobje izključnih pravic, ki ga morajo pristojni organi skrbno in učinkovito zakonsko urediti, spremljati in izvajati, da to ne bi posegalo v človekovo pravico do varovanja zdravja ter da bi spodbujali kakovostne inovacije in konkurenčnost; poudarja, da bi moral Evropski patentni urad in države članice patente dodeliti le za zdravila, ki strogo izpolnjujejo zahteve patentiranja glede novosti, inventivnosti in industrijske uporabnosti, kot je določeno v Evropski patentni konvenciji; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da gre pri nekaterih zdravilih za resnično prelomne inovacije, nekatera druga pa ne prinašajo zadostne dodane terapevtske vrednosti, da bi lahko štela za prave inovacije („podobne“ snovi); želi spomniti, da so lahko za paciente koristne tudi inkrementalne inovacije ter da sprememba namena in formulacije znanih molekul lahko prinese dodano terapevtsko vrednost, ki bi jo bilo treba skrbno oceniti; svari pred morebitnimi zlorabami pravil o varstvu intelektualne lastnine, s katerimi bi pravice za patente postale „zimzelene“, konkurenca pa bi bila onemogočena; |
| --- | --- |

49.

| 50. | priznava pozitivni učinek Uredbe (ES) št. 141/2000 o zdravilih sirotah, ki je omogočila dajanje na trg številnih inovativnih proizvodov za paciente, ki jih ni bilo mogoče zdraviti; je seznanjen s pomisleki glede morebitne nepravilne uporabe merila za določanje zdravil sirot in njenega možnega učinka na vse večje število dovoljenj za zdravila sirote; priznava, da se tovrstna zdravila uporabljajo tudi nenamensko, s spremenjenim namenom ali so odobrena za dodatne indikacije, kar omogoča večji obseg prodaje; poziva Komisijo, naj vzpostavi uravnotežene spodbude, ne da bi s tem odvračala od inovacij na tem področju; poudarja, da bi bilo treba določbe uredbe o zdravilih sirotah uporabljati le, če so izpolnjena vsa ustrezna merila; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ugotavlja, da sporazum TRIPS Svetovne trgovinske organizacije vsebuje določbe o prožnosti pri patentnih pravicah, kot so prisilne licence, s katerimi so se cene občutno znižale; opozarja, da je te ukrepe prožnosti mogoče uporabiti kot učinkovito orodje v izrednih okoliščinah, vzpostavljenih z zakoni vsake članice STO za reševanje težav na področju javnega zdravja, da bi lahko v okviru svojih nacionalnih programov javnega zdravja zagotovile osnovna zdravila po sprejemljivih cenah ter varovale in podpirale javno zdravje; |
| --- | --- |

51.

Priporočila

| 52. | poziva k ukrepom na nacionalni ravni in na ravni EU, s katerimi bi zagotovili pravico pacientov do univerzalnega, cenovno sprejemljivega, učinkovitega, varnega in pravočasnega dostopa do osnovnih in inovativnih zdravljenj, pa tudi vzdržnost sistemov javnega zdravstva v EU in prihodnje naložbe v farmacevtske inovacije; poudarja, da je dostop do zdravil za paciente skupna odgovornost vseh akterjev zdravstvenega sistema; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Svet in Komisijo, naj okrepita pogajalsko moč držav članic, da bi zagotovile cenovno sprejemljiv dostop do zdravil po vsej EU; |
| --- | --- |

53.

| 54. | je seznanjen s poročilom skupine generalnega sekretarja OZN na visoki ravni za dostop do zdravil; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ugotavlja, da lahko spreminjanje namena obstoječih zdravil za nove indikacije spremlja zvišanje cene; poziva Komisijo, naj zbira in analizira podatke o zvišanju cen v primeru spremembe namena zdravil ter Parlamentu in Svetu poroča o uravnoteženosti in sorazmernosti spodbud, zaradi katerih industrija vlaga v spreminjanje namena zdravil; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva države članice, naj začnejo tesneje sodelovati v boju zoper razdrobljenost trga, in sicer zlasti z oblikovanjem skupnih postopkov in rezultatov na področju ocenjevanja zdravstvene tehnologije, prav tako pa naj sodelujejo pri vzpostavljanju skupnih meril za določanje cen in povračil na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo, naj pregleda direktivo o preglednosti, pri tem pa naj se osredotoči na zagotavljanje pravočasnega dajanja na trg za generična in podobna biološka zdravila, iztek vezave patenta v skladu s smernicami Komisije, pospeševanje postopkov določanja cen in povračil za generična zdravila in preprečevanje večkratnega ponovnega ocenjevanja elementov, ki so podlaga za pridobitev dovoljenja za promet; meni, da se bodo s tem v nacionalnih proračunih za zdravstvo ustvarili precejšnji prihranki, povečala se bo cenovna dostopnost, dostop pacientov bo hitrejši, poleg tega pa se bodo preprečile upravne ovire za proizvajalce generičnih in podobnih bioloških zdravil; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisijo, naj predlaga novo direktivo o preglednosti postopkov določanja cen in sistemov povračila stroškov, pri čemer naj upošteva izzive trga; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva, naj nova direktiva o preglednosti nadomesti Direktivo 89/105/EGS, da bi zagotovili učinkovit nadzor in popolno preglednost nad postopki, ki se uporabljajo za določitev cen in povračilo stroškov za zdravila v državah članicah; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva države članice, naj Direktivo 2011/24/EU o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu izvajajo na pravičen način, tako da ne omejujejo uporabe pravil o povračilu stroškov čezmejnega zdravstvenega varstva, vključno s povračilom za zdravila, saj bi to lahko predstavljalo samovoljno diskriminacijo ali neupravičeno oviranje svobode gibanja; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisijo, naj v državah članicah učinkovito nadzira in ocenjuje izvajanje Direktive 2011/24/EU o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu, poleg tega pa naj načrtuje in izvede uradno oceno te direktive, vključno s pritožbami, kršitvami in vsemi izvedbenimi ukrepi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo raziskave in razvoj, ki bodo temeljili na neizpolnjenih potrebah pacientov, kot je raziskovanje novih protimikrobnih zdravil, pri čemer naj na učinkovit način usklajujejo javna sredstva, namenjena za zdravstvene raziskave, ter spodbujajo družbeno odgovornost farmacevtskega sektorja; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva države članice, naj gradijo na obstoječih pobudah v EU, ki so namenjene spodbujanju neodvisnih raziskav na interesnih področjih nacionalnih zdravstvenih služb, ki jih komercialne raziskave ne pokrivajo v zadostni meri (npr. protimikrobna odpornost), in skupin pacientov, ki običajno niso vključeni v klinične študije, kot so otroci, nosečnice in starejši; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opozarja na nevarnost vse večje protimikrobne odpornosti in njeno resnost, ki jo je nedavno priznal OZN; poziva Komisijo, naj okrepi ukrepe za odpravo protimikrobne odpornosti, spodbuja raziskave in razvoj na tem področju ter pripravi nov in celovit akcijski načrt EU na podlagi pristopa „eno zdravje“; |
| --- | --- |

64.

| 65. | priznava, da se pobude, predlagane v uredbi o pediatričnih zdravilih (ES) št. 1901/2006, niso izkazale za učinkovite pri spodbujanju inovacij pri zdravilih za otroke, zlasti na področju onkologije in neonatologije; poziva Komisijo, naj preuči obstoječe ovire in predlaga ukrepe za spodbujanje napredka na tem področju; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva Komisijo, naj spodbuja pobude, s katerimi bi javne in zasebne raziskav usmerili v odkrivanje inovativnih zdravil za zdravljenje bolezni, ki se pojavljajo pri otrocih; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisijo, naj nemudoma začne pripravljati poročilo, ki se zahteva v členu 50 uredbe o pediatričnih zdravilih, in spremeni zakonodajo, da bi ukrepala v zvezi s pomanjkanjem inovacij na področju pediatričnega onkološkega zdravljenja, in sicer s pregledom meril za odobritev opustitve načrtov pediatričnih preiskav, ter da bi zagotovila izvajanje načrtov pediatričnih preiskav že zgodaj v razvoju zdravila, da otroci na dostop do inovativnih novih metod zdravljenja ne bodo čakali dlje, kot je potrebno; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisijo, naj spodbuja javne in zasebne raziskave o zdravilih pri pacientkah, da bi odpravili razlike med spoloma pri raziskavah in razvoju ter vsem državljanom omogočili enak dostop do zdravil; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo strateške načrte, s katerimi bi zagotovile dostop do zdravil za reševanje življenj; v zvezi s tem jih tudi poziva, naj uskladijo načrt za izkoreninjenje hepatitisa C v EU, pri čemer naj uporabijo orodja, kot je evropsko skupno javno naročilo; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva, naj se okvirni pogoji na področju raziskav in v farmacevtski politiki določijo tako, da se bodo spodbujale inovacije, zlasti za bolezni, za katere še ni zadovoljivega zdravljenja, kot je rak; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva Komisijo k nadaljnjim ukrepom za spodbujanje razvoja zdravil za napredno zdravljenje in dostopa pacientov do njih; |
| --- | --- |

71.

| 72. | Komisijo tudi poziva, naj v temeljiti in objektivni študiji preuči splošni učinek intelektualne lastnine na inovacije na področju zdravil in na dostop pacientov do njih, kot je zahteval Svet v sklepih z dne 17. junija 2016, zlasti pa naj v njej preuči učinek dodatnih varstvenih certifikatov, izključnega dostopa do podatkov in izključne pravice do trženja na kakovost inovacij in konkurenco; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva Komisijo, naj oceni izvajanje regulativnega okvira za zdravila sirote (zlasti kar zadeva koncept neizpolnjene zdravstvene potrebe, kako se koncept razlaga in katera merila morajo biti izpolnjena pri določitvi neizpolnjene zdravstvene potrebe), zagotovi smernice glede prednostnih neizpolnjenih zdravstvenih potreb, oceni obstoječe sheme spodbud za razvoj učinkovitih, varnih in cenovno dostopnih zdravil za redke bolezni v primerjavi z najboljšimi razpoložljivimi alternativami, spodbuja vzpostavitev evropskega registra redkih bolezni in referenčnih centrov ter zagotovi pravilno izvajanje zakonodaje; |
| --- | --- |

73.

| 74. | odobrava zakonodajo o farmakovigilanci iz leta 2010 in 2012; poziva Komisijo, Evropsko agencijo za zdravila in države članice, naj nadaljujejo spremljanje izvajanja zakonodaje in javno poročanje o njem ter zagotovijo ocenjevanje učinkovitosti in škodljivih učinkov zdravil po izdaji dovoljenja; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva Komisijo naj sodeluje z Evropsko agencijo za zdravila in deležniki, da bi uvedli kodeks ravnanja za obvezno poročanje o škodljivih učinkih in posledicah nenamenske uporabe zdravil ter da bi vzpostavili registre pacientov, s katerimi bi okrepili dokazno podlago in zmanjšali tveganja za paciente; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva Komisijo, naj se zavzame za odprte podatke pri javno financiranih raziskavah o zdravilih ter spodbuja vidike, kot so dostopne cene, neizključne pravice in solastništvo intelektualne lastnine pri projektih, ki so financirani z javnimi nepovratnimi sredstvi EU, na primer iz programa Obzorje 2020 in pobude za inovativna zdravila; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisijo, naj spodbuja etično ravnanje in preglednost pri postopku izdaje dovoljenj in ocenjevanju inovacij v farmacevtskem sektorju, zlasti pri kliničnih študijah in dejanskih stroških raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

77.

| 78. | je seznanjen z uporabo prilagojenih poti za spodbujanje hitrejšega dostopa do zdravil za paciente; opozarja na večjo negotovost glede varnosti in učinkovitosti novih zdravil ob njihovem vstopu na trg; opozarja na pomisleke zdravstvenih delavcev, organizacij civilne družbe in regulatorjev v zvezi s prilagojenimi potmi; poudarja, da je ustrezno izvajanje sistema za nadzor po fazi trženja ključnega pomena; meni, da bi bilo treba prilagojene poti omejiti na posebne primere neizpolnjenih velikih zdravstvenih potreb, in poziva Komisijo in Evropsko agencijo za zdravila, naj pripravita smernice, s katerimi bi zagotovili varnost pacientov; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva Komisijo, naj poskrbi za varnost, kakovost in učinkovitost vseh hitrih postopkov odobritve ter zagotovi, da bodo takšne odobritve možne samo s pogojnim dovoljenjem ter le v izjemnih okoliščinah, ko je nedvoumno ugotovljena neizpolnjena zdravstvena potreba, poleg tega pa naj zagotovi uvedbo preglednega in odgovornega postopka za spremljanje varnosti, kakovosti in učinkovitosti zdravila po izdaji dovoljenja, pa tudi sankcij za nespoštovanje predpisov; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo okvir za spodbujanje, zagotavljanje in krepitev konkurenčnosti in uporabe generičnih in podobnih bioloških zdravil, s katerim bi v skladu s členoma 101 in 102 PDEU pospešili njihov vstop na trg in spremljali nepoštene prakse, ter o tem vsaki dve leti poročajo; prav tako poziva Komisijo, naj spremlja sporazume o poravnavi glede patentov med proizvajalci originalnih in generičnih zdravil, ki se lahko zlorabljajo za omejevanje vstopa generičnih zdravil na trg; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva Komisijo, naj v skladu s členoma 101 in 102 PDEU nadaljuje in po možnosti okrepi spremljanje in preiskovanje morebitnih primerov zlorab trga, vključno s tako imenovanim plačilom za odlog, določanjem previsokih cen in drugimi oblikami tržnih omejitev, ki zadevajo še posebej farmacevtska podjetja, ki poslujejo v EU; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva Komisijo, naj v Uredbo (ES) št. 469/2009 doda opustitev dodatnega varstvenega certifikata, da bi omogočili proizvodnjo generičnih in podobnih bioloških zdravil v Evropi ter njihov izvoz v države, ki nimajo teh certifikatov oziroma kjer so že potekli, pri čemer pa se ne smejo spodkopavati izključne pravice, ki so na podlagi ureditve dodatnega varstvenega certifikata zagotovljene na zaščitenih trgih; meni, da bi lahko te določbe pozitivno vplivale na dostop do kakovostnih zdravil v državah v razvoju in najmanj razvitih državah, pa tudi na okrepitev proizvodnje ter raziskav in razvoja v EU, ustvarjanje delovnih mest in spodbujanje gospodarske rasti; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva Komisijo, naj spremlja in okrepi zakonodajo in pristojnosti EU na področju konkurence na farmacevtskem trgu, da bi preprečevali zlorabe in spodbujali pravične cene za paciente; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva Komisijo, naj okrepi dialog o neizpolnjenih zdravstvenih potrebah med vsemi pomembnimi deležniki, pacienti, zdravstvenimi delavci, regulatorji, organi za ocenjevanje zdravstvene tehnologije, plačniki in razvijalci v vsem življenjskem ciklu zdravil; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva Komisijo, naj čim prej predlaga zakonodajo o evropskem sistemu za ocenjevanje zdravstvene tehnologije, da bi harmonizirali njegova merila, na podlagi teh pa bi lahko ocenili dodano terapevtsko vrednost v primerjavi z najboljšo možno alternativo ter pri tem med drugim upoštevali stopnjo inovativnosti in vrednost za paciente; poleg tega naj Komisija uvede obvezno oceno relativne učinkovitosti na ravni EU kot prvi korak pri uvajanju novih zdravil in vzpostavi evropski sistem klasifikacije za prikaz njihove dodane terapevtske vrednosti, pri čemer naj uporabi z neodvisen in pregleden postopek, pri katerem ne bo prihajalo do navzkrižja interesov; meni, da bo ta zakonodaja zagotovila, da se bodo rezultati ocenjevanja zdravstvenih tehnologij, skupaj pridobljeni na ravni EU, uporabljali na nacionalni ravni; poleg tega Komisijo poziva, naj okrepi zgodnji dialog in razmisli o mehanizmu usklajevanja na podlagi neodvisnega organa, s katerim bi lahko spodbudili sodelovanje med nacionalnimi organi za ocenjevanje zdravstvene tehnologije in obenem zagotovili, da bi ti nacionalni (in regionalni) organi ohranili strokovno znanje o ocenjevanju te tehnologije; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva Svet, naj okrepi sodelovanje med državami članicami v zvezi s postopki določanja cen, da bi si lahko izmenjevale informacije zlasti o sporazumih na podlagi pogajanj in dobri praksi ter se izognile nalaganju nepotrebnih upravnih zahtev in zamudam; poziva Komisijo in Svet, naj preučita gospodarska, socialna in etična merila, ki jih nekatere agencije za ocenjevanje zdravstvene tehnologije že uporabljajo, pri čemer pa morata spoštovati pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva Komisijo in države članice, naj se dogovorijo o skupni opredelitvi „dodane terapevtske vrednosti zdravil“, pri tem pa naj sodelujejo predstavniki držav članic iz vrst strokovnjakov; v zvezi s tem opozarja na opredelitev „dodane terapevtske vrednosti“, ki se uporablja za pediatrična zdravila; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva Komisijo in države članice, naj ob sodelovanju pacientov in njihovih predstavniških organizacij določijo in/ali razvijejo okvire, strukture in metodologije za pravo upoštevanje dokazov o učinkih zdravljenja na paciente v vseh fazah raziskav in razvoja zdravila, tj. od zgodnjega dialoga do zakonske odobritve, ocenjevanja zdravstvene tehnologije, ocenjevanja relativne učinkovitosti ter določanja cene in povračila stroškov; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo večje javne naložbe v razvoj na podlagi neizpolnjenih zdravstvenih potreb, zagotovijo, da bodo te naložbe prinesle koristi v javnem zdravju, ter uvedejo pogojno financiranje, ki naj temelji na izdajanju neizključnih dovoljenj in cenovno dostopnih zdravilih; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva Svet, naj spodbuja preudarno uporabo zdravil v EU ter podpira izobraževalne kampanje in programe za ozaveščanje državljanov glede takšne uporabe zdravil, da bi preprečili preveliko porabo, zlasti antibiotikov, zdravstvene delavce pa spodbudili k predpisovanju zdravil po učinkovinah in uporabi generičnih zdravil; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva države članice, naj zagotovijo dostopnost lekarn, vključno z njihovim številom v mestih in na podeželju, številom strokovnih delavcev, ustreznim odpiralnim časom ter kakovostjo svetovalnih storitev; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poziva Komisijo in Svet, naj oblikujeta ukrepe za cenovno sprejemljiv dostop do zdravil za paciente, ki bodo koristili družbi, pri tem pa naj se izogneta vsem nesprejemljivim posledicam za zdravstvene proračune, uporabita naj različne ukrepe, na primer analizo perspektiv, zgodnji dialog, inovativne modele za določanje cen, prostovoljna skupna javna naročila in prostovoljno sodelovanje pri pogajanjih o cenah, kot je na primer skupna pobuda držav Beneluksa in Avstrije, ter preučita številna orodja, ki temeljijo na mehanizmih za ločevanje, za zapostavljena področja raziskav, kot so protimikrobna odpornost in z revščino povezane bolezni; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poziva Komisijo, naj skupaj z vsemi deležniki določi, kako bi lahko merila za ekonomsko najugodnejšo ponudbo, ki so opisana v direktivi o javnem naročanju in ne zajemajo le meril najnižjih stroškov, na najboljši način uporabili za javno naročanje zdravil v bolnišnicah na nacionalni ravni ter tako omogočili vzdržno in odgovorno oskrbo z zdravili; spodbuja države članice, naj merila za ekonomsko najugodnejšo ponudbo na področju zdravil čim prej in na najboljši način prenesejo v svojo nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poziva Komisijo in države članice, naj z vsemi deležniki začnejo nov strateški dialog na visoki ravni o sedanjem stanju in prihodnjem razvoju farmacevtskega sistema v EU, ki naj se ga udeležijo predstavniki Komisije, Evropskega parlamenta, držav članic, organizacij pacientov, plačilnih agencij in zdravstvenih delavcev ter predstavniki iz akademskega in znanstvenega sveta in gospodarstva, cilj tega dialoga pa naj bo oblikovanje kratko-, srednje- in dolgoročne celostne strategije za dostop do zdravil ter vzdržnost zdravstvenih sistemov in konkurenčno farmacevtsko industrijo, kar bo privedlo do sprejemljivih cen in hitrejšega dostopa do zdravil za paciente; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poziva Komisijo in Svet, naj določita jasna pravila glede nezdružljivosti, navzkrižja interesov in preglednosti v institucijah EU ter za strokovnjake, ki sodelujejo pri zadevah, povezanih z zdravili; poziva strokovnjake, ki sodelujejo v postopku izdaje dovoljenj, naj objavijo svoje življenjepise in podpišejo izjavo o odsotnosti navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poziva Komisijo in nacionalne protimonopolne organe, naj spremljajo nepoštene prakse, da bi potrošnike zaščitili pred umetno visokimi cenami zdravil; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poziva Komisijo in Sodišče, naj v skladu s členom 102 PDEU pojasnita, kdaj gre pri zaračunavanju visokih cen za zlorabo prevladujočega položaja; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poziva Komisijo in države članice, naj izkoristijo določbe o prilagodljivosti iz sporazuma TRIPS Svetovne trgovinske organizacije ter po potrebi uskladijo in pojasnijo njihovo uporabo; |
| --- | --- |

98.

| 99. | poziva Komisijo, naj Svetu in Parlamentu vsaj vsakih pet let predloži poročilo o dostopu do zdravil v EU, poleg tega pa naj bolj redno poroča o primerih izjemnih težav pri dostopu do zdravil; |
| --- | --- |

99.

| 100. | poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe, s katerimi bi izboljšali odobritev novih načinov zdravljenja in njihovo dostopnost za paciente; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poziva Komisijo in Svet, naj oblikujeta boljšo opredelitev koncepta nezadostne oskrbe in preučita vzroke zanjo ter v zvezi s tem ocenita učinke vzporedne trgovine in dobavnih kvot, poleg tega pa naj skupaj z državami članicami, Evropsko agencijo za zdravila in ustreznimi deležniki pripravita seznam osnovnih zdravil, ki jih primanjkuje, pri čemer naj kot referenco uporabita seznam Svetovne zdravstvene organizacije, spremljata naj upoštevanje člena 81 Direktive 2001/83/ES v zvezi z nezadostno oskrbo in preučita mehanizme za ukrepanje v primeru umika učinkovitih zdravil iz prometa izključno iz komercialnih razlogov in za odpravo pomanjkanja zdravil; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poziva Komisijo in Svet, naj vzpostavita mehanizem, ki bo omogočal letno poročanje o nezadostni oskrbi v EU; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva Komisijo in Svet, naj pregledata pravno podlago Evropske agencije za zdravila in preučita možnost za razširitev njenih pristojnosti, da bi usklajevala vseevropske dejavnosti za odpravo nezadostne oskrbe v državah članicah; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poudarja, da bi lahko z izgradnjo trdnih nadzornih in distribucijskih sistemov na vseh ravneh, od ravni skupnosti, okrožja, pokrajine do nacionalne ravni, ki bi jih podpirale visokokakovostne laboratorijske storitve ter močni logistični sistemi, zagotovili lažji dostop do zdravil, medtem ko bi lahko s prenosom zdravstvenih tehnologij v države v razvoju (z licenčnimi pogodbami, zagotavljanjem informacij, znanjem in praktičnimi spretnostmi, tehničnimi materiali in opremo) v teh državah omogočili lokalno proizvodnjo zdravil, s čimer bi bil dostop do zdravil lažji, zdravje pa bi se izboljšalo; |
| --- | --- |

104.

| 105. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo enotni načrt za e-zdravje in mobilno zdravje ter vanj vključijo zlasti razvoj in ovrednotenje pilotnih projektov na nacionalni ravni, posodobitev modelov povračila stroškov, da bodo spodbujali prehod na zdravstvene sisteme, ki bodo temeljili na zdravstvenih rezultatih, ter določitev spodbud, s katerimi bi okrepili sodelovanje zdravstvene skupnosti v tej digitalni revoluciji in izboljšali izobraženost zdravstvenih delavcev, pacientov in vseh deležnikov, da bi se njihova vloga okrepila; |
| --- | --- |

105.

| 106. | spodbuja države članice, naj ocenijo zdravstvene poti in politike, da bi izboljšale rezultate zdravljenja pacientov in finančno vzdržnost sistema, predvsem s spodbujanjem digitalnih rešitev za izboljšanje zdravstvene oskrbe pacientov in odkrivanje tratenja virov; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poziva EU, naj si bolj prizadeva za povečanje zmogljivosti držav v razvoju in jim pomaga pri oblikovanju delujočih zdravstvenih sistemov, ki bodo namenjeni lažjemu dostopu do storitev, zlasti za ranljive skupine; |
| --- | --- |

107.

| 108. | poudarja, da bi moral biti potekajoči pregled uredbe o vzporednem določanju cen (ES) št. 953/2003 v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov namenjen dodatnemu spodbujanju nižanja cen v državah v razvoju, ter poziva EU, naj začne široko in pregledno razpravo o regulaciji in strategijah določanja cen, ki bi zagotavljale dostop do kakovostnih in cenovno sprejemljivih zdravil; želi spomniti, da vzporedno določanje cen ne vodi nujno k cenovni sprejemljivosti in je v nasprotju z izkušnjami, ki kažejo, da so nižje cene posledica močne konkurence generičnih zdravil in prenosa tehnologije; |
| --- | --- |

108.

| 109. | poziva EU, naj okrepi svojo podporo svetovnim programom in pobudam, ki spodbujajo dostop do zdravil v državah v razvoju, saj imajo ključno vlogo pri uresničevanju zdravstvenih ciljev ter so močno olajšali dostop do zdravil in cepiv; |
| --- | --- |

109.

o

o o

| 110. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

110.

---

(1)  UL C 24, 22.1.2016, str. 119.

(2)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_sante_144_health_technology_assessments_en.pdf

(3)  http://ec.europa.eu/health/technology_assessment/docs/2014_strategy_eucooperation_ hta_en.pdf

(4)  ec.europa.eu/health/social_determinants/docs/healthinequalitiesineu_2013_en.pdf

(5)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/145978.pdf.

(6)  UL L 293, 5.11.2013, str. 1.

(7)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/542219/IPOL_STU(2015 )542219_EN.pdf

(8)  http://ec.europa.eu/health/preparedness_response/docs/ jpa_agreement_medicalcountermeasures_en.pdf

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0088.

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0323.

(11)  UL C 353 E, 3.12.2013, str. 31.

(12)  Pravica do zdravstvenega varstva je ekonomska, socialna in kulturna pravica do univerzalnega minimalnega standarda zdravstvenega varstva, do katerega so upravičene vse osebe.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/19

---

P8_TA(2017)0062

Izvajanje programa Ustvarjalna Evropa

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o izvajanju Uredbe (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (2015/2328(INI))

(2018/C 263/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (1) (uredba), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (1) (uredba),

| — | ob upoštevanju členov 167 in 173 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 167 in 173 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Konvencije o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, ki jo je Organizacija združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (UNESCO) sprejela 20. oktobra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, ki jo je Organizacija združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (UNESCO) sprejela 20. oktobra 2005,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. junija 2016 Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Oblikovanje strategije EU za mednarodne kulturne povezave“ (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. junija 2016 Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Oblikovanje strategije EU za mednarodne kulturne povezave“ (JOIN(2016)0029),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. septembra 2012 z naslovom „Spodbujanje kulturnih in ustvarjalnih sektorjev za rast in delovna mesta v EU“ (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. septembra 2012 z naslovom „Spodbujanje kulturnih in ustvarjalnih sektorjev za rast in delovna mesta v EU“ (COM(2012)0537),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. junija 2010 z naslovom „Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike“ (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. junija 2010 z naslovom „Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike“ (COM(2010)0352),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 27. aprila 2010 z naslovom „Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij“ (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 27. aprila 2010 z naslovom „Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij“ (COM(2010)0183),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 27. maja 2015 o povezovanju kulturnih in ustvarjalnih sektorjev z drugimi sektorji za spodbujanje inovacij, ekonomske vzdržnosti in socialnega vključevanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 27. maja 2015 o povezovanju kulturnih in ustvarjalnih sektorjev z drugimi sektorji za spodbujanje inovacij, ekonomske vzdržnosti in socialnega vključevanja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 z naslovom „Na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo“ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 z naslovom „Na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo“ (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o vlogi medkulturnega dialoga, kulturne raznolikosti in izobraževanja pri spodbujanju temeljnih vrednot EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o vlogi medkulturnega dialoga, kulturne raznolikosti in izobraževanja pri spodbujanju temeljnih vrednot EU (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2015 o evropskem filmu v digitalni dobi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2015 o evropskem filmu v digitalni dobi (5),

| — | ob upoštevanju študije o evropskih kulturnih prestolnicah ter o strategiji uspeha in dolgoročnih učinkih, ki jo je na prošnjo Odbora za kulturo in izobraževanje leta 2013 pripravil tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o evropskih kulturnih prestolnicah ter o strategiji uspeha in dolgoročnih učinkih, ki jo je na prošnjo Odbora za kulturo in izobraževanje leta 2013 pripravil tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 z naslovom „Spodbujanje evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev kot virov gospodarske rasti in delovnih mest“ (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 z naslovom „Spodbujanje evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev kot virov gospodarske rasti in delovnih mest“ (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 z naslovom „Kulturne razsežnosti zunanjega delovanja EU“ (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 z naslovom „Kulturne razsežnosti zunanjega delovanja EU“ (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 z naslovom „Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij“ (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 z naslovom „Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij“ (8),

| — | ob upoštevanju delovnega načrta EU za področje kulture za obdobje 2015–2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega načrta EU za področje kulture za obdobje 2015–2018,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 med Parlamentom, Svetom in Komisijo o boljši pripravi zakonodaje, zlasti členov 20 do 24 o naknadnem vrednotenju veljavne zakonodaje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 med Parlamentom, Svetom in Komisijo o boljši pripravi zakonodaje, zlasti členov 20 do 24 o naknadnem vrednotenju veljavne zakonodaje,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k navedenemu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k navedenemu sklepu,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenja Odbora za proračun (A8-0030/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenja Odbora za proračun (A8-0030/2017),

| A. | ker je cilj programa Ustvarjalna Evropa varovati in spodbujati evropsko kulturno in jezikovno raznolikost ter na eni strani spodbujati kulturno dediščino Evrope, na drugi pa okrepiti konkurenčnost evropskega kulturnega in ustvarjalnega sektorja; |
| --- | --- |

A.

ker je cilj programa Ustvarjalna Evropa varovati in spodbujati evropsko kulturno in jezikovno raznolikost ter na eni strani spodbujati kulturno dediščino Evrope, na drugi pa okrepiti konkurenčnost evropskega kulturnega in ustvarjalnega sektorja;

| B. | ker je kultura ključni dejavnik pri spodbujanju evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

B.

ker je kultura ključni dejavnik pri spodbujanju evropskega povezovanja;

| C. | ker imata program Ustvarjalna Evropa in zlasti njegov podprogram Kultura bistveno premalo finančnih sredstev, kar zanju pomeni težave pri izpolnjevanju visokih pričakovanj; |
| --- | --- |

C.

ker imata program Ustvarjalna Evropa in zlasti njegov podprogram Kultura bistveno premalo finančnih sredstev, kar zanju pomeni težave pri izpolnjevanju visokih pričakovanj;

| D. | ker na podlagi členov 3 in 4 uredbe med osnovne cilje programa sodita spodbujanje evropske kulturne in jezikovne raznolikosti ter evropske kulturne dediščine, oziroma natančneje spodbujanje mednarodnega kroženja kulturnih in ustvarjalnih del; |
| --- | --- |

D.

ker na podlagi členov 3 in 4 uredbe med osnovne cilje programa sodita spodbujanje evropske kulturne in jezikovne raznolikosti ter evropske kulturne dediščine, oziroma natančneje spodbujanje mednarodnega kroženja kulturnih in ustvarjalnih del;

| E. | ker na podlagi člena 12 uredbe med prednostne naloge podprograma Kultura sodi spodbujanje nadnacionalnega kroženja in mobilnosti, oziroma natančneje podpiranje kroženja evropske literature, da se zagotovi njena kar se da široka dostopnost; |
| --- | --- |

E.

ker na podlagi člena 12 uredbe med prednostne naloge podprograma Kultura sodi spodbujanje nadnacionalnega kroženja in mobilnosti, oziroma natančneje podpiranje kroženja evropske literature, da se zagotovi njena kar se da široka dostopnost;

| F. | ker struktura v obliki enega samega programa kaže na prednosti, kar zadeva doseganje kritične mase, in lahko zagotovi prepoznavnost področij, ki so še vedno podcenjena in se soočajo z enakimi izzivi v zvezi z razdrobljenostjo, globalizacijo, pomanjkanjem podatkov in težavami pri dostopu do posojil; |
| --- | --- |

F.

ker struktura v obliki enega samega programa kaže na prednosti, kar zadeva doseganje kritične mase, in lahko zagotovi prepoznavnost področij, ki so še vedno podcenjena in se soočajo z enakimi izzivi v zvezi z razdrobljenostjo, globalizacijo, pomanjkanjem podatkov in težavami pri dostopu do posojil;

| G. | ker struktura programa v dveh podprogramih, pri čemer se ohranijo posebnosti in identiteta obeh, in njuna dopolnitev z medsektorskim sklopom predstavljata prednost, ki zagotavlja boljše razumevanje sodelovanja in razvoja na področju kulture, kar omogoča vzpostavitev povezav s tretjimi državami; |
| --- | --- |

G.

ker struktura programa v dveh podprogramih, pri čemer se ohranijo posebnosti in identiteta obeh, in njuna dopolnitev z medsektorskim sklopom predstavljata prednost, ki zagotavlja boljše razumevanje sodelovanja in razvoja na področju kulture, kar omogoča vzpostavitev povezav s tretjimi državami;

| H. | ker je medsektorski sklop le delno razvil svoj strateški cilj spodbujanja nadnacionalnega in nadsektorskega kulturnega sodelovanja; |
| --- | --- |

H.

ker je medsektorski sklop le delno razvil svoj strateški cilj spodbujanja nadnacionalnega in nadsektorskega kulturnega sodelovanja;

| I. | ker program Ustvarjalna Evropa omogoča sodelovanje in skupno ukrepanje z državami, ki ne sodelujejo v programu, in mednarodnimi organizacijami, ki so dejavne v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, kot so Unesco, Svet Evrope ter Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), na podlagi skupnih prispevkov za uresničitev ciljev programa; |
| --- | --- |

I.

ker program Ustvarjalna Evropa omogoča sodelovanje in skupno ukrepanje z državami, ki ne sodelujejo v programu, in mednarodnimi organizacijami, ki so dejavne v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, kot so Unesco, Svet Evrope ter Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), na podlagi skupnih prispevkov za uresničitev ciljev programa;

| J. | ker sistem kazalnikov uspešnosti iz člena 18 uredbe, vključno s kazalniki za splošne cilje programa, kazalniki, povezanimi s podprogramoma MEDIA oz. Kultura, pa tudi posebni kazalniki v zvezi z instrumentom Jamstvene sheme, doslej še ni bil določen oz. se še ni začel uporabljati; |
| --- | --- |

J.

ker sistem kazalnikov uspešnosti iz člena 18 uredbe, vključno s kazalniki za splošne cilje programa, kazalniki, povezanimi s podprogramoma MEDIA oz. Kultura, pa tudi posebni kazalniki v zvezi z instrumentom Jamstvene sheme, doslej še ni bil določen oz. se še ni začel uporabljati;

| K. | ker se je sedanji sistem ocenjevanja glede na naravo in specifičnost programa izkazal za neprimernega in bi ga bilo treba zato izboljšati; |
| --- | --- |

K.

ker se je sedanji sistem ocenjevanja glede na naravo in specifičnost programa izkazal za neprimernega in bi ga bilo treba zato izboljšati;

| L. | ker so posebni ukrepi, kot so pobuda evropske prestolnice kulture, vključno z njenim omrežjem, nagrade in znak evropske dediščine, pokazali, da imajo potencial, kar zadeva trajnostni razvoj lokalnega gospodarstva in kulturnega turizma, in bi jih zato bilo treba okrepiti in bolj dejavno spodbujati; |
| --- | --- |

L.

ker so posebni ukrepi, kot so pobuda evropske prestolnice kulture, vključno z njenim omrežjem, nagrade in znak evropske dediščine, pokazali, da imajo potencial, kar zadeva trajnostni razvoj lokalnega gospodarstva in kulturnega turizma, in bi jih zato bilo treba okrepiti in bolj dejavno spodbujati;

| M. | ker je bil leta 2016 v okviru medsektorskega sklopa objavljen poseben razpis za vključevanje beguncev v evropsko družbo z namenom spodbujanja in podpiranja ustvarjalnosti in medkulturnega dialoga; |
| --- | --- |

M.

ker je bil leta 2016 v okviru medsektorskega sklopa objavljen poseben razpis za vključevanje beguncev v evropsko družbo z namenom spodbujanja in podpiranja ustvarjalnosti in medkulturnega dialoga;

| N. | ker postavka „projekti sodelovanja“ iz podprograma Kultura pokriva okrog 70 % proračuna tega podprograma, uživa veliko priljubljenost pri kulturnih izvajalcih, je usmerjena v čezmejen in skupen pristop k projektom ter omogoča prosto oblikovanje nepredvidljivih, zelo inovativnih in ustvarjalnih projektov, ki so izrecno zaželeni; |
| --- | --- |

N.

ker postavka „projekti sodelovanja“ iz podprograma Kultura pokriva okrog 70 % proračuna tega podprograma, uživa veliko priljubljenost pri kulturnih izvajalcih, je usmerjena v čezmejen in skupen pristop k projektom ter omogoča prosto oblikovanje nepredvidljivih, zelo inovativnih in ustvarjalnih projektov, ki so izrecno zaželeni;

| O. | ker uredba predvideva vzpostavitev dvostranskih sporazumov s tretjimi državami, da bi te sodelovale v programu oziroma delih programa, a je do zdaj le nekaj držav dokončalo ta postopek; |
| --- | --- |

O.

ker uredba predvideva vzpostavitev dvostranskih sporazumov s tretjimi državami, da bi te sodelovale v programu oziroma delih programa, a je do zdaj le nekaj držav dokončalo ta postopek;

| P. | ker so bile zaradi ukrepov Parlamenta kultura, kulturne in ustvarjalne industrije ter avdiovizualni sektor vključeni (čeprav nezadostno) v večletne programe Erasmus +, Obzorje 2020 in COSME, v strukturne sklade in med prednostne naloge Evropskega sklada za strateške naložbe; |
| --- | --- |

P.

ker so bile zaradi ukrepov Parlamenta kultura, kulturne in ustvarjalne industrije ter avdiovizualni sektor vključeni (čeprav nezadostno) v večletne programe Erasmus +, Obzorje 2020 in COSME, v strukturne sklade in med prednostne naloge Evropskega sklada za strateške naložbe;

| Q. | ker obstaja močna sinergija med priložnostnim učenjem ter ustvarjalnim in medijskim sektorjem, saj številne organizacije, dejavne na področju umetnosti, medijev in kulture, nudijo možnosti za priložnostno učenje; |
| --- | --- |

Q.

ker obstaja močna sinergija med priložnostnim učenjem ter ustvarjalnim in medijskim sektorjem, saj številne organizacije, dejavne na področju umetnosti, medijev in kulture, nudijo možnosti za priložnostno učenje;

| R. | ker je delež uspešnih kandidatov v podprogramu Kultura 15 % in v podprogramu MEDIA 44 %, pri slednjem pa je še nižji (32 %), če samodejne sheme niso vključene; |
| --- | --- |

R.

ker je delež uspešnih kandidatov v podprogramu Kultura 15 % in v podprogramu MEDIA 44 %, pri slednjem pa je še nižji (32 %), če samodejne sheme niso vključene;

| S. | ker se je za podprogram MEDIA do sedaj prijavilo 13 000 kandidatov, sredstva pa so bila dodeljena več kot 5 500 projektom; |
| --- | --- |

S.

ker se je za podprogram MEDIA do sedaj prijavilo 13 000 kandidatov, sredstva pa so bila dodeljena več kot 5 500 projektom;

| T. | ker sistem samodejnega točkovanja v podprogramu MEDIA, katerega cilj je zagotoviti enake konkurenčne pogoje za države članice, vodi do izkrivljanja trga in močno oškoduje države z visoko stopnjo avdiovizualnih produkcijskih zmogljivosti; |
| --- | --- |

T.

ker sistem samodejnega točkovanja v podprogramu MEDIA, katerega cilj je zagotoviti enake konkurenčne pogoje za države članice, vodi do izkrivljanja trga in močno oškoduje države z visoko stopnjo avdiovizualnih produkcijskih zmogljivosti;

| U. | ker vrsta nepovratnih sredstev za projekte sodelovanja v podprogramu Kultura programa Ustvarjalna Evropa ne ustreza potrebam mrež, ki temeljijo na operativni strukturi in dejavnostih, kot je to veljalo za predhodni program Kultura 2007–2013; |
| --- | --- |

U.

ker vrsta nepovratnih sredstev za projekte sodelovanja v podprogramu Kultura programa Ustvarjalna Evropa ne ustreza potrebam mrež, ki temeljijo na operativni strukturi in dejavnostih, kot je to veljalo za predhodni program Kultura 2007–2013;

| V. | ker deležniki kritizirajo upravno vodenje (postopke vložitve vloge, ocenjevanja in poročanja), ki naj bi bilo še vedno obremenjujoče; zato poudarja, da je treba poenostaviti postopek prijave, da bi potencialnim upravičencem olajšali dostop do programa in jih spodbudili k sodelovanju; |
| --- | --- |

V.

ker deležniki kritizirajo upravno vodenje (postopke vložitve vloge, ocenjevanja in poročanja), ki naj bi bilo še vedno obremenjujoče; zato poudarja, da je treba poenostaviti postopek prijave, da bi potencialnim upravičencem olajšali dostop do programa in jih spodbudili k sodelovanju;

| W. | ker so centri Ustvarjalne Evrope ključni posredniki med Komisijo, Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA) in kandidati ter ker bi morali biti bolje obveščeni o tekočem postopku sprejemanja odločitev ter vključeni v zagotavljanje informacij o projektih ter v promocijo njihovih rezultatov; |
| --- | --- |

W.

ker so centri Ustvarjalne Evrope ključni posredniki med Komisijo, Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA) in kandidati ter ker bi morali biti bolje obveščeni o tekočem postopku sprejemanja odločitev ter vključeni v zagotavljanje informacij o projektih ter v promocijo njihovih rezultatov;

| X. | ker izvajalci obžalujejo veliko upravno breme v postopku vložitve vloge, ki vključuje obsežne smernice in veliko število dokumentov z informacijami, ki si včasih nasprotujejo; |
| --- | --- |

X.

ker izvajalci obžalujejo veliko upravno breme v postopku vložitve vloge, ki vključuje obsežne smernice in veliko število dokumentov z informacijami, ki si včasih nasprotujejo;

| Y. | ker naj bi bila registracija podjetij v sistemu avtentikacijske storitve Evropske komisije (ECAS) problematična; ker pa je elektronski obrazec za vlaganje prošenj zelo dobrodošel; |
| --- | --- |

Y.

ker naj bi bila registracija podjetij v sistemu avtentikacijske storitve Evropske komisije (ECAS) problematična; ker pa je elektronski obrazec za vlaganje prošenj zelo dobrodošel;

| 1. | poziva države članice, naj povečajo proračun programa Ustvarjalna Evropa v skladu s pričakovanji evropskih državljanov in z ambicijami njegovih dveh podprogramov, s tem pa upoštevajo, da vrednosti kulturne produkcije ni mogoče izraziti le z gospodarskimi podatki, ter omogočajo večjo učinkovitost in boljše rezultate; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja vrsto racionalizacijskih ukrepov glede upravljanja programa, ki se izvajajo od leta 2014; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje, da je pomanjkanje finančnih sredstev poleg upravnih in regulativnih ovir še naprej ena izmed glavnih ovir za potencialne prijavitelje; spodbuja Komisijo, agencijo EACEA in nacionalne urade za program Ustvarjalna Evropa, naj si prizadevajo poiskati rešitev za prenizko zastopanost kulturnih mikroizvajalcev med financiranimi organizacijami in v nekaterih sektorjih v podprogramu Kultura; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj poveča skladnost programa z vsemi ustreznimi politikami EU in drugimi viri financiranja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj zagotovi dobro usklajevanje med generalnimi direktorati, ki so pristojni za program Ustvarjalna Evropa, pa tudi z agencijo EACEA in centri Ustvarjalne Evrope, zadolženimi za posamezne faze izvajanja programa Ustvarjalna Evropa, pri čemer naj upošteva, da je vloga centrov Ustvarjalne Evrope in agencije EACEA bistvenega pomena, saj predstavljajo neposredno povezavo ne le z upravičenci, ampak tudi s celotnim kulturnim in ustvarjalnim sektorjem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj čim tesneje sodeluje z Unescom, Svetom Evrope, pa tudi z OECD, da bi razvili trdnejšo podlago za skupne prispevke pri uresničevanju ciljev programa in oceni učinka, zlasti, kar zadeva mednarodno razsežnost in spoštovanje posebnih človekovih in gospodarskih vrednot kulture in ustvarjanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj ohrani sedanjo strukturo programa Ustvarjalna Evropa, hkrati pa pregleda in bolje opredeli posebnosti obeh podprogramov ter okrepi potencial medsektorskega sklopa, pa tudi preveri, ali se jamstveni sklad uspešno izvaja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj v obeh podprogramih in smernicah za ocenjevalce doseže boljše ravnovesje med umetniško in ustvarjalno komponento ter vodstvenimi in inovativnimi vidiki, zlasti v kulturni in ustvarjalni industriji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj uporabi sistem kazalnikov uspešnosti iz člena 18 pravne podlage programa Ustvarjalna Evropa in s tem vztraja pri umetniški in ustvarjalni komponenti programa, ki je prepogosto podrejena izključno gospodarskim premislekom, kot so zmogljivosti upravljanja ali kvantitativno razvijanje občinstva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj določi več kot sedanjih šest področij strokovnega znanja za ocenjevalce, da bi ti uspešneje obvladovali posebna področja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo in agencijo EACEA, naj izboljšata postopek ocenjevanja, tako da povečata število ocenjevalcev v prvi fazi in omogočita krog kolegialnega odločanja de visu pri izbiri kandidatov, ki so bili v drugi fazi uvrščeni v ožji izbor; poudarja, da bi morali paziti na veliko preglednost in pri odklonjenih projektih poskrbeti za temeljito in jasno obrazložitev, da ne bi z nerazumljivimi utemeljitvami ogrozili sprejemanja programa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj zagotovi možnosti za usposabljanje in za krepitev zmogljivosti kulturnih izvajalcev, ki želijo izboljšati svoje spretnosti v zvezi s postopki prijave, splošnim upravljanjem projektov in izvajanjem projektov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo in agencijo EACEA, naj bolje podpirata kulturne izvajalce pri iskanju partnerjev za projekte sodelovanja, in sicer z ukrepi, ki med drugim vključujejo posebne dogodke za srečevanje v okviru najpomembnejših evropskih kulturnih prireditev, pa tudi z izboljšanjem obstoječih iskalnih orodij in zbirk podatkov ter organiziranjem mreženja na predhodno oznanjene teme; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo in agencijo EACEA, naj sprejmeta ukrepe za povečanje preglednosti postopka ugovora za zavrnjene vloge, s čimer bi zmanjšali splošno razočaranje kandidatov in povečali dolgoročno verodostojnost programa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj še bolj poenostavi postopke vložitve vloge in poročanja, tako da omeji število smernic in drugih dokumentov in jih poenostavi, poskrbi za manj tog časovni list in pripravi predlogo za sporazum o sodelovanju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj uporabi vsa razpoložljiva sredstva za boljšo promocijo in razširjanje rezultatov izvedenih projektov ter informacij o evropski dodani vrednosti vseh ukrepov, izvedenih v okviru programa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj ne spreminja ali dodaja novih prednostnih nalog in pravil, ne da bi centrom Ustvarjalne Evrope in deležnikom dala dovolj časa za pripravo na naslednje razpise; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj še bolj poenostavi finančne vidike, tudi z razširitvijo uporabe instrumenta enkratnih zneskov in s spodbujanjem večje uporabe pavšalnih nadomestitev stroškov, uporablja naj merila, ki ne bodo omejevala dostopa majhnih projektov do financiranja, ter naj zagotovi, da bo zadnje izplačilo nepovratnih sredstev izvedeno v najkrajšem možnem času, kar bi moralo biti eno od meril odličnosti za delo agencije EACEA, tako za podprogram Kultura kot za podprogram MEDIA; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ugotavlja, da obstajajo velike nacionalne razlike v plačah osebja, ki sodeluje pri projektih sodelovanja, zaradi česar nato prihaja do precejšnjih razlik, kar zadeva zmogljivost partnerjev iz različnih držav članic glede sofinanciranja; zato poziva Komisijo, naj poišče drugo možnost za ocenjevanje dela, ki ga osebje opravi pri projektih sodelovanja, da plačni razred ne bo več edini kazalnik; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj skupaj z Eurostatom še naprej določa posebna merila, ki ustrezajo specifični naravi sektorjev (ustvarjalnost, kulturna in umetniška vrednost, inovativnost, rast, socialno vključevanje, oblikovanje skupnosti, internacionalizacija, izboljšanje podjetništva, sposobnosti za prelivanje in povezovanje z drugimi sektorji itd.), ter oceni morebitno vključitev Skupnega raziskovalnega središča v postopek; v zvezi s tem poudarja pomen vzpostavitve zelo kakovostnih virov znanja o sektorju ter statističnih raziskav in dostopa do primerljivih podatkov s področja, da bi tako omogočili učinkovito spremljanje in analizo kulturnih, gospodarskih in družbenih posledic politik v kulturnem in ustvarjalnem sektorju; |
| --- | --- |

20.

MEDIA

| 21. | pozdravlja sedanje delo Komisije in agencije EACEA, ki spreminjata sistem samodejnega točkovanja tako, da bo zagotovil resnično enake konkurenčne pogoje, pri tem pa na uravnotežen način upošteval vsa merila, navedena v programu Ustvarjalna Evropa (nadnacionalni značaj, razvoj nadnacionalnega sodelovanja, gospodarstvo obsega, kritična masa, učinek vzvoda), ter produkcijske zmogljivosti in obstoječe podporne sheme za avdiovizualno industrijo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | priznava, da se je izkazalo, da je podprogram MEDIA globoko zakoreninjen v raznolikem avdiovizualnem sektorju ter da učinkovito podpira kulturno raznolikost in industrijsko politiko; |
| --- | --- |

22.

| 23. | spodbuja večji razvoj podnaslavljanja in sinhronizacije, da bi olajšali kroženje avdiovizualnih izdelkov znotraj in zunaj EU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | priporoča, da se evropska avdiovizualna dediščina zavaruje in da je na voljo za študijske namene, za vključevanje občinstva in ekonomsko promocijo, in sicer z digitalizacijo filmov in avdiovizualnih arhivov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da mora evropski avdiovizualni sektor v mednarodnem in vse bolj konkurenčnem filmskem okolju še vedno ohranjati ukrepe za zaščito svoje raznolikosti in neodvisnosti; poudarja potrebo po neposredni podpori za evropsko avdiovizualno produkcijo, zlasti v fazi razvijanja projektov, in sicer z razširitvijo usposabljanja na več ukrepov in okrepitvijo konkurenčnosti sektorja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | priporoča, da se za boljšo promocijo evropskih del na ozemljih sosednjih držav in skupnih ustvarjalnih projektov okrepijo ukrepi programa, namenjeni tem državam; |
| --- | --- |

26.

| 27. | priznava, da evropske spletne platforme kljub podpori za spletno distribucijo še vedno niso konkurenčne na mednarodni ravni in da je evropske vsebine na obstoječih platformah težko najti in dostopati do njih; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja delitev razvoja občinstva na pobude za filmsko pismenost, s poudarkom na filmskem izobraževanju v šolah, in za razvoj občinstva; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da mora Komisija pripraviti projekt, v katerega bo vključeno evropsko občinstvo in ki bo temeljil na podatkih, usmerjen pa bi bil v preučevanje in krepitev zmogljivosti evropskega avdiovizualnega in filmskega sektorja za zbiranje, analiziranje in napovedovanje podatkov o vedenju občinstva, da bi povečali povpraševanje po nenacionalnih evropskih filmih; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je podpora za neodvisne televizijske producente igranih serij, ki želijo konkurirati na svetovni ravni, v teku, zlasti zato, da bi se na trenutno veliko povpraševanje po kakovostnih serijah odzvali z avtentično evropsko ponudbo, čeprav so bili najboljši rezultati do sedaj doseženi v dokumentarnem in otroškem sektorju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj še naprej podpira mreže kinematografov (kot je Europa Cinemas), ki evropski film spodbujajo po vsem svetu, in sicer tako, da finančno in operativno podpre kinematografe, ki predvajajo večje število evropskih filmov, in poudarja odločilno vlogo, ki jo imajo kinematografi pri dvigovanju ozaveščenosti občinstva in ohranjanju družbenega elementa kinematografske izkušnje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj spremeni sistem bonusov za istočasno predvajanje v kinematografih in sistemih videa na zahtevo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | priporoča, da se ocenjevalcem zagotovijo orodja, pri katerih se upoštevajo posebnosti shem podpore v posameznih državah, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje v podprogramu MEDIA; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo, naj poveča najvišji znesek financiranja za projekte evropskih videoiger, da bi se upoštevali njihovi visoki proizvodni stroški, ki vse bolj naraščajo; poudarja tudi, da je treba pregledati merila za upravičenost v zvezi z izključno pripovednim značajem videoiger, da bi omogočili širše vključevanje projektov, ki so zanimivi za čezmejno distribucijo (športne igre, peskovniške igre itd.) in vključiti igralnost v merila za oceno projektov, da bodo odražala osrednji pomen, ki ga ima ta vidik za uspeh igre; |
| --- | --- |

34.

Podprogram Kultura

| 35. | poziva Komisijo, naj gospodarsko razsežnost uravnoteži z notranjo vrednostjo same umetnosti in kulture ter se bolj osredotoči na umetnike in ustvarjalce; |
| --- | --- |

35.

| 36. | priporoča, da evropski projekti sodelovanja upoštevajo inovacije, mobilnost in razširjene koprodukcije; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj uvede ukrepe, s katerimi bi lahko omejila nesorazmernost števila upravičencev in števila kandidatov ter ki bi med drugim vključevali povečanje proračuna za podprogram Kultura, ustreznejšo zastopanost vseh kulturnih in ustvarjalnih sektorjev in večjo podporo za manjše projekte; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opozarja na pomembnost prevajanja za spodbujanje dediščine jezikovne raznolikosti in priporoča, da projekti literarnega prevajanja vključujejo promocijo knjig in branja ter podpirajo udeležbo na knjižnih sejmih, vključno z razmislekom o uvedbi vsakoletnega evropskega knjižnega sejma, da bi povečali pretok knjig, spodbujali evropske literarne izmenjave in zagotovili predstavitev različnih nacionalnih literatur ter dostop do pismenosti za vse, vključno z invalidi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja oblikovanje središč (projektov evropskih platform) za podporo obetavnim umetnikom in ustvarjalcem, ki jim omogočajo izmenjave in sodelovanje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vztraja, da so stabilne in reprezentativne evropske kulturne mreže bistvenega pomena za prepoznavnost kulturnih in umetniških dejavnosti v Evropi ter v odnosu do tretjih držav, saj so pogosto prve, ki vstopijo v sodelovanje z novimi področji, sektorji ali državami; meni, da bi bilo treba njihovo vlogo pri usklajevanju ukrepov in spodbujanju kulture in ustvarjalnosti za cela umetniška področja podpreti z nepovratnimi sredstvi za njihovo delovanje; meni, da bi bilo treba v zvezi s tem vnaprej določiti jasna in pregledna izbirna merila; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo in agencijo EACEA, naj podprogramu Kultura omogočita priložnosti, da se sam predstavi navzven in da prireja strukturirana srečanja z izvajalci iz tega sektorja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | priporoča, da se zopet uvede evropska gledališka nagrada in da se ji dodelijo ustrezna finančna sredstva; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja uspeh in pomen sheme evropskih prestolnic kulture, ki temelji na dinamiki mest in regij, ki sodelujejo v postopku, in izkoristi znak in še vedno precej zanemarljiv finančni prispevek EU kot resnično prednost za nadaljnje financiranje in dejavnosti, tudi v času po izteku naziva prestolnice kulture; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja prihajajočo razširitev evropskih prestolnic kulture na države kandidatke in države članice EFTA po letu 2020 in priporoča boljše širjenje te izkušnje v EU in širše; |
| --- | --- |

44.

| 45. | priporoča, da se poveča prepoznavnost znaka evropske dediščine, in poudarja pomen ustreznih (materialnih in nematerialnih) krajev tako pri evropski identiteti kot pri spodbujanju skupnega čustva pripadnosti Evropi, oblikovanju EU in spoznavanju raznolike dediščine za boljšo prihodnost; |
| --- | --- |

45.

| 46. | priporoča, da se sprejmejo ukrepi za usklajevanje in ustrezno podpiranje pobud v okviru evropskega leta kulturne dediščine 2018 s programom Ustvarjalna Evropa, začenši s pripravljalnim letom 2017, vendar prek ustrezne proračunske vrstice in ne s sredstvi, namenjenimi podprogramu Kultura, kot je predlagala Komisija; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko beguncem, ki so vešči umetnosti, omogočila lažji dostop do programa Ustvarjalna Evropa; |
| --- | --- |

47.

Medsektorski sklop

| 48. | poziva Komisijo, naj razvije in v celoti izkoristi potencial sklopa, da bo dosegla cilje iz uredbe, zlasti s spodbujanjem nadnacionalnega in medsektorskega sodelovanja; |
| --- | --- |

48.

| 49. | priporoča uvedbo treh novih podpornih ukrepov v okviru sklopa: (a) Ustvarjalna Evropa Mundus za nadnacionalno sodelovanje, (b) socialno vključevanje in (c) inovativni medsektorski projekti in projekti povezovanja z drugimi sektorji; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo, naj zagotovi geografsko in sektorsko ravnovesje v Jamstveni shemi ter enak dostop za majhne organizacije, lokalne pobude in projekte iz vseh držav članic, oceni njen učinek, zlasti za majhna podjetja na področju kulture, kulturne mediatorje in posrednike, in preuči možnosti za razvoj sinergij z Evropskim skladom za strateške naložbe in drugimi programi, zlasti COSME, da bi zagotovili, da se Jamstvena shema uporablja kar najbolj učinkovito, da bi tako pomagali kulturnemu in ustvarjalnemu sektorju; |
| --- | --- |

50.

| 51. | z zadovoljstvom pričakuje prve rezultate Jamstvene sheme, ki se je začela izvajati leta 2016; pričakuje, da bo ta novi tržni instrument – s tem, ko bo malim in srednjim podjetjem ter mikropodjetjem olajšal dostop do posojil – prispeval k večanju števila projektov v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, ki predstavljata 4,4 % BDP EU in 3,8 % njene delovne sile, da bosta lahko v celoti uresničila svoj potencial kot obetaven vir rasti in delovnih mest ter kot gonilna sila konkurenčnosti, kulturne raznolikosti in čezmejnega sodelovanja; močno pa obžaluje, da se bo instrument v celoti uporabljal le v tistih državah, kjer podoben instrument že obstaja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja ukrepe, ki sta jih sprejeli Komisija in EACEA, da bi zagotovili usposabljanje in izenačili spretnosti v posameznih centrih Ustvarjalne Evrope, ter priporoča, da se ta prizadevanja nadaljujejo; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisijo in agencijo EACEA, naj izboljšata komunikacijo in izmenjavo informacij s centri Ustvarjalne Evrope o postopkih sprejemanja odločitev v teku, vključno s finančnimi instrumenti in novimi medsektorskimi pobudami; za izboljšanje izvajanja programa Komisiji priporoča, naj upošteva izkušnje centrov Ustvarjalne Evrope v vseh fazah izbirnega postopka ter naj instrumente in dokumentacijo, ki jo pripravijo centri Ustvarjalne Evrope, objavi na spletu kot primere dobre prakse; poudarja, da bi morali centri Ustvarjalne Evrope bolje sodelovati, da bi postali bolj učinkovit svetovalni instrument za nacionalne kandidate; poudarja, da bi lahko zaupna izmenjava poročil o ocenjevanju, tudi negativnih, pomagala izboljšati njihove zmogljivosti, in poziva Komisijo, naj izboljša preglednost ocen in postopka izbire; |
| --- | --- |

53.

Priporočila za naslednje generacije programa

| 54. | priporoča, da se program Ustvarjalna Evropa v obdobju 2021–2028 nadaljuje, pregleda in izboljša, kot program, ki vključuje vse kulturne in ustvarjalne sektorje, s poudarkom na kakovostnih projektih, z enakimi vrednotami in prednostnimi nalogami, kot program z dvema podprogramoma in medsektorskim sklopom, ki vključuje usposabljanje, razvoj občinstva, dostop do trgov, socialno vključevanje, sodelovanje, medsektorske projekte in projekte povezovanja z drugimi sektorji ter vzajemno učenje, kakor tudi komuniciranje, študije, podporo, ki je prilagojena kulturnim in ustvarjalnim sektorjem, Jamstveno shemo in podporo za centre Ustvarjalne Evrope; |
| --- | --- |

54.

| 55. | glede na velik pritok priseljencev in beguncev v EU v zadnjih letih pozdravlja vse večjo medkulturno razsežnost programa, za katero upa, da bo od leta 2017 dalje privedla do večjega števila projektov, ki bodo spodbujali kulturno raznolikost, medkulturni dialog in večjezičnost; poudarja, da bi to moralo postati redni sestavni del programa, saj bo kulturna integracija po vsej verjetnosti tudi v prihodnjih letih v številnih državah članicah izziv; |
| --- | --- |

55.

| 56. | priporoča, da pravna podlaga za naslednji program med cilje programa in podprogramov, pa tudi v izbirna in ocenjevalna merila, izrecno vključi spodbujanje kulturne in umetniške kakovosti ter vrednost kulture same po sebi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo, naj pri reviziji podprograma MEDIA preveri, ali je mogoče doseči večjo učinkovitost podpore z dodeljevanjem manjših projektov k različnim programskim nitim, kot so produkcija, festivali, kinematografi in distribucija; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisijo, naj sprejme proaktiven pristop k vključevanju novih držav v program s posebnim statusom za države iz južnega in vzhodnega evropskega sosedstva; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ugotavlja, da so evropske filmske koprodukcije nujne, če hočemo zagotoviti ustrezno konkurenčnost naših izdelkov in z njimi uspešno premagati tržne izzive, ter priporoča, da se te razvijajo z uporabo sorazmernih metod in virov, tudi s sodelovanjem z vodilnimi evropskimi institucijami v tem sektorju, kot je Eurimages; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo, naj preveri, ali je zaradi mnogoterosti ustvarjalne industrije smiselno ustanoviti evropski opazovalni urad za kulturo in ustvarjalnost, ki bi ga bilo mogoče primerjati z Evropskim avdiovizualnim observatorijem, s standardi, ki so primerljivi s standardi Evropskega avdiovizualnega observatorija, in jo v primeru pritrdilnega odgovora poziva, naj oblikuje merila, ki ustrezajo posebni naravi teh sektorjev; |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Izvajalski agenciji za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 221.

(2)  UL L 169, 1.7.2015, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0293.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0005.

(5)  UL C 346, 21.9.2016, str. 10.

(6)  UL C 93, 9.3.2016, str. 95.

(7)  UL C 377 E, 7.12.2012, str. 135.

(8)  UL C 377 E, 7.12.2012, str. 142.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/28

---

P8_TA(2017)0063

Izvajanje programa Evropa za državljane

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o izvajanju Uredbe Sveta (EU) št. 390/2014 z dne 14. aprila 2014 o uvedbi programa „Evropa za državljane“ za obdobje 2014–2020 (2015/2329(INI))

(2018/C 263/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 10 in 11 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), v katerih je navedeno, da ima vsak državljan pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije in da dajejo institucije državljanom in predstavniškim združenjem možnost izražanja in javne izmenjave mnenj glede vseh področij delovanja Unije ter vzdržujejo odprt, pregleden in reden dialog s predstavniškimi združenji in civilno družbo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 10 in 11 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), v katerih je navedeno, da ima vsak državljan pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije in da dajejo institucije državljanom in predstavniškim združenjem možnost izražanja in javne izmenjave mnenj glede vseh področij delovanja Unije ter vzdržujejo odprt, pregleden in reden dialog s predstavniškimi združenji in civilno družbo,

| — | ob upoštevanju protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 390/2014 z dne 14. aprila 2014 o uvedbi programa „Evropa za državljane“ za obdobje 2014–2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 390/2014 z dne 14. aprila 2014 o uvedbi programa „Evropa za državljane“ za obdobje 2014–2020 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o vlogi medkulturnega dialoga, kulturne raznolikosti in izobraževanja pri spodbujanju temeljnih vrednot EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o vlogi medkulturnega dialoga, kulturne raznolikosti in izobraževanja pri spodbujanju temeljnih vrednot EU (2),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju, rezultatih in splošni oceni programa „Evropa za državljane“ za obdobje 2007–2013 (COM(2015)0652), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju, rezultatih in splošni oceni programa „Evropa za državljane“ za obdobje 2007–2013 (COM(2015)0652),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k navedenemu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k navedenemu sklepu,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za ustavne zadeve (A8-0017/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za ustavne zadeve (A8-0017/2017),

| A. | ker je Evropa za državljane edinstven in zelo simboličen program, saj gre za spremljanje razprave civilne družbe in kritično razmišljanje o evropskem projektu, njegovi zgodovini ter gibanjih in idejah, na katerih temelji, ter ker z boljšimi pogoji za državljansko in demokratično udeležbo na ravni Unije prispeva k boljšemu poznavanju evropskih postopkov odločanja; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropa za državljane edinstven in zelo simboličen program, saj gre za spremljanje razprave civilne družbe in kritično razmišljanje o evropskem projektu, njegovi zgodovini ter gibanjih in idejah, na katerih temelji, ter ker z boljšimi pogoji za državljansko in demokratično udeležbo na ravni Unije prispeva k boljšemu poznavanju evropskih postopkov odločanja;

| B. | ker je cilj programa Evropa za državljane okrepiti občutek evropskega državljanstva in pripadnosti, povečati solidarnost, medsebojno strpnost in spoštovanje ter spodbujati boljše razumevanje EU, njenega nastanka in razvoja, vrednot, institucij in pristojnosti ter spodbujati aktivni dialog med državljani EU; ker je mogoče dejavnosti v okviru tega programa razumeti kot del neformalnega vseživljenjskega izobraževanja na področju državljanstva; |
| --- | --- |

B.

ker je cilj programa Evropa za državljane okrepiti občutek evropskega državljanstva in pripadnosti, povečati solidarnost, medsebojno strpnost in spoštovanje ter spodbujati boljše razumevanje EU, njenega nastanka in razvoja, vrednot, institucij in pristojnosti ter spodbujati aktivni dialog med državljani EU; ker je mogoče dejavnosti v okviru tega programa razumeti kot del neformalnega vseživljenjskega izobraževanja na področju državljanstva;

| C. | ker želi kampanja „en evro na državljana“ za program Evropa za državljane poslati močno simbolično sporočilo o upoštevanju mnenj državljanov v Evropi; |
| --- | --- |

C.

ker želi kampanja „en evro na državljana“ za program Evropa za državljane poslati močno simbolično sporočilo o upoštevanju mnenj državljanov v Evropi;

| D. | ker sedanje naraščanje evroskepticizma (ki ga odražajo protievropske sile, ki postavljajo pod vprašaj sam obstoj evropskega projekta, in ki je nedavno dosegel vrhunec z glasovanjem v prid izstopa Združenega kraljestva iz EU), poudarja pomen takih programov in povečuje potrebo po oblikovanju skupne evropske identitete, razmisleku o razlogih, zaradi katerih je Evropska unija izgubila kredibilnost, spodbujanju aktivnega državljanstva in začetku poglobljene razprave o evropskih vrednotah, v katero naj bo vključena celotna družba in institucije, ter kampanje usposabljanja o delovanju institucij EU, pri čemer bi morali poudariti priložnosti, ki jih prinaša članstvo v EU; |
| --- | --- |

D.

ker sedanje naraščanje evroskepticizma (ki ga odražajo protievropske sile, ki postavljajo pod vprašaj sam obstoj evropskega projekta, in ki je nedavno dosegel vrhunec z glasovanjem v prid izstopa Združenega kraljestva iz EU), poudarja pomen takih programov in povečuje potrebo po oblikovanju skupne evropske identitete, razmisleku o razlogih, zaradi katerih je Evropska unija izgubila kredibilnost, spodbujanju aktivnega državljanstva in začetku poglobljene razprave o evropskih vrednotah, v katero naj bo vključena celotna družba in institucije, ter kampanje usposabljanja o delovanju institucij EU, pri čemer bi morali poudariti priložnosti, ki jih prinaša članstvo v EU;

| E. | ker je pred pristopom države k Evropski uniji potrebna temeljita, celovita priprava, ki zajema vprašanja spomina, soočenje s preteklostjo ter zagotavljanje aktivne udeležbe državljanov v javnem življenju v državi; |
| --- | --- |

E.

ker je pred pristopom države k Evropski uniji potrebna temeljita, celovita priprava, ki zajema vprašanja spomina, soočenje s preteklostjo ter zagotavljanje aktivne udeležbe državljanov v javnem življenju v državi;

| F. | ker so institucije EU v skladu s členom 11 PEU zavezane dajati državljanom in predstavniškim združenjem možnost javne izmenjave mnenj glede vseh področij delovanja Unije; ker ta določba vsebuje tudi obveznost institucij EU, da vzdržujejo odprt, pregleden in reden dialog s civilno družbo, ter dolžnost Komisije, da izvaja obsežna posvetovanja z udeleženimi stranmi; |
| --- | --- |

F.

ker so institucije EU v skladu s členom 11 PEU zavezane dajati državljanom in predstavniškim združenjem možnost javne izmenjave mnenj glede vseh področij delovanja Unije; ker ta določba vsebuje tudi obveznost institucij EU, da vzdržujejo odprt, pregleden in reden dialog s civilno družbo, ter dolžnost Komisije, da izvaja obsežna posvetovanja z udeleženimi stranmi;

| G. | ker člen 20 PDEU vzpostavlja temeljni status državljanstva Unije in podrobno opisuje z njim povezane pravice in ker so boljše razumevanje EU ter njenih vrednot pomembni pogoji za omogočanje državljanom, da v celoti uživajo svoje pravice; |
| --- | --- |

G.

ker člen 20 PDEU vzpostavlja temeljni status državljanstva Unije in podrobno opisuje z njim povezane pravice in ker so boljše razumevanje EU ter njenih vrednot pomembni pogoji za omogočanje državljanom, da v celoti uživajo svoje pravice;

| H. | ker so aktivno državljanstvo, državljanska vzgoja in medkulturni dialog ključni za oblikovanje odprte, vključujoče in odporne družbe; |
| --- | --- |

H.

ker so aktivno državljanstvo, državljanska vzgoja in medkulturni dialog ključni za oblikovanje odprte, vključujoče in odporne družbe;

| I. | ker sedanji program temelji na členu 352 PDEU, ki Evropskemu parlamentu daje le pravico, da izraža svoje mnenje v okviru postopka odobritve, in ki mu je Evropski parlament ob predložitvi predloga Komisije odločno nasprotoval, saj je močno v nasprotju z demokratično naravo programa; |
| --- | --- |

I.

ker sedanji program temelji na členu 352 PDEU, ki Evropskemu parlamentu daje le pravico, da izraža svoje mnenje v okviru postopka odobritve, in ki mu je Evropski parlament ob predložitvi predloga Komisije odločno nasprotoval, saj je močno v nasprotju z demokratično naravo programa;

| J. | ker sta se z naknadnim ocenjevanjem, ki ga je izvedla Komisija, potrdila pomembnost ciljev programa in dejstvo, da je program zato, ker se razlikuje od drugih programov v smislu njegovega področja uporabe, ciljev, dejavnosti in ciljnih skupin, omogočil pobude, ki se sicer ne bi mogle financirati drugje; |
| --- | --- |

J.

ker sta se z naknadnim ocenjevanjem, ki ga je izvedla Komisija, potrdila pomembnost ciljev programa in dejstvo, da je program zato, ker se razlikuje od drugih programov v smislu njegovega področja uporabe, ciljev, dejavnosti in ciljnih skupin, omogočil pobude, ki se sicer ne bi mogle financirati drugje;

| K. | ker so se po zmanjšanju proračuna na podlagi pogajanj o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 finančna sredstva za program Evropa za državljane zmanjšala za približno 29,5 milijona EUR in ker omejena finančna sredstva v višini 185,47 milijona EUR za program predstavljajo samo 0,0171 % večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

K.

ker so se po zmanjšanju proračuna na podlagi pogajanj o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 finančna sredstva za program Evropa za državljane zmanjšala za približno 29,5 milijona EUR in ker omejena finančna sredstva v višini 185,47 milijona EUR za program predstavljajo samo 0,0171 % večletnega finančnega okvira;

| L. | ker je moč opaziti, da države članice pogosto odstopajo od sofinanciranja teh projektov in da so pri evropskih projektih z visoko stopnjo sofinanciranja lokalni organi v težavah; |
| --- | --- |

L.

ker je moč opaziti, da države članice pogosto odstopajo od sofinanciranja teh projektov in da so pri evropskih projektih z visoko stopnjo sofinanciranja lokalni organi v težavah;

| M. | ker se je zaradi zmanjšanja finančnih sredstev število projektov, ki so se lahko financirali leta 2014, zmanjšalo za skoraj 25 % v primerjavi s prejšnjim programom; |
| --- | --- |

M.

ker se je zaradi zmanjšanja finančnih sredstev število projektov, ki so se lahko financirali leta 2014, zmanjšalo za skoraj 25 % v primerjavi s prejšnjim programom;

| N. | ker neformalno in priložnostno učenje, prostovoljstvo, šport, umetnost in kultura ponujajo veliko priložnosti za državljansko vzgojo in aktivno državljanstvo; |
| --- | --- |

N.

ker neformalno in priložnostno učenje, prostovoljstvo, šport, umetnost in kultura ponujajo veliko priložnosti za državljansko vzgojo in aktivno državljanstvo;

| O. | ker so za zmanjšanje prekrivanja in povečanje učinka programa potrebne dodatne sinergije z drugimi programi in boljša komunikacija z drugimi generalnimi direktorati; |
| --- | --- |

O.

ker so za zmanjšanje prekrivanja in povečanje učinka programa potrebne dodatne sinergije z drugimi programi in boljša komunikacija z drugimi generalnimi direktorati;

| P. | ker so dokazane koristi obstoječih mednarodnih partnerstev med mesti in občinami (partnerstva med mesti – mreže mest), ki krepijo medsebojno razumevanje med državljani ter spodbujajo prijateljstvo in sodelovanje; |
| --- | --- |

P.

ker so dokazane koristi obstoječih mednarodnih partnerstev med mesti in občinami (partnerstva med mesti – mreže mest), ki krepijo medsebojno razumevanje med državljani ter spodbujajo prijateljstvo in sodelovanje;

Glavni zaključki

| 1. | poudarja, da so celotna razpoložljiva sredstva (185,47 milijona EUR) za edini program, ki se v celoti posveča evropskemu državljanstvu, tj. program Evropa za državljane, zanemarljiva v primerjavi z drugimi izobraževalnimi in kulturnimi programi, kot sta Ustvarjalna Evropa (1,46 milijarde EUR) in Erasmus+ (14,7 milijarde EUR), in s tem ne doseže visokih pričakovanj prijaviteljev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja dejstvo, da je program Evropa za državljane, namenjen premostitvi vrzeli med institucijami EU in evropskimi državljani, v prvih dveh letih novega ciklusa financiranja očitno dobro potekal, z naraščajočim številom kandidatov, visoko kakovostjo projektov in njihovim doslednim izvajanjem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priznava, da je glavna ovira za uspešno izvajanje programa nezadostna dodelitev finančnih sredstev, in obžaluje, da so se v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 zmanjšala za 13,7 %, zaradi česar se je bistveno zmanjšalo število projektov, ki jih je mogoče financirati, kar pomeni, da ni mogoče zadovoljiti velikega povpraševanja, to pa povzroča razočaranje med kandidati s koristnimi projekti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da je zaradi proračunskih omejitev skupno število financiranih projektov premajhno, da bi lahko dosegli ambiciozne cilje programa, in da se je leta 2015 lahko financiralo samo približno 6 % projektov evropskega zgodovinskega spomina in državljanske udeležbe, kar je zelo malo v primerjavi z rezultati programa Ustvarjalna Evropa za isto leto (19,64 % za program Kultura in 45,6 % za program MEDIA); navaja, da bi bilo treba v skladu z ambicijami programa znatno povečati finančna sredstva za ta dva sklopa programa Evropa za državljane; |
| --- | --- |

4.

| 5. | priznava uspeh projektov partnerskih mest po vsej EU ter poziva države članice, naj promovirajo program med občinami in olajšajo sodelovanje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja glasilo Europe for Citizens (Evropa za državljane) in podatkovno zbirko o financiranih projektih, ki jo je začela pripravljati Komisija; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja dejstvo, da imajo nacionalne kontaktne točke programa Evropa za državljane pomembno vlogo pri ozaveščanju ter zagotavljanju podpore in smernic morebitnim prijaviteljem (zlasti prvič sodelujočim prijaviteljem v ciljnih državah), pa tudi evropskim in nacionalnim združenjem lokalnih in regionalnih vladnih organov ter organizacijam civilne družbe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja multidisciplinarni pristop programa, njegov jasen in enostaven prijavni obrazec, njegove jasne in preproste zahteve glede poročanja ter njegovo osredotočanje na posebne dejavnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja dejstvo, da so prednostne naloge, določene za oba sklopa programa, „evropski zgodovinski spomin“ ter „demokratično delovanje in državljanska udeležba“, ki so se prej vsako leto spreminjale, odslej večletne in bodo veljale za celotno preostalo obdobje programa (2016–2020); |
| --- | --- |

9.

| 10. | priznava, da je učinek programa še vedno razmeroma velik, kar kaže dejstvo, da je bilo leta 2015 po ocenah 1 100 000 udeležencev vključenih v 408 izbranih projektov; meni tudi, da veliko število vlog – 2 087 leta 2014 in 2 791 leta 2015 – in kakovost projektov kažeta na veliko zanimanje za program in na to, da bi morali zanj nameniti več človeških in finančnih virov ter tako podpreti več projektov; |
| --- | --- |

10.

Priporočila

Pravni vidiki izvajanja

| 11. | priporoča, naj se naslednja generacija programa Evropa za državljane sprejme s pravno podlago, ki bo Evropskemu parlamentu omogočala, da enakopravno s Svetom sodeluje pri sprejemanju programa kot sozakonodajalec v okviru rednega zakonodajnega postopka; spodbuja Komisijo, naj razmisli o možnih rešitvah za uresničitev tega cilja; |
| --- | --- |

11.

Finančni vidik izvajanja

| 12. | meni, da so bili visokokakovostni projekti, kot so projekti evropskega zgodovinskega spomina in civilne družbe (s 6-odstotno stopnjo uspešnosti v primerjavi z 19,64-odstotno za program Kultura in 45,6-odstotno stopnjo uspešnosti za program MEDIA v okviru programa Ustvarjalna Evropa), zavrnjeni, ker v okviru programa Evropa za državljane ni bilo dovolj finančnih sredstev; meni, da bi bilo ob upoštevanju odločilne vloge tega programa kot predpogoj za udeležbo državljanov v demokratičnem življenju Unije potrebno znatno povečanje proračuna za dosego višje ciljne stopnje; zato poziva Komisijo, Svet in države članice, naj proučijo možnost zagotovitve finančnih sredstev v skupni višini približno 500 milijonov EUR za program Evropa za državljane v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira, kar je samo en EUR na državljana; |
| --- | --- |

12.

| 13. | priznava skupni cilj in morebitne sinergije evropske državljanske pobude in programa Evropa za državljane, da se državljanom omogoči, da neposredno sodelujejo pri oblikovanju politik EU; vendar poziva Komisijo, naj zagotovi, da se evropska državljanska pobuda ne bo financirala iz omejenega proračuna programa Evropa za državljane, kot je to sedaj, ter poziva države članice, naj bolj sodelujejo pri finančni podpori obeh programov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da bi bilo treba pri sistemu pavšalnih zneskov ali pavšalnega financiranja upoštevati razlike v cenah v EU, ki so odvisne od življenjskih stroškov v državah članicah; priporoča ponovno proučitev tega sistema in zmanjšanje predhodnega financiranja, da se zagotovita trajnost financiranih projektov in dolgoročnejša podpora sodelovanju med lokalnimi upravami ali organizacijami ter da se zlasti manjšim organizacijam z omejeno finančno zmogljivostjo in udeležencem s posebnimi potrebami omogočijo boljše možnosti za sodelovanje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prosi Komisijo in Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo, naj redno ocenjujeta, kakšen učinek imajo številne proračunske ureditve na prosilce in morebitne upravičene prosilce; zlasti prosi za oceno, ali so zaradi nižje stopnje predhodnega financiranja (s 50 % na 40 % za projekte in z 80 % na 50 % za nepovratna sredstva in nacionalne kontaktne točke), uporabljene leta 2015 zaradi akutnega pomanjkanja odobritev plačil, potrebe po sofinanciranju in zaradi uporabe enakih meril, ne glede na dejanske življenjske stroške in geografsko oddaljenost, morda nekatere oblike organizacij in določene države članice bile – in so še – v slabšem položaju; poziva, naj poleg tega razvijeta dodatne strategije za približevanje evropskih institucij državljanom in državljane bolje obveščata o različnih politikah EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da bi bilo treba v sistem pavšalnih zneskov vključiti dodaten parameter za boljše vključevanje ljudi s posebnimi potrebami, saj je prav za vključevanje invalidov potrebnih veliko več zaposlenih, pogosto pa so potrebni tudi dodatni ukrepi, ki so povezani z višjimi stroški; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da nepovratna sredstva za poslovanje zagotavljajo neodvisnost upravičencem (tj. možganskim trustom) ter nudijo možnost dolgoročnega načrtovanja za izvedbo dejavnosti z vizijo in razvoj strokovnega znanja; priporoča uporabo posebnih meril, kazalnikov in letnega poročanja za spremljanje napredka pri doseganju njihovih ciljev in za zagotovitev, da ti sistemi financiranja ne povzročajo odvisnosti upravičenca od Komisije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo in Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo, naj javno poročata o stroških, nastalih v okviru sklopa 3 (Horizontalni ukrep – Ovrednotenje – Analiza, razširjanje in uporaba rezultatov projekta); |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo in Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo, naj v poročilo o vmesni oceni, ki mora biti pripravljeno do 31. decembra 2017, vključita temeljito oceno o finančnem izvajanju in proračunskem izvrševanju programa in naj pri ponovni določitvi bodočih ciljev in prilagoditvi proračunski zahtev za program v naslednjem večletnem finančnem okviru upoštevata njene izsledke; |
| --- | --- |

19.

Vidiki usklajevanja in komuniciranja

| 20. | poziva Komisijo, naj vse koristne informacije v zvezi s programom Evropa za državljane (vodnik po programu, prednostne naloge, razpisi za zbiranje predlogov, sedanji in pretekli projekti, rezultati in pridobljena spoznanja, glasilo), skupaj z vsemi programi, ukrepi, nepovratnimi sredstvi in strukturnimi skladi, ki spadajo v okvir evropskega državljanstva (kot sta evropska državljanska pobuda in evropska prostovoljska služba), zbira na edinstvenem, uporabnikom prijaznem komunikacijskem portalu (spletna platforma „vse na enem mestu“), dostopnem tudi invalidom; priporoča, da se ta platforma uporablja kot javni register kontaktnih podatkov upravičencev in kot orodje za dostopanje do opisov projektov in iskanje partnerjev v drugih državah; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da bi morali primerno odgovoriti na zavrnjene prošnje, in sicer z razlogi za zavrnitev, zlasti če vlagatelj prošnje prosi za pojasnilo; predlaga, naj se, v kolikor je to mogoče, iz podobnih zavrnjenih prošenj izluščijo prednostna vprašanja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da so določeni cilji programa Evropa za državljane podobni ciljem Evropske državljanske pobude ali jih dopolnjujejo, zlasti v okviru težnje po večji vključenosti državljanov v delo EU; zato meni, da si je treba prizadevati za skupni pristop pri oblikovanju politik EU za udeležbo državljanov in participativno demokracijo, podprto z dosledno strategijo obveščanja, da bi se pod eno streho združili vsi programi Komisije v zvezi z evropskim državljanstvom, po možnosti s spodbujanjem in krepitvijo neposrednih izkušenj in sodelovanja državljanov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je treba oblikovati odprt seznam potencialnih partnerjev v vsaki državi članici, da bi se olajšalo sodelovanje med tistimi, ki želijo dostop do programa Evropa za državljane; |
| --- | --- |

23.

| 24. | priporoča tudi vzpostavitev spletne platforme za glavne organizacije, ki so dejavne na področju državljanstva in imajo koristi od programa, za zbiranje primerov dobre prakse, krepitev zmogljivosti in povečanje prepoznavnosti zaključenih projektov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj izboljša prepoznavnost programa in javnost bolje seznani z njegovimi cilji, in sicer z izvajanjem vključujoče komunikacijske strategije za evropsko državljanstvo (z uporabo družabnih omrežij, radia, televizijskega oglaševanja in oglasnih panojev), okrepitvijo lokalnega delovanja z aktivno vključitvijo nacionalnih kontaktnih točk ter stalnim posodabljanjem vsebine in doseganjem novih ciljnih skupin v sodelujočih državah, zlasti tistih, kjer je stopnja udeležbe nizka, ter mladih, invalidov in ranljivih oseb; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da je treba program uporabiti tudi za obveščanje javnosti o možnostih za sodelovanje, ki že obstajajo v Evropski uniji, kot so evropska državljanska pobuda, državljanski forumi in javna posvetovanja, da bi tako povečali ozaveščenost javnosti o možnostih neposredne udeležbe v institucionalnem okviru EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva sodelujoče države, ki tega še niso storile, naj določijo nacionalno kontaktno točko; priporoča okrepitev usklajevanja in sinergije med temi državami, državami članicami in Komisijo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | priznava, da je največji izziv doseči sedanje ambiciozno zastavljene cilje z omejenimi sredstvi, ki so na voljo; poudarja, kako pomembne so države članice, regije in lokalne vlade za večjo učinkovitost in priljubljenost programa, tudi z boljšim izkoriščanjem potenciala nacionalnih kontaktnih točk, da se jim omogoči izmenjava izkušenj s subjekti, ki so odgovorni za podobne projekte, na primer Erasmus+ in Ustvarjalno Evropo; spodbuja Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo, naj, kjer je mogoče, išče sinergije s programi EU, kot so Ustvarjalna Evropa, Erasmus+ in Evropski socialni sklad, da bi dosegli največji učinek; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo, naj si še bolj prizadeva za poenostavitev upravnih postopkov, glede na to, da zlasti male organizacije včasih težko izpolnijo formalne zahteve in da zaradi birokratskih razlogov ne bi smele biti diskriminirane; |
| --- | --- |

29.

| 30. | priporoča, naj se sredstva, dodeljena za komuniciranje, ne uporabljajo za financiranje institucionalnega obveščanja o prednostnih nalogah Unije, kot je zdaj določeno v členu 12 sedanjega programa, temveč za obveščanje o samem programu v sodelujočih državah, zlasti tistih, ki v katerih je stopnja udeležbe nizka; |
| --- | --- |

30.

Usmeritev in posebni cilji programa

| 31. | priporoča, naj se pri naslednji generaciji programa formalizira večletni pristop pri določanju prednostnih nalog ter povečajo sinergije med sklopoma in sestavnimi deli programa; poudarja, da bi bilo treba strukturo programa spremeniti tako, da ne bi povzročila zmede pri končnih uporabnikih in torej zmanjšala njegov učinek; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja močno osredotočenost na državljane in družbene vidike EU, kar omogoča institucijam EU, da v praksi neposredno sodelujejo s civilno družbo; v okviru prednostnih nalog programa poudarja pomen projektov, ki se osredotočajo na trenutne izzive za Evropo, tj. na vprašanja, kot so raznolikost, migracije, begunci, preprečevanje radikalizacije, spodbujanje socialne vključenosti, medkulturni dialog, reševanje finančnih problemov ter opredelitev skupne evropske kulturne dediščine; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo povezave med prednostnimi nalogami in politikami programa, povezanimi z evropskim državljanstvom, ter vsakdanom evropskih državljanov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zagovarja stališče, da bi moral biti program usmerjen v večji krog udeležencev, zagotavljati udeležbo ljudi s posebnimi potrebami, spodbujati sodelovanje marginalnih ljudi in ljudi brez volilne pravice, vključno z migranti, begunci in prosilci za azil; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da bi moral program, kjer je to ustrezno, temeljiti na že obstoječih uspešnih lokalnih pobudah, kot je partnerstvo med mesti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja potrebo po razvoju evropske identitete v okviru sklopa „evropski zgodovinski spomin“, ki bi morala biti usmerjena v prihodnost in ne le v preteklost, pluralistična, medkulturna in odprta za migracijske tokove in vplive z ostalih delov sveta, s ciljem uresničitve splošnega povezovanja, ki bo temeljilo na evropskih vrednotah ter evropski posvetni in duhovni dediščini; poudarja, da je pomembno poskrbeti, da se zgodovina ne bo uporabljala za razdvajanje, temveč za obravnavanje sodobnih izzivov z obzirno razlago in spretnimi ciljnimi izobraževalnimi programi; poudarja pomen spodbujanja medgeneracijskih projektov, ki omogočajo izmenjavo izkušenj med starejšimi in mlajšimi generacijami; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je treba spodbujati projekte, ki uvajajo nove oblike razprave z državljani ter katerih format in slog sta privlačna, pristop, ki mu sledijo pa večdimenzionalen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | predlaga, da Komisija vsako leto objavi zbirno poročilo, ki bo vsebovalo najpomembnejše predloge za izboljšanje evropskega projekta, ki jih sporočijo udeleženci v projektih, financiranih iz programa Evropa za državljane; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je treba program obogatiti s predlogi v zvezi udeležbo državljanov v demokratičnem procesu in pri sprejemanju odločitev v EU, in sicer na način, ki bo prispeval h krepitvi možnosti državljanov, da uveljavljajo svoje pravice, na primer z izvajanjem e-demokracije; poudarja, da bi morale Unija in države članice v ta namen oblikovati ukrepe in politike za krepitev prenosljivih spretnosti kritičnega in ustvarjalnega razmišljanja ter digitalne in medijske pismenosti, vključenosti in radovednosti pri svojih državljanih, zlasti otrocih in mladih, da bodo znali sprejemati informirane odločitve in pozitivno prispevati k demokratičnim procesom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da bi s sodelovanjem držav, ki želijo postati članice EU, v programu dosegli boljše medsebojno razumevanje in tesnejše sodelovanje; priporoča večjo internacionalizacijo programa, zlasti s povabilom vsem državam Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), Evropskega gospodarskega prostora (EGP), državam pristopnicam in državam kandidatkam, naj združijo moči z državami članicami EU pri prijavi na projekte, ter poziva k večjemu sodelovanju med nevladnimi organizacijami iz EU, državami vzhodnega in južnega partnerstva in morebitnih kandidatk, da bi EU približali državljanom; priporoča spodbujanje sodelovanja med organizacijami v EU in sosednjih državah na področju evropskih vrednot; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da je treba razvijati partnerstva med mesti in se pri tem osredotočati na to, kako bi bilo mogoče program v večji meri uporabljati, na njegovo promocijo in rezultate, vključno z namenjanjem ustreznih finančnih sredstev; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  UL L 115, 17.4.2014, str. 3.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0005.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/34

---

P8_TA(2017)0064

Skupna trgovinska politika EU v okviru zahtev glede vzdržnosti prostoživečih rastlin in živali

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o skupni trgovinski politiki EU v okviru zahtev glede vzdržnosti prostoživečih rastlin in živali (2016/2054(INI))

(2018/C 263/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 191 in 207, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 191 in 207,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 21(2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 21(2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije „Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije „Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko“ (COM(2015)0497),

| — | ob upoštevanju predloga besedila EU za poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju v okviru čezatlantskega partnerstva za trgovino in naložbe (TTIP), zlasti členov 10 do 16, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga besedila EU za poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju v okviru čezatlantskega partnerstva za trgovino in naložbe (TTIP), zlasti členov 10 do 16,

| — | ob upoštevanju končnega dokumenta z vrhunskega srečanja Združenih narodov o trajnostnem razvoju leta 2015 „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“, zlasti odstavkov 9 in 33 ter cilja 15, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega dokumenta z vrhunskega srečanja Združenih narodov o trajnostnem razvoju leta 2015 „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“, zlasti odstavkov 9 in 33 ter cilja 15,

| — | ob upoštevanju Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT), zlasti člena XX(a) in (g), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT), zlasti člena XX(a) in (g),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami iz leta 2016 (COM(2016)0087) (v nadaljevanju: akcijski načrt), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami iz leta 2016 (COM(2016)0087) (v nadaljevanju: akcijski načrt),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. junija 2016 o akcijskem načrtu EU in nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. junija 2016 o akcijskem načrtu EU in nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi (1) in Direktive 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi (1) in Direktive 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja (2),

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. 69/314 o boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami in resolucije skupščine Združenih narodov za okolje št. 1/3 o nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. 69/314 o boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami in resolucije skupščine Združenih narodov za okolje št. 1/3 o nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami,

| — | ob upoštevanju rezultatov s konvencije CITES CoP 17 v Johannesburgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov s konvencije CITES CoP 17 v Johannesburgu,

| — | ob upoštevanju rezultatov s konference o nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, ki je potekala februarja 2014 v Londonu, in pregleda napredka v Kasaneju marca 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov s konference o nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, ki je potekala februarja 2014 v Londonu, in pregleda napredka v Kasaneju marca 2015,

| — | ob upoštevanju rezultatov s svetovnega kongresa Mednarodne zveze za ohranjanje narave (IUCN), ki je potekal na Havajih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov s svetovnega kongresa Mednarodne zveze za ohranjanje narave (IUCN), ki je potekal na Havajih,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu,

| — | ob upoštevanju svetovnega programa za prostoživeče vrste v sklopu globalnega sklada za okolje (GEF) pri Svetovni banki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega programa za prostoživeče vrste v sklopu globalnega sklada za okolje (GEF) pri Svetovni banki,

| — | ob upoštevanju poročila o kaznivih dejanjih, povezanih s prostoživečimi vrstami po svetu, ki ga je leta 2016 pripravil Urad Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o kaznivih dejanjih, povezanih s prostoživečimi vrstami po svetu, ki ga je leta 2016 pripravil Urad Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC),

| — | ob upoštevanju izjave Sveta za carinsko sodelovanje Svetovne carinske organizacije o nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami iz junija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Sveta za carinsko sodelovanje Svetovne carinske organizacije o nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami iz junija 2014,

| — | ob upoštevanju izjave, ki jo je v Buckinghamski palači (London) podala projektna skupina United for Wildlife Transport (v nadaljevanju: buckinghamska izjava), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, ki jo je v Buckinghamski palači (London) podala projektna skupina United for Wildlife Transport (v nadaljevanju: buckinghamska izjava),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0012/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0012/2017),

| A. | ker se svet sooča s porastom nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami, kot ga še ni bilo, in zaradi nenehnega nezakonitega in netrajnostnega izkoriščanja in trženja svetovnih živalskih in rastlinskih vrst posledično prihaja do bioloških kriz; |
| --- | --- |

A.

ker se svet sooča s porastom nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami, kot ga še ni bilo, in zaradi nenehnega nezakonitega in netrajnostnega izkoriščanja in trženja svetovnih živalskih in rastlinskih vrst posledično prihaja do bioloških kriz;

| B. | ker je nenadzorovana in čezmerna uporaba prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst druga največja grožnja njihovemu preživetju v divjini, takoj za uničevanjem habitatov; |
| --- | --- |

B.

ker je nenadzorovana in čezmerna uporaba prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst druga največja grožnja njihovemu preživetju v divjini, takoj za uničevanjem habitatov;

| C. | ker je po ocenah nezakonita trgovina s prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami četrta najbolj dobičkonosna kriminalna dejavnost, njen ocenjeni promet pa naj bi znašal kar 20 milijard EUR; |
| --- | --- |

C.

ker je po ocenah nezakonita trgovina s prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami četrta najbolj dobičkonosna kriminalna dejavnost, njen ocenjeni promet pa naj bi znašal kar 20 milijard EUR;

| D. | ker najnovejši trendi kažejo vse večjo vpletenost obsežnih kriminalnih in organiziranih mrež, ki uporabljajo čedalje bolj izpopolnjene metode; |
| --- | --- |

D.

ker najnovejši trendi kažejo vse večjo vpletenost obsežnih kriminalnih in organiziranih mrež, ki uporabljajo čedalje bolj izpopolnjene metode;

| E. | ker trgovina s prostoživečimi vrstami podžiga konflikte, z njo pa naj bi se med drugim financirale teroristične mreže in pri tem ustvarjale precejšen dobiček; |
| --- | --- |

E.

ker trgovina s prostoživečimi vrstami podžiga konflikte, z njo pa naj bi se med drugim financirale teroristične mreže in pri tem ustvarjale precejšen dobiček;

| F. | ker spremljajoče težave na področju korupcije in šibkih struktur upravljanja še poslabšujejo obstoječe pomanjkljivosti okvirov za trgovino s prostoživečimi vrstami; |
| --- | --- |

F.

ker spremljajoče težave na področju korupcije in šibkih struktur upravljanja še poslabšujejo obstoječe pomanjkljivosti okvirov za trgovino s prostoživečimi vrstami;

| G. | ker je Evropska unija za te vrste trenutno ciljni trg, tranzitno središče za druge regije, pa tudi območje, iz katerega izhajajo nekatere vrste, s katerimi se nezakonito trguje; |
| --- | --- |

G.

ker je Evropska unija za te vrste trenutno ciljni trg, tranzitno središče za druge regije, pa tudi območje, iz katerega izhajajo nekatere vrste, s katerimi se nezakonito trguje;

| H. | ker pri obravnavanju temeljnih vzrokov nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami bistvenega pomena zagotoviti sodelovanje in koristi podeželskih skupnosti v državah izvora pri ohranjanju prostoživečih vrst; |
| --- | --- |

H.

ker pri obravnavanju temeljnih vzrokov nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami bistvenega pomena zagotoviti sodelovanje in koristi podeželskih skupnosti v državah izvora pri ohranjanju prostoživečih vrst;

| I. | ker kibernetska kriminaliteta na področju prostoživečih pomeni resno nevarnost za ogrožene vrste, vključno s sloni, nosorogi, luskavci, plazilci, dvoživkami, pticami in žirafami; |
| --- | --- |

I.

ker kibernetska kriminaliteta na področju prostoživečih pomeni resno nevarnost za ogrožene vrste, vključno s sloni, nosorogi, luskavci, plazilci, dvoživkami, pticami in žirafami;

| J. | ker bi utegnila razvojnemu sodelovanju naklonjena trgovinska politika občutno spodbuditi gospodarsko rast v državah v razvoju; |
| --- | --- |

J.

ker bi utegnila razvojnemu sodelovanju naklonjena trgovinska politika občutno spodbuditi gospodarsko rast v državah v razvoju;

| K. | ker zaradi povečanja nezakonite trgovine s številnimi živalskimi in rastlinskimi vrstami prihaja do izgube biotske raznovrstnosti in uničenja ekosistema, čedalje več vrst pa je ranljivih ali celo izumrlih; |
| --- | --- |

K.

ker zaradi povečanja nezakonite trgovine s številnimi živalskimi in rastlinskimi vrstami prihaja do izgube biotske raznovrstnosti in uničenja ekosistema, čedalje več vrst pa je ranljivih ali celo izumrlih;

| L. | ker je lahko trajnostna trgovina s prostoživečimi vrstami bistvenega pomena za nekatere obrobne skupnosti, ki se zanašajo na pravne okvire, da bi ohranili lokalne vire in prispevali k zmanjševanju revščine; |
| --- | --- |

L.

ker je lahko trajnostna trgovina s prostoživečimi vrstami bistvenega pomena za nekatere obrobne skupnosti, ki se zanašajo na pravne okvire, da bi ohranili lokalne vire in prispevali k zmanjševanju revščine;

Trendi, načela in splošne ugotovitve

| 1. | z resno zaskrbljenostjo opaža, da v zadnjem času prihaja do porasta nezakonite trgovine in kaznivih dejanj, povezanih s prostoživečimi vrstami, ki utegnejo, če se jih ne zaustavi in spreobrne, povzročiti resne in trajne posledice za ohranjanje biotske raznovrstnosti in okoljske trajnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da ima EU kot podpisnica številnih svetovnih konvencij za varstvo okolja pravno obvezo zagotoviti, da njene politike in mednarodne pogodbe prispevajo k temu cilju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da se okrepljen gospodarski razvoj, izhajajoč iz vključevanja na svetovne trge, in uporaba naravnih virov v namene trajnostnega gospodarskega razvoja ne izključujeta, temveč bi ju bilo treba obravnavati kot vzajemno dopolnjujoča; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zato odločno podpira pristop k vprašanjem prostoživečih vrst, ki ne ohranja zgolj okoljevarstvenih ciljev EU in njenih trgovinskih partnerjev, temveč omogoča tudi oblikovanje trajnostnih in zakonitih trgovinskih okvirov, ki bi povečali pozitiven prispevek trgovinske politike k trajnostnemu razvoju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | z zaskrbljenostjo poudarja, da je EU – tako kot ZDA – še vedno pomemben namembni trg in tranzitna pot za nezakonite proizvode iz prostoživečih vrst; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja akcijski načrt EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, saj bo imel pomembno vlogo v boju proti zaskrbljujočemu porastu tega nadvse dobičkonosnega posla, ki slabi gospodarstva in skupnosti, katerih preživetje je odvisno od prostoživečih vrst, s krepitvijo nezakonitih poti pa ogroža mir in varnost nestabilnih regij, kjer ima EU trgovinske partnerje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da je lahko le celostni pristop h kaznivim dejanjem, povezanim s prostoživečimi vrstami, v končni fazi uspešen pri omejevanju in odpravi nezakonite trgovine in da mora EU prevzeti vodilno vlogo ter se spoprijeti ne le z vprašanji na strani dobave, vključno z razvojnimi vprašanji na terenu v tretjih državah, temveč tudi na strani povpraševanja po nezakonitih proizvodih na domačih trgih, med drugim tudi na spletnih platformah; |
| --- | --- |

7.

Mednarodne institucije in vlade

| 8. | opozarja, da lahko države v skladu s predpisi STO uvedejo odstopanja od splošnih pravil iz člena XX(g) sporazuma GATT, da bi uravnavale neobnovljive narave vire, ter člena XX(a), da bi zaščitile javno moralo; ugotavlja, da prizivni organ STO „neobnovljive naravne vire“ na široko tolmači tako, da so zajete žive vrste, ki jim preti izumrtje, in da je v sodni praksi STO posebej poudarjeno, da vključitev vrst v priloge Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) dokazuje neobnovljivost teh vrst; ugotavlja tudi, da prizivni organ STO „javno moralo“ na široko tolmači tako, da so zajeta tudi prizadevanja za preprečevanje okrutnega ravnanja z živalmi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja prizadevanja EU v sklopu STO, da bi se zmanjšale škodljive subvencije za ribolov, ki bi utegnile spodkopati trajnostno upravljanje ribolovne dejavnosti in ogroziti ohranjanje vrst, kot so želve, morski psi, morske ptice in morski sesalci; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno izraža odločno zavezanost ciljem trajnostnega razvoja OZN in zagotavljanju končnega uspeha cilja št. 15, ki vključuje zavezo o odpravi divjega lova in trgovine z zaščitenimi živalskimi in rastlinskimi vrstami, pa tudi o boju proti ponudbi in povpraševanju po nedovoljenih proizvodih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja nenehna prizadevanja Mednarodnega konzorcija za boj proti kriminalu, povezanemu s prostoživečimi vrstami, pobude, pri kateri sodelujejo CITES, Interpol, UNODC, Svetovna banka in Svetovna carinska organizacija; |
| --- | --- |

11.

Carina in spletna trgovina

| 12. | pozdravlja tudi projekt STO INAMA, katerega cilj je povečati zmožnost carinskih organov, da bi okrepili zmogljivosti in omogočili boj proti kaznivim dejanjem, povezanim s prostoživečimi vrstami; poziva k večjemu sodelovanju carinskih organov pri izvajanju dejavnosti, katerih cilj je boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, in okrepitvi dejavnosti ozaveščanja, s katerimi bi izboljšali usposabljanje in delovanje carinskih organov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da spletni kriminal, povezan s prostoživečimi vrstami, pomeni resno nevarnost za ogrožene živali, vključno s sloni, nosorogi, dvoživkami, plazilci in pticami, ter da bi se morale vlade, družbe in nevladne organizacije s skupnimi močmi zoperstaviti temu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da je treba zaradi sodelovanja s partnerskimi državami ter boljšega in učinkovitejšega izvajanja v Uniji še bolj okrepiti carinsko razsežnost akcijskega načrta; zato z zanimanjem pričakuje, da bo Komisija leta 2016 pregledala izvajanje in izvrševanje sedanjega pravnega okvira EU in poziva, naj v pregled vključi oceno carinskih postopkov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj preveri, do kolikšne mere carinski uradniki, pristojni za nadzor, v različnih državah članicah enotno izvajajo zakonodajo EU na področju trgovine s prostoživečimi vrstami; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšujejo izmenjavo informacij in krepitev zmogljivosti, vključno s posebnim usposabljanjem carinskih uradnikov; |
| --- | --- |

16.

Vloga zasebnega sektorja in nevladnih organizacij

| 17. | poudarja, kako pomembno je pri boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami zagotoviti sodelovanje zasebnega sektorja, tudi spletnih tržnic in družbenih medijev; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja izvedljive rešitve, ki bodo, če bodo vključene v obstoječe sisteme upravljanja dobavne verige in trgovine, zasebnemu sektorju omogočile, da bo odigral vlogo resničnega partnerja vlad in mednarodnih organov pri zagotavljanju odgovornega upravljanja svetovnih dobavnih verig; poudarja pa, da bi morala skupna trgovinska politika spodbujati zavezujoče standarde družbene odgovornosti gospodarskih družb ter usmerjati in podpirati zasebni sektor pri uveljavljanju družbeno odgovorne prakse; meni, da so standardi družbene odgovornosti gospodarskih družbe še posebej pomembni v okviru transportnih mrež; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja nove sodelovalne pristope nične tolerance med strokovnjaki na področju trgovine s prostoživečimi vrstami in logističnimi podjetji; meni, da bi morala Komisija razmisliti o najboljšem načinu za odpravljanje tveganj, povezanih z elektronsko trgovino ter komercialnim oglaševanjem na internetu in zunaj njega, z ustreznimi pravnimi okviri; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva vlogo nevladnih organizacij in civilne družbe ne le pri boju zoper nezakonito trgovino s prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami, vključno z ozaveščanjem, ter zmanjševanju povpraševanja v EU in na ozemlju tretjih držav, iz katerih izvirajo te vrste, pač pa tudi pri dejavnostih nacionalnih svetovalnih skupin, ki jih predvidevajo prostotrgovinski sporazumi EU za spremljanje izvajanja določb o trgovini in trajnostnem razvoju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja buckinghamsko izjavo, ki jo je marca 2016 podala projektna skupina United for Wildlife Transport, njen cilj pa je pritegniti akterje iz zasebnega sektorja, da bi obravnavali pomanjkljivosti pri prevozu in carinskih postopkih, ki jih izkoriščajo trgovci s prostoživečimi vrstami, ter izboljšali izmenjavo informacij vzdolž celotne svetovne dobavne verige in trgovinskih poti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo z nevladnimi organizacijami pri odpravljanju nezakonite trgovine, spreminjanju vedenja potrošnikov in zmanjševanju povpraševanja po nezakonitih proizvodih ter organizirajo kampanje, katerih cilj je ozaveščanje o vprašanjih, povezanih z izzivi boja proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, zlasti v državah, v katerih je povpraševanje po teh proizvodih večje; |
| --- | --- |

22.

Pravni okvir EU in trgovinski sporazumi

| 23. | meni, da je v tej fazi izvajanje obstoječih predpisov v nacionalnih pravnih okvirih največji izziv in prednostna naloga držav članic EU; priznava pa, da bi bilo treba preučiti dodatne zakonodajne določbe, pri tem pa upoštevati pravila iz drugih držav, da bi prepovedali dajanje na razpolago in uvrščanje na trg, transport in nabava prostoživečih vrst, ki so bile nezakonito pridobljene ali prodane v tretjih državah; meni, da bi bilo treba preučiti tudi veljavni pravni okvir, da bi bilo mogoče bolje obravnavati tveganja, povezana z e-trgovanjem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podpira pristop, s katerim se bodo v prihodnje trgovinske sporazume EU dodale določbe za boj proti trgovini s prostoživečimi vrstami; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je zadovoljen, da je Komisija v sklopu nenehnih prizadevanj za zagotavljanje trajnostnega razvoja predlagala, da se v sporazum TTIP vključi poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju, ugotavlja, da želijo ZDA v trgovinskih sporazumih izpogajati standarde o trgovini s prostoživečimi vrstami, vključno z omejitvijo subvencij za ribolov; poudarja, da bi bilo treba pri vseh prihodnjih prostotrgovinskih sporazumih EU izpogajati dosledne določbe o zaščiti prostoživečih vrst, vključno z določbami in zavezami, katerih cilj je ustrezno izvajanje dogovorjenih večstranskih okoljskih sporazumov v okviru poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja bolj ambiciozen pristop k zaščiti prostoživečih vrst, ki ga je EU ubrala v poglavju sporazuma o prosti trgovini med EU in Vietnamom, ki se nanaša na trgovino in trajnostni razvoj ter zajema ne le zaveze v zvezi z ustreznim izvajanjem in uveljavljanjem večstranskih okoljskih sporazumov, kot so CITES, Konvencija o biološki raznovrstnosti in Mednarodna konvencija o ureditvi kitolova (ICRW), temveč tudi določbe v zvezi s krepitvijo trgovinske zmogljivosti, izmenjavo informacij in ozaveščanjem, ter poziva EU in države članice, naj zagotovijo ustrezno izvajanje teh obveznosti in določb; meni, da bi morale biti te zaveze izvršljive, da bi zagotavljale učinkovito in nenehno skladnost, vključno z določitvijo ustrezne vloge za nevladne organizacije in organizacije civilne družbe; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podpira pristop, naveden v strategiji o trgovini za vse, s katerim bi glede na vlogo, ki jo ima korupcija pri olajševanju nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami, v prihodnje trgovinske sporazume vključevali protikorupcijske predpise, pa tudi zavezanost EU izvajanju trgovinskih politik, ki spodbujajo trajnostni razvoj in s katerimi bo mogoče doseči svetovne cilje, dogovorjene v sklopu agende za trajnostni razvoj do leta 2030; |
| --- | --- |

27.

Priporočila

| 28. | podpira pristop k trgovinski politiki EU, ki ne daje zgolj prednosti vprašanju boja proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, temveč v vse prihodnje sporazume dodaja tudi določbe, s katerimi bi omejili in v končni fazi odpravili to dejavnost, in zajema odločne in učinkovite dopolnilne ukrepe, pri katerih se posebna pozornost posveča usposabljanju, preprečevanju in uveljavljanju kazni na področju upravljanja gozdov, zdravja in carine; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da noben element trgovinske politike EU ne bi smel EU ali njenim trgovinskim partnerjem preprečevati sprejemanja odločitev, potrebnih za varstvo prostoživečih vrst in naravnih virov, pod pogojem, da so ti ukrepi še naprej del upravičenih ciljev javne politike in ne predstavljajo samovoljne ali neupravičene diskriminacije; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da ni univerzalne rešitve za trajnost svetovnih prostoživečih vrst in boj proti nezakoniti trgovini; v zvezi s tem opozarja, da je treba zagotoviti popolno prilagodljivost in izmenjavo informacij, podatkov in primerov najboljše prakse, da bi olajšali dialog in okrepili sodelovanje, pri tem pa upoštevali čezmejno naravo te vrste kršitev; |
| --- | --- |

30.

| 31. | priporoča, naj države članice EU razmislijo o političnih rešitvah, s katerimi bi lahko odpravile vse pravne vrzeli, ki bi utegnile olajševati „pranje“ nezakonito pridobljenih prostoživečih vrst in proizvodov iz njih; prav tako priporoča, naj se na tem področju izvaja celovit nadzor ter učinkovito uporabljajo obstoječi viri in agencije, da bo mogoče uresničiti zadani cilj; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva EU in države članice, naj razmislijo o morebitni evropski prepovedi trgovine, izvoza ali ponovnega izvoza slonovine, vključno s tisto iz obdobja pred konvencijo, znotraj in zunaj meja EU, pri čemer je treba upoštevati zakone STO; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva, naj se politikam in ukrepom, namenjenim izpolnjevanju ciljev EU v zvezi z bojem proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, nameni dovolj sredstev, in sicer tudi za krepitev zmogljivosti v tretjih državah, predvsem ko gre za carinske postopke, organe, preglednost in dobro upravljanje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo in države članice, naj še naprej sodelujejo z vsemi ustreznimi akterji, da bi oblikovali celovit pristop, ki ni usmerjen zgolj v vire nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami in proizvodi iz njih, pač pa zmanjšuje tudi povpraševanje in povečuje ozaveščenost na trgih; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo prizadevanja za razbijanje, odpravljanje in kazenski pregon kriminalnih mrež in tolp, ki se ukvarjajo z nezakonito trgovino s prostoživečimi vrstami, ter države članice, naj zagotovijo, da bodo kazni za zločine na tem področju sorazmerne in odvračalne ter po potrebi v skladu z zavezami, opredeljenimi v Konvenciji Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva EU, naj predvsem glede na tekoča prizadevanja za večjo usklajenost sporazumov STO in večstranskih okoljskih sporazumov ter glede na sporazum o olajševanju trgovine v okviru STO razišče, kako bi se lahko svetovni trgovinski in okoljski sistemi bolje medsebojno podpirali; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da bi bilo treba raziskati nadaljnje možnosti sodelovanja med Svetovno trgovinsko organizacijo in konvencijo CITES, zlasti v smislu nudenja tehnične pomoči in izgradnje zmogljivosti na področju trgovine in okoljskih zadev za uradnike iz držav v razvoju; poziva Komisijo, naj to zadevo še naprej obravnava v okviru razprav po konferenci v Nairobiju in prihodnjih elementov, o katerih se bo razpravljalo leta 2017 na naslednji ministrski konferenci v Buenos Airesu; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam, CITES, Uradu Združenih narodov za droge in kriminal, Svetovni carinski organizaciji, STO in Interpolu. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  UL L 61, 3.3.1997, str. 1.

(2)  UL L 328, 6.12.2008, str. 28.

---

Torek, 14. marec 2017

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/40

---

P8_TA(2017)0065

Odgovorno lastništvo in oskrba enoprstih kopitarjev

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o odgovornem lastništvu in oskrbi kopitarjev (2016/2078(INI))

(2018/C 263/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 39, 42 in 43 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki opredeljujejo delovanje skupne kmetijske politike in skupne ribiške politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 39, 42 in 43 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki opredeljujejo delovanje skupne kmetijske politike in skupne ribiške politike,

| — | ob upoštevanju člena 114 PDEU o vzpostavitvi in delovanju enotnega trga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 114 PDEU o vzpostavitvi in delovanju enotnega trga,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

| — | ob upoštevanju člena 168(4)(b) PDEU o ukrepih na veterinarskem in fitosanitarnem področju, katerih neposredni cilj je varovanje javnega zdravja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 168(4)(b) PDEU o ukrepih na veterinarskem in fitosanitarnem področju, katerih neposredni cilj je varovanje javnega zdravja,

| — | ob upoštevanju člena 13 PDEU, v skladu s katerim Unija in države članice pri oblikovanju in izvajanju politik Unije na področju kmetijstva, ribištva, prometa, notranjega trga, raziskav in tehnološkega razvoja ter vesolja v celoti upoštevajo zahteve za dobrobit živali kot čutečih bitij, pri čemer spoštujejo zakonodajne ali upravne določbe in ustaljene običaje držav članic zlasti glede verskih obredov, kulturnih tradicij in regionalne dediščine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 13 PDEU, v skladu s katerim Unija in države članice pri oblikovanju in izvajanju politik Unije na področju kmetijstva, ribištva, prometa, notranjega trga, raziskav in tehnološkega razvoja ter vesolja v celoti upoštevajo zahteve za dobrobit živali kot čutečih bitij, pri čemer spoštujejo zakonodajne ali upravne določbe in ustaljene običaje držav članic zlasti glede verskih obredov, kulturnih tradicij in regionalne dediščine,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim, in o spremembi Direktiv 64/432/EGS in 93/119/ES ter Uredbe (ES) št. 1255/97 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim, in o spremembi Direktiv 64/432/EGS in 93/119/ES ter Uredbe (ES) št. 1255/97 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1099/2009 z dne 24. septembra 2009 o zaščiti živali pri usmrtitvi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1099/2009 z dne 24. septembra 2009 o zaščiti živali pri usmrtitvi (3),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali (4),

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/262 z dne 17. februarja 2015 o določitvi pravil v skladu z direktivama Sveta 90/427/EGS in 2009/156/ES v zvezi z metodami za identifikacijo enoprstih kopitarjev (uredba o potnih listih za enoprste kopitarje) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/262 z dne 17. februarja 2015 o določitvi pravil v skladu z direktivama Sveta 90/427/EGS in 2009/156/ES v zvezi z metodami za identifikacijo enoprstih kopitarjev (uredba o potnih listih za enoprste kopitarje) (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zootehniških in genealoških pogojih za rejo, trgovino s čistopasemskimi plemenskimi živalmi, hibridnimi plemenskimi prašiči in njihovim zarodnim materialom ter za njihov vstop v Unijo ter o spremembi Uredbe (EU) št. 652/2014, direktiv Sveta 89/608/EGS in 90/425/EGS ter razveljavitvi določenih aktov na področju reje živali („uredba o reji živali“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zootehniških in genealoških pogojih za rejo, trgovino s čistopasemskimi plemenskimi živalmi, hibridnimi plemenskimi prašiči in njihovim zarodnim materialom ter za njihov vstop v Unijo ter o spremembi Uredbe (EU) št. 652/2014, direktiv Sveta 89/608/EGS in 90/425/EGS ter razveljavitvi določenih aktov na področju reje živali („uredba o reji živali“),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (7),

| — | o upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 23. aprila 2015 v zadevi C-424/13 Zuchtvieh-Export GmbH proti Stadt Kempten, |
| --- | --- |

—

o upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 23. aprila 2015 v zadevi C-424/13 Zuchtvieh-Export GmbH proti Stadt Kempten,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije „Evropa 2020 – strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije „Evropa 2020 – strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1337/2013 z dne 13. decembra 2013 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1169/2011 (8) v zvezi z navedbo države izvora ali kraja porekla za meso, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1337/2013 z dne 13. decembra 2013 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1169/2011 (8) v zvezi z navedbo države izvora ali kraja porekla za meso,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike (COM(2010)0352),

| — | ob upoštevanju ugotovitev Komisije v študiji EDUCAWEL (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ugotovitev Komisije v študiji EDUCAWEL (9),

| — | ob upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije za zaščito rejnih živali, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije za zaščito rejnih živali,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0014/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0014/2017),

| A. | ker je sektor enoprstih kopitarjev v EU vreden več kot 100 milijard EUR letno (10) in je samo v letu 2013 prinesel dodatnih 27,3 milijarde EUR skupnega prometa pri stavah, pri čemer so vlade držav članic prejele 1,1 milijarde EUR (11); |
| --- | --- |

A.

ker je sektor enoprstih kopitarjev v EU vreden več kot 100 milijard EUR letno (10) in je samo v letu 2013 prinesel dodatnih 27,3 milijarde EUR skupnega prometa pri stavah, pri čemer so vlade držav članic prejele 1,1 milijarde EUR (11);

| B. | ker zgolj industrija konjeniškega športa zagotavlja približno 900 000 delovnih mest, pet do sedem enoprstih kopitarjev ustvarja eno delovno mesto s polnim delovnim časom, ta delovna mesta, ki jih ni mogoče preseliti, pa so na ekonomsko občutljivih podeželskih območjih; |
| --- | --- |

B.

ker zgolj industrija konjeniškega športa zagotavlja približno 900 000 delovnih mest, pet do sedem enoprstih kopitarjev ustvarja eno delovno mesto s polnim delovnim časom, ta delovna mesta, ki jih ni mogoče preseliti, pa so na ekonomsko občutljivih podeželskih območjih;

| C. | ker sektor enoprstih kopitarjev ustrezno izpolnjuje cilje evropske politike za razvoj podeželja, ki temelji na kmetijski vzdržnosti, trajnostnemu upravljanju naravnih virov in spodbujanju vključevanja prebivalcev podeželja v družbo; ker se enoprsti kopitarji še zelo uporabljajo v kmetijstvu, kjer so bile odkrite nove možnosti za uporabo, na primer za proizvodnjo osličjega mleka, ter nove možnosti in koristi za proizvajalce in potrošnike z nadaljnjim razvijanjem teh proizvodov; |
| --- | --- |

C.

ker sektor enoprstih kopitarjev ustrezno izpolnjuje cilje evropske politike za razvoj podeželja, ki temelji na kmetijski vzdržnosti, trajnostnemu upravljanju naravnih virov in spodbujanju vključevanja prebivalcev podeželja v družbo; ker se enoprsti kopitarji še zelo uporabljajo v kmetijstvu, kjer so bile odkrite nove možnosti za uporabo, na primer za proizvodnjo osličjega mleka, ter nove možnosti in koristi za proizvajalce in potrošnike z nadaljnjim razvijanjem teh proizvodov;

| D. | ker sektor enoprstih kopitarjev aktivno prispeva k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020 za trajnostni razvoj, ki temelji na bolj zelenem gospodarstvu in vključujoči rasti, in ker je sektor enoprstih kopitarjev pomemben zaradi bistvenega prispevka k okoljskemu, gospodarskemu in socialnemu razvoju podeželja; |
| --- | --- |

D.

ker sektor enoprstih kopitarjev aktivno prispeva k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020 za trajnostni razvoj, ki temelji na bolj zelenem gospodarstvu in vključujoči rasti, in ker je sektor enoprstih kopitarjev pomemben zaradi bistvenega prispevka k okoljskemu, gospodarskemu in socialnemu razvoju podeželja;

| E. | ker je Evropska unija največji svetovni trg za industrijo konjeniškega športa (12); |
| --- | --- |

E.

ker je Evropska unija največji svetovni trg za industrijo konjeniškega športa (12);

| F. | ker so bili enoprsti kopitarji, ki naj bi jih bilo v EU približno 7 milijonov, skozi zgodovino tesno povezani s človekom, danes pa se uporabljajo za zelo različne namene: za tekmovanja in prosti čas, kot delovne živali v prometu, turizmu, pri vedenjskih, rehabilitacijskih in vzgojnih terapijah, v športu, izobraževanju, gozdarstvu in kmetijstvu, kot vir mleka in mesa, za poskuse na živalih, hkrati pa so tudi divje in napol divje živali; ker enoprsti kopitarji prispevajo tudi k ohranjanju biotske raznovrstnosti in trajnosti podeželja ter lahko v svojem življenju opravljajo različne naloge; |
| --- | --- |

F.

ker so bili enoprsti kopitarji, ki naj bi jih bilo v EU približno 7 milijonov, skozi zgodovino tesno povezani s človekom, danes pa se uporabljajo za zelo različne namene: za tekmovanja in prosti čas, kot delovne živali v prometu, turizmu, pri vedenjskih, rehabilitacijskih in vzgojnih terapijah, v športu, izobraževanju, gozdarstvu in kmetijstvu, kot vir mleka in mesa, za poskuse na živalih, hkrati pa so tudi divje in napol divje živali; ker enoprsti kopitarji prispevajo tudi k ohranjanju biotske raznovrstnosti in trajnosti podeželja ter lahko v svojem življenju opravljajo različne naloge;

| G. | ker se odgovorno lastništvo in skrb za enoprste kopitarje začne s primerno skrbjo za zdravje živali in ustreznimi pogoji za njihovo dobrobit in ker mora biti dobrobit živali v središču vseh dejavnosti enoprstih kopitarjev; ker se regulativno okolje na ravni EU med državami članicami razlikuje in ker se sedanja zakonodaja znotraj EU različno izvaja, kar povzroča izkrivljanje konkurence in slabšanje dobrobiti živali; |
| --- | --- |

G.

ker se odgovorno lastništvo in skrb za enoprste kopitarje začne s primerno skrbjo za zdravje živali in ustreznimi pogoji za njihovo dobrobit in ker mora biti dobrobit živali v središču vseh dejavnosti enoprstih kopitarjev; ker se regulativno okolje na ravni EU med državami članicami razlikuje in ker se sedanja zakonodaja znotraj EU različno izvaja, kar povzroča izkrivljanje konkurence in slabšanje dobrobiti živali;

| H. | ker so enoprsti kopitarji najbolj prevažane živali v EU glede na njihovo populacijo (13) in ker je čas prevoza živali resen problem za evropske državljane, ki zahtevajo krajši čas prevoza, saj se enoprsti kopitarji včasih prevažajo v EU in iz nje v vozilih, ki niso primerna za prevoz kopitarjev, na dolgih razdaljah po cesti, morju in zraku, preden prispejo na končni cilj; |
| --- | --- |

H.

ker so enoprsti kopitarji najbolj prevažane živali v EU glede na njihovo populacijo (13) in ker je čas prevoza živali resen problem za evropske državljane, ki zahtevajo krajši čas prevoza, saj se enoprsti kopitarji včasih prevažajo v EU in iz nje v vozilih, ki niso primerna za prevoz kopitarjev, na dolgih razdaljah po cesti, morju in zraku, preden prispejo na končni cilj;

| I. | ker se podatki o premikih enoprstih kopitarjev za komercialne namene beležijo v sistemu TRACES (Trade Control and Expert System), ti podatki pa se objavljajo samo enkrat letno in z dveletnim zamikom; |
| --- | --- |

I.

ker se podatki o premikih enoprstih kopitarjev za komercialne namene beležijo v sistemu TRACES (Trade Control and Expert System), ti podatki pa se objavljajo samo enkrat letno in z dveletnim zamikom;

| J. | ker bi lahko pristojni organi in druge organizacije s pomočjo lahko dostopnih podatkov bolje spremljali učinke na zdravje živali in preučevali nadaljnje kazalce slabe biološke zaščite; |
| --- | --- |

J.

ker bi lahko pristojni organi in druge organizacije s pomočjo lahko dostopnih podatkov bolje spremljali učinke na zdravje živali in preučevali nadaljnje kazalce slabe biološke zaščite;

| K. | ker ni na voljo dovolj podatkov za neposredno določitev števila enoprstih kopitarjev, ki se uporabljajo za delo na malih in delno samooskrbnih kmetijah, od katerih so številne v novejših državah članicah, ter v turizmu; |
| --- | --- |

K.

ker ni na voljo dovolj podatkov za neposredno določitev števila enoprstih kopitarjev, ki se uporabljajo za delo na malih in delno samooskrbnih kmetijah, od katerih so številne v novejših državah članicah, ter v turizmu;

| L. | ker je Svetovna organizacija za zdravje živali maja 2016 sprejela smernice o enoprstih kopitarjih za delo (14) v zvezi s spoštovanjem petih temeljnih svoboščin živali, in sicer, da se jim prizanese z lakoto, žejo, strahom in stisko, fizičnim neugodjem, toplotno obremenitvijo in bolečino ter da se jim omogoči običajno vedenje; |
| --- | --- |

L.

ker je Svetovna organizacija za zdravje živali maja 2016 sprejela smernice o enoprstih kopitarjih za delo (14) v zvezi s spoštovanjem petih temeljnih svoboščin živali, in sicer, da se jim prizanese z lakoto, žejo, strahom in stisko, fizičnim neugodjem, toplotno obremenitvijo in bolečino ter da se jim omogoči običajno vedenje;

| M. | ker enoprsti kopitarji lokalnim skupnostim in podeželju zagotavljajo dragocena delovna mesta in dohodek od kmetijstva, konjeniških dejavnosti in turizma, ki jih ni mogoče preseliti, vendar je dobrobit nekaterih enoprstih kopitarjev ogrožena, turisti pa pogosto nimajo dovolj znanja, da bi prepoznali težave z dobrobitjo živali in problem odpravili (15); |
| --- | --- |

M.

ker enoprsti kopitarji lokalnim skupnostim in podeželju zagotavljajo dragocena delovna mesta in dohodek od kmetijstva, konjeniških dejavnosti in turizma, ki jih ni mogoče preseliti, vendar je dobrobit nekaterih enoprstih kopitarjev ogrožena, turisti pa pogosto nimajo dovolj znanja, da bi prepoznali težave z dobrobitjo živali in problem odpravili (15);

| N. | ker oznake o dobrobiti, ki jih je uvedel sektor, lahko pomagajo, da se dejavnosti ustrezno odvijajo in da je javnost ustrezno obveščena; |
| --- | --- |

N.

ker oznake o dobrobiti, ki jih je uvedel sektor, lahko pomagajo, da se dejavnosti ustrezno odvijajo in da je javnost ustrezno obveščena;

| O. | ker se lahko z neomejeno, neselektivno in neodgovorno vzrejo enoprstih kopitarjev vzredijo živali brez ekonomske vrednosti, ki imajo pogosto hude težave s počutjem, zlasti v času gospodarske krize; ker sta Parlament in Svet pravkar sprejela zakonodajo o uskladitvi predpisov v zvezi z zootehniškimi in genealoškimi pogoji za rejo čistopasemskih plemenskih živali, tudi enoprstih kopitarjev, da bi okrepila konkurenčnost in ureditev rejskega sektorja EU, kakovost informacij o vzreji in identifikaciji čistopasemskih plemenskih živali, zlasti enoprstih kopitarjev; |
| --- | --- |

O.

ker se lahko z neomejeno, neselektivno in neodgovorno vzrejo enoprstih kopitarjev vzredijo živali brez ekonomske vrednosti, ki imajo pogosto hude težave s počutjem, zlasti v času gospodarske krize; ker sta Parlament in Svet pravkar sprejela zakonodajo o uskladitvi predpisov v zvezi z zootehniškimi in genealoškimi pogoji za rejo čistopasemskih plemenskih živali, tudi enoprstih kopitarjev, da bi okrepila konkurenčnost in ureditev rejskega sektorja EU, kakovost informacij o vzreji in identifikaciji čistopasemskih plemenskih živali, zlasti enoprstih kopitarjev;

| P. | ker se od leta 2008 v zahodnih državah članicah povečuje število zapuščenih enoprstih kopitarjev, zlasti tam, kjer so postali drago razkošje in veliko finančno breme, ne pa vir dohodka; ker se Komisija in države članice niso primerno in ustrezno odzvale za rešitev tega problema; |
| --- | --- |

P.

ker se od leta 2008 v zahodnih državah članicah povečuje število zapuščenih enoprstih kopitarjev, zlasti tam, kjer so postali drago razkošje in veliko finančno breme, ne pa vir dohodka; ker se Komisija in države članice niso primerno in ustrezno odzvale za rešitev tega problema;

| Q. | ker je mogoče večino teh primerov pripisati zasebnim lastnikom in niso reprezentativni za pretežni del profesionalne konjereje v Evropi; |
| --- | --- |

Q.

ker je mogoče večino teh primerov pripisati zasebnim lastnikom in niso reprezentativni za pretežni del profesionalne konjereje v Evropi;

| R. | ker so enoprsti kopitarji družabne živali s kognitivnimi sposobnostmi in močno čustveno navezanostjo in ker se uporabljajo pri najrazličnejših izobraževalnih programih in programih za usposabljanje, terapijah in rehabilitacijah, tudi pri motnjah avtističnega spektra, cerebralni paralizi, primerih možganske kapi, učnih ali jezikovnih motnjah in težavah, rehabilitaciji storilcev kaznivih dejanj, psihoterapiji, posttravmatski stresni motnji ter pri zdravljenju odvisnosti; |
| --- | --- |

R.

ker so enoprsti kopitarji družabne živali s kognitivnimi sposobnostmi in močno čustveno navezanostjo in ker se uporabljajo pri najrazličnejših izobraževalnih programih in programih za usposabljanje, terapijah in rehabilitacijah, tudi pri motnjah avtističnega spektra, cerebralni paralizi, primerih možganske kapi, učnih ali jezikovnih motnjah in težavah, rehabilitaciji storilcev kaznivih dejanj, psihoterapiji, posttravmatski stresni motnji ter pri zdravljenju odvisnosti;

| S. | ker so lastniki pred težko odločitvijo, kadar ne morejo več ustrezno skrbeti za svoje enoprste kopitarje, delno zaradi visokih veterinarskih stroškov, in ker je v nekaterih državah članicah evtanazija pogosto prvi izhod za lastnike, ki ne morejo kriti teh stroškov in stroškov za zagotavljanje dobrobiti živali; ker je v drugih državah evtanazija enoprstih kopitarjev možna le, če obstaja jasna nujna veterinarska potreba, ne glede na dolgoročno dobrobit same živali; |
| --- | --- |

S.

ker so lastniki pred težko odločitvijo, kadar ne morejo več ustrezno skrbeti za svoje enoprste kopitarje, delno zaradi visokih veterinarskih stroškov, in ker je v nekaterih državah članicah evtanazija pogosto prvi izhod za lastnike, ki ne morejo kriti teh stroškov in stroškov za zagotavljanje dobrobiti živali; ker je v drugih državah evtanazija enoprstih kopitarjev možna le, če obstaja jasna nujna veterinarska potreba, ne glede na dolgoročno dobrobit same živali;

| T. | ker v številnih državah zunaj Unije na enoprste kopitarje ne gledajo kot na živali za prehrano in ker se njihovo meso redno uvaža iz teh držav in prodaja na trgu EU; ker so te razmere zaskrbljujoče za dobrobit živali in ker povzročajo izkrivljanje konkurence, saj EU zaenkrat ne dovoljuje, da meso evropskih konj, ki niso bili od samega začetka namenjeni za proizvodnjo hrane in zakol, vstopi v prehransko verigo za ljudi, večja fleksibilnost pa je možna za meso, uvoženo iz tretjih držav; |
| --- | --- |

T.

ker v številnih državah zunaj Unije na enoprste kopitarje ne gledajo kot na živali za prehrano in ker se njihovo meso redno uvaža iz teh držav in prodaja na trgu EU; ker so te razmere zaskrbljujoče za dobrobit živali in ker povzročajo izkrivljanje konkurence, saj EU zaenkrat ne dovoljuje, da meso evropskih konj, ki niso bili od samega začetka namenjeni za proizvodnjo hrane in zakol, vstopi v prehransko verigo za ljudi, večja fleksibilnost pa je možna za meso, uvoženo iz tretjih držav;

| 1. | priznava velik gospodarski, okoljski in socialni prispevek enoprstih kopitarjev v EU ter bistvene kulturne in izobraževalne vrednote, ki so z njimi neposredno povezane, denimo spoštovanje živali in okolja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da se enoprsti kopitarji na kmetijah čedalje bolj uporabljajo za izobraževalne, športne, terapevtske in rekreativne namene, saj želijo nekateri kmeti razvejati svojo dejavnost in povečati prihodek, ter poudarja, da prisotnost enoprstih kopitarjev omogoča večfunkcionalnost kmetijskega gospodarstva, kar povečuje zaposlovanje na podeželju in prispeva k razvoju odnosov med mestom in podeželjem, lokalno trajnost in kohezijo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva, naj se sektor enoprstih kopitarjev, ki bistveno prispeva k uresničevanju splošnih in strateških ciljev EU, bolj priznava na evropski ravni in bolj vključi v različne mehanizme v okviru skupne kmetijske politike, tudi v neposredno pomoč iz prvega stebra ali drugega stebra; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da dobro zdravje enoprstih kopitarjev in njihova dobrobit krepita ekonomske rezultate kmetij in povezanih podjetij ter na splošno koristita podeželskemu gospodarstvu, obenem pa se upoštevajo povečane zahteve državljanov EU po višjih standardih za zdravje in dobrobit živali; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj prizna status delovnih živali za enoprste kopitarje kot pomembno orodje pri kmetijskih dejavnostih na podeželskih območjih v Evropi, zlasti na gorskih in težko dostopnih območjih; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da bi morali imeti lastniki enoprstih kopitarjev osnovno znanje o reji kopitarjev in da lastništvo pomeni tudi osebno odgovornost za standarde zdravja in dobrobiti živali v njihovi oskrbi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da bi morala biti izmenjava znanja med lastniki enoprstih kopitarjev, pa tudi med državami članicami, pomembna za dosego teh standardov, ter ugotavlja, da so nova znanstvena dognanja, razvoj na področju zakonodaje in učne metode pomagali izboljšati delovne metode strokovnjakov za enoprste kopitarje, kar je prispevalo tudi k izboljšanju njihove dobrobiti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da se večina lastnikov in oskrbnikov enoprstih kopitarjev obnaša odgovorno; poudarja, da lahko večje spodbujanje dobrobiti živali uspe le v okviru ekonomsko vzdržnih proizvodnih sistemov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da morajo strokovnjaki ostati ekonomsko vzdržni, hkrati pa se učinkovito soočati z novimi izzivi, kot so omejeni naravni viri, učinki podnebnih sprememb ter izbruhi in širjenje novih bolezni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | spodbuja države članice, naj zagotovijo primerne pogoje, ki bodo kmetijskim gospodarstvom omogočali vzdržnost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da so prihodnji referenčni centri za zdravje živali velikega pomena za boljšo raven skladnosti z zakonodajo ter njeno izvrševanje, skupaj s širjenjem informacij in najboljše prakse o dobrobiti živali, kot je opredeljena na podlagi desetih načel Mednarodne organizacije za zdravje živali; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj Eurostatu naroči študijo, kjer bo analiziran gospodarski, okoljski in socialni učinek vseh vidikov sektorja enoprstih kopitarjev, ter naj redno posreduje statistične podatke o uporabi storitev, prevozih in zakolih kopitarjev; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj razvije smernice za dobro prakso v sektorju enoprstih kopitarjev za različne uporabnike in strokovnjake, pripravljene v sodelovanju z deležniki in organizacijami iz sektorja enoprstih kopitarjev, ki naj temeljijo na že obstoječih smernicah in kjer naj bo poudarek na dobrobiti, skrbi za vedenje in oskrbi ob koncu življenja za vsako posamezno vrsto; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj zagotovi enako uporabo smernic EU ter naj sprosti sredstva za prevod tega dokumenta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo dobre prakse in izobraževalnih programov, naj zbere dobre primere iz različnih držav članic na področju dobrobiti živali ter naj podpre pripravo in širjenje informacij o tem, kako na podlagi „petih svoboščin“ in ne glede na njihovo vlogo poskrbeti za potrebe enoprstih kopitarjev skozi vse njihovo življenje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj pri pripravi smernic za dobro prakso v sektorju enoprstih kopitarjev upošteva večfunkcionalno vlogo enoprstih kopitarjev, tako da vključi smernice za odgovorno rejo, zdravje in dobrobit živali ter o koristih sterilizacije enoprstih kopitarjev, dela v turizmu, kmetijstvu in gozdarstvu, o ustreznem prevozu in zakolu ter zaščiti pred goljufivimi praksami, vključno z dopingom, ter priporoča, naj se v sodelovanju s predstavniškimi poklicnimi kmetijskimi združenji, priznanimi v EU, te smernice posredujejo rejcem, društvom rejcev enoprstih kopitarjev, kmetijam, hlevom, zavetiščem, prevoznikom in klavnicam, dostopne pa naj bodo v različnih oblikah in jezikih; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo delo Evropske konjske mreže (European Horse Network) in Evropskega združenja državnih kobilarn (European State Stud Association), saj imata kot platforma za izmenjavo dobrih praks pomembno vlogo pri razvoju evropskega konjskega sektorja in za ohranitev tradicij, veščin, starih konjskih pasem in vplivnosti sektorja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj prek sistema kmetijskega svetovanja izobraževalne vire o dobrobiti na kmetijah razširi na strokovnjake v neposrednem stiku z enoprstimi kopitarji, kot so veterinarji, rejci živali in lastniki konj, ter na širši krog uporabnikov, da bi se vključili tudi dobrobit in vzreja enoprstih kopitarjev ter poudaril pomen usposabljanja in obveščanja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj uporabljajo sisteme za prenos znanja za širjenje dobre prakse in poslovnih modelov, osveščanje glede težav in spodbujanje inovacij in novih idej; ugotavlja, da v nekaterih državah članicah že obstajajo sheme za prenos znanja v sektorju enoprstih kopitarjev; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj si ponovno prizadeva za pripravo evropske listine za trajnostni in odgovorni turizem ter naj posreduje jasne informacije, da se bodo pri odločanju o uporabi storitev enoprstih kopitarjev za delo turisti in deležniki lahko odločali v prid dobrobiti živali; poudarja, da bi morala listina temeljiti na obstoječih listinah kakovosti, ki so jih pripravila priznana, reprezentativna in poklicna kmetijska združenja, ter ugotavlja, da medtem ko imajo nekatere države članice stroge smernice o delovnih pogojih in delovnem času, v drugih državah članicah ta oblika zaščite manjka; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj za države članice pripravi smernice o turističnih modelih, ki bodo v prid dobrobiti enoprstih kopitarjev, ki se uporabljajo za delo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva države članice, naj pripravijo prostovoljne delovne smernice, vključno z delovnim časom in časom za počitek, da se enoprsti kopitarji, ki se uporabljajo za delo, zaščitijo pred prekomernim delom in ekonomskim izkoriščanjem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj bodo podatki iz sistema TRACES na voljo javnosti mnogo hitreje kot doslej; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da je obstoječa zakonodaja EU o dobrobiti živali med prevozom in s tem povezanimi dejavnostmi oblikovana tako, da preprečuje poškodbe in trpljenje živali ter zagotavlja ustrezne pogoje in trajanje prevoza, a je zaskrbljen, ker organi v mnogih državah članicah pomanjkljivo izvajajo zakonodajo EU o dobrobiti živali med prevozom; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj v vseh državah članicah zagotovi ustrezno uporabo ter učinkovito in enotno izvrševanje veljavne zakonodaje EU o prevozu živali ter zakonsko obveznem poročanju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice, ki izvažajo enoprste kopitarje, naj najdejo način za spodbujanje zakola na njihovem ozemlju, kjer je to mogoče, da se tako prepreči prevoz živih živali, ter poziva Komisijo, naj vzpostavi mehanizem za učinkovit nadzor nad skladnostjo z zakonodajnimi in regulativnimi določbami v sedanjem in bodočem zakonodajnem okviru; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj predlaga krajši najdaljši čas vožnje za prevoz konjev za zakol, v skladu z ugotovitvami Evropske agencije za varnost hrane, ter pri tem upošteva smernice za prevoz enoprstih kopitarjev, ki jih pripravijo strokovnjaki iz sektorja, in posebnosti sektorjev enoprstih kopitarjev v različnih državah; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo smernice, spodbujajo in okrepijo znanstvene raziskave ter naj uporabljajo obstoječe raziskave o dobrobiti enoprstih kopitarjev ob zakolu, da se razvijejo bolj humane metode zakola, primernejše za enoprste kopitarje, ter naj dokumente s smernicami posredujejo pristojnim organom držav članic; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice, naj se popolnoma in ustrezno zavežejo inšpekcijskim pregledom ter redno preverjajo klavnice na svojem ozemlju, ki imajo dovoljenje za sprejem enoprstih kopitarjev, in zagotovijo, da bodo lahko zadostile posebnim potrebam za dobrobit teh živali, zlasti kar zadeva prostore in kvalifikacijo osebja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj se loti priprave potrjenih kazalnikov za dobrobit živali, ki bi jih bilo treba uporabljati pri ocenjevanju dobrobiti enoprstih kopitarjev, opredeljevanju obstoječih problemov in uvajanju izboljšav, ob zagotavljanju praktičnega izvajanja in koristi za sektor, ter meni, da je pomembno vključiti deležnike, ki so uvedli podobna orodja v EU, in pri določitvi kazalnikov za dobrobit živali tesno sodelovati s predstavniki poklicnih združenj sektorja enoprstih kopitarjev; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo in države članice, naj lastnike konj spodbujajo k ustanavljanju združenj; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja pomen humanega ravnanja z enoprstimi kopitarji in njihove dobrobiti ter načela, da noben lastnik, dreser, konjušnik ali druga oseba ne sme kruto ravnati z živalmi in jih zlorabljati; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice, naj izvajajo strožjo zakonodajo glede zapuščanja živali ter slabega ravnanja z njimi, vključno s posebnimi ukrepi za boj proti zapuščanju živali, ter naj celovito in ustrezno raziščejo poročila o nehumanih praksah in kršitvah dobrobiti enoprstih kopitarjev; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ugotavlja, da obstajajo razlike med vrstami kopitarjev, zaradi katerih so različne tudi potrebe glede dobrobiti, vključno z zahtevami glede oskrbe ob koncu življenja in glede zakola; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj s študijo razišče in dokumentira te razlike ter naj izda posebne smernice za posamezno vrsto, da se zagotovi ohranitev standardov za dobrobit živali; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo raziskave in razvoj sistemov reje za posamezno vrsto v sektorju enoprstih kopitarjev, ki bodo upoštevali naravno vedenje enoprstih kopitarjev kot črednih živali z nagnjenostjo k bežanju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj da prednost pilotnemu projektu, kjer bi preučili uporabo novih in že obstoječih programov financiranja, s katerimi bi nagradili dobre rezultate pri doseganju dobrobiti enoprstih kopitarjev za delo, tudi živali na majhnih in delno samooskrbnih kmetijah; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva države članice, naj zagotovijo celovito in pravilno izvajanje Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/262 (uredbe o potnih listih za enoprste kopitarje); |
| --- | --- |

38.

| 39. | ugotavlja, da so lahko cene veterinarskih zdravil, stroški za uničenje živalskih trupel ter stroški evtanazije, kjer je dovoljena, že sami po sebi ovira za usmrtitev kopitarja, s čimer se podaljša njegovo trpljenje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice, naj preučijo poročila o nehumanih praksah pri evtanaziji in kršenju načela o dobrobiti živali, kot je nepravilna uporaba zdravil, ter naj o kršitvah poročajo Komisiji; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ugotavlja, da se je povečala proizvodnja osličjega in kobiljega mleka, in poziva Komisijo, naj objavi smernice za kmetije za prirejo tovrstnega mleka; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva države članice, naj v sodelovanju s poklicnimi, reprezentativnimi in priznanimi kmetijskimi združenji povečajo število inšpekcijskih pregledov na kmetijah za prirejo oslovskega in kobiljega mleka; |
| --- | --- |

42.

| 43. | je zaskrbljen zaradi uvoza in uporabe veterinarskih medicinskih proizvodov, ki vsebujejo serumski gonadotropin za breje kobile (PMSG); |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva direktorat Komisije za presoje in analize na področju zdravja in hrane, naj v okviru inšpekcij v obratih, ki imajo dovoljenje za proizvodnjo hormona PMSG, med proizvodnjo preveri upoštevanje veljavnih določb za dobrobit živali ter naj razišče stanje glede dobrobiti in ravnanja s samicami kopitarjev, ki se uporabljajo za zbiranje hormonov za uporabo v farmacevtski industriji, ter naj o tem pripravi poročilo; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da zaenkrat še ni vzpostavljen pravičen davčni sistem, ki bi poklicnim kmetom, ki imajo enoprste kopitarje, omogočal ustvarjanje dohodka, potrebnega za vzdrževanje gospodarske dejavnosti na evropskih kmetijah z enoprstimi kopitarji; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ugotavlja, da bi pravičnejši davčni sistem sektorju enoprstih kopitarjev omogočil, da deluje v enakih konkurenčnih pogojih in poveča preglednost dejavnosti, povezanih s tem sektorjem, ter omogočil boj proti goljufijam in sivi ekonomiji, poklicnim rejcem konj pa, da ustvarijo prihodek, potreben za ohranjanje gospodarske dejavnosti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | meni, da bo v okviru prihodnje revizije direktive o DDV potrebno pojasniti zakonodajo o obdavčevanju sektorja enoprstih kopitarjev, da bi ta dejavnost bolj prispevala k rasti, zaposlovanju; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj ukrepa, da bi državam članicam omogočila večjo prožnost pri uvajanju nižje stopnje DDV za vse dejavnosti v tem sektorju, in meni, da bi morala ta pojasnitev zagotoviti usklajen, varen in prilagojen okvir za zmanjšano stopnjo DDV, ki bi državam članicam omogočil ustrezno prožnost znotraj lastne davčne politike; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja razlike, ki obstajajo med zdravstvenimi zahtevami za konjsko meso, proizvedeno v Evropi, in tisto, ki je uvoženo iz tretjih držav; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opozarja, da je treba vzpostaviti sledljivost za konjsko meso, ter poudarja, da je v interesu evropskih potrošnikov, da je raven zahtev za varnost zdravja in hrane enaka in usklajena tudi pri uvozu, ne glede na izvor konjskega mesa; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisijo, naj zaradi zaščite zdravja potrošnikov sprejme ukrepe za ponovno vzpostavitev ravnotežja med ravnjo zahtev v EU in zahtevami pri pregledih na mejah; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zato poziva Komisijo, naj določi, da je treba za vse predelane proizvode iz konjskega mesa obvezno navesti državo izvora; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisijo, naj poveča število inšpekcij v klavnicah zunaj Unije, ki imajo dovoljenje za izvoz mesa enoprstih kopitarjev v EU, in pogojno ustavi uvoz tega mesa iz tretjih držav, ki ne izpolnjujejo zahtev EU glede sledljivosti in varnosti hrane; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da je treba odpraviti tabuje, ki so povezani s koncem življenja enoprstih kopitarjev; meni, da pomoč pri končanju življenja konj še ne pomeni, da se izključijo iz prehranske verige; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisijo, naj bo zlasti pozorna na oskrbo enoprstih kopitarjev ob koncu življenja, tudi z določitvijo mejnih vrednosti ostankov pogosto uporabljenih veterinarskih zdravil, kot je fenilbutazon, da bi zagotovila varno prehransko verigo; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva države članice, naj spodbujajo ponovno vključitev v prehransko verigo z uvedbo sistema karence, ki bo temeljil na znanstvenih raziskavah, kar bo omogočalo vrnitev živali v prehransko verigo po zadnji uporabi zdravila, hkrati pa se varovalo zdravje potrošnikov; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ugotavlja, da pri enoprstih kopitarjih, ki niso namenjeni za zakol za proizvodnjo hrane za ljudi (registrirani za neuporabo pri proizvodnji hrane), v nekaterih državah članicah ni nikakršne evidence o uporabljenih zdravilih, zato je možno, da te živali končajo v nezakonitih klavnicah in postanejo resna nevarnost za javno zdravje; zato poziva Komisijo, naj zapolni to ureditveno vzel; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisijo, naj skupaj s evropsko federacijo združenj veterinarjev za enoprste kopitarje preuči uskladitev dostopa do zdravljenja in zdravil na celotnem evropskem ozemlju; |
| --- | --- |

58.

| 59. | meni, da bi se lahko s takšno harmonizacijo izognili izkrivljanju konkurence in omogočili širšo obravnavo v primerih bolezni enoprstih kopitarjev in učinkovitejše lajšanje bolečin teh živali; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo izmenjavo dobrih praks za preudarno uporabo zdravil pri enoprstih kopitarjih; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ugotavlja, da sta zdravljenje in uporaba veterinarskih zdravil včasih nujna in primerna, a hkrati opozarja, da si je treba bolj prizadevati za rešitev problema nizke ravni naložb in pomanjkanja zdravil, vključno s cepivi, ki so na voljo za zdravljenje enoprstih kopitarjev; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poleg tega opozarja, da je treba spodbujati farmacevtske raziskave in inovacije na področju uporabe zdravil pri enoprstih kopitarjih, saj v tem sektorju zelo primanjkuje zdravil, primernih za njihov metabolizem; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo, naj financira dodatne raziskave o morebitnih učinkih različnih zdravil na življenje enoprstih kopitarjev; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ugotavlja, da so nekatere pasme enoprstih kopitarjev, ki se vzrejajo v državah članicah, lokalne pasme, ki so sestavni del življenja in kulture nekaterih skupnosti, in da so nekatere države članice v svoje programe za razvoj podeželja vključile ukrepe za zaščito in nadaljnje širjenje teh pasem; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisijo, naj se zaveže, da bo finančno podprla programe za ohranitev in varstvo prostoživečih avtohtonih vrst enoprstih kopitarjev ali vrst, ki jim v EU grozi izumrtje; |
| --- | --- |

65.

| 66. | zaveda se visoke ekološke in naravne vrednosti prostoživečih populacij enoprstih kopitarjev, ki prispevajo k čiščenju in gnojenju območij, kjer živijo, ter turistične vrednosti populacij divjih konjev, zato poziva k nadaljnjim raziskavam o težavah teh populacij; |
| --- | --- |

66.

| 67. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

(2)  UL L 3, 5.1.2005, str. 1.

(3)  UL L 303, 18.11.2009, str. 1.

(4)  UL L 221, 8.8.1998, str. 23.

(5)  UL L 59, 3.3.2015, str. 1.

(6)  UL L 347, 20.12.2013, str. 487.

(7)  UL L 347, 20.12.2013, str. 549.

(8)  UL L 335, 14.12.2013, str. 19.

(9)  Glej: http://ec.europa.eu/food/animals/docs/aw_eu-strategy_study_edu-info-activ.pdf

(10)  Mednarodna konjeniška zveza (Fédération Equestre Internationale, FEI), FAQs on High Health, High Performance Horse (HHP) (Pogosto zastavljena vprašanja o konju dobrega zdravja z dobrimi dosežki). Koncept, sprejet maja 2014 na generalnem zasedanju Mednarodne organizacije za zdravje živali.

(11)  Letno poročilo Mednarodne federacije organov za konjske dirke.

(12)  Podatkovna zbirka Mednarodne konjeniške zveze, dostop 22.9.2014

(13)  Podatkovna zbirka TRACES, 2012.

(14)  Svetovna organizacija za zdravje živali – Zoosanitarni kodeks za kopenske živali (2016), poglavje 7.12.

(15)  Santorini Donkey and Mule Taxis – an Independent Animal Welfare Report for the Donkey Sanctuary, 2013. (Taksiji na oslih in mulah na Santoriniju – neodvisno poročilo o dobrobiti živali za organizacijo Donkey Sanctuary).

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/49

---

P8_TA(2017)0073

Enakost žensk in moških v Evropski uniji v obdobju 2014/2015

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji v obdobju 2014–2015 (2016/2249(INI))

(2018/C 263/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP),

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979,

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (1),

| — | ob upoštevanju deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah + 15. septembra 1995 v Pekingu, ter poznejših končnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih OZN Peking + 5 (2000), Peking + 15 (2005) in Peking + 15 (2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah + 15. septembra 1995 v Pekingu, ter poznejših končnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih OZN Peking + 5 (2000), Peking + 15 (2005) in Peking + 15 (2010),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o preprečevanju in odpravljanju trgovine z osebami in izkoriščanja prostituiranja drugih iz leta 1949, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o preprečevanju in odpravljanju trgovine z osebami in izkoriščanja prostituiranja drugih iz leta 1949,

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 20. oktobra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 92/85/EGS o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (direktiva o materinstvu) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 20. oktobra 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 92/85/EGS o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (direktiva o materinstvu) (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (4),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (5),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2013/62/EU z dne 17. decembra 2013 o spremembi Direktive 2010/18/EU o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, zaradi spremembe položaja Mayotta v razmerju do Evropske unije (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2013/62/EU z dne 17. decembra 2013 o spremembi Direktive 2010/18/EU o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, zaradi spremembe položaja Mayotta v razmerju do Evropske unije (6),

| — | ob upoštevanju direktiv EU o različnih vidikih enakega obravnavanja žensk in moških, sprejetih od leta 1975 (Direktiva 2010/41/EU (7), Direktiva 2010/18/EU (8), Direktiva 2006/54/ES, Direktiva 2004/113/ES, Direktiva 92/85/EGS (9), Direktiva 86/613/EGS (10) in Direktiva 79/7/EGS (11)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju direktiv EU o različnih vidikih enakega obravnavanja žensk in moških, sprejetih od leta 1975 (Direktiva 2010/41/EU (7), Direktiva 2010/18/EU (8), Direktiva 2006/54/ES, Direktiva 2004/113/ES, Direktiva 92/85/EGS (9), Direktiva 86/613/EGS (10) in Direktiva 79/7/EGS (11)),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. marca 2012 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (direktiva o zastopanosti žensk v upravnih odborih) (COM(2012)0614)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. marca 2012 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (direktiva o zastopanosti žensk v upravnih odborih) (COM(2012)0614)),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, zlasti njenega člena 3, v katerem je „spol“ opredeljen kot „družbeno oblikovane vloge, vedenje, dejavnosti in lastnosti, ki v posamezni družbi veljajo kot primerni za ženske in moške“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, zlasti njenega člena 3, v katerem je „spol“ opredeljen kot „družbeno oblikovane vloge, vedenje, dejavnosti in lastnosti, ki v posamezni družbi veljajo kot primerni za ženske in moške“,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 4. marca 2016 za sklep Sveta o podpisu, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (COM(2016)0111), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 4. marca 2016 za sklep Sveta o podpisu, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (COM(2016)0111),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. junija 2016 o enakosti spolov (00337/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. junija 2016 o enakosti spolov (00337/2016),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. in 6. junija 2014 o preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti, tudi pohabljanja ženskih spolnih organov, in boju proti njim (09543/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. in 6. junija 2014 o preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti, tudi pohabljanja ženskih spolnih organov, in boju proti njim (09543/2014),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. decembra 2015 o enakosti žensk in moških pri odločanju (14327/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. decembra 2015 o enakosti žensk in moških pri odločanju (14327/2015),

| — | ob upoštevanju izjave treh predsedstev z dne 7. decembra 2015, ki so jo podpisale Nizozemska, Slovaška in Malta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave treh predsedstev z dne 7. decembra 2015, ki so jo podpisale Nizozemska, Slovaška in Malta,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 3. marca 2015 z naslovom Report on equality between women and men in 2014 (Poročilo o enakosti žensk in moških leta 2014) (SWD(2015)0049), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 3. marca 2015 z naslovom Report on equality between women and men in 2014 (Poročilo o enakosti žensk in moških leta 2014) (SWD(2015)0049),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 4. marca 2016 z naslovom 2015 Report on equality between women and men (Poročilo o enakosti žensk in moških leta 2015) (SWD(2016)0054), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 4. marca 2016 z naslovom 2015 Report on equality between women and men (Poročilo o enakosti žensk in moških leta 2015) (SWD(2016)0054),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 3. decembra 2015 z naslovom Strategic engagement for gender equality 2016-2019 (Strateška prizadevanja za enakost spolov 2016–2019) (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 3. decembra 2015 z naslovom Strategic engagement for gender equality 2016-2019 (Strateška prizadevanja za enakost spolov 2016–2019) (SWD(2015)0278),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. februarja 2010 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2009 (12), z dne 8. marca 2011 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2010 (13), z dne 13. marca 2012 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2011 (14) in z dne 10. marca 2015 o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji leta 2013 (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. februarja 2010 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2009 (12), z dne 8. marca 2011 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2010 (13), z dne 13. marca 2012 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2011 (14) in z dne 10. marca 2015 o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji leta 2013 (15),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije u dne 25. novembra 2013 z naslovom Za odpravo pohabljanja ženskih spolovil (COM(2013)0833) in ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2014 (16) o odpravo pohabljanja ženskih spolovil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije u dne 25. novembra 2013 z naslovom Za odpravo pohabljanja ženskih spolovil (COM(2013)0833) in ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2014 (16) o odpravo pohabljanja ženskih spolovil,

| — | ob upoštevanju rezultatov raziskave o lezbijkah, gejih, biseksualnih in transspolnih osebah v Evropski uniji (EU LGBT), ki jo je izvedla Agencija za temeljne pravice in je bila objavljena maja leta 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov raziskave o lezbijkah, gejih, biseksualnih in transspolnih osebah v Evropski uniji (EU LGBT), ki jo je izvedla Agencija za temeljne pravice in je bila objavljena maja leta 2013,

| — | ob upoštevanju poročila Agencije za temeljne pravice z naslovom Violence against women – an EU-wide survey. Main results (Nasilje nad ženskami – raziskava na ravni EU. Glavni rezultati), ki je bilo objavljeno marca leta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije za temeljne pravice z naslovom Violence against women – an EU-wide survey. Main results (Nasilje nad ženskami – raziskava na ravni EU. Glavni rezultati), ki je bilo objavljeno marca leta 2014,

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z naslovom The fundamental rights situation of intersex people (Temeljne pravice interseksualnih oseb), ki je bilo objavljeno maja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z naslovom The fundamental rights situation of intersex people (Temeljne pravice interseksualnih oseb), ki je bilo objavljeno maja 2015,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske mreže organov za enakost (Equinet) z naslovom The persistence of discrimination, harassment and inequality for women. The work of equality bodies informing a new European Commission strategy for gender equality (Obstoj diskriminacije, nadlegovanja in neenakosti žensk. Delo organov za enakost sooblikuje novo strategijo Evropske komisije za enakost spolov), ki je bilo objavljeno leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske mreže organov za enakost (Equinet) z naslovom The persistence of discrimination, harassment and inequality for women. The work of equality bodies informing a new European Commission strategy for gender equality (Obstoj diskriminacije, nadlegovanja in neenakosti žensk. Delo organov za enakost sooblikuje novo strategijo Evropske komisije za enakost spolov), ki je bilo objavljeno leta 2015,

| — | ob upoštevanju poročil Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) z naslovi The gender employment gap: EurWORK annual review (Razvoj poklicnega življenja v Evropi: letni pregled Evropskega observatorija poklicnega življenja) (2014 in 2015) ter šeste evropske raziskave o delovnih pogojih (2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) z naslovi The gender employment gap: EurWORK annual review (Razvoj poklicnega življenja v Evropi: letni pregled Evropskega observatorija poklicnega življenja) (2014 in 2015) ter šeste evropske raziskave o delovnih pogojih (2016),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2016 o novi strategiji za pravice žensk in enakost spolov po letu 2015 (17) in svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost spolov po letu 2015 (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2016 o novi strategiji za pravice žensk in enakost spolov po letu 2015 (17) in svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost spolov po letu 2015 (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 o boju proti nasilju nad ženskami (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 o boju proti nasilju nad ženskami (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o opolnomočenju deklic v Evropski uniji z izobraževanjem (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o opolnomočenju deklic v Evropski uniji z izobraževanjem (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2016 o položaju begunk in prosilk za azil v EU (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2016 o položaju begunk in prosilk za azil v EU (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o delavkah v gospodinjstvu in negovalkah v EU (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o delavkah v gospodinjstvu in negovalkah v EU (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o revščini: vidik spola (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o revščini: vidik spola (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o ustvarjanju ugodnih razmer na trgu dela za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o ustvarjanju ugodnih razmer na trgu dela za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2016 o uporabi Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakosti pri zaposlovanju) (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2016 o uporabi Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakosti pri zaposlovanju) (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2016 o vključevanju načela enakosti spolov v delo Evropskega parlamenta (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2016 o vključevanju načela enakosti spolov v delo Evropskega parlamenta (26),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2016 o izvajanju Direktive 2011/36/EU z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev z vidika enakosti spolov (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2016 o izvajanju Direktive 2011/36/EU z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev z vidika enakosti spolov (27),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o napredku z dne 3. junija 2013 o barcelonskih ciljih z naslovom Razvoj storitev varstva predšolskih otrok v Evropi za trajnostno in vključujočo rast (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o napredku z dne 3. junija 2013 o barcelonskih ciljih z naslovom Razvoj storitev varstva predšolskih otrok v Evropi za trajnostno in vključujočo rast (28),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti (29) , |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti (29) ,

| — | ob upoštevanju indeksa enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov za leto 2015, poročila z naslovom Beijing + 20: review of the implementation of the Beijing platform for action in the EU Member States (Peking + 20: Četrti pregled izvajanja Pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah EU) in drugih poročil tega inštituta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju indeksa enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov za leto 2015, poročila z naslovom Beijing + 20: review of the implementation of the Beijing platform for action in the EU Member States (Peking + 20: Četrti pregled izvajanja Pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah EU) in drugih poročil tega inštituta,

| — | ob upoštevanju študije evropske mreže pravnih strokovnjakov za enakost spolov in nediskriminacijo z naslovom A comparative analysis of gender equality law in Europe 2015 (Primerjalna analiza prava o enakosti spolov v Evropi leta 2015), ki je bila objavljena januarja leta 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije evropske mreže pravnih strokovnjakov za enakost spolov in nediskriminacijo z naslovom A comparative analysis of gender equality law in Europe 2015 (Primerjalna analiza prava o enakosti spolov v Evropi leta 2015), ki je bila objavljena januarja leta 2016,

| — | ob upoštevanju sklepov o vlogi moških in fantov pri doseganju enakosti spolov, sprejetih na 48. zasedanju Komisije Organizacije združenih narodov za položaj žensk marca 2004 (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov o vlogi moških in fantov pri doseganju enakosti spolov, sprejetih na 48. zasedanju Komisije Organizacije združenih narodov za položaj žensk marca 2004 (30),

| — | ob upoštevanju dokumenta z naslovom Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development (Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030), sprejetega na vrhunskem srečanju Organizacije združenih narodov o trajnostnem razvoju 25. septembra 2015 v New Yorku, ter ciljev enakosti spolov, pravic žensk in krepitve vloge žensk iz tega dokumenta; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta z naslovom Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development (Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030), sprejetega na vrhunskem srečanju Organizacije združenih narodov o trajnostnem razvoju 25. septembra 2015 v New Yorku, ter ciljev enakosti spolov, pravic žensk in krepitve vloge žensk iz tega dokumenta;

| — | ob upoštevanju statističnega poročila Komisije z naslovom Single parents and employment in Europe (Starši samohranilci in zaposlovanje v Evropi) (31), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju statističnega poročila Komisije z naslovom Single parents and employment in Europe (Starši samohranilci in zaposlovanje v Evropi) (31),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0046/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0046/2017),

| A. | ker indeks enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov za leto 2015 kaže na le neznatno izboljšanje: EU je še vedno le na pol poti do enakosti spolov, skupni rezultat pa se je od leta 2005 zvišal z 51,3 na 52,9 od 100 točk; ker mora biti napredek hitrejši, da bi EU lahko izpolnila cilje strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

A.

ker indeks enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov za leto 2015 kaže na le neznatno izboljšanje: EU je še vedno le na pol poti do enakosti spolov, skupni rezultat pa se je od leta 2005 zvišal z 51,3 na 52,9 od 100 točk; ker mora biti napredek hitrejši, da bi EU lahko izpolnila cilje strategije Evropa 2020;

| B. | ker se je v zadnjih letih v nekaterih državah članicah EU bistveno povečalo število državljanskih in političnih gibanj, ki škodijo enakim pravicam žensk in moških ter celo oporekajo splošni potrebi po politikah enakosti spolov; ker je cilj silovitih reakcij proti enakosti spolov krepitev tradicionalne vloge spolov in ogroža obstoječe in prihodnje dosežke na področju enakosti spolov, pravic žensk in pravic oseb LGBTI; |
| --- | --- |

B.

ker se je v zadnjih letih v nekaterih državah članicah EU bistveno povečalo število državljanskih in političnih gibanj, ki škodijo enakim pravicam žensk in moških ter celo oporekajo splošni potrebi po politikah enakosti spolov; ker je cilj silovitih reakcij proti enakosti spolov krepitev tradicionalne vloge spolov in ogroža obstoječe in prihodnje dosežke na področju enakosti spolov, pravic žensk in pravic oseb LGBTI;

| C. | ker je enakost med ženskami in moškimi temeljna pravica, zapisana v Pogodbi o Evropski uniji in Listini o temeljnih pravicah; ker je cilj Evropske unije na tem področju prav tako zagotoviti enake možnosti in enako obravnavanje moških in žensk ter odpraviti vso diskriminacijo na podlagi spola; |
| --- | --- |

C.

ker je enakost med ženskami in moškimi temeljna pravica, zapisana v Pogodbi o Evropski uniji in Listini o temeljnih pravicah; ker je cilj Evropske unije na tem področju prav tako zagotoviti enake možnosti in enako obravnavanje moških in žensk ter odpraviti vso diskriminacijo na podlagi spola;

| D. | ker je leta 2015 stopnja zaposlenosti žensk s 64,5 % dosegla rekordno visoko raven, vendar je bila še vedno precej nižja od stopnje zaposlenosti moških, ki je znašala 75,6 %; ker je žal za ženske v primerjavi z moškimi štirikrat bolj verjetno, da bodo dobile in obdržale zaposlitev s krajšim delovnim časom, pogosto neprostovoljno; ker številni mladi kljub temu, da delajo, ostajajo revni, zlasti v Grčiji, Španiji, na Hrvaškem, v Italiji ter na Cipru, Portugalskem in Slovaškem; |
| --- | --- |

D.

ker je leta 2015 stopnja zaposlenosti žensk s 64,5 % dosegla rekordno visoko raven, vendar je bila še vedno precej nižja od stopnje zaposlenosti moških, ki je znašala 75,6 %; ker je žal za ženske v primerjavi z moškimi štirikrat bolj verjetno, da bodo dobile in obdržale zaposlitev s krajšim delovnim časom, pogosto neprostovoljno; ker številni mladi kljub temu, da delajo, ostajajo revni, zlasti v Grčiji, Španiji, na Hrvaškem, v Italiji ter na Cipru, Portugalskem in Slovaškem;

| E. | ker je stopnja brezposelnosti žensk ocenjena prenizko, saj se mnoge ne prijavijo na zavodu za zaposlovanje, zlasti tiste, ki živijo na podeželju ali na oddaljenih območjih in tiste, ki pomagajo v družinskih podjetjih, pa tudi mnoge, ki se posvečajo izključno gospodinjskim obveznostim in skrbi za otroke; ker tako stanje povzroča neenakosti pri dostopu do javnih storitev (nadomestila, pokojnine, porodniški dopust, bolniški dopust, dostop do socialne varnosti itd.); |
| --- | --- |

E.

ker je stopnja brezposelnosti žensk ocenjena prenizko, saj se mnoge ne prijavijo na zavodu za zaposlovanje, zlasti tiste, ki živijo na podeželju ali na oddaljenih območjih in tiste, ki pomagajo v družinskih podjetjih, pa tudi mnoge, ki se posvečajo izključno gospodinjskim obveznostim in skrbi za otroke; ker tako stanje povzroča neenakosti pri dostopu do javnih storitev (nadomestila, pokojnine, porodniški dopust, bolniški dopust, dostop do socialne varnosti itd.);

| F. | ker po ocenah poročila Eurofounda razlike v stopnji zaposlenosti Evropski uniji stanejo približno 370 milijard EUR letno ali 2,8 % njenega BDP (32); |
| --- | --- |

F.

ker po ocenah poročila Eurofounda razlike v stopnji zaposlenosti Evropski uniji stanejo približno 370 milijard EUR letno ali 2,8 % njenega BDP (32);

| G. | ker so ženske v državah, ki so jih prizadela gospodarska kriza in zmanjšanje proračunskih sredstev, nesorazmerno huje prizadete, zlasti mlade ženske, starejše ženske, matere samohranilke in ženske, ki trpijo zaradi večplastne diskriminacije, in ker je pahnilo v revščino in socialno izključenost, ker so vse bolj izključene iz trga dela; ker zmanjšanje sredstev za javne storitve oskrbe in zdravstvenega varstva, ki povzroči prenos odgovornosti za oskrbo z družbe nazaj na gospodinjstva, kar najbolj prizadene ženske; |
| --- | --- |

G.

ker so ženske v državah, ki so jih prizadela gospodarska kriza in zmanjšanje proračunskih sredstev, nesorazmerno huje prizadete, zlasti mlade ženske, starejše ženske, matere samohranilke in ženske, ki trpijo zaradi večplastne diskriminacije, in ker je pahnilo v revščino in socialno izključenost, ker so vse bolj izključene iz trga dela; ker zmanjšanje sredstev za javne storitve oskrbe in zdravstvenega varstva, ki povzroči prenos odgovornosti za oskrbo z družbe nazaj na gospodinjstva, kar najbolj prizadene ženske;

| H. | ker v EU še vedno poteka feminizacija revščine ter so zelo visoki deleži brezposlenosti, revščine in socialne izključenosti žensk tesno povezano s proračunskimi rezi za javne storitve, kot so zdravstveno varstvo, izobraževanje, socialne storitve in socialni prejemki; ker takšne politike vodijo v večjo negotovost zaposlitve, zlasti zaradi povečanja neprostovoljnega dela s krajšim delovnim časom in pogodb za določen čas; |
| --- | --- |

H.

ker v EU še vedno poteka feminizacija revščine ter so zelo visoki deleži brezposlenosti, revščine in socialne izključenosti žensk tesno povezano s proračunskimi rezi za javne storitve, kot so zdravstveno varstvo, izobraževanje, socialne storitve in socialni prejemki; ker takšne politike vodijo v večjo negotovost zaposlitve, zlasti zaradi povečanja neprostovoljnega dela s krajšim delovnim časom in pogodb za določen čas;

| I. | ker so leta 2015 tri četrtine gospodinjskih del in dve tretjini oskrbe otrok opravile zaposlene ženske, ki torej v veliki večini nosijo dvojno breme odgovornosti; ker ženske na splošno prevzemajo veliko večjo odgovornost za starševske naloge in gospodinjska opravila; ker tradicionalne stereotipne podobe žensk še vedno močno vplivajo na delitev vlog med ženskami in moškimi v domačem okolju, na delovnem mestu in v družbi na splošno; ker tradicionalna razdelitev odgovornosti ohranja status quo, omejuje možnosti za zaposlitev in osebni razvoj žensk in jim omogoča le malo časa za vključevanje v družbo in skupnost ali gospodarsko udeležbo; ker je osnovni pogoj za ekonomsko neodvisnost žensk enakopravna delitev „neplačanega dela“, kot so nega in oskrba ter gospodinjske obveznosti, med ženskami in moškimi; |
| --- | --- |

I.

ker so leta 2015 tri četrtine gospodinjskih del in dve tretjini oskrbe otrok opravile zaposlene ženske, ki torej v veliki večini nosijo dvojno breme odgovornosti; ker ženske na splošno prevzemajo veliko večjo odgovornost za starševske naloge in gospodinjska opravila; ker tradicionalne stereotipne podobe žensk še vedno močno vplivajo na delitev vlog med ženskami in moškimi v domačem okolju, na delovnem mestu in v družbi na splošno; ker tradicionalna razdelitev odgovornosti ohranja status quo, omejuje možnosti za zaposlitev in osebni razvoj žensk in jim omogoča le malo časa za vključevanje v družbo in skupnost ali gospodarsko udeležbo; ker je osnovni pogoj za ekonomsko neodvisnost žensk enakopravna delitev „neplačanega dela“, kot so nega in oskrba ter gospodinjske obveznosti, med ženskami in moškimi;

| J. | ker je dopust iz družinskih razlogov še vedno včasih razlog za diskriminacijo in stigmatizacijo tako žensk kot moških kljub obstoječemu okviru politike in zakonodaji na ravni EU in nacionalni ravni, to pa vpliva zlasti na ženske, ki kot nosilke skrbi za druge koristijo dopust iz družinskih razlogov; |
| --- | --- |

J.

ker je dopust iz družinskih razlogov še vedno včasih razlog za diskriminacijo in stigmatizacijo tako žensk kot moških kljub obstoječemu okviru politike in zakonodaji na ravni EU in nacionalni ravni, to pa vpliva zlasti na ženske, ki kot nosilke skrbi za druge koristijo dopust iz družinskih razlogov;

| K. | ker nekatere države članice nimajo zakonskih določb za očetovski dopust in ker številne države članice, ki take določbe imajo, moškim dovoljujejo le dan, dva ali nekaj dni dopusta; ker v osmih državah članicah starševski dopust ni plačan in ker ga očetje v povprečju slabo koristijo, saj najmanj en dan dopusta vzame le 10 % očetov, medtem ko 97 % žensk izkoristi starševski dopust, ki je na voljo obema staršema; ker je spodbujanje boljšega koriščenja starševskega dopusta in očetovskega dopusta nujna za enakost spolov; ker so v študiji agencije Eurofound (33) prikazani vidiki, ki vplivajo na to, kako pogosto očetje uveljavljajo starševski dopust, in sicer: višina nadomestila, prilagodljivost sistema dopusta, razpoložljivost informacij, razpoložljivost in prožnost storitev otroškega varstva ter strah pred izključitvijo s trga dela zaradi dopusta; |
| --- | --- |

K.

ker nekatere države članice nimajo zakonskih določb za očetovski dopust in ker številne države članice, ki take določbe imajo, moškim dovoljujejo le dan, dva ali nekaj dni dopusta; ker v osmih državah članicah starševski dopust ni plačan in ker ga očetje v povprečju slabo koristijo, saj najmanj en dan dopusta vzame le 10 % očetov, medtem ko 97 % žensk izkoristi starševski dopust, ki je na voljo obema staršema; ker je spodbujanje boljšega koriščenja starševskega dopusta in očetovskega dopusta nujna za enakost spolov; ker so v študiji agencije Eurofound (33) prikazani vidiki, ki vplivajo na to, kako pogosto očetje uveljavljajo starševski dopust, in sicer: višina nadomestila, prilagodljivost sistema dopusta, razpoložljivost informacij, razpoložljivost in prožnost storitev otroškega varstva ter strah pred izključitvijo s trga dela zaradi dopusta;

| L. | ker je razpoložljivost kakovostnih in cenovno dostopnih zmogljivosti in storitev za oskrbo otrok, starejših sorodnikov in drugih vzdrževanih družinskih članov pogoj za dejavno vključenost žensk v trg dela; ker so barcelonski cilji odlično orodje za doseganje resnične enakosti spolov in ker si morajo vse države članice prizadevati, da bi jih čim prej izpolnile; ker so zaradi pomanjkanja kakovostnih storitev otroškega varstva po dostopnih cenah matere vse bolj prisiljene izbirati med delom s krajšim delovnim časom in tem, da se odpovedo zaposlitvi, da bi skrbele za otroke, kar negativno vpliva na družinski dohodek in pokojninsko varčevanje; |
| --- | --- |

L.

ker je razpoložljivost kakovostnih in cenovno dostopnih zmogljivosti in storitev za oskrbo otrok, starejših sorodnikov in drugih vzdrževanih družinskih članov pogoj za dejavno vključenost žensk v trg dela; ker so barcelonski cilji odlično orodje za doseganje resnične enakosti spolov in ker si morajo vse države članice prizadevati, da bi jih čim prej izpolnile; ker so zaradi pomanjkanja kakovostnih storitev otroškega varstva po dostopnih cenah matere vse bolj prisiljene izbirati med delom s krajšim delovnim časom in tem, da se odpovedo zaposlitvi, da bi skrbele za otroke, kar negativno vpliva na družinski dohodek in pokojninsko varčevanje;

| M. | ker sta dostop do usposabljanja in temeljna človekova pravica do izobraževanja in usposabljanja za deklice in ženske pomembni evropski vrednoti ter bistven del opolnomočenja deklic in žensk na družbeni, kulturni in poklicni ravni, pa tudi bistven del polnega uživanja vseh drugih družbenih, gospodarskih, kulturnih in političnih pravic in torej posledično preprečevanja nasilja nad ženskami in dekleti; ker je brezplačno obvezno splošno izobraževanje nujen pogoj za zagotavljanje enakih možnosti za vse, saj bi moralo biti dostopno vsem otrokom, brez diskriminacije in ne glede na njihov status glede prebivanja; ker se boj proti neenakosti spolov začne v predšolski dobi in je zanj potreben stalen pedagoški nadzor učnih načrtov, razvojnih ciljev in učnih dosežkov; |
| --- | --- |

M.

ker sta dostop do usposabljanja in temeljna človekova pravica do izobraževanja in usposabljanja za deklice in ženske pomembni evropski vrednoti ter bistven del opolnomočenja deklic in žensk na družbeni, kulturni in poklicni ravni, pa tudi bistven del polnega uživanja vseh drugih družbenih, gospodarskih, kulturnih in političnih pravic in torej posledično preprečevanja nasilja nad ženskami in dekleti; ker je brezplačno obvezno splošno izobraževanje nujen pogoj za zagotavljanje enakih možnosti za vse, saj bi moralo biti dostopno vsem otrokom, brez diskriminacije in ne glede na njihov status glede prebivanja; ker se boj proti neenakosti spolov začne v predšolski dobi in je zanj potreben stalen pedagoški nadzor učnih načrtov, razvojnih ciljev in učnih dosežkov;

| N. | ker nosijo odgovornost za enakost spolov vsi posamezniki v družbi in ker si morajo za to dejavno prizadevati ženske in moški; ker se morajo oblasti obvezati, da bodo izvajale izobraževalne kampanje, namenjene moškim in mlajšim generacijam, da bi pritegnile moške in dečke kot partnerje, hkrati pa postopoma preprečevale in odpravile vse vrste nasilja na podlagi spola in spodbujale ali krepile vlogo žensk; |
| --- | --- |

N.

ker nosijo odgovornost za enakost spolov vsi posamezniki v družbi in ker si morajo za to dejavno prizadevati ženske in moški; ker se morajo oblasti obvezati, da bodo izvajale izobraževalne kampanje, namenjene moškim in mlajšim generacijam, da bi pritegnile moške in dečke kot partnerje, hkrati pa postopoma preprečevale in odpravile vse vrste nasilja na podlagi spola in spodbujale ali krepile vlogo žensk;

| O. | ker povprečna razlika v plačah med spoloma v EU še vedno znaša 16,1 % (vendar pa so med državami članicami precejšnje razlike), čeprav ženske v povprečju dosežejo višjo stopnjo izobrazbe kot moški; |
| --- | --- |

O.

ker povprečna razlika v plačah med spoloma v EU še vedno znaša 16,1 % (vendar pa so med državami članicami precejšnje razlike), čeprav ženske v povprečju dosežejo višjo stopnjo izobrazbe kot moški;

| P. | ker je horizontalna in vertikalna spolna segregacija na področju zaposlovanja še vedno prevladujoč pojav, ki je med drugim posledica dejstva, da se delovnim mestom, ki štejejo za ženska, pripisuje manjša vrednost kot tistim, ki štejejo za moška, vztrajnega obstoja steklenih stropov, zaradi katerih ženske ne morejo doseči najvišjih in najbolje plačanih delovnih mest, ter čezmerne zastopanosti žensk v delu s krajšim delovnim časom, ki je slabše plačano kot delo s polnim delovnim časom; ker lahko kljub dejstvu, da je žensk z univerzitetno izobrazbo enako ali celo več kot moških, posledice spolnih stereotipov na izobraževanje, usposabljanje ter odločitve učencev v šoli vplivajo na njihove izbire skozi celotno življenje, posledično pa močno vplivajo na trg dela; ker so ženske zaradi prevladujočih družbenih stereotipov, ki predstavljajo nezdružljivost materinstva in dela s polnim delovnim časom, v zapostavljenem položaju, kar mlade ženske lahko odvrne od pridobivanja višje izobrazbe ali vlaganja v kariero; |
| --- | --- |

P.

ker je horizontalna in vertikalna spolna segregacija na področju zaposlovanja še vedno prevladujoč pojav, ki je med drugim posledica dejstva, da se delovnim mestom, ki štejejo za ženska, pripisuje manjša vrednost kot tistim, ki štejejo za moška, vztrajnega obstoja steklenih stropov, zaradi katerih ženske ne morejo doseči najvišjih in najbolje plačanih delovnih mest, ter čezmerne zastopanosti žensk v delu s krajšim delovnim časom, ki je slabše plačano kot delo s polnim delovnim časom; ker lahko kljub dejstvu, da je žensk z univerzitetno izobrazbo enako ali celo več kot moških, posledice spolnih stereotipov na izobraževanje, usposabljanje ter odločitve učencev v šoli vplivajo na njihove izbire skozi celotno življenje, posledično pa močno vplivajo na trg dela; ker so ženske zaradi prevladujočih družbenih stereotipov, ki predstavljajo nezdružljivost materinstva in dela s polnim delovnim časom, v zapostavljenem položaju, kar mlade ženske lahko odvrne od pridobivanja višje izobrazbe ali vlaganja v kariero;

| Q. | ker je skupni kazalnik plačanega in neplačanega delovnega časa iz raziskave fundacije Eurofound o delovnih pogojih pokazal, da je delovni čas žensk na splošno daljši, kadar se seštejejo ure plačanega in neplačanega dela (34); |
| --- | --- |

Q.

ker je skupni kazalnik plačanega in neplačanega delovnega časa iz raziskave fundacije Eurofound o delovnih pogojih pokazal, da je delovni čas žensk na splošno daljši, kadar se seštejejo ure plačanega in neplačanega dela (34);

| R. | ker moški in ženske v sektorjih, povezanih z blagom, storitvami ali kmetijstvom (vendar ne zgolj v teh), nimajo enakega dostopa do ekonomskih in finančnih virov, kot so sredstva, kapital, proizvodni viri in krediti; |
| --- | --- |

R.

ker moški in ženske v sektorjih, povezanih z blagom, storitvami ali kmetijstvom (vendar ne zgolj v teh), nimajo enakega dostopa do ekonomskih in finančnih virov, kot so sredstva, kapital, proizvodni viri in krediti;

| S. | ker razlika v pokojninah v EU še vedno vztraja in je leta 2014 znašala nevzdržnih 40,2 %; ker je razlika posledica dolgotrajnega manj ugodnega položaja žensk, na primer nezmožnosti dostopa do številnih finančnih virov, kot so pravice iz socialnega varstva in pokojninski sistemi, ki spremljajo delo s polnim delovnim časom, do katerih številne ženske niso upravičene, saj običajno ostanejo pri delu s krajšim delovnim časom ali jim grozi prekinitev delovnega razmerja zaradi družinskih obveznosti; |
| --- | --- |

S.

ker razlika v pokojninah v EU še vedno vztraja in je leta 2014 znašala nevzdržnih 40,2 %; ker je razlika posledica dolgotrajnega manj ugodnega položaja žensk, na primer nezmožnosti dostopa do številnih finančnih virov, kot so pravice iz socialnega varstva in pokojninski sistemi, ki spremljajo delo s polnim delovnim časom, do katerih številne ženske niso upravičene, saj običajno ostanejo pri delu s krajšim delovnim časom ali jim grozi prekinitev delovnega razmerja zaradi družinskih obveznosti;

| T. | ker nekatere države članice EU ohranjajo neindividualizacijo davčnega in socialnega sistema; ker so zaradi teh razmer ženske odvisne od svojih zakoncev, saj so se jim morda dodelile le pravice, ki izhajajo iz njihovega razmerja do moških; |
| --- | --- |

T.

ker nekatere države članice EU ohranjajo neindividualizacijo davčnega in socialnega sistema; ker so zaradi teh razmer ženske odvisne od svojih zakoncev, saj so se jim morda dodelile le pravice, ki izhajajo iz njihovega razmerja do moških;

| U. | ker se je skupni delež žensk v nacionalnih in zveznih parlamentih v preteklem desetletju zvišal le za približno 6 % in leta 2015 dosegel 29 %; |
| --- | --- |

U.

ker se je skupni delež žensk v nacionalnih in zveznih parlamentih v preteklem desetletju zvišal le za približno 6 % in leta 2015 dosegel 29 %;

| V. | ker so imele leta 2015 največje družbe, ki kotirajo na borzi, le 6,5 % predsednic in 4,3 % izvršnih direktoric; |
| --- | --- |

V.

ker so imele leta 2015 največje družbe, ki kotirajo na borzi, le 6,5 % predsednic in 4,3 % izvršnih direktoric;

| W. | ker so upravni odbori agencij EU kljub zavezi EU k enakosti spolov pri odločanju daleč od uravnotežene zastopanosti spolov in se v njih kažejo vztrajni vzorci spolne segregacije, kjer je v povprečju 71 % članov upravnih odborov moških, zgolj enemu od treh upravnih odborov predseduje ženska, od 42 izvršnih direktorjev v agencijah EU pa jih je zgolj 6 žensk; |
| --- | --- |

W.

ker so upravni odbori agencij EU kljub zavezi EU k enakosti spolov pri odločanju daleč od uravnotežene zastopanosti spolov in se v njih kažejo vztrajni vzorci spolne segregacije, kjer je v povprečju 71 % članov upravnih odborov moških, zgolj enemu od treh upravnih odborov predseduje ženska, od 42 izvršnih direktorjev v agencijah EU pa jih je zgolj 6 žensk;

| X. | ker več kot polovico umorjenih žensk ubijejo intimni partnerji, sorodniki ali družinski člani (35); ker je 33 % žensk v EU doživelo fizično in/ali spolno nasilje, 55 % pa spolno nadlegovanje, od tega 32 % na delovnem mestu; ker so ženske posebej izpostavljene spolnemu, fizičnemu in spletnemu nasilju, kibernetskemu nadlegovanju in zalezovanju; |
| --- | --- |

X.

ker več kot polovico umorjenih žensk ubijejo intimni partnerji, sorodniki ali družinski člani (35); ker je 33 % žensk v EU doživelo fizično in/ali spolno nasilje, 55 % pa spolno nadlegovanje, od tega 32 % na delovnem mestu; ker so ženske posebej izpostavljene spolnemu, fizičnemu in spletnemu nasilju, kibernetskemu nadlegovanju in zalezovanju;

| Y. | ker je nasilje nad ženskami ena najbolj razširjenih oblik kršitev človekovih pravic na svetu, ki vpliva na vse ravni družbe, ne glede na starost, izobrazbo, dohodek, socialni položaj ter državo izvora ali stalno prebivališče, in je velika ovira za enakost žensk in moških; ker se feminicid v državah članicah ne zmanjšuje; |
| --- | --- |

Y.

ker je nasilje nad ženskami ena najbolj razširjenih oblik kršitev človekovih pravic na svetu, ki vpliva na vse ravni družbe, ne glede na starost, izobrazbo, dohodek, socialni položaj ter državo izvora ali stalno prebivališče, in je velika ovira za enakost žensk in moških; ker se feminicid v državah članicah ne zmanjšuje;

| Z. | ker raziskave med prebivalstvom glede odnosa do nasilja nad ženskami kažejo zaskrbljujočo prevlado trenda, da se obtožuje žrtev, kar je lahko ena od posledic patriarhije; ker javni organi in druge institucije pogosto ne odločno obsodijo takega obnašanja; |
| --- | --- |

Z.

ker raziskave med prebivalstvom glede odnosa do nasilja nad ženskami kažejo zaskrbljujočo prevlado trenda, da se obtožuje žrtev, kar je lahko ena od posledic patriarhije; ker javni organi in druge institucije pogosto ne odločno obsodijo takega obnašanja;

| AA. | ker so digitalni načini komunikacije prispevali k močno prisotnemu pojavu sovražnega govora in groženj proti ženskam in je 18 % žensk v Evropi od svoje mladosti že doživelo eno od oblik spletnega nadlegovanja, poleg tega je v Evropi devet milijonov žrtev spletnega nasilja; ker se pravosodni sistem ne odziva dovolj na nasilje nad ženskami na spletu; ker se storilci zlorab in kaznivih dejanj iz sovraštva zelo redko prijavijo, preiskujejo, sodno preganjajo in obsodijo; |
| --- | --- |

AA.

ker so digitalni načini komunikacije prispevali k močno prisotnemu pojavu sovražnega govora in groženj proti ženskam in je 18 % žensk v Evropi od svoje mladosti že doživelo eno od oblik spletnega nadlegovanja, poleg tega je v Evropi devet milijonov žrtev spletnega nasilja; ker se pravosodni sistem ne odziva dovolj na nasilje nad ženskami na spletu; ker se storilci zlorab in kaznivih dejanj iz sovraštva zelo redko prijavijo, preiskujejo, sodno preganjajo in obsodijo;

| AB. | ker je 23 % lezbijk in 35 % transspolnih oseb vsaj enkrat v zadnjih petih letih že doživelo fizični/spolni napad ali so jim grozili z nasiljem doma ali drugje (na cesti, v javnem prevoznem sredstvu, na delovnem mestu itd.); |
| --- | --- |

AB.

ker je 23 % lezbijk in 35 % transspolnih oseb vsaj enkrat v zadnjih petih letih že doživelo fizični/spolni napad ali so jim grozili z nasiljem doma ali drugje (na cesti, v javnem prevoznem sredstvu, na delovnem mestu itd.);

| AC. | ker je raziskava o položaju lezbijk, gejev, biseksualnih in transspolnih oseb v Evropski uniji pokazala, da se lezbijke, biseksualne in transspolne ženske spoprijemajo z izjemnim tveganjem diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete; ker se diskriminacija na podlagi spola delno prekriva z diskriminacijo na podlagi rase in narodnosti, vere, invalidnosti, zdravja, spolne identitete, spolne usmerjenosti in/ali socialno-ekonomskih razmer; |
| --- | --- |

AC.

ker je raziskava o položaju lezbijk, gejev, biseksualnih in transspolnih oseb v Evropski uniji pokazala, da se lezbijke, biseksualne in transspolne ženske spoprijemajo z izjemnim tveganjem diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete; ker se diskriminacija na podlagi spola delno prekriva z diskriminacijo na podlagi rase in narodnosti, vere, invalidnosti, zdravja, spolne identitete, spolne usmerjenosti in/ali socialno-ekonomskih razmer;

| AD. | ker se slabšajo razmere za nekatere skupine žensk, ki se pogosto srečujejo z vrsto različnih težav in tveganj ter z visoko stopnjo diskriminacije; |
| --- | --- |

AD.

ker se slabšajo razmere za nekatere skupine žensk, ki se pogosto srečujejo z vrsto različnih težav in tveganj ter z visoko stopnjo diskriminacije;

| AE. | ker se je leta 2015 število beguncev in prosilcev za azil na ozemlju EU povečalo kot še nikoli prej; ker je bila po navedbah UNHCR med temi begunci in prosilci za azil več kot polovica žensk in otrok ter ker so poročila o primerih nasilja nad begunskimi ženskami in otroci ter zlorab teh žensk in otrok, vključno s spolnim nasiljem, prihajala z vse begunske poti, tudi iz prenapolnjenih sprejemnih centrov v EU; |
| --- | --- |

AE.

ker se je leta 2015 število beguncev in prosilcev za azil na ozemlju EU povečalo kot še nikoli prej; ker je bila po navedbah UNHCR med temi begunci in prosilci za azil več kot polovica žensk in otrok ter ker so poročila o primerih nasilja nad begunskimi ženskami in otroci ter zlorab teh žensk in otrok, vključno s spolnim nasiljem, prihajala z vse begunske poti, tudi iz prenapolnjenih sprejemnih centrov v EU;

| AF. | ker je 80 % registriranih žrtev trgovine z ljudmi žensk in deklic (36); ker je ugotavljanje identitete žrtev še vedno težavno ter ker je treba okrepiti podporo žrtvam in njihovo zaščito, vsa prizadevanja za preprečevanje trgovine pa morajo upoštevati tudi razlike med spoloma; |
| --- | --- |

AF.

ker je 80 % registriranih žrtev trgovine z ljudmi žensk in deklic (36); ker je ugotavljanje identitete žrtev še vedno težavno ter ker je treba okrepiti podporo žrtvam in njihovo zaščito, vsa prizadevanja za preprečevanje trgovine pa morajo upoštevati tudi razlike med spoloma;

| AG. | ker je eden od glavnih namenov trgovine z ljudmi spolno izkoriščanje in ker so ženske, ki so njene žrtve, prisiljene v zaporniško življenje in tiranijo z vsakodnevnim fizičnim in psihičnim nasiljem; |
| --- | --- |

AG.

ker je eden od glavnih namenov trgovine z ljudmi spolno izkoriščanje in ker so ženske, ki so njene žrtve, prisiljene v zaporniško življenje in tiranijo z vsakodnevnim fizičnim in psihičnim nasiljem;

| AH. | ker so spolno in reproduktivno zdravje ter pravice na tem področju temeljne človekove pravice in bistven element enakosti spolov ter samoodločanja in ker bi jih bilo treba vključiti v zdravstveno strategijo EU; |
| --- | --- |

AH.

ker so spolno in reproduktivno zdravje ter pravice na tem področju temeljne človekove pravice in bistven element enakosti spolov ter samoodločanja in ker bi jih bilo treba vključiti v zdravstveno strategijo EU;

| AI. | ker se žensko zdravje nikoli ne bi smelo ogrožati zaradi ugovora vesti ali osebnih prepričanj; |
| --- | --- |

AI.

ker se žensko zdravje nikoli ne bi smelo ogrožati zaradi ugovora vesti ali osebnih prepričanj;

| AJ. | ker je bilo ugotovljeno, da pri uporabi prava EU o enakosti spolov v državah članicah obstajajo posamezne težave, povezane s prenosom in uporabo ustreznih direktiv, na primer vsebinske pomanjkljivosti zakonodaje, ki jo nacionalna sodišča nedosledno uporabljajo, pomembno pa je tudi, da prevladuje splošno pomanjkanje ozaveščenosti o načelih in pravu enakosti (37); |
| --- | --- |

AJ.

ker je bilo ugotovljeno, da pri uporabi prava EU o enakosti spolov v državah članicah obstajajo posamezne težave, povezane s prenosom in uporabo ustreznih direktiv, na primer vsebinske pomanjkljivosti zakonodaje, ki jo nacionalna sodišča nedosledno uporabljajo, pomembno pa je tudi, da prevladuje splošno pomanjkanje ozaveščenosti o načelih in pravu enakosti (37);

| AK. | ker se zlasti direktive EU o enakosti spolov ne izvajajo ustrezno v številnih državah članicah, ki transspolnih oseb ne varujejo pred diskriminacijo na področju dostopa do zaposlitve in dostopa do blaga ter storitev; |
| --- | --- |

AK.

ker se zlasti direktive EU o enakosti spolov ne izvajajo ustrezno v številnih državah članicah, ki transspolnih oseb ne varujejo pred diskriminacijo na področju dostopa do zaposlitve in dostopa do blaga ter storitev;

| AL. | ker so institucionalni mehanizmi za enakost spolov v nacionalnih vladnih strukturah pogosto odrinjeni na rob, razdeljeni med različna področja politike, oteženi zaradi zapletenih in vse večjih pooblastil ter zanje ni ustreznega osebja, usposabljanja, podatkov in zadostnih virov, prav tako pa od političnega vodstva ne dobivajo dovolj podpore (38); |
| --- | --- |

AL.

ker so institucionalni mehanizmi za enakost spolov v nacionalnih vladnih strukturah pogosto odrinjeni na rob, razdeljeni med različna področja politike, oteženi zaradi zapletenih in vse večjih pooblastil ter zanje ni ustreznega osebja, usposabljanja, podatkov in zadostnih virov, prav tako pa od političnega vodstva ne dobivajo dovolj podpore (38);

| AM. | ker je pomanjkanje celovitih in zanesljivih podatkov, razčlenjenih po spolu, stalen problem, zaradi katerega prihaja do dvoumnosti in ki izkrivlja sliko razmer na področju enakosti spolov, zlasti glede nasilja nad ženskam in nasilja na podlagi spola; ker z zbiranjem tovrstnih podatkov ne bi pridobili le jasnega pregleda nad stanjem, ampak bi tudi opozorili na vprašanja, ki zahtevajo takojšnjo pozornost; |
| --- | --- |

AM.

ker je pomanjkanje celovitih in zanesljivih podatkov, razčlenjenih po spolu, stalen problem, zaradi katerega prihaja do dvoumnosti in ki izkrivlja sliko razmer na področju enakosti spolov, zlasti glede nasilja nad ženskam in nasilja na podlagi spola; ker z zbiranjem tovrstnih podatkov ne bi pridobili le jasnega pregleda nad stanjem, ampak bi tudi opozorili na vprašanja, ki zahtevajo takojšnjo pozornost;

| AN. | ker imajo socialni partnerji pomembno vlogo pri doseganju ciljev na področju enakosti spolov, saj imajo ključno vlogo pri oblikovanju trga dela in socialnih razmer zaradi vključenosti v oblikovanje politik in kolektivna pogajanja na različnih ravneh, čeprav je jasno, da je specifična vloga, ki jo imajo v različnih državah in sistemih odnosov med delodajalci in delojemalci, zelo odvisna od nacionalnih tradicij in organizacijske moči (39); |
| --- | --- |

AN.

ker imajo socialni partnerji pomembno vlogo pri doseganju ciljev na področju enakosti spolov, saj imajo ključno vlogo pri oblikovanju trga dela in socialnih razmer zaradi vključenosti v oblikovanje politik in kolektivna pogajanja na različnih ravneh, čeprav je jasno, da je specifična vloga, ki jo imajo v različnih državah in sistemih odnosov med delodajalci in delojemalci, zelo odvisna od nacionalnih tradicij in organizacijske moči (39);

| AO. | ker podatki iz raziskave Eurobarometer za leto 2016 kažejo, da si 55 % Evropejcev želi več posredovanja EU na področju enakega obravnavanja moških in žensk; ker obveznost Komisije, da doseže enakost spolov v skladu s pogodbama, ni odvisna od raziskav; |
| --- | --- |

AO.

ker podatki iz raziskave Eurobarometer za leto 2016 kažejo, da si 55 % Evropejcev želi več posredovanja EU na področju enakega obravnavanja moških in žensk; ker obveznost Komisije, da doseže enakost spolov v skladu s pogodbama, ni odvisna od raziskav;

| 1. | je zelo zaskrbljen, ker glede na indeks enakosti spolov za leto 2015 Evropskega inštituta za enakost spolov EU ostaja šele na polovici poti do enakosti spolov; močno obžaluje, da so status in profil enakosti spolov ter boj proti diskriminaciji na podlagi spola očitno vse manj pomembni, kot politični cilj so odrinjeni na rob, kot pomembno področje politike pa ogroženi, zlasti v okviru reakcij proti pravicam žensk, oseb LGBTI ter spolnega in reproduktivnega zdravja po vsej Evropi, ter meni, da je treba razmisliti o vzrokih za ta trend in ponovno pregledati sedanje strategije, orodja in pristope, ki se uporabljajo na področju enakosti spolov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da se je EU dolžna boriti proti socialni izključenosti in diskriminaciji na podlagi Pogodbe o Evropski uniji in da Pogodba o delovanju Evropske Unije zavezuje EU k odpravi neenakosti in spodbujanju enakosti moških in žensk; poudarja, da načelo enakosti spolov ne posega v pravico do ohranitve ali sprejetja ukrepov, ki zagotavljajo konkretne koristi za premalo zastopani spol v skladu s členom 23 Listine EU o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj enakost spolov vključi v proračune ter oblikovanje politik, pa tudi v izvajanje ukrepov in programov EU, ter naj pripravi oceno učinka na enakost spolov pri oblikovanju vsake nove politike, da bi tako zagotovila skladnejši in z dokazi podprt politični odziv EU na izzive v zvezi z enakostjo spolov; poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj pripravi obsežnejšo oceno učinka zmanjšanja javne porabe za pravice žensk in enakost spolov v državah članicah ter sprejme ukrepe za obravnavanje tega učinka; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da načelo enakosti spolov ni vključeno v strategijo Evropa 2020, in poziva, naj se načelo splošno in poudarjeno vključi vanjo, naj obravnava strukturne vzroke za revščino žensk, zlasti v postopku oblikovanja priporočil za posamezne države v okviru evropskega semestra, in naj se v letni pregled rasti vključijo posebne politične smernice za zmanjšanje neenakosti spolov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opaža presek med spolom in drugimi vzroki za diskriminacijo ter nesorazmerne učinke večplastne diskriminacije na ženskah; poudarja, da je nujen boj proti revščini žensk, zlasti starejših, samohranilk, žensk žrtev nasilja na podlagi spola, invalidk, migrantk, begunk in prosilk za azil ter pripadnic manjšin; spodbuja države članice, naj sodelujejo z regionalnimi in lokalnimi oblastmi, organi kazenskega pregona, nacionalnimi organi za enakost in organizacijami civilne družbe za boljše spremljanje preseka med spolom in drugimi vzroki za diskriminacijo in za izvajanje učinkovitejših strategij vključevanja z učinkovitejšo rabo virov za socialno politiko, nenazadnje tudi Evropskega socialnega sklada in strukturnih skladov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podpira poziv Sveta k novi pobudi Komisije, ki bi določila strategijo za enakost spolov v obdobju 2016-2020, vključujoč transspolne in interseksualne osebe, ter k okrepitvi statusa strateških prizadevanj na področju enakosti spolov, pri čemer bi bilo treba zagotoviti tesno povezavo s strategijo Evropa 2020 in upoštevati agendo ZN za trajnostni razvoj do leta 2030; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo politike in povečajo naložbe, ki podpirajo zaposlovanje žensk na kakovostnih delovnih mestih v vseh sektorjih, in se z ukrepi borijo proti negotovim oblikam dela; |
| --- | --- |

8.

| 9. | spodbuja države članice, naj podpirajo pobude, ukrepe in dejavnosti za pomoč in svetovanje ženskam, ki želijo postati podjetnice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj vidik spola poveže z makroekonomsko politiko in sprejme inovativne ukrepe, da bi se izboljšale enake možnosti med spoloma na področju dela in družinskih obveznosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da se z enakopravno udeležbo žensk in moških na trgu dela ter boljšimi in pravičnejšimi plačami za ženske ne bi zgolj izboljšala ekonomska neodvisnost žensk, temveč bi se tudi občutno povečal gospodarski potencial EU, hkrati pa bi se utrdil njen pravičen in vključujoč značaj; opozarja, da bi po napovedih OECD popolna uskladitev stopnje delovne aktivnosti privedla do 12,4-odstotnega povečanja BDP na prebivalca do leta 2030; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo kršitve pravic delavcev, zlasti delavk, ki vse pogosteje delajo na slabo plačanih delovnih mestih in so diskriminirane, ter naj ukrepajo proti kršitvam; poleg tega naj sprejmejo politiko in ukrepe za opredelitev trpinčenja na delovnem mestu, varovanje pred tem pojavom, nudenje informacij o njem ter spopadanje z njim, vključno z nadlegovanjem nosečih delavk ali zapostavljanjem po vrnitvi s porodniškega dopusta ali pri prijavi za zaposlitev; poziva Komisijo in države članice, naj za oba spola zberejo podatke o razlikah v plačah in pokojninah z upoštevanjem spola in starševstva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je izobrazba pomembno sredstvo, ki ženskam omogoča polno vključevanje v družbeni in gospodarski razvoj; poudarja, da so ukrepi vseživljenjskega učenja ključnega pomena za to, da si ženske pridobijo znanja in spretnosti, ki jim lahko omogočijo ponovno zaposlitev oziroma izboljšanje delovnega mesta, plače in delovnih pogojev; poziva Komisijo, naj podpira pobude, ki ponujajo podporo pri izvajanju programov strokovnega izobraževanja za ženske, s katerimi se te spodbujajo k visokošolskem izobraževanju na področju znanosti, tehnologije in informacijske tehnologije, pri razvijanju programov usposabljanja o enakosti spolov za pedagoške delavce in pri preprečevanju širjenja stereotipov prek učnih načrtov in pedagoškega gradiva; poziva univerze in raziskovalne ustanove, naj sprejmejo politiko na področju enakosti spolov z upoštevanjem smernic, ki jih je razvil Evropski inštitut za enakost spolov ob sodelovanju s Komisijo (orodje GEAR za enakost spolov v akademskem svetu in na področju raziskav); |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice, naj vprašanja enakosti spolov, seksizma in spolnih stereotipov obravnavajo na vseh ravneh svojih izobraževalnih sistemov in zagotovijo, da bo izobraževanje za spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin ter za enake pravice in možnosti za ženske in moške eden od ciljev njihovega izobraževalnega sistema ter da bo med načeli kakovosti njihovega izobraževalnega sistema odprava ovir za resnično enakost med ženskami in moškimi ter spodbujanje polne enakosti spolov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo naj v tesnem sodelovanju z državami članicami predlaga ambiciozen in celovit sveženj zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepov o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja kot del programa Komisije za leto 2017 ob upoštevanju napovedanega evropskega stebra socialnih pravic in vključujoč revizijo direktiv o materinskem dopustu 92/85/EGS in direktive o starševskem dopustu 2010/18/EU ter predloge za direktive o očetovskem dopustu in dopustu za oskrbo, da bi spodbudili enako izkoriščanje dopusta s strani moških in žensk v vseh skupinah delavcev; |
| --- | --- |

15.

| 16. | z zadovoljstvom ugotavlja, da je v obdobju 2014–2015 veliko držav članic spremenilo politiko in/ali zakonodajo o starševskem dopustu ter vpeljalo neprenosljivost pravice do dopusta, obvezno naravo očetovskega dopusta, daljši očetovski dopust in/ali bonus, če si starša delita ali enakopravno delita dopust, kar krepi starševske pravice, zagotavlja večjo enakost med ženskami in moškimi ter ustreznejšo delitev odgovornosti za nego, oskrbo in gospodinjstvo ter veča možnosti žensk za polno udeležbo na trgu dela; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo moške spodbujale k enaki delitvi gospodinjskih opravil ter oskrbe in nege otrok ali drugih vzdrževanih družinskih članov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Eurofund, naj še naprej razvija dejavnosti za spremljanje kakovosti zaposlovanja in delovnega življenja prek evropske raziskave o delovnih razmerah ki temelji na konceptu, da se kakovost delovnega mesta oblikuje glede na zaslužek, možnosti, kakovost delovnega časa, uporabo spretnosti in diskrecijsko pravico, socialno okolje, fizično tveganje in intenzivnost dela; poleg tega fundacijo poziva, naj razvije raziskave o politikah, sporazumih med socialnimi partnerji in praksah družb, ki podpirajo boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, ter o tem, kako gospodinjstva, kjer sta oba partnerja zaposlena, skupaj razporejajo delovni čas, in kako jih je mogoče najbolje podpreti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice, ki še niso sprejele ukrepov za individualizacijo pravic na področju politike socialne enakosti, zlasti v davčnih sistemih, naj to storijo, da bi odpravile finančne spodbude za zakonca, ki zasluži manj, da se umakne s trga dela ali sprejme zaposlitev s krajšim delovnim časom; |
| --- | --- |

18.

| 19. | čestita državam članicam, ki so dosegle oba barcelonska cilja; spodbuja Portugalsko, Nizozemsko, Luksemburg, Finsko, Italijo, Malto in Estonijo, naj dosežejo še drugi cilj, ter poziva Poljsko, Hrvaško in Romunijo, ki so še daleč od doseganja obeh ciljev, naj si bolj prizadevajo za zagotavljanje formalnega otroškega varstva, da bi pripomogle k boljšemu usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja delavcev; poudarja, da sedanje ugotovitve močno nakazujejo, da bomo z naložbami v varstvo in nego otrok in starejših izboljšali udeležbo žensk v delovni sili za polni delovni čas in jim omogočili boljše lokalno in socialno vključevanje: |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponovno poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za jamstvo za otroke, po katerem bo imel vsak evropski otrok, ki je ogrožen zaradi revščine, dostop do brezplačnega zdravstvenega varstva, brezplačnega izobraževanja, brezplačnega otroškega varstva, dostojnega stanovanja in ustrezne prehrane; poudarja, da mora tovrstna politika obravnavati položaj žensk in deklet, zlasti v ranljivih in marginaliziranih skupnostih; ugotavlja, da je treba v pobudo jamstva za mlade vključiti vidik enakosti spolov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | obžaluje, da še vedno obstajajo razlike v plačilu med spoloma, ter poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje, naj nujno ukrepajo in jih odpravijo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opaža, da je prvi korak v boju proti razlikam v plačilu med spoloma vzpostavitev preglednosti na ravni plačil, in z navdušenjem ugotavlja, da so številna podjetja uvedla prakso analiziranja in objavljanja razlik v plačilu med uslužbenci in uslužbenkami; poziva vsa gibanja zaposlenih in sindikalna gibanja, naj pripravijo operativna orodja za ocenjevanje posameznih delovnih mest in jih uveljavijo, da bo mogoče opredeliti enako plačilo za enako delo in delo enake vrednosti; poleg tega poziva države članice, naj redno izvajajo vzporejanje plač in objavljajo podatke ter naj podjetja pozivajo k uvedbi notranjih mehanizmov za ugotavljanje razlik v plačilu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja, da Komisija področje enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti obravnava kot eno poglavitnih področij za ukrepanje in v tem kontekstu poziva k prenovitvi direktive o enakem obravnavanju iz leta 2006; |
| --- | --- |

23.

| 24. | obsoja, da se je razlika v pokojninah med spoloma v več kot polovici držav članic povečala; spodbuja Ciper, Nemčijo in Nizozemsko, naj zmanjšajo skoraj 50-odstotno razliko med pokojninami moških in žensk; poziva Malto, Španijo, Belgijo, Irsko, Grčijo, Italijo in Avstrijo, naj odpravijo razliko med spoloma glede pokojninskega zavarovanja, saj od 11 % do 36 % žensk v teh državah nima dostopa do pokojnine; |
| --- | --- |

24.

| 25. | čestita vladi Švedske, ker je dosegla enako zastopanost spolov, ter Sloveniji in Franciji, ker sta dosegli tako rekoč enako zastopanost, ter spodbuja Madžarsko, Slovaško in Grčijo, ki so sestavile vlade brez žensk (40), naj zagotovijo ustrezno zastopanost žensk na vseh ravneh političnega in gospodarskega odločanja; poziva države članice, naj zagotovijo enako zastopanost spolov na visokih položajih v vladi, javnih institucijah in organih ter na volilnih seznamih ter s tem enako zastopanost v lokalnih svetih in v regionalnih in nacionalnih parlamentih, pa tudi v Evropskem parlamentu; poudarja, da je iz različnih študij razvidno, da bi se lahko z ustreznimi zakonodajnimi ukrepi hitro spremenila zastopanost spolov na političnem prizorišču; se strinja z mnenjem Komisije, da mora kvotam, če naj bodo te učinkovite, slediti zakonodaja v zvezi z vrstnim redom na seznamih kandidatov in ustrezne sankcije v primeru kršitev; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je očitna nezadostna zastopanost žensk na izvoljenih in imenovanih političnih položajih na ravni EU in držav članic demokratični deficit, ki ogroža verodostojnost odločanja na ravni EU in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva institucije EU, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da v kolegiju komisarjev in na visokih položajih v vseh institucijah, agencijah, inštitutih in organih EU zagotovijo enakost spolov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zaskrbljeno ugotavlja, da je leta 2015 večina držav ostala pod povprečjem EU, kar zadeva stopnjo zastopanosti žensk v upravnih odborih velikih družb, ki kotirajo na borzi, v primerjavi z letom 2010; ceni pa splošni napredek, zlasti v Franciji, Italiji, Združenem kraljestvu, Belgiji in na Danskem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ponovno poziva Svet, naj kot prvi korak k enaki zastopanosti spolov v javnem in zasebnem sektorju hitro sprejeme direktivo o uravnoteženi zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi (direktiva o zastopanosti žensk v upravnih odborih); ugotavlja, da najotiplivejši napredek (od 11 % leta 2010 do 22,7 % leta 2015) beležijo v državah članicah, ki so sprejele zavezujočo zakonodajo o kvotah v upravnih odborih (41); |
| --- | --- |

29.

| 30. | obžaluje dejstvo, da je le ena država članica dosegla enako zastopanost spolov na najvišjih položajih v visokošolskih ustanovah, obenem pa pozdravlja, da se zastopanost žensk na teh položajih na splošno izboljšala; |
| --- | --- |

30.

| 31. | odločno poziva države članice, naj preprečujejo vse vrste nasilja nad ženskami in nasilja na podlagi spola in se nanje odzovejo ter naj sprejmejo nadaljnje strategije za preprečevanje, zagotovijo široko razpoložljivost posebnih podpornih in zaščitnih storitev, da bodo imele dostop do njih vse žrtve, ter naj v okviru poročila o izvajanju direktive o pravicah žrtev leta 2017 posebno pozornost namenijo pravicam žrtev, vezanih na spol, tudi v povezavi z njihovo spolno identiteto in spolnim izrazom; poziva Svet, naj uporabi premostitveno klavzulo in soglasno sprejme sklep o vključitvi nasilja na podlagi spola med področja kaznivih dejanj iz člena 83(1) PDEU; poziva Komisijo, naj vzpostavi evropski register evropske odredbe o zaščiti, ki bo dopolnjeval zakonodajo EU o zaščiti žrtev; |
| --- | --- |

31.

| 32. | odločno ponavlja, da oblike nasilja in diskriminacije na podlagi spola, med drugim posilstvo in spolno nasilje, spolno nadlegovanje, pohabljanje ženskih spolnih organov, dogovorjene poroke in nasilje v družini, zelo teptajo človekovo dostojanstvo; poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo politike ničelne tolerance za vse oblike nasilja, vključno z nasiljem v družini, ki ga žrtve nerade prijavijo, saj so nasilneži njihovi partnerji ali družinski člani; poziva države članice, naj izpostavijo položaj invalidk kot žrtev nasilja v družini, ki pogosto ne morejo pobegniti iz nasilnega razmerja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja napredek držav članic pri podpisu konvencije o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njima (Istanbulska konvencija), ki je prvi pravno zavezujoč instrument s tega področja na mednarodni ravni; in poziva 14 držav članic, ki te konvencije še niso ratificirale, naj to nemudoma storijo; pozdravlja predlog Komisije iz marca 2016 o pristopu EU h tej konvenciji; poziva Svet in Komisijo, naj pospešita pogajanja o podpisu in sklenitvi Istanbulske konvencije, in podpira pristop k njej brez zadržkov in na široki podlagi; poleg tega poziva Komisijo, naj sprejme opredelitev nasilja na podlagi spola v skladu z določbami Direktive 2012/29/EU in čim prej predstavi celovito evropsko strategijo za preprečevanje nasilja na podlagi spola in boj proti njemu, ki naj vsebuje zavezujoč zakonodajni akt; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja prakso Eurostata ter nacionalnih sodnih organov in policije, da sodelujejo pri izmenjavi podatkov, da bi osvetlili obžalovanja vredno nasilje na podlagi spola v EU, ter jih poziva, naj to postane stalna praksa, v okviru katere naj v sodelovanju z Evropskim inštitutom za enakost spolov na letni ravni spremljajo pojav kaznivih dejanj, katerih žrtve so ženske; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja tesno povezavo med stereotipi in precejšnjim porastom primerov nadlegovanja žensk in seksizma na spletu in v socialnih medijih, ki povzročajo nove oblike nasilja nad ženskami in dekleti, kot so kibernetsko ustrahovanje in nadlegovanje, uporaba ponižujočih slik na spletu in širjenje zasebnih fotografij in videoposnetkov prek socialnih medijev brez privolitve udeleženih oseb; poudarja, da se je treba proti temu boriti že od zgodnje mladosti; poudarja, da lahko do tega prihaja, če javni organi in druge institucije, ki naj bi ustvarjale spolno nevtralno okolje in obsojale seksizem, ne zagotavljajo zaščite; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo vse pravne in pravosodne ukrepe za boj proti pojavu nasilja nad ženskami na spletu; zlasti poziva EU in države članice, naj v okviru celovite evropske strategije za preprečevanje nasilja na podlagi spola in boj proti njemu združijo moči in ustvarijo okvir, v katerem bodo nove oblike nasilja na spletu priznane kot kazniva dejanja, ter uvedejo psihološko podporo za ženske in dekleta, ki so žrtve nasilja na spletu; poziva, naj se opravi ocena učinka strategije EU za kibernetsko varnost in Evropskega centra za boj proti kibernetski kriminaliteti (Europol) na enakost spolov, da se v okviru njihovega dela upoštevajo ta vprašanja in sprejme razsežnost spola; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ponovno poziva Komisijo, naj ustanovi evropski center za spremljanje seksističnega nasilja (po zgledu Evropskega inštituta za enakost spolov), ki ga bo vodil evropski koordinator za preprečevanje nasilja nad ženskami in dekleti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj vključijo ukrepe za zaščito žensk in oseb LGBTI pred nadlegovanjem na delovnem mestu; poziva Komisijo, naj revidira veljavni okvirni sklep Sveta o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi (42), da bo vključeval seksizem, kazniva dejanja iz sovraštva in spodbujanje k sovraštvu zaradi spolne usmerjenosti, spolne identitete in spolnih značilnosti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | obsoja dejstvo, da se v večini držav EU pri obojespolnih dojenčkih še vedno izvajajo kirurški posegi za t. i. normalizacijo genitalij, čeprav medicinsko niso nujni; poziva države članice, naj preprečijo te medicinske posege brez svobodne in informirane privolitve posameznika, pri katerem naj bi se ta poseg izvedel; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ugotavlja, da so interseksualne osebe na Malti in v Grčiji zaščitene pred diskriminacijo na podlagi spolnih značilnosti; poziva države članice, naj pri prenosu direktiv EU o enakosti spolov v svojo zakonodajo med razloge za diskriminacijo vključijo spolno identiteto in spolne karakteristike; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da oblike nasilja in diskriminacije na podlagi spola, med drugim posilstvo in spolno nasilje, pohabljanje ženskih spolnih organov, prisilne poroke, nasilje v družini, t. i. kazniva dejanja iz časti in diskriminacija na podlagi spola, ki jo odobrava država, pomenijo preganjanje in bi morale biti utemeljen razlog za prošnjo za azil v EU; podpira k vzpostavitvi varnih in zakonitih poti za vstop v EU; poudarja, da je pri ženskah in dekletih še posebej velika nevarnost, da jih izkoristijo tihotapci; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ponovno poziva države članice, naj takoj odpravijo pridržanje otrok, nosečnic in doječih mater ter žrtev posilstva, spolnega nasilja in trgovine z ljudmi, na voljo pa naj jim bo ustrezna psihološka in zdravstvena podpora, ki naj jo zagotavljajo strokovnjaki, ki ustrezno upoštevajo različnost spolov, kot so psihologi, socialni delavci, zdravstveni tehniki in zdravniki, ki so bili deležni ustreznega usposabljanja za te nujne primere; želi spomniti, da bi bilo treba beguncem, ki so žrtve nasilja na podlagi spola ali (domnevne) spolne usmerjenosti ali spolne identitete, pravočasno zagotoviti podporo v vseh fazah migracijskega procesa, vključno z njihovo takojšnjo preselitvijo v primeru, da jim ni mogoče zagotoviti varnosti, kakovostno podporo na področju duševnega zdravja in takojšnjim priznanjem njihove spolne identitete skozi ves azilni postopek kot ukrep za preprečevanje nasilja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ponavlja, da je treba pri preprečevanju trgovine z ljudmi, ki je ena najdonosnejših dejavnosti organiziranega kriminala, in boju proti njej dosledno spremljati vidik spola, ko gre za izvajanje zakonodaje EU za preprečevanje trgovine z ljudmi, ter ponovno poziva Komisijo, naj pri svojem ocenjevanju skladnosti držav članic z direktivo in njenega izvajanja še naprej spremlja ta vidik, pri tem pa zagotovi izpolnjevanje obveznosti in časovnega razporeda poročanja, kot je določeno z direktivo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo, naj zagotovi finančno in logistično podporo državam članicam, ki sodelujejo v boju proti trgovini z ljudmi, zlasti Italiji in Grčiji, ki sta se v sedanji migracijski krizi znašle na prvi bojni črti pri reševanju teh nujnih razmer; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva h krepitvi prizadevanj na nacionalni ravni in ravni EU v boju proti stereotipom in diskriminaciji na podlagi spola, in sicer s kampanjami ozaveščanja vseh družbenih slojev s poudarkom na nestereotipnem prikazovanju žensk in deklet ter moških in fantov; poziva države članice, naj sprejmejo pozitivne pobude, kot so strategije za spodbujanje žensk, da se odločajo za poklicno pot in poklice, v katerih so ženske premalo zastopane, moških pa, da prevzamejo pošten delež družinskih in gospodinjskih nalog, ali za povečanje razumevanja moških o tem, kako nasilje, vključno s trgovino z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja, prisilne poroke in prisilno delo, prizadene ženske, moške in otroke in ogroža enakost spolov, poleg tega naj sprejmejo ukrepe za zmanjšanje povpraševanja po ženskah in otrocih, ki so žrtve trgovine z ljudmi, s kampanjami obveščanja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ponavlja, da morajo imeti ženske nadzor nad svojim spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami; poziva države članice, naj ženskam zagotovi enostaven dostop do prostovoljnega načrtovanja družine in celotnega sklopa storitev na področju reproduktivnega in spolnega zdravja, vključno s kontracepcijo in varnim ter zakonitim splavom; poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo ukrepe za ozaveščanje javnosti, da bodo moški in ženske povsem seznanjeni s svojimi pravicami in odgovornostjo, kar zadeva spolne in reproduktivne zadeve; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opozarja na naraščajoči trend pretirane uporabe klavzule ugovora vesti, zaradi česar je dostop do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja oviran; poziva države članice, naj zagotovi, da te klavzule ne bodo ovirale dostopa pacientov do zakonitega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni, da odrekanje življenjsko pomembnih storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, vključno s splavom, pomeni grobo kršitev temeljnih človekovih pravic; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja pomen dejavnih politik preprečevanja, izobraževanja in obveščanja, namenjenih najstnikom, mladim in odraslim, da se zagotovi dobro spolno in reproduktivno zdravje državljanov EU in preprečijo spolno prenosljive bolezni ter neželene nosečnosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | spodbuja pristojne organe v državah članicah, naj enakost spolov spodbujajo v splošnih izobraževalnih programih o spolnosti in medsebojnih odnosih, kjer se bodo dekleta in fantje učili o odnosih, ki gradijo na privolitvi, spoštovanju in obojestranskosti, pa tudi v športu in prostočasnih dejavnostih, kjer lahko stereotipi in pričakovanja na podlagi spola vplivajo na samopodobo, zdravje, pridobitev strokovnega znanja, intelektualni razvoj, družbeno vključenost in oblikovanje identitete deklic in dečkov; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja pomen spodbujanja moških, da polno sodelujejo v vseh ukrepih za doseganje enakosti spolov, in opredelitve vseh okvirov, v katerih je mogoče doseči veliko število moških, zlasti institucije, sektorje in združenja, v katerih prevladujejo, da se moške senzibilizira glede njihove vloge in odgovornosti pri spodbujanju enakosti spolov in se podpre načelo skupne moči in odgovornosti žensk in moških na delovnem mestu, v skupnosti, zasebnosti ter širši nacionalni in mednarodni skupnosti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva države članice, naj spremljajo primere, ko mediji in oglaševalska industrija spodbujajo seksualizacijo žensk in njihovo obravnavanje kot tržno blago ter ženske stereotipe mladosti, lepote in spolne privlačnosti pogosto prikazujejo kot zgled za uspeh v družbi; poziva Komisijo, naj v primeru, da države članice kršijo direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah, pravno ukrepa in naj spodbuja dobro prakso v javnih in zasebnih medijskih podjetjih; poziva medije in oglaševalsko industrijo, naj spoštujejo dostojanstvo žensk in zagotovijo njihovo prikazovanje brez stereotipov in diskriminacije v skladu z obstoječo raznolikostjo med njimi; poleg tega jih poziva, naj pozornost namenijo zdravemu življenjskemu slogu, različnim družinskim modelom in načinom življenja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | želi spomniti na zaveze, o katerih sta se dogovorili EU in Skupnost latinskoameriških in karibskih držav (CELAC) v akcijskih načrtih 2013 in 2015 v zvezi z odpravo nasilja nad ženskami, in je zaskrbljen, ker se sedmo poglavje o spodbujanju enakosti spolov ne izvaja; poziva države članice in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj sodelujejo ter dodelijo ekonomske in institucionalne vire, da zagotovijo uresničevanje priporočil o spodbujanju enakosti spolov, dogovorjenih v akcijskih načrtih, zlasti kar zadeva odpravo vseh oblik nasilja v skladu s konvencijo iz Belém do Pará, Istanbulsko konvencijo in konvencijo CEDAW; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da po podatkih raziskav podnebne spremembe bolj vplivajo na ženske kot moške, saj ženske v revščini pogosteje nosijo večje breme; meni, da morajo ženske dejavno sodelovati v podnebni politiki in ukrepih; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisijo, naj pripravi splošno strategijo za trajnostni razvoj, ki bo zajemal vsa pomembna področja notranje in zunanje politike, in naj razvije učinkovite mehanizme spremljanja, pregledovanja in prevzemanja odgovornosti za izvajanje agende 2030, vključno z njenimi cilji in kazalniki o enakosti spolov, pravicah žensk in krepitvi vloge žensk; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisijo, naj učinkoviteje spremlja izvajanje veljavne zakonodaje EU s področja enakosti spolov v državah članicah, pri čemer poudarja, da mora v primeru neizvajanja ustrezne zakonodaje začeti postopek za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

56.

| 57. | obžaluje, da kljub medinstitucionalni izjavi o zagotavljanju vključevanja načela enakosti spolov, priloženi večletnemu finančnemu okviru, še vedno ni bil sprejet ukrep v zvezi s pripravo proračuna ob upoštevanju vidika spola; v zvezi s tem poudarja, da je treba pozorno spremljati, kako so se načela skupne izjave izvajala v okviru letnih proračunskih postopkov, in poziva, naj se pristojnemu odboru v postopku pregleda večletnega finančnega okvira podeli formalna vloga; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva vlade držav članic, naj zagotovijo trajni obstoj organov z nalogo oblikovanja, usklajevanja in izvajanja politik za enakost spolov ter jim namenijo ustrezna sredstva, kar bo glavni pokazatelj, da so zavezane spodbujanju enakosti spolov; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva, naj institucije EU v nadzorni sistem prihodnjega mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice vključijo posebne kazalnike za enakost spolov, vključno z indeksom enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo, naj razvije širšo strategijo za enakost spolov, vključno s horizontalno direktivo proti diskriminaciji, da bi odpravili vse oblike diskriminacije na podlagi spola; zato poziva Svet, naj čim prej oblikuje skupno stališče o predlogu direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost, spol ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426), ki je blokirana, odkar je Parlament sprejel svoje stališče dne 2. aprila 2009 (43); ponovno poziva Svet, naj med dejavnike diskriminacije vključi spol; |
| --- | --- |

60.

| 61. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  UL L 315, 14.11.2012, str. 57.

(2)  UL L 101, 15.4.2011, str. 1.

(3)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 162.

(4)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(5)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

(6)  UL L 353, 28.12.2013, str. 7.

(7)  UL L 180, 15.7.2010, str. 1.

(8)  UL L 68, 18.3.2010, str. 13.

(9)  UL L 348, 28.11.1992, str. 1.

(10)  UL L 359, 19.12.1986, str. 56.

(11)  UL L 6, 10.1.1979, str. 24.

(12)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 35.

(13)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 65.

(14)  UL C 251 E, 31.8.2013, str. 1.

(15)  UL C 316, 30.8.2016, str. 2.

(16)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0105.

(17)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0042.

(18)  UL C 407, 4.11.2016, str. 2.

(19)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0126.

(20)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0312.

(21)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0073.

(22)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0203.

(23)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0235.

(24)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0338.

(25)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0360.

(26)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0072.

(27)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0227.

(28)  ISBN 978-92-79-29898-1

(29)  UL L 59, 2.3.2013, str. 5.

(30)  http://www.un.org/womenwatch/daw/csw/csw48/ac-men-auv.pdf

(31)  ISBN 978-92-79-36171-5.

(32)  Poročilo Eurofound (2016) z naslovom The gender employment gap: challenges and solutions (Razlika v stopnji zaposlenosti med spoloma: izzivi in rešitve).

(33)  Poročilo Eurofounda (2015) z naslovom Promoting uptake of parental and paternity leave among fathers in the European Union (Spodbujanje koriščenja starševskega in očetovskega dopusta med očeti v Evropski uniji).

(34)  Eurofound (2015): First findings: Sixth European Working Conditions Survey (Prve ugotovitve: šesta evropska raziskava o delovnih razmerah).

(35)  http://ec.europa.eu/eurostat/web/crime/database

(36)  Poročilo Eurostata z naslovom Trafficking in human beings (Trgovina z ljudmi), izdano leta 2015.

(37)  Evropska mreža pravnih strokovnjakov za enakost spolov in nediskriminacijo: A comparative analysis of gender equality law in Europe 2015 (Primerjalna analiza prava o enakosti spolov v Evropi leta 2015).

(38)  Evropski inštitut za enakost spolov (2014): Effectiveness of institutional mechanisms for the advancement of gender equality. Review of the implementation of the Beijing platform for action in the EU Member States (Učinkovitost institucionalnih mehanizmov za spodbujanje enakosti spolov. Pregled izvajanja Pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah EU).

(39)  Poročilo Eurofound (2014): Social partners and gender equality in Europe (Socialni partnerji in enakost spolov v Evropi).

(40)  Spremembe v letih 2014 in 2015.

(41)  Bilten Evropske komisije iz oktobra 2015 z naslovom Gender balance on corporate boards – Europe is cracking the glass ceiling (Uravnotežena zastopanost spolov v upravnih odborih podjetij – Evropa razbija t. i. stekleni strop) Evropska komisija, DG JUST, Women in economic decision-making in the EU: Progress report: A Europe 2020 initiative(Zastopanost žensk pri gospodarskem odločanju v EU: Poročilo o napredku: pobuda Evropa 2020), 2012; Aagoth Storvik in Mari Teigen, Women on Board: The Norwegian Experience (Ženske v upravnih odborih: norveška izkušnja), junij 2010.

(42)  UL L 328, 6.12.2008, str. 55.

(43)  UL C 137 E, 27.5.2010, str. 68.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/64 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/64

---

P8_TA(2017)0074

Enako obravnavanje moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o uporabi Direktive Sveta 2004/113/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (2016/2012(INI))

(2018/C 263/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 19(1) in člena 260 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 19(1) in člena 260 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (1),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o uporabi Direktive Sveta 2004/113/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (COM(2015)0190), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o uporabi Direktive Sveta 2004/113/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (COM(2015)0190),

| — | ob upoštevanju smernic Komisije z dne 22. decembra 2011 za uporabo Direktive Sveta 2004/113/ES na področju zavarovanja v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije v zadevi C-236/09 (Test-Achats) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Komisije z dne 22. decembra 2011 za uporabo Direktive Sveta 2004/113/ES na področju zavarovanja v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije v zadevi C-236/09 (Test-Achats) (2),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 1. marca 2011 v zadevi C-236/09 (Test-Achats) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 1. marca 2011 v zadevi C-236/09 (Test-Achats) (3),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, zlasti njenega člena 3, v katerem je „spol“ opredeljen kot „družbeno oblikovane vloge, vedenje, dejavnosti in lastnosti, ki v posamezni družbi veljajo kot primerni za ženske in moške“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, zlasti njenega člena 3, v katerem je „spol“ opredeljen kot „družbeno oblikovane vloge, vedenje, dejavnosti in lastnosti, ki v posamezni družbi veljajo kot primerni za ženske in moške“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropska agenda za sodelovalno gospodarstvo (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropska agenda za sodelovalno gospodarstvo (COM(2016)0356),

| — | ob upoštevanju študije European Implementation Assessment on Gender Equal Access to Goods and Services – Directive 2004/113/EC (Evropska ocena izvajanja načela enakosti spolov pri dostopu do blaga in storitev – Direktiva 2004/113/ES), ki jo je januarja 2017 pripravila Služba Evropskega parlamenta za raziskave (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije European Implementation Assessment on Gender Equal Access to Goods and Services – Directive 2004/113/EC (Evropska ocena izvajanja načela enakosti spolov pri dostopu do blaga in storitev – Direktiva 2004/113/ES), ki jo je januarja 2017 pripravila Služba Evropskega parlamenta za raziskave (4),

| — | ob upoštevanju poročila mreže Equinet iz novembra 2014 z naslovom Equality Bodies and the Gender Goods and Services Directive (Organi za enakost in direktiva o enakem dostopu moških in žensk do blaga in storitev), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila mreže Equinet iz novembra 2014 z naslovom Equality Bodies and the Gender Goods and Services Directive (Organi za enakost in direktiva o enakem dostopu moških in žensk do blaga in storitev),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske mreže pravnih strokovnjakov s področja enakosti spolov iz leta 2014 z naslovom Gender Equality Law in 33 European Countries: How are EU rules transposed into national law? (Pravo o enakosti spolov v 33 evropskih državah: Kako so predpisi EU preneseni v nacionalno pravo?), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske mreže pravnih strokovnjakov s področja enakosti spolov iz leta 2014 z naslovom Gender Equality Law in 33 European Countries: How are EU rules transposed into national law? (Pravo o enakosti spolov v 33 evropskih državah: Kako so predpisi EU preneseni v nacionalno pravo?),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske mreže pravnih strokovnjakov s področja enakosti spolov iz julija 2009 z naslovom Sex Discrimination in the Access to and Supply of Goods and Services and the Transposition of Directive 2004/113/EC (Diskriminacija na podlagi spola pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi ter prenos Direktive 2004/113/ES), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske mreže pravnih strokovnjakov s področja enakosti spolov iz julija 2009 z naslovom Sex Discrimination in the Access to and Supply of Goods and Services and the Transposition of Directive 2004/113/EC (Diskriminacija na podlagi spola pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi ter prenos Direktive 2004/113/ES),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča v zadevi C-13/94, da pravica do nediskriminacije na podlagi spola lahko vključuje tudi diskriminacijo, ki izhaja iz spremembe spola osebe (5), pa tudi raziskave Agencije Evropske unije za temeljne pravice o osebah LGBTI in njenega poročila z naslovom Professionally speaking: challenges to achieving equality for LGBT people (Mnenje stroke: izzivi pri doseganju enakosti za osebe LGBT), vse na področju blaga in storitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča v zadevi C-13/94, da pravica do nediskriminacije na podlagi spola lahko vključuje tudi diskriminacijo, ki izhaja iz spremembe spola osebe (5), pa tudi raziskave Agencije Evropske unije za temeljne pravice o osebah LGBTI in njenega poročila z naslovom Professionally speaking: challenges to achieving equality for LGBT people (Mnenje stroke: izzivi pri doseganju enakosti za osebe LGBT), vse na področju blaga in storitev,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426) ter stališča Parlamenta o predlogu z dne 2. aprila 2009 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426) ter stališča Parlamenta o predlogu z dne 2. aprila 2009 (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o zunanjih dejavnikih, ki ovirajo podjetništvo med ženskami v Evropi (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o zunanjih dejavnikih, ki ovirajo podjetništvo med ženskami v Evropi (7),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenj Odbora za promet in turizem ter Odbora za pravne zadeve (A8-0043/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenj Odbora za promet in turizem ter Odbora za pravne zadeve (A8-0043/2017),

| A. | ker je boj proti diskriminaciji na podlagi spola, tako neposredni kot posredni, na področju blaga in storitev bistveni del načela enakosti moških in žensk, ki je temeljna vrednota Evropske unije, in ker Pogodbi in Listina Evropske unije o temeljnih pravicah prepovedujejo diskriminacijo na podlagi spola ter določajo, da se mora enakost moških in žensk zagotoviti na vseh področjih in v vseh državah članicah EU; |
| --- | --- |

A.

ker je boj proti diskriminaciji na podlagi spola, tako neposredni kot posredni, na področju blaga in storitev bistveni del načela enakosti moških in žensk, ki je temeljna vrednota Evropske unije, in ker Pogodbi in Listina Evropske unije o temeljnih pravicah prepovedujejo diskriminacijo na podlagi spola ter določajo, da se mora enakost moških in žensk zagotoviti na vseh področjih in v vseh državah članicah EU;

| B. | ker je z Direktivo 2004/113/ES (v nadaljnjem besedilu: direktiva) načelo enakega obravnavanja moških in žensk razširjeno onkraj področja zaposlovanja in trga dela tudi na področje dostopa do blaga in storitev ter oskrbe z njimi; |
| --- | --- |

B.

ker je z Direktivo 2004/113/ES (v nadaljnjem besedilu: direktiva) načelo enakega obravnavanja moških in žensk razširjeno onkraj področja zaposlovanja in trga dela tudi na področje dostopa do blaga in storitev ter oskrbe z njimi;

| C. | ker direktiva prepoveduje neposredno in posredno diskriminacijo na podlagi spola pri dostopu do blaga in storitev, ki so na voljo javnosti, ter oskrbi z njimi, tako v javnem kot v zasebnem sektorju; |
| --- | --- |

C.

ker direktiva prepoveduje neposredno in posredno diskriminacijo na podlagi spola pri dostopu do blaga in storitev, ki so na voljo javnosti, ter oskrbi z njimi, tako v javnem kot v zasebnem sektorju;

| D. | ker se direktiva uporablja za vse blago in storitve, ki se opravljajo proti plačilu, v smislu člena 57 PDEU in glede na ustrezno sodno prakso Sodišča Evropske unije; ker ni nujno, da storitev plača oseba, za katero se storitev izvede, in je lahko v obliki posrednega plačila, ki ne vključuje nujno prejemnika storitve; |
| --- | --- |

D.

ker se direktiva uporablja za vse blago in storitve, ki se opravljajo proti plačilu, v smislu člena 57 PDEU in glede na ustrezno sodno prakso Sodišča Evropske unije; ker ni nujno, da storitev plača oseba, za katero se storitev izvede, in je lahko v obliki posrednega plačila, ki ne vključuje nujno prejemnika storitve;

| E. | ker medijski in oglaševalski sektor, z izobraževanjem povezane storitve in storitve, ki se zagotavljajo znotraj zasebne sfere, ne spadajo na področje uporabe direktive; ker imajo države članice zakonodajna pooblastila, da zagotovijo enako obravnavo žensk in moških na drugih področjih, in ker v nekaterih primerih nacionalna zakonodaja presega obveznosti iz direktive, saj pokriva tudi diskriminacijo med moškimi in ženskami v medijih, oglaševanju in izobraževanju; |
| --- | --- |

E.

ker medijski in oglaševalski sektor, z izobraževanjem povezane storitve in storitve, ki se zagotavljajo znotraj zasebne sfere, ne spadajo na področje uporabe direktive; ker imajo države članice zakonodajna pooblastila, da zagotovijo enako obravnavo žensk in moških na drugih področjih, in ker v nekaterih primerih nacionalna zakonodaja presega obveznosti iz direktive, saj pokriva tudi diskriminacijo med moškimi in ženskami v medijih, oglaševanju in izobraževanju;

| F. | ker je bila direktiva prenesena v nacionalno pravo vseh 28 držav članic; ker je v skladu s poročilom Komisije leta 2015 s šestimi državami članicami še vedno potekal intenziven dialog o zadostnem izvajanju direktive; |
| --- | --- |

F.

ker je bila direktiva prenesena v nacionalno pravo vseh 28 držav članic; ker je v skladu s poročilom Komisije leta 2015 s šestimi državami članicami še vedno potekal intenziven dialog o zadostnem izvajanju direktive;

| G. | ker je Sodišče v zadevi Test-Achats sklenilo, da je člen 5(2) direktive v nasprotju z uresničevanjem cilja enake obravnave moških in žensk; ker se ta določba od 21. decembra 2012 dalje šteje za neveljavno, posledično pa so enake premije in denarna nadomestila za oba spola obvezne v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

G.

ker je Sodišče v zadevi Test-Achats sklenilo, da je člen 5(2) direktive v nasprotju z uresničevanjem cilja enake obravnave moških in žensk; ker se ta določba od 21. decembra 2012 dalje šteje za neveljavno, posledično pa so enake premije in denarna nadomestila za oba spola obvezne v vseh državah članicah;

| H. | ker so med glavnimi problematičnimi področji pri izvajanju direktive preveč restriktivno razumevanje pojma blaga in storitev, široke in včasih nejasne utemeljitve neenakega obravnavanja na podlagi člena 4(5), pa tudi nezadostno varstvo žensk zaradi materinstva in nosečnosti; |
| --- | --- |

H.

ker so med glavnimi problematičnimi področji pri izvajanju direktive preveč restriktivno razumevanje pojma blaga in storitev, široke in včasih nejasne utemeljitve neenakega obravnavanja na podlagi člena 4(5), pa tudi nezadostno varstvo žensk zaradi materinstva in nosečnosti;

| I. | ker je pri prepovedi diskriminacije pomembno spoštovati druge temeljne pravice in svoboščine, vključno z varstvom zasebnega življenja in poslovanja v njegovem okviru ter versko svobodo; |
| --- | --- |

I.

ker je pri prepovedi diskriminacije pomembno spoštovati druge temeljne pravice in svoboščine, vključno z varstvom zasebnega življenja in poslovanja v njegovem okviru ter versko svobodo;

| J. | ker bi leta 2008 predlagana direktiva o enakem obravnavanju varstvo pred diskriminacijo na podlagi vere ali prepričanja, starosti, invalidnosti in spolne usmerjenosti razširila s trga dela na socialno zaščito, tudi socialno in zdravstveno varstvo, socialne ugodnosti, izobraževanje ter dostop do blaga in storitev in oskrbo z njimi; ker Svet še ni sprejel stališča o tem predlogu direktive; |
| --- | --- |

J.

ker bi leta 2008 predlagana direktiva o enakem obravnavanju varstvo pred diskriminacijo na podlagi vere ali prepričanja, starosti, invalidnosti in spolne usmerjenosti razširila s trga dela na socialno zaščito, tudi socialno in zdravstveno varstvo, socialne ugodnosti, izobraževanje ter dostop do blaga in storitev in oskrbo z njimi; ker Svet še ni sprejel stališča o tem predlogu direktive;

| K. | ker je nedavno sporočilo Komisije o evropski agendi za ekonomijo delitve sicer dobro izhodišče za spodbujanje in učinkovito regulacijo tega sektorja, hkrati pa je treba v prihodnje analize in priporočila na tem področju vključiti vidik enakosti spolov in upoštevati določbe direktive; |
| --- | --- |

K.

ker je nedavno sporočilo Komisije o evropski agendi za ekonomijo delitve sicer dobro izhodišče za spodbujanje in učinkovito regulacijo tega sektorja, hkrati pa je treba v prihodnje analize in priporočila na tem področju vključiti vidik enakosti spolov in upoštevati določbe direktive;

| L. | ker je izkoriščanje celotnega potenciala direktive odvisno od učinkovitega in doslednega vključevanja načela enakosti spolov v ustrezne sektorje, za katere se uporablja; |
| --- | --- |

L.

ker je izkoriščanje celotnega potenciala direktive odvisno od učinkovitega in doslednega vključevanja načela enakosti spolov v ustrezne sektorje, za katere se uporablja;

| M. | ker je delo evropske mreže organov za enakost bistveno za boljše izvajanje zakonodaje o enakem obravnavanju ter usklajevanje sodelovanja in izmenjavo dobre prakse med nacionalnimi organi za enakost v EU; |
| --- | --- |

M.

ker je delo evropske mreže organov za enakost bistveno za boljše izvajanje zakonodaje o enakem obravnavanju ter usklajevanje sodelovanja in izmenjavo dobre prakse med nacionalnimi organi za enakost v EU;

Splošni vidiki

| 1. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da uporaba direktive ni enotna in se v posameznih državah članicah razlikuje ter da so kljub doseženemu napredku na tem področju pri njenem izvajanju še vedno težave in vrzeli, ki jih je treba v nekaterih državah članicah in v nekaterih sektorjih nemudoma odpraviti; poziva Komisijo, naj v dialogu z državami članicami prednostno obravnava preostale vrzeli pri izvajanju; poudarja, da imajo države članice ključno vlogo pri izvajanju zakonodaje in politike EU, ter meni, da bi bila lahko za zagotovitev doslednega izvajanja direktive potrebna večja podpora s strani regionalnih in lokalnih organov ter sodelovanje s civilno družbo, kot tudi smernice držav članic za industrijo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je seznanjen s poročilom o uporabi direktive, ki ga je Komisija po prvem poročanju leta 2009 predstavila z veliko zamudo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da je v poročilu Komisije sicer navedeno, da pri izvajanju vrste določb direktive niso bile izpostavljene posebne težave, da pa ta trditev temelji na zelo majhnem številu poročanj o diskriminaciji; ugotavlja tudi, da je na splošno na voljo zelo malo informacij in da se zbiranje podatkov na tem področju med državami članicami precej razlikuje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je eden od izzivov, s katerim se soočajo nekatere države članice, nizka ozaveščenost oblikovalcev politik, ponudnikov storitev in državljanov o pravicah in zaščiti državljanov, ki jih zagotavlja direktiva; poudarja, da je lahko posledica pomanjkanja znanja in ozaveščenosti javnosti o direktivi nižje število pritožb zaradi diskriminacije na podlagi spola; poziva države članice, Komisijo in ustrezne deležnike, naj po možnosti v sodelovanju z organizacijami za varstvo potrošnikov širijo ozaveščenost o določbah direktive, da bi se enakemu obravnavanju na področju blaga in storitev pripisovalo večji pomen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da je le nekaj držav članic poročalo o sprejetih posebnih določbah o pozitivnih ukrepih; poziva države članice, naj bolje vključijo in spodbujajo določbe pozitivnih ukrepih, ki v skladu z direktivo temeljijo na legitimen cilju, njihov namen pa je preprečevanje ali kompenzacija za neenakosti med spoloma; |
| --- | --- |

5.

Zavarovalništvo, bančništvo in finančni sektorji

| 6. | pozdravlja, da države članice v nacionalni zakonodaji izvajajo sodbo v zadevi Test-Achats in da je bila nacionalna zakonodaja spremenjena na pravno zavezujoč način; poudarja, da še vedno obstajajo težave glede skladnosti nacionalne zakonodaje s sodbo, na primer v okviru sistemov zdravstvenega zavarovanja ter z vidika popolne odprave diskriminacije zaradi nosečnosti in materinstva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da ima ta sodba izenačevalen učinek na pokojnine ter prepoveduje uporabo aktuarskih faktorjev na podlagi spola v zavarovalniških pogodbah in določa, da morajo biti premije in ugodnosti v zasebnih zavarovalnih shemah, tudi v pokojninah, za oba spola enake; ugotavlja, da se ta sodba uporablja le za zasebne sheme, pravilo o enakih pogojih za oba spola pa je dobra praksa za zmanjšanje razlik v pokojninah med spoloma; pozdravlja odločitev nekaterih držav članic, da z razširitvijo pravila o enakih pogojih za oba spola na druge vrste zavarovanj in pokojnin, tudi poklicnih pokojninskih shem, presežejo obseg sodbe, da bi zagotovile enakost med spoloma na tem področju; spodbuja druge države članice, naj po potrebi storijo enako; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da je zagotovitev ustreznega in doslednega izvajanja sodbe ključnega pomena; poziva Komisijo, naj s pomočjo rednih poročil spremlja skladnost s temi predpisi v državah članicah za zagotovitev, da bodo morebitne vrzeli odpravljene; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da direktiva izrecno prepoveduje diferenciacijo pri izračunavanju premij za namene zavarovanja in z njim povezanih finančnih storitev zaradi nosečnosti in materinstva; poziva države članice, naj si bolj prizadevajo za in jasneje opredelijo varstvo pravic in socialno varstvo nosečnic na tem področju, naj jih zaščitijo pred neupravičenimi stroški, povezanimi z nosečnostjo, saj nosečnice ne bi smele imeti višjih stroškov zgolj zaradi nosečnosti, hkrati pa je treba ponudnike storitev ozaveščati o posebnem varstvu, ki se priznava nosečnicam; zlasti poudarja, da je treba zagotoviti, da se v prehodnih obdobjih pri različnih vrstah zavarovanja, predvsem pri zdravstvenem, ne bo posegalo v pravice nosečnic do enakega obravnavanja v času nosečnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno izjavlja, da lahko pravica do nediskriminacije na podlagi spola vključuje diskriminacijo zaradi spremembe spola osebe (8), in poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ženske in moški zaščiteni pred tovrstno diskriminacijo; poudarja, da direktiva v zvezi s tem zagotavlja varstvo, države članice pa lahko v nacionalnih zakonodajah opredelijo dodatne podrobne določbe; v zvezi s tem poudarja, da trinajst držav članic še ni sprejelo neposrednih pravnih določb za zaščito transspolnih oseb, ki so še vedno žrtve diskriminacije na področju dostopa do blaga in storitev ter oskrbe z njimi, ter da bi lahko z vključitvijo teh določb prispevali k širjenju ozaveščenosti o načelu nediskriminacije; poziva Komisijo, naj v svojih prihodnjih poročilih o izvajanju direktive spremlja to obliko diskriminacije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje, da se ženske pri dostopu do zavarovalniških in bančnih storitev še vedno soočajo z diskriminacijo in diskriminatorno prakso, vezano na nosečnost, načrtovanje materinstva in materinstvo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da je lahko težavnejši dostop podjetnic do financiranja deloma povezan s težavami pri ustvarjanju ustrezne kreditne zgodovine in nabiranju vodstvenih izkušenj; poziva države članice, naj sodelujejo s finančnim sektorjem pri zagotavljanju enakosti moških in žensk pri dostopu do kapitala za samostojne podjetnike ter mala in srednja podjetja; poziva jih tudi, naj preučijo možnost uvedbe vidika enakosti spolov v strukturo poročanja o dodeljevanju posojil, oblikovanje profilov tveganja, naložbeno politiko in kadrovske strukture ter v finančne produkte; poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami pri sprejetju učinkovitih ukrepov s konkretnimi primeri za zagotovitev, da bo lahko direktiva vsem v celoti in ustrezno služila kot orodje za zaščito lastnih pravic do enakega obravnavanja pri dostopu do blaga in storitev; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva k celostnemu pristopu k ženskemu podjetništvu, s katerim bi spodbujali in podpirali ženske na poklicni poti v podjetništvu, omogočali dostop do finančnih in poslovnih priložnosti ter ustvarjali okolje, v katerem bodo lahko ženske uresničevale svoj potencial ter postale uspešne podjetnice, med drugim tako, da se jim omogoči usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, dostop do otroškega varstva in prilagojeno usposabljanje; |
| --- | --- |

13.

Prometni sektor in javne površine

| 14. | ugotavlja, da je prepoved nadlegovanja, vključno s spolnim nadlegovanjem in nadlegovanjem na podlagi spola, sicer vključena v nacionalno zakonodajo, vendar so ženske, transspolne in interseksualne osebe v različnih prevoznih sredstvih še vedno sistematično in pogosto žrtve različnih oblik nadlegovanja in da je še vedno treba krepiti preventivne ukrepe proti nadlegovanju, vključno z ozaveščanjem ponudnikov storitev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo izmenjavo zgledov najboljše prakse s tega področja; poziva k osredotočanju na tiste preventivne ukrepe, ki so skladni z načelom enakosti med ženskami in moškimi, kot se denimo priporoča v Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, ter ne omejujejo svoboščin žensk in se osredotočajo predvsem na potencialne storilce in ne na spreminjanje vedenja žensk kot potencialnih žrtev; ugotavlja, da omenjena konvencija določa, da „je uresničevanje de jure in de facto enakosti žensk in moških ključna sestavina preprečevanja nasilja nad ženskami“, zato poziva države članice in Komisijo, naj ta celoviti pristop upoštevajo v svoji politiki za odpravo nasilja proti ženskam, vključno z izvajanjem določb za preprečevanje nadlegovanja iz direktive; poziva države članice, ki omenjene konvencije še niso ratificirale, naj to storijo, Komisijo in Svet pa, naj pospešita proces pristopa EU k tej konvenciji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | obžaluje, da se starši in skrbniki majhnih otrok še vedno soočajo s fizičnimi in drugimi ovirami, kot je neustrezen dostop do previjalnic v prostorih ponudnikov storitev; poudarja, da je treba varovati pravice mater in očetov, da bodo imeli v družbi svojih otrok v prostorih ponudnikov storitev enake možnosti; poudarja, da je enako obravnavanje žensk in moških kot staršev in skrbnikov majhnih otrok pri uporabi storitev in dostopu do njih ključnega pomena za vsesplošno enakost spolov, saj spodbuja enako in skupno odgovornost žensk in moških za otroško varstvo; zato poziva države članice, naj širijo ozaveščenost ponudnikov storitev, da je treba staršem zagotoviti enake in varne prostore znotraj njihove namestitve; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja tudi, da imajo skrbniki otrok, večinoma ženske, specifične zahteve glede dostopnosti, in spodbuja Komisijo, naj v skladu z zaključki pete konference o težavah, s katerimi se ženske soočajo v prometu, ki je potekala leta 2014 v Parizu, obravnava vse ovire in omejitve, s katerimi se soočajo ženske kot glavne uporabnice javnih prevoznih sredstev ter skrbniki na sploh; poudarja, da je bila kljub raziskavam na tem področju majhna pozornost namenjena razvoju ukrepov v prometnem sektorju ob upoštevanju vidikov spola; ugotavlja, da sta vključevanje vidika spola v zgodnje faze načrtovanja in strukturiranja prevoznih sredstev in drugih javnih površin ter izvajanje rednih ocen učinka na enakost spolov dobra in stroškovno učinkovita praksa za odpravo fizičnih ovir, ki ogrožajo enak dostop staršev in skrbnikov majhnih otrok; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da so ženske v državah članicah zaradi materinstva ali nosečnosti, tudi dojenja v prostorih ponudnikov storitev, še vedno neenako obravnavane; meni, da je treba v skladu z direktivo na ravni držav članic okrepiti in dosledno izvajati varstvo žensk zaradi materinstva in nosečnosti, tudi dojenja; poudarja, da morajo ponudniki storitev upoštevati vodilna načela iz direktive ter nacionalno zakonodajo za njen prenos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo vozila in infrastruktura javnega prevoza enako dostopni in prilagojeni moškim in ženskam v vlogi ne le uporabnikov in potnikov, temveč tudi zaposlenih v sektorju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj oceni pravila letalskih družb o omejevanju potovanja nosečnic z letalom in pomoči zanje med letom ter sprejme ukrepe, da bi letalske družbe imele usklajen pristop k temu vprašanju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Svet, naj sprejme stališče Parlamenta o uredbi o pravicah potnikov, kar zadeva obveznost letaliških delavcev, da otroške vozičke vrnejo potnikom takoj po izkrcanju ali zagotovijo drugačen način prevoza, da potnikom ne bi bilo treba nositi otrok po letališču do prostora za prevzem prtljage; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da je mreža podpornih materinskih storitev, zlasti varstva v jaslih ter predšolskih in obšolskih storitev, bistvena za zagotovitev dejanskega izvajanja načela enakosti med moškimi in ženskami pri dostopu do blaga in storitev; meni, da bi morale tovrstne mreže vsebovati raven javnih storitev v skladu s potrebami prebivalstva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da se pri dostopu do zdravstvenega blaga in storitev še vedno beležijo diskriminacija in neenakosti, zato je treba spodbujati dostop do visokokakovostnih in brezplačnih javnih zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

23.

Ekonomija delitve

| 24. | poudarja, da je mogoče direktivo uporabljati na novih področjih, zlasti zaradi digitalizacije nekaterih storitev in sektorjev ter širjenja skupnih oblik zagotavljanja storitev, kar je spremenilo dostop do blaga in storitev ter oskrbo z njimi, še vedno pa se uporablja na digitalnem področju; poudarja, da bi moralo biti nedavno sporočilo Komisije o evropski agendi za sodelovalno gospodarstvo prvi korak pri spodbujanju in učinkoviti regulaciji tega sektorja, Komisija pa bi morala v nadaljnje faze zajeti vključevanje načela enakosti spolov in upoštevati predpise direktive za zagotavljanje enakega obravnavanja žensk in moških ter za učinkovito preprečevanje nadlegovanja pri zagotavljanju storitev v okviru ekonomije delitve in ustrezno varnost; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da je nadlegovanje poseben izziv za enakost spolov na področju storitev ekonomije delitve; poudarja, da je politika ničelne strpnosti do nadlegovanja, ki so jo sprejele številne platforme, dobra praksa, ki jo je treba v sektorju nadalje okrepiti, da pa morajo te platforme dajati prednost preprečevanju nadlegovanja ter razmisliti o uvedbi jasnih postopkov, po katerih bodo lahko uporabniki prijavljali primere zlorabe; poudarja, da je treba na osnovi direktive razjasniti določbe o odgovornosti ponudnikov blaga in storitev, tudi v primerih nadlegovanja tretjih strani, ter povezovalnih spletnih platform; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da storitve v okviru ekonomije delitve, ki so javno dostopne in ustvarjajo dobiček, spadajo v pristojnost direktive in bi morale biti kot takšne skladne z načelom enakega obravnavanja žensk in moških; |
| --- | --- |

26.

| 27. | v zvezi s tem ugotavlja, da na digitalnem področju „dobiček“ ne pomeni nujno denar in da se podatki čedalje bolj uporabljajo v zameno za blago in storitve; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj načelo enakosti spolov v ekonomiji delitve spremlja v okviru svojih prihodnjih poročil o uporabi direktive in naj izda posebne smernice za opredelitev primerov dobre prakse glede zaščite enakega obravnavanja žensk in moških pri storitvah, ki se nudijo v ekonomiji delitve; |
| --- | --- |

28.

Različno obravnavanje

| 29. | poudarja, da se je uporaba člena 4(5) izkazala za velik izziv pri izvajanju direktive in je najpogostejši razlog za pritožbe, ki jih prejmejo organi za enakost v državah članicah in se nanašajo predvsem na rekreacijski in razvedrilni sektor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je – kljub nejasnosti v zvezi z uporabo člena 4(5) direktive – glavni namen tega odstopanja ustvariti priložnosti za nadaljnjo krepitev enakosti med ženskami in moškimi pri zagotavljanju blaga in storitev; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ugotavlja, da obstajajo različne prakse, npr. v primerih, ko se storitve zagotavljajo samo moškim ali samo ženskam ali ko se za isto storitev zaračuna različna cena; poudarja, da bi bilo treba uporabo diferencirane obravnave ocenjevati za vsak primer posebej, da bi ugotovili, ali jo upravičuje legitimen cilj, kot je določeno v direktivi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | spodbuja organe za enakost in organizacije za varstvo potrošnikov, naj širijo ozaveščenost ponudnikov storitev o omejitvah in pogojih za različno obravnavanje ter okrepijo ozaveščenost uporabnikov storitev o pravicah do enakega obravnavanja, saj se pogosto poroča, da uporabniki niso seznanjeni z veljavnimi določbami na področju blaga in storitev; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da je razmeroma majhno število pozitivnih ukrepov na podlagi člena 4(5) v državah članicah pomanjkljivost pri izvajanju direktive; poziva k spodbujanju oblik pozitivnih ukrepov na podlagi legitimnega cilja, pri čemer obstaja neposredna povezava med prednostno obravnavo in pomanjkljivostmi, ki jih je treba preprečiti ali odpraviti, kot je zaščita žrtev spolnega nasilja v zatočiščih, namenjenih samo moškim ali samo ženskam; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ponovno poziva Svet, naj preuči vse možnosti za zagotovitev, da bo predlagana direktiva o enakem obravnavanju čim prej sprejeta, s čimer bo zagotovljena celovita enakopravna zaščita pred diskriminacijo na podlagi spola, rase ali etničnega izvora, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

34.

Priporočila za izboljšanje uporabe direktive

| 35. | poziva Komisijo, naj skupaj z zadevnimi državami članicami s konkretnimi ukrepi prednostno obravnava vprašanja glede prenosa in jim pomaga pri doslednejšem izvajanju direktive; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da imajo organi za enakost ključno vlogo pri spremljanju ter zagotavljanju doslednega uveljavljanja pravic iz direktive na nacionalni ravni, da pa se podeljene pristojnosti v zvezi s ponudbo in dostopom do blaga ter učinkovitost pri izpolnjevanju opredeljenih ciljev razlikujejo; poziva države članice, naj v skladu z določbami direktive in nacionalne zakonodaje organom za enakost zagotovijo ustrezne pristojnosti in neodvisnost ter zadostna sredstva, da bodo lahko učinkovito izpolnjevali svoje glavne naloge, kot so nudenje neodvisne podpore žrtvam diskriminacije pri vlaganju pritožb, izvajanje neodvisnih raziskav v zvezi z diskriminacijo, objavljanje neodvisnih poročil in priporočil, širjenje ozaveščenosti o direktivi ter odprava stereotipov o vlogah spolov pri ponudbi in dostopu do blaga in storitev; meni, da bi bilo treba nacionalne organe za enakost ustrezno podpreti pri neodvisnem in učinkovitem opravljanju njihovih nalog na področju spodbujanja, spremljanja in podpiranja enakega obravnavanja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje z organi za enakost pri ugotavljanju, ali vse države članice izpolnjujejo določbe v zvezi z njihovimi pristojnostmi, ter zagotavlja podporo pri sistematičnem ugotavljanju glavnih težav in izmenjavi zgledov najboljše prakse; Komisijo poziva, naj zbere zglede najboljše prakse in jih da na razpolago državam članicam, da bi tako zagotovila potrebna sredstva za podporo pozitivnih ukrepov in boljše izvajanje zadevnih določb na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da se lahko dostop do sodnega varstva izboljša, tako da se neodvisnim organom za enakost podelita pristojnost za zagotavljanje podpore, tudi brezplačne pravne pomoči, ter pravica do zastopanja posameznikov v primerih domnevne diskriminacije; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja učinkovitost nacionalnih pritožbenih organov in postopkov v okviru izvajanja direktive ter zagotovi pregledne in učinkovite pritožbene mehanizme, vključno z odvračilnimi sankcijami; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo, države članice in organe za enakost, naj po možnosti v sodelovanju z organizacijami za varstvo potrošnikov tako ponudnike storitev kot uporabnike ozaveščajo o določbah direktive, da bi izvajali načelo enakega obravnavanja na tem področju in zmanjšali število neprijavljenih kršitev direktive; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj glede na obstoječe vrzeli pri praktični uporabi direktive pozove Evropsko mrežo pravnih strokovnjakov, naj v sodelovanju z organi za enakost izvede celovito študijo, pri tem pa upošteva tudi medsektorske oblike neenakosti med spoloma ter večplastno diskriminacijo, ki zajema vrsto občutljivih družbenih skupin, naj še naprej izvaja spremljanje ter podpira države članice pri zbiranju podatkov in jih spodbuja k temu, s čimer bi uresničili ves potencial direktive; poziva države članice, naj zbirajo bolj celovite, primerljive specifične podatke o nadlegovanju in spolnemu nadlegovanju na področju enakega dostopa do blaga in storitev, da bi jih ločeno obravnavali glede na razloge za diskriminacijo, pri tem spodbuja okrepljeno sodelovanje z ustreznimi institucijami; poziva Komisijo, naj vzpostavi javno zbirko podatkov o ustrezni zakonodaji in sodni praksi na področju enakega obravnavanja spolov, da bi širili ozaveščenost o uporabi pravnih določb na tem področju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da je področje oglaševanja povezano s področjem blaga in storitev, ki se potrošnikom predstavljajo predvsem z oglaševanjem; poudarja pomen oglaševanja o ustvarjanju, ohranjanju in oblikovanju spolnih stereotipov in diskriminatornih upodobitev žensk; zato poziva Komisijo, naj izvede študijo o enakosti spolov v oglaševanju, razišče potrebo in možnosti za izboljšanje enakega obravnavanja žensk in moških na področju oglaševanja ter spodbuja zglede najboljše prakse na tem področju; pozdravlja nacionalne predpise in smernice o enakosti med ženskami in moškimi v medijih ter poziva države članice, naj te določbe po potrebi okrepijo, da bi zagotovile enako obravnavanje žensk in moških; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva države članice, naj spodbujajo dialog z ustreznimi deležniki, ki imajo legitimen interes prispevati k boju proti diskriminaciji na podlagi spola na področju dostopa do blaga in storitev ter oskrbe z njimi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva države članice in Komisijo, naj pri krepitvi izvajanja direktive glede vključevanja načela enakosti spolov upoštevajo sektorski pristop; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj pri spremljanju in podpiranju držav članic pri izvajanju direktive bolje usklajuje zahteve iz direktive in drugih direktiv o enakosti; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

(2)  UL C 11, 13.1.2012, str. 1.

(3)  UL C 130, 30.4.2011, str. 4.

(4)  PE 593.787.

(5)  ECLI:EU:C:1996:170. Glej tudi skupna izjavo Sveta in Komisije, Dodatek k izidu postopka o predlogu direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (st.15622/04 ADD 1).

(6)  UL C 137 E, 27.5.2010, str. 68.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0007.

(8)  Skupna izjava Sveta in Komisije, Dodatek k izidu postopka o predlogu direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/72 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/72

---

P8_TA(2017)0075

Sredstva EU za enakost spolov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o sredstvih EU za enakost spolov (2016/2144(INI))

(2018/C 263/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (1),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2) o vključevanju načela enakosti spolov, priložene večletnemu finančnemu okviru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2) o vključevanju načela enakosti spolov, priložene večletnemu finančnemu okviru,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (3),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Vmesni pregled/revizija večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020: Proračun EU, usmerjen v rezultate (COM(2016)0603), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Vmesni pregled/revizija večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020: Proračun EU, usmerjen v rezultate (COM(2016)0603),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o letnem poročilu 2014 o spremljanju programa Obzorje 2020 (SWD(2016)0123), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o letnem poročilu 2014 o spremljanju programa Obzorje 2020 (SWD(2016)0123),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije o izkazih operativnih odhodkov programov za predlog splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2017 (COM(2016)0300), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije o izkazih operativnih odhodkov programov za predlog splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2017 (COM(2016)0300),

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z naslovom Gender Equality and Women’s Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020 (Enakost spolov in krepitev vloge žensk: spreminjanje življenja deklet in žensk prek zunanjih odnosov EU v obdobju 2016–2020, SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z naslovom Gender Equality and Women’s Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020 (Enakost spolov in krepitev vloge žensk: spreminjanje življenja deklet in žensk prek zunanjih odnosov EU v obdobju 2016–2020, SWD(2015)0182),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Strategic engagement for gender equality 2016-2019 (Strateška prizadevanja za enakost spolov v obdobju 2016–2019, SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Strategic engagement for gender equality 2016-2019 (Strateška prizadevanja za enakost spolov v obdobju 2016–2019, SWD(2015)0278),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o ustvarjanju ugodnih razmer na trgu dela za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o ustvarjanju ugodnih razmer na trgu dela za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja (5),

| — | ob upoštevanju študije o proračunu EU za enakost spolov, ki jo je leta 2015 objavil tematski sektor D Evropskega parlamenta in nadaljnje študije o uporabi sredstev za enakost spolov v izbranih državah članicah, ki jo je leta 2016 objavil tematski sektor C, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o proračunu EU za enakost spolov, ki jo je leta 2015 objavil tematski sektor D Evropskega parlamenta in nadaljnje študije o uporabi sredstev za enakost spolov v izbranih državah članicah, ki jo je leta 2016 objavil tematski sektor C,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015 (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015 (COM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2016 o vključevanju načela enakosti spolov v delo Evropskega parlamenta (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2016 o vključevanju načela enakosti spolov v delo Evropskega parlamenta (6),

| — | ob upoštevanju poročila Sveta Evrope o upoštevanju vidika spola pri pripravi proračuna: končno poročilo skupine strokovnjakov o upoštevanju vidika spola pri pripravi proračuna, Strasbourg, 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Sveta Evrope o upoštevanju vidika spola pri pripravi proračuna: končno poročilo skupine strokovnjakov o upoštevanju vidika spola pri pripravi proračuna, Strasbourg, 2005,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenj Odbora za proračun ter Odbora za proračunski nadzor (A8-0033/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenj Odbora za proračun ter Odbora za proračunski nadzor (A8-0033/2017),

| A. | ker je enakost žensk in moških temeljna vrednota Evropske unije, zapisana v Pogodbah; ker člen 8 PDEU določa vključevanje načela enakosti spolov, in sicer je v tem členu navedeno, da si Unija v vseh svojih dejavnostih prizadeva odpraviti neenakosti in spodbujati enakosti med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

A.

ker je enakost žensk in moških temeljna vrednota Evropske unije, zapisana v Pogodbah; ker člen 8 PDEU določa vključevanje načela enakosti spolov, in sicer je v tem členu navedeno, da si Unija v vseh svojih dejavnostih prizadeva odpraviti neenakosti in spodbujati enakosti med moškimi in ženskami;

| B. | ker je med 17 cilji trajnostnega razvoja v okviru Združenih narodov, ki jih je treba doseči do leta 2030, cilj št. 5 o enakosti spolov, ki velja za vseh 17 ciljev; |
| --- | --- |

B.

ker je med 17 cilji trajnostnega razvoja v okviru Združenih narodov, ki jih je treba doseči do leta 2030, cilj št. 5 o enakosti spolov, ki velja za vseh 17 ciljev;

| C. | ker je v dokumentu Komisije o strateških prizadevanjih za enakost spolov v obdobju 2016–2019, objavljanem decembra 2015, poudarjena ključna vloga finančnih sredstev EU za podporo enakosti spolov; ker nobena institucija EU ni dosledno uveljavila načela upoštevanja vidika spola pri pripravi proračuna; |
| --- | --- |

C.

ker je v dokumentu Komisije o strateških prizadevanjih za enakost spolov v obdobju 2016–2019, objavljanem decembra 2015, poudarjena ključna vloga finančnih sredstev EU za podporo enakosti spolov; ker nobena institucija EU ni dosledno uveljavila načela upoštevanja vidika spola pri pripravi proračuna;

| D. | ker odločitve o odhodkih in prihodkih različno vplivajo na ženske in moške; |
| --- | --- |

D.

ker odločitve o odhodkih in prihodkih različno vplivajo na ženske in moške;

| E. | ker Parlament v svoji resoluciji z dne 6. julija 2016 o pripravah na povolilno revizijo večletnega finančnega okvira 2014–2020: prispevek Parlamenta pred predložitvijo predloga Komisije (7) podpira učinkovito vključevanje načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

E.

ker Parlament v svoji resoluciji z dne 6. julija 2016 o pripravah na povolilno revizijo večletnega finančnega okvira 2014–2020: prispevek Parlamenta pred predložitvijo predloga Komisije (7) podpira učinkovito vključevanje načela enakosti spolov;

| F. | ker se vprašanja spola običajno v večji meri obravnavajo na področjih t. i. mehke politike, na primer razvoj človeških virov, kot v okviru t. i. trde politike, ki prejema višjo finančno podporo. |
| --- | --- |

F.

ker se vprašanja spola običajno v večji meri obravnavajo na področjih t. i. mehke politike, na primer razvoj človeških virov, kot v okviru t. i. trde politike, ki prejema višjo finančno podporo.

| G. | ker je treba za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja zagotoviti dobro zastavljen sistem za dopust, povezan z varstvom in nego, poleg visokokakovostne, cenovno sprejemljive in dostopne nege, vključno z javnimi zmogljivostmi, in ker je treba izdatke za te zmogljivosti obravnavati kot infrastrukturne naložbe; ker sta ta dva dejavnika osnovni pogoj za udeležbo žensk na trgu dela, na vodilnih položajih ter na področju znanosti in raziskav ter s tem za enakost spolov; |
| --- | --- |

G.

ker je treba za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja zagotoviti dobro zastavljen sistem za dopust, povezan z varstvom in nego, poleg visokokakovostne, cenovno sprejemljive in dostopne nege, vključno z javnimi zmogljivostmi, in ker je treba izdatke za te zmogljivosti obravnavati kot infrastrukturne naložbe; ker sta ta dva dejavnika osnovni pogoj za udeležbo žensk na trgu dela, na vodilnih položajih ter na področju znanosti in raziskav ter s tem za enakost spolov;

| H. | ker so Evropski parlament, Evropski svet in Komisija v skupni izjavi pozvali, naj se v letni proračunski postopek za večletni finančni okvir 2014–2020 po potrebi vključijo elementi za enakost spolov, pri čemer se upoštevajo načini, na katere splošni finančni okvir Unije prispeva k večji enakosti spolov in zagotavlja vključevanje načela enakosti spolov; ker je treba kljub temu okrepiti trdno zavezanost vključevanju načela enakosti spolov, saj je bilo izvajanje veljavnih politik minimalno in se vprašanju enakosti spolov ni namenilo dovolj proračunskih sredstev; |
| --- | --- |

H.

ker so Evropski parlament, Evropski svet in Komisija v skupni izjavi pozvali, naj se v letni proračunski postopek za večletni finančni okvir 2014–2020 po potrebi vključijo elementi za enakost spolov, pri čemer se upoštevajo načini, na katere splošni finančni okvir Unije prispeva k večji enakosti spolov in zagotavlja vključevanje načela enakosti spolov; ker je treba kljub temu okrepiti trdno zavezanost vključevanju načela enakosti spolov, saj je bilo izvajanje veljavnih politik minimalno in se vprašanju enakosti spolov ni namenilo dovolj proračunskih sredstev;

| I. | ker se po krizi leta 2008 v javni razpravi in programu politike na ravni EU in nacionalni ravni enakosti spolov očitno pripisuje manjši pomen; ker bo zaradi fiskalne konsolidacije in proračunskih omejitev, ki so posledica krize, verjetno še manj razpoložljivih sredstev za strategije in organe za enakost spolov; |
| --- | --- |

I.

ker se po krizi leta 2008 v javni razpravi in programu politike na ravni EU in nacionalni ravni enakosti spolov očitno pripisuje manjši pomen; ker bo zaradi fiskalne konsolidacije in proračunskih omejitev, ki so posledica krize, verjetno še manj razpoložljivih sredstev za strategije in organe za enakost spolov;

| J. | ker bi morale vse evropske institucije v času krize zaupanja v EU prednostno zagotoviti popolno preglednost svojih financ in tega ne bi smele prezreti; |
| --- | --- |

J.

ker bi morale vse evropske institucije v času krize zaupanja v EU prednostno zagotoviti popolno preglednost svojih financ in tega ne bi smele prezreti;

| K. | ker cilj o enakosti spolov v Evropi glede na indeks enakosti spolov za leto 2015, ki ga je objavil Evropski inštitut za enakost spolov, še zdaleč ni uresničen; |
| --- | --- |

K.

ker cilj o enakosti spolov v Evropi glede na indeks enakosti spolov za leto 2015, ki ga je objavil Evropski inštitut za enakost spolov, še zdaleč ni uresničen;

| L. | ker je eno izmed najbolj izpovednih meril enakosti spolov enako plačilo; ker so enako pomembna tudi prizadevanja EU in rezultati teh prizadevanj na področju krepitve udeležbe žensk na trgu dela in enake ekonomske neodvisnosti žensk in moških, spodbujanja enakosti žensk in moških pri odločanju, boja proti nasilju na podlagi spola ter zaščite in podpore za žrtve ter spodbujanja enakosti spolov in pravic žensk po svetu; |
| --- | --- |

L.

ker je eno izmed najbolj izpovednih meril enakosti spolov enako plačilo; ker so enako pomembna tudi prizadevanja EU in rezultati teh prizadevanj na področju krepitve udeležbe žensk na trgu dela in enake ekonomske neodvisnosti žensk in moških, spodbujanja enakosti žensk in moških pri odločanju, boja proti nasilju na podlagi spola ter zaščite in podpore za žrtve ter spodbujanja enakosti spolov in pravic žensk po svetu;

| M. | ker so Združeni narodi v Pekinških izhodiščih za ukrepanje iz leta 1995 pozvali k upoštevanju različnosti spolov v proračunskih postopkih; |
| --- | --- |

M.

ker so Združeni narodi v Pekinških izhodiščih za ukrepanje iz leta 1995 pozvali k upoštevanju različnosti spolov v proračunskih postopkih;

Splošne pripombe

| 1. | pozdravlja, da naj bi se načelo enakosti spolov v skladu s členom 8 PDEU kot medsektorski politični cilj proračuna vključevalo v sklade in programe EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vseeno obžaluje, da se politična zavezanost EU na visoki ravni enakosti spolov in vključevanju načela enakosti spolov še vedno popolnoma ne odraža pri dodeljevanju proračunskih sredstev in odločitvah glede njihove porabe v okviru vseh področij politike EU kot del metodologije upoštevanja enakosti spolov pri pripravi proračuna; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da je upoštevanje enakosti spolov pri pripravi proračuna del celovite strategije o enakosti spolov, in zato poudarja, da je zavezanost institucij EU na tem področju bistvenega pomena; v zvezi s tem obžaluje, da za obdobje 2016–2020 ni bila sprejeta strategija EU za enakost spolov, in poziva Komisijo, naj dokument o strateških prizadevanjih za enakost spolov za obdobje 2016–2019 sprejme v obliki sporočila, ki bo odražalo sklepe Sveta z dne 16. junija 2016 o enakosti spolov, in tako okrepi status tega dokumenta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da so strukture in procesi, povezani s pripravo proračuna, pomembni in da je treba tiste, pri katerih se je izkazalo, da podpirajo ali nenamerno spodbujajo neenakost spolov, spremeniti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da so za razvoj struktur in postopkov, pri katerih se upošteva različnost spolov, nujni ozaveščanje in usposabljanje o vključevanju načela enakosti spolov ter priprava proračuna ob upoštevanju enakosti spolov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da nekateri programi EU (npr. Evropski socialni sklad, program za pravice, enakost in državljanstvo 2014–2020, program Obzorje 2020, instrument za predpristopno pomoč II na področju humanitarne pomoči, instrument za razvojno sodelovanje in evropski instrument za demokracijo in človekove pravice) vsebujejo posebne ukrepe, povezane z enakostjo spolov, medtem ko drugi npr. program za zaposlovanje in socialne inovacije, Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo ter Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji) vsebujejo sklicevanja na splošna načela enakosti spolov, zelo malo programov pa dejansko določa jasne cilje in namenska sredstva ali zagotavlja sistematično izvajanje in spremljanje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obžaluje, da je v številnih programih enakost spolov le presečni cilj, zaradi česar je poleg manjše podpore za ukrepe, pri katerih se upošteva različnost spolov, tudi skoraj nemogoče oceniti znesek sredstev, ki se dodelijo za vprašanja spola (8); |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje, da večina programov, ki jih financira EU, nima posebnih ciljnih ukrepov, pri katerih se dodelijo posebna proračunska sredstva za enakost spolov; poudarja, da bi bilo treba enakost spolov priznati kot cilj politike v naslovih proračuna EU in torej opredeliti znesek, ki se dodeli posameznim ciljem in ukrepom politike, da bodo ti naslovi bolj pregledni in ne bodo zasenčili ciljev enakosti spolov; prav tako meni, da bi bilo treba v okviru nalog proračunskega nadzora pokazati, v kakšnem obsegu proračun EU in njihovo izvrševanje podpirata ali ovirata politike enakosti spolov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obžaluje, da se pri oblikovanju in izvajanju politike na ravni EU ali na ravni nacionalnih institucij zelo redko uporabljajo orodja za vključevanje načela enakosti spolov, kot so kazalniki, vezani na spol, ocena učinka na enakost spolov in priprava proračuna ob upoštevanju enakosti spolov; obžaluje sedanje pomanjkanje celovitih kazalnikov, vezanih na spol, in po spolu razčlenjenih podatkov in poudarja, da bi moral Evropski inštitut za enakost spolov zbirati kazalnike, vezane na spol, in po spolu razčlenjene podatke, da bi bilo mogoče pridobiti zanesljiv pregled učinka politik EU na enakost spolov ter ustvariti pravo finančno in proračunsko odgovornost v zvezi s tem; poudarja temeljno vlogo Evropskega inštituta za enakost spolov pri zapolnitvi vrzeli v sodelovanju med statistiki in oblikovalci politik, da bi povečali ozaveščenost o izzivih pri zbiranju občutljivih podatkov; zato ponavlja svoj poziv k nadaljnjemu razvoju kazalnikov in statističnih podatkov o enakosti spolov, da bo mogoče proračun EU oceniti z vidika spola in spremljati upoštevanje enakosti spolov pri njegovi pripravi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obžaluje, da kljub skupni izjavi o vključevanju načela enakosti spolov, priloženi večletnemu finančnemu okviru, na tem področju ni bilo doseženega občutnega napredka; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zelo obžaluje, da se iz večletnega finančnega okvira 2014–2020 ni izoblikovala jasna strategija za enakost spolov s posebnimi in konkretnimi cilji ter dodelitvami; |
| --- | --- |

11.

| 12. | obžaluje, da v sporočilu Komisije o vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira iz septembra 2016 ni omenjeno izvajanje vključevanja načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva, naj strategija za enakost spolov in vključevanje načela enakosti spolov postaneta del evropskega semestra; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da bi morala biti dejanska prednostna naloga Evropske unije zagotoviti preglednost in dostop do informacij o dejanskih dosežkih na področju enakosti spolov in ne zgolj o izvajanju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva k sprejetju vključevanja načela enakosti spolov tudi na področjih politike, ki niso neposredno povezane z enakostjo spolov, kot so IKT, promet, podpora podjetništva in naložb ali podnebne spremembe; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da bi morala biti mreža zunanjih strokovnjakov in organizacij vključena v vse faze proračunskega postopka, da bi se povečala preglednost in njegova demokratična kakovost, zlasti kar zadeva uporabo pristopa upoštevanja enakosti spolov pri pripravi proračuna; |
| --- | --- |

16.

Sredstva EU za enakost spolov na področju zaposlovanja, socialnih zadev in vključevanja v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI)

| 17. | opozarja, da so evropski strukturni in investicijski skladi najpomembnejša finančna podpora za izvajanje politike enakosti spolov v EU, zlasti v primeru Evropskega socialnega sklada, ki je namenjen spodbujanju popolnega vključevanja žensk na trg dela; poudarja, da je na podlagi Uredbe (EU) št. 1304/2013 vključevanje načela enakosti spolov obvezen del vseh faz programov in projektov, ki se financirajo iz Evropskega socialnega sklada, vključno s pripravo, izvajanjem, spremljanjem in ocenjevanjem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja pomembno vlogo javnih storitev pri spodbujanju enakosti spolov; poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo doseči barcelonske cilje, da bi bilo usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja realnost za vse, ter naj z uporabo ustreznih orodij in spodbud, vključno z evropskimi skladi, kot so Evropski socialni sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, zagotovijo potrebno financiranje socialne infrastrukture za zagotavljanje kakovostne, cenovno sprejemljive in dostopne storitve varstva in nege otrok in drugih vzdrževanih oseb, vključno s starejšimi vzdrževanimi osebami in invalidnimi družinskimi člani; ugotavlja, da se bosta tako povečali udeležba žensk na trgu dela in njihova ekonomska neodvisnost; |
| --- | --- |

18.

| 19. | obžaluje, da se ženske še vedno srečujejo z neenakostjo na delovnem mestu, kot so nižje stopnje udeležbe v zaposlovanju, razlike v plačilu in večje število netipičnih zaposlitev s krajšim delovnim časom, slabše pokojninske pravice, poklicna segregacija in slabša stopnja napredovanja; poudarja pomen Evropskega socialnega sklada pri zagotavljanju možnosti financiranja boja proti diskriminaciji in spodbujanja enakosti spolov delovnem mestu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da je tradicionalni pristop pri plačilu dajatev za socialno varnost ne upošteva neplačanega dela, kot sta na primer varstvo otrok ter nega starejših; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da se bo na podlagi delovnega dokumenta služb Komisije o strateških prizadevanjih za enakost spolov za obdobje 2016–2019 za ukrepe za spodbujanje enakosti spolov v obdobju 2014–2020 porabilo 5,85 milijarde EU, od tega se jih bo 1,6 % porabilo v okviru Evropskega socialnega sklada za posebno prednostno naložbo „Enakost moških in žensk na vseh področjih, vključno z dostopom do zaposlitve, poklicnim napredovanjem, usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja in spodbujanjem enakega plačila za enako delo“; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ugotavlja, da bi bilo treba v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj še naprej podpirati naložbe v otroško varstvo, nego starejših ter drugo javno in zasebno socialno infrastrukturo, da bi med drugim spodbudili boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja pomembno vlogo Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja pri zagotavljanju potrebnih sredstev za podporo javnih storitev in socialne infrastrukture na podeželju in spodbujanju dostopa do zemljišč in naložb za ženske; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo, naj predlaga nove ciljno usmerjene ukrepe za spodbujanje udeležbe žensk na trgu dela, kot so posebni programi za spodbujanje podjetništva žensk, ki se financirajo s sredstvi Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, države članice ter regionalne in lokalne oblasti, naj izkoristijo možnosti medsektorskega financiranja v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov v podporo projektov, ki so namenjeni spodbujanju enakosti spolov; poudarja, da je treba v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov uporabljati načelo partnerstva, ki pozitivno prispeva k vključevanju načela enakosti spolov na lokalni ravni; |
| --- | --- |

25.

| 26. | želi spomniti, kako pomembna je zahteva o vključitvi kazalnikov, razčlenjenih po spolu, v spremljanje in ocenjevanje operativnih programov, kakor je določeno v Uredbi (EU) št. 1303/2013 o skupnih določbah o evropskih strukturnih in investicijskih skladih, da bi upoštevali cilj enakosti spolov v fazi izvajanja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | obžaluje, da kljub prizadevanjem za vzpostavitev standarda na tem področju sistematična metoda za vključevanje načela enakosti spolov v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov ali ciljni ukrepi, povezani s splošno strategijo vključevanja tega načela, še niso oblikovani; poziva Komisijo in države članice, naj po potrebi povečajo sredstva za oceno enakosti spolov in naj skrbno spremljajo vključevanje načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opozarja, da so evropski strukturni in investicijski skladi, za katere velja predhodna pogojenost na področju spolov, ki zahteva ureditve za usposabljanje ustreznega osebja in za vključitev organov, pristojnih za enakost spolov, v pripravo in izvajanje programov; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo ta zahteva izpolnjena; poziva k učinkoviti uporabi obstoječih stalnih organov za enakost spolov na ravni držav članic; v zvezi s tem pozdravlja najboljše prakse na nacionalni ravni, na primer evropsko skupnost za vključevanje načela enakosti spolov v praksi (Gender CoP) na Švedskem; poziva države članice, naj zagotovijo neodvisnost, učinkovitost ter zadostna pooblastila in vire za organe za enakost, da bodo lahko izpolnjevali svoje glavne naloge; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je treba posebno pozornost in prednost nameniti ukrepom evropskih strukturnih in investicijskih skladov za podpiranje naložb v izobraževalne, socialne in zdravstvene storitve poleg otroškega varstva, saj se te storitve soočajo z zmanjšanjem javnih sredstev na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, poleg tega bi s temi ukrepi ustvarili delovna mesta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | priporoča, da se v večletnem finančnem okviru več sredstev dodeli za socialno infrastrukturo in storitve za varstvo in nego otrok in starejših; |
| --- | --- |

30.

Sredstva EU za enakost spolov na področju temeljnih pravic, enakosti in državljanstva v okviru programa za pravice, enakost in državljanstvo 2014–2020

| 31. | obžaluje, da v proračunskih vrsticah v okviru programa za pravice, enakost in državljanstvo 2014–2020 niso opredeljeni viri, ki se dodelijo za posamezne cilje programa, kar otežuje analizo izdatkov za enakost spolov in boj proti nasilju nad ženskami; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ugotavlja, da je po podatkih iz delovnega dokumenta služb Komisije o strateških prizadevanjih za enakost spolov 2016–2019, dvema ciljema v zvezi z enakostjo spolov ter programu Daphne za boj proti nasilju nad ženskami namenjenih približno 35 % sredstev programa za pravice, enakost in državljanstvo, medtem ko znaša skupni proračun za enakost spolov na področju temeljnih pravic, enakosti in državljanstva v okviru tega programa za obdobje 2014–2020 439,5 milijonov EUR; opozarja, da bo veliko več sredstev dodeljenih v okviru cilja Daphne kot v okviru cilja o enakosti spolov; kljub temu obžaluje, da program Daphne nima ločene proračunske vrstice, čeprav je trenutno eden ob posebnih ciljev programa za pravice, enakost in državljanstvo; poudarja, da je treba zagotoviti zadostno finančno podporo za program Daphne ter ohranjati njegovo prepoznavnost in veliko uspešnost; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da pozivi v okviru cilja Daphne v obdobju 2014–2020 obravnavajo vse oblike nasilja nad ženskami in/ali otroki; ugotavlja, da je večina sredstev namenjenih boju proti nasilju, povezanemu s škodljivimi praksami, in njegovemu preprečevanju (39 %) ter podpori za žrtve nasilja zaradi spola, nasilja v družini ali nasilja v intimnem razmerju, ki jo zagotavljajo specializirane podporne službe za ženske (24 %); |
| --- | --- |

33.

| 34. | ugotavlja, da so bile v okviru cilja enakosti spolov obravnavane naslednje prednostne naloge: enaka ekonomska neodvisnost žensk in moških ter usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja (44 % sredstev); spodbujanje dobre prakse, kar zadeva spolne vloge, in odprava spolnih stereotipov v izobraževanju in usposabljanju ter na delovnem mestu (44 %) ter podpiranje mrež na temo enakosti spolov (12 %); |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da bi morala biti krepitev državljanstva povezana ne le z varstvom in razširitvijo pravic, temveč tudi z izobraževanjem in usposabljanjem o socialnih pravicah in dobrem počutju brez spolnih stereotipov ter z dostopom do socialnih in zdravstvenih storitev, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | obžaluje zmanjšanje sredstev za posebne cilje programa Daphne; poudarja, da je višina proračunskih sredstev za prevzem obveznosti v letu 2013 znašala 18 milijonov EUR v primerjavi s 19,5 milijona EUR leta 2012 in več kot 20 milijoni EUR leta 2011; ugotavlja tudi, da je bilo leta 2016 v delovnem programu za pravice, enakost in državljanstvo za ta cilj predvidenih nekaj več kot 14 milijonov EUR; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj pri pripravi letnega delovnega programa spoštuje ustrezno in pravično porazdelitev finančne podpore med različna področja, ki so zajeta v specifičnih ciljih programa za pravice, enakost in državljanstvo, pri čemer naj upošteva višino finančnih sredstev, ki so že bila dodeljena v okviru prejšnjega programskega obdobja 2007–2013; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj poveča podporo za evropske mreže na področju enakosti spolov in s tem poveča možnosti vzajemnega učenja, zlasti med podnacionalnimi organi; zlasti ugotavlja, da je treba posebej podpreti povečanje udeležbe žensk pri odločanju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva, naj se bolj pojasni, kako se cilj boja proti nasilju uresničuje v okviru programa za pravice, enakost in državljanstvo; poudarja, kako pomembno je, da finančna sredstva dosežejo lokalne organizacije na terenu ter lokalne in regionalne oblasti, da se zagotovi učinkovito izvajanje; poziva, naj se da prednost organizacijam, ki preprečujejo nasilje in zagotavljajo podporo žrtvam vseh oblik nasilja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | priznava, da je treba zagotoviti podporo za izvajanje obstoječih lokalnih in regionalnih pobud za enakost spolov, kot je evropska listina za enakost žensk in moških v lokalnem življenju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj poostri zahteve glede zbiranja po spolu razčlenjenih podatkov pri izvajanju tega programa, saj je to bistveno sredstvo za učinkovito analizo upoštevanja enakosti spolov pri načrtovanju proračuna; |
| --- | --- |

41.

Sredstva EU za enakost spolov na področju raziskav in inovacij v okviru programa Obzorje 2020

| 42. | poudarja dejstvo, da se v okviru programa Obzorje 2020 v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1291/2013 o tem programu načelo enakosti spola in razsežnost spola kot medsektorski vprašanji vključujeta v raziskave v vseh posameznih delih delovnega programa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | želi spomniti na tri cilje vključevanja v okviru tega programa, in sicer: spodbujati enake možnosti in uravnoteženo zastopanost spolov v projektnih skupinah, zagotoviti uravnoteženo zastopanost spolov pri odločanju in vključiti razsežnost spola v vsebino raziskav; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja dejstvo, da ta program raziskovalnim telesom zagotavlja podporo pri izvajanju načrtov o enakosti spolov; pozdravlja tudi skupni projekt Komisije in Evropskega inštituta za enakost spolov za oblikovanje spletnega orodja za načrte za enakost spolov kot sredstva za ugotavljanje najboljše prakse in njeno izmenjavo z ustreznimi deležniki; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja dejstvo, da imajo vložniki možnost, da v svoje predloge vključijo usposabljanje in posebne študije o enakosti spolov kot upravičene stroške; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja dejstvo, da je uravnotežena zastopanost spolov med zaposlenimi eden od razvrstitvenih dejavnikov pri vrednotenju meril v tem programu in da ocenjevalci pri ocenjevanju predloga poleg drugih pomembnih vidikov upoštevajo analizo glede na spol; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja posebne kazalnike, ki se uporabljajo za spremljanje izvajanja vidika enakosti spolov v programu Obzorje 2020, in dejstvo, da je, kar zadeva uravnoteženo zastopanost spolov v svetovalnih skupinah tega programa, udeležba žensk v letu 2014 znašala 52 % (9); |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni, da je treba opraviti nadaljnji pregled, da se tudi na podlagi kazalnikov, kot je delež žensk med udeleženci in koordinatorji projektov v programu Obzorje 2020, ocenijo rezultati in po potrebi predlagajo prilagoditve posebnih ukrepov; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva h krepitvi vključevanja načela enakosti spolov v okviru tega programa in k oblikovanju ciljev v zvezi z enakostjo spolov v strategijah, programih in projektih, in sicer v vseh fazah raziskovalnega kroga; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva k ohranitvi neodvisne proračunske vrstice za strukturne spremembe projektov glede na spol (na primer enakost spolov v raziskavah in inovacijah (GERI) za obdobje 2014–2016), pa tudi drugih vprašanj v zvezi z enakostjo spolov v raziskavah in inovacijah; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pozdravlja dejstvo, da je eden od ciljev iz programa „Znanost z in za družbo“, da se v raziskovalnih postopkih in vsebinah zagotovi enakost spolov; poleg tega pozdravlja nepovratna sredstva v okviru podpore raziskovalnim organizacijam za izvajanje načrtov o enakosti spolov in v okviru spodbujanja enakosti spolov v programu Obzorje 2020 in evropskem raziskovalnem prostoru; vendar obžaluje, da v proračunu ni posebne vrstice za cilje iz tega programa; |
| --- | --- |

51.

Drugi programi in skladi, ki vključujejo posebne cilje o enakosti spolov

| 52. | poudarja, da imajo naravne nesreče velike posledice za infrastrukturo, povezano z javnimi storitvami, in zato ženske posebej prizadenejo; poziva Komisijo, naj uvede zahtevo, da se pri ocenjevanju posledic za prebivalstvo opravi analiza Solidarnostnega sklada EU, pri kateri se upošteva različnost spolov; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ugotavlja, da akcijski načrt za enakost spolov za obdobje 2016–2020 na področju zunanjega delovanja in razvojnega sodelovanja vključuje dejavnosti EU v tretjih državah in da obstaja več instrumentov zunanje pomoči, s katerimi se podpirajo cilji o enakosti spolov; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da imajo ženske in deklice, ki so žrtve oboroženih konfliktov, pravico do nujne zdravniške oskrbe, vključno z dostopom do kontracepcije, nujne kontracepcije in splava; opozarja, da je treba v okviru humanitarne pomoči EU spoštovati pravice deklic in žensk v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom in da zanje ne bi smele veljati omejitve, ki so jih uvedli drugi partnerski donatorji, kot je navedeno v proračunu EU za leto 2016; pozdravlja pristop EU v zvezi s tem; spodbuja Komisijo, naj ohrani to stališče; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisijo, naj razvojna sredstva EU nameni za prostovoljne, sodobne storitve načrtovanja družine in reproduktivno zdravje, da nadomesti finančni primanjkljaj kot posledico pravila o globalni prepovedi („global gag“), ki ga je uvedla nova vlada ZDA, in tako rešuje življenja žensk, varuje njihovo zdravje in preprečuje razširjanje okužb, ki se prenašajo s spolnostjo; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da vključevanje načela enakosti spolov prav tako sodi med načela, na katerih temelji nedavno oblikovan Sklad za azil, migracije in vključevanje; ponovno poziva, naj se v okviru politik na področju migracij in azila upošteva razsežnost spola in se ženskam zagotovi dostop do varnega prostora, posebne zdravstvene oskrbe, povezane s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami, ter naj se posebna pozornost nameni posebnim potrebam ranljivih oseb, kot so ženske, ki so žrtve nasilja, tudi spolnega nasilja, mladoletniki brez spremstva in druge ogrožene skupine, vključno z LGBTI; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva k sprejetju celovitega sklopa smernic EU o enakosti spolov v migracijski in azilni politiki z zadostnimi finančnimi sredstvi za programe celovitega usposabljanja za strokovnjake, ki utegnejo imeti stik z begunci in prosilci za azil; poudarja, da bi morali biti ti dovzetni za posebne potrebe begunk in probleme, vezane na spol, kot je trgovina z ženskami in deklicami; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opozarja na aktualna vprašanja o prenapolnjenosti centrov za sprejem beguncev in o tem, kako to vpliva na varnost žensk; poziva, naj se Sklad za azil, migracije in vključevanje v večji meri uporabi za izboljšanje sprejemnih centrov, tako da bodo imeli ločene spalne in sanitarne prostore za ženske in moške, ter za izboljšanje dostopa do zdravstvenih storitev, ki upoštevajo različnost spolov, vključno s predporodno in poporodno nego; |
| --- | --- |

58.

| 59. | meni, da bi bilo treba države članice spodbujati k boljši uporabi sredstev iz kohezijskih skladov in evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Sklada za azil, migracije in vključevanje za spodbujanje vključevanja beguncev na trg dela, pri čemer bi bilo treba posebej upoštevati, da bi s cenovno sprejemljivim otroškim varstvom begunkam omogočili dostop do zaposlitve; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva k pregledu zvišanja finančnih sredstev programov Daphne in Odysseus ter širšega področja njune uporabe z oceno njune razširitve tako, da bi obravnavala veliko ranljivost begunk in zagotavljala večjo podporo pri obravnavanju teh problemov, vezanih na spol; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja, da so bili za izpolnjevanje potreb v okviru sedanje begunske krize uporabljeni tudi drugi skladi, kot je Sklad za notranjo varnost, posebni finančni instrumenti, kot je instrument za zagotavljanje nujne pomoči, ter drugi ad hoc instrumenti in nepovratna sredstva; opozarja na težave pri spremljanju uporabe teh skladov, zlasti z vidika enakosti spolov, in poziva k usklajeni, učinkoviti in pregledni uporabi sredstev EU na tem področju ob upoštevanju različnosti spolov; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva, naj se posebna sredstva namenijo za podporo ciljno usmerjenih ukrepov, pri katerih sodelujejo organizacije na terenu ter lokalni in regionalni organi, da se zagotovijo zadostitev osnovnih potreb, varstvo človekovih pravic, varnost in zaščita prosilk za azil, begunk in migrantk ter deklic med njimi, pa tudi oseb LGBTI; |
| --- | --- |

62.

Priporočila politike

| 63. | ponavlja svojo zahtevo, da se pri pripravi proračuna na vseh ravneh proračunskega postopka EU upošteva načelo enakosti spolov; poziva k doslednemu upoštevanju načela enakosti spolov v celotnem proračunskem postopku, da se bodo lahko proračunski odhodki uporabljali kot sredstvo za spodbujanje enakosti spolov; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva, naj se pri pripravi programov financiranja EU po letu 2020 načelo enakosti spolov dosledno in učinkovito vključuje v pripravo proračuna in v politike, da bi se povečalo financiranje EU za ukrepe proti diskriminaciji na podlagi spola, pri čemer je treba upoštevati naslednje vidike:






  (i) | opredelitev implicitnih in eksplicitnih vprašanj spola, |
| --- | --- | --- |

64.

(i)

opredelitev implicitnih in eksplicitnih vprašanj spola,

| (ii) | opredelitev dodeljevanja povezanih virov, kjer je to mogoče ter |
| --- | --- |

(ii)

opredelitev dodeljevanja povezanih virov, kjer je to mogoče ter

| (iii) | ocena, ali se bodo s programi financiranja EU obstoječe neenakosti med ženskami in moškimi (tudi skupinami žensk in moških) oziroma deklicami in dečki ter vzorci odnosov med spoloma nadaljevali ali spremenili. |
| --- | --- |

(iii)

ocena, ali se bodo s programi financiranja EU obstoječe neenakosti med ženskami in moškimi (tudi skupinami žensk in moških) oziroma deklicami in dečki ter vzorci odnosov med spoloma nadaljevali ali spremenili.

| 65. | poziva, naj naslovi proračuna EU stremijo k enako prepričljivim ciljem glede spolov in standardom vključevanja načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva, naj se jasno opredeli znesek, ki ga je treba dodeliti za posamezne cilje in ukrepe politike za enakost spolov, da se povečata preglednost in odgovornost; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ugotavlja, da vključevanje načela enakosti spolov ni enkraten ukrep in da upoštevanje enakosti spolov pri pripravi proračuna zahteva stalno zavezanost razumevanju spolov, kar vključuje analizo in posvetovanja ter stalne proračunske prilagoditve, da se upoštevajo spreminjajoče se potrebe žensk in moških ter dečkov in deklic; |
| --- | --- |

67.

| 68. | meni, da je znesek sredstev EU v višini 6,17 milijarde EUR, ki je v večletnem finančnem okviru dodeljen za doseganje ciljev tega strateškega prizadevanja za enakost spolov, prvi korak; |
| --- | --- |

68.

| 69. | meni, da bi lahko bil vmesni pregled večletnega finančnega okvira priložnost za to, da se izboljšajo rezultati proračuna EU pri uresničevanju enakosti spolov in da se dosežki predstavijo javnosti; |
| --- | --- |

69.

| 70. | zato obžaluje, da se je Komisija odločila, da v vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira ne bo obravnavala vprašanja izvajanja vključevanja načela enakosti spolov, in poziva h konkretnejšim ukrepom za odpravo te pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva, naj se pri izbiri projektov ter spremljanju in ocenjevanju vseh ukrepov, ki se financirajo iz proračuna EU, upoštevajo kazalniki glede na spol; poleg tega poziva, naj se v okviru splošne predhodne pogojenosti obvezno oceni učinek na enakost spolov in naj se zbirajo po spolu razčlenjeni podatki o upravičencih in udeležencih; |
| --- | --- |

71.

| 72. | odločno priporoča, naj bodo po spolu razčlenjeni podatki dostopni javnosti, da se zagotovita finančna odgovornost in preglednost; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva k sprejetju metodologije za merjenje neenakosti spolov iz poročila z naslovom Indeks enakosti spolov za leto 2015 – merjenje enakosti spolov v Evropski uniji v obdobju 2005–2012, ki ga je leta 2015 objavil Evropski inštitut za enakost spolov, ki bo podlaga za načrtovanje in izvajanje programov financiranja EU. |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva institucije EU in države članice, naj za vse uslužbence, ki sodelujejo pri oblikovanju politike in v proračunskih postopkih, organizirajo redna usposabljanja in programe tehnične pomoči v zvezi z orodji za vključevanje načela enakosti spolov; poziva k spodbujanju upoštevanja načela enakosti spolov pri pripravi proračuna v politikah EU in nacionalnih strategijah, da bi učinkoviteje spodbujali enakost spolov; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva Komisijo, naj skrbno spremlja učinkovitost nacionalnih pritožbenih organov in postopkov na področju izvajanja direktiv o enakosti spolov; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva Računsko sodišče, naj razsežnost spola vključi tudi v ocenjevanje izvrševanja proračuna Unije v zvezi s posebnimi cilji EU na področju politik enakosti ter njihovimi horizontalnimi vidiki, in sicer tako v svojih priporočilih kot tudi v posebnih poročilih; ravno tako poziva države članice, naj razsežnost spola vključijo v svoje proračune, da bi preučili vladne programe in politike, njihov učinek na dodeljevanje sredstev in prispevek k enakosti moških in žensk; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ponovno izraža zaskrbljenost zaradi očitnega neravnovesja v zastopanosti spolov med člani Evropskega računskega sodišča, ki je daleč največje od vseh institucij EU, saj ima zdaj 28 moških in le 3 ženske (dve manj kot na začetku leta 2016); poziva Svet, naj v prihodnje, dokler ne bo dosežena ustrezna uravnotežena zastopanost, Parlamentu predlaga dva kandidata, in sicer eno žensko in enega moškega za vsako prihodnje imenovanje; |
| --- | --- |

77.

| 78. | izreka pohvalo delu urada komisarja za človekove pravice na Poljskem, ki je v skladu z zakonom o enakem obravnavanju organ za enakost, pristojen za zakonodajo o enakem obravnavanju; je zelo zaskrbljen zaradi nedavnih proračunskih rezov, ki vplivajo na tisti del urada komisarja za človekove pravice, ki se ukvarja z enakostjo spolov; opozarja, da bi moral imeti nacionalni organ ustrezne človeške in finančne vire, poleg tega bi bilo treba spoštovati in ohranjati njegovo neodvisnost; |
| --- | --- |

78.

o

o o

| 79. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

79.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(2)  UL C 436, 24.11.2016, str. 51.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 470.

(4)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0338.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0072.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0309.

(8)  Delovni dokument Komisije Del I o izkazih operativnih odhodkov programov za predlog splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2017 (COM(2016)0300), str. 15.

(9)  Evropska komisija, Generalni direktorat za raziskave in inovacije, Letno poročilo 2015 o spremljanju programa Obzorje 2020, ISBN 978-92-79-57749-9, str. 44.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/82 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/82

---

P8_TA(2017)0076

Posledice velepodatkov na temeljne pravice

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o posledicah velepodatkov za temeljne pravice: zasebnost, varstvo podatkov, nediskriminacija, varnost in kazenski pregon (2016/2225(INI))

(2018/C 263/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 1, 7, 8, 11, 14, 21, 47 in 52 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 1, 7, 8, 11, 14, 21, 47 in 52 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju smernic za ureditev računalniških datotek o osebnih podatkih, ki jih je objavila Generalna skupščina Združenih narodov v resoluciji 45/95 z dne 14. decembra 1990, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic za ureditev računalniških datotek o osebnih podatkih, ki jih je objavila Generalna skupščina Združenih narodov v resoluciji 45/95 z dne 14. decembra 1990,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (1) ter Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (1) ter Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 6. maja 2015 z naslovom „Strategija za enotni digitalni trg za Evropo“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 6. maja 2015 z naslovom „Strategija za enotni digitalni trg za Evropo“ (COM(2015)0192),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov z dne 28. januarja 1981 (ETS št. 108) in dodatnega protokola h Konvenciji z dne 8. novembra 2001 (ETS št. 181) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov z dne 28. januarja 1981 (ETS št. 108) in dodatnega protokola h Konvenciji z dne 8. novembra 2001 (ETS št. 181) (3),

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope št. CM/Rec(2010)13 državam članicam o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov v okviru profiliranja z dne 23. novembra 2010 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope št. CM/Rec(2010)13 državam članicam o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov v okviru profiliranja z dne 23. novembra 2010 (4),

| — | ob upoštevanju mnenja št. 7/2015 Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 19. novembra 2015 z naslovom Meeting the challenges of big data: A call for transparency, user control, data protection by design and accountability (Obvladovanje izzivov velepodatkov: poziv k preglednosti, nadzoru uporabnikov, vgrajenemu varstvu podatkov in odgovornosti) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja št. 7/2015 Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 19. novembra 2015 z naslovom Meeting the challenges of big data: A call for transparency, user control, data protection by design and accountability (Obvladovanje izzivov velepodatkov: poziv k preglednosti, nadzoru uporabnikov, vgrajenemu varstvu podatkov in odgovornosti) (5),

| — | ob upoštevanju mnenja št. 8/2016 Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 23. septembra 2016 z naslovom EDPS Opinion on coherent enforcement of fundamental rights in the age of big data (Mnenje ENVP o doslednem zagotavljanju spoštovanja temeljnih pravic v dobi velepodatkov) (6); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja št. 8/2016 Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 23. septembra 2016 z naslovom EDPS Opinion on coherent enforcement of fundamental rights in the age of big data (Mnenje ENVP o doslednem zagotavljanju spoštovanja temeljnih pravic v dobi velepodatkov) (6);

| — | ob upoštevanju izjave Delovne skupine iz člena 29 o učinku razvoja velepodatkov na varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v EU z dne 16. septembra 2014 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Delovne skupine iz člena 29 o učinku razvoja velepodatkov na varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v EU z dne 16. septembra 2014 (7),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0044/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0044/2017),

| A. | ker se velepodatki nanašajo na zbiranje, analizo in ponavljajoče se zbiranje velikih količin podatkov, vključno z osebnimi, iz različnih virov, ki se avtomatsko obdelajo z računalniškimi algoritmi in naprednimi tehnikami za obdelavo podatkov, tako z uporabo shranjenih kot pretočnih podatkov, da bi oblikovali določene korelacije, gibanja in vzorce (analitika velepodatkov); |
| --- | --- |

A.

ker se velepodatki nanašajo na zbiranje, analizo in ponavljajoče se zbiranje velikih količin podatkov, vključno z osebnimi, iz različnih virov, ki se avtomatsko obdelajo z računalniškimi algoritmi in naprednimi tehnikami za obdelavo podatkov, tako z uporabo shranjenih kot pretočnih podatkov, da bi oblikovali določene korelacije, gibanja in vzorce (analitika velepodatkov);

| B. | ker nekateri primeri uporabe velepodatkov zajemajo učenje naprav z vgrajeno umetno inteligenco, kot so nevronske mreže in statistični modeli, za predvidevanje nekaterih dogodkov in vedenja; ker so učni podatki pogosto vprašljive kakovosti in niso nevtralni; |
| --- | --- |

B.

ker nekateri primeri uporabe velepodatkov zajemajo učenje naprav z vgrajeno umetno inteligenco, kot so nevronske mreže in statistični modeli, za predvidevanje nekaterih dogodkov in vedenja; ker so učni podatki pogosto vprašljive kakovosti in niso nevtralni;

| C. | ker sta napredek komunikacijskih tehnologij in splošno razširjena uporaba elektronskih naprav, nadzornih pripomočkov, družbenih medijev, spletnih interakcij in mrež, vključno z napravami, ki sporočajo informacije brez človeškega posredovanja, prispevala k razvoju masovnih, nenehno naraščajočih naborov podatkov, ki s pomočjo naprednih tehnik obdelave in analitike zagotavljajo doslej najboljši vpogled v človeško vedenje, zasebno življenje in naše družbe; |
| --- | --- |

C.

ker sta napredek komunikacijskih tehnologij in splošno razširjena uporaba elektronskih naprav, nadzornih pripomočkov, družbenih medijev, spletnih interakcij in mrež, vključno z napravami, ki sporočajo informacije brez človeškega posredovanja, prispevala k razvoju masovnih, nenehno naraščajočih naborov podatkov, ki s pomočjo naprednih tehnik obdelave in analitike zagotavljajo doslej najboljši vpogled v človeško vedenje, zasebno življenje in naše družbe;

| D. | ker obveščevalne službe tretjih držav in držav članic vse bolj slonijo na obdelavi in analitiki tovrstnih naborov podatkov, ki bodisi niso zajeti v nobenem pravnem okviru, bodisi so v zadnjem času predmet zakonodaje, katere združljivost s primarno in sekundarno zakonodajo Unije zbuja pomisleke in še ni preverjena; |
| --- | --- |

D.

ker obveščevalne službe tretjih držav in držav članic vse bolj slonijo na obdelavi in analitiki tovrstnih naborov podatkov, ki bodisi niso zajeti v nobenem pravnem okviru, bodisi so v zadnjem času predmet zakonodaje, katere združljivost s primarno in sekundarno zakonodajo Unije zbuja pomisleke in še ni preverjena;

| E. | ker je tudi na internetu vse več ustrahovanja, nasilja nad ženskami in ranljivosti otrok; ker bi morale Komisija in države članice sprejeti vse potrebne pravne ukrepe za preprečevanje teh pojavov; |
| --- | --- |

E.

ker je tudi na internetu vse več ustrahovanja, nasilja nad ženskami in ranljivosti otrok; ker bi morale Komisija in države članice sprejeti vse potrebne pravne ukrepe za preprečevanje teh pojavov;

| F. | ker čedalje več družb, podjetij, organov in agencij, vladnih in nevladnih organizacij (ter javnega in zasebnega sektorja na splošno), političnih voditeljev, civilne družbe, akademskega sveta, znanstvene skupnosti in državljanov kot celota izkorišča takšne nabore podatkov in analitiko velepodatkov za povečanje konkurenčnosti, pospešitev inovacij, tržna predvidevanja, politične kampanje, usmerjeno oglaševanje, znanstvene raziskave in oblikovanje politik na področju prometa, obdavčevanja, finančnih storitev, pametnih mest, kazenskega pregona, preglednosti, javnega zdravja in odzivanja na nesreče ter za vplivanje na volitve in politične rezultate, na primer s ciljno usmerjenimi sporočili; |
| --- | --- |

F.

ker čedalje več družb, podjetij, organov in agencij, vladnih in nevladnih organizacij (ter javnega in zasebnega sektorja na splošno), političnih voditeljev, civilne družbe, akademskega sveta, znanstvene skupnosti in državljanov kot celota izkorišča takšne nabore podatkov in analitiko velepodatkov za povečanje konkurenčnosti, pospešitev inovacij, tržna predvidevanja, politične kampanje, usmerjeno oglaševanje, znanstvene raziskave in oblikovanje politik na področju prometa, obdavčevanja, finančnih storitev, pametnih mest, kazenskega pregona, preglednosti, javnega zdravja in odzivanja na nesreče ter za vplivanje na volitve in politične rezultate, na primer s ciljno usmerjenimi sporočili;

| G. | ker se trg velepodatkov širi, saj se pri iskanju rešitev čedalje bolj uveljavljata tehnologija in postopek sprejemanja odločitev, ki temeljita na podatkih; ker še ne obstaja metodologija za oceno vseh vplivov velepodatkov, podprto z dokazi, se pa izkazuje, da ima lahko analitika velepodatkov velik horizontalen učinek, tako v javnem kot zasebnem sektorju; ker Komisija v svoji strategiji za enotni digitalni trg za Evropo priznava potencial podatkovno vodenih tehnologij storitev in velepodatkov kot gonilne sile za gospodarsko rast, inovacije in digitalizacijo v EU; |
| --- | --- |

G.

ker se trg velepodatkov širi, saj se pri iskanju rešitev čedalje bolj uveljavljata tehnologija in postopek sprejemanja odločitev, ki temeljita na podatkih; ker še ne obstaja metodologija za oceno vseh vplivov velepodatkov, podprto z dokazi, se pa izkazuje, da ima lahko analitika velepodatkov velik horizontalen učinek, tako v javnem kot zasebnem sektorju; ker Komisija v svoji strategiji za enotni digitalni trg za Evropo priznava potencial podatkovno vodenih tehnologij storitev in velepodatkov kot gonilne sile za gospodarsko rast, inovacije in digitalizacijo v EU;

| H. | ker analitika velepodatkov ustvarja dodano vrednost na več načinov, ki imajo številne pozitivne primere, kar prinaša pomembne priložnosti za državljane, npr. na področjih zdravstvenega varstva, boja proti podnebnim spremembam, zmanjševanja porabe energije, izboljšanja prometne varnosti in omogočanja pametnih mest, s tem pa izboljšuje optimizacijo in učinkovitost poslovanja, prispeva k izboljšanju delovnih razmer ter pomaga pri odkrivanju goljufij in boju proti njim; ker lahko velepodatki zagotovijo konkurenčno prednost za procese odločanja v evropskih podjetjih, javnemu sektorju pa večjo učinkovitost zaradi večjega vpogleda v različne ravni socialno-ekonomskega razvoja; |
| --- | --- |

H.

ker analitika velepodatkov ustvarja dodano vrednost na več načinov, ki imajo številne pozitivne primere, kar prinaša pomembne priložnosti za državljane, npr. na področjih zdravstvenega varstva, boja proti podnebnim spremembam, zmanjševanja porabe energije, izboljšanja prometne varnosti in omogočanja pametnih mest, s tem pa izboljšuje optimizacijo in učinkovitost poslovanja, prispeva k izboljšanju delovnih razmer ter pomaga pri odkrivanju goljufij in boju proti njim; ker lahko velepodatki zagotovijo konkurenčno prednost za procese odločanja v evropskih podjetjih, javnemu sektorju pa večjo učinkovitost zaradi večjega vpogleda v različne ravni socialno-ekonomskega razvoja;

| I. | ker velepodatki ob že omenjenem potencialu za državljane, akademski svet, znanstveno skupnost ter javni in zasebni sektor prinašajo tudi precejšnja tveganja glede varstva temeljnih pravic, kot so pravica do zasebnosti ter zaščite in varstva podatkov, pa tudi svoboda izražanja in nediskriminacija, ki jih zagotavljata Listina EU o temeljnih pravicah in pravo Unije; ker lahko psevdonimizacija in tehnike šifriranja zmanjšajo tveganja, povezana z analitiko velepodatkov, in imajo zato pomembno vlogo pri varovanju zasebnosti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, hkrati pa spodbujajo inovacije in gospodarsko rast; ker je treba te elemente obravnavati v okviru tekoče revizije direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah; |
| --- | --- |

I.

ker velepodatki ob že omenjenem potencialu za državljane, akademski svet, znanstveno skupnost ter javni in zasebni sektor prinašajo tudi precejšnja tveganja glede varstva temeljnih pravic, kot so pravica do zasebnosti ter zaščite in varstva podatkov, pa tudi svoboda izražanja in nediskriminacija, ki jih zagotavljata Listina EU o temeljnih pravicah in pravo Unije; ker lahko psevdonimizacija in tehnike šifriranja zmanjšajo tveganja, povezana z analitiko velepodatkov, in imajo zato pomembno vlogo pri varovanju zasebnosti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, hkrati pa spodbujajo inovacije in gospodarsko rast; ker je treba te elemente obravnavati v okviru tekoče revizije direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah;

| J. | ker vseprisotni senzorji, obsežna rutinska priprava podatkov in sodobne dejavnosti obdelave podatkov niso vedno dovolj pregledni, kar posameznikom in javnim organom otežuje oceno postopkov in namena zbiranja, obdelave, analize ter uporabe osebnih podatkov; ker se zaradi uporabe analitike velepodatkov zabrisuje meja med osebnimi in neosebnimi podatki, kar bi lahko privedlo do ustvarjanja novih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

J.

ker vseprisotni senzorji, obsežna rutinska priprava podatkov in sodobne dejavnosti obdelave podatkov niso vedno dovolj pregledni, kar posameznikom in javnim organom otežuje oceno postopkov in namena zbiranja, obdelave, analize ter uporabe osebnih podatkov; ker se zaradi uporabe analitike velepodatkov zabrisuje meja med osebnimi in neosebnimi podatki, kar bi lahko privedlo do ustvarjanja novih osebnih podatkov;

| K. | ker se sektor velepodatkov vsako leto poveča za 40 %, torej raste sedemkrat hitreje kot trg informacijskih tehnologij; ker zgoščenost obsežnih naborov podatkov, ki jih proizvajajo nove tehnologije, zagotavlja bistvene informacije velikim korporacijam, kar povzroča spremembe v uravnoteženosti moči med državljani, vladami in zasebnimi subjekti, kot jih doslej še ni bilo; ker bi lahko takšna zgoščenost moči v rokah korporacij utrdila monopole in zlorabe ter ogrozila pravice potrošnikov in pošteno konkurenco na trgu; ker bi bilo treba v okviru združevanja velepodatkov dodatno preučiti interese posameznikov in varstvo temeljnih pravic; |
| --- | --- |

K.

ker se sektor velepodatkov vsako leto poveča za 40 %, torej raste sedemkrat hitreje kot trg informacijskih tehnologij; ker zgoščenost obsežnih naborov podatkov, ki jih proizvajajo nove tehnologije, zagotavlja bistvene informacije velikim korporacijam, kar povzroča spremembe v uravnoteženosti moči med državljani, vladami in zasebnimi subjekti, kot jih doslej še ni bilo; ker bi lahko takšna zgoščenost moči v rokah korporacij utrdila monopole in zlorabe ter ogrozila pravice potrošnikov in pošteno konkurenco na trgu; ker bi bilo treba v okviru združevanja velepodatkov dodatno preučiti interese posameznikov in varstvo temeljnih pravic;

| L. | ker imajo velepodatki ogromen neizkoriščeni potencial kot gonilna sila produktivnosti in kot sredstvo za zagotavljanje boljših proizvodov in storitev državljanom; ker po drugi strani vsesplošna raba pametnih naprav, omrežij in spletnih aplikacij ne pomeni nujno, da so državljani, podjetja in organizacije, ki jih uporabljajo, s temi produkti zadovoljni, temveč gre za splošno razumevanje, da so te storitve postale nujne za življenje, komunikacijo in delo, kljub slabemu poznavanju morebitnih tveganj za naše dobro počutje, varnost in pravice; |
| --- | --- |

L.

ker imajo velepodatki ogromen neizkoriščeni potencial kot gonilna sila produktivnosti in kot sredstvo za zagotavljanje boljših proizvodov in storitev državljanom; ker po drugi strani vsesplošna raba pametnih naprav, omrežij in spletnih aplikacij ne pomeni nujno, da so državljani, podjetja in organizacije, ki jih uporabljajo, s temi produkti zadovoljni, temveč gre za splošno razumevanje, da so te storitve postale nujne za življenje, komunikacijo in delo, kljub slabemu poznavanju morebitnih tveganj za naše dobro počutje, varnost in pravice;

| M. | ker bi bilo treba za učinkovitejšo uporabo velepodatkov (algoritmi in druga analitična orodja) razlikovati med količino in kakovostjo podatkov; ker lahko zaradi slabe kakovosti podatkov in/ali postopkov, na katerih temeljijo procesi sprejemanja odločitev in analitična orodja, pride do pristranskih algoritmov, lažnih korelacij, napak, podcenjevanja pravnih, socialnih in etičnih posledic, tveganja, da se podatki uporabijo za diskriminatorne ali goljufive namene, ter marginalizacije vloge ljudi v teh procesih, vse to pa vodi k pomanjkljivim postopkom odločanja, ki imajo negativen učinek na življenje in možnosti državljanov, zlasti marginaliziranih skupin, ter negativno vplivajo na družbe in podjetja; |
| --- | --- |

M.

ker bi bilo treba za učinkovitejšo uporabo velepodatkov (algoritmi in druga analitična orodja) razlikovati med količino in kakovostjo podatkov; ker lahko zaradi slabe kakovosti podatkov in/ali postopkov, na katerih temeljijo procesi sprejemanja odločitev in analitična orodja, pride do pristranskih algoritmov, lažnih korelacij, napak, podcenjevanja pravnih, socialnih in etičnih posledic, tveganja, da se podatki uporabijo za diskriminatorne ali goljufive namene, ter marginalizacije vloge ljudi v teh procesih, vse to pa vodi k pomanjkljivim postopkom odločanja, ki imajo negativen učinek na življenje in možnosti državljanov, zlasti marginaliziranih skupin, ter negativno vplivajo na družbe in podjetja;

| N. | ker bi morala algoritmična odgovornost in preglednost pomeniti izvajanje tehničnih in operativnih ukrepov za zagotavljanje preglednosti, nediskriminacijo avtomatiziranega odločanja in izračunavanje verjetnosti ravnanja posameznikov; ker bi morala preglednost posameznikom zagotoviti smiselne informacije o uporabljeni logiki, pomenu in predvidenih posledicah; ker bi to moralo vključevati informacije o podatkih, ki se uporabljajo za učenje analitike velepodatkov, in posameznikom omogočiti, da razumejo in spremljajo odločitve, ki jih zadevajo; |
| --- | --- |

N.

ker bi morala algoritmična odgovornost in preglednost pomeniti izvajanje tehničnih in operativnih ukrepov za zagotavljanje preglednosti, nediskriminacijo avtomatiziranega odločanja in izračunavanje verjetnosti ravnanja posameznikov; ker bi morala preglednost posameznikom zagotoviti smiselne informacije o uporabljeni logiki, pomenu in predvidenih posledicah; ker bi to moralo vključevati informacije o podatkih, ki se uporabljajo za učenje analitike velepodatkov, in posameznikom omogočiti, da razumejo in spremljajo odločitve, ki jih zadevajo;

| O. | ker analiza podatkov in algoritmi čedalje bolj vplivajo na informacije, dostopne državljanom; ker so lahko ob zlorabi tovrstnih metod ogrožene temeljne pravice do obveščenosti ter svoboda in pluralnost medijev; ker je sistem javne radiodifuzije v državah članicah neposredno vezan na demokratične, družbene in kulturne potrebe v posameznih družbah ter na potrebo po zagotavljanju pluralnosti medijev, kot je opredeljeno v Protokolu o sistemu javne radiodifuzije v državah članicah k Amsterdamski pogodbi (11997D/PRO/09); |
| --- | --- |

O.

ker analiza podatkov in algoritmi čedalje bolj vplivajo na informacije, dostopne državljanom; ker so lahko ob zlorabi tovrstnih metod ogrožene temeljne pravice do obveščenosti ter svoboda in pluralnost medijev; ker je sistem javne radiodifuzije v državah članicah neposredno vezan na demokratične, družbene in kulturne potrebe v posameznih družbah ter na potrebo po zagotavljanju pluralnosti medijev, kot je opredeljeno v Protokolu o sistemu javne radiodifuzije v državah članicah k Amsterdamski pogodbi (11997D/PRO/09);

| P. | ker so širjenje obdelave in analitike podatkov, veliko število akterjev, vključenih v zbiranje, hrambo, obdelavo, shranjevanje in izmenjavo podatkov, ter kombinacija obsežnih naborov osebnih in neosebnih podatkov iz različnih virov, ki sicer prinašaje velike priložnosti, med državljane ter v javni in zasebni sektor prinesli veliko negotovost v zvezi s posebnimi zahtevami glede skladnosti z veljavnim pravom EU o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

P.

ker so širjenje obdelave in analitike podatkov, veliko število akterjev, vključenih v zbiranje, hrambo, obdelavo, shranjevanje in izmenjavo podatkov, ter kombinacija obsežnih naborov osebnih in neosebnih podatkov iz različnih virov, ki sicer prinašaje velike priložnosti, med državljane ter v javni in zasebni sektor prinesli veliko negotovost v zvezi s posebnimi zahtevami glede skladnosti z veljavnim pravom EU o varstvu podatkov;

| Q. | ker je veliko nestrukturiranih prevzetih sistemov z obsežnimi količinami podatkov, ki jih podjetja zbirajo vrsto let, z nejasnimi sistemi upravljanja podatkov, pri katerih bi bilo treba sistematsko zagotoviti njihovo skladnost; |
| --- | --- |

Q.

ker je veliko nestrukturiranih prevzetih sistemov z obsežnimi količinami podatkov, ki jih podjetja zbirajo vrsto let, z nejasnimi sistemi upravljanja podatkov, pri katerih bi bilo treba sistematsko zagotoviti njihovo skladnost;

| R. | ker bi bilo treba spodbujati tesnejše sodelovanje in povezanost različnih regulativnih organov in organov za nadzor konkurence, varstvo potrošnikov in varstvo podatkov na nacionalni ravni in na ravni EU, da bi zagotovili skladen pristop in razumevanja posledic velepodatkov za temeljne pravice; ker lahko vzpostavitev in nadaljnji razvoj digitalne klirinške hiše (8) kot prostovoljne mreže izvršilnih organov prispeva k izboljšanju njihovega dela in dejavnosti izvrševanja posameznih organov ter lahko pripomore k poglobitvi sinergij in varstvu pravic in interesov posameznikov; |
| --- | --- |

R.

ker bi bilo treba spodbujati tesnejše sodelovanje in povezanost različnih regulativnih organov in organov za nadzor konkurence, varstvo potrošnikov in varstvo podatkov na nacionalni ravni in na ravni EU, da bi zagotovili skladen pristop in razumevanja posledic velepodatkov za temeljne pravice; ker lahko vzpostavitev in nadaljnji razvoj digitalne klirinške hiše (8) kot prostovoljne mreže izvršilnih organov prispeva k izboljšanju njihovega dela in dejavnosti izvrševanja posameznih organov ter lahko pripomore k poglobitvi sinergij in varstvu pravic in interesov posameznikov;

Splošni premisleki

| 1. | poudarja, da bodo lahko državljani, javni in zasebni sektor, akademski svet in znanstvena skupnost v celoti izkoristili možnosti in priložnosti velepodatkov šele takrat, ko bo s strogim uveljavljanjem temeljnih pravic, s skladnostjo z veljavnim pravom EU o varstvu podatkov in s pravno varnostjo za vse akterje vzpostavljeno zaupanje javnosti v te tehnologije; poudarja, da je obdelava osebnih podatkov mogoča le v skladu z eno od pravnih podlag, določenih v členu 6 Uredbe (EU) 2016/679; meni, da so preglednost in ustrezno obveščanje javnosti, ki jo zadeva ta problematika, ključnega pomena za izgradnjo zaupanja javnosti in zaščito pravic posameznikov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je skladnost z veljavno zakonodajo o varstvu podatkov, skupaj s trdnimi znanstvenimi in etičnimi standardi, ključnega pomena za vzpostavitev zaupanja v velepodatke in zanesljivost rešitev, ki temeljijo na velepodatkih; poudarja tudi, da informacije, ki jih razkrije analiza velepodatkov, ne zagotavljajo nepristranskega pregleda nad obravnavano zadevo in so le toliko zanesljive kot podatki, na katerih temeljijo; poudarja, da s predvidevanjem na podlagi velepodatkov dobimo zgolj statistično verjetnost in se zato ne more vedno točno napovedati ravnanja posameznikov; zato poudarja, da so trdni znanstveni in etični standardi bistveni za upravljanje zbiranja podatkov in presojanje rezultatov takih analiz; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da lahko občutljive informacije o posameznikih izhajajo iz neobčutljivih podatkov, tako da so meje med občutljivimi in neobčutljivimi podatki zabrisane; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je nenačrtovana uporaba osebnih podatkov mogoča, ker posamezniki slabo poznajo in razumejo naravo velepodatkov; ugotavlja, da je v EU nadvse pomembno izobraževanje in ozaveščanje o temeljnih pravicah; poziva institucije EU in države članice, naj vlagajo v digitalno pismenost državljanov, tudi otrok, in njihovo ozaveščanje o digitalnih pravicah, zasebnosti in varstvu podatkov; poudarja, da bi moralo tako izobraževanje vključevati tudi razumevanje načel/logike, kako algoritmi in postopki avtomatiziranega sprejemanja odločitev delujejo, in kako jih smiselno razlagati; poudarja tudi, da je treba z izobraževanjem spodbuditi razumevanje, kje in kako se zajema podatkovni tok (npr. spletno žetje, povezovanje podatkov iz pretoka s podatki s socialnih omrežij in povezanih naprav ter njihovo združevanje v nov podatkovni tok); |
| --- | --- |

4.

Velepodatki za komercialne namene in v javnem sektorju

Zasebnost in varstvo podatkov

| 5. | poudarja, da se zakonodaja Unije o varstvu zasebnosti in osebnih podatkov, pravici do enakosti in nediskriminacije, pravici posameznikov, da dobijo informacije o logiki, uporabljeni pri avtomatiziranem sprejemanju odločitev in oblikovanju profilov, ter pravici do sodnega varstva za obdelavo podatkov uporabljajo, če so bile pred obdelavo uporabljene uporabljene tehnike psevdonimizacije, ali v vsakem primeru, če bi lahko uporaba neosebnih podatkov vplivala na zasebno življenje ali druge pravice in svoboščine posameznikov in bi to privedlo do stigmatizacije celotnih skupin prebivalstva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je treba enotni digitalni trg zgraditi na zanesljivih, zaupanja vrednih in visokohitrostnih omrežjih in storitvah, kjer se spoštujeta temeljni pravici do varstva podatkov in zasebnosti posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, hkrati pa se spodbujajo inovacije in analitika velepodatkov, da bi ustvarili primerne razmere in enake konkurenčne pogoje za okrepitev evropskega digitalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nadalje opozarja na možnost ponovne identifikacije posameznikov s povezovanjem različnih vrst anonimiziranih podatkov. poudarja, da se pravo Unije za varstvo zasebnosti in osebnih podatkov uporablja za obdelavo takih povezanih podatkov samo, če je posameznika dejansko mogoče ponovno identificirati; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da bi morala navedena načela služiti kot okvir za postopke odločanja v javnem in zasebnem sektorju in pri drugih subjektih, ki uporabljajo podatke; poudarja potrebo po veliko večji algoritemski odgovornosti in preglednosti v zvezi z obdelavo in analitiko podatkov v zasebnem in javnem sektorju in pri vseh drugih subjektih, ki uporabljajo analitiko podatkov, saj je to osnovno orodje za zagotovitev, da so posamezniki primerno obveščeni o obdelavi njihovih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da bi morali imeti Komisija, Evropski odbor za varstvo podatkov, nacionalni organi za varstvo podatkov in drugi neodvisni nadzorni organi v prihodnosti ključno vlogo pri spodbujanju preglednosti in dolžnega pravnega postopanja, pravne varnosti na splošno in, gledano ožje, konkretnih standardov, ki ščitijo temeljne pravice in jamstva, povezana z uporabo obdelave in analitike podatkov v zasebnem in javnem sektorju; poziva k tesnejšemu sodelovanju med regulatorji ravnanja v digitalnem okolju, s čimer bi okrepili sinergije med regulativnimi okviri za potrošnike ter organi za varstvo konkurence in podatkov; poziva, naj se tem organom zagotovi ustrezno financiranje in dovolj osebja; poleg tega priznava, da je treba ustanoviti digitalno klirinško hišo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da bi moral biti osnovni namen velepodatkov doseči primerljive korelacije z uporabo čim manjše količine osebnih podatkov; v zvezi s tem poudarja, da bi se morali znanost, podjetja in javne skupnosti osredotočiti na raziskave in inovacije na področju anonimizacije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da lahko uporaba psevdonimizacije, anonimizacije in šifriranja osebnih podatkov zmanjša tveganje za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, kadar se uporabljajo v aplikacijah za velepodatke; nadalje poudarja prednosti psevdonimizacije iz splošne uredbe o varstvu podatkov kot primerne zaščite; opominja, da je anonimizacija nepovraten postopek, s katerim se osebni podatki ne morejo več uporabiti posamično za identifikacijo in izločanje fizičnih oseb; meni, da bi morale pogodbene obveznosti zagotoviti, da anonimizirani podatki ne bodo ponovno identificirani z uporabo dodatnih korelacij z združevanjem različnih virov podatkov; poziva zasebni in javni sektor in druge subjekte, ki so vključeni v analizo velepodatkov, naj redno pregledujejo takšna tveganja glede na nove tehnologije ter dokumentirajo primernost sprejetih ukrepov; poziva Komisijo, Evropski odbor za varstvo podatkov in druge neodvisne nadzorne organe, naj pripravijo smernice o tem, kako pravilno anonimizirati podatke, da v prihodnje ne bi prihajalo do zlorab teh ukrepov, in naj spremlja prakso; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva zasebni in javni sektor ter druge upravljavce podatkov, naj uporabijo instrumente iz splošne uredbe o varstvu podatkov, kot so kodeksi ravnanja in sistemi potrjevanja, za povečanje gotovosti v zvezi s svojimi posebnimi obveznostmi v skladu z zakonodajo Unije ter uskladitev svojih praks in dejavnosti z ustreznimi pravnimi standardi in zaščitnimi ukrepi EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da podatkovno vodene tehnologije ne bodo omejile dostopa do pluralnega medijskega okolja ali diskriminirale pri dostopu do njega, temveč bodo spodbujale svobodo in pluralnost medijev; poudarja, da bo imelo sodelovanje med vladami, izobraževalnimi ustanovami in medijskimi organizacijami odločilno vlogo pri zagotavljanju podpore digitalni medijski pismenosti za opolnomočenje državljanov in zaščito njihove pravice do obveščenosti in svobode izražanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da v demokratični družbi javni organi lahko objavijo osebne podatke, ko je to v javnem interesu, na primer zaradi preprečevanja korupcije, nasprotja interesov, davčnih goljufij in pranja denarja, če se podatki objavijo v skladu z zakonsko opredeljenimi pogoji, če so na voljo ustrezna varovala in če je objava sorazmerna in potrebna za dosego želenega cilja; |
| --- | --- |

14.

Varnost

| 15. | priznava dodano vrednost tehnološkega razvoja, ki bo prispeval k večji varnosti; priznava, da nekaj najbolj perečih nevarnosti, povezanih z dejavnostmi obdelave podatkov, kot so tehnike velepodatkov (zlasti v okviru interneta stvari), ki so pomembne za posameznike, vključujejo kršitve varstva podatkov, nepooblaščeno dostopanje do podatkov in nezakonit nadzor; meni, da je za obvladovanje takih groženj, ne da bi se pri tem zlorabile temeljne pravice, potrebno pristno in usklajeno sodelovanje med zasebnim in javnim sektorjem, organi kazenskega pregona in neodvisnimi nadzornimi organi; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti varnosti sistemov e-uprave ter tudi z dodatnimi zakonskimi ukrepi, kot je odgovornost za programsko opremo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da bi bilo treba spodbujati in po potrebi zahtevati uporabo šifriranja od konca do konca, v skladu z načelom vgrajenega varstva podatkov; priporoča, naj morebiten prihodnji zakonodajni okvir v zvezi s tem ponudnikom šifriranja, ponudnikom komunikacijskih storitev in vsem drugim organizacijam (na vseh ravneh dobavne verige) izrecno prepove omogočanje ali dopuščanje „stranskih vrat“; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da rast količine ustvarjenih podatkov in podatkovnih tokov prinaša dodatne šibkosti in nove izzive za varnost informacij; v zvezi s tem poziva k uporabi vgrajene in privzete zasebnosti, anonimizacijskih tehnik, kjer je to ustrezno, tehnik za kodiranje in obveznih ocen učinka na zasebnost; poudarja, da bi morali takšne ukrepe uporabljati vsi subjekti, vključeni v analitiko velepodatkov v zasebnem in javnem sektorju ter drugimi subjekti, ki se ukvarjajo z občutljivimi podatki, kot so odvetniki, novinarji in delavci v zdravstvenem sektorju, da bi preprečili večjo izpostavljenost tveganjem glede varnosti informacij zaradi velepodatkov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja, da v skladu s členom 15 Direktive 2000/31/ES države članice od ponudnikov storitev prenosa, hrambe ali gostovanja ne smejo zahtevati splošne obveznosti nadzora podatkov pri njihovem prenosu ali shranjevanju, kot tudi ne splošne obveznosti dejavnega odkrivanja dejstev ali okoliščin, ki bi kazale na nezakonito dejavnost; zlasti opozarja, da je Sodišče Evropske unije v sodbah C-360/10 in C-70/10 zavrnilo ukrepe za dejavni nadzor skoraj vseh uporabnikov zadevnih storitev (v prvem primeru je šlo za ponudnike internetnega dostopa, v drugem za družabno omrežje) in je pojasnilo, da je prepovedana vsaka odredba, ki bi od ponudnika storitev gostovanja zahtevala splošni nadzor; |
| --- | --- |

18.

Nediskriminacija

| 19. | poudarja, da lahko velepodatki zaradi uporabe naborov podatkov in algoritemskih sistemov pri pripravi ocen in napovedi na različnih stopnjah obdelave podatkov privedejo do kršitev temeljnih pravic posameznikov, pa tudi do različnega obravnavanja in posredne diskriminacije skupin ljudi s podobnimi lastnostmi, zlasti kar zadeva pravičnost in enake možnosti glede dostopa do izobraževanja in zaposlovanja, pri zaposlovanju ali ocenjevanju posameznikov ali pri določanju novih potrošniških navad uporabnikov družabnih medijev; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, države članice in organe za varstvo podatkov, naj odkrivajo diskriminacijo in pristranskost v algoritmih in storijo vse, kar je mogoče, za njuno zmanjšanje ter naj razvijejo trden in skupen etični okvir za pregledno obdelavo osebnih podatkov in avtomatsko odločanje, ki bo lahko usmerjal uporabo podatkov in tekoče izvrševanje zakonodaje Unije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, države članice in agencije za varstvo podatkov, naj konkretno ocenijo potrebo po preglednosti algoritmov, pa tudi po preglednosti morebitnih pristranskih odklonov v testnih podatkih, ki se uporabljajo za pripravo sklepov na podlagi velepodatkov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | priporoča, naj podjetja opravljajo redne ocene reprezentativnosti naborov podatkov, ocenijo, ali se pri tem pojavljajo pristranski odkloni, ter razvijejo strategije, kako preseči omenjene pristranske odklone; poudarja, da je treba preveriti pravilnost in pomembnost napovedi, temelječih na analitiki podatkov, na podlagi pravičnosti in etičnih pomislekov; |
| --- | --- |

22.

Velepodatki v znanstvene namene

| 23. | poudarja, da lahko analitika velepodatkov pripomore k znanstvenemu razvoju in raziskavam; meni, da bi morala razvoj in uporaba analitike velepodatkov v znanstvene namene potekati ob upoštevanju temeljnih vrednot iz Listine o temeljnih pravicah in skladno z veljavno zakonodajo EU na področju varstva podatkov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opominja, da lahko v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov nadaljnja obdelava osebnih podatkov v statistične namene ustvari zgolj zbirne podatke, ki jih ni mogoče ponovno povezati s posamezniki; |
| --- | --- |

24.

Velepodatki za kazenski pregon

Zasebnost in varstvo podatkov

| 25. | opominja vse akterje kazenskega pregona, ki uporabljajo obdelavo in analitiko podatkov, da Direktiva (EU) 2016/680: ureja obdelavo osebnih podatkov v državah članicah za namene kazenskega pregona; zahteva, da mora biti zbiranje in obdelovanje osebnih podatkov za namene kazenskega pregona vedno zadostno, ustrezno in ne čezmerno glede na določene, izrecne in zakonite namene, za katere se obdelujejo; določa, da morata biti namen zbiranja teh podatkov in potreba po zbiranju jasno dokazana; določa, da je sprejemanje odločitev izključno na podlagi avtomatizirane obdelave, vključno z oblikovanjem profilov, ki ima lahko negativen pravni učinek za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali ga zelo prizadene, prepovedano, razen če to dovoljuje pravo Unije ali države članice, ki se uporablja za upravljavca in ki zagotavlja ustrezno zaščito pravic in svoboščin posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, vsaj pravice do osebnega posredovanja s strani upravljavcev; poziva Komisijo, Evropski odbor za varstvo podatkov in druge neodvisne nadzorne organe, naj izdajo smernice, priporočila in primere najboljše prakse za dodatno opredelitev meril in pogojev za odločitve, ki temeljijo na oblikovanju profilov in uporabi velepodatkov za namene kazenskega pregona; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, kako pomembna je skladnost z Direktivo (EU) 2016/680, kar zadeva izvajanje predhodnih ocen učinka in revizij, pri katerih se upoštevajo etični pomisleki, da bi ocenili celovitost, točnost in kakovost podatkov ter posameznikom, ki jih zadevajo odločitve, in/ali subjektom, vključenim v postopke odločanja, omogočili razumevanje in izpodbijanje zbiranja ali analize, vzorcev in korelacij, poleg tega pa preprečili škodljive učinke na določene skupine posameznikov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da lahko vladne dejavnosti množičnega nadzora in neupravičeno dostopanje do poslovnih in drugih osebnih podatkov s strani organov pregona resno ogrozijo zaupanje državljanov v digitalne storitve; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opozarja, da je treba zakonodajo, ki javnim organom omogoča splošen dostop do vsebine elektronskih komunikacij, obravnavati kot kršitev bistva temeljne pravice do spoštovanja zasebnega življenja, ki je zagotovljena v členu 7 Listine; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je treba v javno naročanje modelov, orodij in programov za obdelavo podatkov, ki temeljijo na velepodatkih, za namene kazenskega pregona vključiti smernice in sisteme, da bi zagotovili, da je programsko kodo mogoče pregledati in da jo dejansko pregleda organ kazenskega pregona pred končnim nakupom ter da je mogoče preveriti njeno primernost, pravilnost in varnost, ob upoštevanju, da sta preglednost in odgovornost omejeni zaradi lastniške programske opreme; poudarja, da nekateri modeli nadzora na podlagi napovedi bolj upoštevajo zasebnost kot drugi, recimo pri verjetnostnih napovedih o krajih ali dogodkih in ne o posameznikih; |
| --- | --- |

29.

Varnost

| 30. | poudarja, da je nujno treba podatkovne zbirke organov kazenskega pregona zaščititi pred kršitvami varnosti in nezakonitim dostopanjem, saj je to pomembno za posameznike; zato meni, da je za obvladovanje takih tveganj potrebno usklajeno in uspešno sodelovanje med organi kazenskega pregona, zasebnim sektorjem, vladami in neodvisnimi nadzornimi organi za varstvo podatkov; vztraja, da je treba zagotoviti ustrezno varnost osebnih podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in Direktivo (EU) 2016/680 ter čim bolj zmanjšati ranljivost z uporabo zavarovane in decentralizirane strukture zbirk podatkov; |
| --- | --- |

30.

Nediskriminacija

| 31. | opozarja, da je zaradi poseganja odločitev in ukrepov, ki jih sprejmejo organi kazenskega pregona med drugim z obdelavo in analitiko podatkov, v življenja in pravice državljanov potrebna največja previdnost, da bi preprečili nezakonito diskriminacijo in ciljno usmerjenost na nekatere posameznike ali skupine ljudi, opredeljene glede na raso, barvo, etnično ali socialno poreklo, genetske značilnosti, jezik, vero ali prepričanje, politično ali drugo mnenje, lastnino, rojstvo, invalidnost, starost, spol, spolno izražanje ali identiteto, spolno usmerjenost, status bivanja, zdravstveno stanje ali pripadnost narodnostni manjšini, ki so pogosto tarča etničnega profiliranja ali intenzivnejšega nadzora s strani organov kazenskega pregona, ter posameznike, ki so opredeljeni na podlagi neke značilnosti; poziva k ustreznemu usposabljanju za izpostavljene zbiratelje podatkov in uporabnike informacij, pridobljenih z analizo podatkov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva organe kazenskega pregona držav članic, ki uporabljajo analitiko podatkov, naj pri analiziranju podatkov ohranijo najvišje etične standarde ter zagotovijo človeško posredovanje in odgovornost v različnih fazah odločanja, ne le za oceno reprezentativnosti, točnosti in kakovosti podatkov, temveč tudi za oceno ustreznosti vsake odločitve, ki bo sprejeta na podlagi teh informacij; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(2)  UL L 119, 4.5.2016, str. 89.

(3)  http://www.svetevrope.si/sl/dokumenti_in_publikacije/konvencije/108/

(4)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectID=09000016805cdd00

(5)  https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2015/15-11-19_Big_Data_EN.pdf

(6)  https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2016/16-09-23_BigData_opinion_EN.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/justice/data-protection/article-29/documentation/opinion-recommendation/files/2014/wp221_en.pdf

(8)  Mnenje št. 8/2016 Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 23. septembra 2016, str. 15.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/90 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/90

---

P8_TA(2017)0077

Minimalni standardi za zaščito gojenih kuncev

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o minimalnih standardih za zaščito gojenih kuncev (2016/2077(INI))

(2018/C 263/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 13 in 43 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 13 in 43 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2008/120/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito prašičev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2008/120/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito prašičev,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2008/119/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito telet, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2008/119/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito telet,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/74/ES z dne 19. julija 1999 o minimalnih standardih za zaščito kokoši nesnic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/74/ES z dne 19. julija 1999 o minimalnih standardih za zaščito kokoši nesnic,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2007/43/ES z dne 28. junija 2007 o določitvi minimalnih pravil za zaščito piščancev, ki se gojijo za proizvodnjo mesa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2007/43/ES z dne 28. junija 2007 o določitvi minimalnih pravil za zaščito piščancev, ki se gojijo za proizvodnjo mesa,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali,

| — | ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometer št. 442 z naslovom „Odnos Evropejcev do dobrobiti živali“, objavljene marca 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometer št. 442 z naslovom „Odnos Evropejcev do dobrobiti živali“, objavljene marca 2016,

| — | ob upoštevanju znanstvenega mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) z dne 12. januarja 2011 o dobrobiti živali med prevozom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju znanstvenega mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) z dne 12. januarja 2011 o dobrobiti živali med prevozom,

| — | ob upoštevanju znanstvenega mnenja Evropske agencije za varnost hrane z dne 11. oktobra 2005 o učinku sedanjih sistemov uhlevitve in reje na zdravje in dobrobit gojenih domačih kuncev; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju znanstvenega mnenja Evropske agencije za varnost hrane z dne 11. oktobra 2005 o učinku sedanjih sistemov uhlevitve in reje na zdravje in dobrobit gojenih domačih kuncev;

| — | ob upoštevanju poglavja 7.5 Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali o zakolu živali, ki ga je pripravila Svetovna organizacija za zdravje živali, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglavja 7.5 Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali o zakolu živali, ki ga je pripravila Svetovna organizacija za zdravje živali,

| — | ob upoštevanju kodeksa s priporočili o dobrobiti kuncev, ki ga je pripravila vlada Združenega kraljestva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa s priporočili o dobrobiti kuncev, ki ga je pripravila vlada Združenega kraljestva,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0011/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0011/2017),

| A. | ker so kunci številčno gledano četrta najbolj gojena žival na svetu in druga najbolj gojena živalska vrsta v EU, |
| --- | --- |

A.

ker so kunci številčno gledano četrta najbolj gojena žival na svetu in druga najbolj gojena živalska vrsta v EU,

| B. | ker morajo evropski proizvajalci spoštovati visoke standarde zdravja in dobrobiti živali, ki niso vedno obvezni tudi v tretjih državah, od koder EU uvaža živali za zakol; |
| --- | --- |

B.

ker morajo evropski proizvajalci spoštovati visoke standarde zdravja in dobrobiti živali, ki niso vedno obvezni tudi v tretjih državah, od koder EU uvaža živali za zakol;

| C. | ker potrošniki vse pogosteje preverjajo razmere, v katerih so živali gojene; |
| --- | --- |

C.

ker potrošniki vse pogosteje preverjajo razmere, v katerih so živali gojene;

| D. | ker je kunčjerejski sektor zelo prizadel upad uživanja mesa v Evropski uniji in gospodarska kriza v kmetijskem sektorju, in ker so se prodajne cene v treh letih zmanjšale za okrog 20 %, proizvodni stroški pa so ostali enaki; |
| --- | --- |

D.

ker je kunčjerejski sektor zelo prizadel upad uživanja mesa v Evropski uniji in gospodarska kriza v kmetijskem sektorju, in ker so se prodajne cene v treh letih zmanjšale za okrog 20 %, proizvodni stroški pa so ostali enaki;

| E. | ker je poleg tega treba upoštevati hranilno vrednost kunčjega mesa in vlogo, ki ga ima kunčjereja za družinsko gospodarstvo, kjer ima velik pomen na številnih podeželskih območjih z majhnimi možnostmi za diverzifikacijo zaposlovanje žensk; |
| --- | --- |

E.

ker je poleg tega treba upoštevati hranilno vrednost kunčjega mesa in vlogo, ki ga ima kunčjereja za družinsko gospodarstvo, kjer ima velik pomen na številnih podeželskih območjih z majhnimi možnostmi za diverzifikacijo zaposlovanje žensk;

| F. | ker je treba upoštevati ne le dobrobit živali, temveč tudi blaginjo kmetov; |
| --- | --- |

F.

ker je treba upoštevati ne le dobrobit živali, temveč tudi blaginjo kmetov;

| G. | ker je večina kuncev gojenih za prirejo mesa, pri čemer jih gre vsako leto za ta namen v zakol več kot 340 milijonov; ker kunčjereja prispeva manj kot en odstotek končne reje živali za proizvodnjo hrane v EU; |
| --- | --- |

G.

ker je večina kuncev gojenih za prirejo mesa, pri čemer jih gre vsako leto za ta namen v zakol več kot 340 milijonov; ker kunčjereja prispeva manj kot en odstotek končne reje živali za proizvodnjo hrane v EU;

| H. | ker se kunčjerejski sektor v EU sooča z nenehnim upadanjem, zneski za leto 2016 pa kažejo zmanjšanje proizvodnje za 4,7 %, in sicer zaradi trenda zmanjševanja uživanja kunčjega mesa; ker kunčjerejski sektor deluje v pogojih svetovnega trga in ni deležen neposredne pomoči ali tržnih intervencij iz prvega stebra skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

H.

ker se kunčjerejski sektor v EU sooča z nenehnim upadanjem, zneski za leto 2016 pa kažejo zmanjšanje proizvodnje za 4,7 %, in sicer zaradi trenda zmanjševanja uživanja kunčjega mesa; ker kunčjerejski sektor deluje v pogojih svetovnega trga in ni deležen neposredne pomoči ali tržnih intervencij iz prvega stebra skupne kmetijske politike;

| I. | ker ima Evropska unija negativno trgovinsko bilanco s Kitajsko na področju kunčjega mesa; ker 99 % uvoženega kunčjega mesa v EU prihaja iz Kitajske; ker bodo kitajski rejci, če ne bodo uvedeni ukrepi, prehiteli kmete v EU, kar bo imelo škodljive posledice za dobrobit živali; |
| --- | --- |

I.

ker ima Evropska unija negativno trgovinsko bilanco s Kitajsko na področju kunčjega mesa; ker 99 % uvoženega kunčjega mesa v EU prihaja iz Kitajske; ker bodo kitajski rejci, če ne bodo uvedeni ukrepi, prehiteli kmete v EU, kar bo imelo škodljive posledice za dobrobit živali;

| J. | ker je pomembno in nujno zagotavljati in ohranjati donosno kunčjerejo, da bi ohranili strukturo podeželskih območjih, kjer niso možne druge vrste proizvodnje, in tudi delovna mesta, zlasti za ženske, ter da bi potrošnikom še naprej zagotavljali raznoliko in kakovostno prehrano; |
| --- | --- |

J.

ker je pomembno in nujno zagotavljati in ohranjati donosno kunčjerejo, da bi ohranili strukturo podeželskih območjih, kjer niso možne druge vrste proizvodnje, in tudi delovna mesta, zlasti za ženske, ter da bi potrošnikom še naprej zagotavljali raznoliko in kakovostno prehrano;

| K. | ker je Evropska unija na svetovni ravni glede gojenih kuncev na prvem mestu, pred Azijo, zlasti Kitajsko, ki je s proizvodnjo 417 000 ton trupov na prvem mestu med izvozniki; |
| --- | --- |

K.

ker je Evropska unija na svetovni ravni glede gojenih kuncev na prvem mestu, pred Azijo, zlasti Kitajsko, ki je s proizvodnjo 417 000 ton trupov na prvem mestu med izvozniki;

| L. | ker je v interesu rejcev in celotnega kunčjerejskega sektorja, da se pri reji v skladu z evropskim modelom proizvodnje spoštujejo najvišji standardi na svetu na področju varnosti hrane, zdravja in dobrega počutja živali ter varstva okolja; |
| --- | --- |

L.

ker je v interesu rejcev in celotnega kunčjerejskega sektorja, da se pri reji v skladu z evropskim modelom proizvodnje spoštujejo najvišji standardi na svetu na področju varnosti hrane, zdravja in dobrega počutja živali ter varstva okolja;

| M. | ker evropska kunčjereja temelji na soobstoju različnih sistemov pireje, ker je kunčjereja pomembno sredstvo za diverzifikacijo prihodkov mnogih majhnih kmetij po vsem ozemlju; |
| --- | --- |

M.

ker evropska kunčjereja temelji na soobstoju različnih sistemov pireje, ker je kunčjereja pomembno sredstvo za diverzifikacijo prihodkov mnogih majhnih kmetij po vsem ozemlju;

| N. | ker je kunčje meso s povprečno porabo 1,70 kg na prebivalca eno od najmanj uživanih vrst mesa v Uniji (1–2 % celotne porabe mesa); |
| --- | --- |

N.

ker je kunčje meso s povprečno porabo 1,70 kg na prebivalca eno od najmanj uživanih vrst mesa v Uniji (1–2 % celotne porabe mesa);

| O. | ker obstaja resna zaskrbljenost zaradi nezadostne dobrobiti, visoke ravni stresa ter velike umrljivosti in obolevnosti pri gojenih kuncih v Evropi, kar je ugotovila že Evropska agencija za varnost hrane leta 2005; ker so uhlevitev, krma, genska slika, sanitarni vidiki ali optimizacija čustvenega stanja gojenih kuncev pomembna vprašanja, ki jih obravnavajo deležniki iz kunčjerejskega sektorja, zlasti glede ohranjanja zdravja in dobrobiti živali; |
| --- | --- |

O.

ker obstaja resna zaskrbljenost zaradi nezadostne dobrobiti, visoke ravni stresa ter velike umrljivosti in obolevnosti pri gojenih kuncih v Evropi, kar je ugotovila že Evropska agencija za varnost hrane leta 2005; ker so uhlevitev, krma, genska slika, sanitarni vidiki ali optimizacija čustvenega stanja gojenih kuncev pomembna vprašanja, ki jih obravnavajo deležniki iz kunčjerejskega sektorja, zlasti glede ohranjanja zdravja in dobrobiti živali;

| P. | ker se že od njihove udomačitve večino kuncev v EU ponavadi uhlevi v baterijskih kletkah, katerih specifikacije so lahko od države do države različne, in se dejansko pogosto razlikujejo; |
| --- | --- |

P.

ker se že od njihove udomačitve večino kuncev v EU ponavadi uhlevi v baterijskih kletkah, katerih specifikacije so lahko od države do države različne, in se dejansko pogosto razlikujejo;

| Q. | ker kunci tako kot druge vrste živali, ki sobivajo s človekom, ohranjajo elemente svojega naravnega vedenja, zato so potrebne dodatne raziskave ukrepov in pogojev, ki se jih lahko izvaja med rejo, da bodo lahko kunci v največji možno meri ohranili svoje naravno vedenje, če to koristi njihovemu zdravju; |
| --- | --- |

Q.

ker kunci tako kot druge vrste živali, ki sobivajo s človekom, ohranjajo elemente svojega naravnega vedenja, zato so potrebne dodatne raziskave ukrepov in pogojev, ki se jih lahko izvaja med rejo, da bodo lahko kunci v največji možno meri ohranili svoje naravno vedenje, če to koristi njihovemu zdravju;

| R. | ker se za intenzivno kunčjerejo uporabljajo pasme kuncev, ki hitro in zgodaj odrastejo – t.i. kunci za prirejo mesa – zlasti komercialni križanci, ki se uporabljajo na industrijskih kunčjerejskih farmah za prirejo mesa; |
| --- | --- |

R.

ker se za intenzivno kunčjerejo uporabljajo pasme kuncev, ki hitro in zgodaj odrastejo – t.i. kunci za prirejo mesa – zlasti komercialni križanci, ki se uporabljajo na industrijskih kunčjerejskih farmah za prirejo mesa;

| S. | ker so sistemi ekološke reje, kjer so pitovni kunci uhlevljeni v skupinskih hlevih, v katerih imajo dostop do manjše pašne površine in na splošno več prostora, možna alternativa baterijski reji, vendar lahko ti sistemi skupinske uhlevitve povzročajo težave zaradi negativne socialne interakcije in napadalnosti med živalmi, ki privede do poškodb, ki vplivajo na njihovo zdravje in dobrobit in porast bolezni zaradi prenašanja prek iztrebkov v usta; |
| --- | --- |

S.

ker so sistemi ekološke reje, kjer so pitovni kunci uhlevljeni v skupinskih hlevih, v katerih imajo dostop do manjše pašne površine in na splošno več prostora, možna alternativa baterijski reji, vendar lahko ti sistemi skupinske uhlevitve povzročajo težave zaradi negativne socialne interakcije in napadalnosti med živalmi, ki privede do poškodb, ki vplivajo na njihovo zdravje in dobrobit in porast bolezni zaradi prenašanja prek iztrebkov v usta;

| T. | predpisih nekaterih držav o ekološki reji spodbujajo kunčjerejo v skupinskih hlevih, ki imajo ob vznožju odprtino za dostop do manjše pašne površine; |
| --- | --- |

T.

predpisih nekaterih držav o ekološki reji spodbujajo kunčjerejo v skupinskih hlevih, ki imajo ob vznožju odprtino za dostop do manjše pašne površine;

| U. | ker bi lahko tako kot pri drugih vrstah, na primer perutnini, preučili drugačne sisteme reje, vključno z ekološkimi, s katerimi bi lahko potrošnikom ponudili večjo izbiro hrane in ki so zaenkrat slabo razviti; |
| --- | --- |

U.

ker bi lahko tako kot pri drugih vrstah, na primer perutnini, preučili drugačne sisteme reje, vključno z ekološkimi, s katerimi bi lahko potrošnikom ponudili večjo izbiro hrane in ki so zaenkrat slabo razviti;

| V. | ker so glede na zgornje ugotovite potrebne dodatne raziskave izzivov in možnosti, ki jih prinašajo sistemi skupinskih hlevov; |
| --- | --- |

V.

ker so glede na zgornje ugotovite potrebne dodatne raziskave izzivov in možnosti, ki jih prinašajo sistemi skupinskih hlevov;

| W. | ker je majhen gospodarski pomen tega sektorja v Evropski uniji močan razlog, da se ne izvajajo raziskave in inovacije za izboljšanje zdravja in dobrega počutja kuncev; |
| --- | --- |

W.

ker je majhen gospodarski pomen tega sektorja v Evropski uniji močan razlog, da se ne izvajajo raziskave in inovacije za izboljšanje zdravja in dobrega počutja kuncev;

| X. | ker obstajajo minimalni standardi EU za zaščito prašičev (1), telet (2), kokoši nesnic (3) in pitovnih piščancev (4) ter splošna direktiva Sveta o zaščiti rejnih živali (5), vendar ni posebne zakonodaje EU o minimalnih standardih za zaščito gojenih kuncev; ker vse več potrošnikov in državljanov v Evropski uniji zahteva ureditev in večjo dobrobit za gojene kunce; |
| --- | --- |

X.

ker obstajajo minimalni standardi EU za zaščito prašičev (1), telet (2), kokoši nesnic (3) in pitovnih piščancev (4) ter splošna direktiva Sveta o zaščiti rejnih živali (5), vendar ni posebne zakonodaje EU o minimalnih standardih za zaščito gojenih kuncev; ker vse več potrošnikov in državljanov v Evropski uniji zahteva ureditev in večjo dobrobit za gojene kunce;

| Y. | ker na podlagi Uredbe 1999/74/ES od leta 2012 velja prepoved konvencionalne baterijske reje kokoši nesnic, ki je bila v veliki meri tudi uspešno prenesena v države članice; |
| --- | --- |

Y.

ker na podlagi Uredbe 1999/74/ES od leta 2012 velja prepoved konvencionalne baterijske reje kokoši nesnic, ki je bila v veliki meri tudi uspešno prenesena v države članice;

| Z. | ker so nekatere države članice že sprejele nacionalno zakonodajo in pravne zahteve za gojenje kuncev in v sodelovanju s sektorjem oblikovale smernice dobre prakse; ker Avstrija leta 2012 prepovedala gojenje kuncev v kletkah za prirejo mesa, v Belgiji pa velja zakonodaja, katere namen je do leta 2025 odpraviti baterijske kletke ter jih nadomestiti s sistemi talne reje; |
| --- | --- |

Z.

ker so nekatere države članice že sprejele nacionalno zakonodajo in pravne zahteve za gojenje kuncev in v sodelovanju s sektorjem oblikovale smernice dobre prakse; ker Avstrija leta 2012 prepovedala gojenje kuncev v kletkah za prirejo mesa, v Belgiji pa velja zakonodaja, katere namen je do leta 2025 odpraviti baterijske kletke ter jih nadomestiti s sistemi talne reje;

| AA. | ker je treba v skladu z evropsko strategijo za dobrobit živali pred uvedbo nove zakonodaje v celoti uporabljati veljavno ter spodbujati k oblikovanju smernic dobre prakse; |
| --- | --- |

AA.

ker je treba v skladu z evropsko strategijo za dobrobit živali pred uvedbo nove zakonodaje v celoti uporabljati veljavno ter spodbujati k oblikovanju smernic dobre prakse;

| AB. | ker bi morale države članice in Komisija glede na zahteve po prehodu na alternativne proizvodne sisteme in skromen gospodarski pomen kunčjereje za evropsko živinorejo, spodbujati nadaljnje raziskave na področju zdravja, dobrobiti, reje, uhlevitve, prehrane, vedenja in omamljanja koncev; |
| --- | --- |

AB.

ker bi morale države članice in Komisija glede na zahteve po prehodu na alternativne proizvodne sisteme in skromen gospodarski pomen kunčjereje za evropsko živinorejo, spodbujati nadaljnje raziskave na področju zdravja, dobrobiti, reje, uhlevitve, prehrane, vedenja in omamljanja koncev;

| AC. | ker se v znanstvenem mnenju Evropske agencije za varnost hrane o sistemih uhlevitve in reje za gojene kunce iz leta 2005 priporoča povečanje velikosti kletk, zmanjšanje največje gostote za živali med rastjo in terapevtske posege, tudi rabo dodatkov za zmanjšanje bolezni; |
| --- | --- |

AC.

ker se v znanstvenem mnenju Evropske agencije za varnost hrane o sistemih uhlevitve in reje za gojene kunce iz leta 2005 priporoča povečanje velikosti kletk, zmanjšanje največje gostote za živali med rastjo in terapevtske posege, tudi rabo dodatkov za zmanjšanje bolezni;

| AD. | ker za kunce veljajo priporočila iz Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali Svetovne organizacije za zdravje živali glede zakola živali, tudi o metodah omamljanja in zahtevah za znanje izvajalcev; |
| --- | --- |

AD.

ker za kunce veljajo priporočila iz Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali Svetovne organizacije za zdravje živali glede zakola živali, tudi o metodah omamljanja in zahtevah za znanje izvajalcev;

| AE. | ker člen 3 Direktive Sveta 98/58/ES o zaščiti rejnih živali zahteva, da se sprejmejo „vsi primerni ukrepi“, da se zagotovi dobrobit živali, v členu 4 pa so opredeljeni standardi za rejo živali „v skladu z obstoječo prakso in znanstvenimi dognanji“, kar vključuje tudi standarde Evropske agencije za varnost hrane in Svetovne organizacije za zdravje živali; |
| --- | --- |

AE.

ker člen 3 Direktive Sveta 98/58/ES o zaščiti rejnih živali zahteva, da se sprejmejo „vsi primerni ukrepi“, da se zagotovi dobrobit živali, v členu 4 pa so opredeljeni standardi za rejo živali „v skladu z obstoječo prakso in znanstvenimi dognanji“, kar vključuje tudi standarde Evropske agencije za varnost hrane in Svetovne organizacije za zdravje živali;

Splošne opombe

| 1. | ugotavlja, da se kunci v EU navadno gojijo v neizpopolnjenih kletkah, v pustem okolju, v katerem sta nameščeni le napravi za pitje in krmljenje, ki ne izpolnjujejo pogojev za optimalno rejo v skladu z najnovejšimi znanstvenimi dognanji; ravno tako ugotavlja, da so kunci včasih krmljeni s peleti, ne pa z vlakninsko krmo, in da se v premajhnih in pustih žičnatih kletkah ne morejo vesti naravno; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da so potrebne nadaljnje raziskave sistemov uhlevitve kuncev, ki bi spodbujali kakovost zdravja in omejili tveganja, da bodo živali zbolele ali bile okužene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da se uspešno izvajajo alternativne baterijski reji kuncev, na primer talna reja ali sistemi zajčnikov s travo kot glavnim virom hrane, kar izboljša udobje in dobrobit gojenih kuncev; meni, da bi bilo treba razviti, izboljšati in spodbujati alternativne sisteme in hkrati priznava, da bi bilo povpraševanje po kunčjem mesu iz takih sistemov do določene mere omejeno zaradi učinka dodatnih proizvodnih stroškov na cene, zaračunane potrošnikom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | spodbuja uporabo sistemov skupinske talne reje, ker omogočajo več življenjskega prostora, s tem pa družabnega vedenja in gibanja; poudarja, da uporaba skupinske talne reje izboljša dobrobit gojenih kuncev, saj jim omogoča bivanje, ki je zelo podobno življenju v naravi; poudarja, da je zdravje živali odvisno tudi od dveh pomembnih načinov praks reje, in sicer okoljskih pogojev v stavbah ter razvoja ustreznih prakse reje, biološke zaščite in upravljanja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice in Komisijo, naj izvedejo nadaljnje raziskave, da bi našli najboljše sisteme uhlevitve za izboljšanje dobrobiti živali v različnih oblikah reje, ki bodo omogočali izboljšavo kmetij, hkrati pa zagotavljati njihovo vzdržnost; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da mora vse kunčje mesto na trgu EU ustrezati visokim standardom za varnost in kakovost hrane ter merilom za dobrobit živali, tudi meso, uvoženo iz tretjih držav; opozarja na nevarnost nepoštene konkurence iz tretjih držav, če za uvoz ne bodo veljali enakovredni standardi in merila; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj ohranijo kakovost in varnost uvoženega kunčjega mesa, tako da izvajajo temeljit nadzor in inšpekcijske preglede pri vstopu uvoženega mesa v Unijo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja vzpostavitev evropske platforme za dobrobit živali ter poziva Komisijo in države članice, naj izmenjajo in ocenijo kodekse dobre prakse na področju kunčjereje; |
| --- | --- |

8.

Rejski programi

| 9. | poudarja, da je kunčjereja v EU zelo intenzivna in da so pogoji, v katerih se kunce redi, različni, deloma zaradi različnih namenov, za katere se jih redi, in zaradi različnih pričakovanj potrošnikov na trgih in v državah EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da se velikost kletke razlikuje glede na starost in težo živali, kar vpliva na njihovo premikanje, kot so iztegovanje telesa, sedenje in stanje s pokončno dvignjenimi uhlji (položaj „pozornosti“, ki je značilen za vrsto), postavljanje na zadnje noge, udobno obračanje in poskakovanje; poudarja, da lahko pomanjkanje gibanja povzroči oslabitev kosti, stereotipično vedenje in poškodbe nožnih blazinic; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da se sistemi uhlevitve postopoma izboljšujejo z vključitvijo novih naprav, kot so nasloni za noge, katerih namen je zmanjšati poškodbe nog in izboljšati dobrobit; vendar poudarja, da je glede na moderne standarde oblika nekaterih starejših modelov kletk morda neustrezna; |
| --- | --- |

11.

| 12. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je za gojene kunce značilna visoka pogostost bolezni in smrtnost zaradi dejavnikov, kot so višja stopnja okuženosti z zajedavci (kokcidioza, gliste itd.) in dovzetnost za nalezljive bolezni, kot sta hemoragična bolezen kuncev in zajcev, miksomatoza; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da Evropska agencija za varnost hrane leta 2005 ugotovila, da je stopnja umrljivosti in obolevnosti gojenih kuncev znatno višja kot pri drugih vrstah rejnih živali zaradi okužb črevesja in dihal ter reproduktivnih težav; ugotavlja tudi, da je agencija v istem poročilu opozorila na večje tveganje za zdravje kuncev, do katerega prihaja pri talni reji kuncev v primerjavi z rejo v kletkah, zlasti zaradi kokcidioze in okužb z zajedavci; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja napredek, ki so ga številni rejci naredili z izboljšanjem zasnove sistemov uhlevitve v skladu s priporočili te agencije; vendar je zaskrbljen, ker obstaja premalo zdravljenj in raziskav za boj proti boleznim gojenih kuncev; |
| --- | --- |

14.

Reja kuncev

| 15. | izraža zaskrbljenost, ker so kunci, ki se v EU redijo in pitajo za pridelavo mesa, običajno uhlevljeni v staromodnih kletkah, ki ne izpolnjujejo modernih vzrejnih standardov, in kjer ima vsak kunec na voljo manj površine, kot je površina dveh navadnih listov papirja formata A4; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da so kunci izjemno občutljive živali in lahko trpijo zaradi številnih različnih težav in bolezni, povezanih z neustreznimi rejskimi razmerami, vključno s smrtonosnimi virusi, dihalnimi težavami in vnetimi skočnimi sklepi zaradi sedenja na tleh iz žične mreže; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je rejcem kuncev in veterinarjem na voljo le malo terapevtskih orodij za reševanje zdravstvenih težav, ki se pojavljajo, in da so potrebna dodatna prizadevanja, da bi odpravili pomanjkanje raziskav in naložb v razvoj zdravil za uporabo v manjši meri ali za manj pomembne vrste; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja tudi, da ima prehrana velik učinek na dobrobit in zdravje živali in zato meni, da bi morali imeti kunci stalen dostop do uravnotežene prehrane s pravimi odmerki vlakninske krme; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kljub temu ugotavlja, da so zdravstvena tveganja omejena zaradi zelo strogih pravil EU na področju zdravja ter poudarja, da se v skladu z veljavno zakonodajo (Direktiva 98/58/ES) obolele živali nemudoma zdravijo, hkrati pa se žival do ozdravitve izolira ali, če je treba, evtanazira; |
| --- | --- |

19.

| 20. | priznava, da je za preprečevanje nepotrebnega trpljenja živali pomembno, da se ljudem, ki pri kunčjereji sodelujejo pri vseh vidikih ravnanja z živalmi, omogoči ustrezno usposabljanje, pa tudi oblikovanje smernic o dobri praksi, ki bi temeljile na zanesljivi tehnični in znanstveni analizi, kar bo namenjeno izboljšanju njihovega ravnanja in poznavanja ustreznih zahtev glede dobrobiti živali; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da imajo kunci, ki se jih odstavi za pitanje, in samice, ki so nastanjeni v alternativnih skupinski talni reji, v katerih ima vsak pitovni kunec običajno na voljo 750 cm2, vsaka samica pa 800 cm2 površine, več prostora za gibanje, socialno interakcijo in igro ter da ploščadi v takih sistemih skupinske talne reje omogočajo kuncem, da se z umikom izognejo napadalnim osebkom, zagotovljeno pa je tudi, da so samice med dojenjem nastanjene ločeno; |
| --- | --- |

21.

| 22. | priznava, da taki sistemi uhlevitve pomenijo velike stroške za kmetijska gospodarstva, ki jih bo treba upoštevati in nuditi finančno podporo tistim rejcem, ki se prostovoljno odločijo za tak način reje; poziva Komisijo, naj v prihodnjih proračunih EU podpira kunčjerejski sektor; ugotavlja, da je v programih za razvoj podeželja na voljo finančna podpora za tiste kmete, ki uporabljajo ukrepe za dobrobit živali za izboljšanje dobrobiti kuncev; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja, da morajo vse obvezne ukrepe, ki bodo uvedeni, spremljati ustrezna proračunska sredstva za podporo rejcem kuncev; meni, da bi bilo treba vključiti tudi poseben razdelek za spodbujanje uživanja kunčjega mesa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da bi več raziskav o skupinski uhlevitvi samic, zlasti glede časa, ki ga prebijejo ločeno od skupine in kdaj se jih vrne v skupino, prispevalo k njihovi dobrobiti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | svetuje, naj bodo samci kuncev, ki so starejši od 12 tednov in se gojijo za razplod, zaradi težav z napadalnostjo v katerem koli sistemu vedno nastanjeni ločeno; |
| --- | --- |

25.

Prevoz in zakol

| 26. | opozarja, da je prevoz za kunce stresna izkušnja; poudarja, da bi bilo treba kunce pred prevozom nahraniti ter jim med prevozom na dolge razdalje zagotoviti dovolj hrane, vode in prostora, čas prevoza pa bi moral biti zaradi občutljivosti vrste čim krajši; poudarja, da na dobrobit živali vpliva ogromno različnih stresnih dejavnikov, kot so vročina, sestradanost, dehidracija, bolečina in poškodbe, mraz, potovalna slabost in strah; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je dobrobit gojenih kuncev med prevozom in zakolom odvisno od odnosa in ravnanja kmetov, prevoznikov in osebja klavnice ter transportne logistike; poziva Komisijo, nadzoruje izvajanje in izvrševanje ustrezne zakonodaje EU, zlasti Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 o zaščiti živali med prevozom; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da bi bilo treba kunce pred zakolom popolnoma omamiti ter pri tem zagotoviti, da ne trpijo, ne čutijo bolečine in niso pod stresom; opozarja, da je treba v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1099/2009 o zaščiti živali pri usmrtitvi zakol izvesti brez tveganja, da bi omamljena žival prišla k zavesti; opozarja, da bi bilo z razvojem praktičnih raziskav o tehnikah omamljanja za druge živalske vrste mogoče uvesti omamljanje z električnim tokom ali z uporabo drugih metod omamljanja, kot je omamljanje z mešanico plinov, ki bi ustrezale značilnostim kuncev in bile poslovno izvedljive; |
| --- | --- |

28.

Protimikrobna odpornost

| 29. | pozdravlja prizadevanja evropskih rejcev, da bi zmanjšali uporabo antibiotikov pri kunčjereji; poudarja, da se lahko zaradi razširjene uporabe antibiotikov pri kunčjereji, zlasti pri intenzivni kunčjereji v kletkah, poveča protimikrobna odpornost; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da lahko močna odvisnost od antibiotikov privede do povečanja protimikrobne odpornosti, zato je nujno, da se začne z odgovornejšo rabo; meni, da je kunčjereja del teh razmer, poleg drugih živinorejskih sektorjev, in da se mora prav tako pomembno potruditi za spodbujanje odgovorne rabe antibiotikov, da bi ohranili njihovo učinkovitost in preprečili protimikrobno odpornost; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da bi bilo treba doseči in ohranjati visoke higienske standarde v vseh rejnih sistemih, zlasti z razvojem preventivnih ukrepov in ciljno usmerjenih preverjanj, države članice pa bi bilo treba spodbujati k postopni odpravi uporabe običajnih baterijskih kletk v vsej EU in spodbujanju ekonomsko uspešnih obogatenih rejnih sistemov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je treba antibiotike uporabljati le za namene zdravljenja in da bi morala v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o mejnih vrednostih ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora pred zakolom slediti ustrezna karenca, da je zagotovljena varnost kunčjega mesa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da lahko manjšo uporabo antibiotikov in njen pozitiven učinek za javno zdravje zagotovimo le z večjim poudarkom na upravljanju in nadzoru kmetijskih gospodarstev, ki se ukvarjajo s kunčjerejo; |
| --- | --- |

33.

Sklepi

| 34. | poziva Komisijo, naj zaradi dejstva, da se v EU redi in gre v zakol veliko število kuncev in da imajo sistemi, ki se trenutno uporabljajo za uhlevitev kuncev, hude posledice za dobrobit živali, pripravi časovni načrt za finančno vzdržne minimalne standarde za zaščito gojenih kuncev; poudarja, da je treba v tem načrtu določiti merljive mejnike ter redno poročanje in v kronološkem vrstnem redu opredeliti najmanj:






  — | pripravo smernic dobre prakse ter pravila o dobrobiti kuncev v sodelovanju z vsemi, ki sodelujejo pri pridelavi, in drugimi deležniki v kunčjerejskem sektorju, |
| --- | --- | --- |

34.

—

pripravo smernic dobre prakse ter pravila o dobrobiti kuncev v sodelovanju z vsemi, ki sodelujejo pri pridelavi, in drugimi deležniki v kunčjerejskem sektorju,

| — | priporočilo Komisije, pri čemer je treba upoštevati veljavne nacionalne ukrepe, ki vsebujejo, kadar je to primerno, predloge za skupni pristop EU, zlasti kar zadeva zdravje, dobrobit in uhlevitev kuncev, |
| --- | --- |

—

priporočilo Komisije, pri čemer je treba upoštevati veljavne nacionalne ukrepe, ki vsebujejo, kadar je to primerno, predloge za skupni pristop EU, zlasti kar zadeva zdravje, dobrobit in uhlevitev kuncev,

| — | zakonodajni predlog o minimalnih standardih za zaščito gojenih kuncev v ustreznem roku; |
| --- | --- |

—

zakonodajni predlog o minimalnih standardih za zaščito gojenih kuncev v ustreznem roku;

| 35. | poziva Komisijo, naj uporabi znanstvene dokaze in ugotovitve, ko predlaga ukrepe glede zahtev za uhlevitev plemenskih samic in pitovnih kuncev za prirejo mesa, ob ustreznem upoštevanju bioloških potreb živali in specifičnih vedenjskih vzorcev te živalske vrste pri zahtevah glede uhlevitve; |
| --- | --- |

35.

| 36. | meni, da bi bilo treba uporabiti zahteve iz členov 3 in 4 Direktive 98/58/ES po sprejetju vseh razumnih ukrepov za dobrobit živali in opredelitvi standardov v skladu s pridobljenimi izkušnjami in znanstvenimi dognanji za izvajanje znanstvenih priporočil o dobrobiti kuncev, ki sta jih oblikovala Evropska agencija za varnost hrane in Svetovna organizacije za zdravje živali; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da morajo biti različni vidiki, ki se pri tem upoštevajo, med seboj v ravnovesju, tako glede dobrobiti in zdravja živali, finančnega stanja in delovnih pogojev rejca kot vzdržnosti pridelave, okoljskega učinka in varstva potrošnika; poudarja tudi, da je treba upoštevati potrebe potrošnikov po cenovno dostopnem in kakovostnem kunčjem mesu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je cilj skupne kmetijske politike dobava kmetijskih in živilskih proizvodov za potrošnike po v vsej EU, ob upoštevanju njihove potrebe in želje po zdravih in visokokakovostnih kmetijskih in živilskih proizvodih po razumnih cenah; |
| --- | --- |

38.

| 39. | spodbuja države članice in sektor, naj oblikujejo jasen sistemih označevanja proizvodov in k uporabi sistemov označevanja, kot je določeno v poglavju V Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, da bi se zagotovila večja preglednost trga, ohranjanje standardov kakovosti in varovanje zdravja potrošnikov, potrošnikom pa omogočila ozaveščena in pregledna izbira pri nakupu, obenem pa poudarilo poreklo proizvoda in se ga zaščitilo pred nelojalno konkurenco; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da bi bilo treba vse veljavne predpise uskladiti na ravni EU; poudarja, da sta izmenjava informacij za pripravo smernic o dobri praksi in podpora nacionalnih smernic ključnega pomena za ta proces; |
| --- | --- |

40.

| 41. | spodbuja vse države članice, naj zaradi vzpostavitve enakih konkurenčnih pogojev uskladijo svoje predpise o dobrobiti kuncev s predpisi, veljavnimi v Avstriji, Belgiji, Nemčiji in Združenem kraljestvu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | priznava potrebo po nadaljnjih znanstvenih raziskavah o kunčjereji, ob upoštevanju zahtev po prehodu na alternativne sisteme reje; spodbuja države članice in Komisijo, naj namenijo posebno proračunsko podporo in raziščejo:






  — | zdravje gojenih kuncev, |
| --- | --- | --- |

42.

—

zdravje gojenih kuncev,

| — | dobrobit gojenih kuncev, |
| --- | --- |

—

dobrobit gojenih kuncev,

| — | uhlevitev gojenih kuncev, |
| --- | --- |

—

uhlevitev gojenih kuncev,

| — | rejske programe, vključno programe reje iz genskih linij z umirjenim temperamentom, |
| --- | --- |

—

rejske programe, vključno programe reje iz genskih linij z umirjenim temperamentom,

| — | rejo kuncev, |
| --- | --- |

—

rejo kuncev,

| — | vedenje gojenih kuncev, |
| --- | --- |

—

vedenje gojenih kuncev,

| — | prehrano gojenih kuncev, |
| --- | --- |

—

prehrano gojenih kuncev,

| — | bolezni, značilne za vrsto, obolevnost in umrljivost gojenih kuncev, |
| --- | --- |

—

bolezni, značilne za vrsto, obolevnost in umrljivost gojenih kuncev,

| — | ustrezna zdravila, cepiva in zdravljenje za gojene kunce, pri čemer bi bilo treba upoštevati vedno večje težave zaradi protimikrobne odpornosti, |
| --- | --- |

—

ustrezna zdravila, cepiva in zdravljenje za gojene kunce, pri čemer bi bilo treba upoštevati vedno večje težave zaradi protimikrobne odpornosti,

| — | vrsti primerne humane metode omamljanja gojenih kuncev; |
| --- | --- |

—

vrsti primerne humane metode omamljanja gojenih kuncev;

| 43. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo podatke o prireji kunčjega mesa in trgovini z njim in kunčje meso vključijo v področje dela evropske opazovalne skupine za trg mesa; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Direktiva Sveta 2008/120/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito prašičev (UL L 47, 18.2.2009, str. 5).

(2)  Direktiva Sveta 2008/119/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito telet (UL L 10, 11.1.2009, str. 7).

(3)  Direktiva Sveta 1999/74/ES z dne 19. julija 1999 o minimalnih standardih za zaščito kokoši nesnic (UL L 203, 3.8.1999, str. 53).

(4)  Direktiva Sveta 2007/43/ES z dne 28. junija 2007 o določitvi minimalnih pravil za zaščito piščancev, ki se gojijo za proizvodnjo mesa (UL L 182, 12.7.2007, str. 19).

(5)  Direktiva Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali (UL L 221, 8.8.1998, str. 23).

---

Sreda, 15. marec 2017

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/98 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/98

---

P8_TA(2017)0083

Ovire za prosto gibanje in delo državljanov EU na notranjem trgu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o ovirah za prosto gibanje in delo državljanov EU na notranjem trgu (2016/3042(RSP))

(2018/C 263/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 3(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju naslovov IV in V ter členov 4(2)(a), 20, 21, 26, 45 do 48 in 153 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslovov IV in V ter členov 4(2)(a), 20, 21, 26, 45 do 48 in 153 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 5(2), 30, 31 in 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 5(2), 30, 31 in 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/589 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. aprila 2016 o evropski mreži služb za zaposlovanje (EURES), dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela ter o spremembi uredb (EU) št. 492/2011 in (EU) št. 1296/2013 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/589 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. aprila 2016 o evropski mreži služb za zaposlovanje (EURES), dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela ter o spremembi uredb (EU) št. 492/2011 in (EU) št. 1296/2013 (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (6),

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (7),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (8),

| — | ob upoštevanju Direktive 2013/55/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o spremembi Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij in Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2013/55/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o spremembi Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij in Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (9),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/54/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o ukrepih za lažje uresničevanje pravic, podeljenih delavcem v okviru prostega gibanja delavcev (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/54/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o ukrepih za lažje uresničevanje pravic, podeljenih delavcem v okviru prostega gibanja delavcev (10),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/67/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o izvrševanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev in spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/67/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o izvrševanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev in spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (11),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2009 o smernicah za boljši prenos in uporabo Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (COM(2009)0313), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2009 o smernicah za boljši prenos in uporabo Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (COM(2009)0313),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. novembra 2013 z naslovom Prosto gibanje državljanov EU in njihovih družinskih članov: pet konkretnih ukrepov (COM(2013)0837), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. novembra 2013 z naslovom Prosto gibanje državljanov EU in njihovih družinskih članov: pet konkretnih ukrepov (COM(2013)0837),

| — | ob upoštevanju poročila o državljanstvu EU z dne 24. januarja 2017 z naslovom Krepitev pravic državljanov v Uniji demokratičnih sprememb (COM(2017)0030), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o državljanstvu EU z dne 24. januarja 2017 z naslovom Krepitev pravic državljanov v Uniji demokratičnih sprememb (COM(2017)0030),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o prostem pretoku delavcev znotraj Evropske unije (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o prostem pretoku delavcev znotraj Evropske unije (12),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o socialnem varstvu za vse, tudi za samozaposlene delavce (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2014 o socialnem varstvu za vse, tudi za samozaposlene delavce (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2014 o spoštovanju temeljne pravice prostega gibanja v EU (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2014 o spoštovanju temeljne pravice prostega gibanja v EU (14),

| — | ob upoštevanju člena 216(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 216(2) Poslovnika,

| A. | ker je Odbor za peticije prejel številne peticije, v katerih so izraženi pomisleki glede različnih ovir, s katerimi se srečujejo državljani EU pri uveljavljanju pravice do prostega gibanja; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za peticije prejel številne peticije, v katerih so izraženi pomisleki glede različnih ovir, s katerimi se srečujejo državljani EU pri uveljavljanju pravice do prostega gibanja;

| B. | ker lahko nepriznavanje porok ali registriranih zvez oseb LGBTI v nekaterih državah članicah ovira prosto gibanje teh oseb in njihovih partnerjev v Uniji, saj jim preprečuje dostop do nekaterih socialnih ugodnosti ali javnih storitev v teh državah; |
| --- | --- |

B.

ker lahko nepriznavanje porok ali registriranih zvez oseb LGBTI v nekaterih državah članicah ovira prosto gibanje teh oseb in njihovih partnerjev v Uniji, saj jim preprečuje dostop do nekaterih socialnih ugodnosti ali javnih storitev v teh državah;

| C. | ker so vlagatelji peticije 11. oktobra 2016 v Odboru za peticije pripravili predstavitev o ovirah za prosto gibanje in delo državljanov EU na notranjem trgu; |
| --- | --- |

C.

ker so vlagatelji peticije 11. oktobra 2016 v Odboru za peticije pripravili predstavitev o ovirah za prosto gibanje in delo državljanov EU na notranjem trgu;

| D. | ker je prosto gibanje temeljna pravica državljanov EU in je bistvenega pomena za socialno in ekonomsko kohezijo v Uniji, da se zagotovita polna zaposlenost in socialni napredek; |
| --- | --- |

D.

ker je prosto gibanje temeljna pravica državljanov EU in je bistvenega pomena za socialno in ekonomsko kohezijo v Uniji, da se zagotovita polna zaposlenost in socialni napredek;

| E. | ker po mnenju številnih vlagateljev peticije številne države članice kršijo to pravico do prostega gibanja delavcev; ker mobilni državljani EU včasih ne dostopajo do zdravstvenih storitev, saj se bojijo izgona, kar dejansko omejuje njihovo temeljno pravico do zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

E.

ker po mnenju številnih vlagateljev peticije številne države članice kršijo to pravico do prostega gibanja delavcev; ker mobilni državljani EU včasih ne dostopajo do zdravstvenih storitev, saj se bojijo izgona, kar dejansko omejuje njihovo temeljno pravico do zdravstvenega varstva;

| F. | ker so gospodarska kriza in ukrepi proti njej povečali socialno-ekonomske neenakosti ter povzročili številne ekonomske migracije v EU; ker je treba to ustrezno upoštevati, matične države članice in države članice gostiteljice ter ustrezne institucije EU pa bi morale sprejeti posebne usklajevalne ukrepe; |
| --- | --- |

F.

ker so gospodarska kriza in ukrepi proti njej povečali socialno-ekonomske neenakosti ter povzročili številne ekonomske migracije v EU; ker je treba to ustrezno upoštevati, matične države članice in države članice gostiteljice ter ustrezne institucije EU pa bi morale sprejeti posebne usklajevalne ukrepe;

| G. | ker je lahko mobilnost delavcev v EU izziv za nacionalne trge dela, ki zahtevajo usmerjene rešitve, lahko pa tudi prispeva k njihovi večji pravičnosti, če so temeljne pravice delavcev v celoti zaščitene; |
| --- | --- |

G.

ker je lahko mobilnost delavcev v EU izziv za nacionalne trge dela, ki zahtevajo usmerjene rešitve, lahko pa tudi prispeva k njihovi večji pravičnosti, če so temeljne pravice delavcev v celoti zaščitene;

| H. | ker so države članice in institucije EU skupaj odgovorne za to, da načela prostega gibanja koristijo državljanom, rasti, gospodarskemu in družbenemu razvoju ter zaposlovanju, pa tudi za to, da zagotovijo učinkovitejši prenos in izvajanje ustreznega pravnega okvira EU; |
| --- | --- |

H.

ker so države članice in institucije EU skupaj odgovorne za to, da načela prostega gibanja koristijo državljanom, rasti, gospodarskemu in družbenemu razvoju ter zaposlovanju, pa tudi za to, da zagotovijo učinkovitejši prenos in izvajanje ustreznega pravnega okvira EU;

| I. | ker socialno varnost mobilnih delavcev EU in njihovih družin v nekaterih primerih zaznamujejo neenakosti in nepredvidene težave; |
| --- | --- |

I.

ker socialno varnost mobilnih delavcev EU in njihovih družin v nekaterih primerih zaznamujejo neenakosti in nepredvidene težave;

| J. | ker bi bilo treba pravice socialne varnosti priznavati brez diskriminacije stalnih, sezonskih in čezmejnih delavcev ter tistih, ki svojo dejavnost opravljajo z namenom zagotavljanja storitev; |
| --- | --- |

J.

ker bi bilo treba pravice socialne varnosti priznavati brez diskriminacije stalnih, sezonskih in čezmejnih delavcev ter tistih, ki svojo dejavnost opravljajo z namenom zagotavljanja storitev;

| K. | ker je lahko uporaba zadolžnice v delovnih razmerjih za delavce nepravična in diskriminatorna in jih utegne ovirati pri uveljavljanju pravice do prostega gibanja na notranjem trgu; |
| --- | --- |

K.

ker je lahko uporaba zadolžnice v delovnih razmerjih za delavce nepravična in diskriminatorna in jih utegne ovirati pri uveljavljanju pravice do prostega gibanja na notranjem trgu;

| L. | ker so vlagatelji peticije zaskrbljeni zaradi pomanjkanja širokopasovne povezljivosti, zlasti na oddaljenih, podeželskih in gorskih območjih, ter zaradi neskladja med oglaševano in dejansko širokopasovno hitrostjo, kar vpliva na raven varstva potrošnikov na notranjem trgu in ovira dostop do informacij in storitev; |
| --- | --- |

L.

ker so vlagatelji peticije zaskrbljeni zaradi pomanjkanja širokopasovne povezljivosti, zlasti na oddaljenih, podeželskih in gorskih območjih, ter zaradi neskladja med oglaševano in dejansko širokopasovno hitrostjo, kar vpliva na raven varstva potrošnikov na notranjem trgu in ovira dostop do informacij in storitev;

| 1. | poziva države članice, naj ob upoštevanju načela subsidiarnosti v svojih pravilih, pa tudi na področju socialnih pravic, odpravijo morebitne diskriminatorne prakse in nepotrebne ovire za državljane EU in njihove družinske člane, tudi tiste, ki niso državljani EU, da bodo deležni pravice do vstopa in prebivanja na njihovem ozemlju, obenem pa naj povečajo učinkovitost svoje uprave, da se bo v EU olajšala mobilnost delavcev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je zelo zaskrbljen, ker se v nekaterih državah članicah poslužujejo prakse, ki je v nasprotju z načelom prostega gibanja delavcev, tako da evropske državljane, ki so bili tam zaposleni, izženejo kmalu po izteku njihove pogodbe o zaposlitvi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj pojasni, posodobi in razširi svoje smernice za boljši prenos in uporabo Direktive 2004/38/ES ter naj zlasti vključi nedavne sodbe Sodišča Evropske unije (zadevi C-456/12 (15) in C-457/12 (16)); priporoča uporabo izvedbenih načrtov za prenos (TIPS), da bi zagotovili popolno in pravilno uporabo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja načelo enakega plačila za enako delo in obžaluje, da nekatere države članice delavcem iz drugih držav članic EU odrekajo socialno zaščito; poziva države članice, naj upoštevajo veljavno zakonodajo EU in temeljna načela delovnega prava ter zaščitijo vse delavce EU; poziva k boljši opredelitvi sedanjih pogojev, da bodo državljani EU in družinski člani, ki so državljani tretjih držav, lahko uveljavljali socialne pravice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja vzpostavitev sistema elektronske izmenjave informacij o socialni varnosti (EESSI), ki organom socialne varnosti po vsej EU omogoča hitrejšo in varnejšo izmenjavo informacij; poziva države članice, naj izboljšajo svoje tehnološke zmogljivosti, da se prilagodijo novim načinom izmenjave informacij; poziva, naj se ocenijo možnosti za spodbujanje čeznacionalnih kolektivnih pogodb ter vzpostavitev evropskih platform, s katerimi bi spodbudili dobro prakso; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice, naj vzpostavijo enotna nacionalna spletišča, kot je predvideno v Direktivi 2014/67/EU; poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo svoje dejavnosti usmerjanja in svetovanja za nadaljnjo krepitev državljanskih svoboščin prostega gibanja, dela in študija v drugih državah članicah EU in za ozaveščanje javnosti; poziva Komisijo, naj izboljša učinkovitost orodij, namenjenih obveščanju o možnostih zaposlitve in izobraževanja po vsej EU, kot sta EURES in PLOTEUS, ter naj javnost bolje ozavesti o teh orodjih; je seznanjen z novo Uredbo (EU) 2016/589 o mreži EURES, s katero naj bi ta mreža postala učinkovito orodje za zaposlovanje na podlagi pravične mobilnosti delovne sile znotraj EU; poudarja, da boljša konzularna pomoč in sodelovanje pomagata pri ozaveščanju o osebnem statusu in varstvu temeljnih pravic mobilnih delavcev ali študentov ter jim omogočata, da se v državi članici gostiteljici brez težav prilagodijo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice, naj pripravijo jasne smernice in zagotovijo ustrezno usposabljanje za javne uslužbence in upravne delavce, ki sodelujejo pri izvajanju socialnih pravic državljanov in delavcev iz EU in tretjih držav ter njihovih družinskih članov, ki zakonito prebivajo v EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva k okrepitvi službe SOLVIT (na primer z vzpostavitvijo telefonske številke za pomoč) in morebitnih drugih pristojnih organov, na katere lahko državljani EU naslovijo specifična vprašanja o notranjem trgu, da bodo lahko državljani in njihovi družinski člani pravočasno prejeli informacije in podporo, ko bodo naleteli na ovire pri uveljavljanju svoje pravice do prostega gibanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva k izboljšanju zbiranja in obdelave statističnih podatkov o številu državljanov, ki svoje socialne pravice prenašajo iz ene države članice v drugo, da bi še izboljšali usklajevanje med državami članicami in okrepili pravice državljanov EU s političnimi rešitvami za doseganje višje ravni socialne zaščite; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k boljši harmonizaciji razlage pojma „običajno prebivališče“; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje, da se prebivalci EU srečujejo z ovirami, ker pravice iz socialnega varstva niso združene, in poziva države članice, naj v celoti in učinkovito izvajajo Uredbo (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o koordinaciji sistemov socialne varnosti in Uredbo (ES) št. 987/2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti, da se zagotovi prenosljivost pravic socialne varnosti (tj. državne pokojnine, zdravstveno zavarovanje, nadomestila za brezposelnost in družinski dodatek) ter posledično zmanjšajo ovire za mobilnost delovne sile v EU; poziva k odločnim učinkovitim ukrepom za usklajen sistem skupnih socialnih prispevkov in pravic za vse posameznike v EU, kot je kartica socialnega zavarovanja za lažjo sledljivost socialnih prispevkov in pravic iz socialne varnosti (17); |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice, naj nujno uveljavijo evropsko kartico ugodnosti za invalide, ki bo invalidom olajšala potovanje in selitev iz ene države članice v drugo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obžaluje, da so državljani EU izključeni iz javnega zdravstvenega sistema druge države članice, saj je to pravica, opredeljena v Direktivi 2011/24/EU o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu, Uredbi (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in s tem povezani sodni praksi Sodišča Evropske unije (18); |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva k boljšemu usklajevanju v davčnem okviru EU, da bi odpravili dvojno obdavčitev poleg drugih ustreznih vprašanj, kot je preprečevanje davčnega dampinga; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da je vse več čezmejnih zadev v zvezi s skrbništvom nad otrokom, kar je posledica prostega gibanja oseb; poziva k tesnejšemu konzularnemu in pravosodnemu sodelovanju v zvezi z vprašanji skrbništva nad otrokom med državami članicami; pozdravlja sedanjo revizijo uredbe Bruselj IIa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | obsoja prakso uporabe bianco zadolžnice v delovnih razmerjih, ki delodajalcu omogoča, da enostavneje zahteva morebitno odškodnino in se izogne dolgotrajnemu pravnemu sporu na delovnem sodišču, obenem pa je pri tej praksi dokazno breme glede krivde in zneska škode obrnjeno; opozarja, da te zadolžnice državljanom preprečujejo uveljavljanje njihove pravice do prostega gibanja na notranjem trgu; poziva države članice, naj sprejmejo zakonodajo, ki prepoveduje uporabo bianco zadolžnice v delovnih razmerjih v EU; poziva Komisijo, naj pripravi priporočilo za države članice v zvezi s potrebo po izrecni prepovedi uporabe bianco zadolžnice v delovnih razmerjih; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je zaskrbljen zaradi težav, s katerimi se soočajo vlagatelji peticije pri priznavanju svojih poklicnih kvalifikacij v Evropi; poziva k dodatni standardizaciji akademskih nazivov in diplom nadaljnjega izobraževanja v državah članicah, sistematični uporabi informacijskega sistema za notranji trg (IMI), da bi zagotovili boljše upravno sodelovanje ter enostavnejše in hitrejše postopke za priznavanje poklicnih kvalifikacij in zahtev po nenehnem strokovnem razvoju kvalificiranih delavcev, ki nameravajo delati v drugi državi članici, brez vseh oblik diskriminacije v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije, pri čemer se upoštevajo zahteve države gostiteljice, ki so popolnoma skladne z Direktivo 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je prepričan, da bi bilo treba mobilnost usklajevati v okviru širokega regulativnega postopka, namenjenega zagotavljanju stabilnih kakovostnih delovnih mest z dejanskimi socialnimi pravicami ter boju proti vsem oblikam diskriminacije in prekarne zaposlitve; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da morajo EU in države članice uspešno obravnavati pomanjkanje zaposlitvenih možnosti in neustrezno socialno zaščito v domačih regijah delavcev, da bo mobilnost zagotovo prostovoljna; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovito spremljanje in izvajanje uredbe o enotnem trgu telekomunikacij, ki bo vključevala določbe, v skladu s katerimi bodo potrošniki obveščeni o minimalni, običajno razpoložljivi, največji in oglaševani hitrosti širokopasovne povezave; podpira kampanje ozaveščanja v zvezi s tem, da bi izkoreninili zavajajoče oglaševanje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice, naj v celoti uveljavijo Direktivo 2011/24/EU o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu in zagotovijo učinkovito in pravočasno povračilo stroškov čezmejnega zdravstvenega varstva, vključno s povračilom stroškov za zdravila, kar bi lahko bila oblika samovoljne diskriminacije ali neupravičenega oviranja svobode gibanja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

(2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

(3)  UL L 141, 27.5.2011, str. 1.

(4)  UL L 107, 22.4.2016, str. 1.

(5)  UL L 18, 21.1.1997, str. 1.

(6)  UL L 158, 30.4.2004, str. 77.

(7)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.

(8)  UL L 88, 4.4.2011, str. 45.

(9)  UL L 354, 28.12.2013, str. 132.

(10)  UL L 128, 30.4.2014, str. 8.

(11)  UL L 159, 28.5.2014, str. 11.

(12)  UL C 168 E, 14.6.2013, str. 88.

(13)  UL C 482, 23.12.2016, str. 48.

(14)  UL C 482, 23.12.2016, str. 114.

(15)  Sodba Sodišča (veliki senat) z dne 12. marca 2014, O. v Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel in Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel v B., ECLI:EU:C:2014:135.

(16)  Sodba Sodišča (veliki senat) z dne 12. marca 2014, S. v Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel in Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel v G., ECLI:EU:C:2014:136.

(17)  Pilotni projekt: kartica socialnega zavarovanja (2016_04.037717_3), izveden v letu 2016 in v začetku leta 2017 v okviru študije o izvedljivosti „European Mobility Portal on Social Security – Social Security at Your Fingertips“ (Evropski portal za mobilnost na področju socialne varnosti – socialna varnost na dosegu roke).

(18)  Npr.: Sodba sodišča z dne 28. aprila 1998, Kohll v Union des caisses de maladie, C-158/96, ECLI:EU:C:1998:171; Sodba sodišča z dne 28. aprila 1998, Decker v Union des caisses de maladie, C-120/95, ECLI:EU:C:1998:167; ali Sodba sodišča (veliki senat) z dne 12. aprila 2005, Heirs of Annette Keller v Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) in Instituto Nacional de Gestión Sanitaria (Ingesa), zadeva C-145/03, ECLI:EU:C:2005:211.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/103 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/103

---

P8_TA(2017)0084

Odobritev Komisije za spremenjeni načrt Nemčije za uvedbo cestnin

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o odobritvi Komisije za spremenjeni načrt Nemčije za uvedbo cestnin (2017/2526(RSP))

(2018/C 263/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ (COM(2011)0144),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. julija 2016 o evropski strategiji za mobilnost z nizkimi emisijami (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. julija 2016 o evropski strategiji za mobilnost z nizkimi emisijami (COM(2016)0501),

| — | ob upoštevanju, da je nemški zvezni parlament dne 27. marca 2015 sprejel zakonodajni predlog o uvedbi pristojbine za uporabo zveznih cest („Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen“) in drugi zakon o spremembi zakona o davku na motorna vozila in zakona o davku od zavarovalnih poslov („Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je nemški zvezni parlament dne 27. marca 2015 sprejel zakonodajni predlog o uvedbi pristojbine za uporabo zveznih cest („Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen“) in drugi zakon o spremembi zakona o davku na motorna vozila in zakona o davku od zavarovalnih poslov („Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes“),

| — | ob upoštevanju, da je nemški zvezni svet dne 8. maja 2015 odobril zakon o uvedbi pristojbine za uporabo zveznih cest („Gesetz zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen“) in drugi zakon o spremembi zakona o davku na motorna vozila in zakona o davku od zavarovalnih poslov („Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je nemški zvezni svet dne 8. maja 2015 odobril zakon o uvedbi pristojbine za uporabo zveznih cest („Gesetz zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen“) in drugi zakon o spremembi zakona o davku na motorna vozila in zakona o davku od zavarovalnih poslov („Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes“),

| — | ob upoštevanju postopka za ugotavljanje kršitev v zvezi z uvedbo nove ureditve cestnin za zasebna vozila („Pkw-Maut“), ki ga je Komisija sprožila 18. junija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka za ugotavljanje kršitev v zvezi z uvedbo nove ureditve cestnin za zasebna vozila („Pkw-Maut“), ki ga je Komisija sprožila 18. junija 2015,

| — | ob upoštevanju sporazuma z dne 1. decembra 2016 med predsednikom Komisije in nemškim ministrstvom za promet in digitalno infrastrukturo v zvezi z nemškim cestninskim sistemom („Pkw-Maut“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma z dne 1. decembra 2016 med predsednikom Komisije in nemškim ministrstvom za promet in digitalno infrastrukturo v zvezi z nemškim cestninskim sistemom („Pkw-Maut“),

| — | ob upoštevanju Direktive 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (2) in njene prihodnje revizije v okviru pobude Komisije za ceste v letu 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (2) in njene prihodnje revizije v okviru pobude Komisije za ceste v letu 2017,

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov v Skupnosti (3) in njene prihodnje revizije v okviru pobude Komisije za ceste v letu 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov v Skupnosti (3) in njene prihodnje revizije v okviru pobude Komisije za ceste v letu 2017,

| — | ob upoštevanju načela nediskriminacije, kot je zapisano v členu 18 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zakonodaji EU, ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi državljanstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načela nediskriminacije, kot je zapisano v členu 18 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zakonodaji EU, ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi državljanstva,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o njeni odobritvi za spremenjeni načrt Nemčije za uvedbo cestnin (O-000152/2016 – B8-0201/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o njeni odobritvi za spremenjeni načrt Nemčije za uvedbo cestnin (O-000152/2016 – B8-0201/2017),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za promet in turizem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za promet in turizem,

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker trenutno poteka pregled, ali je načrt Nemčije za uvedbo cestnin za lahka vozila v skladu s sedanjimi politikami Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker trenutno poteka pregled, ali je načrt Nemčije za uvedbo cestnin za lahka vozila v skladu s sedanjimi politikami Evropske unije;

| B. | ker je sistem povračil, ki neposredno ali posredno temelji na državljanstvu, diskriminatoren, v nasprotju z vodilnimi načeli Evropske unije, ovira čezmejno mobilnost in slabi evropski enotni trg; |
| --- | --- |

B.

ker je sistem povračil, ki neposredno ali posredno temelji na državljanstvu, diskriminatoren, v nasprotju z vodilnimi načeli Evropske unije, ovira čezmejno mobilnost in slabi evropski enotni trg;

| C. | ker je načrt Nemčije za uvedbo cestnin verjetno v nasprotju z načelom nesdiskriminacije ter z načeloma „uporabnik plača“ in „onesnaževalec plača“; |
| --- | --- |

C.

ker je načrt Nemčije za uvedbo cestnin verjetno v nasprotju z načelom nesdiskriminacije ter z načeloma „uporabnik plača“ in „onesnaževalec plača“;

| D. | ker so nacionalni cestninski sistemi, s katerimi se pristojbine uvajajo neposredno ali posredno na podlagi državljanstva, v nasprotju z zakonodajo EU; |
| --- | --- |

D.

ker so nacionalni cestninski sistemi, s katerimi se pristojbine uvajajo neposredno ali posredno na podlagi državljanstva, v nasprotju z zakonodajo EU;

| E. | ker imajo nacionalni cestninski sistemi še zlasti negativen učinek na državljane v obmejnih regijah, ki imajo opravka z različnimi cestninskimi sistemi in s tem povezanimi stroški, poleg tega pa ovirajo prosti čezmejni promet in ustvarjajo nepotrebne ovire za nadaljnje evropsko povezovanje; |
| --- | --- |

E.

ker imajo nacionalni cestninski sistemi še zlasti negativen učinek na državljane v obmejnih regijah, ki imajo opravka z različnimi cestninskimi sistemi in s tem povezanimi stroški, poleg tega pa ovirajo prosti čezmejni promet in ustvarjajo nepotrebne ovire za nadaljnje evropsko povezovanje;

| F. | ker bi dodatne upravne obremenitve, ki iz tega izhajajo, povzročile višje stroške in morebitne nepregledne postopke, s čimer bi se zmanjšala predvidena dodatna sredstva za naložbe in infrastrukturo; |
| --- | --- |

F.

ker bi dodatne upravne obremenitve, ki iz tega izhajajo, povzročile višje stroške in morebitne nepregledne postopke, s čimer bi se zmanjšala predvidena dodatna sredstva za naložbe in infrastrukturo;

| 1. | priznava, da je sektor prevoza bistven za gospodarsko rast, ker zagotavlja učinkovito in cenovno dostopno mobilnost državljanov in blaga v Evropski uniji in zunaj nje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da bi morale Komisija in države članice ustrezno vlagati v prometno infrastrukturo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj izvaja obstoječe politike, kot so med drugim določene v beli knjigi o prometu iz leta 2011; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da ima lahko zaračunavanje uporabe cestne infrastrukture bistveno vlogo pri prehodu na drugo vrsto prevoza in pri financiranju vzdrževanja in razvoja trajnostne, zanesljive, varne, učinkovite in v prihodnost usmerjene cestne infrastrukture v Evropski uniji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da bi morali biti cestninski sistemi za vse vrste vozil elektronski in temeljiti na prevoženi razdalji ter upoštevati načeli „uporabnik plača“ in „onesnaževalec plača“, ki sta zapisani v politikah in zakonodaji EU, da bi zagotovili internalizacijo zunanjih stroškov, povezanih s cestnim prometom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je treba izboljšati kakovost storitev na področju cestne infrastrukture, zlasti glede varnosti, ter znatno zmanjšati zastoje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | spodbuja Komisijo, naj ob predlaganju nove zakonodaje, kot je revizija direktive o evrovinjeti, vključi zunanje stroške zaradi podnebnih sprememb in nesreč, ki jih zavarovanje ne krije; poleg tega poudarja, da se mora zakonodaja o internalizaciji zunanjih stroškov uporabljati za vse ceste in izključiti nepošteno konkurenco med različnimi načini prevoza; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je bil postopek za ugotavljanje kršitev proti Nemčiji, ki obravnava posredno diskriminacijo na podlagi državljanstva, do nadaljnjega zaustavljen brez ustrezne pravne utemeljitve, le na podlagi neformalnega političnega dogovora med predsednikom Komisije in nemškim ministrstvom za promet in digitalno infrastrukturo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da uvedba nacionalnih cestninskim sistemov ne bi smela ovirati dostopa do trga, rasti, konkurenčnosti in prožnosti prevoznikov in čezmejnih prevoznikov v EU, da se zagotovita nadaljnji razvoj in celovitost evropskega notranjega trga; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj zagotovi in razkrije ustrezne informacije generalnega direktorata za mobilnost in promet (GD MOVE) o analizi novih ukrepov v zvezi s cestnino za osebna vozila („Pkw-Maut“), ki so jih predstavile nemške oblasti, ter o njihovi skladnosti z zakonodajo EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je ključna zahteva za nediskriminatorne cestnine, da uporabniki za uporabo istih cest plačajo enako dajatev; poudarja, da vsak nacionalni sistem cestninjenja, ki izvaja neposredno diskriminacijo na podlagi državljanstva ali je povezan z nacionalnimi davčnimi ukrepi v korist lastnim državljanom, npr. odbitkom nacionalnega davka na motorna vozila, in tako predvsem bremeni tuje uporabnike, pomeni kršitev načela nediskriminacije iz člena 18 PDEU; opozarja, da mora Komisija kot varuhinja Pogodb nadzorovati pravilno izvajanje in uporabo zakona, ko bo sprejet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži sporazum, ki je bil sklenjen z nemško vlado, ter izpostavi najpomembnejše razlike v primerjavi z nacionalno zakonodajo, ki so bile predložene Sodišču, ter utemelji, zakaj je sporazum v skladu z določbami Pogodb in zakonodajo EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da nemški sistem cestninjena („Pkw-Maut“) iz decembra 2016 še vedno vsebuje elemente, ki pomenijo kršitev zakonodaje Unije in temeljnih načel Pogodb, zlasti v zvezi z diskriminacijo na podlagi državljanstva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da so potrebna skupna pravila za vzpostavitev skladnega, pravičnega, nediskriminatornega in harmoniziranega okvira za sisteme cestninjenja za vse vrste vozil in Evropski uniji; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj revizijo zakonodaje in harmoniziranega okvira v zvezi z evrovinjeto in evropskim elektronskim cestninjenjem (EETS) razume kot priložnost za vzpostavitev takšnega okvira ter za nadzor in spodbujanje pravilnega izvajanja te zakonodaje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izpostavlja, da ima interoperabilnost elektronskih cestninskih sistemov bistveno vlogo pri omogočanju čezmejnega prometa in da države članice, ki ukrepajo same, ustvarjajo razdrobljenost in ovirajo enotni evropski prometni prostor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zahteva, da Komisija predloži vse pravne in tehnične podrobnosti sporazuma z dne 1. decembra 2016 med predsednikom Komisije in nemškim ministrstvom za promet in digitalno infrastrukturo, ter pojasni vse pravne in politične vidike o tem, zakaj je bil ta sporazum, ki nemškim uporabnikom še vedno ne nalaga dodatnega bremena in zato ohranja posredno diskriminacijo na podlagi državljanstva, ocenjen kot zadostna osnova za začasno zaustavitev postopka za ugotavljanje kršitev proti Nemčiji, ki je bil sprožen prav zaradi te domnevne diskriminacije, in naj Parlament o tem ustrezno obvešča; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj ta postopek pozorno spremlja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj s strukturiranim dialogom Parlament vključi v vse faze postopka; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  UL L 348, 20.12.2013, str. 1.

(2)  UL L 187, 20.7.1999, str. 42.

(3)  UL L 166, 30.4.2004, str. 124.

---

Četrtek, 16. marec 2017

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/106 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/106

---

P8_TA(2017)0086

Ukrajinski politični zaporniki v Rusiji in razmere na Krimu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o Zimbabveju, primer pastorja Evana Mawarireja in drugi primeri omejevanja svobode izražanja (2017/2608(RSP))

(2018/C 263/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Zimbabveju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Zimbabveju,

| — | ob upoštevanju lokalne izjave EU o nasilju z dne 30. junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju lokalne izjave EU o nasilju z dne 30. junija 2016,

| — | ob upoštevanju lokalne izjave EU o nasilju z dne 12. julija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju lokalne izjave EU o nasilju z dne 12. julija 2016,

| — | ob upoštevanju skupne lokalne izjave EU o ugrabitvi Itaija Dzamare z dne 9. marca 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne lokalne izjave EU o ugrabitvi Itaija Dzamare z dne 9. marca 2017,

| — | ob upoštevanju sporočila za javnost zimbabvejske komisije za človekove pravice o javnih protestih in ravnanju policije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila za javnost zimbabvejske komisije za človekove pravice o javnih protestih in ravnanju policije,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2016/220 z dne 15. februarja 2016 (1) o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti Zimbabveju do 20. februarja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2016/220 z dne 15. februarja 2016 (1) o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti Zimbabveju do 20. februarja 2017,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice v imenu EU o pregledu odnosov med EU in Zimbabvejem z dne 19. februarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice v imenu EU o pregledu odnosov med EU in Zimbabvejem z dne 19. februarja 2014,

| — | ob upoštevanju splošnega političnega dogovora, ki so ga leta 2008 podpisale tri najpomembnejše politične stranke: ZANU PF, MDC-T in MDC, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega političnega dogovora, ki so ga leta 2008 podpisale tri najpomembnejše politične stranke: ZANU PF, MDC-T in MDC,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije z dne 23. julija 2012 o Zimbabveju in Izvedbenega sklepa Sveta 2012/124/CFSP z dne 27. februarja 2012 o spremembah Sklepa 2011/101/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Zimbabveju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije z dne 23. julija 2012 o Zimbabveju in Izvedbenega sklepa Sveta 2012/124/CFSP z dne 27. februarja 2012 o spremembah Sklepa 2011/101/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Zimbabveju (2),

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz junija 1981, ki jo je Zimbabve ratificiral; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz junija 1981, ki jo je Zimbabve ratificiral;

| — | ob upoštevanju smernic EU o spodbujanju in zaščiti svobode veroizpovedi ali prepričanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o spodbujanju in zaščiti svobode veroizpovedi ali prepričanja,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije OZN o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije OZN o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju zimbabvejske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zimbabvejske ustave,

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker prebivalci Zimbabveja že več let trpijo pod avtoritarnim režimom predsednika Mugabeja, ki se ohranja na oblasti s korupcijo, nasiljem, volitvami, zaznamovanimi z nepravilnostmi, in krutim varnostnim aparatom; ker prebivalci Zimbabveja že desetletja niso doživeli resnične svobode, mnogi med njimi, mlajši od trideset let, pa poznajo zgolj življenje v revščini in nasilnem zatiranju; |
| --- | --- |

A.

ker prebivalci Zimbabveja že več let trpijo pod avtoritarnim režimom predsednika Mugabeja, ki se ohranja na oblasti s korupcijo, nasiljem, volitvami, zaznamovanimi z nepravilnostmi, in krutim varnostnim aparatom; ker prebivalci Zimbabveja že desetletja niso doživeli resnične svobode, mnogi med njimi, mlajši od trideset let, pa poznajo zgolj življenje v revščini in nasilnem zatiranju;

| B. | ker je gibanje neodvisnih socialnih medijev #ThisFlag, ki ga je ustanovil pastor in zagovornik človekovih pravic iz Harareja Evan Mawarire, med lanskoletnimi protesti proti neukrepanje vlade zoper korupcijo, nekaznovanje in revščino spodbudilo nezadovoljstvo državljanov z Mugabejevem režimom; ker je pastor Mawarire vlado pozval, naj se posveti neuspešnemu gospodarstvu in spoštuje človekove pravice; ker gibanje #ThisFlag uživa podporo cerkva in srednjega razreda, ki se do sedaj niso vpletali v ulično politiko; |
| --- | --- |

B.

ker je gibanje neodvisnih socialnih medijev #ThisFlag, ki ga je ustanovil pastor in zagovornik človekovih pravic iz Harareja Evan Mawarire, med lanskoletnimi protesti proti neukrepanje vlade zoper korupcijo, nekaznovanje in revščino spodbudilo nezadovoljstvo državljanov z Mugabejevem režimom; ker je pastor Mawarire vlado pozval, naj se posveti neuspešnemu gospodarstvu in spoštuje človekove pravice; ker gibanje #ThisFlag uživa podporo cerkva in srednjega razreda, ki se do sedaj niso vpletali v ulično politiko;

| C. | ker je bil pastor Evan Mawarire julija 2016 že aretiran in obtožen hujskanja k javnemu nasilju, nato pa je bil izpuščen in je še istega meseca zapustil Zimbabve, saj se je zbal za svojo varnost in varnost svoje družine; |
| --- | --- |

C.

ker je bil pastor Evan Mawarire julija 2016 že aretiran in obtožen hujskanja k javnemu nasilju, nato pa je bil izpuščen in je še istega meseca zapustil Zimbabve, saj se je zbal za svojo varnost in varnost svoje družine;

| D. | ker je bil pastor Evan Mawarire po vrnitvi v Zimbabve 1. februarja 2017 aretiran na letališču v Harareju; ker je bil najprej obtožen kaznivega dejanja spodkopavanja ustavne vlade, za katerega je v skladu z 22. členom zakona o kazenskem postopku predvidena zaporna kazen do 20 let; ker je bila 2. februarja 2017 dodana še obtožba žaljenja zastave v skladu s členom 6 zakona o zimbabvejski zastavi; ker je bil pastor Mawarire po devetih dneh v priporu izpuščen proti plačilu varščine; |
| --- | --- |

D.

ker je bil pastor Evan Mawarire po vrnitvi v Zimbabve 1. februarja 2017 aretiran na letališču v Harareju; ker je bil najprej obtožen kaznivega dejanja spodkopavanja ustavne vlade, za katerega je v skladu z 22. členom zakona o kazenskem postopku predvidena zaporna kazen do 20 let; ker je bila 2. februarja 2017 dodana še obtožba žaljenja zastave v skladu s členom 6 zakona o zimbabvejski zastavi; ker je bil pastor Mawarire po devetih dneh v priporu izpuščen proti plačilu varščine;

| E. | ker je zimbabvejska komisija za človekove pravice v sporočilu za javnost izrazila globoko zaskrbljenost zaradi brutalnega in nasilnega ravnanja policije in je navedla, da so bile kršene temeljne pravice protestnikov, zimbabvejske oblasti pa je pozvala k preiskavi in privedbi storilcev pred sodišče; |
| --- | --- |

E.

ker je zimbabvejska komisija za človekove pravice v sporočilu za javnost izrazila globoko zaskrbljenost zaradi brutalnega in nasilnega ravnanja policije in je navedla, da so bile kršene temeljne pravice protestnikov, zimbabvejske oblasti pa je pozvala k preiskavi in privedbi storilcev pred sodišče;

| F. | ker je novinarja in aktivista Itaija Dzamaro 9. marca 2015 v brivnici v Harareju ugrabilo pet neznancev; ker je višje sodišče vladi ukazalo, naj ga poišče, in o napredku vsak drugi teden poroča sodišču, dokler ga ne najde; ker usoda Itaija Dzamare ostaja negotova; |
| --- | --- |

F.

ker je novinarja in aktivista Itaija Dzamaro 9. marca 2015 v brivnici v Harareju ugrabilo pet neznancev; ker je višje sodišče vladi ukazalo, naj ga poišče, in o napredku vsak drugi teden poroča sodišču, dokler ga ne najde; ker usoda Itaija Dzamare ostaja negotova;

| G. | ker je bil Promise Mkwananzi, vodja socialnega gibanja #Tajamuka, povezanega z julijsko vsedržavno stavko, pred pozivom k tretji vsesplošni stavki, napovedani za 31. avgust 2016, aretiran in obtožen spodbujanja k javnemu nasilju in je bil proti plačilu varščine izpuščen; ker je bila med protestom julija 2016 aretirana še ena aktivistka gibanja #Tajamuka, Linda Masarira, ki je bila pred tem aretirana že maja 2015 in je bila izpuščena brez varščine; |
| --- | --- |

G.

ker je bil Promise Mkwananzi, vodja socialnega gibanja #Tajamuka, povezanega z julijsko vsedržavno stavko, pred pozivom k tretji vsesplošni stavki, napovedani za 31. avgust 2016, aretiran in obtožen spodbujanja k javnemu nasilju in je bil proti plačilu varščine izpuščen; ker je bila med protestom julija 2016 aretirana še ena aktivistka gibanja #Tajamuka, Linda Masarira, ki je bila pred tem aretirana že maja 2015 in je bila izpuščena brez varščine;

| H. | ker so bili februarja 2017 omejevalni ukrepi EU zoper Zimbabve podaljšani do 20. februarja 2018; ker bodo zamrznitev sredstev in prepovedi potovanja še naprej veljali za predsednika Mugabeja, Grace Mugabe in podjetje Zimbabwe Defence Industries; ker embargo na orožje še vedno velja; ker je EU odpravila omejitve za 78 ljudi in 8 pravnih oseb; |
| --- | --- |

H.

ker so bili februarja 2017 omejevalni ukrepi EU zoper Zimbabve podaljšani do 20. februarja 2018; ker bodo zamrznitev sredstev in prepovedi potovanja še naprej veljali za predsednika Mugabeja, Grace Mugabe in podjetje Zimbabwe Defence Industries; ker embargo na orožje še vedno velja; ker je EU odpravila omejitve za 78 ljudi in 8 pravnih oseb;

| I. | ker je Zimbabve podpisnik Sporazuma iz Cotonouja, ki v členu 9 določa, da je spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin bistven element sodelovanja AKP-EU; |
| --- | --- |

I.

ker je Zimbabve podpisnik Sporazuma iz Cotonouja, ki v členu 9 določa, da je spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin bistven element sodelovanja AKP-EU;

| J. | ker je bilo v okviru 11. evropskega razvojnega sklada za nacionalni okvirni program za Zimbabve za obdobje 2014–2020 dodeljenih 234 milijonov EUR, namenjenih predvsem trem osrednjim sektorjem, in sicer zdravstvu, gospodarskemu razvoju na osnovi kmetijstva ter upravljanju in krepitvi institucij; |
| --- | --- |

J.

ker je bilo v okviru 11. evropskega razvojnega sklada za nacionalni okvirni program za Zimbabve za obdobje 2014–2020 dodeljenih 234 milijonov EUR, namenjenih predvsem trem osrednjim sektorjem, in sicer zdravstvu, gospodarskemu razvoju na osnovi kmetijstva ter upravljanju in krepitvi institucij;

| 1. | obžaluje aretacijo pastorja Evana Mawarireja; poudarja, da izpustitev proti plačilu varščine ne zadostuje in da je treba popolnoma umakniti politično motivirane obtožbe zoper njega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva zimbabvejske oblasti, naj zagotovijo, da se kazenskopravni sistem ne bi zlorabljal za napadanje, nadlegovanje ali ustrahovanje zagovornikov človekovih pravic, kot je pastor Evan Mawarire; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je prepričan, da je svoboda zbiranja, združevanja in izražanja bistveni element demokracije; poudarja, da je nenasilno izražanje mnenja ustavna pravica vseh državljanov Zimbabveja in oblasti ponovno opozarja na njihovo dolžnost, da zaščitijo pravice vseh državljanov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je zelo zaskrbljen zaradi poročanja organizacij za človekove pravice o političnem nasilju ter zaradi omejevanja in ustrahovanja zagovornikov človekovih pravic; obžaluje, da je bil – kar zadeva pravno državo – od zadnjih volitev in od sprejetja nove ustave leta 2013 dosežen le majhen napredek, zlasti v smeri reforme na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva zimbabvejske oblasti, naj ugotovijo, kje se nahaja Itai Dzamara in zagotovijo, da bodo osebe, ki so odgovorne za njegovo ugrabitev, privedene pred sodišče; poudarja, da je nenasilno izražanje mnenja ustavna pravica vseh državljanov Zimbabveja in da so oblasti dolžne zaščititi pravice vseh državljanov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je tudi zaskrbljen zaradi primera Linde Masarire, ki je bila obtožena javnega nasilja, do katerega je prišlo med vsedržavno stavko 6. julija 2016, in obsojena; poziva zimbabvejsko vlado, naj pokaže zmernost in spoštuje človekove pravice vseh prebivalcev Zimbabveja, vključno s pravico do svobode govora in svobode združevanja; želi opozoriti vlado, da je odgovorna za to, da ustavo spoštuje, upošteva in je ne spodkopava ter da nepristransko služi vsem prebivalcem Zimbabveja brez izjeme; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva delegacijo EU v Harareju, naj Zimbabveju še naprej nudi pomoč pri izboljšanju razmer na področju človekovih pravic ter naj preuči možnosti za olajšanje misije EU za opazovanje volitev; |
| --- | --- |

7.

| 8. | znova poudarja, kako pomembno je, da EU v okviru Sporazuma iz Cotonouja začne politični dialog z zimbabvejskimi oblastmi in tako potrdi svojo zavezanost podpori za lokalno prebivalstvo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vztraja, naj EU zagotovi, da bodo sredstva, ki so dodeljena Zimbabveju za nacionalni okvirni program, v sektorjih, ki jih ta program zajema, učinkovito porabljena, in poziva zimbabvejsko vlado, naj Komisiji omogoči neoviran dostop do projektov, ki jih financira EU, in naj bo bolj odprta za tehnično pomoč pri skupno dogovorjenih projektih in programih; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje, vladi in parlamentu Zimbabveja, vladam držav Južnoafriške razvojne skupnosti in Afriške unije. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  UL L 40, 17.2.2016, str. 11.

(2)  UL L 54, 28.2.2012, str. 20.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/109 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/109

---

P8_TA(2017)0087

Ukrajinski politični zaporniki v Rusiji in razmere na Krimu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o ukrajinskih zapornikih v Rusiji in razmerah na Krimu (2017/2596(RSP))

(2018/C 263/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma ter poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma ter poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji in Ukrajini, zlasti tiste z dne 4. februarja 2016 o razmerah na področju človekovih pravic na Krimu, zlasti glede krimskih Tatarov (1), ter z dne 12. maja 2016 o krimskih Tatarih (2), pa tudi resolucij o posebnih primerih Ukrajincev, ki so bili nezakonito pridržani v Rusiji, kot sta tisti z dne 30. aprila 2015 o primeru Nadje Savčenko (3) in z dne 10. septembra 2015 o Rusiji, zlasti primerih Estona Kohvera (4), Olega Sencova in Aleksandra Kolčenka (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji in Ukrajini, zlasti tiste z dne 4. februarja 2016 o razmerah na področju človekovih pravic na Krimu, zlasti glede krimskih Tatarov (1), ter z dne 12. maja 2016 o krimskih Tatarih (2), pa tudi resolucij o posebnih primerih Ukrajincev, ki so bili nezakonito pridržani v Rusiji, kot sta tisti z dne 30. aprila 2015 o primeru Nadje Savčenko (3) in z dne 10. septembra 2015 o Rusiji, zlasti primerih Estona Kohvera (4), Olega Sencova in Aleksandra Kolčenka (5),

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 68/262 z dne 27. marca 2014 o ozemeljski celovitosti Ukrajine in resolucije generalne skupščine OZN št. 71/205 z dne 19. decembra 2016 o razmerah na področju človekovih pravic v Avtonomni republiki Krim in mestu Sevastopol (Ukrajina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 68/262 z dne 27. marca 2014 o ozemeljski celovitosti Ukrajine in resolucije generalne skupščine OZN št. 71/205 z dne 19. decembra 2016 o razmerah na področju človekovih pravic v Avtonomni republiki Krim in mestu Sevastopol (Ukrajina),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in Deklaracije OZN o pravicah avtohtonih ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in Deklaracije OZN o pravicah avtohtonih ljudstev,

| — | ob upoštevanju ženevske konvencije o zaščiti civilnih oseb v času vojne, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ženevske konvencije o zaščiti civilnih oseb v času vojne,

| — | ob upoštevanju svežnja ukrepov za izvajanje sporazumov iz Minska, ki so bili sprejeti in podpisani 12. februarja 2015 v Minsku ter v celoti potrjeni z resolucijo varnostnega sveta OZN št. 2202 (2015) z dne 17. februarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja ukrepov za izvajanje sporazumov iz Minska, ki so bili sprejeti in podpisani 12. februarja 2015 v Minsku ter v celoti potrjeni z resolucijo varnostnega sveta OZN št. 2202 (2015) z dne 17. februarja 2015,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o nadaljevanju sankcij proti Ruski federaciji v zvezi z nezakonito priključitvijo Krimskega polotoka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o nadaljevanju sankcij proti Ruski federaciji v zvezi z nezakonito priključitvijo Krimskega polotoka,

| — | ob upoštevanju sodbe tako imenovanega krimskega vrhovnega sodišča z dne 26. aprila 2016, s katero je razsodilo, da je medžlis krimskih Tatarov ekstremistična organizacija in mu prepovedalo delovanje na Krimskem polotoku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe tako imenovanega krimskega vrhovnega sodišča z dne 26. aprila 2016, s katero je razsodilo, da je medžlis krimskih Tatarov ekstremistična organizacija in mu prepovedalo delovanje na Krimskem polotoku,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je marca 2017 tretja žalostna obletnica nezakonite ruske priključitve Krimskega polotoka; |
| --- | --- |

A.

ker je marca 2017 tretja žalostna obletnica nezakonite ruske priključitve Krimskega polotoka;

| B. | ker je priključitev Krima Ruski federaciji nezakonita in v nasprotju z mednarodnim pravom ter evropskimi sporazumi, ki sta jih podpisali tako Ruska federacija kot Ukrajina, zlasti z ustanovno listino OZN, Helsinško sklepno listino, memorandumom iz Budimpešte in sporazumom o prijateljstvu, sodelovanju in partnerstvu med Ukrajino in Rusko federacijo iz leta 1997; |
| --- | --- |

B.

ker je priključitev Krima Ruski federaciji nezakonita in v nasprotju z mednarodnim pravom ter evropskimi sporazumi, ki sta jih podpisali tako Ruska federacija kot Ukrajina, zlasti z ustanovno listino OZN, Helsinško sklepno listino, memorandumom iz Budimpešte in sporazumom o prijateljstvu, sodelovanju in partnerstvu med Ukrajino in Rusko federacijo iz leta 1997;

| C. | ker so za zaščito državljanov in prebivalcev Krima v času priključitve odgovorne ruske oblasti, ki jih zastopajo dejanske oblasti, ki se nahajajo v regiji; |
| --- | --- |

C.

ker so za zaščito državljanov in prebivalcev Krima v času priključitve odgovorne ruske oblasti, ki jih zastopajo dejanske oblasti, ki se nahajajo v regiji;

| D. | ker so ruski organi kazenskega pregona po poročanju organizacij za človekove pravice in javnih virov iz političnih razlogov nezakonito preganjali vsaj 62 ukrajinskih državljanov, od katerih je 49 prebivalcev Krima; ker se je število ukrajinskih političnih zapornikov v Rusiji, kljub dobrodošli izpustitvi šestih Ukrajincev, v letu 2016 povečalo; ker je trenutno 17 ukrajinskih državljanov nezakonito pridržanih v Ruski federaciji, 15 pa na zasedenem Krimu; ker imajo separatistične sile, ki jih podpira Rusija, v ukrajinskih regijah Doneck in Lugansk za talce v grozljivih pogojih najmanj sto Ukrajincev; |
| --- | --- |

D.

ker so ruski organi kazenskega pregona po poročanju organizacij za človekove pravice in javnih virov iz političnih razlogov nezakonito preganjali vsaj 62 ukrajinskih državljanov, od katerih je 49 prebivalcev Krima; ker se je število ukrajinskih političnih zapornikov v Rusiji, kljub dobrodošli izpustitvi šestih Ukrajincev, v letu 2016 povečalo; ker je trenutno 17 ukrajinskih državljanov nezakonito pridržanih v Ruski federaciji, 15 pa na zasedenem Krimu; ker imajo separatistične sile, ki jih podpira Rusija, v ukrajinskih regijah Doneck in Lugansk za talce v grozljivih pogojih najmanj sto Ukrajincev;

| E. | ker se je v več primerih poročalo o mučenju ter krutemu in poniževalnemu ravnanju; ker te obtožbe doslej niso bile primerno preiskane; ker so bila priznanja in podpora za lažne obremenilne dokaze pridobljena z mučenjem; ker so bili tarče tudi krimski odvetniki, ki tem ljudem nudijo pravno pomoč, in zagovorniki človekovih pravic, ki prijavijo primere prisilnih izginotij s političnim ozadjem na Krimu, pa tudi novinarji, ki poročajo o položaju krimskih Tatarov; |
| --- | --- |

E.

ker se je v več primerih poročalo o mučenju ter krutemu in poniževalnemu ravnanju; ker te obtožbe doslej niso bile primerno preiskane; ker so bila priznanja in podpora za lažne obremenilne dokaze pridobljena z mučenjem; ker so bili tarče tudi krimski odvetniki, ki tem ljudem nudijo pravno pomoč, in zagovorniki človekovih pravic, ki prijavijo primere prisilnih izginotij s političnim ozadjem na Krimu, pa tudi novinarji, ki poročajo o položaju krimskih Tatarov;

| F. | ker se mnogi zaporniki in priporniki spoprijemajo s težkimi in nečloveškimi razmerami v zaporih, kar ogroža njihovo telesno in duševno zdravje; ker nekateri zaporniki potrebujejo nujno zdravstveno oskrbo in zdravljenje; |
| --- | --- |

F.

ker se mnogi zaporniki in priporniki spoprijemajo s težkimi in nečloveškimi razmerami v zaporih, kar ogroža njihovo telesno in duševno zdravje; ker nekateri zaporniki potrebujejo nujno zdravstveno oskrbo in zdravljenje;

| G. | ker je generalna skupščina OZN Rusijo 16. decembra 2016 označila za okupacijsko oblast in obsodila to, da je Ruska federacija začasno zasedla ozemlje Ukrajine – Avtonomno republiko Krim ter mesto Sevastopol – in ponovno potrdila, da te priključitve ne priznava; |
| --- | --- |

G.

ker je generalna skupščina OZN Rusijo 16. decembra 2016 označila za okupacijsko oblast in obsodila to, da je Ruska federacija začasno zasedla ozemlje Ukrajine – Avtonomno republiko Krim ter mesto Sevastopol – in ponovno potrdila, da te priključitve ne priznava;

| H. | ker v skladu s členom 70 ženevske konvencije o zaščiti civilnih oseb v času vojne okupacijska oblast ne sme aretirati, preganjati ali obsoditi zaščitenih oseb zaradi storjenih dejanj ali izraženih mnenj pred zasedbo; ker je Rusija v resoluciji generalne skupščine OZN prepoznana kot država, ki je okupacijska oblast, in mora kot takšna spoštovati obveznosti okupacijske oblasti, vključno z zaščito prebivalcev in državljanov Krima; |
| --- | --- |

H.

ker v skladu s členom 70 ženevske konvencije o zaščiti civilnih oseb v času vojne okupacijska oblast ne sme aretirati, preganjati ali obsoditi zaščitenih oseb zaradi storjenih dejanj ali izraženih mnenj pred zasedbo; ker je Rusija v resoluciji generalne skupščine OZN prepoznana kot država, ki je okupacijska oblast, in mora kot takšna spoštovati obveznosti okupacijske oblasti, vključno z zaščito prebivalcev in državljanov Krima;

| I. | ker je bila restriktivna ruska zakonodaja, ki ureja politične in državljanske pravice, razširjena na Krim, kar je privedlo do tega, da so bile drastično omejene svoboda zbiranja, izražanja, združevanja, dostopa do informacij in veroizpovedi, pojavila pa so se tudi verodostojna poročila o ustrahovanju, prisilnih izginotjih in mučenju; |
| --- | --- |

I.

ker je bila restriktivna ruska zakonodaja, ki ureja politične in državljanske pravice, razširjena na Krim, kar je privedlo do tega, da so bile drastično omejene svoboda zbiranja, izražanja, združevanja, dostopa do informacij in veroizpovedi, pojavila pa so se tudi verodostojna poročila o ustrahovanju, prisilnih izginotjih in mučenju;

| J. | ker je približno 20 000 oseb s Krima notranje razseljenih v drugih regijah Ukrajine, medžlis krimskih Tatarov je bil prepovedan in razglašen za ekstremistično organizacijo, ukrajinske šole na Krimskem polotoku pa so bile zaprte; |
| --- | --- |

J.

ker je približno 20 000 oseb s Krima notranje razseljenih v drugih regijah Ukrajine, medžlis krimskih Tatarov je bil prepovedan in razglašen za ekstremistično organizacijo, ukrajinske šole na Krimskem polotoku pa so bile zaprte;

| K. | ker je Ukrajina 16. januarja 2017 vložila tožbo pred Meddržavnim sodiščem, s katero poskuša doseči, da bi Ruska federacija odgovarjala, ker podpira terorizem na vzhodu Ukrajine in diskriminira pripadnike ukrajinskega naroda in krimske Tatare na zasedenem Krimu; |
| --- | --- |

K.

ker je Ukrajina 16. januarja 2017 vložila tožbo pred Meddržavnim sodiščem, s katero poskuša doseči, da bi Ruska federacija odgovarjala, ker podpira terorizem na vzhodu Ukrajine in diskriminira pripadnike ukrajinskega naroda in krimske Tatare na zasedenem Krimu;

| 1. | podpira suverenost, neodvisnost, enotnost in ozemeljsko celovitost Ukrajine v njenih mednarodno priznanih mejah ter ponavlja, da obsoja nezakonito priključitev Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol Ruski federaciji; v celoti podpira nepopustljivo in trajno odločnost EU in njenih držav članic, da te priključitve ne priznajo, in omejevalne ukrepe, ki so jih sprejele v zvezi s tem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | želi spomniti, da so se na Krimskem polotoku zelo poslabšale razmere na področju človekovih pravic, sistematični so postali kršenje svobode govora, zlorabe medijev in vsiljevanje ruskega državljanstva, na Krimu pa tudi niso zagotovljene temeljne človekove pravice in svoboščine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obsoja diskriminatorne politike, ki jih tako imenovane oblasti izvajajo zlasti zoper tatarsko narodnostno manjšino na Krimu, kršenje njihovih lastninskih pravic, vedno hujše ustrahovanje te skupnosti in drugih, ki nasprotujejo ruski priključitvi, ter pomanjkanje svobode izražanja in združevanja na polotoku; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Rusijo, naj nemudoma izpusti vse ukrajinske državljane, ki so nezakonito in samovoljno pridržani v Rusiji in na začasno zasedenih ozemljih Ukrajine, ter naj zagotovi njihovo varno vrnitev, med njimi so Mikola Karpjuk, Stanislav Klih, Aleksander Kolčenko, Oleg Sencov, Aleksij Čirni, Aleksander Kostenko, Sergej Litvinov, Valentin Vigivski, Viktor Ščur, Andrej Kolomijec, Ruslan Zejtuljajev, Nuri Primov, Rustem Vajtov, Ferat Sajfuljajev, Ahtem Čijhoz, Mustafa Dehermendži, Ali Asanov, Inver Bekirov, Muslim Alijev, Vadim Siruk, Arsen Džeparov, Refat Alimov, Zevri Absejtov, Remzi Memetov, Rustem Abiltarov, Enver Mamutov, Artur Panov, Evgenij Panov in Roman Susčenko ter zagovornik človekovih pravic Emir-Usein Kuku in drugi, ter naj vsem naštetim dovoli prosto potovati, tudi Mikoli Semenaju, ki je sodno preganjan zaradi svojega novinarskega dela za Radio Free Europe/Radio Liberty; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da odločitev Ruske federacije z dne 21. marca 2014 o priključitvi Krima ostaja nezakonita, in odločno obsoja odločitev ruskih oblasti, ki je sledila, da vsem prebivalcem Krima dajo ruske potne liste; |
| --- | --- |

5.

| 6. | želi spomniti Rusko federacijo, da jo kot okupacijsko oblast, ki dejansko nadzira Krim, zavezuje mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravo človekovih pravic ter je obvezana zagotavljati varstvo človekovih pravic na polotoku, in poziva ruske oblasti, naj zagotovijo neoviran dostop na Krim za mednarodne institucije in neodvisne strokovnjake Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), OZN in Sveta Evrope, pa tudi za vse nevladne organizacije za človekove pravice ali medijske hiše, ki želijo obiskati Krim ter oceniti tamkajšnje razmere in o njih poročati; poziva ukrajinske oblasti, naj poenostavijo postopek, po katerem se tujim novinarjem, zagovornikom človekovih pravic in pravnikom dovoli dostop do polotoka; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da so bile krimskim Tatarom s tem, ko je bilo prepovedano delovanje medžlisa, hudo kršene pravice, in ponovno odločno poziva k takojšnjemu preklicu odločitve o tem in odpravi njenih posledic; obžaluje pravno preganjanje in grožnje z aretacijo voditeljev medžlisa, med drugim članu ukrajinske vrhovne rade in nominirancu za nagrado Saharova Mustafi Džemilevu ter Refatu Čubarovu, ki je tudi predsednik medžlisa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da se zdi, da so glavna tarča represije krimski Tatari kot staroselsko ljudstvo na polotoku in njihova kulturna dediščina; poziva, naj se mednarodnim institucijam in neodvisnim strokovnjakom iz OVSE, OZN in Sveta Evrope dovoli neomejen dostop do Krima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | želi ruske oblasti spomniti, da je Rusija, kljub nezakonitosti priključitve Krima, dejansko v celoti odgovorna za vzdrževanje pravnega reda na Krimu in za zaščito krimskih državljanov pred samovoljnimi sodnimi ali upravnimi ukrepi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izraža resno zaskrbljenost zaradi številnih verodostojnih poročil o primerih izginotja, mučenja in sistematičnega ustrahovanja lokalnih državljanov, ki nasprotujejo priključitvi Krima, in poziva Rusijo, naj takoj preneha s preganjanjem, učinkovito preišče vse primere kršitev človekovih pravic, vključno s prisilnimi izginotji, samovoljnimi pridržanji, mučenjem zapornikov in grdim ravnanjem z njimi, ter naj spoštuje temeljne pravice vseh prebivalcev, tudi svobodo izražanja, veroizpovedi ali prepričanja ter združevanja in pravico do miroljubnega zbiranja; poziva, naj se takoj preiščejo vsa izginotja in ugrabitve v času zasedbe Krima, vključno s primerom Ervina Ibragimova; |
| --- | --- |

10.

| 11. | spominja, da je v skladu z rusko zakonodajo ruski pravosodni sistem pristojen le za kazniva dejanja, storjena na ozemlju Rusije; obžaluje, da so ruski organi pregona sprožili več kazenskih postopkov v zvezi z dejanji na ozemljih Ukrajine in Krima, storjenimi pred njegovo priključitvijo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja nedaven obisk ukrajinske ombudsmanke na Krimu, da bi se srečala z zaporniki; obžaluje, da se ji ni bilo dovoljeno srečati z vsemi zaporniki, in izraža upanje, da ji bo med prihodnjimi obiski omogočen neoviran dostop do ukrajinskih zapornikov na Krimu, pa tudi do zapornikov, ki so bili premeščeni v Rusko federacijo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva, naj se OVSE in drugim mednarodnim opazovalcem človekovih pravic ter vsem humanitarnim akterjem omogoči neomejen, varen in neoviran dostop do Krimskega polotoka ter da se vzpostavijo neodvisni mehanizmi spremljanja in po potrebi zagotavlja humanitarna in pravna pomoč; podpira pobude pod vodstvom Ukrajine, da bi ta vprašanja obravnavala Svet za človekove pravice in generalna skupščina; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in delegacijo EU v Rusiji, naj pozorno spremljata sojenja ukrajinskim političnim zapornikom in poročata o ravnanju z njimi v priporu; izraža zaskrbljenost zaradi poročil o uporabi kazenskega psihiatričnega zdravljenja; pričakuje, da bodo delegacija EU, ESZD in veleposlaništva držav članic pozorno spremljali pravne postopke zoper ukrajinske državljane v Rusiji ter poskušali stopiti v stik z njimi pred in med njihovimi sojenji ter po tem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obsoja prevladujočo prakso premeščanja priprtih v oddaljene ruske regije, saj to močno ovira njihove stike z družinami in organizacijami za varstvo človekovih pravic; poudarja, da je takšno postopanje v nasprotju z veljavno rusko zakonodajo, zlasti s členom 73 zakonika o izvrševanju kazenskopravnih ukrepov, ki določa, da bi se morale kazni izvrševati v regiji prebivališča obsojenega oziroma v regiji, v kateri je sodišče izreklo sodbo; obsoja prakso odrekanja konzularnih obiskov pri priprtih osebah in poziva oblasti, naj takšne obiske dovolijo brez pogojevanja; poziva, naj se Mednarodnemu odboru Rdečega križa omogoči dostop do zaporov na zasedenih ozemljih in naj se spoštuje pravica priprtih do rednih stikov s svojimi družinami in prijatelji, tako z dopisovanjem kot z obiski; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ravno tako poudarja, da mora Ukrajina zagotoviti varstvo pravic in zadovoljevanje potreb razseljenih ukrajinskih državljanov, vključno z njihovo volilno pravico ter popolno pravno in upravno zaščito v njihovi državi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja odločitev predsedstva ruskega vrhovnega sodišča z dne 22. februarja 2017, da zadrži obsodbo Ildaja Dadina zaradi sodelovanja pri več nedovoljenih demonstracijah, tudi proti vojni Rusije z Ukrajino, in odredi njegovo izpustitev po resoluciji Parlamenta z dne 24. novembra 2016 (6), v katerih ga zagovarja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva posebnega predstavnika Evropske unije za človekove pravice, naj bo stalno osredotočen na razmere na področju človekovih pravic na Krimskem polotoku; poudarja, da mora Evropska unija na splošno igrati vidnejšo, učinkovitejšo in proaktivnejšo vlogo pri spodbujanju trajne mirne rešitve; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva EU, naj podpira ukrajinske medijske projekte in medijske projekte krimskih Tatarov za Krim, pa tudi tiste, za katere sta pobudo dala Evropska ustanova za demokracijo in Radio Free Europe/Radio Liberty, ter zaščito šol in drugih pobud Ukrajincev in krimskih Tatarov, da bi se zaščitila njihova kulturna dediščina; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva k uvedbi dodatnih omejevalnih ukrepov za posameznike, ki so odgovorni za hude kršitve človekovih pravic, vključno z zamrznitvijo njihovega premoženja v bankah v EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva vse strani, naj v celoti izvajajo določbe sporazuma iz Minska, vključno s prenehanjem vojaških dejavnosti v Donbasu in izmenjavo talcev, ter naj nemudoma izpustijo in vrnejo vse ujetnike; opozarja, da ruska vlada v zvezi s tem nosi posebno odgovornost; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zahteva, naj se preuči možnost vzpostavitve mednarodnega okvira za pogajanja, ki bi omogočal razpravo o tem, da se konča zasedba Krima, v tem okviru bi sodelovala EU, temeljil pa bi na mednarodnem humanitarnem pravu, človekovih pravicah in mednarodnih načelih; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Svet, naj poišče način, da bi podprl Ukrajino v tožbi pred Meddržavnim sodiščem, s katero poskuša doseči, da bi Ruska federacija odgovarjala, ker podpira terorizem na vzhodu Ukrajine in diskriminacijo Ukrajinskega naroda in krimskih Tatarov na zasedenem Krimu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, državam članicam, predsedniku Ukrajine, vladama in parlamentoma Ukrajine in Ruske federacije ter parlamentarnima skupščinama Sveta Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0043.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0218.

(3)  UL C 346, 21.9.2016, str. 101.

(4)  Državljan Estonije.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0314.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0446.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/113 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/113

---

P8_TA(2017)0088

Filipini, primer senatorke Leile M. de Lima

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o Filipinih, primer senatorke Leile M. De Lima (2017/2597(RSP))

(2018/C 263/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah na Filipinih, zlasti resolucije z dne 15. septembra 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah na Filipinih, zlasti resolucije z dne 15. septembra 2016 (1),

| — | ob upoštevanju izjav delegacije EU in tiskovnega predstavnika podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav delegacije EU in tiskovnega predstavnika podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

| — | ob upoštevanju diplomatskih odnosov med Filipini in EU (nekdanjo Evropsko gospodarsko skupnostjo (EGS)), ki so bili vzpostavljeni 12. maja 1964 z imenovanjem filipinskega veleposlanika pri EGS, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju diplomatskih odnosov med Filipini in EU (nekdanjo Evropsko gospodarsko skupnostjo (EGS)), ki so bili vzpostavljeni 12. maja 1964 z imenovanjem filipinskega veleposlanika pri EGS,

| — | ob upoštevanju statusa Filipinov kot ustanovne članice Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju statusa Filipinov kot ustanovne članice Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN),

| — | ob upoštevanju izjave Mednarodne komisije pravnikov z dne 28. februarja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Mednarodne komisije pravnikov z dne 28. februarja 2017,

| — | ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani,

| — | ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker Filipine in EU vežejo dolgoletni diplomatski, gospodarski, kulturni in politični odnosi; |
| --- | --- |

A.

ker Filipine in EU vežejo dolgoletni diplomatski, gospodarski, kulturni in politični odnosi;

| B. | ker je bil 23. februarja 2017 izdan nalog za prijetje filipinske senatorke Leile M. De Lima iz opozicijske liberalne stranke zaradi domnevnih obtožb, povezanih z drogami; ker so senatorko De Lima 24. februarja 2017 aretirali in pridržali; ker jo lahko, če bo obsojena, doleti kazen v višini od 12 let do dosmrtnega zapora in izključitev iz senata; |
| --- | --- |

B.

ker je bil 23. februarja 2017 izdan nalog za prijetje filipinske senatorke Leile M. De Lima iz opozicijske liberalne stranke zaradi domnevnih obtožb, povezanih z drogami; ker so senatorko De Lima 24. februarja 2017 aretirali in pridržali; ker jo lahko, če bo obsojena, doleti kazen v višini od 12 let do dosmrtnega zapora in izključitev iz senata;

| C. | ker obstajajo resni pomisleki, da so kazniva dejanja, ki jih je obtožena senatorka De Lima, skoraj povsem izmišljena; ker organizacija Amnesty International senatorko De Lima obravnava kot zapornico vesti; |
| --- | --- |

C.

ker obstajajo resni pomisleki, da so kazniva dejanja, ki jih je obtožena senatorka De Lima, skoraj povsem izmišljena; ker organizacija Amnesty International senatorko De Lima obravnava kot zapornico vesti;

| D. | ker je senatorka De Lima zagovornica človekovih pravic in najvidnejša kritičarka kampanje proti drogam filipinskega predsednika Rodriga Duterteja; ker je odkrito obsodila filipinsko vojno proti drogam; ker je senatorka De Lima predsednica filipinske komisije za človekove pravice; ker obstaja resna zaskrbljenost za njeno varnost; ker številne trditve, da na mestih za pridržanje prihaja do mučenja, niso privedle do preiskav; |
| --- | --- |

D.

ker je senatorka De Lima zagovornica človekovih pravic in najvidnejša kritičarka kampanje proti drogam filipinskega predsednika Rodriga Duterteja; ker je odkrito obsodila filipinsko vojno proti drogam; ker je senatorka De Lima predsednica filipinske komisije za človekove pravice; ker obstaja resna zaskrbljenost za njeno varnost; ker številne trditve, da na mestih za pridržanje prihaja do mučenja, niso privedle do preiskav;

| E. | ker so senatorko De Lima 19. septembra 2016 odstranili z mesta predsednice odbora senata za pravosodje in človekove pravice; ker je v času, ko je vodila komisijo za človekove pravice, preiskovala domnevne zunajsodne usmrtitve okoli 1.000 ali več domnevnih preprodajalcev in uživalcev drog v mestu Davao, ko je bil predsednik Duterte župan tega mesta; ker je bila po zaslišanjih doživela poplavo nadlegovanja in ustrahovanja javnih organov, napadi pa so se v zadnjih 8 mesecih zaostrili; |
| --- | --- |

E.

ker so senatorko De Lima 19. septembra 2016 odstranili z mesta predsednice odbora senata za pravosodje in človekove pravice; ker je v času, ko je vodila komisijo za človekove pravice, preiskovala domnevne zunajsodne usmrtitve okoli 1.000 ali več domnevnih preprodajalcev in uživalcev drog v mestu Davao, ko je bil predsednik Duterte župan tega mesta; ker je bila po zaslišanjih doživela poplavo nadlegovanja in ustrahovanja javnih organov, napadi pa so se v zadnjih 8 mesecih zaostrili;

| F. | ker je organizacija Humans Rights Watch 2. marca 2017 objavila poročilo License to Kill: Philippine Police Killings in Duterte’s „War on Drugs“ (Dovoljenje za ubijanje: filipinski policijski poboji v vojni proti drogam predsednika Duterteja), v katerem so dokumentirane zunajsodne usmrtitve, povezane s kampanjo proti drogam; |
| --- | --- |

F.

ker je organizacija Humans Rights Watch 2. marca 2017 objavila poročilo License to Kill: Philippine Police Killings in Duterte’s „War on Drugs“ (Dovoljenje za ubijanje: filipinski policijski poboji v vojni proti drogam predsednika Duterteja), v katerem so dokumentirane zunajsodne usmrtitve, povezane s kampanjo proti drogam;

| G. | ker od kar je predsednik Duterte dne 30. junija 2016 nastopil funkcijo poročajo o več kot 7 000 z drogami povezanih usmrtitvah, ki so jih izvedle policija in milice; ker je predsednik obljubil, da bo nadaljeval kampanjo proti drogam do konca predsedniškega mandata leta 2022; |
| --- | --- |

G.

ker od kar je predsednik Duterte dne 30. junija 2016 nastopil funkcijo poročajo o več kot 7 000 z drogami povezanih usmrtitvah, ki so jih izvedle policija in milice; ker je predsednik obljubil, da bo nadaljeval kampanjo proti drogam do konca predsedniškega mandata leta 2022;

| H. | ker je predsednik Duterte kot odgovor na poboj uradnikov, ki so ga izvedli uporniki iz komunistične Nove ljudske vojske (New People’s Army) na jugu Filipinov 8. marca 2017, vojski ukazal, naj izvaja operacije proti upornikom ne glede na postransko škodo; |
| --- | --- |

H.

ker je predsednik Duterte kot odgovor na poboj uradnikov, ki so ga izvedli uporniki iz komunistične Nove ljudske vojske (New People’s Army) na jugu Filipinov 8. marca 2017, vojski ukazal, naj izvaja operacije proti upornikom ne glede na postransko škodo;

| I. | ker je filipinska nacionalna policija dne 30. januarja 2017 začasno ustavila policijske operacije proti drogam zaradi okrutne, domnevno z bojem proti drogam povezane usmrtitve; ker je predsednik Duterte filipinskim oboroženim silam ukazal, naj zapolnijo to vrzel v kampanji boja proti drogam; |
| --- | --- |

I.

ker je filipinska nacionalna policija dne 30. januarja 2017 začasno ustavila policijske operacije proti drogam zaradi okrutne, domnevno z bojem proti drogam povezane usmrtitve; ker je predsednik Duterte filipinskim oboroženim silam ukazal, naj zapolnijo to vrzel v kampanji boja proti drogam;

| J. | ker se zagovorniki človekovih pravic, aktivisti in novinarji na Filipinih, tudi senatorka De Lima, soočajo z grožnjami, nadlegovanjem, ustrahovanjem in kibernetskim ustrahovanjem; ker tistim, ki kršijo pravice teh skupin, za kršitve ni treba odgovarjati, saj ni pravih preiskav; ker je predsednik Duterte novembra 2016 javno grozil zagovornikom človekovih pravic s smrtjo; |
| --- | --- |

J.

ker se zagovorniki človekovih pravic, aktivisti in novinarji na Filipinih, tudi senatorka De Lima, soočajo z grožnjami, nadlegovanjem, ustrahovanjem in kibernetskim ustrahovanjem; ker tistim, ki kršijo pravice teh skupin, za kršitve ni treba odgovarjati, saj ni pravih preiskav; ker je predsednik Duterte novembra 2016 javno grozil zagovornikom človekovih pravic s smrtjo;

| K. | ker je predstavniški dom dne 7. marca 2017 odobril zakon št. 4727 o ponovni uvedbi smrtne kazni za huda kazniva dejanja, povezana z drogami; ker so Filipini kot prva država v regiji smrtno kazen odpravili leta 2007; ker bi ponovna uvedba smrtne kazni pomenila jasno kršitev drugega izbirnega protokola Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, katerega podpisnica so Filipini od leta 2007; ker vlada predsednika Duterteja ravno obravnava možnost sprejetja zakonodaje o znižanju najnižje starosti za kazensko odgovornost s 15 na 9 let; |
| --- | --- |

K.

ker je predstavniški dom dne 7. marca 2017 odobril zakon št. 4727 o ponovni uvedbi smrtne kazni za huda kazniva dejanja, povezana z drogami; ker so Filipini kot prva država v regiji smrtno kazen odpravili leta 2007; ker bi ponovna uvedba smrtne kazni pomenila jasno kršitev drugega izbirnega protokola Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, katerega podpisnica so Filipini od leta 2007; ker vlada predsednika Duterteja ravno obravnava možnost sprejetja zakonodaje o znižanju najnižje starosti za kazensko odgovornost s 15 na 9 let;

| L. | ker so Filipini septembra 2016 znova prevzeli predsedovanje združenju ASEAN za leto 2017; |
| --- | --- |

L.

ker so Filipini septembra 2016 znova prevzeli predsedovanje združenju ASEAN za leto 2017;

| 1. | poziva, naj takoj izpustijo senatorko Leilo M. De Lima in ji medtem ko je v priporu, zagotovijo ustrezno varnost; poziva filipinske oblasti, naj zagotovi pošteno sojenje, pri čimer opominja na pravico do domneve nedolžnosti, naj umaknejo vse politično motivirane obtožbe proti senatorki in prenehajo z vsakršnim nadaljnjim nadlegovanjem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | razume, da je na Filipinih na milijone ljudi, ki trpijo posledice hude odvisnosti od drog; ostro obsoja trgovino z drogami in uživanje drog na Filipinih; poziva vlado, naj prednost nameni boju proti mrežam prekupčevalcev in kraljem mamilskih kartelov, ne pa lovu na male uporabnike drog; poudarja, da mora ta boj potekati hkrati z ukrepi za preprečevanje in odvajanje; spodbuja vlado pri njenih prizadevanjih za odprtje novih centrov odvajanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odločno obsoja visoko število zunajsodnih usmrtitev, ki so jih zagrešile oborožene sile in milice in so bile povezane s kampanjo proti drogam; izreka sožalje družinam žrtev; izraža resno zaskrbljenost zaradi verodostojnih poročil, da filipinske policijske sile ponarejajo dokaze, da bi upravičile zunajsodne usmrtitve in da je cilj predvsem revno prebivalstvo v mestih; poziva organe Filipinov, naj nemudoma izvedejo nepristransko in smiselno preiskavo teh zunajsodnih usmrtitev ter kazensko preganjajo in kaznujejo vse storilce; poziva EU, naj podpre te preiskave; poziva filipinske oblasti, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi preprečile nadaljnje usmrtitve; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izraža resno zaskrbljenost zaradi izjav predsednika Duterteja v odgovor na poboj uradnikov 8. marca 2017 in odločno poziva filipinske civilne in vojaške oblasti, naj strogo spoštujejo mednarodno humanitarno pravo, ki določa posebne omejitve za vse strani v oboroženem konfliktu, in sicer da morajo prizanesti civilistom in osebam, ki v sovražnostih niso aktivno udeležene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva EU, da pri Svetu Združenih narodov za človekove pravice podpre uvedbo neodvisne mednarodne preiskave nezakonitih usmrtitev in drugih kršitev na Filipinih med bojem predsednika Duterteja proti drogam; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je globoko zaskrbljen zaradi sklepa predstavniškega doma o ponovni uvedbi smrtne kazni; poziva filipinske oblasti, naj nemudoma ustavijo postopek za ponovno uvedbo smrtne kazni; opominja, da EU meni, da gre pri smrtni kazni za kruto in nečloveško kaznovanje, ki ne odvrača od kaznivih dejanj; poziva filipinsko vlado, naj ne zniža najnižje starosti za kazensko odgovornost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva EU, naj pozorno spremlja primer senatorke De Lima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva EU, naj uporabi vse razpoložljive instrumente za pomoč filipinski vladi pri spoštovanju njenih mednarodnih obveznosti na področju človekovih pravic, zlasti prek okvirnega sporazuma; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj uporabi vse razpoložljive instrumente, da bi Filipine prepričala, naj prenehajo z zunajsodnimi usmrtitvami, povezanimi s kampanjo proti drogam, in če v naslednjih nekaj mesecih vsebinskih izboljšav ne bo, pa tudi s postopkovnimi ukrepi za morebitno odpravo preferencialov GSP +; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladi in parlamentu Filipinov, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom i držav članic, visokemu komisarju Organizacije združenih narodov za človekove pravice in vladam Združenja držav jugovzhodne Azije. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0349.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/116 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/116

---

P8_TA(2017)0089

Prednostne naloge EU za zasedanja Sveta OZN za človekove pravice v letu 2017

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o prednostnih nalogah Evropske unije za zasedanja Sveta OZN za človekove pravice v letu 2017 (2017/2598(RSP))

(2018/C 263/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Ustanovne listine OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ustanovne listine OZN,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah ter konvencij OZN ter pripadajočih izbirnih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah ter konvencij OZN ter pripadajočih izbirnih protokolov,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 60/251 o ustanovitvi Sveta OZN za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 60/251 o ustanovitvi Sveta OZN za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, Evropske socialne listine ter Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, Evropske socialne listine ter Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o zasedanjih Sveta OZN za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o zasedanjih Sveta OZN za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 7. julija 2016 o 71. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 7. julija 2016 o 71. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov (1),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o kršenju človekovih pravic, vključno z nujnimi resolucijami iz leta 2016 o Etiopiji, Severni Koreji, Indiji, Krimu, Hong Kongu, Kazahstanu, Egiptu, Demokratični republiki Kongo, Pakistanu, Hondurasu, Nigeriji, Gambiji, Džibutiju, Kambodži, Tadžikistanu, Vietnamu, Malaviju, Bahrajnu, Mjanmaru, Filipinih, Somaliji, Zimbabveju, Ruandi, Sudanu, Tajski, Kitajski, Braziliji, Rusiji, Tibetu, Iraku, Indoneziji, Srednjeafriški republiki, Burundiju, Nikaragvi, Kuvajtu in Gvatemali, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o kršenju človekovih pravic, vključno z nujnimi resolucijami iz leta 2016 o Etiopiji, Severni Koreji, Indiji, Krimu, Hong Kongu, Kazahstanu, Egiptu, Demokratični republiki Kongo, Pakistanu, Hondurasu, Nigeriji, Gambiji, Džibutiju, Kambodži, Tadžikistanu, Vietnamu, Malaviju, Bahrajnu, Mjanmaru, Filipinih, Somaliji, Zimbabveju, Ruandi, Sudanu, Tajski, Kitajski, Braziliji, Rusiji, Tibetu, Iraku, Indoneziji, Srednjeafriški republiki, Burundiju, Nikaragvi, Kuvajtu in Gvatemali,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2016 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju za leto 2015 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2016 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju za leto 2015 (2),

| — | ob upoštevanju členov 2, 3(5), 18, 21, 27 in 47 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3(5), 18, 21, 27 in 47 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Sveta za človekove pravice za leto 2015, pripravljenega za Generalno skupščino OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Sveta za človekove pravice za leto 2015, pripravljenega za Generalno skupščino OZN,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker sta spodbujanje in varstvo univerzalnosti človekovih pravic del etičnega in pravnega reda Evropske unije ter eden od temeljev evropske enotnosti in integritete; ker bi bilo treba načelo spoštovanja človekovih pravic vključiti v vse politike EU; |
| --- | --- |

A.

ker sta spodbujanje in varstvo univerzalnosti človekovih pravic del etičnega in pravnega reda Evropske unije ter eden od temeljev evropske enotnosti in integritete; ker bi bilo treba načelo spoštovanja človekovih pravic vključiti v vse politike EU;

| B. | ker je EU pri spodbujanju in varstvu človekovih pravic odločno zavezana multilaterizmu in organom OZN; |
| --- | --- |

B.

ker je EU pri spodbujanju in varstvu človekovih pravic odločno zavezana multilaterizmu in organom OZN;

| C. | ker redna zasedanja Sveta za človekove pravice, imenovanje posebnih poročevalcev, mehanizem splošnega rednega pregleda in posebni postopek za obravnavo razmer v posameznih državah ali posamezne teme prispevajo k spodbujanju in spoštovanju človekovih pravic, demokracije in načela pravne države; |
| --- | --- |

C.

ker redna zasedanja Sveta za človekove pravice, imenovanje posebnih poročevalcev, mehanizem splošnega rednega pregleda in posebni postopek za obravnavo razmer v posameznih državah ali posamezne teme prispevajo k spodbujanju in spoštovanju človekovih pravic, demokracije in načela pravne države;

Svet OZN za človekove pravice

| 1. | pozdravlja delo visokega komisarja OZN za človekove pravice Zejda Raada Al Huseina in njegovega urada; želi spomniti na zavezo EU, da bo še naprej podpirala in zagovarjala njegovo integriteto, neodvisnost in delovanje; pozdravlja vlogo Visokega komisariata OZN za človekove pravice pri spodbujanju sodelovanja med mednarodnimi in regionalnimi mehanizmi na področju človekovih pravic ter pri iskanju načinov, kako povečati vlogo „regionalnih dogovorov“ pri splošnih standardih človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da sta učinkovitost in verodostojnost Sveta za človekove pravice odvisni od resnične zavezanosti njegovih članic, da vse ljudi v vseh državah zaščitijo pred kršitvami človekovih pravic in da v skladu z mednarodnimi konvencijami s področja človekovih pravic spodbujajo univerzalnost, nepristranskost, objektivnost, neselektivnost, konstruktiven dialog in sodelovanje; poziva, naj se prepreči polarizacija razprav v Svetu za človekove pravice, in spodbuja konstruktivni dialog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva države, naj neodvisnim strokovnjakom Sveta za človekove pravice, posebnim poročevalcem in izvedencem Visokega komisariata za človekove pravice omogočijo dostop, da bodo lahko preiskovali domnevne kršitve človekovih pravic, in naj konstruktivno sodelujejo pri izboljšanju razmer, spoštujejo svoje zaveze po konvencijah s področja človekovih pravic in polno sodelujejo v posebnih postopkih Sveta za človekove pravice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | spodbuja vse države, naj se s konkretnimi ukrepi odzovejo na priporočila v okviru splošnega rednega pregleda in odpravijo pomanjkljivosti, zato pa vzpostavijo mehanizme izvajanja in spremljanja, vključno z oblikovanjem nacionalnih načrtov ukrepanja in nacionalnih usklajevalnih mehanizmov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da mora generalna skupščina pri izvolitvi članic v Svet za človekove pravice upoštevati, kako kandidatke spoštujejo spodbujanje in varstvo človekovih pravic, načela pravne države in demokracijo; pozdravlja, da se je Svet za človekove pravice odločil posvetovalni odbor zaprositi, naj pripravi poročilo o oceni napredka pri uvedbi regionalnih in podregionalnih ureditev za spodbujanje in varstvo človekovih pravic; poziva EU in države članice, naj s svojimi glasovanji vedno pokažejo, da pravicam pripisujejo enak pomen, in naj v tem smislu bolje usklajujejo stališča EU; odločno poziva EU, naj nastopa enotno in doseže skupno stališče EU pri glasovanju v Svetu za človekove pravice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponavlja, kako pomembno je, da EU dejavno in stalno sodeluje v mehanizmih OZN za človekove pravice, zlasti v Tretjem odboru, generalni skupščini in Svetu za človekove pravice, saj to pozitivno vpliva na njeno verodostojnost; podpira prizadevanja evropske službe za zunanje delovanje, delegacij EU v New Yorku in Ženevi ter držav članic za večjo usklajenost EU pri problematiki človekovih pravic na ravni OZN; |
| --- | --- |

6.

Tematske prednostne naloge

| 7. | poudarja, kako pomembno vlogo imajo pri spodbujanju uveljavljanja in varstvu človekovih pravic nevladne organizacije s tega področja in zagovorniki človekovih pravic; poudarja, da je treba človekove pravice in temeljne svoboščine varovati v vseh razsežnostih njihovega izražanja, tudi v okviru novih tehnologij; je tako kot Svet za človekove pravice zaskrbljen zaradi poročil o grožnjah in povračilnih ukrepih proti članom organizacij civilne družbe in nevladnih organizacij, ki so s Svetom za človekove pravice sodelovali v postopku splošnega rednega pregleda; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je zelo zaskrbljen zaradi številnih in vse pogostejših poskusov zmanjševanja prostora civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic, tudi s sprejemanjem protiterorističnih zakonov; obsoja vsa dejanja nasilja, nadlegovanja, ustrahovanja ali preganjanja zagovornikov človekovih pravic, žvižgačev, novinarjev ali blogerjev, bodisi na spletu ali drugje; poziva vse države, naj spodbujajo in zagotavljajo varno in ugodno okolje za nevladne organizacije, civilno družbo, novinarje in zagovornike človekovih pravic, vključno s posebnim poudarkom na ranljivih skupinah, da bodo lahko delovali neodvisno in brez vmešavanja; ponovno poziva države, ki so sprejele restriktivne zakone proti neodvisnim organizacijam s področja človekovih pravic, naj jih razveljavijo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da so svobodni, neodvisni in nepristranski mediji eden od poglavitnih temeljev demokratične družbe, v kateri ima odprta razprava ključno vlogo; podpira poziv k imenovanju posebnega predstavnika generalnega sekretarja OZN za varnost novinarjev; poziva, naj se v vseh mednarodnih forumih izpostavi vprašanje svobode izražanja na spletu, digitalnih svoboščin ter pomen svobodnega in odprtega interneta; se zavzema za zmanjšanje digitalne vrzeli in neomejeni dostopu do informacij in komunikacije, pa tudi za necenzurirani dostop do interneta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja, da je pravica do svobode zbiranja in združevanja še vedno velik izziv; toplo pozdravlja delo posebnega poročevalca o pravici do svobode miroljubnega zbiranja in združevanja Maina Kiaija; poziva vse države, naj poročila upoštevajo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva vse države, naj hitro ratificirajo izbirna protokola k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah in Mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki vzpostavljata pritožbene in preiskovalne mehanizme; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nasprotuje vsakršni diskriminaciji in preganjanju na kakršni koli podlagi ali na podlagi katerega koli statusa, kot je rasa, barva kože, jezik, veroizpoved in prepričanje, spolna identiteta in spolna usmerjenost, socialno poreklo, kasta, rojstvo, starost ali invalidnost; podpira sodelovanje EU v ustreznih posebnih postopkih, tudi z novim neodvisnim strokovnjakom za zaščito pred nasiljem in diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete; poziva EU, naj še naprej dejavno spodbuja enakost in nediskriminacijo ter se bori proti nasilju in diskriminaciji vseh posameznikov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izraža zaskrbljenost, ker se številnim ljudem individualno ali kolektivno krši pravica do svobode veroizpovedi ali prepričanja, te kršitve pa povzročajo države in nedržavni akterji, kar vse skupaj vodi v diskriminacijo, neenakost in stigmatizacijo; opozarja, da se je treba boriti zoper nestrpnost in diskriminacijo na podlagi veroizpovedi ali prepričanja, da bi zagotovili spoštovanje drugih medsebojno povezanih pravic, kot je svoboda izražanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU, naj si prizadeva za boljšo zaščito verskih in etničnih manjšin proti preganjanju in nasilju ter za razveljavitev zakonov, ki kriminalizirajo bogokletstvo ali versko odpadništvo in lahko služijo kot pretveza za preganjanje pripadnikov verskih manjšin ter neverujočih; poziva, naj se podpre delo posebnega poročevalca za svobodo veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odločno poziva, naj EU še naprej podpira ničelno toleranco do smrtne kazni in si še bolj prizadeva za krepitev medregionalne podpore za naslednjo resolucijo generalne skupščine OZN o moratoriju za smrtno kazen; pozdravlja, da so se Republika Kongo, Fidži, in Madagaskar leta 2015 odločili odpraviti smrtno kazen za vsa kazniva dejanja; obžaluje, da pa se je vrsta držav, med drugim Bangladeš, Bahrajn, Belorusija, Čad, Indija, Indonezija, Južni Sudan, Kuvajt in Oman, odločila smrtno kazen ponovno uvesti; obžaluje tudi, da se je število izrečenih smrtnih kazni po poročanjih povečalo, zlasti na Kitajskem, v Egiptu, Iranu, Nigeriji, Pakistanu in Savdski Arabiji; opozarja oblasti v teh državah, da so države pogodbenice Konvencije o otrokovih pravicah, ki strogo prepoveduje smrtno kazen za kazniva dejanja, ki jih storijo mlajši od 18 let; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU, naj v svojih izjavah podpre prizadevanja OZN proti mučenju in drugemu krutemu, nečloveškemu in poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju, množičnim usmrtitvam in drugim usmrtitvam, tudi za kazniva dejanja, povezana z drogami, in se zavzema, naj evropska služba za zunanje delovanje v skladu s smernicami za politiko EU do tretjih držav glede mučenja in drugega krutega, nečloveškega in ponižujočega ravnanja ali kaznovanja v dialogu na vseh ravneh in v forumih okrepi prizadevanja EU v boju proti usmrtitvam po hitrem postopku, mučenju in drugemu slabemu ravnanju; poziva k univerzalni ratifikaciji in učinkovitemu izvajanju Konvencije OZN proti mučenju in njenega izbirnega protokola; poudarja, da je – med drugim s krepitvijo nacionalnih preventivnih mehanizmov, vzpostavljenih v okviru izbirnega protokola – nujno treba podpirati preprečevanje mučenja in rehabilitacijo žrtev mučenja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je zelo zaskrbljen, ker po vsem svetu poleg hudih kršitev še vedno prihaja do kršitev človekovih pravic; odločno podpira Mednarodno kazensko sodišče kot ključno institucijo v prizadevanjih, da storilci odgovarjajo za svoja dejanja, žrtve pa dobijo pomoč pri iskanju pravice na podlagi načela komplementarnosti v zvezi z genocidom, hudodelstvi zoper človečnost in vojnimi hudodelstvi; poziva vse strani, naj zagotovijo politično, diplomatsko, finančno in logistično podporo za redno delo Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva EU, naj še naprej krepi delo Mednarodnega kazenskega sodišča; spodbuja poglobljen dialog in sodelovanje med sodiščem, OZN in njenimi agencijami ter varnostnim svetom OZN; poziva vse države članice OZN, naj se z ratifikacijo Rimskega statuta pridružijo sodišču, in spodbuja ratifikacijo sprememb iz Kampale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | najostreje obsoja sedanje grobe kršitve človekovih pravic, ki jih izvaja ISIS/Daiš, ter napade skupine Boko Haram na otroke, pa tudi druge napade terorističnih ali paravojaških organizacij na civilno prebivalstvo, zlasti ženske in otroke; obsoja vse pogostejše in obsežnejše uničevanje kulturne dediščine in poziva k podpori za ustrezna prizadevanja v različnih forumih OZN; |
| --- | --- |

19.

| 20. | obsoja nespoštovanje mednarodnega humanitarnega prava in je zelo zaskrbljen zaradi vse večjega števila žrtev med civilisti v oboroženih spopadih po svetu in smrtonosnih napadov na bolnišnice, šole, humanitarne konvoje in druge civilne cilje; vztraja, da se morajo tovrstne kršitve ustrezno upoštevati v okviru Sveta za človekove pravice in njegove obravnave posameznih držav, pa tudi v okviru pregledov znotraj mehanizma splošnega rednega pregleda; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva EU, naj si dejavno prizadeva, da bi OZN priznala genocid nad etničnimi in verskimi manjšinami, ki ga je zagrešil tako imenovani ISIS/Daiš, in da se primeri možnih hudodelstev zoper človečnost, vojnih zločinov in genocida predložijo Mednarodnemu kazenskemu sodišču; spodbuja poglobljen dialog in sodelovanje med sodiščem, OZN in njenimi agencijami ter varnostnim svetom OZN; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva EU, naj spodbuja vse države, da bodo človekove pravice postavile v središče svojih razvojnih politik in začele izvajati Deklaracijo OZN o pravici do razvoja iz leta 1989; pozdravlja, da je svet OZN za človekove pravice prek kratkim imenoval posebnega poročevalca o pravici do razvoja, katerega mandat vključuje prispevanje k spodbujanju, varstvu in uresničevanju pravice do razvoja v okviru agende za trajnostni razvoj v regiji do leta 2030 in drugih mednarodnih sporazumov o razvojnem sodelovanju; poudarja, da bi bilo treba pri uresničevanju vseh ciljev agende 2030 na vseh področjih upoštevati človekove pravice za vse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EU, naj še naprej spodbuja enakost med ženskami in moškimi ter dejavno podpira pobude OZN za vključevanje žensk in načela enakosti spolov v svoje dejavnosti in programe; poziva k nadaljevanju podpornih ukrepov za krepitev vloge žensk in deklet ter za odpravo vsega nasilja nad ženskami in dekleti ter njihove diskriminacije, vključno z nasiljem na podlagi spola; odločno poziva, naj si EU prizadeva za medregionalne pobude za spodbujanje, varstvo in uresničevanje pravic žensk ter dosledno in učinkovito izvajanje pekinških izhodišč za ukrepanje ter akcijskega programa Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju, ter naj bo v tem okviru še naprej zavezana spolnim in reproduktivnim pravicam; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja na zavezanost EU vključevanju človekovih pravic in vidikov enakosti spolov v skladu s prelomnima resolucijama varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000) in št. 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti; poziva EU, naj na mednarodni ravni podpre priznavanje dodane vrednosti sodelovanja žensk pri preprečevanju in reševanju konfliktov, pri operacijah za ohranjanje miru, humanitarni pomoči in obnovi po konfliktih ter trajni spravi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva EU, naj še naprej spodbuja otrokove pravice, zlasti s prizadevanji za dostop otrok do vode, sanitarnih storitev, zdravstvenega varstva in izobraževanja, tudi na konfliktnih območjih in v begunskih taboriščih, in z odpravo dela otrok, rekrutiranja otrok vojakov, odvzema prostosti, mučenja, trgovine z otroki, prezgodnje in pod prisilo sklenjene zakonske zveze, spolnega izkoriščanja in škodljivih praks, kot je pohabljanje ženskih spolovil; poziva, naj se sprejmejo ukrepi za podporo in krepitev mednarodnih prizadevanj v okviru OZN, da bi prenehali uporabljati otroke v oboroženih konfliktih in učinkoviteje obravnavali posledice, ki jih imajo konfliktne in pokonfliktne razmere za ženske in dekleta; poziva vse države članice OZN, naj spoštujejo svoje pogodbene obveznosti in zaveze v skladu s Konvencijo o otrokovih pravicah, sprejeto leta 1989, in spoštujejo pravice vseh otrok v njihovi sodni pristojnosti ne glede na pravni status teh otrok in brez vsake diskriminacije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države, naj spodbujajo pravice invalidov, vključno z njihovo enakopravno udeležbo in socialno vključenostjo; poziva vse države, naj ratificirajo in izvajajo Konvencijo OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva EU, naj si v sodelovanju s partnerji prizadeva za izvajanje vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, med drugim za to, da bi več držav sprejelo nacionalne akcijske načrte ter sodelovalo pri dejavnostih delovnih skupin OZN in Urada visokega komisarja za človekove pravice; ponovno poziva vse države, vključno z EU, naj se dejavno in konstruktivno ter čim prej vključijo v oblikovanje pravno zavezujočega instrumenta, ki bo v mednarodnem pravu o človekovih pravicah urejal dejavnosti nadnacionalnih družb in drugih podjetij, da se preprečijo in raziščejo kršitve človekovih pravic in se v primeru takšnih kršitev zagotovi povrnitev škode in dostop do pravnih sredstev; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja newyorško deklaracije OZN za begunce in migrante, ki obravnava vprašanje velikega toka beguncev in migrantov in je privedla do sprejetja globalnega dogovora o celostnem okviru za odzivanje na begunsko krizo in zaveze, ki se uporablja za migrante in begunce in je namenjena reševanju življenj, obravnavanju posebnih potreb, boju proti rasizmu in ksenofobiji, boju proti trgovini z ljudmi, zagotavljanju enakosti pred zakonom in pravnega varstva ter vključevanju v nacionalne razvojne programe; poziva vse udeležene strani, naj zagotovijo politično zavezanost, financiranje in konkretna dejanja solidarnosti v podporo newyorški deklaraciji za begunce in migrante, in opozarja, da bi bilo treba vprašanje migracij še naprej preučevati na svetovni in ne le na evropski ravni; poziva EU in njene države članice, naj v teh mednarodnih prizadevanjih prevzamejo vodilno vlogo ter naj v skladu s svojimi obveznostmi po mednarodnem pravu uresničijo svoje zaveze glede varstva človekovih pravic prosilcev za azil, beguncev, migrantov in vseh razseljenih oseb, zlasti žensk, otrok in ranljivih skupin, vključno z invalidi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opozarja, da bi bilo treba migrante vračati samo ob popolnem spoštovanju njihovih pravic in le, če jim je v domači državi zagotovljeno varstvo pravic; poziva vlade, naj odpravijo samovoljne aretacije in pridržanja migrantov, vključno z mladoletniki; poziva vse države, naj na podlagi Konvencije o otrokovih pravicah sprejmejo konkretne ukrepe v korist begunskih in migrantskih otrok ter uvedejo ukrepe za krepitev sistemov za zaščito otrok, vključno z usposabljanjem socialnih delavcev in drugih poklicnih skupin, pa tudi za sodelovanje z nevladnimi organizacijami; poziva vse države, naj ratificirajo in izvajajo Mednarodno konvencijo o pravicah delavcev migrantov in članov njihovih družin; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, kako pomembno je v skladu s členom 21 Lizbonske pogodbe ter splošnimi določbami o zunanjem delovanju Unije podpreti univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic, tudi državljanskih, političnih, ekonomskih, socialnih in kulturnih; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da je treba sprejeti pristop, ki temelji na pravicah, ter spoštovanje človekovih pravic vključiti v vse politike EU, tudi o trgovini, naložbah, javnih storitvah, razvojnem sodelovanju in migracijah, ter v njene skupne varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja, da sta notranja in zunanja skladnost na področju človekovih pravic bistveni za verodostojnost politike EU na področju človekovih pravic v njenih odnosih s tretjimi državami, in EU poziva, naj izpolni svoje obveznosti v zvezi s tem; |
| --- | --- |

32.

Belorusija

| 33. | je zelo zaskrbljen zaradi nepretrganega omejevanja svobode izražanja ter svobode združevanja in mirnega zbiranja; obsoja nadlegovanje in pridržanje neodvisnih in opozicijskih novinarjev ter zagovornikov človekovih pravic; obsoja, da se še vedno uporablja smrtna kazen; poziva, naj se na 35. zasedanju Sveta za človekove pravice obnovi mandat posebnega poročevalca OZN za stanje na področju človekovih pravic v Belorusiji, in poziva tamkajšnjo vlado, naj v celoti sodeluje s posebnim poročevalcem in se zaveže izvajanju težko pričakovanih reform za varstvo človekovih pravic, tudi z izvajanjem priporočil posebnega poročevalca in drugih mehanizmov za človekove pravice; |
| --- | --- |

33.

Burundi

| 34. | je zelo zaskrbljen, ker so politične in varnostne razmere v Burundiju vse slabše in ker čedalje več ljudi beži iz države; obsoja nasilje, ki se tam dogaja že od leta 2015, in seje smrt, mučenje in namerno nasilje nad ženskami, vključno s skupinskimi posilstvi in nadlegovanjem; obsoja zapiranje tisočev ljudi, prisilna izginotja stotisočev Burundijcev, kršitve svobode tiska in izražanja ter vsesplošno nekaznovanost za ta dejanja; podpira odločitev Sveta EU, da po neuspešni razpravi v skladu s členom 96 sporazuma iz Cotonouja začasno ustavi neposredno finančno podporo burundijski upravi, tudi proračunsko, v celoti pa ohrani finančno podporo za prebivalstvo in humanitarno pomoč prek neposrednih kanalov; popolnoma podpira ustanovitev preiskovalne komisije v Burundiju, katere naloga je identificirati domnevne storilce kršitev človekovih pravic in zlorab v državi ter zagotoviti polno prevzemanje odgovornosti; poziva EU in države članice, naj uporabijo svoje možnosti pritiska, da bo Burundi začel v celoti in konstruktivno sodelovati s preiskovalno komisijo ter Svetom za človekove pravice in njegovimi mehanizmi ter da bo začel obravnavati resne kršitve človekovih pravic; poziva burundijske oblasti, naj ponovno razmislijo o svoji odločitvi, da izstopijo iz Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

34.

Demokratična ljudska republika Koreja

| 35. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi vse slabšega stanja na področju človekovih pravic v Demokratični ljudski republiki Koreji; poziva vlado te države, naj izpolni svoje obveznosti v okviru instrumentov za človekove pravice, katerih pogodbenica je, ter naj zagotovi, da bodo imeli humanitarne organizacije, neodvisni opazovalci na področju človekovih pravic in posebni poročevalec OZN o položaju človekovih pravic v Demokratični ljudski republiki Koreji možnost vstopa v državo in jim bo zagotovljeno ustrezno sodelovanje; poziva Demokratično ljudsko republiko Korejo, naj omogoči svobodo izražanja ter svobodo tiska za nacionalne in mednarodne medije, vsem svojim državljanom pa necenzuriran dostop do interneta; ostro obsoja sistematično in obširno uporabo smrtne kazni v Demokratični ljudski republiki Koreji; poziva vlado te države, naj razglasi moratorij za vse usmrtitve, da bi smrtno kazen v bližnji prihodnosti odpravila; zahteva, naj tisti, ki so odgovorni za hudodelstva zoper človečnost v Demokratični ljudski republiki Koreji, zanja odgovarjajo, naj se jih privede pred Mednarodno kazensko sodišče in naj se proti njim uporabijo usmerjene sankcije; odločno obsoja jedrske poskuse, saj gre za nepotrebno in nevarno provokacijo, pa tudi kršitev resolucij varnostnega sveta OZN ter resno grožnjo miru in stabilnosti na Korejskem polotoku in v severovzhodni Aziji; poziva, naj se podaljša mandat posebnega poročevalca; poziva, naj se na generalni skupščini in varnostnemu svetu OZN predstavi poročilo skupine strokovnjakov; priporoča, naj se poglavitna priporočila iz poročila strokovnjakov o odgovornosti vključijo v resolucijo, vključno z okrepitvijo urada v Seulu s preiskovalnim in tožilskim strokovnim znanjem ter imenovanjem strokovnjaka za kazensko pravo, ki bi okrepil ukrepe za povečanje odgovornosti; |
| --- | --- |

35.

Demokratična republika Kongo

| 36. | obsoja resne kršitve človekovih pravic, ki jih povsem nekaznovane izvajajo varnostne sile, in poziva, naj se poišče odgovorne za ta dejanja; predvsem poziva, naj se temeljito preišče surovo nasilje nad civilisti v vzhodnem Kongu, vključno s posilstvi žensk in zasužnjevanjem otrok; poziva k morebitnemu podaljšanju mandata mirovnih sil OZN v vzhodnem Kongu; poziva Svet, naj v primeru nadaljnjega nasilja razmisli, da bi v skladu s Sporazumom iz Cotonouja razširil veljavne omejevalne ukrepe, kot so usmerjene sankcije EU, vključno s prepovedjo potovanja in zamrznitvijo premoženja za osebe, odgovorne za represivne ukrepe in spodkopavanje demokratičnega procesa v Demokratični republiki Kongo; poziva oblasti Demokratične republike Kongo, naj začnejo izvajati sporazum, sklenjen decembra 2016, in do decembra 2017 s pomočjo mednarodnih akterjev organizirajo volitve; poziva Svet za človekove pravice, naj še naprej spremlja razmere v Demokratični republiki Kongo, dokler ne bodo organizirane volitve in opravljen prehod v demokracijo, in spodbuja urad visokega komisarja, naj ustrezno obvešča Svet o razmerah v državi in po potrebi sprejme odločnejše ukrepe; |
| --- | --- |

36.

Gruzijska regija Abhazija in chinvalska regija/Južna Osetija

| 37. | je še vedno zaskrbljen zaradi svobode izražanja in svobode medijev, pa tudi ker ni mogoč dostop do zasedenih regij Abhazije in chinvalske regije/Južne Osetije, ki jih zaseda Rusija in kjer še vedno prihaja do številnih kršitev človekovih pravic; poziva k okrepitvi medosebnih stikov med ozemljem, ki je pod nadzorom Tbilisija, in zasedenima regijama; poziva, naj se popolnoma spoštuje suverenost in ozemeljska celovitost Gruzije ter nedotakljivost njenih mednarodno priznanih meja; poudarja, da je treba zagotoviti varno in dostojno vrnitev beguncev in notranje razseljenih oseb v kraje, kjer so stalno prebivali; poziva gruzijsko vlado, naj sprejme ustrezne ukrepe ter zagotovi ukrepanje v skladu s priporočili v okviru splošnega rednega pregleda ter izvajanje teh priporočil; |
| --- | --- |

37.

Mjanmar/Burma

| 38. | je izjemno zaskrbljen zaradi poročil o nasilnih spopadih v severnem delu države Rakhine ter obžaluje izgubo življenj, možnosti za preživljanje in zatočišč, pa tudi poročila, da oborožene mjanmarske/burmanske enote nesorazmerno uporabljajo silo; poziva vojaške in varnostne sile, naj nemudoma ustavijo uboje, nadlegovanje in posilstva, ki jih izvajajo nad rohinškim ljudstvom, ter naj jim prenehajo požigati domove; vztraja, naj vlada in civilni organi Mjanmara/Burme nemudoma ustavijo diskriminacijo in segregacijo rohinške manjšine; poziva k varovanju pravic rohinškega ljudstva ter zagotovljeni zaščiti, varnosti in enakosti za vse državljane Mjanmara/Burme; pozdravlja odločitev vlade Mjanmara/Burme, da mir in narodno spravo uvrsti med prednostne naloge; pozdravlja napoved vlade Mjanmara/Burme, da bo ustanovila preiskovalno komisijo za preiskavo nedavnega nasilja v zvezni državi Rakhine; poudarja, da je treba ustrezno sodno preganjati odgovorne za te kršitve in žrtvam omogočiti primerno popravo krivic; poziva vlado Mjanmara/Burme, naj nadaljuje proces demokratizacije ter spoštuje načelo pravne države, svobodo govora in temeljne človekove pravice; poziva EU in države članice, naj podprejo podaljšanje mandata posebne poročevalke o Mjanmaru/Burmi; |
| --- | --- |

38.

Zasedena palestinska ozemlja

| 39. | je zelo zaskrbljen zaradi trdovratnega zastoja v bližnjevzhodnem mirovnem procesu in poziva k takojšnji obnovitvi prepričljivih prizadevanj za mir; je zaskrbljen zaradi razmer na področju človekovih pravic na zasedenih palestinskih ozemljih, kakor je zapisano tudi v resoluciji z dne 10. septembra 2015 o vlogi EU v bližnjevzhodnem mirovnem procesu (3); poudarja, da morajo EU in njene države članice nepretrgano sodelovati pri spremljanju izvajanja resolucij Sveta za človekove pravice o kršitvah in zlorabah, na primer resolucije z dne 3. julija 2015 o zagotavljanju odgovornosti in pravice za vse kršitve mednarodnega prava na zasedenem palestinskem ozemlju, vključno z vzhodnim Jeruzalemom; je seznanjen s predhodno preiskavo Mednarodnega kazenskega sodišča; ponovno izraža svojo polno podporo Mednarodnemu kazenskemu sodišču in mednarodnemu kazenskopravnemu sistemu; v zvezi s tem opozarja na vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah (4) in poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj Parlamentu poroča o uničevanju in škodi, povzročeni na zgradbah in projektih, financiranih s sredstvi EU; poudarja, da morajo vse strani še naprej spoštovati premirje v Gazi, in poziva k odpravi blokade; poziva Izraelce in Palestince, naj se vzdržijo dejanj, ki bi še stopnjevala napetost, vključno s sovražnim govorom in hujskanjem v javnosti ter enostranskimi ukrepi, ki bi lahko negativno vplivali na izid pogajanj in ogrozili uresničljivost dvodržavne rešitve; poudarja, da je mogoče trajno rešitev konflikta doseči le v regionalnem okviru s sodelovanjem vseh ustreznih regionalnih deležnikov in s podporo mednarodne skupnosti; |
| --- | --- |

39.

Južni Sudan

| 40. | poziva vse strani, naj ne kršijo človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, vključno s kršitvami, ki veljajo za mednarodne zločine, kot so zunajsodni uboji, nasilje na etnični podlagi, spolno nasilje v konfliktih, vključno s posilstvi, ter nasilje na podlagi spola, novačenje in uporaba otrok v konfliktih, prisilna izginotja ter samovoljne aretacije in pridržanje; opozarja, da je južnosudanska vlada 16. marca 2016 podpisala sporazum o časovnem načrtu, kasneje pa oznanila, da bo v nacionalni dialog vključila druge ustrezne deležnike in da bo še naprej podpirala sklepe, ki so jih sprejeli opozicijski podpisniki in usmerjevalni odbor za nacionalni dialog (mehanizem 7 + 7); vztraja, da morajo vse strani izpolnjevati svoje zaveze, in poziva k trajnemu dialogu za dokončno premirje; poziva EU in njene države članice, naj še okrepijo podporo prizadevanjem Afriške unije, da Sudanu in sudanskemu ljudstvu pri prehodu v notranje reformirano demokracijo prinese mir; poziva EU in države članice, naj podaljšajo mandat komisije za človekove pravice v Južnem Sudanu ter okrepijo njeno vlogo za preiskovanje kršitev človekovih pravic in pridobivanje podatkov o spolnem nasilju; podpira vključitev njenih priporočil v poročilo, ki se bo posredovalo generalni skupščini in varnostnemu svetu OZN; |
| --- | --- |

40.

Sirija

| 41. | najostreje obsoja grozodejstva in vsesplošne kršitve človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, ki so jih zakrivile sile Asadovega režima ob podpori Rusije in Irana, pa tudi kršitve človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, ki so jih zakrivile državne in nedržavne formacije, na primer oborožene teroristične skupine, zlasti ISIL/Daiš, katere hudodelstva veljajo za genocid, Fronta Fatah Al Šam/Fronta Al Nusra in druge džihadistične skupine; vztraja, da je treba še naprej preiskovati uporabo in uničenje kemičnega orožja pri vseh straneh v Siriji, in obžaluje odločitev Rusije in Kitajske, da blokirata novo resolucijo varnostnega sveta OZN o uporabi kemičnega orožja; ponovno poziva, naj se zagotovi popoln in neoviran dostop humanitarni pomoči ter poišče in kaznuje tiste, ki so zakrivili vojna hudodelstva in hudodelstva zoper človečnost; podpira pobudo EU, da bi se primer Sirije predal Mednarodnemu kazenskemu sodišču, in poziva varnostni svet OZN, naj ukrepa v zvezi s tem; podpira mandat preiskovalne komisije za posebno preiskavo o Alepu, katere rezultate bi bilo treba predstaviti najpozneje na 34. zasedanju Sveta za človekove pravice marca, in poziva, naj se poročilo predstavi tudi generalni skupščini in varnostnemu svetu OZN; |
| --- | --- |

41.

Ukrajina

| 42. | obsoja dejstvo, da še vedno trajajoči ruski napadi povzročajo izjemno težke humanitarne razmere v Doneškem bazenu ter da ukrajinske in mednarodne humanitarne organizacije nimajo dostopa do zasedenih območij; je zelo zaskrbljen zaradi težkih humanitarnih razmer, v katerih živi več kot 1,5 milijona notranje razseljenih oseb; izraža globoko zaskrbljenost zaradi nenehnega spolnega nasilja, povezanega s konfliktom; je zelo zaskrbljen zaradi kršitev človekovih pravic na območju Krima, ki ga je zasedla Rusija, predvsem nad krimskimi Tatari; poudarja, da mora EU Ukrajini zagotoviti dodatno finančno pomoč; ponovno poudarja, da popolnoma podpira suverenost, neodvisnost, enotnost in ozemeljsko celovitost Ukrajine znotraj njenih mednarodno priznanih meja ter njeno svobodno in suvereno odločitev, da bo sledila evropski poti; poziva vse strani, naj s političnim dialogom in popolnoma v skladu z mednarodnim pravom nemudoma začnejo ponovno vključevati zasedeni Krimski polotok v ukrajinski pravni sistem; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Svet, naj okrepita pritisk na Rusko federacijo, da bodo imele mednarodne organizacije dostop do Krima in bodo lahko glede na nenehne hude kršitve temeljnih svoboščin in človekovih pravic na polotoku spremljale stanje na področju človekovih pravic ter vzpostavile stalne mednarodne nadzorne mehanizme, ki izhajajo iz konvencij; podpira podaljšanje sankcij proti Rusiji, dokler ne bo v celoti izvajala sporazuma iz Minska in vrnila Krim; ponovno poudarja, da so vse strani konflikta obvezane sprejeti vse izvedljive ukrepe, da civilno prebivalstvo pod svojim nadzorom zaščitijo pred učinki sovražnosti; podpira in spodbuja interaktivni dialog, ki bo potekal na 34. zasedanju Sveta za človekove pravice; |
| --- | --- |

42.

Jemen

| 43. | je zelo zaskrbljen zaradi katastrofalnih humanitarnih razmer v Jemnu; ponovno izraža svojo zavezanost nadaljnji podpori Jemnu in njegovim prebivalcem; obsoja, da so tarča tudi civilisti, ujeti v nevzdržnem položaju med vojskujočimi se stranmi, ki kršijo mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravo človekovih pravic; poudarja, da je novačenje in uporaba otrok v oboroženih spopadih po mednarodnem pravu človekovih pravic in mednarodnem humanitarnem pravu strogo prepovedano ter da novačenje otrok, mlajših od petnajst let, lahko pomeni tudi vojno hudodelstvo; poziva vse strani, naj nemudoma izpustijo otroke in se vzdržijo njihovega novačenja; poziva vse strani, naj zmanjšajo napetost ter nemudoma sklenejo stabilno premirje, ki bo omogočilo pogajanja za politično in vključujočo rešitev konflikta; v zvezi s tem popolnoma podpira prizadevanja posebnega odposlanca OZN za Jemen Ismaila Ulda Šejka Ahmeda ter izvajanje resolucije Sveta za človekove pravice št. 33/16 iz oktobra 2016, v kateri se od OZN zahteva, da sodeluje z neodvisno nacionalno preiskovalno komisijo, prav tako pa spodbuja vsa prizadevanja za neodvisno mednarodno preiskavo, s katero bi prekinili prakso nekaznovanja v Jemnu; poziva države članice, naj podprejo skupno izjavo, ki izraža zaskrbljenost zaradi kršitev in zlorab v Jemnu ter poziva k temeljiti in nepristranski preiskavi; poziva visokega komisarja za človekove pravice, naj s podajanjem kratkih informacij med sejami Sveta za človekove pravice redno seznanja z rezultati svojih preiskav; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, varnostnemu svetu OZN, generalnemu sekretarju OZN, predsedniku 71. generalne skupščine OZN, predsedniku Sveta OZN za človekove pravice, visokemu komisarju OZN za človekove pravice in generalnemu sekretarju parlamentarne skupščine Sveta Evrope. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0317.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0502.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0318.

(4)  http://www.ohchr.org/documents/issues/business/A.HRC.17.31.pdf

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/125 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/125

---

P8_TA(2017)0092

Ustavne, pravne in institucionalne posledice skupne varnostne in obrambne politike: možnosti, ki jih nudi Lizbonska pogodba

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o ustavnih, pravnih in institucionalnih posledicah skupne varnostne in obrambne politike: možnosti, ki jih nudi Lizbonska pogodba (2015/2343(INI))

(2018/C 263/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Lizbonske pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Lizbonske pogodbe,

| — | ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju člena 36 PEU o vlogi Evropskega parlamenta na področju skupne zunanje, varnostne in obrambne politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 36 PEU o vlogi Evropskega parlamenta na področju skupne zunanje, varnostne in obrambne politike,

| — | ob upoštevanju členov 42(2), 42(3), 42(6), 42(7), 45 in 46 PEU o postopnem oblikovanju skupne obrambne politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 42(2), 42(3), 42(6), 42(7), 45 in 46 PEU o postopnem oblikovanju skupne obrambne politike,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 1 k Pogodbam o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 1 k Pogodbam o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 2 k Pogodbam o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 2 k Pogodbam o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 20. decembra 2013, 26. junija 2015 in 15. decembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 20. decembra 2013, 26. junija 2015 in 15. decembra 2016,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o skupni varnostni in obrambni politiki z dne 25. novembra 2013, 18. novembra 2014, 18. maja 2015, 27. junija 2016 in 14. novembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o skupni varnostni in obrambni politiki z dne 25. novembra 2013, 18. novembra 2014, 18. maja 2015, 27. junija 2016 in 14. novembra 2016,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. aprila 2016 o EU v spreminjajočem se globalnem okolju – bolj povezan, konflikten in kompleksen svet (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. aprila 2016 o EU v spreminjajočem se globalnem okolju – bolj povezan, konflikten in kompleksen svet (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o klavzuli o medsebojni obrambi in solidarnostni klavzuli EU: politična in operativna razsežnost (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o klavzuli o medsebojni obrambi in solidarnostni klavzuli EU: politična in operativna razsežnost (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2016 o evropski obrambni uniji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2016 o evropski obrambni uniji (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2016 o klavzuli o vzajemni obrambi (člen 42(7) PEU) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2016 o klavzuli o vzajemni obrambi (člen 42(7) PEU) (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. novembra 2016 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. novembra 2016 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o boljšem delovanju Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o boljšem delovanju Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (7) (v nadaljevanju: finančna uredba), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (7) (v nadaljevanju: finančna uredba),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2015/1835 z dne 12. oktobra 2015 o določitvi statuta, sedeža in načina delovanja Evropske obrambne agencije (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2015/1835 z dne 12. oktobra 2015 o določitvi statuta, sedeža in načina delovanja Evropske obrambne agencije (8),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2001/78/SZVP z dne 22. januarja 2001 o ustanovitvi Političnega in varnostnega odbora (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2001/78/SZVP z dne 22. januarja 2001 o ustanovitvi Političnega in varnostnega odbora (9),

| — | ob upoštevanju končnih sklepov medparlamentarnih konferenc o skupni zunanji in varnostni politiki ter skupni varnostni in obrambni politiki v Haagu 8. aprila 2016, v Luxembourgu 6. septembra 2015, v Rigi 6. marca 2015, v Rimu 7. novembra 2014, v Atenah 4. aprila 2014, v Vilni 6. septembra 2013, v Dublinu 25. marca 2013 in v Pafosu 10. septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnih sklepov medparlamentarnih konferenc o skupni zunanji in varnostni politiki ter skupni varnostni in obrambni politiki v Haagu 8. aprila 2016, v Luxembourgu 6. septembra 2015, v Rigi 6. marca 2015, v Rimu 7. novembra 2014, v Atenah 4. aprila 2014, v Vilni 6. septembra 2013, v Dublinu 25. marca 2013 in v Pafosu 10. septembra 2012,

| — | ob upoštevanju dokumenta z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa – globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki ga je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa – globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki ga je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

| — | ob upoštevanju Severnoatlantske pogodbe, ki je bila podpisana v Washingtonu D.C. 4. aprila 1949, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Severnoatlantske pogodbe, ki je bila podpisana v Washingtonu D.C. 4. aprila 1949,

| — | ob upoštevanju dokumenta z naslovom Izvedbeni načrt za varnost in obrambo, ki ga je podpredsednica/visoka predstavnica predstavila 14. novembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta z naslovom Izvedbeni načrt za varnost in obrambo, ki ga je podpredsednica/visoka predstavnica predstavila 14. novembra 2016,

| — | ob upoštevanju poročila o napredku z dne 7. julija 2014, ki ga je pripravila podpredsednica/visoka predstavnica in vodja Evropske obrambne agencije, glede izvajanja sklepov Evropskega sveta iz decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o napredku z dne 7. julija 2014, ki ga je pripravila podpredsednica/visoka predstavnica in vodja Evropske obrambne agencije, glede izvajanja sklepov Evropskega sveta iz decembra 2013,

| — | ob upoštevanju skupne izjave predsednikov Evropskega sveta in Komisije ter generalnega sekretarja zveze Nato z dne 8. julija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave predsednikov Evropskega sveta in Komisije ter generalnega sekretarja zveze Nato z dne 8. julija 2016,

| — | ob upoštevanju izida referenduma v Združenem kraljestvu z dne 23. junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izida referenduma v Združenem kraljestvu z dne 23. junija 2016,

| — | ob upoštevanju rezultatov posebne raziskave Eurobarometra o Evropskem parlamentu, ki je potekala v 28 državah članicah Evropske unije od 9. do 18. aprila 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov posebne raziskave Eurobarometra o Evropskem parlamentu, ki je potekala v 28 državah članicah Evropske unije od 9. do 18. aprila 2016,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. novembra 2016 Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropskem obrambnem akcijskem načrtu (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. novembra 2016 Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropskem obrambnem akcijskem načrtu (COM(2016)0950),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za zunanje zadeve in Odbora za ustavne zadeve v skladu s členom 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za zunanje zadeve in Odbora za ustavne zadeve v skladu s členom 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in Odbora za ustavne zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A8-0042/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in Odbora za ustavne zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A8-0042/2017),

| A. | ker je Evropska unija odločena oblikovati skupno obrambno politiko, ki bi prerasla v skupno obrambo ter okrepila njeno enotnost, strateško avtonomijo in integracijo, zato da bi spodbujali mir, varnost in stabilnost v soseščini Evrope in po svetu; ker skupna obramba zahteva soglasno odločanje Evropskega sveta in sprejemanje takšne odločitev s strani držav članic v skladu z njihovimi ustavnimi zahtevami; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija odločena oblikovati skupno obrambno politiko, ki bi prerasla v skupno obrambo ter okrepila njeno enotnost, strateško avtonomijo in integracijo, zato da bi spodbujali mir, varnost in stabilnost v soseščini Evrope in po svetu; ker skupna obramba zahteva soglasno odločanje Evropskega sveta in sprejemanje takšne odločitev s strani držav članic v skladu z njihovimi ustavnimi zahtevami;

| B. | ker v novih geopolitičnih in geostrateških razmerah azijska regija prevladuje pred evroatlantsko, in ker novi akterji in pojav novih groženj in področij delovanja pričajo, da se države z novimi izzivi ne morejo soočati same in morajo ukrepati skupaj; |
| --- | --- |

B.

ker v novih geopolitičnih in geostrateških razmerah azijska regija prevladuje pred evroatlantsko, in ker novi akterji in pojav novih groženj in področij delovanja pričajo, da se države z novimi izzivi ne morejo soočati same in morajo ukrepati skupaj;

| C. | ker so stroški neukrepanja na ravni EU na področju varnosti in obrambe ocenjeni na več kot 100 milijard EUR letno in ker se stopnja učinkovitosti EU giblje med 10 % in 15 % učinkovitosti Združenih držav Amerike; |
| --- | --- |

C.

ker so stroški neukrepanja na ravni EU na področju varnosti in obrambe ocenjeni na več kot 100 milijard EUR letno in ker se stopnja učinkovitosti EU giblje med 10 % in 15 % učinkovitosti Združenih držav Amerike;

| D. | ker so globalno čedalje slabše razmere pokazale, kako pomembno je izboljšati sodelovanje ter izmenjavo informacij in primerov dobre prakse med državami članicami, in da je treba občutno povečati vojaške izdatke EU prek namenskega vira lastnih sredstev; |
| --- | --- |

D.

ker so globalno čedalje slabše razmere pokazale, kako pomembno je izboljšati sodelovanje ter izmenjavo informacij in primerov dobre prakse med državami članicami, in da je treba občutno povečati vojaške izdatke EU prek namenskega vira lastnih sredstev;

| E. | ker so zamisel o vojaškem in obrambnem povezovanju imeli že ustanovni očetje, saj so želeli ustvariti mehanizem za legitimno skupno obrambo in ohranjanje miru na evropski celini; |
| --- | --- |

E.

ker so zamisel o vojaškem in obrambnem povezovanju imeli že ustanovni očetje, saj so želeli ustvariti mehanizem za legitimno skupno obrambo in ohranjanje miru na evropski celini;

| F. | ker PEU v svojih členih 21(1) in (2) ter 42 jasno določa načela in cilje na področju skupne zunanje in varnostne politike ter skupne varnostne in obrambne politike kot tudi mehanizme in okvir za njihovo doseganje; ker je bil dosežen zelo majhen napredek pri izpolnjevanju teh ciljev, kljub številnim pozivom in predlogom za izvajanje s strani Parlamenta in Komisije; |
| --- | --- |

F.

ker PEU v svojih členih 21(1) in (2) ter 42 jasno določa načela in cilje na področju skupne zunanje in varnostne politike ter skupne varnostne in obrambne politike kot tudi mehanizme in okvir za njihovo doseganje; ker je bil dosežen zelo majhen napredek pri izpolnjevanju teh ciljev, kljub številnim pozivom in predlogom za izvajanje s strani Parlamenta in Komisije;

| G. | ker razvoj skupne varnostne in obrambne politike zahteva predvsem politično voljo držav članic, ki temelji na skupnih vrednotah in interesih, kot tudi skupne interese in prednostne naloge pa tudi vzpostavitev institucionalne strukture za sodelovanje; ker bi morala biti skupna varnostna in obrambna politika učinkovita in strukturirana skupna politika, ki ustvarja dodano vrednost, in ne zgolj seštevek nacionalnih politik držav članic oziroma njihov najmanjši skupni imenovalec; |
| --- | --- |

G.

ker razvoj skupne varnostne in obrambne politike zahteva predvsem politično voljo držav članic, ki temelji na skupnih vrednotah in interesih, kot tudi skupne interese in prednostne naloge pa tudi vzpostavitev institucionalne strukture za sodelovanje; ker bi morala biti skupna varnostna in obrambna politika učinkovita in strukturirana skupna politika, ki ustvarja dodano vrednost, in ne zgolj seštevek nacionalnih politik držav članic oziroma njihov najmanjši skupni imenovalec;

| H. | ker je Francija s tem, ko je novembra 2015 aktivirala člen 42(7) PEU, opozorila na potencial vseh določb v Pogodbi s področja varnosti in obrambe; |
| --- | --- |

H.

ker je Francija s tem, ko je novembra 2015 aktivirala člen 42(7) PEU, opozorila na potencial vseh določb v Pogodbi s področja varnosti in obrambe;

| I. | ker ima EU v skladu s členom 42(2) PEU in členom 2(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije pristojnost, da opredeli in izvaja skupno varnostno in obrambno politiko, ki vključuje postopno oblikovanje skupne obrambne politike Unije; ker bi morala Unija to pristojnost uporabiti za izboljšanje usklajevanja in učinkovitosti ter za dopolnitev ukrepov držav članic, ne da bi s tem posegala v njihove pristojnosti na področju obrambe ali jih nadomeščala; |
| --- | --- |

I.

ker ima EU v skladu s členom 42(2) PEU in členom 2(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije pristojnost, da opredeli in izvaja skupno varnostno in obrambno politiko, ki vključuje postopno oblikovanje skupne obrambne politike Unije; ker bi morala Unija to pristojnost uporabiti za izboljšanje usklajevanja in učinkovitosti ter za dopolnitev ukrepov držav članic, ne da bi s tem posegala v njihove pristojnosti na področju obrambe ali jih nadomeščala;

| J. | ker obstajajo večnacionalne evropske strukture, ki so že leta primeri dobre prakse in sodelovanja med državami članicami, kot je Eurocorps; ker so te strukture lahko izhodišče za premik k skupni obrambni politiki Unije; |
| --- | --- |

J.

ker obstajajo večnacionalne evropske strukture, ki so že leta primeri dobre prakse in sodelovanja med državami članicami, kot je Eurocorps; ker so te strukture lahko izhodišče za premik k skupni obrambni politiki Unije;

| K. | ker državljani EU pričakujejo več ukrepov EU na področju obrambe in varnosti; ker si po podatkih raziskave Eurobarometer 85.1 iz junija 2016 dve tretjini anketiranih državljanov EU želeli, da bi EU prek zavez držav članic okrepila delovanje na področju varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

K.

ker državljani EU pričakujejo več ukrepov EU na področju obrambe in varnosti; ker si po podatkih raziskave Eurobarometer 85.1 iz junija 2016 dve tretjini anketiranih državljanov EU želeli, da bi EU prek zavez držav članic okrepila delovanje na področju varnostne in obrambne politike;

| L. | ker je treba razviti obrambno kulturo, ki bo pomagala zagotovit, da bodo državljani EU imeli jasno idejo o vlogi, ki jo ima obramba v naši družbi, in njenem prispevku k stabilnosti, ohranjanju miru in povečevanju mednarodne varnosti; |
| --- | --- |

L.

ker je treba razviti obrambno kulturo, ki bo pomagala zagotovit, da bodo državljani EU imeli jasno idejo o vlogi, ki jo ima obramba v naši družbi, in njenem prispevku k stabilnosti, ohranjanju miru in povečevanju mednarodne varnosti;

| M. | ker je treba sprejeti ukrepe za povečanje operativnosti in učinkovitosti evropske varnostne politike, da bo mogoče dejansko izboljšati varnost Evrope; |
| --- | --- |

M.

ker je treba sprejeti ukrepe za povečanje operativnosti in učinkovitosti evropske varnostne politike, da bo mogoče dejansko izboljšati varnost Evrope;

| N. | ker bi moral Evropski svet takoj vzpostaviti evropsko obrambno unijo, kot zagovarja Parlament, pa tudi skupno obrambo Unije; ker bi morale države članice sprejeti odločitev o skupni obrambi v skladu s svojimi ustavnimi zahtevami; |
| --- | --- |

N.

ker bi moral Evropski svet takoj vzpostaviti evropsko obrambno unijo, kot zagovarja Parlament, pa tudi skupno obrambo Unije; ker bi morale države članice sprejeti odločitev o skupni obrambi v skladu s svojimi ustavnimi zahtevami;

| O. | ker bi morala obrambna politika EU povečati sposobnost Evrope, da poveča varnost tako znotraj kot zunaj EU ter utrdi partnerstvo z zvezo Nato in okrepi čezatlantske odnose, s tem pa tudi zvezo Nato; |
| --- | --- |

O.

ker bi morala obrambna politika EU povečati sposobnost Evrope, da poveča varnost tako znotraj kot zunaj EU ter utrdi partnerstvo z zvezo Nato in okrepi čezatlantske odnose, s tem pa tudi zvezo Nato;

| P. | ker Parlament dejavno podpira evropsko obrambno unijo in bo v ta namen še naprej predstavljal ustrezne predloge; ker bi morala medparlamentarna konferenca o skupni zunanji in varnostni politiki ter o skupni varnostni in obrambni politiki postati forum za izvajanje učinkovitega in rednega medparlamentarnega sodelovanja glede skupne varnostne in obrambne politike ter postopnega oblikovanja skupne obrambne politike Unije; |
| --- | --- |

P.

ker Parlament dejavno podpira evropsko obrambno unijo in bo v ta namen še naprej predstavljal ustrezne predloge; ker bi morala medparlamentarna konferenca o skupni zunanji in varnostni politiki ter o skupni varnostni in obrambni politiki postati forum za izvajanje učinkovitega in rednega medparlamentarnega sodelovanja glede skupne varnostne in obrambne politike ter postopnega oblikovanja skupne obrambne politike Unije;

| Q. | ker se podpredsednica/visoka predstavnica redno posvetuje s Parlamentom o postopnem oblikovanju skupne obrambne politike Unije, zagotavlja, da se stališča Parlamenta ustrezno upoštevajo v tem procesu, in obvešča Parlament o napredku pri pripravah na evropsko obrambno unijo; |
| --- | --- |

Q.

ker se podpredsednica/visoka predstavnica redno posvetuje s Parlamentom o postopnem oblikovanju skupne obrambne politike Unije, zagotavlja, da se stališča Parlamenta ustrezno upoštevajo v tem procesu, in obvešča Parlament o napredku pri pripravah na evropsko obrambno unijo;

| R. | ker je podpredsednica/visoka predstavnica v svoji izjavi na neformalnem srečanju zunanjih ministrov EU v Gymnichu 2. septembra 2016, sklicevala na možnost za konkreten napredek na področju obrambe med državami članicami; |
| --- | --- |

R.

ker je podpredsednica/visoka predstavnica v svoji izjavi na neformalnem srečanju zunanjih ministrov EU v Gymnichu 2. septembra 2016, sklicevala na možnost za konkreten napredek na področju obrambe med državami članicami;

| S. | ker Komisija skrbi za izvajanje Pogodb in ukrepov, ki jih institucije sprejmejo na njuni podlagi, tudi na področju skupne varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

S.

ker Komisija skrbi za izvajanje Pogodb in ukrepov, ki jih institucije sprejmejo na njuni podlagi, tudi na področju skupne varnostne in obrambne politike;

| T. | ker bi moralo prihodnje letno in večletno načrtovanje Unije vključevati obrambno politiko; ker bi morala Komisija začeti delo o ustreznih medinstitucionalnih sporazumih, vključno s pripravo bele knjige o obrambi EU, za prvo izvajanje v okviru naslednjega večletnega finančnega in političnega okvira EU; |
| --- | --- |

T.

ker bi moralo prihodnje letno in večletno načrtovanje Unije vključevati obrambno politiko; ker bi morala Komisija začeti delo o ustreznih medinstitucionalnih sporazumih, vključno s pripravo bele knjige o obrambi EU, za prvo izvajanje v okviru naslednjega večletnega finančnega in političnega okvira EU;

| U. | ker Parlament zastopa evropske državljane ter opravlja zakonodajno in proračunsko funkcijo ter funkcijo političnega nadzora in posvetovanja, zaradi česar bi moral prevzeti osrednjo vlogo pri oblikovanju evropske obrambne unije; |
| --- | --- |

U.

ker Parlament zastopa evropske državljane ter opravlja zakonodajno in proračunsko funkcijo ter funkcijo političnega nadzora in posvetovanja, zaradi česar bi moral prevzeti osrednjo vlogo pri oblikovanju evropske obrambne unije;

| V. | ker bi aktivna vloga Parlamenta ter njegova politična podpora in demokratični nadzor pri oblikovanju skupne obrambne politike Unije in vzpostavljanju skupne obrambe, potrdila in spodbudila predstavniške in demokratične temelje Unije; |
| --- | --- |

V.

ker bi aktivna vloga Parlamenta ter njegova politična podpora in demokratični nadzor pri oblikovanju skupne obrambne politike Unije in vzpostavljanju skupne obrambe, potrdila in spodbudila predstavniške in demokratične temelje Unije;

| W. | ker bi globalna strategija EU morala služiti kot zelo jasen in koristen strateški okvir za prihodnji razvoj skupne varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

W.

ker bi globalna strategija EU morala služiti kot zelo jasen in koristen strateški okvir za prihodnji razvoj skupne varnostne in obrambne politike;

| X. | ker pri misijah vojaškega usposabljanja v tujini obstajajo omejitve, tako glede akcijskih načrtov kot glede potrebne vojaške logistične podpore; |
| --- | --- |

X.

ker pri misijah vojaškega usposabljanja v tujini obstajajo omejitve, tako glede akcijskih načrtov kot glede potrebne vojaške logistične podpore;

| Y. | ker zato misij usposabljanja ni mogoče organizirati v tujini, če vlade držav, kjer potekajo, vojaškim enotam ne zagotovijo potrebnega orožja in opreme, kot se je zgodilo v primeru misij vojaškega usposabljanja v Srednjeafriški republiki (EUTM CAR) ali Maliju (EUTM Mali); ker brez vaj z orožjem in opremo ni mogoče vzpostaviti enot, ki se bodo sposobne spopasti z bojnimi in operativnimi izzivi; |
| --- | --- |

Y.

ker zato misij usposabljanja ni mogoče organizirati v tujini, če vlade držav, kjer potekajo, vojaškim enotam ne zagotovijo potrebnega orožja in opreme, kot se je zgodilo v primeru misij vojaškega usposabljanja v Srednjeafriški republiki (EUTM CAR) ali Maliju (EUTM Mali); ker brez vaj z orožjem in opremo ni mogoče vzpostaviti enot, ki se bodo sposobne spopasti z bojnimi in operativnimi izzivi;

| Z. | ker evropski vojaki trenutno ne smejo sodelovati v vojaških operacijah kot opazovalci, kar pomeni, da ne morejo odkrivati pomanjkljivosti enot, ki se usposabljajo, zato tudi ne morejo reševati morebitnih operativnih težav v poznejši fazi; |
| --- | --- |

Z.

ker evropski vojaki trenutno ne smejo sodelovati v vojaških operacijah kot opazovalci, kar pomeni, da ne morejo odkrivati pomanjkljivosti enot, ki se usposabljajo, zato tudi ne morejo reševati morebitnih operativnih težav v poznejši fazi;

| AA. | ker se te enote, tako v Maliju kot v Srednjeafriški republiki, ustanavljajo za bojne operacije in ker po treh letih brez ustrezne opreme in usposabljanja, kar se je na primer zgodilo v primeru EUTM Mali, še zdaleč niso operativne; |
| --- | --- |

AA.

ker se te enote, tako v Maliju kot v Srednjeafriški republiki, ustanavljajo za bojne operacije in ker po treh letih brez ustrezne opreme in usposabljanja, kar se je na primer zgodilo v primeru EUTM Mali, še zdaleč niso operativne;

| AB. | ker se brez potrebne vojaške opreme misije vojaškega usposabljanja lahko izvajajo v tujini samo, če vse potrebno orožje in material zagotovi lokalna vlada, enote pa ju lahko potem uporabljajo tudi po končanih vajah; |
| --- | --- |

AB.

ker se brez potrebne vojaške opreme misije vojaškega usposabljanja lahko izvajajo v tujini samo, če vse potrebno orožje in material zagotovi lokalna vlada, enote pa ju lahko potem uporabljajo tudi po končanih vajah;

Ustavni in pravni okvir

| 1. | opozarja, da po Pogodbi o Evropski uniji (PEU) skupna varnostna in obrambna politika vključuje postopno oblikovanje skupne obrambne politike Unije, ki bo v prihodnosti privedla do skupne obrambe, če bo Evropski svet sprejel soglasno odločitev o temin če bodo države članice sprejele takšno odločitev v skladu s svojimi ustavnimi zahtevami; poziva države članice, naj se prednostno zavežejo določbam iz te pogodbe glede skupne varnostne in obrambne politike, in povečajo svoja prizadevanja pri zagotavljanju vidnega napredka pri doseganju ciljev, opredeljenih v teh določbah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da so reforme in inovacije, ki jih Lizbonska pogodba prinaša za skupno varnostno in obrambno politiko zadosten in skladen okvir ter bi morale opredeliti pot za resnično skupno politiko, temelječo na skupnih sredstvih in zmogljivostih ter na usklajenem načrtovanju na ravni Unije; poudarja, da je napredek na področju skupne varnostne in obrambne politike v sedanjem institucionalnem in pravnem okviru odvisen bolj od politične volje držav članic kot od pravnih pomislekov; poudarja, da se člen 43 PEU nanaša na celoten spekter nalog kriznega upravljanja, katerih uporabo namerava EU izvesti na hiter in odločen način; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zato poziva podpredsednico/visoko predstavnico, Svet in države članice, naj v skladu s PEU zagotovijo skladnost med različnimi področji zunanjega delovanja, jih obravnavajo s celovitim in poglobljenim pristopom ter uporabijo vse možnosti, predvidene v Pogodbi – zlasti mehanizme iz členov 42(6) in 46 PEU, iz protokola (št. 10) o stalnem strukturnem sodelovanju določenem v členu 42 PEU, med operativno fazo, iz člena 44 PEU o izvajanju nalog skupne varnostne in obrambne politike s strani skupine držav članic –, da bi dosegli hitrejšo, učinkovitejšo in bolj prilagodljivo napotitev misij in operacij; poudarja, da morajo biti pravila o sodelovanju v okviru stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) jasno določena; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da bi se morali v primerih, ko PEU določa, da Svet odločitve v okviru skupne varnostne in obrambne politike, zlasti tiste iz členov 45(2) in 46(2) PEU, sprejema s kvalificirano večino, vsi izdatki, ki nastanejo zaradi izvajanja teh odločitev, financirati iz proračuna EU, vendar bi bilo treba v ta namen zagotoviti nove dodatne vire; meni, da zato obstaja potreba po dodatnem financiranju ali sofinanciranju iz držav članic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zato meni, da bi bilo treba Evropsko obrambno agencijo (EDA) in PESCO obravnavati kot institucije Unije sui generis, kot je na primer Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD); meni, da to zahteva spremembo finančne uredbe, da bi v njen člen 2(b) vključili EDA in PESCO s posebnim oddelkom v proračunu Unije; opominja, da bi moral Parlament skupaj s Svetom opravljati zakonodajno in proračunsko funkcijo ter izvajati politični nadzor in posvete v skladu s Pogodbama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prepričan je, da člen 41(1) PEU velja za upravne odhodke EDA in PESCO; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da člen 41(2) PEU velja za odhodke iz poslovanja EDA in PESCO; opozarja, da odhodki iz poslovanja, ki nastanejo zaradi vojaških misij, kot je navedeno v členu 42(1) PEU, odhodki iz poslovanja, ki izhajajo iz obrambnih operacij države članice, ki je žrtev oboroženega napada na svoje ozemlje, ter odhodki iz poslovanja, ki izhajajo iz obrambnih operacij držav članic, ki v celoti izpolnjujejo obveznost za pomoč in podporo v skladu s členom 42(7) PEU, bi se morali financirati kolektivno, vendar ne iz proračuna Unije; pozdravlja uporabo člena 42(7) v zvezi s klavzulo o vzajemni obrambi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zato meni, da je financiranje upravnih odhodkov in odhodkov iz poslovanja EDA in PESCO iz proračuna Unije edina možnost v skladu s Pogodbama, kljub temu, da obe instituciji lahko upravljata sredstva, ki prihajajo neposredno iz držav članic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice, naj zagotovijo potrebna dodatna sredstva za financiranje upravnih in operativnih stroškov EDA in PESCO iz proračuna Unije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Svet, naj zato pregleda Sklep (SZVP) 2015/1835 o določitvi statuta, sedeža in načina delovanja Evropske obrambne agencije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da bi moralo biti poglabljanje sodelovanja na področju obrambe med državami članicami na ravni EU pospremljeno s poostrenim parlamentarnim spremljanjem in nadzorom, tako s strani Evropskega parlamenta kot nacionalnih parlamentov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | v tem kontekstu poudarja vlogo Parlamenta kot proračunskega organa; je odločen izvajati učinkovit parlamentarni in proračunski nadzor nad EDA in PESCO, kot je določeno v Pogodbah; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Svet, naj ravna v skladu s členom 41(3) PEU in nemudoma sprejme sklep o ustanovitvi zagonskega sklada za nujno financiranje v začetnih fazah vojaških operacij za naloge iz členov 42(1) in 43 PEU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | v skladu s členom 42(2) PEU poziva Svet, naj sprejme konkretne ukrepe za uskladitev in standardizacijo evropskih oboroženih sil, da bi olajšali sodelovanje pripadnikov oboroženih sil pod okriljem nove evropske obrambne unije, kar bo korak k postopnemu oblikovanju skupne obrambne politike Unije; |
| --- | --- |

14.

Evropska dodana vrednost skupne varnostne in obrambne politike

| 15. | poudarja, da je doseganje ciljev skupne varnostne in obrambne politike za izboljšanje operativnih zmogljivosti Unije pri zunanjem ukrepanju na področju ohranjanja miru, preprečevanja konfliktov in krepitve mednarodne varnosti v skladu s PEU v čedalje slabših varnostnih razmerah potrebno bolj kot kdaj koli prej; je trdno prepričan, da so varnostne in obrambne grožnje, s katerimi je soočena EU in ki so usmerjene zoper njene državljane in ozemlje, skupen izziv, ki ga nobena država članica ne more obvladati sama; je prepričan, da bosta varnost in obramba Unije močnejši, če bodo Unija in njene države članice ostale enotne in bodo ukrepale skupaj; meni, da mora EU razviti učinkovit sistem za porazdelitev evropskega bremena za svojo lastno varnost in obrambo, vendar tega še ni storila; poziva države članice, naj se odločno politično zavežejo temu cilju in sodelujejo, da bi ga uresničile; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da varnost in obramba predstavljata območje, kjer je evropsko dodano vrednost mogoče jasno dokazati v smislu učinkovitosti, saj daje državam članicam večje in bolj stroškovno učinkovite zmogljivosti, in sicer z večjo povezanostjo, usklajenostjo in interoperabilnostjo na področju varnosti in obrambe ter v smislu prispevanja k utrjevanju solidarnosti in kohezije ter strateške avtonomije kot tudi odpornosti Unije; poudarja oceno, da se z vsakim evrom, naloženim v obrambo, ustvari donos 1,6 evra, zlasti prek zaposlovanja usposobljene delovne sile, raziskav in tehnologije ter izvoza; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da bi uporaba vseh možnosti, predvidenih v Pogodbah, izboljšala konkurenčnost in delovanje obrambne industrije na enotnem trgu, dodatno spodbudila obrambno sodelovanje prek pozitivnih spodbud in z usmerjenostjo v projekte, ki jih države članice same ne morejo izpeljati, zmanjšala nepotrebno podvajanje in spodbudila učinkovitejšo uporabo javnega denarja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da okrepitev skupne varnostne in obrambne politike v skladu s Pogodbama ne bo vplivala na nacionalno suverenost, saj to politiko vodijo države članice; je prepričan, da ni večjega spoštovanja suverenosti kot obramba ozemeljske celovitosti Evropske unije prek skupne obrambne politike; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da začetek izvajanja uspešnih misij v okviru skupne varnostne in obrambne politike na podlagi člena 44 PEU prispeva k doseganju evropske obrambne unije; poziva EU, naj izkoristi ves potencial člena 44 za nadaljevanje in okrepitev te vrste misij, da bi se pripravila podlaga za operativno politiko na področju varnosti in obrambe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da je bistveno povečanje nacionalnih izdatkov za obrambo na 2 % BDP EU; poudarja, da bi to pomenilo dodatne stroške v višini skoraj 100 milijard EUR za obrambo ob koncu prihodnjega desetletja; meni, da bi bilo treba to povečanje uporabiti za več strateških programov sodelovanja v Uniji in prek nje, z boljšim strukturiranjem povpraševanja in ponudbe ter z večjo učinkovitostjo in uspešnostjo obeh strani; meni, da bo to povečanje na evropski ravni prispevalo k podpori za obrambno industrijo in ustvarjanje delovnih mest, zlasti v malih in srednjih podjetjih; meni, da bi bilo treba znaten del teh izdatkov usmeriti v raziskave in razvoj ter v strateške programe sodelovanja, s poudarkom na novih tehnologijah z dvojne rabo in obrambnih tehnologijah, ki niso bistvene samo za doseganje teh ciljev, temveč lahko prinesejo tudi dodatno dodano vrednost za Evropsko unijo; ugotavlja, da bi morali ti dodatni izdatki zagotavljati tudi dodatno odgovornost, preglednost in nadzor glede uporabe evropskih javnih sredstev; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je prepričan, da bi morale naložbe Unije v obrambo zagotoviti, da lahko vse države članice sodelujejo pri uravnoteženem, usklajenem in sočasnem izboljšanju svojih vojaških zmogljivosti; meni, da je to strateška priložnost, da Unija izboljša svojo varnost in obrambo; |
| --- | --- |

21.

Institucionalni okvir

Svet obrambnih ministrov

| 22. | poudarja, da je še vedno treba vzpostaviti Svet obrambnih ministrov, ki mu bo predsedoval visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, saj bo tako mogoče usklajevati izvajanje skupne varnostne in obrambne politike ter povečati njeno učinkovitost; |
| --- | --- |

22.

Usmerjevalni odbor za obrambo

| 23. | meni, da je usmerjevalni odbor EDA, ki ga sestavljajo predstavniki ministrstev za obrambo držav članic, organ, ki je primeren za opravljanje svetovalnih in nadzornih funkcij, ki so potrebne za izvajanje členov 42, 45 in 46 PEU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da je člen 4(4) Sklepa (SZVP) 2015/1835 o določitvi statuta, sedeža in načina delovanja Evropske obrambne agencije potreben in učinkovit temelj za usmerjevalni odbor EDA in deluje kot tretji odbor stalnih predstavnikov Unije, usmerjevalni odbor za obrambo; meni, da bi moral ta odbor, ko bo ustanovljen, opravljati tudi svetovalne in nadzorne funkcije, potrebne za izvajanje stalnega strukturnega sodelovanja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je prepričan, da je treba mandat Političnega in varnostnega odbora iz člena 38 PEU razlagati ozko; meni, da se na podlagi pogodb, nanaša samo na razmere in misije zunaj Unije ter na nekatere vidike izvajanja solidarnostne klavzule; meni zlasti, da je njegove razvite delovne ureditve niso prilagojene nadaljnjemu izvajanju tistega dela skupne varnostne in obrambne politike, ki je opredeljen v členu 42(2) PEU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Svet, naj spremeni Sklep 2001/78/SZVP o ustanovitvi Političnega in varnostnega odbora ter Sklep (SZVP) 2015/1835 o določitvi statuta, sedeža in načina delovanja Evropske obrambne agencije pri doseganju teh ciljev; |
| --- | --- |

26.

Evropska obrambna agencija (EDA)

| 27. | opozarja, da je cilj EDA podpreti države članice pri razvoju njihovih zmogljivosti za obrambo ter okrepiti industrijsko in tehnološko bazo obrambe; poudarja slabo izkoriščen potencial EDA pri podpori razvoju skupne varnostne in obrambne politike, pa tudi pri uresničevanju navedenega cilja, ki zahteva polno uporabo zmogljivosti agencije; poziva k razmisleku o prihodnji vlogi in nalogah agencije; poziva države članice, naj opredelijo skupno raven ambicij v reformirani EDA in se ji zavežejo; poziva k okrepitvi politične podpore, sredstev in virov EDA pa tudi njenega usklajevanja z ukrepi Komisije, držav članic in drugimi akterji, zlasti na področju razvoja zmogljivosti, javnih naročil za obrambo, raziskav in spodbujanja interoperabilnosti med oboroženimi silami držav članic; meni, da lahko agencija sofinancira predkomercialno naročanje in javno naročanje inovativnih rešitev skupaj z organi držav članic in zasebnimi udeleženci na trgu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je seznanjen z odločitvijo EDA za pregled načrta za razvoj zmogljivosti v skladu z globalno strategijo EU, in z zanimanjem pričakuje prihodnji načrt za razvoj zmogljivosti, ki bo na ustreznejši način odražal prednostne naloge EU in držav članic ter potrebe; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice, naj oblikujejo skupno evropsko politiko na področju zmogljivosti in oboroževanja v okviru EDA, kot je določeno v členu 42(3) PEU, ter poziva Komisijo, vključno z agencijo EDA, naj glede tega poda predloge; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj Parlamentu poroča o rezultatih, doseženih z obstoječimi delovnimi odnosi med EDA in Komisijo, pa tudi o odnosih z Evropsko vesoljsko agencijo (ESA) in Organizacijo za oborožitveno sodelovanje (OCCAR); poziva države članice, naj ustrezno izvajajo Skupno stališče 2008/944/CFSP o izvozu orožja ter oblikujejo skupno politiko na področju izvoza orožja, s čimer bi zagotovile, da bodo za to področje veljala skupna vseevropska merila za izvoz orožja, streliva, obrambne opreme in tehnologije v tretje države; |
| --- | --- |

29.

Stalno strukturno sodelovanje (PESCO)

| 30. | spodbuja države članice, naj čim prej vzpostavijo PESCO in se mu pridružijo v okviru Unije ter s tem poskrbijo za trajnost in izboljšanje svojih vojaških zmogljivosti z doktrino in z razvojem vodstvenih sposobnosti, razvojem osebja, izobraževanjem, razvojem obrambnega materiala in infrastrukture, interoperabilnostjo in certificiranjem; poudarja, kako pomembno in potrebno je, da so v stalno in učinkovito strukturno sodelovanje vključene vse države članice, ki želijo okrepiti obrambno povezovanje in doseči največjo raven ambicij; meni, da bi bilo treba ustanoviti evropske integrirane sile, ki bi v skladu s členom 1 Protokola št. 10 o stalnem strukturnem sodelovanju delovale kot večnacionalne sile in bile na voljo Uniji za izvajanje skupne varnostne in obrambne politike, kakor določa člen 42(3) PEU; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj pripravi predlog za operacionalizacijo stalnega strukturnega sodelovanja v prvi polovici leta 2017; |
| --- | --- |

30.

| 31. | meni, da si mora Unija v dogovoru z zadevnimi državami članicami zagotoviti sodelovanje v programih za zmogljivosti, ki jih izvajajo; meni, da finančni prispevek Unije za izvajanje takih programov ne sme presegati prispevkov sodelujočih držav članic; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meni, da bi bilo treba sistem bojnih skupin EU vključiti v PESCO, prav tako pa oblikovati stalni civilni in vojaški štab z enako pomembnima vojaško zmogljivostjo za načrtovanje in izvajanje operacij (MPCC) ter civilno zmogljivostjo za načrtovanje in izvajanje operacij (CPCC), ki bi okrepil strateško in operativno načrtovanje v celotni fazi načrtovanja, povečal civilno–vojaško sodelovanje in izboljšal sposobnosti EU za hitro odzivanje na krize; meni, da bi bilo treba v PESCO vključiti tudi druge evropske večnacionalne strukture, kot so evropsko poveljstvo za zračni prevoz, Eurocorps in Organizacija za oborožitveno sodelovanje (OCCAR), ter dvostranske in večstranske oblike vojaškega sodelovanja med državami, vključenimi v PESCO; meni, da bi bilo treba privilegije in imunitete EU uporabljati tudi za tiste večnacionalne strukture, ki so del PESCO; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da bi morala Unija med postavitveno fazo, fazo pripravljenosti in fazo umika pokrivati vse stroške bojnih skupin EU; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Svet, naj začneta v celoti izvajati resolucijo varnostnega sveta ZN 1325 in imenujeta posebnega predstavnika za ženske in konflikt; |
| --- | --- |

34.

Evropski parlament

| 35. | poudarja, da bi moral imeti Parlament v skladu s členom 14(1) PEU pomembno vlogo pri nadzoru nad izvajanjem in ocenjevanjem skupne varnostne in obrambne politike; meni, da bi morala imeti medparlamentarna konferenca o skupni zunanji in varnosti politiki ter skupni varnostni in obrambni politiki tudi vlogo platforme za medparlamentarno posvetovanje in nadzor nad SVOP; vztraja, da se je treba z Evropskim parlamentom učinkovito posvetovati o pomembnih odločitvah na področju skupne varnostne in obrambne politike, zlasti v zvezi z vojaškimi in civilnimi misijami zunaj EU in strateškimi obrambnimi operacijami; |
| --- | --- |

35.

| 36. | v zvezi s tem poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj v celoti uveljavlja člen 36 PEU in zagotovi, da se bodo stališča Parlamenta ustrezno upoštevala v okviru posvetovanj s Parlamentom o glavnih vidikih in temeljnih usmeritvah skupne varnostne in obrambne politike kot dela skupne zunanje in varnostne politike; poziva k boljšemu in rednemu obveščanju Parlamenta, da bi okrepili razpoložljive parlamentarne in politične mehanizme nadzora; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Parlament, naj svoj Pododbor za varnost in obrambo spremeni v polnopraven parlamentarni odbor ter mu tako omogoči, da prevzame vidno vlogo pri izvajanju skupne varnostne in obrambne politike, še posebej pa vlogo pri nadzoru pravnih aktov, povezanih z obrambnim trgom, ter pri postopkih, kot je usklajeni letni pregled na področju obrambe; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva k okrepljenemu sodelovanju med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti, saj je to ključni element za razvoj konkretnih rezultatov na področju skupne varnostne in obrambne politike in za njeno legitimnost; ugotavlja, da takšno sodelovanje ne bi smelo ogroziti izvajanja skupne varnostne in obrambne politike ter doseganja njegovih ciljev kot politike Unije; |
| --- | --- |

38.

| 39. | meni, da bi moral Parlament še naprej spodbujati posebne pobude ter Svetu, podpredsednici/visoki predstavnici in Komisiji pripravljati priporočila o skupnih varnostnih in obrambnih vprašanjih, ki presegajo njegovo vlogo v proračunskem postopku; |
| --- | --- |

39.

Odnosi med EU in zvezo Nato

| 40. | poziva k tesnejšemu odnosu med skupno varnostno in obrambno politiko ter zvezo Nato, ki ponuja politično priložnost za sodelovanje in dopolnjevanje na vseh ravneh, pri tem pa ne posega v drugi pododstavek člena 42(7) PEU; opozarja, da je treba uravnotežiti in okrepiti strateško partnerstvo med EU in Natom, da bi zagotovili združljivost, vzpostavili skupne zmogljivosti ter preprečili podvajanje ukrepov in struktur, posledično pa zmanjšali uporabljena sredstva in povečali njihovo učinkovitost; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj takoj vzpostavi stik s čezatlantskimi partnerji, da bi se razjasnila njihova stališča glede različnih tem, obravnavanih v globalni strategiji; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico in generalnega sekretarja zveze Nato, naj podrobno preučita pravne in politične posledice morebitne uporabe člena 50 PEU s strani Združenega kraljestva za razvoj partnerstva med EU in zvezo Nato; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da bi bilo treba ureditev „Berlin plus“ korenito spremeniti, da bi jo prilagodili sedanjemu strateškemu kontekstu ter da bi se spoprijeli z odkritimi pomanjkljivostmi, kot je krepitev taktičnih in operativnih mehanizmov v scenarijih, v katerih sta prisotni tako EU kot zveza Nato, in zvezi Nato omogočili uporabo instrumentov EU; |
| --- | --- |

42.

Politična priporočila

| 43. | podpira predlog za usklajeni letni pregled obrambe, v okviru katerega bi države članice usklajevale svoje načrte obrambnih izdatkov in načrte zmogljivosti v odprtem procesu, v katerem bi sodelovali Evropski parlament in nacionalni parlamenti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Svet in podpredsednico/visoko predstavnico, naj pripravita belo knjigo EU o varnosti in obrambi, ki bo vključevala ustrezno opredelitev groženj in nevarnosti za evropsko varnost, s katerimi se soočajo EU in njene države članice, in sicer kot prvi korak na poti do vzpostavitve zmogljivosti, ki jih potrebuje evropska obramba, ter načrt z jasno opredeljenimi fazami in časovni razpored korakov za ustanovitev evropske obrambne unije in učinkovitejše skupne obrambne politike; meni, da bi morala biti takšna bela knjiga rezultat prispevkov različnih institucij EU ter da bi morala biti čim bolj celovita in vključevati različne ukrepe, ki jih predvidi Unija; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja evropski akcijski načrt za obrambo, ki ga je Komisija predlagala novembra 2016; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj natančno pojasnijo upravljanje, financiranje in cilje morebitnega evropskega obrambnega sklada, zlasti „okni“ za zmogljivosti in raziskave; meni, da je za učinkovito izvajanje tega načrta potrebna močna podpora in politična zavezanost držav članic ter institucij EU; v zvezi s tem obžaluje, da Komisija, EDA in države članice še niso izpolnile vseh nalog, ki izhajajo iz zasedanj Evropskega sveta o obrambi iz let 2013 in 2015; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da morajo različne pobude, ki jih je predlagala Evropska komisija, upoštevati posebnosti obrambnega sektorja (pravila za sodelovanje, pravice intelektualne lastnine, upravljanje, povezave z operativnimi potrebami); zato moramo biti pozorni pri pogajanjih o prihodnjem obdobju 2021–2027, zlasti glede vzpostavljanja novega evropskega programa za obrambne raziskave; |
| --- | --- |

46.

| 47. | meni, da bi moralo sprejetje bele knjige EU o varnosti in obrambi temeljiti na načrtu izvajanja varnosti in obrambe v okviru globalne strategije, da bi spodbudili postopno oblikovanje skupne obrambne politike Unije; poudarja, da bi moral ta dokument odražati tako sedanje vojaške zmogljivosti držav članic kot tudi analizirati vrsto potrebnega sodelovanja in načine za njegovo dosego, vrsto dejavnosti, ki jih EU lahko izvaja, ter potrebne zmogljivosti in sredstev, hkrati pa prispevati k usklajevanju in sodelovanju med zvezo Nato in EU; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva k takojšnji reformi mehanizma Athena, da bi se povečal njegov potencial za delitev stroškov in skupno financiranje ter zagotovila pravična porazdelitev operativnih stroškov, s čimer se bo države članice spodbujalo, da prispevajo sile, prav tako pa ne bodo omejene s finančno zmogljivostjo; meni, da bi bilo treba s to reformo zagotoviti, da bo vse skupne stroške iz prilog I do IV k Sklepu Sveta (SZVP) 2015/528 z dne 27. marca 2015 vselej nosil mehanizem Athena; meni, da bi bilo treba reformirani mehanizem Athena uporabiti tudi za financiranje odhodkov za operacije evropskih integriranih sil (ko bodo ustanovljene v okviru stalnega strukturnega sodelovanja), vključno z bojnimi skupinami EU; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zahteva, da evropske vojaške misije za usposabljanje v tujini uresničijo svoje zaveze usposabljanju lokalnih nacionalnih vojaških enot za obravnavo vojnih razmerah in varnostnih groženj (upori in terorizem); meni, da bi zato morale imeti orožje in opremo, potrebno za njihovo usposabljanje in sposobnosti za delovanje na terenu, evropski vojaki, ki so odgovorni za njihovo usposabljanje, pa bi morali imeti možnost, da jih spremljajo kot opazovalci brez vmešavanja v operacije, da bi lahko ovrednotili učinkovitost usposabljanja in bili posledično sposobni izvesti potrebne prilagoditve in ponovna usposabljanja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da potrebujemo poglobljeno razpravo o prihodnosti odnosov med Unijo in Združenim kraljestvom na področju skupne varnostne in obrambne politike, zlasti na področju vojaških zmogljivosti, če se Združeno kraljestvo odloči, da uporabi člen 50 PEU; meni, da je treba za operativni štab v Northwoodu za operacijo Atalanta poiskati nov sistem poveljevanja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Svet in podpredsednico/visoko predstavnico, naj zagotovita usklajevanje na vseh ravneh sodelovanja: civilni in vojaški, med ESZD in Komisijo ter med EU in državami članicami; pozdravlja notranje in zunanje varnostne povezave, vzpostavljene z globalno strategijo, ter poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj zagotovita skladnost ter ustrezno usklajenost notranjih in zunanjih vidikov varnosti, tudi na upravni ravni; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da mora EU povečati svoja prizadevanja za krepitev svetovnega upravljanja, kar bo prispevalo k izboljšanju strateških in varnostnih razmer; poziva države članice, naj spodbujajo reformo Združenih narodov, da bi okrepili njihovo legitimnost, preglednost, procese odgovornosti in učinkovitost; meni, da je potrebna reforma Varnostnega sveta ZN, zlasti kar zadeva njegovo sestavo in postopek glasovanja, da bi se povečala njegova sposobnost odločnega ukrepanja pri odzivanju na svetovne varnostne izzive, pri tem pa ne bi bil več osredotočen zgolj na vojaško razsežnost; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da je človeški dejavnik izredno dragocen v naših prizadevanjih za vzpostavitev skupne obrambe; meni, da so potrebne večje naložbe v usposabljanje in izobraževanje na področju skupne varnostne in obrambne politike, vključno s prizadevanji za integrirani sistem, ki bi temeljil na nacionalnih vojaških središčih, saj sta usposabljanje in izobraževanje močna instrumenta za napredek na tem področju; |
| --- | --- |

53.

| 54. | meni, da so stališča, ki jih je izrazil Evropski parlament v tej resoluciji, priporočila Svetu in podpredsednici/visoki predstavnici, kot je navedeno v členu 36 PEU; meni, da mora podpredsednica/visoka predstavnica ta priporočila ustrezno upoštevati pri vseh predlogih za razvoj skupne varnostne in obrambne politike, Svet pa pri sprejemanju takih predlogov kot primer dobre prakse medsebojnega lojalnega sodelovanja med institucijami Unije; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da člen 21 PEU izrecno navaja, da delovanje Unije „na mednarodni ravni vodijo načela, ki so bila podlaga njenega nastanka, razvoja in širitve in ki jih želi s svojim delovanjem tudi spodbujati v svetu: demokracija, pravna država, univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanje človekovega dostojanstva, enakost in solidarnost ter spoštovanje načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava“; |
| --- | --- |

55.

Morebitni razvoj in prilagoditev institucionalne ureditve Evropske unije

| 56. | poziva članice prihodnje konvencije:






  — | naj obravnavajo priporočila in usmeritve iz te resolucije, resolucij Parlamenta o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike in poročil o evropski obrambni uniji; |
| --- | --- | --- |

56.

—

naj obravnavajo priporočila in usmeritve iz te resolucije, resolucij Parlamenta o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike in poročil o evropski obrambni uniji;

| — | naj na podlagi priporočil iz navedenih resolucij v prihodnjo pogodbo Unije vključijo določbe, ki bodo






  — | vzpostavile evropske oborožene sile, sposobne napotiti bojne sile v primeru zelo intenzivnih konfliktov, stabilizacijske sile, ki skrbijo za premirje ali mirovne sporazume, zdravstvene sile za naloge v zvezi z evakuacijo, vključno z mobilnimi terenskimi bolnišnicami, ter sile za vojaško logistiko in vojaške inženirske naloge; |
| --- | --- | --- |

—

naj na podlagi priporočil iz navedenih resolucij v prihodnjo pogodbo Unije vključijo določbe, ki bodo

—

vzpostavile evropske oborožene sile, sposobne napotiti bojne sile v primeru zelo intenzivnih konfliktov, stabilizacijske sile, ki skrbijo za premirje ali mirovne sporazume, zdravstvene sile za naloge v zvezi z evakuacijo, vključno z mobilnimi terenskimi bolnišnicami, ter sile za vojaško logistiko in vojaške inženirske naloge;

| — | v okviru skupne obrambne politike Unije oblikovale natančne in zavezujoče smernice za aktivacijo in izvajanje vzajemne pomoči in klavzule o pomoči; |
| --- | --- |

—

v okviru skupne obrambne politike Unije oblikovale natančne in zavezujoče smernice za aktivacijo in izvajanje vzajemne pomoči in klavzule o pomoči;

| — | zagotovile obvezno izmenjavo informacij na evropski ravni med nacionalnimi obveščevalnimi organi v sklopu ustreznih struktur za sodelovanje; |
| --- | --- |

—

zagotovile obvezno izmenjavo informacij na evropski ravni med nacionalnimi obveščevalnimi organi v sklopu ustreznih struktur za sodelovanje;

| — | vzpostavile stalno delovno skupino za obrambne zadeve, v kateri bodo člani Komisije, predsedovala pa ji bo podpredsednica/visoka predstavnica; vključile Parlament s stalnimi predstavniki v tej skupini; zagotovile dodatno sodelovanje Komisije pri obrambi z dobro osredotočenimi raziskavami, načrtovanjem in izvajanjem; podpredsednici/visoki predstavnici omogočle, da bo vključila vprašanja podnebnih sprememb v vse zunanje dejavnosti EU in zlasti v SVOP; |
| --- | --- |

—

vzpostavile stalno delovno skupino za obrambne zadeve, v kateri bodo člani Komisije, predsedovala pa ji bo podpredsednica/visoka predstavnica; vključile Parlament s stalnimi predstavniki v tej skupini; zagotovile dodatno sodelovanje Komisije pri obrambi z dobro osredotočenimi raziskavami, načrtovanjem in izvajanjem; podpredsednici/visoki predstavnici omogočle, da bo vključila vprašanja podnebnih sprememb v vse zunanje dejavnosti EU in zlasti v SVOP;

| — | naj oceni finančno in proračunsko politiko in odhodke držav članic za obrambo v prihodnjem evropskem semestru za obrambo, pri čemer je treba upoštevati odhodke držav članic na tem področju ter povezati pomen odhodkov posamezne države z varnostjo Evrope kot celote; meni, da bi morala EU dolgoročno preučiti možnost skupnega proračuna in si prizadevati zanj; |
| --- | --- |

—

naj oceni finančno in proračunsko politiko in odhodke držav članic za obrambo v prihodnjem evropskem semestru za obrambo, pri čemer je treba upoštevati odhodke držav članic na tem področju ter povezati pomen odhodkov posamezne države z varnostjo Evrope kot celote; meni, da bi morala EU dolgoročno preučiti možnost skupnega proračuna in si prizadevati zanj;

o

o o

| 57. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju Organizacije Severnoatlantske pogodbe, agencijam EU na področjih vesolja, varnosti in obrambe ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0120.

(2)  UL C 419, 16.12.2015, str. 138.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0435.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0019.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0440.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0049.

(7)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(8)  UL L 266, 13.10.2015, str. 55.

(9)  UL L 27, 30.1.2001, str. 1.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/136 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/136

---

P8_TA(2017)0093

Celostna politika Evropske unije za Arktiko

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o celostni politiki Evropske unije za Arktiko (2016/2228(INI))

(2018/C 263/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS), sklenjene 10. decembra 1982 in veljavne od 16. novembra 1994 in Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS), sklenjene 10. decembra 1982 in veljavne od 16. novembra 1994 in Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC),

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega 12. decembra 2015 na 21. konferenci pogodbenic UNFCCC v Parizu (Pariški sporazum), ter glasovanja v Evropskem parlamentu 4. oktobra 2016 o ratifikaciji tega sporazuma (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega 12. decembra 2015 na 21. konferenci pogodbenic UNFCCC v Parizu (Pariški sporazum), ter glasovanja v Evropskem parlamentu 4. oktobra 2016 o ratifikaciji tega sporazuma (1),

| — | ob upoštevanju Minamatske konvencije, Konvencije o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja, Göteborškega protokola, Stockholmske konvencije, Aarhuške konvencije in Konvencije o biološki raznovrstnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Minamatske konvencije, Konvencije o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja, Göteborškega protokola, Stockholmske konvencije, Aarhuške konvencije in Konvencije o biološki raznovrstnosti,

| — | ob upoštevanju vrhunskega srečanja Združenih narodov o trajnostnem razvoju in končnega dokumenta, ki ga je generalna skupščina sprejela 25. septembra 2015, z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrhunskega srečanja Združenih narodov o trajnostnem razvoju in končnega dokumenta, ki ga je generalna skupščina sprejela 25. septembra 2015, z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 (2),

| — | ob upoštevanju Konvencije Unesca o varstvu svetovne kulturne in naravne dediščine z dne 16. novembra 1972, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Unesca o varstvu svetovne kulturne in naravne dediščine z dne 16. novembra 1972,

| — | ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela št. 169, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela št. 169,

| — | ob upoštevanju Deklaracije iz Ilulissata, ki jo je pet obalnih držav ob Severnem ledenem morju objavilo 28. maja 2008 na konferenci o Severnem ledenem morju v Ilulissatu na Grenlandiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije iz Ilulissata, ki jo je pet obalnih držav ob Severnem ledenem morju objavilo 28. maja 2008 na konferenci o Severnem ledenem morju v Ilulissatu na Grenlandiji,

| — | ob upoštevanju Deklaracije polarnih Eskimov o načelih razvoja virov v regijah Inuit Nunaat (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije polarnih Eskimov o načelih razvoja virov v regijah Inuit Nunaat (3),

| — | ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o pravicah avtohtonih ljudstev (UNDRIP) št. 61/295, ki jo je generalna skupščina sprejela 13. septembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o pravicah avtohtonih ljudstev (UNDRIP) št. 61/295, ki jo je generalna skupščina sprejela 13. septembra 2007,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o vprašanjih Arktike, zlasti tistih z dne 20. junija 2016, 12. maja 2014, 8. decembra 2009 in 8. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o vprašanjih Arktike, zlasti tistih z dne 20. junija 2016, 12. maja 2014, 8. decembra 2009 in 8. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju globalne strategije EU za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije iz junija 2016 z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa, kot tudi poročila o skupni zunanji in varnostni politiki – Naše prednostne naloge v letu 2016, ki ga je podprl Svet 17. oktobra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije EU za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije iz junija 2016 z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa, kot tudi poročila o skupni zunanji in varnostni politiki – Naše prednostne naloge v letu 2016, ki ga je podprl Svet 17. oktobra 2016,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 27. aprila 2016 z naslovom Celostna politika Evropske unije za Arktiko JOIN(2016)0021, skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 26. junija 2012 z naslovom Razvoj politike Evropske unije za arktično regijo (JOIN(2012)0019) in sporočila Komisije z dne 20. novembra 2008 z naslovom Evropska unija in arktična regija (COM(2008)0763), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 27. aprila 2016 z naslovom Celostna politika Evropske unije za Arktiko JOIN(2016)0021, skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 26. junija 2012 z naslovom Razvoj politike Evropske unije za arktično regijo (JOIN(2012)0019) in sporočila Komisije z dne 20. novembra 2008 z naslovom Evropska unija in arktična regija (COM(2008)0763),

| — | ob upoštevanju nacionalnih strategij arktičnih držav za Arktiko, zlasti nacionalnih strategij Kraljevine Danske (2011), Švedske (2011) in Finske (2013), pa tudi drugih držav članic EU in drugih držav članic EGP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nacionalnih strategij arktičnih držav za Arktiko, zlasti nacionalnih strategij Kraljevine Danske (2011), Švedske (2011) in Finske (2013), pa tudi drugih držav članic EU in drugih držav članic EGP,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/137/EU z dne 14. marca 2014 o odnosih med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/137/EU z dne 14. marca 2014 o odnosih med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani,

| — | ob upoštevanju Deklaracije o vzpostavitvi Arktičnega sveta in njegovega sedanjega programa za obdobje 2015–2017 pod predsedstvom Združenih držav Amerike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije o vzpostavitvi Arktičnega sveta in njegovega sedanjega programa za obdobje 2015–2017 pod predsedstvom Združenih držav Amerike,

| — | ob upoštevanju deklaracije ob 20. obletnici sodelovanja Barentsove evroarktične regije, ki je bila izdana dne 3. in 4. junija 2013 v Kirkensu na Norveškem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije ob 20. obletnici sodelovanja Barentsove evroarktične regije, ki je bila izdana dne 3. in 4. junija 2013 v Kirkensu na Norveškem,

| — | ob upoštevanju izjav s konference poslancev arktične regije (CPAR) in parlamentarne konference regije Barentsovega morja (BCP), zlasti izjav, sprejetih na 12. konferenci CPAR, ki je potekala od 14. do 16. junija 2016 v Ulan Udeju v Rusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav s konference poslancev arktične regije (CPAR) in parlamentarne konference regije Barentsovega morja (BCP), zlasti izjav, sprejetih na 12. konferenci CPAR, ki je potekala od 14. do 16. junija 2016 v Ulan Udeju v Rusiji,

| — | ob upoštevanju skupne izjave tretjega ministrskega srečanja obnovljene severne dimenzije, ki je potekalo 18. februarja 2013 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave tretjega ministrskega srečanja obnovljene severne dimenzije, ki je potekalo 18. februarja 2013 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju izjav, sprejetih na parlamentarnem forumu severne dimenzije v Reykjaviku na Islandiji maja 2015, v Arhangelsku v Rusiji novembra 2013, v Tromsøju na Norveškem februarja 2011 in v Bruslju septembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav, sprejetih na parlamentarnem forumu severne dimenzije v Reykjaviku na Islandiji maja 2015, v Arhangelsku v Rusiji novembra 2013, v Tromsøju na Norveškem februarja 2011 in v Bruslju septembra 2009,

| — | ob upoštevanju mednarodnega kodeksa za ladje, ki delujejo v polarnih vodah, ki ga je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega kodeksa za ladje, ki delujejo v polarnih vodah, ki ga je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO),

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij (MARPOL), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij (MARPOL),

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o pripravljenosti, odzivanju in sodelovanju pri onesnaženju z olji, Mednarodnega sklada za povrnitev škode, nastale zaradi onesnaženja z nafto, in dopolnilnega sklada, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o pripravljenosti, odzivanju in sodelovanju pri onesnaženju z olji, Mednarodnega sklada za povrnitev škode, nastale zaradi onesnaženja z nafto, in dopolnilnega sklada,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 21. novembra 2013 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (na podlagi letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki) (4), z dne 12. septembra 2013 o pomorski razsežnosti skupne varnostne in obrambne politike (5), z dne 22. novembra 2012 o vlogi skupne varnostne in obrambne politike v primeru podnebno pogojenih kriz in naravnih nesreč (6) ter z dne 12. septembra 2012 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 21. novembra 2013 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (na podlagi letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki) (4), z dne 12. septembra 2013 o pomorski razsežnosti skupne varnostne in obrambne politike (5), z dne 22. novembra 2012 o vlogi skupne varnostne in obrambne politike v primeru podnebno pogojenih kriz in naravnih nesreč (6) ter z dne 12. septembra 2012 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki (7),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Arktiki, zlasti resolucij z dne 12. marca 2014 o strategiji EU za Arktiko (8), z dne 20. januarja 2011 o trajnostni politiki EU za skrajni sever (9) in z dne 9. oktobra 2008 o upravljanju arktičnega območja (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Arktiki, zlasti resolucij z dne 12. marca 2014 o strategiji EU za Arktiko (8), z dne 20. januarja 2011 o trajnostni politiki EU za skrajni sever (9) in z dne 9. oktobra 2008 o upravljanju arktičnega območja (10),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 2. februarja 2016 o vmesnem pregledu strategije EU za biotsko raznovrstnost (11) in z dne 12. maja 2016 o nadaljnjih korakih in pregledu Agende 2030 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 2. februarja 2016 o vmesnem pregledu strategije EU za biotsko raznovrstnost (11) in z dne 12. maja 2016 o nadaljnjih korakih in pregledu Agende 2030 (12),

| — | ob upoštevanju ustreznih priporočil Delegacije za odnose s Švico in Norveško pri skupnem parlamentarnem odboru EU – Islandija in skupnem parlamentarnem odboru za Evropski gospodarski prostor (delegacija SINEAA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustreznih priporočil Delegacije za odnose s Švico in Norveško pri skupnem parlamentarnem odboru EU – Islandija in skupnem parlamentarnem odboru za Evropski gospodarski prostor (delegacija SINEAA),

| — | ob upoštevanju Vesoljske strategije za Evropo (COM(2016)0705), ki jo je Komisija objavila 26. oktobra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Vesoljske strategije za Evropo (COM(2016)0705), ki jo je Komisija objavila 26. oktobra 2016,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 2015/1775 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2015 o trgovini z izdelki iz tjulnjev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 2015/1775 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2015 o trgovini z izdelki iz tjulnjev,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za zunanje zadeve in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane v skladu s členom 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za zunanje zadeve in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane v skladu s členom 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za ribištvo (A8-0032/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za ribištvo (A8-0032/2017),

| A. | ker je EU globalni akter; ker že dolgo sodeluje z arktično regijo, pri čemer to sodelovanje temelji na zgodovini, geografiji, gospodarstvu in raziskavah; ker so tri njene države članice, tj. Danska, Finska in Švedska, arktične države; ker Arktiko obkrožajo mednarodne vode in ker so državljani in vlade po vsem svetu, tudi v Evropski uniji, odgovorni za to, da podpirajo zaščito Arktike; |
| --- | --- |

A.

ker je EU globalni akter; ker že dolgo sodeluje z arktično regijo, pri čemer to sodelovanje temelji na zgodovini, geografiji, gospodarstvu in raziskavah; ker so tri njene države članice, tj. Danska, Finska in Švedska, arktične države; ker Arktiko obkrožajo mednarodne vode in ker so državljani in vlade po vsem svetu, tudi v Evropski uniji, odgovorni za to, da podpirajo zaščito Arktike;

| B. | ker se je sodelovanje EU s severno regijo in z arktično regijo začelo že v zgodnjih devetdesetih letih dvajsetega stoletja, ko je bila vključena v ustanovitev Sveta baltskih držav (CBSS) in Barentsovega evroarktičnega sveta (BEAC), v katerih ima Komisija polnopravno članstvo; |
| --- | --- |

B.

ker se je sodelovanje EU s severno regijo in z arktično regijo začelo že v zgodnjih devetdesetih letih dvajsetega stoletja, ko je bila vključena v ustanovitev Sveta baltskih držav (CBSS) in Barentsovega evroarktičnega sveta (BEAC), v katerih ima Komisija polnopravno članstvo;

| C. | ker se je politika severne dimenzije, ki vpliva tako na notranje kot zunanje zadeve EU, razvila v enakopravno partnerstvo med EU, Rusijo, Norveško in Islandijo; ker v tej skupni politiki poleg partnerjev severne dimenzije sodeluje več drugih večstranskih organizacijah, kot so Arktični svet, Svet baltskih držav in Barentsov evroarktični svet, Kanada in Združene države Amerike pa sta opazovalki; ker ta politika zajema široko geografsko območje in s praktičnim regionalnim sodelovanjem igra pomembno vlogo pri trajnostnem razvoju, javnem zdravju in socialni blaginji, kulturi, varstvu okolja ter logistiki in prevozu; |
| --- | --- |

C.

ker se je politika severne dimenzije, ki vpliva tako na notranje kot zunanje zadeve EU, razvila v enakopravno partnerstvo med EU, Rusijo, Norveško in Islandijo; ker v tej skupni politiki poleg partnerjev severne dimenzije sodeluje več drugih večstranskih organizacijah, kot so Arktični svet, Svet baltskih držav in Barentsov evroarktični svet, Kanada in Združene države Amerike pa sta opazovalki; ker ta politika zajema široko geografsko območje in s praktičnim regionalnim sodelovanjem igra pomembno vlogo pri trajnostnem razvoju, javnem zdravju in socialni blaginji, kulturi, varstvu okolja ter logistiki in prevozu;

| D. | ker EU postopno gradi in krepi svojo politiko za Arktiko; ker je okrepitev sodelovanja in skupne interese EU najlažje doseči z dobro usklajenim skupnim delovanjem; ker izzivi v zvezi z Arktiko zahtevajo skupni regionalni in mednarodni odziv; |
| --- | --- |

D.

ker EU postopno gradi in krepi svojo politiko za Arktiko; ker je okrepitev sodelovanja in skupne interese EU najlažje doseči z dobro usklajenim skupnim delovanjem; ker izzivi v zvezi z Arktiko zahtevajo skupni regionalni in mednarodni odziv;

| E. | ker se Arktika sooča z edinstvenimi socialnimi, okoljskimi in gospodarskimi izzivi; |
| --- | --- |

E.

ker se Arktika sooča z edinstvenimi socialnimi, okoljskimi in gospodarskimi izzivi;

| F. | ker je prebivalstvo evropske Arktike maloštevilno in razpršeno po širokem območju, za katerega so značilne slabe prometne povezave, kot so ceste, železnica in letalske povezave med vzhodom in zahodom; ker evropsko Arktiko pesti nezadostno vlaganje; |
| --- | --- |

F.

ker je prebivalstvo evropske Arktike maloštevilno in razpršeno po širokem območju, za katerega so značilne slabe prometne povezave, kot so ceste, železnica in letalske povezave med vzhodom in zahodom; ker evropsko Arktiko pesti nezadostno vlaganje;

| G. | ker se za Arktiko uporablja obsežen mednarodni pravni okvir; |
| --- | --- |

G.

ker se za Arktiko uporablja obsežen mednarodni pravni okvir;

| H. | ker je Arktični svet osrednji forum za arktično sodelovanje; ker je Arktični svet v dvajsetih letih obstoja izkazal svojo sposobnost, da ohranja konstruktivno in pozitivno sodelovanje, se prilagaja novim izzivom in prevzema nove odgovornosti; |
| --- | --- |

H.

ker je Arktični svet osrednji forum za arktično sodelovanje; ker je Arktični svet v dvajsetih letih obstoja izkazal svojo sposobnost, da ohranja konstruktivno in pozitivno sodelovanje, se prilagaja novim izzivom in prevzema nove odgovornosti;

| I. | ker imajo arktične države suverenost in pristojnost nad svojim ozemljem in vodami; ker je treba spoštovati pravico prebivalcev Arktike do trajnostne rabe njihovih naravnih virov; |
| --- | --- |

I.

ker imajo arktične države suverenost in pristojnost nad svojim ozemljem in vodami; ker je treba spoštovati pravico prebivalcev Arktike do trajnostne rabe njihovih naravnih virov;

| J. | ker se zanimanje za Arktiko in njene vire povečuje zaradi spreminjajočega se okolja na tem območju in pomanjkanja virov; ker se povečuje geopolitični pomen regije; ker so vplivi podnebnih sprememb in vedno večja konkurenca za dostop do Arktike in naravnih virov ter povečevanje gospodarskih dejavnosti prinesli tveganja za regijo, vključno z izzivi za okoljsko in človekovo varnost, a tudi nove priložnosti, kot je visoko razvito, trajnostno biogospodarstvo; ker se bodo zaradi podnebnih sprememb odprle nove plovne poti ter bodo na voljo nova ribolovna območja in naravni viri, zaradi česar se bodo povečali človekovo delovanje in okoljski izzivi v tej regiji; |
| --- | --- |

J.

ker se zanimanje za Arktiko in njene vire povečuje zaradi spreminjajočega se okolja na tem območju in pomanjkanja virov; ker se povečuje geopolitični pomen regije; ker so vplivi podnebnih sprememb in vedno večja konkurenca za dostop do Arktike in naravnih virov ter povečevanje gospodarskih dejavnosti prinesli tveganja za regijo, vključno z izzivi za okoljsko in človekovo varnost, a tudi nove priložnosti, kot je visoko razvito, trajnostno biogospodarstvo; ker se bodo zaradi podnebnih sprememb odprle nove plovne poti ter bodo na voljo nova ribolovna območja in naravni viri, zaradi česar se bodo povečali človekovo delovanje in okoljski izzivi v tej regiji;

| K. | ker je Arktika že dolgo območje konstruktivnega mednarodnega sodelovanja in ker jo je treba ohraniti kot območje brez napetosti; |
| --- | --- |

K.

ker je Arktika že dolgo območje konstruktivnega mednarodnega sodelovanja in ker jo je treba ohraniti kot območje brez napetosti;

| L. | ker je dobra dostopnost za boljše povezovanje podeželskih območij severne regije s preostalo EU predpogoj za trajnostni in konkurenčni gospodarski razvoj severnih centrov rasti, glede na vse večjo pozornost, ki jo vlagatelji in deležniki namenjajo tem centrom zaradi neizkoriščenih virov in vloge, ki jo imajo kot informacijske točke ekološke zaskrbljenosti; |
| --- | --- |

L.

ker je dobra dostopnost za boljše povezovanje podeželskih območij severne regije s preostalo EU predpogoj za trajnostni in konkurenčni gospodarski razvoj severnih centrov rasti, glede na vse večjo pozornost, ki jo vlagatelji in deležniki namenjajo tem centrom zaradi neizkoriščenih virov in vloge, ki jo imajo kot informacijske točke ekološke zaskrbljenosti;

| M. | ker je Ruska federacija leta 2015 ustanovila najmanj 6 novih baz severno od arktičnega kroga, ki vključujejo 6 globokomorskih pristanišč in 13 letališč, in povečuje tudi prisotnost svojih kopenskih sil na območju Arktike; |
| --- | --- |

M.

ker je Ruska federacija leta 2015 ustanovila najmanj 6 novih baz severno od arktičnega kroga, ki vključujejo 6 globokomorskih pristanišč in 13 letališč, in povečuje tudi prisotnost svojih kopenskih sil na območju Arktike;

| N. | ker je stabilen in zdrav arktični ekosistem, v katerem bivajo vitalne skupnosti, strateškega pomena za politično in gospodarsko stabilnost Evrope ter sveta; ker ima Arktika več kot polovico mokrišč na svetu in igra ključno vlogo pri čiščenju vode; ker prispeva k doseganju cilja dobrega stanja vode v Evropski uniji v skladu z okvirno direktivo o vodah; ker se stroški neukrepanja glede varstva arktičnega socialnega ekosistema eksponentno povečujejo; |
| --- | --- |

N.

ker je stabilen in zdrav arktični ekosistem, v katerem bivajo vitalne skupnosti, strateškega pomena za politično in gospodarsko stabilnost Evrope ter sveta; ker ima Arktika več kot polovico mokrišč na svetu in igra ključno vlogo pri čiščenju vode; ker prispeva k doseganju cilja dobrega stanja vode v Evropski uniji v skladu z okvirno direktivo o vodah; ker se stroški neukrepanja glede varstva arktičnega socialnega ekosistema eksponentno povečujejo;

| O. | ker se je površina arktičnega morskega ledu od leta 1981 močno zmanjšala, ker se območja pod permafrostom zmanjšujejo (kar povzroča tveganje naključnega sproščanja velikih količin ogljikovega dioksida (13) in metana v ozračje) in ker se snežna odeja še vedno tanjša, taljenje ledenikov pa prispeva k dvigovanju morske gladine po vsem svetu; ker je bilo ugotovljeno, da morski led izginja še hitreje, kot napovedujejo modeli, in ker se je obseg morskega ledu v poletni sezoni v 35 letih zmanjšal za več kot 40 %; ker podnebne spremembe napredujejo z dvojno hitrostjo in jo celo povečujejo v polarnih regijah, kar povzroča neznane in nepredvidljive spremembe v ekosistemih po svetu; |
| --- | --- |

O.

ker se je površina arktičnega morskega ledu od leta 1981 močno zmanjšala, ker se območja pod permafrostom zmanjšujejo (kar povzroča tveganje naključnega sproščanja velikih količin ogljikovega dioksida (13) in metana v ozračje) in ker se snežna odeja še vedno tanjša, taljenje ledenikov pa prispeva k dvigovanju morske gladine po vsem svetu; ker je bilo ugotovljeno, da morski led izginja še hitreje, kot napovedujejo modeli, in ker se je obseg morskega ledu v poletni sezoni v 35 letih zmanjšal za več kot 40 %; ker podnebne spremembe napredujejo z dvojno hitrostjo in jo celo povečujejo v polarnih regijah, kar povzroča neznane in nepredvidljive spremembe v ekosistemih po svetu;

| P. | ker so tri države članice EU (Danska, Finska in Švedska) ter ena čezmorska država ali ozemlje (Grenlandija) članice osemčlanskega Arktičnega sveta, sedem drugih držav članic (Francija, Nemčija, Italija, Nizozemska, Poljska, Španija in Združeno kraljestvo) pa je opazovalk; ker EU z veseljem pričakuje končno uveljavitev formalnega statusa opazovalke v Arktičnem svetu; |
| --- | --- |

P.

ker so tri države članice EU (Danska, Finska in Švedska) ter ena čezmorska država ali ozemlje (Grenlandija) članice osemčlanskega Arktičnega sveta, sedem drugih držav članic (Francija, Nemčija, Italija, Nizozemska, Poljska, Španija in Združeno kraljestvo) pa je opazovalk; ker EU z veseljem pričakuje končno uveljavitev formalnega statusa opazovalke v Arktičnem svetu;

| Q. | ker sta varstvo okolja in trajnostni razvoj glavni načeli deklaracije iz Ottawe, s katero so bili leta 1996 postavljeni temelji za ustanovitev Arktičnega sveta; |
| --- | --- |

Q.

ker sta varstvo okolja in trajnostni razvoj glavni načeli deklaracije iz Ottawe, s katero so bili leta 1996 postavljeni temelji za ustanovitev Arktičnega sveta;

| R. | ker v arktični regiji živi približno štiri milijone ljudi, od katerih je približno 10 % avtohtonih prebivalcev; ker je treba spoštovati občutljivo arktično okolje in temeljne pravice avtohtonih ljudstev ter jih zaščititi s strožjimi zaščitnimi ukrepi; ker je treba zagotoviti pravice avtohtonih ljudstev in lokalnih prebivalcev do odobritve in sodelovanja pri sprejemanju odločitev, ki vplivajo na pridobivanje naravnih virov; poudarja, da povečanje onesnaževal in težkih kovin v arktični regiji zaradi njihove prisotnosti v živalskih in rastlinskih vrstah, zlasti ribah, negativno vpliva na prehransko verigo in pomeni velike zdravstvene težave za lokalne prebivalce in potrošnike ribiških proizvodov drugje; |
| --- | --- |

R.

ker v arktični regiji živi približno štiri milijone ljudi, od katerih je približno 10 % avtohtonih prebivalcev; ker je treba spoštovati občutljivo arktično okolje in temeljne pravice avtohtonih ljudstev ter jih zaščititi s strožjimi zaščitnimi ukrepi; ker je treba zagotoviti pravice avtohtonih ljudstev in lokalnih prebivalcev do odobritve in sodelovanja pri sprejemanju odločitev, ki vplivajo na pridobivanje naravnih virov; poudarja, da povečanje onesnaževal in težkih kovin v arktični regiji zaradi njihove prisotnosti v živalskih in rastlinskih vrstah, zlasti ribah, negativno vpliva na prehransko verigo in pomeni velike zdravstvene težave za lokalne prebivalce in potrošnike ribiških proizvodov drugje;

| S. | ker so ekosistemi na Arktiki, vključno z rastlinskimi in živalskimi vrstami, še posebej občutljivi na motnje, pri čemer je obdobje obnavljanja razmeroma dolgo; ker se negativni učinki na okolje pogosto kopičijo in so trajni ter povzročajo zunanje geografske in ekološke učinke (na primer škoda na oceanskih ekosistemih); |
| --- | --- |

S.

ker so ekosistemi na Arktiki, vključno z rastlinskimi in živalskimi vrstami, še posebej občutljivi na motnje, pri čemer je obdobje obnavljanja razmeroma dolgo; ker se negativni učinki na okolje pogosto kopičijo in so trajni ter povzročajo zunanje geografske in ekološke učinke (na primer škoda na oceanskih ekosistemih);

| T. | ker v zadnjih desetletjih temperatura na Arktiki narašča približno dvakrat hitreje od svetovnega povprečja; |
| --- | --- |

T.

ker v zadnjih desetletjih temperatura na Arktiki narašča približno dvakrat hitreje od svetovnega povprečja;

| U. | ker povečana količina toplogrednih plinov in onesnaževanje zraka v ozračju prispevata k spreminjanju podnebja na Arktiki; ker so glavni krivci za onesnaževanje v arktičnem podnebju azijski, severnoameriški in evropski onesnaževalci, zaradi česar imajo ukrepi za zmanjšanje emisij v EU pomembno vlogo v boju proti podnebnim spremembam na Arktiki; |
| --- | --- |

U.

ker povečana količina toplogrednih plinov in onesnaževanje zraka v ozračju prispevata k spreminjanju podnebja na Arktiki; ker so glavni krivci za onesnaževanje v arktičnem podnebju azijski, severnoameriški in evropski onesnaževalci, zaradi česar imajo ukrepi za zmanjšanje emisij v EU pomembno vlogo v boju proti podnebnim spremembam na Arktiki;

| V. | ker iz uporabe težkega kurilnega olja v arktičnem pomorskem prometu izhajajo raznovrstna tveganja: to gorivo z visoko gostoto ob morebitnem razlitju emulgira, potone in lahko, če se ujame v led, prepotuje velike razdalje; razlito težko kurilno olje zelo ogroža prehransko varnost arktičnih avtohtonih skupnosti, katerih obstoj je odvisen od ribolova in lova; pri izgorevanju težkega kurilnega olja nastajajo žveplovi oksidi in težke kovine pa tudi velike količine črnega ogljika, ki se odlaga na arktični led in tako spodbuja absorpcijo toplote v ledeno gmoto ter pospešuje njeno taljenje in podnebne spremembe; ker je Mednarodna pomorska organizacija prepovedala prevoz in uporabo težkega kurilnega olja v vodah, ki obkrožajo Antarktiko; |
| --- | --- |

V.

ker iz uporabe težkega kurilnega olja v arktičnem pomorskem prometu izhajajo raznovrstna tveganja: to gorivo z visoko gostoto ob morebitnem razlitju emulgira, potone in lahko, če se ujame v led, prepotuje velike razdalje; razlito težko kurilno olje zelo ogroža prehransko varnost arktičnih avtohtonih skupnosti, katerih obstoj je odvisen od ribolova in lova; pri izgorevanju težkega kurilnega olja nastajajo žveplovi oksidi in težke kovine pa tudi velike količine črnega ogljika, ki se odlaga na arktični led in tako spodbuja absorpcijo toplote v ledeno gmoto ter pospešuje njeno taljenje in podnebne spremembe; ker je Mednarodna pomorska organizacija prepovedala prevoz in uporabo težkega kurilnega olja v vodah, ki obkrožajo Antarktiko;

| W. | ker bi morala EU igrati vodilno vlogo pri razpravah in pogajanjih v mednarodnih forumih, da bi vse zadevne strani prevzele svojo odgovornost v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov ali onesnaževal ter se soočile z vse večjimi izzivi glede trajnostnega upravljanja virov; |
| --- | --- |

W.

ker bi morala EU igrati vodilno vlogo pri razpravah in pogajanjih v mednarodnih forumih, da bi vse zadevne strani prevzele svojo odgovornost v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov ali onesnaževal ter se soočile z vse večjimi izzivi glede trajnostnega upravljanja virov;

| X. | ker je treba pri vseh dejavnostih pripravljenosti in odziva upoštevati in čim bolj zmanjšati tveganja, ki izhajajo iz uporabe jedrske energije na ledolomilcih in obalnih objektih; |
| --- | --- |

X.

ker je treba pri vseh dejavnostih pripravljenosti in odziva upoštevati in čim bolj zmanjšati tveganja, ki izhajajo iz uporabe jedrske energije na ledolomilcih in obalnih objektih;

| Y. | ker odlaganje kakršnih koli odpadkov v arktični permafrost pod nobenim pogojem ni trajnostna rešitev upravljanja z odpadki, kot so pokazale nedavne ugotovitve v zvezi z bazo Camp Century na Grenlandiji; |
| --- | --- |

Y.

ker odlaganje kakršnih koli odpadkov v arktični permafrost pod nobenim pogojem ni trajnostna rešitev upravljanja z odpadki, kot so pokazale nedavne ugotovitve v zvezi z bazo Camp Century na Grenlandiji;

| Z. | ker bi morala politika EU za arktično regijo natančneje odražati cilje trajnostnega razvoja, za katere se je EU zavezala, da jih bo dosegla do leta 2030; |
| --- | --- |

Z.

ker bi morala politika EU za arktično regijo natančneje odražati cilje trajnostnega razvoja, za katere se je EU zavezala, da jih bo dosegla do leta 2030;

| AA. | ker je znanstveno utemeljeno odločanje, ki vključuje znanje lokalnega in avtohtonega prebivalstva, ključnega pomena za zaščito občutljivih ekosistemov Arktike, zmanjšanje tveganj, omogočanje prilagoditve lokalnih skupnosti in za spodbujanje trajnostnega razvoja; ker je EU vodilna svetovna vlagateljica v arktične raziskave in spodbuja prosto izmenjavo njihovih rezultatov; |
| --- | --- |

AA.

ker je znanstveno utemeljeno odločanje, ki vključuje znanje lokalnega in avtohtonega prebivalstva, ključnega pomena za zaščito občutljivih ekosistemov Arktike, zmanjšanje tveganj, omogočanje prilagoditve lokalnih skupnosti in za spodbujanje trajnostnega razvoja; ker je EU vodilna svetovna vlagateljica v arktične raziskave in spodbuja prosto izmenjavo njihovih rezultatov;

| AB. | ker ravnotežje med industrijskim strokovnim in specializiranim znanjem o Arktiki ter zavezanostjo ciljem okolju prijaznega in trajnostnega razvoja ustvarja možnosti za ekoinovacije, industrijsko simbiozo in učinkovito ravnanje z odpadki v arktični regiji ter za ohranjanje pristnega okolje z možnostmi za nove in nastajajoče poslovne priložnosti in za nova delovna mesta, v procesu, ki prispeva tudi k zaposlenosti mladih in rešuje izziv staranja prebivalstva; |
| --- | --- |

AB.

ker ravnotežje med industrijskim strokovnim in specializiranim znanjem o Arktiki ter zavezanostjo ciljem okolju prijaznega in trajnostnega razvoja ustvarja možnosti za ekoinovacije, industrijsko simbiozo in učinkovito ravnanje z odpadki v arktični regiji ter za ohranjanje pristnega okolje z možnostmi za nove in nastajajoče poslovne priložnosti in za nova delovna mesta, v procesu, ki prispeva tudi k zaposlenosti mladih in rešuje izziv staranja prebivalstva;

| AC. | ker bi lahko tehnične zmogljivosti na področju satelitskih komunikacij, ki že obstajajo v EU, kot so storitve in infrastruktura v okviru programa Copernicus ali Galileo, zadovoljile potrebe uporabnikov v arktični regiji; |
| --- | --- |

AC.

ker bi lahko tehnične zmogljivosti na področju satelitskih komunikacij, ki že obstajajo v EU, kot so storitve in infrastruktura v okviru programa Copernicus ali Galileo, zadovoljile potrebe uporabnikov v arktični regiji;

| AD. | ker je vključevanje lokalnih skupnosti ključnega pomena za uspešno upravljanje naravnih virov ter večjo odpornost krhkih ekosistemov; |
| --- | --- |

AD.

ker je vključevanje lokalnih skupnosti ključnega pomena za uspešno upravljanje naravnih virov ter večjo odpornost krhkih ekosistemov;

| AE. | ker priznava, da je treba pri sprejemanju odločitev o Arktiki upoštevati tradicionalno in lokalno znanje; |
| --- | --- |

AE.

ker priznava, da je treba pri sprejemanju odločitev o Arktiki upoštevati tradicionalno in lokalno znanje;

| AF. | ker je treba kulture Samijev, Nencev, Hantov, Evenkov, Čukčov, Aleutov, Jupikov in Inuitov zaščititi v skladu z deklaracijo Združenih narodov o pravicah avtohtonih ljudstev (UNDRIP); ker imajo avtohtoni prebivalci Arktike pravico do izkoriščanja naravnih virov na svojem ozemlju in bi ga zato morali vključiti v vse prihodnje načrte za gospodarski ribolov; |
| --- | --- |

AF.

ker je treba kulture Samijev, Nencev, Hantov, Evenkov, Čukčov, Aleutov, Jupikov in Inuitov zaščititi v skladu z deklaracijo Združenih narodov o pravicah avtohtonih ljudstev (UNDRIP); ker imajo avtohtoni prebivalci Arktike pravico do izkoriščanja naravnih virov na svojem ozemlju in bi ga zato morali vključiti v vse prihodnje načrte za gospodarski ribolov;

| AG. | ker bi moralo ribištvo v arktični regiji potekati v skladu z obstoječimi mednarodnimi sporazumi, ki veljajo za to področje, vključno s pogodbo iz Spitsbergna iz leta 1920, ter še posebej z vsemi pravicami držav podpisnic te pogodbe ter v skladu z vsemi zgodovinskimi ribolovnimi pravicami; |
| --- | --- |

AG.

ker bi moralo ribištvo v arktični regiji potekati v skladu z obstoječimi mednarodnimi sporazumi, ki veljajo za to področje, vključno s pogodbo iz Spitsbergna iz leta 1920, ter še posebej z vsemi pravicami držav podpisnic te pogodbe ter v skladu z vsemi zgodovinskimi ribolovnimi pravicami;

| 1. | pozdravlja skupno sporočilo kot pozitiven korak k oblikovanju celostne politike EU za vprašanja Arktike, saj so v njem opredeljena posebna področja delovanja, in k razvoju skladnejšega okvira za ukrepe EU, osredotočene na evropsko Arktiko; poudarja potrebo po večji usklajenosti notranje in zunanje politike Unije, kar zadeva vprašanja Arktike; poziva Komisijo, naj v zvezi s svojim sporočilom oblikuje konkretne ukrepe za izvajanje in nadaljnje spremljanje; ponovno poziva k oblikovanju celovite strategije in konkretnega akcijskega načrta za sodelovanje EU z arktično regijo, izhodišče katerega mora imeti za cilj ohranjanje ranljivega arktičnega ekosistema; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja tri prednostna področja, opredeljena v skupnem sporočilu: podnebne spremembe, trajnostni razvoj in mednarodno sodelovanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja pomen UNCLOS pri zagotavljanju bistvenega multilateralnega pravnega okvira za vse dejavnosti v zvezi z oceani, tudi na Arktiki, za razmejitev arktičnega epikontinentalnega pasu in za reševanje vprašanj suverenosti na Arktiki, kar zadeva teritorialno morje; ugotavlja, da je na Arktiki zelo malo nerešenih vprašanj v zvezi z jurisdikcijo; meni, da je spoštovanje mednarodnega prava na Arktiki ključnega pomena; poudarja, da je večina voda okoli severnega tečaja mednarodnih; zagovarja močno vlogo EU pri spodbujanju učinkovitih večstranskih dogovorov in svetovnega reda, ki temelji na pravilih, s krepitvijo in doslednim izvajanjem ustreznih mednarodnih, regionalnih in dvostranskih sporazumov in okvirov; poudarja, da bi morala imeti EU pozitivno vlogo pri spodbujanju in podpiranju sporazumov, ki bi okrepili upravljanje biotske raznovrstnosti in okolja onkraj nacionalnih jurisdikcij v Severnem ledenem morju; poudarja, da se to ne nanaša na plovbo in tradicionalne načine preživljanja; poziva EU, naj tesno sodeluje s svojimi državami članicami za podpiranje ohranjanju in varovanja okolja v regiji; poudarja pomen Arktičnega sveta za ohranjanje konstruktivnega sodelovanja, miru, stabilnosti in nizke stopnje napetosti v arktični regiji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja dejstvo, da je Evropska unija ratificirala Pariški sporazum in začetek njegove veljavnosti 4. novembra 2016; poziva vse strani k njegovemu hitremu in učinkovitemu izvajanju; spodbuja države članice, naj ratificirajo Pariški sporazum, da bodo lahko nadaljevale izvajanje ambicioznih ciljev in ukrepov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v sektorjih, vključenih v trgovanje z emisijami, in sektorjih, v katerih obstaja delitev prizadevanj, ob upoštevanju cilja glede omejitve dviga temperature na 1,5 oC do leta 2100; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo in države članice, naj prevzamejo pomembnejšo vlogo pri učinkovitem izvajanju mednarodnih konvencij, kot so Pariški sporazum, Minamatska konvencija, Konvencija o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja, Göteborški protokol, Stockholmska konvencija, mednarodni kodeks za ladje, ki plujejo v polarnih vodah (polarni kodeks) in Konvencija o biološki raznovrstnosti; poziva Komisijo, naj nameni posebno pozornost mednarodnemu postopku, ki poteka pred odborom za pregled obstojnih organskih onesnaževal, za nadaljnjo postopno odpravo uporabe obstojnih organskih onesnaževal in črnega ogljika; poziva partnerske države EU, naj storijo enako; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podpira razvoj mreže zaščitenih arktičnih območij in varstvo mednarodnih voda okrog severnega tečaja onkraj ekonomskih con obalnih držav; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva, naj bo vsak razvoj komercialnega ribištva v arktični regiji izveden na način, ki bo popolnoma skladen z občutljivim in specifičnim značajem regije; vztraja, da je treba pred pričetkom vsakega novega komercialnega ribištva v arktični regiji poskrbeti za zanesljivo in previdnostno znanstveno oceno staleža rib, da se določi obseg ribolova, ki bo ohranil ciljne ribje staleže nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, in ne bo vodil v krčenje drugih vrst ali huje škodil morskemu okolju; poudarja, da mora biti ribištvo na odprtem morju urejeno v okviru regionalne organizacije za upravljanje ribištva, ki bo upoštevala nasvete strokovnjakov in vzpostavila stroge nadzorne programe za zagotovitev skladnosti z ukrepi upravljanja; poudarja, da mora tudi ribištvo v izključnih ekonomskih conah ustrezati istim standardom; poziva k moratoriju na industrijski ribolov v arktičnih vodah, v katerih se doslej ni izvajal ribolov, vključno z uporabo pridnenih vlečnih mrež; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja potekajoča pogajanja o mednarodnem sporazumu med arktičnimi obalnimi državami in mednarodnimi organizacijami s ciljem preprečevanja nereguliranega ribolova v mednarodnih vodah Arktike in poziva Komisijo ter države članice, naj podpišejo to izjavo in se zavzamejo, da postane zavezujoča za podpisnice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj podpre in spodbuja arktične države, da nadaljujejo prizadevanja za širjenje razpoložljivih informacij in analiz o vseh staležih v regiji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja znotraj zakonodajnega okvira EU z določitvijo ambicioznih ciljev glede zmanjšanja emisij pri pogajanjih o direktivi o nacionalnih zgornjih mejah emisij, z znižanjem lokalnih ravni onesnaženosti s svežnjem za čisti zrak, da bi se zmanjšalo onesnaževanje na velike razdalje, zlasti s sajami, ter s pogajanjem o ambicioznih ciljih in ukrepih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v sektorjih, vključenih v trgovanje z emisijami, in sektorjih, v katerih obstaja delitev prizadevanj, ob upoštevanju cilja glede omejitve dviga temperature na 1,5 oC do leta 2100; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo oceanski sporazum ZN za zaščito biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne pristojnosti, o katerem trenutno potekajo pogajanja, močan in učinkovit ter da bo lahko zagotovil zanesljiv postopek za ugotavljanje, določanje, upravljanje in izvrševanje zaščitenih morskih območij, vključno z morskimi rezervati, v katerih je prepovedan ribolov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | spodbuja Komisijo in države članice, naj utrdijo svojo vlogo pri učinkovitem izvajanju Konvencije o biološki raznovrstnosti in s tem povezanih mednarodnih sporazumov; šteje za pomembno, da se strateški načrt – dogovor o njem je bil dosežen v členu 10 Nagojskega protokola – o odkrivanju in prednostnemu obravnavanju škodljivih tujih vrst, ki ogrožajo ekosisteme, in o poteh njihovega širjenja izvaja tako, da se najbolj škodljive invazivne vrste nadzirajo ali izkoreninijo ter da se na poteh njihovega širjenja ukrepa s ciljem preprečevanja prehoda in vdora takšnih vrst, tudi na arktična območja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice, naj prepovejo subvencije za fosilna goriva, ki znižujejo ceno proizvodnje energije iz fosilnih goriv, da bi odvračale od izkoriščanja in rabe fosilnih goriv; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU, naj spodbuja stroge previdnostne regulativne standarde na področju varstva okolja in varnosti pri raziskovanju, iskanju in proizvodnji nafte na mednarodni ravni; poziva k prepovedi črpanja nafte v ledenih arktičnih vodah EU in EGP ter k temu, da EU spodbuja primerljive previdnostne standarde v Arktičnem svetu in obalnih arktičnih državah; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je za preprečevanje in zmanjševanje emisij živega srebra pomembno, da EU spodbuja hitro ratifikacijo Minamatske konvencije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja namero Komisije, da sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov nameni za vključevanje podnebnih ukrepov za Arktiko, ki bodo upoštevali lokalne okoliščine in posebno naravo arktičnih regij; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba pri čedalje večji uporabi naravnih virov na Arktiki spoštovati lokalno prebivalstvo in mu prinašati koristi ter prevzeti polno okoljsko odgovornost za krhko arktično okolje; meni, da je ta strateška izbira sestavni del zagotavljanja legitimnosti in lokalne podpore za delovanje EU na območju Arktike; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo in države članice, ki so članice Arktičnega sveta ali opazovalke v tem telesu, naj podprejo njegovo delo pri pripravi presoj vplivov na okolje za ohranitev občutljivih ekosistemov na Arktiki v skladu z usmeritvami konvencije o presoji čezmejnih vplivov na okolje (konvencija iz Espooja); poudarja velik pomen presoj vplivov na okolje za zagotavljanje trajnega razvoja gospodarskih dejavnosti in varstva posebej ranljivih arktičnih ekosistemov in skupnosti; opozarja na naslednja merila, ki jih je za ocenjevanje projektov, ki se izvajajo na Arktiki, predstavil Eskimski svet polarnega kroga (Inuit Circumpolar Council – ICC) in niso izčrpna:






  — | upoštevati je treba vse morebitne okoljske, družbeno-gospodarske in kulturne vplive med projektom in po njem, vključno s kumulativnimi učinki sedanjih in prihodnjih projektov; |
| --- | --- | --- |

18.

—

upoštevati je treba vse morebitne okoljske, družbeno-gospodarske in kulturne vplive med projektom in po njem, vključno s kumulativnimi učinki sedanjih in prihodnjih projektov;

| — | previdnostno načelo in načelo „onesnaževalec plača“ je treba uporabljati v vseh fazah načrtovanja projekta, presoje, izvajanja in izkoriščanja; |
| --- | --- |

—

previdnostno načelo in načelo „onesnaževalec plača“ je treba uporabljati v vseh fazah načrtovanja projekta, presoje, izvajanja in izkoriščanja;

| — | izkoriščanje in obnavljanje habitata ter s tem povezanih zemljišč morata biti skrbno načrtovana in v celoti financirana vnaprej; |
| --- | --- |

—

izkoriščanje in obnavljanje habitata ter s tem povezanih zemljišč morata biti skrbno načrtovana in v celoti financirana vnaprej;

| — | predlogi projektov za odzivanje na razlitja nafte morajo vključevati dokazilo o zmožnosti industrije za zajem razlite nafte v zamrznjenem morju ter pogojih, ko se led lomi in ponovno zmrzuje; |
| --- | --- |

—

predlogi projektov za odzivanje na razlitja nafte morajo vključevati dokazilo o zmožnosti industrije za zajem razlite nafte v zamrznjenem morju ter pogojih, ko se led lomi in ponovno zmrzuje;

| — | vzpostaviti je treba mednarodni sistem odgovornosti in odškodnin za kontaminacijo zemljišč, voda in morskih območij, ki je posledica iskanja in črpanja nafte na morju; |
| --- | --- |

—

vzpostaviti je treba mednarodni sistem odgovornosti in odškodnin za kontaminacijo zemljišč, voda in morskih območij, ki je posledica iskanja in črpanja nafte na morju;

| 19. | poudarja, de je pomembno prek sodelovanja s predstavniki poslovnega sektorja, kot je Arktični ekonomski svet, najti mehanizme za vključitev družbene odgovornosti gospodarskih družb v dejavnosti podjetij, ki poslujejo v arktični regiji; priporoča, naj se proučijo možnosti prostovoljnih mehanizmov za spodbujanje visokih industrijskih standardov v družbenem in okoljskem delovanju, na primer z izpostavljanjem „največje uspešnosti“ po arktičnem indeksu odgovornosti gospodarskih družb (Arctic Corporate Responsibility Index), ki bi denimo temeljil na protokolu o arktičnih poslovnih naložbah (Arctic Business Investment Protocol) in pobudi Združenih narodov za globalni dogovor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo vsa prizadevanja v Mednarodni pomorski organizaciji za sklenitev globalnega sporazuma o zmanjšanju emisij v ladijskem prometu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | se zaveda pomena rednega in zadostnega financiranja za redko poseljena severna območja, da bi se spopadli s tamkajšnjimi stalnimi neugodnimi razmerami, kot so redka poseljenost, težki podnebni pogoji in velike razdalje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | spodbuja tesno sodelovanje med institucijami EU in ustreznimi državami članicami glede vprašanj Arktike; poziva države članice, ki so članice Arktičnega sveta, naj v skladu s členom 34(2) PEU obveščajo ostale države članice ter visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o vseh zadevah, ki so v skupnem interesu Arktičnega sveta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da mora EU z vsemi arktičnimi partnericami sodelovati v političnem dialogu, in poziva k tesnejšemu sodelovanju med EU, Arktičnim svetom v okviru severne dimenzije, Svetom Barentsove evro-arktične regije in drugimi organi, ki so vključeni v sodelovanje na skrajnem severu; poudarja pomembno vlogo opazovalk v Arktičnem svetu, ki imajo številne izkušnje in so že dolgo del znanstvenega in političnega sodelovanja na Arktiki; v zvezi s tem pozdravlja stalni dialog med opazovalkami in predsedstvom Arktičnega sveta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | močno podpira, da se EU podeli status opazovalke v Arktičnem svetu; je prepričan, da bi celovita formalna uveljavitev statusa opazovalke za EU pozitivno prispevala k politični in institucionalni vlogi Arktičnega sveta pri reševanju vprašanj Arktike ter to vlogo okrepila; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja izboljšano usklajevanje med Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje glede vprašanj Arktike; predlaga oblikovanje enote za severne politike pri ESZD ter okrepitev sodelovanja med službami ESZD in Komisije za zagotovitev doslednega, usklajenega in celostnega političnega pristopa na vseh pomembnih ključnih političnih področjih; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da lahko EU prispeva k reševanju morebitnih varnostnih izzivov; poziva EU, naj v partnerstvu s svojimi državami članicami in sodelovanju z arktičnimi državami prispeva k vzpostavitvi mehanizmov za civilno varnost in h krepitvi zmogljivosti za obvladovanje naravnih kriz in nesreč ter kriz in nesreč, ki jih povzroči človek, pa tudi infrastrukture za iskanje in reševanje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opozarja, da je energetska varnost tesno povezana s podnebnimi spremembami; meni, da je treba zagotoviti zanesljivejšo oskrbo z energijo z zmanjšanjem odvisnosti EU od fosilnih goriv; poudarja, da je preobrazba Arktike ena od glavnih posledic podnebnih sprememb za varnost EU; poudarja, da je treba ta multiplikator tveganja obravnavati z okrepljeno strategijo EU za Arktiko ter izboljšano politiko za obnovljive vire energije, pridobljene v EU, in energijsko učinkovitost, ki bo občutno zmanjšala odvisnost Unije od zunanjih virov in tako izboljšala njen varnostni položaj; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva k oblikovanju načrtov za ravnanje s prostoživečimi živalmi, prekritimi z nafto, v vseh arktičnih državah, in sicer v skladu z opredeljeno najboljšo prakso, vključno z učinkovito oceno občutljivih ogroženih vrst ter izvedljivimi strategijami za preprečevanje in odzivanje, da se zagotovi njihova zaščita; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja stalno konstruktivno in pragmatično čezmejno sodelovanje v okviru severne dimenzije in njenih partnerstev ter sodelovanje v Barentsovem evroarktičnem svetu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja pomen stalnih stikov in sodelovanja z Rusijo v okviru arktičnega regionalnega sodelovanja, zlasti čezmejnega sodelovanja med EU in Rusijo, kljub temu, da Rusija v tej regiji namešča vedno več vojaških sil, da tam gradi in ponovno odpirajo vojaška oporišča ter da je oblikovala vojaško območje ruske Arktike; poudarja, da mora EU nadalje uveljaviti svoje interese v odnosu do Rusije z uporabo selektivnega sodelovanja in si prizadevati za napredek pri vprašanjih v skupnem interesu, če obstaja podlaga za celostne rešitve za skupne izzive in grožnje; poziva, naj se to vprašanje vključi v strategijo EU za Arktiko; poudarja, da je arktična regija sestavni del okoljske, gospodarske in politične sfere mednarodnih odnosov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | meni, da politika severne dimenzije služi kot uspešen model stabilnosti, skupne odgovornosti in udeležbe v arktičnem sodelovanju; poudarja pomen sektorskih partnerstev severne dimenzije, zlasti kar zadeva okolje ter infrastrukturo in logistiko; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ugotavlja, da so se oblikovale arktične migracijske poti v EU; poudarja, da bi bilo treba migracijske poti in povečan promet upoštevati pri pripravi strategije EU za Arktiko; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponovno poziva EU in njene države članice, naj dejavno podpirajo načela pravice do plovbe in neškodljivega prehoda; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja načrt za vzpostavitev evropskega foruma deležnikov za Arktiko; poudarja, da je treba krepiti sinergije med obstoječimi instrumenti financiranja, da se preprečijo morebitna podvajanja ter kar najbolj poveča sodelovanje med notranjimi in zunanjimi programi EU; je seznanjen s ponudbo Finske, da gosti prvi forum, ki bi bil leta 2017; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je treba pri sprejemanju odločitev na Arktiki upoštevati tradicionalno in lokalno znanje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ponovno potrjuje podporo EU UNDRIP; zlasti opozarja na člen 19 te deklaracije, ki določa, da se države sporazumejo in v dobri veri sodelujejo z zadevnimi avtohtonimi ljudstvi, preko njihovih lastnih predstavniških institucij, da bi pridobile njihovo prostovoljno predhodno soglasje, dano na podlagi poznavanja položaja, preden sprejmejo in izvedejo zakonodajne in upravne ukrepe, ki bi lahko imeli posledice za ta ljudstva; poziva k boljšemu in zgodnejšemu vključevanju avtohtonih ljudstev v oblikovanje politike za Arktiko, ki se osredotoča na državljane, in v delo Arktičnega sveta; poudarja, da bi njihova vključitev v odločanje olajšala trajnostno upravljanje naravnih virov na Arktiki; poudarja potrebo po zaščiti in spodbujanju njihovih pravic, kultur in jezikov; poudarja, da je treba v arktični regiji trajnostno razviti obnovljive vire energije, ob tem pa upoštevati občutljivo okolje in popolnoma vključiti avtohtona ljudstva; |
| --- | --- |

36.

| 37. | namenja posebno pozornost cilju trajnostnega razvoja 4.5, ki vključuje zagotavljanje enakega dostopa do vseh ravni izobraževanja in poklicnega usposabljanja za avtohtona ljudstva, tudi v njihovih jezikih; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da lahko dostopen, medsebojno povezan, varen in trajnosten turizem na podeželskih in redko poseljenih območjih evropske Arktike prispeva k širjenju poslovnih dejavnosti, kar lahko nato poveča število delovnih mest v malih in srednjih podjetjih ter pripomore k splošnemu pozitivnemu razvoju regije; zato poudarja, da je treba spodbujati turizem na tem območju, in sicer zaradi družbenega in okoljskega vpliva, ki ga ima na infrastrukturo in raziskave ter izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja vlogo avtohtonih ljudstev in lokalnih skupnosti pri ohranjanju močne in trajnostne arktične regije; poziva Komisijo, naj se osredotoči na zagotavljanje dostopa teh skupnosti do vseh ustreznih informacij o zahtevah enotnega trga EU, najboljši praksi in instrumentih financiranja; poudarja vlogo nemotenih prometnih, komunikacijskih in električnih omrežij, pa tudi vesoljskih tehnologij za določanje geografskega položaja in telekomunikacije pri ustvarjanju gospodarskih dejavnosti na tem območju; opozarja Komisijo na njene obveznosti v skladu z Uredbo (EU) 2015/1775 v zvezi s poročanjem in obveščanjem javnosti ter pristojnih organov o določbah te uredbe; poudarja potrebo po vključitvi strokovnega znanja avtohtonih in lokalnih prebivalcev ter zagotavljanju večje udeležbe, sprejemanja in sodelovanja avtohtonih in lokalnih skupnosti v procesu odločanja; poudarja, da sta potrebna zadostna podpora in financiranje; v zvezi s tem predlaga vzpostavitev arktičnega predstavništva avtohtonih ljudstev v Bruslju, da bo njihova udeležba opaznejša; meni, da bi morala EU podpreti uvajanje inovativnih tehnologij na Arktiki z razvojem arktičnih obnovljivih virov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da je izjemno pomembno ohranjanje visoke kakovosti življenja v trajnostno razvitih skupnostih na Arktiki, ki uživajo koristi najnovejše informacijske tehnologije, in da lahko EU lahko pri tem odigra bistveno vlogo; ponovno opozarja na pravico prebivalcev Arktike, da sami odločajo o tem, kako se bodo preživljali, in priznava njihovo željo po trajnostnem razvoju regije; poziva ESZD in Komisijo, naj okrepita dialog z njimi in preučita možnost, da bi se tem združenjem nudilo financiranje in da bi se zagotovilo upoštevanje njihovih mnenj v razpravah EU o Arktiki; pozdravlja delo posebnega poročevalca ZN o stanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin avtohtonih ljudstev ter delo strokovnega telesa ZN o pravicah avtohtonih ljudstev; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da bi morala biti znanost podlaga za oblikovanje politik na Arktiki, ko gre za varstvo okolja in boj proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

41.

| 42. | izpostavlja bistveno vlogo evropskih strukturnih in investicijskih skladov pri razvoju evropske Arktike in ustvarjanju trajnostne rasti in kakovostnih delovnih mest, usmerjenih v sektorje, ki so zazrti v prihodnost; izpostavlja tudi potrebo po odgovornem in spoštljivem razvoju naravnih virov Arktike; spominja na stalne ovire, ki jih je treba odpraviti (člen 174 PDEU); poudarja dolgoročni pomen strategije na različnih področjih, kot so digitalna agenda, podnebne spremembe, modra rast ipd.; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja pomen dobre dostopnosti arktične regije do vseevropskega prometnega omrežja, njegove načrtovane širitve koridorjev osrednjega omrežja s koridorjema Severno morje–Baltik in Skandinavija–Sredozemlje ter poti za drugostopenjski dostop kot ključne prometne strukture za omogočanje trajnostne mobilnosti oseb in blaga; spominja na možnosti financiranja EU, denimo iz instrumenta za povezovanje Evrope in Evropskega sklada za strateške naložbe, pri financiranju infrastrukturnih projektov v evropski Arktiki; opozarja na pomembno vlogo, ki jo pri tem ima Evropska investicijska banka; predlaga, da Komisija prouči možnosti za obsežnejše mednarodno finančno sodelovanje pri razvoju infrastrukture in povezav, vključno s sistemi informacijskih in komunikacijskih tehnologij; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja zavezo Komisije k vsaj ohranjanju ravni financiranja za raziskave na Arktiki v okviru programa Obzorje 2020 in zlasti njen namen, da podpre uvajanje inovativnih tehnologij; poziva Komisijo, naj v večletnem finančnem okviru za obdobje po letu 2020 poveča financiranje EU za raziskave na Arktiki; poziva Komisijo, naj nadaljuje in okrepi uporabo programa Obzorje 2020 in drugih programov financiranja za namene preučevanja Arktike; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ugotavlja, da so arktični morski ekosistemi ključni za ohranitev svetovne biotske raznovrstnosti; ugotavlja, da je zaradi zmanjšanja arktičnega morskega ledu in drugih okoljskih sprememb na Arktiki v povezavi z omejenim znanstvenim poznavanjem morskih virov na tem območju potreben previden pristop k uvedbi ustreznih mednarodnih ukrepov za zagotovitev dolgoročnega ohranjanja in trajnostne rabe virov v arktičnem odprtem morju; |
| --- | --- |

45.

| 46. | hrabri spodbujanje in podpiranje mednarodnega znanstvenega in raziskovalnega sodelovanja med vsemi deležniki, ki so dejavni na področju arktičnih raziskav, in pri vzpostavljanju raziskovalne infrastrukture, saj priznava, da je boljše znanje o Arktiki bistveno za ustrezno odzivanje na vse izzive; podpira sodelovanje med vodilnimi institucijami na področju arktičnih raziskav, da bi se razvil celosten evropski program za raziskave na polarnem območju v okviru pobude EU-PolarNet, ki vključuje tradicionalno in lokalno znanje; je seznanjen s povabilom Komisiji, da se udeleži mednarodne znanstvene konference o Arktiki, ki naj bi bila leta 2018 v Evropi; poudarja pomen uspešnega sodelovanja s Kanado in ZDA v okviru čezatlantskega raziskovalnega zavezništva; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ponovno poziva Komisijo, naj ustanovi Arktični informacijski center EU na Arktiki, ki bo imel na voljo dovolj sredstev za zagotavljanje učinkovitega dostopa do informacij in znanja o Arktiki ter bo spodbujal turizem; poudarja, da bi se lahko takšen Arktični informacijski center EU povezal z že obstoječimi Arktičnimi centri ali z drugimi arktičnimi institucijami, saj bi se tako korenito znižali stroški; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva k bolj sistematičnemu in dolgoročnemu zbiranju podatkov, pridobljenih pri projektih raziskav Arktike; obžaluje, da dosežki posameznih projektov pri prehodu iz enega obdobja financiranja v drugo pogosto izginejo; poziva Komisijo, naj se pri načrtovanju okvira za raziskave Arktike za obdobje po letu 2020 osredotoči na kontinuiteto; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja podporo Komisije pri vzpostavitvi zaščitenih morskih območij na Arktiki; opozarja Komisijo in države članice na cilj glede zaščite najmanj 10 % obalnih in morskih območij v okviru ciljev trajnostnega razvoja; ugotavlja pa, da bi bilo treba vsak nov predlog v zvezi s temi vprašanji uskladiti z izidom razprav arktičnih držav v Arktičnem svetu; poudarja, da so zaščitena morska območja izjemno pomembna za ohranjanje arktičnih ekosistemov; opozarja, da je treba v načrtovanje, izvajanje in upravljanje teh zaščitenih območij v celoti vključiti lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opozarja na pomen vesoljskih tehnologij in raziskovalnih dejavnosti, povezanih z vesoljem, ki so bistvene za varnost pomorskega prometa, pa tudi za spremljanje okolja in opazovanje podnebnih sprememb na Arktiki; spodbuja Komisijo, naj glede na spremembe v arktični regiji, ki jih priznava v svojem sporočilu o vesoljski strategiji za Evropo (COM(2016)0705), prouči možnosti za večjo uporabo prihodnjih in sedanjih satelitskih programov EU v tej regiji, in sicer v sodelovanju s članicami Arktičnega sveta, ter naj upošteva potrebe uporabnikov v okviru pobude na področju vladnih satelitskih komunikacij (GOVSATCOM); poziva vse deležnike, naj v zvezi s tem v celoti izkoristijo možnosti satelitske navigacije Galileo in programov za opazovanje Zemlje Copernicus; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in podpirajo vzpostavitev zaščitenih morskih območij na arktičnem odprtem morju v okviru mandata komisije iz Konvencije o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika (konvencija OSPAR), ki prepoveduje vsakršno ekstraktivno dejavnost, vključno z ribištvom, v mednarodnih vodah okrog severnega tečaja, ki so zajete v tej konvenciji; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, naj podpre pobude za prepoved uporabe pridnenih vlečnih mrež na ekološko ali biološko pomembnih morskih območjih in arktičnem odprtem morju; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva, naj bodo ohranitveni cilji v novi skupni ribiški politiki in količinski cilji za obnavljanje in ohranjanje staležev nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, podlaga za vse vrste komercialnega ribištva v regiji; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva EU, naj bo vodilna pri preprečevanju nereguliranega ribolova na Arktiki; meni, da bi imela do tega pravico, saj so njene države članice vključene v vse ravni upravljanja v arktični regiji; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da ribiške flote EU ne smejo ogrožati biotske raznovrstnosti v regiji; pozdravlja določitev ekološko in biološko pomembnih območij v arktični regiji v okviru Konvencije o biološki raznovrstnosti, saj je to pomemben postopek pri zagotavljanju učinkovitega ohranjanja arktične biotske raznovrstnosti, in poudarja pomen izvajanja upravljanja na podlagi ekosistemskega pristopa v obalnih, morskih in kopenskih okoljih Arktike, kot poudarja strokovna skupina za upravljanje na podlagi ekosistemskega pristopa pri Arktičnem svetu; poziva države, naj z vzpostavitvijo mreže zaščitenih morskih območij in morskih rezervatov v Arktičnem oceanu izpolnijo svoje obveze iz Konvencije o biotski raznovrstnosti in konvencije UNCLOS; |
| --- | --- |

55.

| 56. | odločno zagovarja, da mora nadaljnje razvijanje komercialnega ribolova v arktični regiji potekati skladno z mednarodnimi sporazumi, ki veljajo za to področje, vključno s Svalbardsko pogodbo iz leta 1920, skladno s pravicami vseh držav podpisnic teh sporazumov ter skladno z vsemi zgodovinskimi ribolovnimi pravicami; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo, naj prouči in pripravi predloge za krepitev telekomunikacijske infrastrukture na Arktiki, vključno s sateliti, da podpre znanstvene raziskave in spremljanje podnebja ter prispeva k lokalnemu razvoju, plovbi in varnosti na morju; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ponavlja svoj poziv Komisiji in državam članicam iz leta 2014, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za dejavno spodbujanje prepovedi uporabe in prevoza težkega kurilnega olja kot ladijskega goriva na plovilih, ki plujejo po arktičnih morjih, in sicer na podlagi Mednarodne konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij (konvencija MARPOL) in/ali s pomorskimi inšpekcijami države pristanišča, kot je urejeno v vodah okoli Antarktike; poziva Komisijo, naj okoljska in podnebna tveganja, povezana z uporabo težkega kurilnega olja, vključi v svojo študijo o tveganjih, ki bi jih prineslo povečanje plovbe po severnomorski poti; poziva Komisijo, naj glede na to, da ni ustreznih mednarodnih ukrepov, pripravi predloge pravil za ladje, ki pristajajo v pristaniščih EU pred plovbo v arktičnih vodah ali po njej, da bi prepovedali uporabo in prevoz težkega kurilnega olja; |
| --- | --- |

58.

| 59. | z zanimanjem pričakuje začetek veljavnosti polarnega kodeksa Mednarodne pomorske organizacije v letih 2017 in 2018, s katerim bo postala arktična plovba varnejša; poudarja pomen razvoja enotnega sistema umika, evakuacije in reševanja osebja, ki dela na odprtem morju, ki bi ga bilo mogoče enotno uporabljati za ploščadi in plovila na arktičnem območju; |
| --- | --- |

59.

| 60. | spominja, da sta Islandija in Norveška v okviru Sporazuma EGP prevzeli obveznosti glede ohranjanja kakovosti okolja in zagotavljanja trajnostne uporabe naravnih virov v skladu z ustrezno zakonodajo EU; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja rastoč interes Kitajske za arktično regijo, zlasti kar zadeva dostop do plovnih poti in razpoložljivost energetskih virov; je seznanjen, da sta Islandija in Kitajska sklenili prostotrgovinski sporazum, ter poziva Komisijo, naj pozorno spremlja njegove morebitne učinke na trajnostni gospodarski razvoj islandskega dela arktične regije, pa tudi na gospodarstvo in notranji trg EU; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ponovno opozarja, da je v okviru sporazumu o partnerstvu med EU in Grenlandijo na področju ribištva iz leta 2007 EU Grenlandiji dolžna finančno podporo, da se zagotovi odgovorni ribolov in trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v izključni ekonomski coni Grenlandije; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva k hitri ratifikaciji Protokola iz leta 2010 k Mednarodni konvenciji o odgovornosti in nadomestilu škode v zvezi s prevozom nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju (Konvencija HNS) in pristopu držav članic k temu protokolu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | meni, da je parlamentarno sodelovanje in tesno medparlamentarno sodelovanje o vprašanjih Arktike, zlasti z nacionalnimi parlamenti ustreznih držav članic EU, bistveno pri izvajanju politik za Arktiko; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisijo, naj skrbno spremljata podnebne, okoljevarstvene, pomorske, družbeno-gospodarske in varnostne spremembe na Arktiki ter redno poročata Evropskemu parlamentu in Svetu, tudi o izvajanju politike EU za Arktiko; |
| --- | --- |

65.

| 66. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladam in parlamentom držav v arktični regiji. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0363.

(2)  Resolucija Generalne skupščine ZN A/RES/70/1.

(3)  http://www.inuitcircumpolar.com/uploads/3/0/5/4/30542564/ declaration_on_resource_development_a3_final.pdf

(4)  UL C 436, 24.11.2016, str. 17.

(5)  UL C 93, 9.3.2016, str. 131.

(6)  UL C 419, 16.12.2015, str. 153.

(7)  UL C 353 E, 3.12.2013, str. 77.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0236.

(9)  UL C 136 E, 11.5.2012, str. 71.

(10)  UL C 9 E, 15.1.2010, str. 41.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0034.

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0224.

(13)  Ocenjuje se, da je ena milijarda in pol ton CO2 shranjen na Arktiki.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/148 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/148

---

P8_TA(2017)0094

Poročilo o Črni gori za leto 2016

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o poročilu Komisije o Črni gori za leto 2016 (2016/2309(INI))

(2018/C 263/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 19. in 20. junija 2003 in njihove priloge z naslovom „Solunska agenda za Zahodni Balkan: premik k evropski integraciji“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 19. in 20. junija 2003 in njihove priloge z naslovom „Solunska agenda za Zahodni Balkan: premik k evropski integraciji“,

| — | ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma z dne 29. marca 2010 med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma z dne 29. marca 2010 med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (1),

| — | ob upoštevanju rezultatov s srečanj pristopne konference EU–Črna gora, ki sta potekali dne 30. junija 2016 na namestniški in dne 13. decembra 2016 na ministrski ravni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov s srečanj pristopne konference EU–Črna gora, ki sta potekali dne 30. junija 2016 na namestniški in dne 13. decembra 2016 na ministrski ravni,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. junija 2012 o začetku pristopnih pogajanj s Črno goro 29. junija 2012 in sklepov z dne 13. decembra 2016, ki jih je podprla velika večina delegacij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. junija 2012 o začetku pristopnih pogajanj s Črno goro 29. junija 2012 in sklepov z dne 13. decembra 2016, ki jih je podprla velika večina delegacij,

| — | ob upoštevanju sedmega srečanja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta med Črno goro in EU, ki je potekalo 20. junija 2016 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedmega srečanja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta med Črno goro in EU, ki je potekalo 20. junija 2016 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2016 z naslovom Sporočilo o širitveni politiki EU za leto 2016 (COM(2016)0715), ki mu je priložen delovni dokument služb Komisije z naslovom Poročilo o Črni gori za leto 2016 (SWD(2016)0360), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2016 z naslovom Sporočilo o širitveni politiki EU za leto 2016 (COM(2016)0715), ki mu je priložen delovni dokument služb Komisije z naslovom Poročilo o Črni gori za leto 2016 (SWD(2016)0360),

| — | ob upoštevanju končne izjave predsednika vrhunskega srečanja o Zahodnem Balkanu, ki je potekalo 4. julija 2016 v Parizu, in priporočil organizacij civilne družbe za to srečanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končne izjave predsednika vrhunskega srečanja o Zahodnem Balkanu, ki je potekalo 4. julija 2016 v Parizu, in priporočil organizacij civilne družbe za to srečanje,

| — | ob upoštevanju odločbe zunanjih ministrov držav članic zveze NATO z dne 2. decembra 2015 in podpisa pristopnega protokola Črne gore k zvezi NATO z dne 19. maja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločbe zunanjih ministrov držav članic zveze NATO z dne 2. decembra 2015 in podpisa pristopnega protokola Črne gore k zvezi NATO z dne 19. maja 2016,

| — | ob upoštevanju končnega poročila misije OVSE/ODIHR za opazovanje volitev v zvezi s parlamentarnimi volitvami z dne 16. oktobra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila misije OVSE/ODIHR za opazovanje volitev v zvezi s parlamentarnimi volitvami z dne 16. oktobra 2016,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z osmega srečanja skupnega posvetovalnega odbora EU–Črna gora, ki je potekalo 8. novembra 2016 v Budvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z osmega srečanja skupnega posvetovalnega odbora EU–Črna gora, ki je potekalo 8. novembra 2016 v Budvi,

| — | ob upoštevanju izjave in priporočil z dvanajstega srečanja stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Črna gora (SAPC), ki je potekalo dne 19. in 20. maja 2016 v Podgorici, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave in priporočil z dvanajstega srečanja stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Črna gora (SAPC), ki je potekalo dne 19. in 20. maja 2016 v Podgorici,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Črni gori, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Črni gori,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0050/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0050/2017),

| A. | ker je evro-atlantsko povezovanje osrednja prednostna naloga Črne gore na področju zunanje politike; |
| --- | --- |

A.

ker je evro-atlantsko povezovanje osrednja prednostna naloga Črne gore na področju zunanje politike;

| B. | ker je bil pri pristopnih pogajanjih dosežen nadaljnji napredek; ker Črna gora trenutno velja za državo, ki je v pristopnem procesu najbolj napredovala; ker je pravni okvir na področju pravne države v glavnem končan in institucionalna ureditev vzpostavljena; |
| --- | --- |

B.

ker je bil pri pristopnih pogajanjih dosežen nadaljnji napredek; ker Črna gora trenutno velja za državo, ki je v pristopnem procesu najbolj napredovala; ker je pravni okvir na področju pravne države v glavnem končan in institucionalna ureditev vzpostavljena;

| C. | ker je še vedno čutiti zaskrbljenost zaradi polariziranega ozračja v državi in opozicijskega bojkota parlamentarnih dejavnosti; ker sta za ohranitev napredka v pristopnem procesu bistvena stalen dialog in konstruktivno sodelovanje med vladajočo koalicijo in opozicijo; |
| --- | --- |

C.

ker je še vedno čutiti zaskrbljenost zaradi polariziranega ozračja v državi in opozicijskega bojkota parlamentarnih dejavnosti; ker sta za ohranitev napredka v pristopnem procesu bistvena stalen dialog in konstruktivno sodelovanje med vladajočo koalicijo in opozicijo;

| D. | ker sta korupcija in organizirani kriminal še vedno zelo problematična; |
| --- | --- |

D.

ker sta korupcija in organizirani kriminal še vedno zelo problematična;

| E. | ker lahko organizacije civilne družbe sodelujejo v delovnih skupinah, vključno z delovnimi skupinami za pristopna pogajanja, vendar so izrazile nezadovoljstvo z ravnjo vključevanja v oblikovanje politike in možnostjo dostopa do informacij; ker je zelo zaskrbljujoče, da so mediji s kampanjami blatenja osebno napadli nekatere aktiviste civilne družbe; |
| --- | --- |

E.

ker lahko organizacije civilne družbe sodelujejo v delovnih skupinah, vključno z delovnimi skupinami za pristopna pogajanja, vendar so izrazile nezadovoljstvo z ravnjo vključevanja v oblikovanje politike in možnostjo dostopa do informacij; ker je zelo zaskrbljujoče, da so mediji s kampanjami blatenja osebno napadli nekatere aktiviste civilne družbe;

| F. | ker je napredek Črne gore v okviru poglavij 23 in 24 o pravni državi še vedno bistven za splošno hitrost pogajalskega procesa; |
| --- | --- |

F.

ker je napredek Črne gore v okviru poglavij 23 in 24 o pravni državi še vedno bistven za splošno hitrost pogajalskega procesa;

| G. | ker svoboda izražanja in medijska svoboda sodita med osrednje vrednote EU in temelje vsake demokracije; ker je črnogorska medijska skupnost zelo politizirana, ker še vedno prevladujeta cenzura in samocenzura in ker so novinarji tarča gospodarskih in političnih pritiskov; |
| --- | --- |

G.

ker svoboda izražanja in medijska svoboda sodita med osrednje vrednote EU in temelje vsake demokracije; ker je črnogorska medijska skupnost zelo politizirana, ker še vedno prevladujeta cenzura in samocenzura in ker so novinarji tarča gospodarskih in političnih pritiskov;

| 1. | pozdravlja stalen napredek Črne gore na področju vključevanja v EU; pozdravlja, da Črna gora pri pristopnih pogajanjih dosega enakomeren napredek in ugotavlja, da je bilo doslej 26 poglavij odprtih za pogajanja, dve poglavji pa sta bili začasno zaprti; poziva Svet, naj pospeši pogajanja s Črno goro; spodbuja k odprtju in zaprtju nadaljnjih poglavij v okviru pristopnih pogajanj leta 2017; pozdravlja program o pristopu Črne gore k EU za obdobje 2017–2018, ki ga je sprejela vlada; poziva Črno goro, naj pospeši izvajanje reform, si še bolj prizadeva izpolniti vsa referenčna merila in se še naprej osredotoča na bistvene dele pristopnega procesa; opozarja, da je izjemno pomembno dosegati konkretne in trajnostne rezultate in biti uspešen pri izvajanju, zlasti na področju pravne države, pravičnosti ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | želi pohvaliti pristojne organe, ki so 16. oktobra 2016 izpeljali volitve, ki so potekale mirno in pri katerih so se v splošnem spoštovale temeljne svoboščine; spodbuja nadaljnje usklajevanje z mednarodnimi standardi; pozdravlja dejstvo, da udeležba od leta 2002 še ni bila tako visoka; pozdravlja revidiran pravni okvir, v skladu s katerim so potekale volitve, vendar ugotavlja, da je še vedno opaziti nekatere upravne pomanjkljivosti, tudi pri državni volilni komisiji, porajajo pa se tudi pomisleki v zvezi z natančnostjo volilnega registra in politizacijo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje, da je bilo treba na dan volitev začasno ustaviti platforme za internetno komunikacijo, in je zaskrbljen zaradi vdora v spletno mesto centra za demokratično tranzicijo (CDT) nekaj dni pred volitvami, zaradi katerega je bilo ovirano tudi delo organizacij civilne družbe pri spremljanju volitev; poziva pristojne organe, naj hitro in pregledno ter v skladu s priporočili OVSE/ODIHR odpravijo pomanjkljivosti in preiščejo domnevne postopkovne nepravilnosti, vključno z domnevnim poneverjanjem državnih sredstev in zlorabo položaja, pa tudi vse druge sporočene pomanjkljivosti; pričakuje, da se bo ohranila neodvisnost državne volilne komisije; meni, da je za vzpostavitev popolnega zaupanja v volilni proces potrebno ta proces izboljšati; z obžalovanjem ugotavlja, da opozicija ne priznava rezultatov volitev; priznava, da poskušajo zunanji akterji diskreditirati volilni proces in da zaradi tega prihaja do težav; od nove vlade pričakuje, da bo ohranila politično zavezanost procesu reform, in poziva vse politične stranke, naj ponovno vzpostavijo konstruktiven dialog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da je bila v obdobju pred temi volitvami oblikovana „vlada zaupanja v volitve“; pozdravlja dejstvo, da je proces potekal pod vodstvom Črne gore in na medstrankarski osnovi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je poskušala Rusija domnevno vplivati na razvoj dogodkov v Črni gori, saj bi utegnil tak vedenjski vzorec v regiji pomeniti nadaljnjo destabilizacijo Zahodnega Balkana; je zaskrbljen zaradi resnih incidentov, vključno z domnevnim državnim udarom, do katerih je prišlo 16. oktobra 2016, in poziva podpredsednico Evropske komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisijo, naj natančno spremljata preiskave, ki jih izvajajo pristojni organi; želi pohvaliti pripravljenost Srbije za sodelovanje pri teh preiskavah; meni, da je pomembno, da si pristojne službe držav članic med seboj ter s podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo izmenjujejo informacije o teh incidentih; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je še vedno zelo zaskrbljen, ker je ozračje v državi polarizirano in ker opozicijski poslanci bojkotirajo parlamentarne dejavnosti; poziva opozicijo, naj sprejme ponudbo predsednika črnogorske vlade za sodelovanje v vladi v zameno za prenehanje bojkota; znova poudarja, da morajo vse politične sile ponovno vzpostaviti konstruktiven dialog in začeti konstruktivno sodelovati s črnogorskim parlamentom; poziva k dodatni okrepitvi parlamentarnega nadzora nad pristopnim procesom in zmogljivosti za proračunski nadzor; želi pohvaliti parlament, ker ohranja visoko raven preglednosti; izraža zaskrbljenost zaradi uporabe nesorazmerne sile med protivladnimi protesti; ponovno vztraja, da je potrebna ustrezna nadaljnja obravnava afere z zvočnimi posnetki; poziva k izboljšanju parlamentarnega nadzora nad izvajanjem ukrepov za boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva vlado, naj izboljša dostop do javnih informacij, zlasti v zvezi z velikimi infrastrukturnimi projekti, kot so gradnja avtocest, privatizacija, javna naročila in sodni postopki; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja novo strategijo reforme javne uprave v obdobju 2016–2020, program reform upravljanja javnih financ, začetek veljavnosti novega zakona o plačah in poenostavitev upravnih postopkov; poziva k sprejetju ukrepov, s katerimi bi za izvajanje omenjene strategije namenili ustrezna proračunska sredstva, ter k dosledni politični volji za racionalizacijo javne uprave, tudi z ozirom na priprave za pristop; je seznanjen z omejenim napredkom na področju krepitve upravne zmogljivosti; spodbuja k popolni depolitizaciji javne uprave; meni, da je treba obvezno upoštevati načela dosežkov, strokovnosti, odgovornosti, preglednosti ter pravočasne regulativne ocene učinka, prav tako pa izpolniti pravico državljanov do dobre uprave in pravico do informacij, ki niso prežete s korupcijo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je seznanjen z napredkom pri reformi pravosodja, vključno z izboljšanjem institucionalne zmogljivosti; je še vedno zaskrbljen zaradi neprimernega vplivanja na neodvisnost sodstva, zlasti pri imenovanju sodnikov; poudarja, da je treba s spremljanjem izvajanja etičnega kodeksa in novega disciplinarnega sistema za sodnike in tožilce povečati odgovornost sodstva; poudarja, da je treba racionalizirati pravosodno mrežo ter še povečati zmogljivosti za spremljanje zamud na sodiščih in dodatno zmanjšanje števila nerešenih primerov; poziva k učinkovitejši institucionalni in individualni odgovornosti, ko gre za obravnavanje obtožnic glede korupcije, pranja denarja in organiziranega kriminala; poudarja, da je treba učinkovito izvrševati sklepe sodišča o dostopu do informacij in odpraviti prevladujočo prakso, da se dokumenti zaradi omejevanja dostopa razglasijo za zaupne; poudarja pomen ozaveščanja javnosti o obstoječih pritožbenih mehanizmih; |
| --- | --- |

9.

| 10. | čeprav opaža določen napredek pri obravnavi vojnih zločinov, poziva pristojne organe k učinkovitemu preiskovanju, pregonu, sojenju in kaznovanju vojnih hudodelstev ter boju proti nekaznovanosti v skladu z mednarodnimi standardi, zlasti ko gre za odgovorne uradnike na vrhu verige poveljevanja; pozdravlja sprejetje strategije pregona, katere namen je odpreti nove zadeve in doseči konkretne rezultate; poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo imele žrtve vojnih hudodelstev neoviran dostop do sodnega varstva in pravične odškodnine, in poziva k popolni zaščiti prič med sojenjem zaradi vojnih hudodelstev; |
| --- | --- |

10.

| 11. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je korupcija še vedno razširjena na veliko področjih, vendar pozdravlja dodatno okrepitev okvira za boj proti korupciji, med drugim z začetkom neokrnjenega delovanja agencije za boj proti korupciji in imenovanjem posebnih tožilcev za to področje ter obravnavanjem potreb po specializiranem dolgoročnem usposabljanju; meni, da je treba obvezno zagotoviti njihovo neodvisnost pri preiskavah; poudarja pomen politično nepristranskih, strokovnih in preglednih dejavnosti agencije za boj proti korupciji, zlasti v zvezi s primeri korupcije na visoki ravni in financiranjem političnih strank; ponovno poudarja, da je treba doseči uspešne rezultate pri preiskavah in obsodbah, zlasti v primerih korupcije na visoki ravni, pa tudi pri ukrepih za preprečevanje korupcije, vključno z učinkovitejšo uporabo pravnih sankcij; poziva novo vlado, naj boj proti korupciji vključi med svoje prednostne naloge in za to nalogo zagotovi zadostne človeške vire in proračunska sredstva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva k učinkovitemu izvajanju sektorskih akcijskih načrtov za področja, ki so še posebej dovzetna za korupcijo, na primer javna naročila, privatizacija, urbanistično načrtovanje, izobraževanje, zdravstveno varstvo, lokalna vlada in policija; poziva k učinkoviti preiskavi morebitnih primerov prijaviteljev in njihovi ustrezni zaščiti; poziva, naj se v črnogorski kazenski zakonik vključi kaznivo dejanje nezakonitega bogatenja; poziva k učinkovitemu izvajanju sporazuma o sodelovanju med Eurojustom in Črno goro, da bi se izboljšalo pravosodno sodelovanje v boju proti hudim kaznivim dejanjem; poziva k ukrepom za zaščito prijaviteljev nepravilnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je seznanjen s sprejetjem akcijskega načrta za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma ter s podpisom Dodatnega protokola h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju terorizma; poudarja, da je treba še naprej uspešno reševati primere organiziranega kriminala, zlasti kar zadeva trgovino z ljudmi, droge in pranje denarja, zagotoviti tesnejše sodelovanje med agencijami in dodatno okrepiti regionalno in mednarodno sodelovanje na področju boja proti organiziranemu kriminalu; poudarja potrebo po strokovnih svetovalcih za forenzično računovodstvo, ki bi sodelovali pri rednih preiskavah; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja izboljšanje pravnega okvira za boj proti trgovini z ljudmi; poudarja pa, da je treba izboljšati identifikacijo žrtev trgovine z ljudmi in olajšati njihov dostop do pomoči, odškodnine in varstva; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja novo strategijo za boj proti nasilnemu ekstremizmu v obdobju 2016–2018, ki dopolnjuje nacionalno strategijo za preprečevanje terorizma, pranja denarja in financiranja terorizma ter za boj proti tem dejavnostim; je seznanjen z ustanovitvijo nove obveščevalne skupine, katere naloga je odkrivanje in spremljanje morebitnih pripadnikov nasilnih ekstremističnih skupin; meni, da je izjemno pomembno že v zgodnji fazi radikalizacije odkriti ustrezne osebe, s čimer je mogoče preprečiti, da bi jih nasilne ekstremistične skupine zvabile v svoje vrste, in jih uspešno ponovno vključiti v družbo; meni, da je prav tako pomembno, da ukrepi v zvezi s tem zagotovijo spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin v skladu z mednarodnimi obveznostmi; opozarja na pomen ozaveščanja za spremljanje morebitnih terorističnih groženj; |
| --- | --- |

15.

| 16. | čeprav je seznanjen s sodelovanjem organizacij civilne družbe pri pripravah za pristop, poziva pristojne organe, naj še izboljšajo dostop teh organizacij do informacij o EU ter zagotovijo, da bodo posvetovanja z njimi, če je le mogoče, smiselna; poziva pristojne organe, naj razvijejo bolj vključujoč pristop, ki nudi več podpore, da se organizacijam civilne družbe olajša izvajanje temeljnih dejavnosti ter spodbuja njihovo dejavno sodelovanje pri spremljanju celotnega volilnega procesa; poziva pristojne organe, naj organizacijam civilne družbe zagotovijo javna sredstva na nacionalni in lokalni ravni na bolj trajnosten, pregleden in učinkovit način; poziva zadevne organe, naj vzpostavijo ugodne pogoje za prostovoljno delo in višjo stopnjo državljanske udeležbe; je močno zaskrbljen, da se še zmeraj izvajajo kampanje blatenja in poskusi ustrahovanja nekaterih aktivistov organizacij civilne družbe; poziva pristojne organe, naj raziščejo in pojasnijo vzroke teh poskusov ter povečajo prizadevanja za zaščito aktivistov organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja, da je bil pri izboljševanju položaja manjšin dosežen določen napredek, vključno z več zakonodajnimi reformami za nadaljnjo uskladitev s standardi EU in mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic; pozdravlja sprejetje strategije za obdobje 2016–2020 ter akcijskega načrta za socialno vključevanje romske in egiptovske skupnosti; poziva k dodelitvi ustreznega proračuna, da bo mogoče ustrezno izvajati akcijski načrt; je zaskrbljen zaradi dvojne diskriminacije, s katero se soočajo ženske in dekleta iz romske skupnosti, in zaradi dostopa manjšin Romov, Egipčanov in Aškalov do zdravstvenega varstva, izobrazbe, stanovanj in zaposlitve; poziva pristojne organe, naj še naprej krepijo prizadevanja za varstvo pravic oseb LGBTI; poziva pristojne organe, naj si še bolj prizadevajo za ozaveščanje splošne javnosti o protidiskriminaciji; je še vedno zaskrbljen, da večina javnih stavb, vključno z zdravstvenimi centri in univerzitetnimi fakultetami, nima urejenega dostopa za invalide in da je število zaposlenih invalidov še vedno zelo nizko; poziva k dodatnim ukrepom za zaščito večnacionalne identitete Boke Kotorske; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva k dodatni okrepitvi institucij za človekove pravice, vključno z varuhom človekovih pravic ter ministrstvom za človekove pravice in manjšine, in meni, da bi bilo treba izboljšati njihovo poznavanje mednarodne in evropske zakonodaje ter standardov na področju človekovih pravic; je zaskrbljen zaradi nezadostnega enotnega pristopa in nizkih kazni za kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ostaja zaskrbljen zaradi nenehnega družinskega nasilja na podlagi spola in spolnega nasilja, opuščanja kazenskega pregona in ustreznega kaznovanja storilcev v skladu z mednarodnimi standardi ter neučinkovite podpore žrtvam in njihove zaščite; poziva k sprejetju ukrepov, s katerimi bi zagotovili primerno zaščito, izboljšali ustrezno medinstitucionalno usklajevanje, omogočili učinkovito uporabo nove enotne podatkovne zbirke primerov družinskega nasilja ter začeli izvajati strategijo za boj proti družinskemu nasilju v obdobju 2016–2020; poudarja pomen izobraževanja in usposabljanja zaposlenih v državnih institucijah za delo z žrtvami; poziva pristojne organe, naj zagotovijo ustrezno zaščito, dolgoročno nastanitev, finančno podporo in izobraževalne programe za žrtve prisilnih porok ter učinkovit pregon in kaznovanje storilcev; poudarja, kako pomembno je spodbujati zastopanost žensk v politiki, tudi na ključnih položajih sprejemanja odločitev, pa tudi njihov dostop do trga dela in zastopanost na njem; poziva k oblikovanju javne politike, ki bi prispevala k vzpostavitvi ravnotežja med poklicnim in družinskim življenjem; je seznanjen s stalnim izvajanjem akcijskega načrta za enakost spolov za obdobje 2013–2017; poziva pristojne organe, naj izvajanju tega načrta namenijo dovolj sredstev; ugotavlja, da usklajevanje politik v zvezi z otroki še vedno predstavlja izziv in da je nasilje nad otroki še vedno zaskrbljujoče; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva črnogorske organe, naj sprejmejo potrebne ukrepe za preprečitev nasilja nad otroki, trgovine z ljudmi in prisilnih porok otrok, o katerih še vedno poročajo nevladne organizacije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je potrebno stalno in odločno prizadevanje za uskladitev črnogorskega pravnega sistema z mednarodnimi pravnimi standardi na področju človekovih pravic in svoboščin invalidov, da bi se zagotovilo spoštovanje načel pravne države, ustavnosti in zakonitosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je še vedno zaskrbljen nad stanjem na področju svobode izražanja in medijev v Črni gori ter dejstvom, da vlada ne izvaja učinkovitih preiskav napadov na novinarje; ponovno poziva pristojne organe, naj rešijo dolgotrajne primere nasilja nad novinarji, njihovega ustrahovanja in groženj zoper njih, sprejmejo ukrepe za zaščito medijskih strokovnjakov ter ustvarijo varno okolje za svobodno in raziskovalno novinarstvo; je zaskrbljen zaradi napadov policijskih enot in zaradi nedavnih primerov pritiskov in ustrahovanja novinarjev, vključno s kampanjami blatenja, fizičnimi napadi in grožnjami, ter primerov vmešavanja v medije med protivladnimi demonstracijami, vključno s samovoljnimi prijetji in zasegi opreme; izraža zaskrbljenost zaradi nadaljnjega neizvajanja ustreznih preiskav teh napadov in nereševanja teh primerov; ugotavlja, da je število primerov obrekovanja še vedno visoko; vztraja, da mora biti državno oglaševanje v zasebnih medijih pregledno ter da je treba spremeniti črnogorski kazenski zakonik in vanj dodati nove opredelitve zločinov, s čimer bi preprečili in kaznovali napade na novinarje, ki opravljajo svoje poklicne dolžnosti; je seznanjen s sprejetimi pravnimi ukrepi, ki bi javni radioteleviziji RTCG omogočili večjo finančno neodvisnost in trajnost, ter poziva k nadaljnjim ukrepom, s katerimi bi zagotovili njeno neodvisnost, tudi na uredniškem področju; poudarja, da je treba podpreti in okrepiti obstoječe samoregulativne mehanizme; poudarja, da je treba revidirani etični kodeks novinarjev učinkovito in enotno uporabljati v celotni medijski skupnosti; poziva, naj se opazovalci iz delegacij EU in veleposlaništev držav članic pogosteje udeležujejo sojenj novinarjem in medijskim strokovnjakom; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da je državna volilna komisija med volitvami leta 2016 omejila dostop medijev; poziva k izvajanju priporočil glede medijev, ki so bila predložena v okviru končnega poročila misije OVSE/ODIHR za opazovanje parlamentarnih volitev leta 2016; |
| --- | --- |

23.

| 24. | sicer ugotavlja, da je razvoj dogodkov na gospodarskem področju pozitiven, vendar poziva novo vlado, naj sprejme ukrepe za zagotovitev fiskalne vzdržnosti ter vzporedno izboljšanje socialnih pravic in varstva potrošnikov, naj z dodatnimi strukturnimi reformami izboljša poslovno in naložbeno ozračje, s katerim se bodo ustvarila delovna mesta, zagotovila rast in oblikovalo bolj raznoliko gospodarstvo, sprejme ukrepe za zmanjšanje neformalnega sektorja in vztraja pri potrebi po učinkovitem boju zoper izogibanje plačilu davkov; pozdravlja odprtje poglavja 19 in je prepričan, da je to najboljši način za spodbuditev vlade k pospešitvi dela v zvezi s socialnim vključevanjem, zmanjševanjem revščine in odpravljanjem neformalnega sektorja; poziva k racionalizaciji javne porabe, pa tudi k okrepljenim prizadevanjem za krepitev pravne države in izvrševanja pogodb; poziva k obravnavanju velikih zunanjih neravnovesij ter k ponovnemu ovrednotenju projektov za naložbe v javno infrastrukturo, ki ogrožajo fiskalno vzdržnost; poziva k nadaljnjim finančnim in nefinančnim ukrepom v podporo malim in srednjim podjetjem ter k nadaljnjim naložbam v inovativne in trajnostne projekte, da bi spodbudili gospodarstvo; poziva k izboljšanju socialnega dialoga; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ugotavlja, da je bil sicer dosežen določen napredek pri razvoju prometne infrastrukture, tudi v okviru Prometnega observatorija za jugovzhodno Evropo, vendar pomanjkanje čezmejnih cest ovira trgovino in turizem; pozdravlja dosedanja prizadevanja za liberalizacijo železniškega sektorja v Črni gori; opozarja, da se je treba s sosednjimi državami usklajevati v zvezi z vprašanjem povezljivosti ter jim omogočiti, da sodelujejo pri načrtovanju infrastrukturnih projektov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je treba okrepiti sektor malih in srednjih podjetij ter jim zagotoviti podporo z boljšo zakonodajo ter financiranjem in izvajanjem industrijske politike, pa tudi z zmanjšanjem neformalne ekonomije in pospešitvijo elektronske registracije podjetij na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da siva ekonomija Črne gore še vedno predstavlja velik delež celotnega BDP; opominja, da je obsežna neformalna ekonomija glavno ozko grlo za podjetništvo in gospodarsko rast ter poziva Črno goro, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje sive ekonomije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se nekatera sredstva za krepitev zmogljivosti, ki se financirajo iz instrumenta za predpristopno pomoč, niso v celoti izkoristila ali da jih organi niso spremljali; poudarja, da morajo organi za doseganje pozitivnih rezultatov zagotoviti razpoložljivost ustreznega osebja, sprejeti potrebno zakonodajo, ki omogoča uporabo sredstev, in novo ustanovljenim institucijam zagotoviti potrebno neodvisnost; |
| --- | --- |

28.

| 29. | je seznanjen s tem, da se je brezposelnost nekoliko zmanjšala; pozdravlja novo nacionalno strategijo za zaposlovanje in razvoj človeških virov za obdobje 2016–2020 ter pripadajoči akcijski načrt za leto 2016; je še vedno zaskrbljen zaradi visoke brezposelnosti mladih in slabe mobilnosti delavcev; poziva k proaktivnim ukrepom na trgu dela, da bi povečali kakovostno zaposlovanje ter ženskam, ranljivim skupinam prebivalstva, invalidom in mladim zagotovili podporo z izobraževanjem, poklicnim usmerjanjem, usposabljanjem in pravicami delavcev; ponovno poudarja, kako pomembno je aktivno sodelovanje v regionalnih pobudah za mlade, kot je regionalni urad za sodelovanje mladih na Zahodnem Balkanu, vključno z izkoriščanjem obstoječih programov, namenjenih povečanju povezljivosti v regiji in obravnavanju brezposelnosti mladih; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da javna poraba za izobraževanje ostaja precej nižja od povprečja EU; poudarja, da je treba sprejeti potrebne ukrepe, zlasti v zvezi z zgodnjim otroškim varstvom in predšolsko vzgojo, pri katerih je stopnja vpisa zelo nizka in bistveno nižja od cilja EU, da se do leta 2020 doseže 95-odstotni vpis; meni, da je treba posebno pozornost nameniti pomanjkljivemu dostopu invalidov do več javnih univerz; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja nov okoljski zakon ter nacionalno strategijo za prenos in izvajanje pravnega reda EU na področju okolja in boja proti podnebnim spremembam, pa tudi akcijski načrt za obdobje 2016–2020, priložen tej strategiji; poudarja, da je treba okrepiti prizadevanja za izvajanje, zlasti na področju kakovosti vode, varstva narave in ravnanja z odpadki, prav tako pa povečati s tem povezano upravno zmogljivost na vseh ravneh; je zaskrbljen zaradi precejšnje zamude pri vzpostavljanju zaščite za soline v Ulcinju, ki bi utegnile postati del omrežja Natura 2000; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za ohranitev biotske raznovrstnosti solin in trajnostnega razvoja obale; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva pristojne organe, naj za Skadarsko jezero sprejmejo potrebne varstvene in ohranitvene ukrepe, da bi se ohranile njegove ekološke značilnosti in ekološka celovitost; poziva vlado, naj zagotovi, da preoblikovanje nacionalnih parkov v državne družbe z omejeno odgovornostjo ne bo negativno vplivalo na njihovo varstvo; ob tem priznava v okviru Ramsarske in Bernske konvencije izražene pomisleke glede posebnega prostorskega načrta za nacionalni park Skadarsko jezero, ki vključuje tudi projekt jezerskega pristanišča; je zaskrbljen zaradi velikih zamud pri vzpostavljanju zaščite za območja, ki so opredeljena kot možna območja omrežja Natura 2000, na primer nacionalni park Skadarsko jezero; opozarja, da je treba opraviti zanesljivo in strateško presojo vpliva na okolje v skladu s pravnim redom EU in mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da je treba izvajati mednarodne zaveze na področju blaženja podnebnih sprememb; je močno zaskrbljen zaradi načrta vlade, da bo razvila elektrarno na premog Pljevlja II, ki je nezdružljiva z zavezami, sprejetimi v okviru Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

33.

| 34. | priznava pomemben napredek na področju energetike, vključno s področjem medsebojnih povezav s partnerskimi državami; poziva Črno goro, naj sprejme zakonodajo za izvajanje tretjega energetskega svežnja, zlasti direktivo o obnovljivih virih energije; še vedno izraža zaskrbljenost zaradi netrajnostnega razvoja vodne energije in ker se veliko hidroelektrarn načrtuje brez zanesljive presoje vplivov na okolje, zlasti v zvezi z zaščito biotske raznovrstnosti in njihovim vplivom na zavarovana območja v skladu z zakonodajo EU; poziva pristojne organe, naj pozorno spremljajo dejavnosti iskanje nafte in zemeljskega plina na odprtem morju ter izvajajo vse varstvene ukrepe v skladu s sprejeto zakonodajo, predpisi in pravnim redom EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ob upoštevanju priprav na vrhunsko srečanje o Zahodnem Balkanu leta 2017 v Italiji poziva črnogorske organe, naj si še bolj prizadevajo za izvajanje pravnih in regulativnih ukrepov v prometnem in energetskem sektorju (mehki ukrepi), da bi izpolnili obveznosti iz agende o povezljivosti Evropske unije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja proaktivno udeležbo Črne gore in njeno stalno konstruktivno vlogo na področju dobrih sosedskih odnosov ter regionalnega in mednarodnega sodelovanja; poziva k še tesnejšemu sodelovanju na tem področju; izreka odločno pohvalo Črni gori, da še naprej v celoti usklajuje svojo zunanjo politiko s skupno zunanjo in varnostno politiko EU, tudi s Sklepom Sveta (SZVP) 2016/1671, ki podaljšuje omejevalne ukrepe EU zoper Rusijo; pozdravlja sodelovanje Črne gore pri misijah SVOP pod vodstvom EU; jo spodbuja, naj še naprej čim bolj zgodaj v pristopnem procesu ter v konstruktivnem in sosedskem duhu obravnava nerešena dvostranska vprašanja s sosedami, vključno s še vedno odprtim vprašanjem določitve meje s Srbijo in Hrvaško; ponovno poziva oblasti, naj si prizadevajo za reševanje vprašanj, ki zadevajo nasledstvo nekdanje Socialistične federativne republike Jugoslavije (SFRJ); pozdravlja sporazum o določitvi meje, sklenjen z Bosno in Hercegovino, ter ratifikacijo sporazuma o določitvi meje s Kosovom; poudarja, da je treba nadaljevati pogajanja o prilagoditvi sporazumov o prečkanju meja in obmejnem prometu; želi pohvaliti sodelovanje s sosednjimi državami v okviru procesa sprejemanja sarajevske deklaracije; poziva Črno goro, naj se uskladi s skupnimi stališči EU o celovitosti Rimskega statuta in ustreznimi vodilnimi načeli EU v zvezi z dvostranskimi sporazumi o imuniteti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ugotavlja, da je Črna gora, čeprav ni na zahodnobalkanski poti, še vedno država tranzita za begunce in migrante, ki prihajajo predvsem iz Sirije; poziva črnogorske oblasti, naj zagotovijo, da bodo migranti in begunci, ki zaprosijo za azil v Črni gori ali prečkajo njeno ozemlje, obravnavani v skladu z mednarodnim pravom in pravom EU, vključno s konvencijo o beguncih iz leta 1951 in Listino EU o temeljnih pravicah; pozdravlja sprejetje Schengenskega akcijskega načrta in strategije za celovito obvladovanje migracij v obdobju 2017–2020; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj se še naprej ukvarja z vprašanji, povezanimi z migracijami, ki zadevajo vse države zahodnega Balkana, da bi zagotovili, da se spoštujejo evropske in mednarodne norme in standardi; je zadovoljen z doslej opravljenim delom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja dejavno sodelovanje Črne gore na vrhunskem srečanju o Zahodnem Balkanu, zlasti o agendi o povezljivosti, ki je potekalo leta 2016 v Parizu; poziva organe, naj izvajajo novo podpisani sporazum o prečkanju meja, ki je bil sklenjen z Albanijo, ter uredbo o vseevropskih omrežjih v zvezi z licenciranjem in omogočanjem odprtega dostopa do železniškega trga; ugotavlja, da je železniški trg v Črni gori sicer odprt za konkurenco že od leta 2014, vendar doslej zasebni ponudniki niso pokazali interesa za vstop na trg; poziva novo vlado, naj zagotovi odprt železniški trg s preglednimi pristojbinami za dostop po tirih in porazdelitvijo zmogljivosti, ki so popolnoma v skladu s pravnim redom; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja dejstvo, da je bil maja 2016 kot znak priznavanja prizadevanj Črne gore za izvajanje reform podpisan protokol za pristop Črne gore k zvezi NATO, ki ga članice zveze NATO trenutno ratificirajo, saj je NATO pomemben dejavnik za stabilnost in mir na Zahodnem Balkanu; poziva države članice EU, ki so članice zveze NATO, naj namenijo prednost postopku ratifikacije in naj priznajo, da je članstvo v tej zvezi za Črno goro pomemben simbolični in strateški del procesa evro-atlantskega povezovanja; opominja, da potekajo pogajanja o pristopu k EU neodvisno od pristopnih pogajanj z Natom; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Črne gore. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  UL L 108, 29.4.2010, str. 1.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/156 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/156

---

P8_TA(2017)0095

E-demokracija v Evropski uniji: potencial in izzivi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o e-demokraciji v Evropski uniji: potencial in izzivi (2016/2008(INI))

(2018/C 263/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta Evrope CM/Rec(2009)1 o elektronski demokraciji (e-demokracija), ki ga je 18. februarja 2009 sprejel odbor ministrov in je prvi mednarodni pravni instrument, ki določa standarde na področju e-demokracije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta Evrope CM/Rec(2009)1 o elektronski demokraciji (e-demokracija), ki ga je 18. februarja 2009 sprejel odbor ministrov in je prvi mednarodni pravni instrument, ki določa standarde na področju e-demokracije,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 2, 3, 6, 9, 10 in 11, in Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov od 8 do 20 in člena 24 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 2, 3, 6, 9, 10 in 11, in Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov od 8 do 20 in člena 24 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, Evropske konvencije o človekovih pravicah in Evropske socialne listine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, Evropske konvencije o človekovih pravicah in Evropske socialne listine,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. oktobra 2015 o evropski državljanski pobudi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. oktobra 2015 o evropski državljanski pobudi (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Evropski akcijski načrt za e-upravo za obdobje 2016–2020 – Pospešitev digitalne preobrazbe uprave (COM(2016)0179), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Evropski akcijski načrt za e-upravo za obdobje 2016–2020 – Pospešitev digitalne preobrazbe uprave (COM(2016)0179),

| — | ob upoštevanju indeksa razvoja e-uprave (EGDI) za leto 2014, ki ga je pripravila Organizacija združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju indeksa razvoja e-uprave (EGDI) za leto 2014, ki ga je pripravila Organizacija združenih narodov,

| — | ob upoštevanju treh študij, ki jih je leta 2016 objavil tematski sektor C, in sicer o možnostih in izzivih e-udeležbe v Evropski uniji, o možnostih in izzivih e-volitev v Evropski uniji in o pravnem in političnem okviru za uvedbo evropskega osebnega dokumenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju treh študij, ki jih je leta 2016 objavil tematski sektor C, in sicer o možnostih in izzivih e-udeležbe v Evropski uniji, o možnostih in izzivih e-volitev v Evropski uniji in o pravnem in političnem okviru za uvedbo evropskega osebnega dokumenta,

| — | ob upoštevanju dveh študij STOA z naslovom E-javnost, e-udeležba in e-volitve v Evropi – možnosti in izzivi: končno poročilo iz novembra 2011 in Tehnološke možnosti in sistemi za okrepitev participativne in neposredne demokracije, ki bo objavljena 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dveh študij STOA z naslovom E-javnost, e-udeležba in e-volitve v Evropi – možnosti in izzivi: končno poročilo iz novembra 2011 in Tehnološke možnosti in sistemi za okrepitev participativne in neposredne demokracije, ki bo objavljena 2017,

| — | ob upoštevanju dela na e-demokraciji, ki ga je Konferenca evropskih regionalnih zakonodajnih skupščin (CALRE) opravila z uporabo omrežja OZN za sodelovanje IT4all, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela na e-demokraciji, ki ga je Konferenca evropskih regionalnih zakonodajnih skupščin (CALRE) opravila z uporabo omrežja OZN za sodelovanje IT4all,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o človekovih pravicah in tehnologiji: učinek sistemov za odkrivanje vdorov in sistemov nadzora na človekove pravice v tretjih državah (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o človekovih pravicah in tehnologiji: učinek sistemov za odkrivanje vdorov in sistemov nadzora na človekove pravice v tretjih državah (2),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0041/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0041/2017),

| A. | ker so nedavne krize in zastoji na finančnem, gospodarskem, političnem in družbenem področju močno prizadele posamezne države članice in Unijo kot celoto in to v obdobju, ko se vse soočajo s svetovnimi izzivi, kot so podnebne spremembe, migracija in varnost; ker je odnos državljanov do politik vse bolj napet, saj se oddaljujejo od političnih procesov odločanja, tveganje javnega nezadovoljstva s politiko pa je vse večje; ker sta udejstvovanje in sodelovanje državljanov in civilne družbe v demokratičnem življenju, poleg tega, da zagotavljata preglednost in obveščenost, bistvena za delovanje demokracije ter za verodostojnost in odgovornost na vseh ravneh večnivojske strukture upravljanja EU; ker obstaja jasna potreba po okrepitvi demokratične povezanosti državljanov s političnimi institucijami; |
| --- | --- |

A.

ker so nedavne krize in zastoji na finančnem, gospodarskem, političnem in družbenem področju močno prizadele posamezne države članice in Unijo kot celoto in to v obdobju, ko se vse soočajo s svetovnimi izzivi, kot so podnebne spremembe, migracija in varnost; ker je odnos državljanov do politik vse bolj napet, saj se oddaljujejo od političnih procesov odločanja, tveganje javnega nezadovoljstva s politiko pa je vse večje; ker sta udejstvovanje in sodelovanje državljanov in civilne družbe v demokratičnem življenju, poleg tega, da zagotavljata preglednost in obveščenost, bistvena za delovanje demokracije ter za verodostojnost in odgovornost na vseh ravneh večnivojske strukture upravljanja EU; ker obstaja jasna potreba po okrepitvi demokratične povezanosti državljanov s političnimi institucijami;

| B. | ker se je naša družba v zadnjih desetletjih izjemno hitro spremenila in državljani čutijo potrebo, da pogosteje in bolj neposredno izrazijo mnenje o zadevah, ki določajo prihodnost naše družbe, in ker je zelo priporočljivo, da politične institucije in institucije oblikovanja politik vlagajo v demokratične inovacije; |
| --- | --- |

B.

ker se je naša družba v zadnjih desetletjih izjemno hitro spremenila in državljani čutijo potrebo, da pogosteje in bolj neposredno izrazijo mnenje o zadevah, ki določajo prihodnost naše družbe, in ker je zelo priporočljivo, da politične institucije in institucije oblikovanja politik vlagajo v demokratične inovacije;

| C. | ker volilna udeležba na evropskih volitvah že od leta 1979 stalno upada in je leta 2014 zdrsnila na 42,54 %; |
| --- | --- |

C.

ker volilna udeležba na evropskih volitvah že od leta 1979 stalno upada in je leta 2014 zdrsnila na 42,54 %;

| D. | ker je pomembno povrniti zaupanje državljanov v evropski projekt; ker lahko instrumenti e-demokracije pripomorejo k spodbujanju bolj aktivnega državljanstva z izboljšanjem udeležbe, preglednosti in odgovornosti v postopku odločanja in okrepijo mehanizme demokratičnega nadzora in znanja o EU, da bodo imeli državljani več besede v političnem življenju; |
| --- | --- |

D.

ker je pomembno povrniti zaupanje državljanov v evropski projekt; ker lahko instrumenti e-demokracije pripomorejo k spodbujanju bolj aktivnega državljanstva z izboljšanjem udeležbe, preglednosti in odgovornosti v postopku odločanja in okrepijo mehanizme demokratičnega nadzora in znanja o EU, da bodo imeli državljani več besede v političnem življenju;

| E. | ker se mora demokracija razvijati in prilagoditi spremembam, ki so posledica novih tehnologij in orodij IKT, ki jih je treba sprejeti kot skupno dobro, ki lahko ob pravilnem izvajanju in opremljena z ustrezno ravnjo informacij pomagajo ustvariti preglednejšo in bolj participativno demokracijo; ker bi zato moral imeti vsak posameznik možnost za usposabljanje o uporabi novih tehnologij; |
| --- | --- |

E.

ker se mora demokracija razvijati in prilagoditi spremembam, ki so posledica novih tehnologij in orodij IKT, ki jih je treba sprejeti kot skupno dobro, ki lahko ob pravilnem izvajanju in opremljena z ustrezno ravnjo informacij pomagajo ustvariti preglednejšo in bolj participativno demokracijo; ker bi zato moral imeti vsak posameznik možnost za usposabljanje o uporabi novih tehnologij;

| F. | ker je nujen nadaljnji napredek na področju kibernetske varnosti in varstva podatkov, če želimo doseči večjo uporabo novih tehnologij v institucionalnem in političnem življenju in povečati udeležbo državljanov pri odločanju; |
| --- | --- |

F.

ker je nujen nadaljnji napredek na področju kibernetske varnosti in varstva podatkov, če želimo doseči večjo uporabo novih tehnologij v institucionalnem in političnem življenju in povečati udeležbo državljanov pri odločanju;

| G. | ker bi lahko bil val novih digitalnih komunikacijskih orodij ter odprtih platform za sodelovanje navdih za nove ustvarjalne rešitve za spodbujanje političnega sodelovanja in udejstvovanja državljanov, obenem pa bi zmanjšal nezadovoljstvo s političnimi institucijami ter pripomogel k povečanju zaupanja v demokratični sistem ter njegovi preglednosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

G.

ker bi lahko bil val novih digitalnih komunikacijskih orodij ter odprtih platform za sodelovanje navdih za nove ustvarjalne rešitve za spodbujanje političnega sodelovanja in udejstvovanja državljanov, obenem pa bi zmanjšal nezadovoljstvo s političnimi institucijami ter pripomogel k povečanju zaupanja v demokratični sistem ter njegovi preglednosti in odgovornosti;

| H. | ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker v govor o stanju Unije predstavil sveženj ukrepov za večjo uporabo elektronskih komunikacij, vključno z zagotavljanjem brezplačnega brezžičnega dostopa do interneta za evropske državljane in uvedbo 5G v Evropi; |
| --- | --- |

H.

ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker v govor o stanju Unije predstavil sveženj ukrepov za večjo uporabo elektronskih komunikacij, vključno z zagotavljanjem brezplačnega brezžičnega dostopa do interneta za evropske državljane in uvedbo 5G v Evropi;

| I. | ker bi lahko odprti vladni podatki spodbudili gospodarsko rast, povečali učinkovitost javnega sektorja in izboljšali preglednost in odgovornost evropskih in nacionalnih institucij; |
| --- | --- |

I.

ker bi lahko odprti vladni podatki spodbudili gospodarsko rast, povečali učinkovitost javnega sektorja in izboljšali preglednost in odgovornost evropskih in nacionalnih institucij;

| J. | ker je pogoj za zagotavljanje učinkovitosti temeljnih človekovih pravic dostop pod enakimi pogoji do nevtralnega omrežja; |
| --- | --- |

J.

ker je pogoj za zagotavljanje učinkovitosti temeljnih človekovih pravic dostop pod enakimi pogoji do nevtralnega omrežja;

| K. | ker lahko e-demokracija omogoči razvoj dodatnih oblik udeleženosti, ki bi lahko prispevale k ublažitvi naraščajočega nezadovoljnosti javnosti s tradicionalnimi politikami; ker bi lahko poleg tega pomagala spodbujati komuniciranje, dialog in poznavanje EU in zanimanje zanjo, njeno politiko in politike, s tem pa dala prednost lokalni podpori evropskemu projektu in zmanjšala tako imenovani evropski demokratični primanjkljaj; |
| --- | --- |

K.

ker lahko e-demokracija omogoči razvoj dodatnih oblik udeleženosti, ki bi lahko prispevale k ublažitvi naraščajočega nezadovoljnosti javnosti s tradicionalnimi politikami; ker bi lahko poleg tega pomagala spodbujati komuniciranje, dialog in poznavanje EU in zanimanje zanjo, njeno politiko in politike, s tem pa dala prednost lokalni podpori evropskemu projektu in zmanjšala tako imenovani evropski demokratični primanjkljaj;

| L. | ker so nove oblike udeležbe v virtualnem javnem prostoru neločljivo povezane s spoštovanjem pravic in obveznosti, povezanih s sodelovanjem v javnem prostoru, kar na primer vključuje postopkovne pravice v tožbah zaradi obrekovanja; |
| --- | --- |

L.

ker so nove oblike udeležbe v virtualnem javnem prostoru neločljivo povezane s spoštovanjem pravic in obveznosti, povezanih s sodelovanjem v javnem prostoru, kar na primer vključuje postopkovne pravice v tožbah zaradi obrekovanja;

| M. | ker je za zagotovitev vloge spleta kot umestnega in učinkovitega demokratičnega orodja treba odpraviti digitalni razkorak in zagotoviti, da bodo državljanu ustrezno medijsko opismenjeni in digitalno usposobljeni; |
| --- | --- |

M.

ker je za zagotovitev vloge spleta kot umestnega in učinkovitega demokratičnega orodja treba odpraviti digitalni razkorak in zagotoviti, da bodo državljanu ustrezno medijsko opismenjeni in digitalno usposobljeni;

| N. | ker je informacijska in komunikacijska tehnologija v osrčju sodobnih državnih procesov, vendar so vseeno še potrebna prizadevanja za izboljšanje storitev e-uprave; |
| --- | --- |

N.

ker je informacijska in komunikacijska tehnologija v osrčju sodobnih državnih procesov, vendar so vseeno še potrebna prizadevanja za izboljšanje storitev e-uprave;

| O. | ker bi e-volitve lahko omogočile ljudem, ki živijo ali delajo v državi članici, ki ni država njihovega državljanstva, ali v tretji državi, da uveljavijo svojo glasovalno pravico; ker je treba zagotoviti varnost in tajnost glasovanja in štetja glasov v postopkih e-volitev, zlasti pred kibernetskimi napadi; |
| --- | --- |

O.

ker bi e-volitve lahko omogočile ljudem, ki živijo ali delajo v državi članici, ki ni država njihovega državljanstva, ali v tretji državi, da uveljavijo svojo glasovalno pravico; ker je treba zagotoviti varnost in tajnost glasovanja in štetja glasov v postopkih e-volitev, zlasti pred kibernetskimi napadi;

Potencial in izzivi

| 1. | poudarja možne koristi e-demokracije, ki je opredeljena kot podpora in okrepitev tradicionalne demokracije z uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije in ki lahko dopolnjuje in okrepi demokratične procese, saj dodaja elemente krepitve vloge državljanov prek različnih spletnih dejavnosti, med katerimi so e-uprava, e-upravljanje, e-posvetovanje, e-udeležba in e-volitve; pozdravlja dejstvo, da se lahko s pomočjo novih informacijskih in komunikacijskih orodij vse več državljanov vključuje v demokratični proces; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da se v priporočilu Sveta Evrope CM/Rec(2009)1 države članice poziva, naj zagotovijo, da bo e-demokracija spodbujala, zagotavljala in krepila preglednost, odgovornost, odzivnost, zavzetost, posvetovanje, vključenost, dostopnost, udeležbo, subsidiarnost in socialno kohezijo; poudarja, da se v priporočilu poziva države članice, naj oblikujejo ukrepe za krepitev človekovih pravic, demokracije in pravne države; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je namen e-demokracije, da spodbuja demokratično kulturo, ki bogati in krepi demokratične prakse, in sicer s tem, da zagotavlja dodatna sredstva za izboljšano preglednost in večjo udeležbo državljanov, ne pa da vzpostavi nek alternativen demokratičen sistem na škodo predstavniške demokracije; poudarja, da e-demokracija ne more sama zagotavljati politične udeležbe in da se je treba vzporedno z njo prizadevati tudi za nedigitalno okolje za politično udeležbo državljanov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja pomembnost e-volitev in spletnega glasovanja na daljavo kot sistemov, ki lahko povečajo vključevanje državljanov in olajšajo njihovo demokratično udeležbo, zlasti na območjih, ki so geografsko in socialno med bolj marginaliziranimi, saj ponujajo številne prednosti, zlasti za mlade, starejše, osebe z omejeno mobilnostjo in ljudi, ki stalno ali začasno živijo ali delajo v državi članici, ki ni država njihovega državljanstva, ali v tretji državi, pod pogojem, da so zagotovljeni najvišji možni standardi varstva podatkov; opozarja, da morajo države članice pri uvedbi spletnega glasovanja na daljavo zagotoviti preglednost in zanesljivost štetja glasov in spoštovati načela enakosti, tajnosti glasovanja, dostopa do glasovanja in svobodne volilne pravice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da morajo postopki digitalne interakcije temeljiti na načelu institucionalne odprtosti ter upoštevati kombinacijo preglednosti v realnem času in ozaveščenega sodelovanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je e-udeležba, in sicer e-informiranje, e-posvetovanje in e-odločanje, ki zajema oblike sodelovanja med institucijami EU in vladami na eni strani ter državljani na drugi, ključna značilnost e-demokracije, in spodbuja njeno uporabo; priznava, da lahko mnogi primeri nacionalne, regionalne in lokalne e-udeležbe služijo kot dober zgled uporabe informacijske in komunikacijske tehnologije v participativni demokraciji; spodbuja države članice k nadaljnjemu razvoju teh praks na nacionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da informacijske in komunikacijske tehnologije prispevajo k oblikovanju prostora za sodelovanje in razpravo, s tem pa izboljšujejo kakovost in legitimnost naših demokratičnih sistemov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je treba mlade pritegniti v politično razpravo, in ugotavlja, da je lahko pri tem uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologije v demokratičnih postopkih učinkovito orodje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | želi spomniti na prvi evropski primer spletnega glasovanja na pravno zavezujočih volitvah v Estoniji leta 2005, vendar poudarja, da bo treba, če naj bo uvedba e-volitev v drugih državah članicah uspešna, oceniti, ali je lahko zagotovljena dejanska udeležba celotnega prebivalstva, in ovrednotiti koristi, izzive in posledice različnih ali drugačnih tehnoloških pristopov; poudarja, da so za uspešno izvajanje e-volitev pomemben pogoj varne, visokohitrostne internetne povezave in varne infrastrukture elektronske identifikacije; poudarja, da je treba uporabiti prednosti novih tehnologij pri sedanjih postopkih glasovanja v volilnih boksih in meni, da bi lahko naredili znaten napredek z izmenjavo zgledov dobre prakse in raziskav na vseh političnih ravneh; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja na izziv odzivanja na pomisleke državljanov glede uporabe spletnih orodij demokracije; meni, da je za vzpostavitev zaupanja državljanov na razvijajočem se digitalnem političnem prizorišču najbolj pomembno, da se obravnavajo vprašanja varnosti in zagotavljanja zasebnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da demokratični procesi zahtevajo obsežno razpravo na vseh ravneh družbe EU, pa tudi nadzor in razmislek, saj to vodi v pošteno, celovito in razumno presojo; svari pred tveganjem izkrivljanja ali prirejanja rezultata presoje v okviru spletnih orodij za razpravo; meni, da je najboljše jamstvo proti temu tveganju preglednost vseh akterjev, ki sodelujejo in zagotavljajo informacije pri kampanjah ter jih lahko neposredno ali posredno promovirajo na digitalnih participativnih platformah; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da so zaupanje državljanov v institucije in demokratični procesi temeljni vidiki delujoče demokracije; zato poudarja, da morajo uvedbi orodij e-demokracije slediti ustrezne komunikacijske in izobraževalne strategije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja pomen vključitve e-udeležbe v politični sistem, da bi bili prispevki državljanov del postopka odločanja in da bi zagotovili spremljanje; ugotavlja, da neodzivnost oblikovalcev politike povzroča razočaranje in nezaupanje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da bi morala uporaba orodij IKT dopolnjevati druge načine komuniciranja z javnimi ustanovami, da se prepreči vsakršna diskriminacija na podlagi digitalnih spretnosti ali pomanjkanje virov in infrastrukture; |
| --- | --- |

14.

Predlogi za izboljšanje demokratičnega sistema s pomočjo IKT

| 15. | meni, da udeležba v demokratičnem procesu predvsem temelji na učinkovitem in nediskriminatornem dostopu do informacij in znanja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poleg tega poziva EU in države članice, naj ne sprejemajo nepotrebnih ukrepov za samovoljno omejevanje dostopa do interneta in uveljavljanja temeljnih človekovih pravic, kot so nesorazmerni ukrepi cenzure ali kriminalizacija zakonitega izražanja kritike in nasprotovanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice in EU, naj zagotovijo izobraževalna in tehnična sredstva za demokratično opolnomočenje državljanov in izboljšanje kompetenc IKT ter naj omogočijo digitalno pismenost in varen digitalni dostop za vse državljane in tako premostijo digitalni razkorak (e-vključenost), kar bo nenazadnje koristilo demokraciji; spodbuja države članice, naj v učne načrte vključijo pridobivanje digitalnih spretnosti in vseživljenjsko učenje ter naj prednost namenijo programom za digitalno usposabljanje starejših; podpira razvoj mrež z univerzami in izobraževalnimi ustanovami, da bi spodbudili raziskave o participativnih orodij in njihovo uveljavljanje; poleg tega poziva EU in države članice, naj spodbujajo programe in politike za razvoj kritičnega in informiranega navduševanja nad uporabo IKT; |
| --- | --- |

17.

| 18. | predlaga, da se doseže nadaljnji napredek pri ocenjevanju uporabe nove tehnologije za izboljšanje demokracije v upravah EU, in sicer z vključitvijo ciljev kot kazalnikov za ocenjevanje kakovosti spletnih storitev; |
| --- | --- |

18.

| 19. | priporoča, da Evropski parlament kot edina neposredno izvoljena institucija Evropske unije, prevzame vodilno vlogo pri krepitvi e-demokracije; meni, da bi bilo dobro v ta namen razviti inovativne tehnološke rešitve, ki bodo državljanom omogočile smiselno komunikacijo z izvoljenimi predstavniki in izražanje pomislekov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | spodbuja poenostavitev institucionalnega jezika in postopkov ter organiziranje multimedijskih vsebin za pojasnitev ključnih elementov za glavni postopek odločanja, da bi spodbudili razumevanje in udeležbo; poudarja, da je treba ta vstop v e-udeležbo širiti z ločenimi proaktivnimi orodji, ki omogočajo dostop do vseh dokumentov v parlamentarnih postopkih; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice in EU, naj omogočijo cenovno sprejemljivo in hitro digitalno strukturo, zlasti v obrobnih regijah, na podeželju in gospodarsko manj razvitih območjih, ter naj zagotovijo enakost med državljani, pri čemer naj posebno pozornost namenijo najranljivejšim državljanom in jim omogočijo, da pridobijo spretnosti za varno in zanesljivo uporabo tehnologije; priporoča, da se knjižnice, šole in stavbe, v katerih se zagotavljajo javne storitve, ustrezno opremijo z visokohitrostno sodobno infrastrukturo IT, ki je enako dostopna za vse državljane, zlasti najranljivejše, kot so invalidi; poudarja, da je treba tem ciljem nameniti dovolj finančnih sredstev in sredstev za usposabljanje; priporoča Komisiji, naj nameni sredstva projektom za izboljšanje digitalne infrastrukture na področju socialne in solidarnostne ekonomije; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da so ženske premalo zastopane pri sprejemanju političnih odločitev na vseh ravneh in v sektorjih IKT; ugotavlja, da se ženske in dekleta v povezave z digitalnimi tehnologijami pogosto soočajo s spolnimi stereotipi; zato poziva Komisijo in države članice k naložbam v ciljno usmerjene programe, ki spodbujajo izobraževanje žensk in deklet, zlasti tistih, ki prihajajo iz ranljivega in marginaliziranega okolja, o IKT in njihovo e-udeležbo, in sicer prek formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da je za zagotavljanje enake dostopnosti instrumentov e-demokracije za vse državljane pomembno, da se informacije, ki so namenjene vsem bralcem iz držav z več uradnimi jeziki ali različnih etničnih pripadnosti, prevedejo v več jezikov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države članice in EU, naj spodbujajo, podpirajo in izvajajo mehanizme in instrumente, ki omogočajo udeležbo državljanov in njihovo sodelovanje z vladami in institucijami EU, kot so platforme za črpanje iz množic; poudarja, da naj bi IKT omogočal dostop do informacij, preglednost, prevzemanje odgovornosti in udeležbo v odločanju; v zvezi s tem poziva, naj bodo vsa sporočila Komisije in orodja za odnose z državljani, zlasti portal Europe Direct, bolj prilagojena izzivom e-demokracije; se zavezuje, da bo vsa obstoječa orodja na podlagi nadaljnjega zakonodajnega ukrepanja oblikoval tako, da bodo dostopnejša, razumljivejša, bolj izobraževalna in interaktivna, in poziva Komisijo, naj na svojem spletnem mestu stori enako; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice in EU, naj pregledajo vsebine na svojih uradnih spletnih mestih, ki so namenjena delovanju demokracije, in zagotovijo izobraževalna orodja, da bodo mladi lažje obiskali ta spletna mesta in razumeli njihovo vsebino, ter naj spletna mesta oblikujejo tako, da bodo dostopna za invalide; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva uprave, naj pokažejo svojo zavezanost načelu institucionalne odprtosti s spremembami strateškega načrtovanja in podjetniško kulturo, proračunom ter postopki organizacijskih sprememb, ki temeljijo na cilju izboljšanja demokracije z uporabo novih tehnologij; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva k vzpostavitvi spletne platforme, da se bo lahko evropski zakonodajalec pred sprejetjem odločitve sistematično posvetoval s predstavniki javnosti in bo torej bolj neposredno vključen v javno življenje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da je bistveno, da je uvajanje teh novih orodij podprto s kampanjami, s katerimi se promovirajo možnosti, ki jih ponujajo ta orodja, ter državljanske vrednote skupne odgovornosti in udeležbe; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja pomen evropske državljanske pobude kot sredstva za vključevanje državljanov v politično življenje EU in njihovo neposredno udeležbo v njem, zato poziva Komisijo, naj v skladu s priporočili iz resolucije Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 pregleda, kako to sredstvo deluje, da bi lahko izkoristili ves njegov potencial; zato opozarja, kako pomembno je poenostaviti upravne zahteve v zvezi s tem in pospešiti upravno delo ter razširiti uporabo IKT, npr. z digitalnimi platformami in drugimi mobilnimi napravami, da bi bilo to pomembno orodje uporabnikom bolj prijazno in splošni javnosti poznano; meni, da se lahko z uporabo nove tehnologije zlasti izboljša sistem spletnega zbiranja podpisov, in sicer z uporabo storitve elektronske identifikacije in avtentifikacije (e-IDAS), ki javnosti omogoča lažje prejemanje in izmenjavo informacij o obstoječih oziroma morebitnih evropskih državljanskih pobudah, tako da lahko dejavno sodeluje v razpravah in/ali podpre pobude; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da bi lahko splošna uporaba novih tehnologij pozitivno vplivala na več postopkov Komisije, kot so javna posvetovanja, dejavnosti e-udeležbe in ocene učinka, tako da bi se spodbudila udeležba javnosti, okrepilo prevzemanje odgovornosti v teh procesih, povečala preglednost institucij EU ter izboljšalo evropsko upravljanje; poudarja, da je treba poskrbeti, da bodo javna posvetovanja, učinkovita in dostopna čim večjemu številu ljudi ter da bodo tehnične ovire čim manjše; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da je treba državljane bolj informirati o obstoječih platformah za e-udeležbo na ravni EU ter nacionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj v okviru vmesnega pregleda strategije za enotni digitalni trg, ki se bo začela izvajati leta 2017, razširi in razvije e-udeležbo in naj spodbudi razvoj in financiranje novih instrumentov, povezanih z e-državljanstvom Evropske unije; poleg tega priporoča Komisiji, da se osredotoči na odprtokodne rešitve, ki jih je mogoče enostavno uvesti po celotnem enotnem digitalnem trgu; zlasti poziva Komisijo, naj integrira ponovno uporabo prejšnjih projektov, kot je platforma D-CENT, projekt, ki se financira s sredstvi EU in zagotavlja tehnološka orodja za participativno demokracijo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da bi morala biti prednostna naloga držav članic in institucij EU razvoj e-uprave, in pozdravlja ambiciozen in celovit akcijski načrt Komisije za e-upravo, pri katerem bosta bistvena ustrezno izvajanje in koordinacija razpoložljivih sredstev EU na nacionalni ravni, in sicer v sinergiji z nacionalnimi agencijami in organi za digitalizacijo; meni, da bi si bilo treba bolj prizadevati za spodbujanje odprtih podatkov in uporabo orodij IKT na podlagi odprtokodne in brezplačne programske opreme v institucijah EU in državah članicah; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva, naj se na ravni EU več sodeluje, in priporoča izmenjavo najboljše prakse za projekte e-demokracije kot načina za prehod k obliki demokracije, ki bo bolj participativna in posvetovalna ter se bo odzivala na zahteve in interese državljanov in katere cilj bo vključiti državljane v postopke odločanja; poudarja, da je treba poznati odnos državljanov do izvajanja spletnega glasovanja na daljavo; poziva Komisijo, naj zagotovi neodvisno oceno ali posvetovanje z javnostjo v zvezi s spletnim glasovanjem, in sicer skupaj z analizo njegovih prednosti in slabosti, saj je to dodatna možnost za državljane, da oddajo svoj glas, o kateri pa morajo države članice razmisliti do konca leta 2018; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je treba pri uporabi orodij e-demokracije prednostno varovati zasebnost in osebne podatke ter spodbujati varnejše internetno okolje, zlasti kar zadeva varnost informacij in podatkov, vključno s t. i. pravico do pozabe, ter zagotoviti jamstva v zvezi s programsko opremo in preverljivostjo virov; poleg tega poziva k nadaljnji uporabi digitalnih storitev, ki temeljijo na ključnih elementih, kot so varne in šifrirane digitalne identitete, v skladu z uredbo eIDAS; spodbuja varne in zanesljive digitalne javne registre in potrjevanje elektronskih podpisov, da se preprečijo goljufije večstranske interakcije, kar je skladno z evropskimi in mednarodnimi standardi s področja človekovih pravic in sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice in Sodišča Evropske unije; nenazadnje poudarja, da varnostna vprašanja posameznikov in skupin ne smejo odvračati od vključevanja v demokratične procese; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je treba okrepiti demokracijo s tehnologijo, ki naj bi se uporabljala v varnem okolju brez zlorab tehnoloških orodij (npr. programi za pošiljanje neželene pošte, anonimni profili in prisvajanje identitete), in želi spomniti, da je treba spoštovati najvišje pravne standarde; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opozarja na nadvse pomembno vlogo, ki jo imajo prijavitelji nepravilnosti – v glavnem prek interneta – pri razkrivanju korupcije, goljufij, slabega upravljanja in drugih oblik nezakonitega ravnanja, ki ogrožajo javno zdravje in varnost, finančno integriteto, človekove pravice, okolje in pravno državo, obenem pa zagotavljajo pravico javnosti do informacij; |
| --- | --- |

37.

| 38. | spodbuja javne predstavnike, naj v okviru obstoječih popolnoma neodvisnih forumov dejavno sodelujejo z državljani in naj uporabljajo nove medije in platform IT, da bodo spodbudili razpravo ter izmenjavo mnenj in predlogov z državljani (e-parlament) ter ustvarili neposredno povezavo z njimi; poziva politične skupine v Evropskem parlamentu in evropske politične stranke, da povečajo možnosti za javno razpravo in e-udeležbo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva poslance in druge institucije EU, naj še naprej povečujejo preglednost pri svojem delu, zlasti v sedanjih težavnih političnih razmerah, ter poziva javne organe, naj preučijo možnosti za vzpostavitev digitalne platforme, vključno z najnovejšimi orodji IT; spodbuja izvoljene predstavnike, naj ta orodja uporabljajo ter dejansko komunicirajo in pozitivno sodelujejo z volivci in deležniki, da jih bodo seznanili z dejavnostmi na ravni EU in parlamentarnimi dejavnostmi ter tako začeli postopek posvetovanja in oblikovanja politik in povečali ozaveščenost o evropski demokraciji; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja pobude Parlamenta na področju e-udeležbe; podpira nadaljnja prizadevanja za okrepitev reprezentativnega značaja Parlamenta, njegove verodostojnosti in učinkovitosti ter spodbuja poslance, naj bolj izkoristijo nove tehnologije, da se razvije njihov celoten potencial, obenem pa naj upoštevajo potrebne omejitve zaradi pravice do zasebnosti in varstva osebnih podatkov; poudarja, da je treba široko razmisliti o tem, kako bi poslanci boljše uporabljali IKT, ne le v odnosu z javnostjo, temveč tudi pri zakonodaji, peticijah, posvetovanjih in drugih vidikih, ki so pomembni za vsakdanje delo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | spodbuja politične stranke na ravni EU in na nacionalni ravni, naj čim bolje izkoristijo digitalna orodja in razvijejo nove načine za spodbujanje notranje demokracije, vključno s preglednostjo pri upravljanju, financiranju in postopkih odločanja, ter omogočijo boljše obveščanje svojih članov, podpornikov in civilne družbe ter sodelovanje z njimi; prav tako jih spodbuja, naj delujejo zelo pregledno in odgovorno do državljanov; zato predlaga, da se preučijo morebitne spremembe statuta evropskih političnih strank, da se zajamejo in vključijo prakse e-udeležbe; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva EU in njene institucije, naj bodo bolj odprte za preskušanje novih metod e-udeležbe, kot je črpanje iz množic na ravni EU ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, pri čemer naj upoštevajo najboljšo prakso, ki se je že uveljavila v državah članicah in naj v ta namen začnejo posebne pilotne projekte; obenem poudarja, da je treba te ukrepe dopolniti s kampanjami za ozaveščanje, da se pojasnijo možnosti teh instrumentov; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva evropske institucije, naj začnejo participativen proces za pripravo evropske listine o internetnih pravicah, pri čemer naj se med drugimi besedili sklicujejo na izjavo o internetnih pravicah, ki jo je 28. julija 2015 objavila italijanska poslanska zbornica, da bi spodbudili in zagotovili vse pravice, ki se nanašajo na digitalno področje, med drugim dejansko pravico dostopa do interneta in nevtralnosti omrežja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ugotavlja, da je danes na spletu mogoče najti ogromno različnih informacij, ter poudarja, da bi bilo treba povečati zmožnost državljanov za kritično razmišljanje, da bi znali bolje razlikovati med zanesljivimi in nezanesljivimi viri informacij; zato spodbuja države članice, naj se odzovejo na nove okoliščine s prilagoditvijo in posodobitvijo zakonodaje ter naj v celoti izvajajo in izvršujejo obstoječo zakonodajo o sovražnem govoru, tako na spletu kot drugod, hkrati pa naj zagotovijo spoštovanje temeljnih in ustavnih pravic; poudarja, da bi morale Unija in njene države članice v ta namen oblikovati ukrepe in politike za krepitev prenosljivih spretnosti kritičnega in ustvarjalnega razmišljanja ter digitalne in medijske pismenosti, pa tudi vključenosti in radovednosti državljanov, zlasti otrok in mladih, da bodo znali sprejemati informirane odločitve in bodo pozitivno prispevali k demokratičnim procesom; |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0382.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0288.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Četrtek, 2. marec 2017

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/163 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/163

---

P8_TA(2017)0056

Zahteva za odvzem imunitete Marine Le Pen

Sklep Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o zahtevi za odvzem imunitete Marine Le Pen (2016/2295(IMM))

(2018/C 263/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Marine Le Pen, ki jo je 5. oktobra 2016 posredoval francoski minister za pravosodje Jean-Jaques URVOAS v zvezi s preiskavo pred višjim sodiščem v Nanterre zaradi širjenja islamskih posnetkov z nasilno vsebino na njenem računu na Twitterju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Marine Le Pen, ki jo je 5. oktobra 2016 posredoval francoski minister za pravosodje Jean-Jaques URVOAS v zvezi s preiskavo pred višjim sodiščem v Nanterre zaradi širjenja islamskih posnetkov z nasilno vsebino na njenem računu na Twitterju,

| — | po zaslišanju Jean-Françoisa Jalkha, ki je zastopal Marine Le Pen v skladu s členom 9(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zaslišanju Jean-Françoisa Jalkha, ki je zastopal Marine Le Pen v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 26 ustave Francoske republike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 26 ustave Francoske republike,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0047/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0047/2017),

| A. | ker so francoski pravosodni organi podali zahtevo za odvzem imunitete Marine Le Pen, poslanke Evropskega parlamenta in predsednice Nacionalne fronte (FN) v okviru postopka zaradi širjenja posnetkov z nasilno vsebino prek njenega računa na Twitterju, ki kažejo usmrtitev treh ujetnikov teroristične skupine Daiš, in spremnega komentarja To je Daiš z dne 16. decembra 2015, po intervjuju na radijski postaji RMC, ko se je vzpon FN primerjal z dejanji teroristične skupine Daiš; |
| --- | --- |

A.

ker so francoski pravosodni organi podali zahtevo za odvzem imunitete Marine Le Pen, poslanke Evropskega parlamenta in predsednice Nacionalne fronte (FN) v okviru postopka zaradi širjenja posnetkov z nasilno vsebino prek njenega računa na Twitterju, ki kažejo usmrtitev treh ujetnikov teroristične skupine Daiš, in spremnega komentarja To je Daiš z dne 16. decembra 2015, po intervjuju na radijski postaji RMC, ko se je vzpon FN primerjal z dejanji teroristične skupine Daiš;

| B. | ker je ustaljena praksa Evropskega parlamenta, da se lahko odvzame imuniteta njegovemu poslancu, če izražena mnenja in/ali posnetki niso neposredno ali očitno povezani z opravljanjem funkcije poslanca Evropskega parlamenta, ne sodijo v okvir izražanja mnenja ali glasovanja pri opravljanju teh funkcij v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 26 ustave Francoske republike; |
| --- | --- |

B.

ker je ustaljena praksa Evropskega parlamenta, da se lahko odvzame imuniteta njegovemu poslancu, če izražena mnenja in/ali posnetki niso neposredno ali očitno povezani z opravljanjem funkcije poslanca Evropskega parlamenta, ne sodijo v okvir izražanja mnenja ali glasovanja pri opravljanju teh funkcij v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 26 ustave Francoske republike;

| C. | ker imajo poleg tega v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

C.

ker imajo poleg tega v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| D. | ker je širjenje posnetkov z nasilno vsebino, ki lahko škodujejo človekovemu dostojanstvu, kaznivo dejanje, ki se ga kaznuje v skladu s členi 227-24, 227-29, 227-31 kazenskega zakonika Francoske republike; |
| --- | --- |

D.

ker je širjenje posnetkov z nasilno vsebino, ki lahko škodujejo človekovemu dostojanstvu, kaznivo dejanje, ki se ga kaznuje v skladu s členi 227-24, 227-29, 227-31 kazenskega zakonika Francoske republike;

| E. | ker člen 6-1 francoskega zakona št. 2004-575 z dne 21. junija 2004Za zaupanje v digitalno gospodarstvo (Pour la Confiance dans l'Économie Numérique), ki prevzema Direktivo 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (direktiva o elektronskem poslovanju), določa dejavnost ponudnikov storitev informacijske družbe, ne pa dejavnosti posameznikov; |
| --- | --- |

E.

ker člen 6-1 francoskega zakona št. 2004-575 z dne 21. junija 2004Za zaupanje v digitalno gospodarstvo (Pour la Confiance dans l'Économie Numérique), ki prevzema Direktivo 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (direktiva o elektronskem poslovanju), določa dejavnost ponudnikov storitev informacijske družbe, ne pa dejavnosti posameznikov;

| F. | ker so posnetki, ki jih je objavila Marine Le Pen, dostopni vsem na iskalniku Google in so se po začetni objavi hitro razširili po omrežju, kljub temu pa lahko njihova nasilna vsebina škoduje človekovemu dostojanstvu; |
| --- | --- |

F.

ker so posnetki, ki jih je objavila Marine Le Pen, dostopni vsem na iskalniku Google in so se po začetni objavi hitro razširili po omrežju, kljub temu pa lahko njihova nasilna vsebina škoduje človekovemu dostojanstvu;

| G. | ker je družina ugrabljenega Jamesa Foleya 17. decembra 2015 zahtevala umik treh posnetkov, torej tri dni po posredovanju sodnih oblasti, in ker je nato Marine Le Pen umaknila le posnetek, na katerem je James Foley; |
| --- | --- |

G.

ker je družina ugrabljenega Jamesa Foleya 17. decembra 2015 zahtevala umik treh posnetkov, torej tri dni po posredovanju sodnih oblasti, in ker je nato Marine Le Pen umaknila le posnetek, na katerem je James Foley;

| H. | ker so izbira trenutka in okoliščine sodnega postopka proti Marine Le Pen tipični za sodne postopke, ki zadevajo tisk in druga komunikacijska sredstva, in torej ni razlogov za sum, da gre za fumus persecutionis, torej primer, ko obstaja indic ali dokaz, da gre za namen škodovati poslančevi politični dejavnosti; |
| --- | --- |

H.

ker so izbira trenutka in okoliščine sodnega postopka proti Marine Le Pen tipični za sodne postopke, ki zadevajo tisk in druga komunikacijska sredstva, in torej ni razlogov za sum, da gre za fumus persecutionis, torej primer, ko obstaja indic ali dokaz, da gre za namen škodovati poslančevi politični dejavnosti;

| I. | ker se v skladu s členom 26 ustave Francoske republike poslanca v kazenski zadevi ne sme aretirati ali mu drugače odvzeti ali omejiti prostosti brez dovoljenja parlamenta; |
| --- | --- |

I.

ker se v skladu s členom 26 ustave Francoske republike poslanca v kazenski zadevi ne sme aretirati ali mu drugače odvzeti ali omejiti prostosti brez dovoljenja parlamenta;

| J. | ker ni v pristojnosti Evropskega parlamenta, da se izreče o krivdi ali nekrivdi poslanca niti o tem, ali je ustrezen kazenski pregon za dejanja, ki so mu pripisana, |
| --- | --- |

J.

ker ni v pristojnosti Evropskega parlamenta, da se izreče o krivdi ali nekrivdi poslanca niti o tem, ali je ustrezen kazenski pregon za dejanja, ki so mu pripisana,

| 1. | sklene, da se Marine Le Pen odvzame imuniteta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Francoske republike in Marine Le Pen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Četrtek, 2. marec 2017

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/165 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/165

---

P8_TA(2017)0057

Evro-mediteranski sporazum med EU in Libanonom (pristop Hrvaške) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (05748/2016 – C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 263/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05748/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05748/2016),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (05750/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (05750/2016),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0171/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0171/2016),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0027/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0027/2017),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Libanonske republike. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/166 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/166

---

P8_TA(2017)0058

Sporazum med EU in Lihtenštajnom o dopolnilnih pravilih v zvezi z instrumentom za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajn o dopolnilnih pravilih v zvezi z instrumentom za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020 (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 263/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12852/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12852/2016),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajn o dopolnilnih pravilih v zvezi z instrumentom za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020 (12881/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajn o dopolnilnih pravilih v zvezi z instrumentom za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020 (12881/2016),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0515/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0515/2016),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0025/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0025/2017),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kneževine Lihtenštajn. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/167 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/167

---

P8_TA(2017)0059

Mehanizem za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi in nezavezujočimi instrumenti na področju energije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi in nezavezujočimi instrumenti med državami članicami in tretjimi državami na področju energije ter o razveljavitvi Sklepa št. 994/2012/EU (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 263/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0053), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0053),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0034/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0034/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj francoskega senata, malteškega parlamenta, avstrijskega zveznega sveta in portugalskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj francoskega senata, malteškega parlamenta, avstrijskega zveznega sveta in portugalskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. septembra 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. septembra 2016 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. decembra 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. decembra 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za mednarodno trgovino (A8-0305/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za mednarodno trgovino (A8-0305/2016),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 487, 28.12.2016, str. 81.

---

P8_TC1-COD(2016)0031

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 2. marca 2017 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi in nezavezujočimi instrumenti med državami članicami in tretjimi državami na področju energije ter o razveljavitvi Sklepa št. 994/2012/EU

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2017/684.)

---

Torek, 14. marec 2017

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/168 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/168

---

P8_TA(2017)0066

Živo srebro ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o živem srebru in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1102/2008 (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 263/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0039), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0039),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 192(1) in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0021/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 192(1) in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0021/2016),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. maja 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. maja 2016 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega sporazuma, ki ga je odobril pristojni odbor, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. decembra 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega sporazuma, ki ga je odobril pristojni odbor, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. decembra 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0313/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0313/2016),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri izjavo Parlamenta, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | se seznanja z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če nadomesti, bistveno spremeni ali namerava bistveno spremeniti svoj predlog; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 303, 19.8.2016, str. 122.

---

P8_TC1-COD(2016)0023

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. marca 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o živem srebru in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1102/2008

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2017/852.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA O OSNUTKU UREDBE O ŽIVEM SREBRU IN RAZVELJAVITVI UREDBE (ES) ŠT. 1102/2008 (2016/0023(COD))

Dejstvo, da je Evropski parlament sprejel izvedbene akte za odobritev novih proizvodov ali postopkov v okviru medinstitucionalnih pogajanj o predlogu uredbe o živem srebru (2016/0023(COD)), ne sme postati precedens za druge podobne primere ter prejudicirati prihodnja medinstitucionalna pogajanja o merilih razmejitve za uporabo delegiranih in izvedbenih aktov.

IZJAVA EVROPSKE KOMISIJE O MEDNARODNEM SODELOVANJU V ZVEZI Z ŽIVIM SREBROM

Konvencija Minamata in nova uredba o živem srebru pomembno prispevata k temu, da se širom po svetu in v EU prebivalce zaščiti pred onesnaženostjo z živim srebrom.

Za uspešno izvajanje konvencije med vsemi stranmi in za še dodatno krepitev njenih določb je potrebno trajno mednarodno sodelovanje.

Evropska komisija se zato obvezuje, da bo v skladu s Konvencijo in ob upoštevanju veljavnih politik, pravil in postopkov EU podpirala redno sodelovanje in bo med drugim sprožila aktivnosti na naslednjih področjih:

| — | za zmanjšanje razkoraka med predpisi EU in določbami Konvencije bo pripravila klavzulo o pregledu seznama prepovedanih proizvodov, ki vsebujejo dodano živo srebro; |
| --- | --- |

—

za zmanjšanje razkoraka med predpisi EU in določbami Konvencije bo pripravila klavzulo o pregledu seznama prepovedanih proizvodov, ki vsebujejo dodano živo srebro;

| — | glede na določbe iz Konvencije o financiranju, krepitvi zmogljivosti in prenosu tehnologije bo sprožila aktivnosti za večjo sledljivost trgovine z živim srebrom in njegove uporabe, za spodbujeno podeljevanje certifikatov za obrtniško kopanje zlata in kopanje zlata v majhnem obsegu brez uporabe živega srebra, pa tudi za podeljevanje označb, ki bodo pri zlatu kazale, da je bil pridobljen brez uporabe živega srebra, ter za povečevanje zmogljivosti v državah v razvoju, vključno pri upravljanju odpadkov iz živega srebra. |
| --- | --- |

—

glede na določbe iz Konvencije o financiranju, krepitvi zmogljivosti in prenosu tehnologije bo sprožila aktivnosti za večjo sledljivost trgovine z živim srebrom in njegove uporabe, za spodbujeno podeljevanje certifikatov za obrtniško kopanje zlata in kopanje zlata v majhnem obsegu brez uporabe živega srebra, pa tudi za podeljevanje označb, ki bodo pri zlatu kazale, da je bil pridobljen brez uporabe živega srebra, ter za povečevanje zmogljivosti v državah v razvoju, vključno pri upravljanju odpadkov iz živega srebra.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/170 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/170

---

P8_TA(2017)0067

Dolgoročno sodelovanje delničarjev in izjava o upravljanju podjetij ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2007/36/ES glede spodbujanja dolgoročnega sodelovanja delničarjev in Direktive 2013/34/EU glede določenih elementov izjave o upravljanju podjetij (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 263/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2014)0213), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2014)0213),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 50 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0147/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 50 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0147/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. julija 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. julija 2014 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega sporazuma, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4), in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. decembra 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega sporazuma, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4), in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. decembra 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenja Odbor za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0158/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenja Odbor za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0158/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če nadomesti, bistveno spremeni ali namerava bistveno spremeniti svoj predlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 451, 16.12.2014, str. 87.

(2)  To stališče nadomešča spremembe, sprejete 8. julija 2015 (Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0257).

---

P8_TC1-COD(2014)0121

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. marca 2017 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2007/36/ES glede spodbujanja dolgoročnega sodelovanja delničarjev

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2017/828.)

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/171 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/171

---

P8_TA(2017)0068

Nadzor nabave in posedovanja orožja ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive Sveta 91/477/EGS o nadzoru nabave in posedovanja orožja (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 263/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0750), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0750),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0358/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0358/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj poljskega senata in švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj poljskega senata in švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2016 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega sporazuma, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. decembra 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega sporazuma, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. decembra 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0251/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0251/2016),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | se seznanja z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če nadomesti, bistveno spremeni ali namerava bistveno spremeniti svoj predlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL C 264, 20.7.2016, str. 77.

---

P8_TC1-COD(2015)0269

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. marca 2017 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 91/477/EGS o nadzoru nabave in posedovanja orožja

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2017/853.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVA KOMISIJE

Komisija priznava pomen dobro delujočega standarda za onesposobitev, ki prispeva k višji ravni varnosti in uradnim organom zagotavlja, da je onesposobljeno orožje ustrezno in dejansko onesposobljeno.

Zato bo pospešila delo v zvezi revizijo meril za onesposobitev, ki ga izvajajo nacionalni strokovnjaki v odboru, ustanovljenem z Direktivo 91/477/EGS, da bo lahko Komisija do konca maja 2017 – v skladu s postopkom v odboru iz navedene direktive in ob pozitivnem mnenju nacionalnih strokovnjakov – sprejela izvedbeno uredbo Komisije o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2403 z dne 15. decembra 2015 o določitvi skupnih smernic o standardih in tehnikah za onesposobitev, ki zagotavljajo nepreklicno neuporabnost onesposobljenega strelnega orožja. Komisija poziva države članice, naj v celoti podprejo pospešitev tega dela.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/174 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/174

---

P8_TA(2017)0069

Izrabljena vozila, odpadne baterije in akumulatorji ter odpadna električna in elektronska oprema ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. marca 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2000/53/ES o izrabljenih vozilih, 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih ter 2012/19/EU o odpadni električni in elektronski opremi (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 263/29)

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Ravnanje z odpadki v Uniji bi bilo treba izboljšati zaradi varstva, ohranjanja in izboljšanja kakovosti okolja, varovanja zdravja ljudi, skrbne in
  preudarne
  rabe naravnih virov ter spodbujanja
  bolj
  krožnega gospodarstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Ravnanje z odpadki v Uniji bi bilo treba izboljšati zaradi varstva, ohranjanja in izboljšanja kakovosti okolja, varovanja zdravja ljudi, skrbne in
  preudarne
  rabe naravnih virov ter spodbujanja
  bolj
  krožnega gospodarstva.

| (1) | Ravnanje z odpadki v Uniji bi bilo treba izboljšati zaradi varstva, ohranjanja in izboljšanja kakovosti okolja, varovanja zdravja ljudi, skrbne in
  učinkovite
  rabe naravnih virov ter spodbujanja
  načel
  krožnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(1)

Ravnanje z odpadki v Uniji bi bilo treba izboljšati zaradi varstva, ohranjanja in izboljšanja kakovosti okolja, varovanja zdravja ljudi, skrbne in
  učinkovite
  rabe naravnih virov ter spodbujanja
  načel
  krožnega gospodarstva.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Za čisto, učinkovito in trajnostno krožno gospodarstvo je treba v fazi zasnove iz izdelkov odstraniti nevarne snovi, zato bi moralo krožno gospodarstvo priznavati izrecne določbe sedmega okoljskega akcijskega programa, ki pozivajo k vzpostavitvi ciklov nestrupenih materialov, da bi lahko reciklirane odpadke uporabljali kot pomemben, zanesljiv vir surovin za Unijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Za čisto, učinkovito in trajnostno krožno gospodarstvo je treba v fazi zasnove iz izdelkov odstraniti nevarne snovi, zato bi moralo krožno gospodarstvo priznavati izrecne določbe sedmega okoljskega akcijskega programa, ki pozivajo k vzpostavitvi ciklov nestrupenih materialov, da bi lahko reciklirane odpadke uporabljali kot pomemben, zanesljiv vir surovin za Unijo.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b) | Zagotoviti je treba učinkovito in nizko porabo energije in sekundarnih surovin, prednost pa bi morale imeti raziskave in razvoj za uresničitev tega cilja. Komisija bi morala razmisliti tudi o predložitvi predloga o razvrstitvi odpadkov, da bi podprla vzpostavitev trga sekundarnih surovin v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1b)

Zagotoviti je treba učinkovito in nizko porabo energije in sekundarnih surovin, prednost pa bi morale imeti raziskave in razvoj za uresničitev tega cilja. Komisija bi morala razmisliti tudi o predložitvi predloga o razvrstitvi odpadkov, da bi podprla vzpostavitev trga sekundarnih surovin v Uniji.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1c) | Ko se reciklirani materiali vrnejo v gospodarski cikel, ker nimajo več statusa odpadka in za to izpolnjujejo posebna merila ali postanejo del novega izdelka, morajo biti v celoti v skladu z zakonodajo Unije o kemikalijah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1c)

Ko se reciklirani materiali vrnejo v gospodarski cikel, ker nimajo več statusa odpadka in za to izpolnjujejo posebna merila ali postanejo del novega izdelka, morajo biti v celoti v skladu z zakonodajo Unije o kemikalijah.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Industrijski sektor se je v zadnjih letih znatno spremenil zaradi tehnološkega napredka in vse bolj globaliziranih blagovnih tokov. Ti dejavniki prinašajo nove izzive za okolju prijazno upravljanje in ravnanje z odpadki, ki bi ga bilo treba obravnavati s kombinacijo povečanih raziskovalnih prizadevanj in usmerjenih regulativnih orodij. Vse pomembnejše vprašanje je načrtovana zastarelost, ki je že sama po sebi v nasprotju s cilji krožnega gospodarstva, zato bi moral biti cilj, da se jo odpravi s skupnim prizadevanjem vseh najpomembnejših deležnikov, industrije, strank in regulativnih organov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Industrijski sektor se je v zadnjih letih znatno spremenil zaradi tehnološkega napredka in vse bolj globaliziranih blagovnih tokov. Ti dejavniki prinašajo nove izzive za okolju prijazno upravljanje in ravnanje z odpadki, ki bi ga bilo treba obravnavati s kombinacijo povečanih raziskovalnih prizadevanj in usmerjenih regulativnih orodij. Vse pomembnejše vprašanje je načrtovana zastarelost, ki je že sama po sebi v nasprotju s cilji krožnega gospodarstva, zato bi moral biti cilj, da se jo odpravi s skupnim prizadevanjem vseh najpomembnejših deležnikov, industrije, strank in regulativnih organov.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Statistični podatki
  , ki jih predložijo države članice, so za Komisijo bistveni element za oceno skladnosti vseh držav članic z zakonodajo o odpadkih. Kakovost, zanesljivost in primerljivost
  statističnih
  podatkov bi bilo treba izboljšati z uvedbo enotne vstopne točke za vse podatke o odpadkih, črtanjem zastarelih zahtev za poročanje, primerjalno analizo nacionalnih metodologij za poročanje in uvedbo poročil o preverjanju kakovosti podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Statistični podatki
  , ki jih predložijo države članice, so za Komisijo bistveni element za oceno skladnosti vseh držav članic z zakonodajo o odpadkih. Kakovost, zanesljivost in primerljivost
  statističnih
  podatkov bi bilo treba izboljšati z uvedbo enotne vstopne točke za vse podatke o odpadkih, črtanjem zastarelih zahtev za poročanje, primerjalno analizo nacionalnih metodologij za poročanje in uvedbo poročil o preverjanju kakovosti podatkov.

| (3) | Podatki in informacije
  , ki jih predložijo države članice, so za Komisijo bistveni element za oceno skladnosti vseh držav članic z zakonodajo o odpadkih. Kakovost, zanesljivost in primerljivost
  predloženih
  podatkov bi bilo treba izboljšati z uvedbo
  skupne metodologije za zbiranje in obdelavo podatkov iz zanesljivih virov ter z uvedbo
  enotne vstopne točke za vse podatke o odpadkih, črtanjem zastarelih zahtev za poročanje, primerjalno analizo nacionalnih metodologij za poročanje in uvedbo poročil o preverjanju kakovosti podatkov.
  Zanesljivo sporočanje podatkov v zvezi z ravnanjem z odpadki je ključno za učinkovito izvajanje in zagotavljanje primerljivosti podatkov med državami članicami. Zato bi morale države članice pri poročanju o uresničevanju ciljev iz teh direktiv uporabljati skupno metodologijo, ki jo razvije Komisija v sodelovanju z nacionalnimi statističnimi uradi držav članic in nacionalnimi organi, ki so pristojni za ravnanje z odpadki. |
| --- | --- |

(3)

Podatki in informacije
  , ki jih predložijo države članice, so za Komisijo bistveni element za oceno skladnosti vseh držav članic z zakonodajo o odpadkih. Kakovost, zanesljivost in primerljivost
  predloženih
  podatkov bi bilo treba izboljšati z uvedbo
  skupne metodologije za zbiranje in obdelavo podatkov iz zanesljivih virov ter z uvedbo
  enotne vstopne točke za vse podatke o odpadkih, črtanjem zastarelih zahtev za poročanje, primerjalno analizo nacionalnih metodologij za poročanje in uvedbo poročil o preverjanju kakovosti podatkov.
  Zanesljivo sporočanje podatkov v zvezi z ravnanjem z odpadki je ključno za učinkovito izvajanje in zagotavljanje primerljivosti podatkov med državami članicami. Zato bi morale države članice pri poročanju o uresničevanju ciljev iz teh direktiv uporabljati skupno metodologijo, ki jo razvije Komisija v sodelovanju z nacionalnimi statističnimi uradi držav članic in nacionalnimi organi, ki so pristojni za ravnanje z odpadki.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Države članice bi morale zagotoviti, da bo ločeno zbrana odpadna električna in elektronska oprema (OEEO) tudi ustrezno obdelana. Da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji ter skladnost z zakonodajo o odpadkih in konceptom krožnega gospodarstva, bi morala Komisija razviti skupne standarde za obdelavo OEEO, kot je določeno v Direktivi 2012/19/EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Države članice bi morale zagotoviti, da bo ločeno zbrana odpadna električna in elektronska oprema (OEEO) tudi ustrezno obdelana. Da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji ter skladnost z zakonodajo o odpadkih in konceptom krožnega gospodarstva, bi morala Komisija razviti skupne standarde za obdelavo OEEO, kot je določeno v Direktivi 2012/19/EU.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Zanesljivo sporočanje statističnih podatkov v zvezi z ravnanjem z odpadki je ključno za učinkovito izvajanje in zagotavljanje primerljivosti podatkov med državami članicami. Zato bi bilo treba od držav članic zahtevati, da pri pripravi poročil o izpolnjevanju ciljev iz teh direktiv uporabljajo
  najnovejšo
  metodologijo, ki jo
  razvijejo
  Komisija
  in nacionalni statistični
  uradi držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Zanesljivo sporočanje statističnih podatkov v zvezi z ravnanjem z odpadki je ključno za učinkovito izvajanje in zagotavljanje primerljivosti podatkov med državami članicami. Zato bi bilo treba od držav članic zahtevati, da pri pripravi poročil o izpolnjevanju ciljev iz teh direktiv uporabljajo
  najnovejšo
  metodologijo, ki jo
  razvijejo
  Komisija
  in nacionalni statistični
  uradi držav članic.

| (4) | Zanesljivo sporočanje statističnih podatkov v zvezi z ravnanjem z odpadki je ključno za učinkovito izvajanje in zagotavljanje primerljivosti podatkov med državami članicami. Zato bi bilo treba od držav članic zahtevati, da pri pripravi poročil o izpolnjevanju ciljev iz teh direktiv uporabljajo
  skupno
  metodologijo
  za zbiranje in obdelavo podatkov
  , ki jo
  razvije
  Komisija
  v sodelovanju z nacionalnimi statističnimi
  uradi držav članic. |
| --- | --- |

(4)

Zanesljivo sporočanje statističnih podatkov v zvezi z ravnanjem z odpadki je ključno za učinkovito izvajanje in zagotavljanje primerljivosti podatkov med državami članicami. Zato bi bilo treba od držav članic zahtevati, da pri pripravi poročil o izpolnjevanju ciljev iz teh direktiv uporabljajo
  skupno
  metodologijo
  za zbiranje in obdelavo podatkov
  , ki jo
  razvije
  Komisija
  v sodelovanju z nacionalnimi statističnimi
  uradi držav članic.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Da bi pripomogla k uresničevanju ciljev iz te direktive in spodbujanju prehoda na krožno gospodarstvo, bi morala Komisija spodbujati usklajevanje in izmenjavo informacij in dobrih praks med državami članicami in med različnimi gospodarskimi sektorji. To izmenjavo bi bilo mogoče pospešiti s komunikacijskimi platformami, ki bi pripomogle k ozaveščanju o novih industrijskih rešitvah, omogočile boljši pregled nad razpoložljivimi zmogljivostmi in prispevale k povezovanju industrije odpadkov in drugih sektorjev ter tako podprle industrijsko simbiozo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Da bi pripomogla k uresničevanju ciljev iz te direktive in spodbujanju prehoda na krožno gospodarstvo, bi morala Komisija spodbujati usklajevanje in izmenjavo informacij in dobrih praks med državami članicami in med različnimi gospodarskimi sektorji. To izmenjavo bi bilo mogoče pospešiti s komunikacijskimi platformami, ki bi pripomogle k ozaveščanju o novih industrijskih rešitvah, omogočile boljši pregled nad razpoložljivimi zmogljivostmi in prispevale k povezovanju industrije odpadkov in drugih sektorjev ter tako podprle industrijsko simbiozo.

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4b) | Hierarhija ravnanja z odpadki iz Direktive 2008/98/ES ima prednost pri zakonodaji Unije o preprečevanju odpadkov in ravnanju z njimi. Hierarhija se zato uporablja za izrabljena vozila, baterije in akumulatorje, odpadne baterije in akumulatorje ter odpadno električno in elektronsko opremo. Države članice bi morale pri uresničevanju cilja te direktive sprejeti potrebne ukrepe za upoštevanje prednostnih vidikov hierarhije ravnanja z odpadki in zagotoviti njihovo praktično izvajanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4b)

Hierarhija ravnanja z odpadki iz Direktive 2008/98/ES ima prednost pri zakonodaji Unije o preprečevanju odpadkov in ravnanju z njimi. Hierarhija se zato uporablja za izrabljena vozila, baterije in akumulatorje, odpadne baterije in akumulatorje ter odpadno električno in elektronsko opremo. Države članice bi morale pri uresničevanju cilja te direktive sprejeti potrebne ukrepe za upoštevanje prednostnih vidikov hierarhije ravnanja z odpadki in zagotoviti njihovo praktično izvajanje.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Ker v skladu s krožnim gospodarstvom vse bolj naraščajo potrebe po obdelavi in recikliranju odpadkov znotraj Unije, bi morali še posebej skrbno zagotoviti, da je pošiljanje odpadkov v skladu z načeli in zahtevami okoljske zakonodaje Unije, zlasti z načelom bližine, prednosti predelave in samozadostnosti. Komisija bi morala preučiti, ali bi bilo za upravni postopek za pošiljke odpadkov zaželeno uvesti točko „vse na enem mestu“, da bi zmanjšali upravne obremenitve. Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe za preprečevanje nezakonitega pošiljanja odpadkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Ker v skladu s krožnim gospodarstvom vse bolj naraščajo potrebe po obdelavi in recikliranju odpadkov znotraj Unije, bi morali še posebej skrbno zagotoviti, da je pošiljanje odpadkov v skladu z načeli in zahtevami okoljske zakonodaje Unije, zlasti z načelom bližine, prednosti predelave in samozadostnosti. Komisija bi morala preučiti, ali bi bilo za upravni postopek za pošiljke odpadkov zaželeno uvesti točko „vse na enem mestu“, da bi zmanjšali upravne obremenitve. Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe za preprečevanje nezakonitega pošiljanja odpadkov.

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 7a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Da se dopolnijo nekatere nebistvene določbe Direktive 2000/53/ES in Direktive 2012/19/EU, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s skupno metodologijo za zbiranje in obdelavo podatkov ter obliko za podatke, ki se sporočijo v zvezi z uresničevanjem ciljev ponovne uporabe in predelave za izrabljena vozila na podlagi Direktive 2000/53/ES in z metodologijo za zbiranje in obdelavo podatkov ter obliko za podatke, ki se sporočijo v zvezi z uresničevanjem ciljev, določenih za zbiranje in predelavo električne in elektronske opreme na podlagi Direktive 2012/19/EU. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Da se dopolnijo nekatere nebistvene določbe Direktive 2000/53/ES in Direktive 2012/19/EU, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s skupno metodologijo za zbiranje in obdelavo podatkov ter obliko za podatke, ki se sporočijo v zvezi z uresničevanjem ciljev ponovne uporabe in predelave za izrabljena vozila na podlagi Direktive 2000/53/ES in z metodologijo za zbiranje in obdelavo podatkov ter obliko za podatke, ki se sporočijo v zvezi z uresničevanjem ciljev, določenih za zbiranje in predelavo električne in elektronske opreme na podlagi Direktive 2012/19/EU. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 7 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7b) | Za določitev metodologije za zbiranje in obdelavo podatkov ter oblike za podatke, ki se sporočijo za baterije in akumulatorje ter odpadne baterije in akumulatorje, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7b)

Za določitev metodologije za zbiranje in obdelavo podatkov ter oblike za podatke, ki se sporočijo za baterije in akumulatorje ter odpadne baterije in akumulatorje, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 14

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek - 1 (novo)

Direktiva 2000/53/ES

Člen 6 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | V členu 6 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: |
| „1.   Države članice storijo vse potrebno za zagotovitev, da se vsa izrabljena vozila skladiščijo (tudi začasno) in obdelujejo skladno s splošnimi zahtevami, določenimi v členu 4 Direktive 75/442/EGS, in skladno z minimalnimi tehničnimi zahtevami iz Priloge I k tej direktivi, ne da bi to posegalo v nacionalne predpise o zdravju in okolju.“ | „1.   Države članice storijo vse potrebno za zagotovitev, da se vsa izrabljena vozila skladiščijo (tudi začasno) in obdelujejo skladno s 
  prednostnim vrstnim redom iz hierarhije ravnanja z odpadki in
  splošnimi zahtevami, določenimi v členu 4 Direktive 75/442/EGS, in skladno z minimalnimi tehničnimi zahtevami iz Priloge I k tej direktivi, ne da bi to posegalo v nacionalne predpise o zdravju in okolju.“ |

Veljavno besedilo

Sprememba

V členu 6 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice storijo vse potrebno za zagotovitev, da se vsa izrabljena vozila skladiščijo (tudi začasno) in obdelujejo skladno s splošnimi zahtevami, določenimi v členu 4 Direktive 75/442/EGS, in skladno z minimalnimi tehničnimi zahtevami iz Priloge I k tej direktivi, ne da bi to posegalo v nacionalne predpise o zdravju in okolju.“

„1.   Države članice storijo vse potrebno za zagotovitev, da se vsa izrabljena vozila skladiščijo (tudi začasno) in obdelujejo skladno s 
  prednostnim vrstnim redom iz hierarhije ravnanja z odpadki in
  splošnimi zahtevami, določenimi v členu 4 Direktive 75/442/EGS, in skladno z minimalnimi tehničnimi zahtevami iz Priloge I k tej direktivi, ne da bi to posegalo v nacionalne predpise o zdravju in okolju.“

Sprememba 15

Sprememba 15

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2000/53/ES

Člen 9 – odstavek 1 a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1a.   Države članice podatke v zvezi z izvajanjem člena 7(2) Komisiji sporočijo za vsako koledarsko leto.
  Te podatke
  sporočijo v elektronski obliki v 
  18
  mesecih po izteku leta poročanja, na katerega se nanašajo zbrani podatki. Podatki se sporočijo v obliki, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 1d.
  Prvo poročilo zajema podatke za obdobje od 1. januarja [vstaviti leto prenosa te direktive + 1 leto] do 31. decembra [vstaviti leto prenosa te direktive + 1 leto]. | 1a.   Države članice podatke v zvezi z izvajanjem člena 7(2) Komisiji sporočijo za vsako koledarsko leto.
  Podatke zberejo in obdelajo v skladu s skupno metodologijo iz odstavka 1d tega člena ter jih
  sporočijo v elektronski obliki v 
  12
  mesecih po izteku leta poročanja, na katerega se nanašajo zbrani podatki. Podatki se sporočijo v obliki, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 1d. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.   Države članice podatke v zvezi z izvajanjem člena 7(2) Komisiji sporočijo za vsako koledarsko leto.
  Te podatke
  sporočijo v elektronski obliki v 
  18
  mesecih po izteku leta poročanja, na katerega se nanašajo zbrani podatki. Podatki se sporočijo v obliki, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 1d.
  Prvo poročilo zajema podatke za obdobje od 1. januarja [vstaviti leto prenosa te direktive + 1 leto] do 31. decembra [vstaviti leto prenosa te direktive + 1 leto].

1a.   Države članice podatke v zvezi z izvajanjem člena 7(2) Komisiji sporočijo za vsako koledarsko leto.
  Podatke zberejo in obdelajo v skladu s skupno metodologijo iz odstavka 1d tega člena ter jih
  sporočijo v elektronski obliki v 
  12
  mesecih po izteku leta poročanja, na katerega se nanašajo zbrani podatki. Podatki se sporočijo v obliki, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 1d.

Sprememba 16

Sprememba 16

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2000/53/ES

Člen 9 – odstavek 1 c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1c.   Komisija pregleda podatke, sporočene v skladu s tem členom, in objavi poročilo o rezultatih tega pregleda. Poročilo vsebuje oceno organizacije zbiranja podatkov, virov podatkov in uporabljene metodologije v državah članicah
  ter popolnosti
  ,
  zanesljivosti
  ,
  pravočasnosti
  sporočanja in
  doslednosti
  teh podatkov. Ocena lahko vključuje posebna priporočila za izboljšave. Poročilo se pripravi vsaka tri leta. | 1c.   Komisija pregleda podatke, sporočene v skladu s tem členom, in objavi poročilo o rezultatih tega pregleda.
  Do vzpostavitve skupne metodologije zbiranja in obdelave podatkov iz odstavka 1d
  poročilo vsebuje oceno organizacije zbiranja podatkov, virov podatkov in uporabljene metodologije v državah članicah
  . Komisija oceni tudi popolnost
  ,
  zanesljivost
  ,
  pravočasnost
  sporočanja in
  doslednost
  teh podatkov. Ocena lahko vključuje posebna priporočila za izboljšave. Poročilo se pripravi vsaka tri leta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1c.   Komisija pregleda podatke, sporočene v skladu s tem členom, in objavi poročilo o rezultatih tega pregleda. Poročilo vsebuje oceno organizacije zbiranja podatkov, virov podatkov in uporabljene metodologije v državah članicah
  ter popolnosti
  ,
  zanesljivosti
  ,
  pravočasnosti
  sporočanja in
  doslednosti
  teh podatkov. Ocena lahko vključuje posebna priporočila za izboljšave. Poročilo se pripravi vsaka tri leta.

1c.   Komisija pregleda podatke, sporočene v skladu s tem členom, in objavi poročilo o rezultatih tega pregleda.
  Do vzpostavitve skupne metodologije zbiranja in obdelave podatkov iz odstavka 1d
  poročilo vsebuje oceno organizacije zbiranja podatkov, virov podatkov in uporabljene metodologije v državah članicah
  . Komisija oceni tudi popolnost
  ,
  zanesljivost
  ,
  pravočasnost
  sporočanja in
  doslednost
  teh podatkov. Ocena lahko vključuje posebna priporočila za izboljšave. Poročilo se pripravi vsaka tri leta.

Sprememba 17

Sprememba 17

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2000/53/ES

Člen 9 – odstavek 1 ca (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1ca. | Komisija v poročilo lahko vključi informacije o izvajanju te direktive kot celote in o njenem vplivu na okolje in zdravje ljudi. Poročilu se po potrebi priloži zakonodajni predlog za spremembo te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1ca.

1ca.

Komisija v poročilo lahko vključi informacije o izvajanju te direktive kot celote in o njenem vplivu na okolje in zdravje ljudi. Poročilu se po potrebi priloži zakonodajni predlog za spremembo te direktive.

Sprememba 18

Sprememba 18

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2000/53/ES

Člen 9 – odstavek 1 d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1d. | Komisija sprejme
  izvedbene
  akte, s katerimi določi obliko za podatke, ki se sporočijo v skladu z odstavkom 1a.
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 11(2)
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1d.

Komisija sprejme
  izvedbene
  akte, s katerimi določi obliko za podatke, ki se sporočijo v skladu z odstavkom 1a.
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 11(2)
  .

izvedbene

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 11(2)

| 1d. | Komisija sprejme
  delegirane
  akte
  za dopolnitev te direktive
  , s katerimi določi
  skupno metodologijo za zbiranje in obdelavo podatkov ter
  obliko za podatke, ki se sporočijo v skladu z odstavkom 1a. |
| --- | --- |

1d.

Komisija sprejme
  delegirane
  akte
  za dopolnitev te direktive
  , s katerimi določi
  skupno metodologijo za zbiranje in obdelavo podatkov ter
  obliko za podatke, ki se sporočijo v skladu z odstavkom 1a.

delegirane

za dopolnitev te direktive

skupno metodologijo za zbiranje in obdelavo podatkov ter

Sprememba 19

Sprememba 19

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2000/53/ES

Člen 9 – odstavek 1 da (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1da. | Komisija do 31. decembra 2018 v okviru akcijskega načrta za krožno gospodarstvo in glede na zavezo Unije o prehodu na krožno gospodarstvo pregleda to direktivo kot celoto in zlasti njeno področje uporabe ter cilje na osnovi ocene učinka ter ob upoštevanju ciljev in pobud Unije v okviru politike krožnega gospodarstva. Posebna pozornost se nameni pošiljkam rabljenih vozil, za katera se sumi, da so izrabljena vozila. V ta namen se uporabijo Smernice informatorjev št. 9 o pošiljkah izrabljenih vozil. Komisija preuči tudi možnost določitve ciljev za posamezne vire, zlasti za kritične surovine. Pregledu se po potrebi priloži zakonodajni predlog. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1da.

1da.

Komisija do 31. decembra 2018 v okviru akcijskega načrta za krožno gospodarstvo in glede na zavezo Unije o prehodu na krožno gospodarstvo pregleda to direktivo kot celoto in zlasti njeno področje uporabe ter cilje na osnovi ocene učinka ter ob upoštevanju ciljev in pobud Unije v okviru politike krožnega gospodarstva. Posebna pozornost se nameni pošiljkam rabljenih vozil, za katera se sumi, da so izrabljena vozila. V ta namen se uporabijo Smernice informatorjev št. 9 o pošiljkah izrabljenih vozil. Komisija preuči tudi možnost določitve ciljev za posamezne vire, zlasti za kritične surovine. Pregledu se po potrebi priloži zakonodajni predlog.

Sprememba 20

Sprememba 20

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 a (novo)

Direktiva 2000/53/ES

Člen 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Vstavi se naslednji člen:






  „Člen 9a




  Instrumenti za spodbujanje prehoda na bolj krožno gospodarstvo




  Da bi prispevale k ciljem, določenim v tej direktivi, države članice uporabijo ustrezne ekonomske instrumente in druge ukrepe za spodbujanje izvajanja hierarhije ravnanja z odpadki. Ti instrumenti in ukrepi lahko zajemajo tiste iz Priloge IVa k Direktivi 2008/98/ES.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vstavi se naslednji člen:

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 9a

Instrumenti za spodbujanje prehoda na bolj krožno gospodarstvo

Da bi prispevale k ciljem, določenim v tej direktivi, države članice uporabijo ustrezne ekonomske instrumente in druge ukrepe za spodbujanje izvajanja hierarhije ravnanja z odpadki. Ti instrumenti in ukrepi lahko zajemajo tiste iz Priloge IVa k Direktivi 2008/98/ES.“

Sprememba 21

Sprememba 21

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Direktiva 2006/66/ES

Člen 22 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Vstavi se naslednji člen:




  „Člen 22a




  Podatki



  1.   
  Podatkom, ki jih država članica sporoči v skladu s členoma 10 in 12, se priloži poročilo o preverjanju kakovosti.




  2.   
  Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 23a, da bi to direktivo dopolnila z metodologijo za zbiranje in obdelavo podatkov ter obliko za poročanje.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1a)

(1a)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 22a

Podatki

1.   
  Podatkom, ki jih država članica sporoči v skladu s členoma 10 in 12, se priloži poročilo o preverjanju kakovosti.

2.   
  Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 23a, da bi to direktivo dopolnila z metodologijo za zbiranje in obdelavo podatkov ter obliko za poročanje.“

Sprememba 22

Sprememba 22

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 – točka -a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 – točka -a (novo)

Direktiva 2006/66/ES

Člen 23 – naslov

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-a) | V členu 23 se naslov nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-a)

(-a)

V členu 23 se naslov nadomesti z naslednjim:

„Pregled“

„Pregled“

„Poročanje in pregled“

„Poročanje in pregled“

Sprememba 23

Sprememba 23

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 – točka a

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 – točka a

Direktiva 2006/66/ES

Člen 23 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija najpozneje do konca leta 2016 pripravi poročilo o izvajanju te direktive ter njenem vplivu na okolje in delovanje notranjega trga. | 1.   Komisija najpozneje do konca leta 2016
  in zatem vsaka tri leta
  pripravi poročilo o izvajanju te direktive ter njenem vplivu na okolje in delovanje notranjega trga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija najpozneje do konca leta 2016 pripravi poročilo o izvajanju te direktive ter njenem vplivu na okolje in delovanje notranjega trga.

1.   Komisija najpozneje do konca leta 2016
  in zatem vsaka tri leta
  pripravi poročilo o izvajanju te direktive ter njenem vplivu na okolje in delovanje notranjega trga.

Sprememba 24

Sprememba 24

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 – točka b a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 – točka b a (novo)

Direktiva 2006/66/ES

Člen 23 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | Doda se naslednji odstavek:





  „3a.
     
  Komisija do 31. decembra 2018 v okviru akcijskega načrta za krožno gospodarstvo, glede na zavezo Unije o prehodu na krožno gospodarstvo in na osnovi ocene učinka v celoti pregleda to direktivo in zlasti njeno področje uporabe ter cilje. V pregledu upošteva cilje in pobude Unije v okviru politike krožnega gospodarstva in tehnični razvoj novih tipov baterij, ki ne uporabljajo nevarnih snovi, zlasti ne težkih kovin ter drugih kovin in kovinskih ionov. Komisija preuči tudi možnost določitve ciljev za posamezne vire, zlasti za kritične surovine. Pregledu se po potrebi priloži zakonodajni predlog.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

Doda se naslednji odstavek:

Doda se naslednji odstavek:

„3a.
     
  Komisija do 31. decembra 2018 v okviru akcijskega načrta za krožno gospodarstvo, glede na zavezo Unije o prehodu na krožno gospodarstvo in na osnovi ocene učinka v celoti pregleda to direktivo in zlasti njeno področje uporabe ter cilje. V pregledu upošteva cilje in pobude Unije v okviru politike krožnega gospodarstva in tehnični razvoj novih tipov baterij, ki ne uporabljajo nevarnih snovi, zlasti ne težkih kovin ter drugih kovin in kovinskih ionov. Komisija preuči tudi možnost določitve ciljev za posamezne vire, zlasti za kritične surovine. Pregledu se po potrebi priloži zakonodajni predlog.“

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Direktiva 2006/66/ES

Člen 23 aa (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Vstavi se naslednji člen:




  „Člen 23aa




  Instrumenti za spodbujanje prehoda na bolj krožno gospodarstvo




  Da bi prispevale k ciljem, določenim v tej direktivi, države članice uporabijo ustrezne ekonomske instrumente in druge ukrepe za spodbujanje izvajanja hierarhije ravnanja z odpadki. Ti instrumenti in ukrepi lahko zajemajo tiste iz Priloge IVa k Direktivi 2008/98/ES.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2a)

(2a)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 23aa

Instrumenti za spodbujanje prehoda na bolj krožno gospodarstvo

Da bi prispevale k ciljem, določenim v tej direktivi, države članice uporabijo ustrezne ekonomske instrumente in druge ukrepe za spodbujanje izvajanja hierarhije ravnanja z odpadki. Ti instrumenti in ukrepi lahko zajemajo tiste iz Priloge IVa k Direktivi 2008/98/ES.“

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka - 1 (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka - 1 (novo)

Direktiva 2012/19/EU

Člen 8 – odstavek 5 – pododstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | V členu 8(5) se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-1)

(-1)

V členu 8(5) se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje tega člena
  , lahko
  Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi minimalne standarde kakovosti
  , temelječe zlasti na standardih, ki jih razvijejo evropske organizacije za standardizacijo
  . Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 21(2).“

, lahko

, temelječe zlasti na standardih, ki jih razvijejo evropske organizacije za standardizacijo

„Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje tega člena
  in v skladu z mandatom v Direktivi 2012/19/EU,
  Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi minimalne standarde kakovosti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 21(2).“

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1 – točka b

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1 – točka b

Direktiva 2012/19/EU

Člen 16 – odstavek 5 a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5a.   Države članice podatke v zvezi z izvajanjem člena 16(4) Komisiji sporočijo za vsako koledarsko leto.
  Te podatke
  sporočijo v elektronski obliki v 
  18
  mesecih po izteku leta poročanja, na katerega se nanašajo zbrani podatki. Podatki se sporočijo v obliki, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 5d.
  Prvo poročilo zajema podatke za obdobje od 1. januarja [vstaviti leto prenosa te direktive + 1 leto] do 31. decembra [vstaviti leto prenosa te direktive + 1 leto]. | 5a.   Države članice podatke v zvezi z izvajanjem člena 16(4) Komisiji sporočijo za vsako koledarsko leto.
  Podatke zberejo in obdelajo v skladu s skupno metodologijo iz odstavka 6 tega člena ter jih
  sporočijo v elektronski obliki v 
  12
  mesecih po izteku leta poročanja, na katerega se nanašajo zbrani podatki.
  Države članice zagotovijo poročanje o podatkih vseh akterjev, ki zbirajo ali obdelujejo OEEO.
  Podatki se sporočijo v obliki, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 5d. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.   Države članice podatke v zvezi z izvajanjem člena 16(4) Komisiji sporočijo za vsako koledarsko leto.
  Te podatke
  sporočijo v elektronski obliki v 
  18
  mesecih po izteku leta poročanja, na katerega se nanašajo zbrani podatki. Podatki se sporočijo v obliki, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 5d.
  Prvo poročilo zajema podatke za obdobje od 1. januarja [vstaviti leto prenosa te direktive + 1 leto] do 31. decembra [vstaviti leto prenosa te direktive + 1 leto].

5a.   Države članice podatke v zvezi z izvajanjem člena 16(4) Komisiji sporočijo za vsako koledarsko leto.
  Podatke zberejo in obdelajo v skladu s skupno metodologijo iz odstavka 6 tega člena ter jih
  sporočijo v elektronski obliki v 
  12
  mesecih po izteku leta poročanja, na katerega se nanašajo zbrani podatki.
  Države članice zagotovijo poročanje o podatkih vseh akterjev, ki zbirajo ali obdelujejo OEEO.
  Podatki se sporočijo v obliki, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 5d.

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1 – točka b

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1 – točka b

Direktiva 2012/19/EU

Člen 16 – odstavek 5 c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5c.   Komisija pregleda podatke, sporočene v skladu s tem členom, in objavi poročilo o rezultatih tega pregleda. Poročilo zajema oceno organizacije zbiranja podatkov, virov podatkov in uporabljene metodologije v državah članicah
  ter popolnosti
  ,
  zanesljivosti
  ,
  pravočasnosti
  sporočanja in
  doslednosti
  teh podatkov. Ocena lahko vključuje posebna priporočila za izboljšave. Poročilo se pripravi vsaka tri leta. | 5c.   Komisija pregleda podatke, sporočene v skladu s tem členom, in objavi poročilo o rezultatih tega pregleda.
  Do vzpostavitve skupne metodologije zbiranja in obdelave podatkov iz odstavka 5d
  poročilo zajema oceno organizacije zbiranja podatkov, virov podatkov in uporabljene metodologije v državah članicah
  . Komisija oceni tudi popolnost
  ,
  zanesljivost
  ,
  pravočasnost
  sporočanja in
  doslednost
  teh podatkov. Ocena lahko vključuje posebna priporočila za izboljšave. Poročilo se pripravi vsaka tri leta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5c.   Komisija pregleda podatke, sporočene v skladu s tem členom, in objavi poročilo o rezultatih tega pregleda. Poročilo zajema oceno organizacije zbiranja podatkov, virov podatkov in uporabljene metodologije v državah članicah
  ter popolnosti
  ,
  zanesljivosti
  ,
  pravočasnosti
  sporočanja in
  doslednosti
  teh podatkov. Ocena lahko vključuje posebna priporočila za izboljšave. Poročilo se pripravi vsaka tri leta.

5c.   Komisija pregleda podatke, sporočene v skladu s tem členom, in objavi poročilo o rezultatih tega pregleda.
  Do vzpostavitve skupne metodologije zbiranja in obdelave podatkov iz odstavka 5d
  poročilo zajema oceno organizacije zbiranja podatkov, virov podatkov in uporabljene metodologije v državah članicah
  . Komisija oceni tudi popolnost
  ,
  zanesljivost
  ,
  pravočasnost
  sporočanja in
  doslednost
  teh podatkov. Ocena lahko vključuje posebna priporočila za izboljšave. Poročilo se pripravi vsaka tri leta.

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1 – točka b

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1 – točka b

Direktiva 2012/19/EU

Člen 16 – odstavek 5 ca (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5ca.
     
  Komisija v poročilo vključi informacije o izvajanju direktive kot celote in o njenem vplivu na okolje in zdravje ljudi. Poročilu se po potrebi priloži zakonodajni predlog za spremembo te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5ca.
     
  Komisija v poročilo vključi informacije o izvajanju direktive kot celote in o njenem vplivu na okolje in zdravje ljudi. Poročilu se po potrebi priloži zakonodajni predlog za spremembo te direktive.

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1 – točka b

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1 – točka b

Direktiva 2012/19/EU

Člen 16 – odstavek 5 d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5d.   Komisija sprejme
  izvedbene
  akte, s katerimi določi obliko za podatke, ki se sporočijo v skladu z odstavkom 5a.
  Navedeni izvedbeni
  akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena
  21(2).“
  . | 5d.   Komisija sprejme
  delegirane
  akte
  za dopolnitev te direktive v skladu s členom 20
  , s katerimi določi
  skupno metodologijo za zbiranje in obdelavo podatkov ter
  obliko za podatke, ki se sporočijo v skladu z odstavkom 5a. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5d.   Komisija sprejme
  izvedbene
  akte, s katerimi določi obliko za podatke, ki se sporočijo v skladu z odstavkom 5a.
  Navedeni izvedbeni
  akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena
  21(2).“
  .

5d.   Komisija sprejme
  delegirane
  akte
  za dopolnitev te direktive v skladu s členom 20
  , s katerimi določi
  skupno metodologijo za zbiranje in obdelavo podatkov ter
  obliko za podatke, ki se sporočijo v skladu z odstavkom 5a.

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1 – točka b

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1 – točka b

Direktiva 2012/19/EU

Člen 16 – odstavek 5 da (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5da.
     
  Med pregledom iz odstavka 5c Komisija v okviru akcijskega načrta za krožno gospodarstvo in glede na zavezo Unije o prehodu na krožno gospodarstvo pregleda to direktivo kot celoto in zlasti njeno področje uporabe ter cilje na osnovi ocene učinka ter ob upoštevanju ciljev in pobud Unije v okviru politike krožnega gospodarstva. Komisija preuči možnost določitve ciljev za posamezne vire, zlasti za kritične surovine. Pregledu se po potrebi priloži zakonodajni predlog. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5da.
     
  Med pregledom iz odstavka 5c Komisija v okviru akcijskega načrta za krožno gospodarstvo in glede na zavezo Unije o prehodu na krožno gospodarstvo pregleda to direktivo kot celoto in zlasti njeno področje uporabe ter cilje na osnovi ocene učinka ter ob upoštevanju ciljev in pobud Unije v okviru politike krožnega gospodarstva. Komisija preuči možnost določitve ciljev za posamezne vire, zlasti za kritične surovine. Pregledu se po potrebi priloži zakonodajni predlog.

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Direktiva 2012/19/EU

Člen 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Vstavi se naslednji člen:




  „Člen 16a




  Instrumenti za spodbujanje prehoda na bolj krožno gospodarstvo




  Da bi prispevale k ciljem, določenim v tej direktivi, države članice uporabijo ustrezne ekonomske instrumente in druge ukrepe za spodbujanje izvajanja hierarhije ravnanja z odpadki. Ti instrumenti in ukrepi lahko zajemajo tiste iz Priloge IVa k Direktivi 2008/98/ES.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1a)

(1a)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 16a

Instrumenti za spodbujanje prehoda na bolj krožno gospodarstvo

Da bi prispevale k ciljem, določenim v tej direktivi, države članice uporabijo ustrezne ekonomske instrumente in druge ukrepe za spodbujanje izvajanja hierarhije ravnanja z odpadki. Ti instrumenti in ukrepi lahko zajemajo tiste iz Priloge IVa k Direktivi 2008/98/ES.“

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0013/2017).

1

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/189 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/189

---

P8_TA(2017)0070

Odpadki ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. marca 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2008/98/ES o odpadkih (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 263/30)

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | Cilj te direktive je določiti ukrepe za varstvo okolja in zdravja ljudi, in sicer s preprečevanjem ali zmanjševanjem škodljivih vplivov nastajanja odpadkov in ravnanja z njimi, z zmanjševanjem splošnega vpliva uporabe virov in izboljšanjem njene učinkovitosti ter z zagotavljanjem, da se odpadki cenijo kot vir, ki bo prispeval h krožnemu gospodarstvu v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1)

Cilj te direktive je določiti ukrepe za varstvo okolja in zdravja ljudi, in sicer s preprečevanjem ali zmanjševanjem škodljivih vplivov nastajanja odpadkov in ravnanja z njimi, z zmanjševanjem splošnega vpliva uporabe virov in izboljšanjem njene učinkovitosti ter z zagotavljanjem, da se odpadki cenijo kot vir, ki bo prispeval h krožnemu gospodarstvu v Uniji.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava - 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1a) | Ker je Unija odvisna od uvoza surovin in ker se bo kratkoročno veliko število naravnih virov hitro izčrpalo, je eden od ključnih izzivov, da se viri v Uniji v čim večji meri ponovno uporabijo in da se okrepi prehod na krožno gospodarstvo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1a)

Ker je Unija odvisna od uvoza surovin in ker se bo kratkoročno veliko število naravnih virov hitro izčrpalo, je eden od ključnih izzivov, da se viri v Uniji v čim večji meri ponovno uporabijo in da se okrepi prehod na krožno gospodarstvo.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava - 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1b) | Krožno gospodarstvo ponuja pomembne priložnosti za lokalna gospodarstva, s svojim potencialom pa je lahko koristno za vse deležnike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1b)

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava - 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1c) | Ravnanje z odpadki bi bilo treba preoblikovati v trajnostno ravnanje z materiali. Revizija Direktive 2008/98/EC ponuja priložnost za to. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1c)

Ravnanje z odpadki bi bilo treba preoblikovati v trajnostno ravnanje z materiali. Revizija Direktive 2008/98/EC ponuja priložnost za to.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava - 1 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1d) | Za uspešen prehod na krožno gospodarstvo je poleg revizije in celovitega izvajanja direktiv o odpadkih potrebno tudi celovito izvajanje akcijskega načrta „Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo“. Akcijski načrt naj bi tudi povečal usklajenost, doslednost in sinergije med krožnim gospodarstvom ter energetsko, podnebno, kmetijsko, industrijsko in raziskovalno politiko. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1d)

Za uspešen prehod na krožno gospodarstvo je poleg revizije in celovitega izvajanja direktiv o odpadkih potrebno tudi celovito izvajanje akcijskega načrta „Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo“. Akcijski načrt naj bi tudi povečal usklajenost, doslednost in sinergije med krožnim gospodarstvom ter energetsko, podnebno, kmetijsko, industrijsko in raziskovalno politiko.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava - 1 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1e) | Evropski parlament je 9. julija 2015 sprejel resolucijo o učinkoviti rabi virov: prehod na krožno gospodarstvo

   (1a)

  , v njej pa poudaril, da je treba določiti zavezujoče cilje, razviti ukrepe za preprečevanje nastajanja odpadkov ter oblikovati jasne in nedvoumne opredelitve; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1e)

Evropski parlament je 9. julija 2015 sprejel resolucijo o učinkoviti rabi virov: prehod na krožno gospodarstvo

   (1a)

  , v njej pa poudaril, da je treba določiti zavezujoče cilje, razviti ukrepe za preprečevanje nastajanja odpadkov ter oblikovati jasne in nedvoumne opredelitve;

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Ravnanje z odpadki v Uniji bi bilo treba izboljšati zaradi varstva, ohranjanja in izboljšanja kakovosti okolja, varovanja zdravja ljudi, skrbne in
  preudarne
  rabe naravnih virov
  ter
  spodbujanja
  bolj
  krožnega gospodarstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Ravnanje z odpadki v Uniji bi bilo treba izboljšati zaradi varstva, ohranjanja in izboljšanja kakovosti okolja, varovanja zdravja ljudi, skrbne in
  preudarne
  rabe naravnih virov
  ter
  spodbujanja
  bolj
  krožnega gospodarstva.

| (1) | Ravnanje z odpadki v Uniji bi bilo treba izboljšati zaradi varstva, ohranjanja in izboljšanja kakovosti okolja, varovanja zdravja ljudi, skrbne in
  učinkovite
  rabe naravnih virov, spodbujanja
  načel
  krožnega gospodarstva
  , povečanja rabe obnovljive energije in energetske učinkovitosti, zmanjšanja odvisnosti Unije od uvoza virov ter ustvarjanja novih gospodarskih priložnosti dolgoročne konkurenčnosti. Da bi gospodarstvo postalo resnično krožno, je treba sprejeti dodatne ukrepe za trajnostno proizvodnjo in porabo, pri čemer se je treba osredotočiti na ves življenjski cikel proizvodov na način, da se bodo viri ohranjali in da bo vse našteto delovalo v zaprti zanki. Učinkovitejša raba virov bi pripomogla tudi k znatnim neto prihrankom za podjetja, javne organe in potrošnike v Uniji, obenem pa bi pomagala zmanjšati skupne letne emisije toplogrednih plinov
  . |
| --- | --- |

(1)

Ravnanje z odpadki v Uniji bi bilo treba izboljšati zaradi varstva, ohranjanja in izboljšanja kakovosti okolja, varovanja zdravja ljudi, skrbne in
  učinkovite
  rabe naravnih virov, spodbujanja
  načel
  krožnega gospodarstva
  , povečanja rabe obnovljive energije in energetske učinkovitosti, zmanjšanja odvisnosti Unije od uvoza virov ter ustvarjanja novih gospodarskih priložnosti dolgoročne konkurenčnosti. Da bi gospodarstvo postalo resnično krožno, je treba sprejeti dodatne ukrepe za trajnostno proizvodnjo in porabo, pri čemer se je treba osredotočiti na ves življenjski cikel proizvodov na način, da se bodo viri ohranjali in da bo vse našteto delovalo v zaprti zanki. Učinkovitejša raba virov bi pripomogla tudi k znatnim neto prihrankom za podjetja, javne organe in potrošnike v Uniji, obenem pa bi pomagala zmanjšati skupne letne emisije toplogrednih plinov
  .

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Okrepljena prizadevanja za prehod na krožno gospodarstvo bi lahko prispevala k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za 2 do 4 odstotke na leto, kar je jasna spodbuda za vlaganje v krožno gospodarstvo. Povečanje produktivnosti virov z izboljšanjem učinkovitosti in zmanjšanjem odpadkov iz virov lahko znatno znižajo porabo virov in emisije toplogrednih plinov. Zato bi moralo biti krožno gospodarstvo sestavni del podnebne politike, saj ustvarja sinergije, kot je poudarjeno v poročilih mednarodnega foruma za vire. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Okrepljena prizadevanja za prehod na krožno gospodarstvo bi lahko prispevala k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za 2 do 4 odstotke na leto, kar je jasna spodbuda za vlaganje v krožno gospodarstvo. Povečanje produktivnosti virov z izboljšanjem učinkovitosti in zmanjšanjem odpadkov iz virov lahko znatno znižajo porabo virov in emisije toplogrednih plinov. Zato bi moralo biti krožno gospodarstvo sestavni del podnebne politike, saj ustvarja sinergije, kot je poudarjeno v poročilih mednarodnega foruma za vire.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b) | Pri krožnem gospodarstvu bi bilo treba upoštevati izrecne določbe sedmega okoljskega akcijskega programa, v katerem se poziva k razvoju ciklov nestrupenih materialov, da se bodo lahko reciklirani odpadki uporabljali kot pomemben in zanesljiv vir surovin za Unijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1b)

Pri krožnem gospodarstvu bi bilo treba upoštevati izrecne določbe sedmega okoljskega akcijskega programa, v katerem se poziva k razvoju ciklov nestrupenih materialov, da se bodo lahko reciklirani odpadki uporabljali kot pomemben in zanesljiv vir surovin za Unijo.

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Cilje iz Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14) glede priprave za ponovno uporabo in recikliranje odpadkov bi bilo treba
  spremeniti
  , da bi bolje odražali prizadevanje Unije za prehod na
  bolj
  krožno gospodarstvo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Cilje iz Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14) glede priprave za ponovno uporabo in recikliranje odpadkov bi bilo treba
  spremeniti
  , da bi bolje odražali prizadevanje Unije za prehod na
  bolj
  krožno gospodarstvo.

| (2) | Cilje iz Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14) glede priprave za ponovno uporabo in recikliranje odpadkov bi bilo treba
  okrepiti
  , da bi bolje odražali prizadevanje Unije za prehod na krožno gospodarstvo
  , ki bo temeljilo na učinkoviti rabi virov, in sicer s sprejetjem ukrepov za to, da bi se odpadki obravnavali kot koristen vir
  . |
| --- | --- |

(2)

Cilje iz Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14) glede priprave za ponovno uporabo in recikliranje odpadkov bi bilo treba
  okrepiti
  , da bi bolje odražali prizadevanje Unije za prehod na krožno gospodarstvo
  , ki bo temeljilo na učinkoviti rabi virov, in sicer s sprejetjem ukrepov za to, da bi se odpadki obravnavali kot koristen vir
  .

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Številne države članice še niso razvile potrebne infrastrukture za ravnanje z odpadki. Zato je bistvenega pomena, da se določijo dolgoročni cilji politike za usmerjanje ukrepov in naložb, s čimer bi se preprečilo ustvarjanje strukturnih presežkov zmogljivosti za obdelavo ostankov odpadkov in izgubo materialov, ki jih je mogoče reciklirati, na
  dnu
  hierarhije ravnanja z odpadki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Številne države članice še niso razvile potrebne infrastrukture za ravnanje z odpadki. Zato je bistvenega pomena, da se določijo dolgoročni cilji politike za usmerjanje ukrepov in naložb, s čimer bi se preprečilo ustvarjanje strukturnih presežkov zmogljivosti za obdelavo ostankov odpadkov in izgubo materialov, ki jih je mogoče reciklirati, na
  dnu
  hierarhije ravnanja z odpadki.

| (3) | Številne države članice še niso razvile potrebne infrastrukture za ravnanje z odpadki. Zato je bistvenega pomena, da se določijo dolgoročni cilji politike
  ter zagotovi finančna in politična podpora
  za usmerjanje ukrepov in naložb, s čimer bi se preprečilo ustvarjanje strukturnih presežkov zmogljivosti za obdelavo ostankov odpadkov in izgubo materialov, ki jih je mogoče reciklirati, na
  nižjih ravneh
  hierarhije ravnanja z odpadki.
  Za doseganje ustreznih ciljev je zato bistvenega pomena, da se za financiranje razvoja infrastrukture za ravnanje z odpadki, ki je potrebna za preprečevanje nastajanja odpadkov ter njihovo ponovno uporabo in recikliranje, uporabijo evropski strukturni in investicijski skladi. Pomembno je tudi, da države članice svoje obstoječe programe za preprečevanje nastajanja odpadkov spremenijo skladno s to direktivo in ustrezno prilagodijo svoje naložbe. |
| --- | --- |

(3)

Številne države članice še niso razvile potrebne infrastrukture za ravnanje z odpadki. Zato je bistvenega pomena, da se določijo dolgoročni cilji politike
  ter zagotovi finančna in politična podpora
  za usmerjanje ukrepov in naložb, s čimer bi se preprečilo ustvarjanje strukturnih presežkov zmogljivosti za obdelavo ostankov odpadkov in izgubo materialov, ki jih je mogoče reciklirati, na
  nižjih ravneh
  hierarhije ravnanja z odpadki.
  Za doseganje ustreznih ciljev je zato bistvenega pomena, da se za financiranje razvoja infrastrukture za ravnanje z odpadki, ki je potrebna za preprečevanje nastajanja odpadkov ter njihovo ponovno uporabo in recikliranje, uporabijo evropski strukturni in investicijski skladi. Pomembno je tudi, da države članice svoje obstoječe programe za preprečevanje nastajanja odpadkov spremenijo skladno s to direktivo in ustrezno prilagodijo svoje naložbe.

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Komunalni odpadki predstavljajo med 7 in 10 % vseh odpadkov, ki nastanejo v Uniji; vendar je ta tok odpadkov med najzahtevnejšimi, kar zadeva ravnanje z odpadki, zato način ravnanja s komunalnimi odpadki v splošnem dobro odraža kakovost celotnega sistema ravnanja z odpadki v državi. Izzivi, povezani z ravnanjem s komunalnimi odpadki, so posledica njihove zapletene in mešane sestave, neposredne bližine nastalih odpadkov državljanom
  ter
  zelo
  visoke stopnje
  prisotnosti v 
  javnosti
  . Zato so za ravnanje s komunalnimi odpadki potrebni visoko razvit sistem ravnanja z odpadki, vključno z učinkovitim sistemom zbiranja, dejavno sodelovanje državljanov in podjetij, infrastruktura, prilagojena specifični sestavi odpadkov, ter dodelan sistem financiranja. Države z učinkovitimi sistemi ravnanja s komunalnimi odpadki na splošno dosegajo boljše rezultate pri
  celotnem
  ravnanju z odpadki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Komunalni odpadki predstavljajo med 7 in 10 % vseh odpadkov, ki nastanejo v Uniji; vendar je ta tok odpadkov med najzahtevnejšimi, kar zadeva ravnanje z odpadki, zato način ravnanja s komunalnimi odpadki v splošnem dobro odraža kakovost celotnega sistema ravnanja z odpadki v državi. Izzivi, povezani z ravnanjem s komunalnimi odpadki, so posledica njihove zapletene in mešane sestave, neposredne bližine nastalih odpadkov državljanom
  ter
  zelo
  visoke stopnje
  prisotnosti v 
  javnosti
  . Zato so za ravnanje s komunalnimi odpadki potrebni visoko razvit sistem ravnanja z odpadki, vključno z učinkovitim sistemom zbiranja, dejavno sodelovanje državljanov in podjetij, infrastruktura, prilagojena specifični sestavi odpadkov, ter dodelan sistem financiranja. Države z učinkovitimi sistemi ravnanja s komunalnimi odpadki na splošno dosegajo boljše rezultate pri
  celotnem
  ravnanju z odpadki.

| (4) | Komunalni odpadki predstavljajo med 7 in 10 % vseh odpadkov, ki nastanejo v Uniji; vendar je ta tok odpadkov med najzahtevnejšimi, kar zadeva ravnanje z odpadki, zato način ravnanja s komunalnimi odpadki v splošnem dobro odraža kakovost celotnega sistema ravnanja z odpadki v državi. Izzivi, povezani z ravnanjem s komunalnimi odpadki, so posledica njihove zapletene in mešane sestave, neposredne bližine nastalih odpadkov državljanom
  , njihove
  zelo
  vidne
  prisotnosti v 
  javnem prostoru ter vpliva na okolje in zdravje ljudi
  . Zato so za ravnanje s komunalnimi odpadki potrebni visoko razvit sistem ravnanja z odpadki, vključno z učinkovitim sistemom zbiranja
  in sortiranja ter pravo sledljivostjo tokov odpadkov
  , dejavno sodelovanje državljanov in podjetij, infrastruktura, prilagojena specifični sestavi odpadkov, ter dodelan sistem financiranja. Države z učinkovitimi sistemi ravnanja s komunalnimi odpadki na splošno dosegajo boljše rezultate pri
  vsem
  ravnanju z odpadki
  , vključno z doseganjem ciljev za recikliranje. Ustrezno ravnanje s komunalnimi odpadki pa ni dovolj za spodbuditev prehoda na krožno gospodarstvo, kjer se odpadki obravnavajo kot vir. Za ta prehod je potreben pristop, ki bo upošteval ves življenjski cikel proizvodov in odpadkov. |
| --- | --- |

(4)

Komunalni odpadki predstavljajo med 7 in 10 % vseh odpadkov, ki nastanejo v Uniji; vendar je ta tok odpadkov med najzahtevnejšimi, kar zadeva ravnanje z odpadki, zato način ravnanja s komunalnimi odpadki v splošnem dobro odraža kakovost celotnega sistema ravnanja z odpadki v državi. Izzivi, povezani z ravnanjem s komunalnimi odpadki, so posledica njihove zapletene in mešane sestave, neposredne bližine nastalih odpadkov državljanom
  , njihove
  zelo
  vidne
  prisotnosti v 
  javnem prostoru ter vpliva na okolje in zdravje ljudi
  . Zato so za ravnanje s komunalnimi odpadki potrebni visoko razvit sistem ravnanja z odpadki, vključno z učinkovitim sistemom zbiranja
  in sortiranja ter pravo sledljivostjo tokov odpadkov
  , dejavno sodelovanje državljanov in podjetij, infrastruktura, prilagojena specifični sestavi odpadkov, ter dodelan sistem financiranja. Države z učinkovitimi sistemi ravnanja s komunalnimi odpadki na splošno dosegajo boljše rezultate pri
  vsem
  ravnanju z odpadki
  , vključno z doseganjem ciljev za recikliranje. Ustrezno ravnanje s komunalnimi odpadki pa ni dovolj za spodbuditev prehoda na krožno gospodarstvo, kjer se odpadki obravnavajo kot vir. Za ta prehod je potreben pristop, ki bo upošteval ves življenjski cikel proizvodov in odpadkov.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Izkušnje so pokazale, da lahko tako javni kot zasebni sistemi pomagajo vzpostaviti krožno gospodarstvo, odločitev glede uporabe nekega sistema pa je pogosto odvisna od geografskih in strukturnih pogojev. Pravila iz te direktive dopuščajo tako sistem, v katerem je za zbiranje komunalnih odpadkov na splošno odgovorna občina, kot sistem, v katerem se za opravljanje teh storitev najamejo zasebni izvajalci. Odločanje o uporabi enega ali drugega sistema bi moralo biti v pristojnosti držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Izkušnje so pokazale, da lahko tako javni kot zasebni sistemi pomagajo vzpostaviti krožno gospodarstvo, odločitev glede uporabe nekega sistema pa je pogosto odvisna od geografskih in strukturnih pogojev. Pravila iz te direktive dopuščajo tako sistem, v katerem je za zbiranje komunalnih odpadkov na splošno odgovorna občina, kot sistem, v katerem se za opravljanje teh storitev najamejo zasebni izvajalci. Odločanje o uporabi enega ali drugega sistema bi moralo biti v pristojnosti držav članic.

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Opredelitve komunalnih odpadkov, gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov, končnega postopka recikliranja
  ter
  zasipanja je treba vključiti v Direktivo 2008/98/ES, da se pojasni področje uporabe teh pojmov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Opredelitve komunalnih odpadkov, gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov, končnega postopka recikliranja
  ter
  zasipanja je treba vključiti v Direktivo 2008/98/ES, da se pojasni področje uporabe teh pojmov.

| (5) | Opredelitve komunalnih odpadkov,
  odpadkov iz komercialnih dejavnosti in industrijskih odpadkov,
  gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov,
  izvajalca dejavnosti priprave za ponovno uporabo, organskega recikliranja,
  končnega postopka recikliranja, zasipanja
  , sortiranja, smeti in živilskih odpadkov
  je treba vključiti v Direktivo 2008/98/ES, da se pojasni področje uporabe teh pojmov. |
| --- | --- |

(5)

Opredelitve komunalnih odpadkov,
  odpadkov iz komercialnih dejavnosti in industrijskih odpadkov,
  gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov,
  izvajalca dejavnosti priprave za ponovno uporabo, organskega recikliranja,
  končnega postopka recikliranja, zasipanja
  , sortiranja, smeti in živilskih odpadkov
  je treba vključiti v Direktivo 2008/98/ES, da se pojasni področje uporabe teh pojmov.

Sprememba 15

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Komisija bi morala na osnovi obvestil držav članic in izkušenj v sodni praksi Sodišča Evropske unije redno pregledovati smernice za razlago ključnih določb Direktive 2008/98/ES, da bi izboljšala, uskladila in harmonizirala pojme v zvezi z odpadki in stranskimi proizvodi v vseh državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Komisija bi morala na osnovi obvestil držav članic in izkušenj v sodni praksi Sodišča Evropske unije redno pregledovati smernice za razlago ključnih določb Direktive 2008/98/ES, da bi izboljšala, uskladila in harmonizirala pojme v zvezi z odpadki in stranskimi proizvodi v vseh državah članicah.

Sprememba 16

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | Direktivo 2008/98/ES je treba uskladiti z drugimi z njo povezanimi zakonodajnimi akti Unije, kot sta Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  in Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1b)

  . V teh zakonodajnih aktih je treba zagotoviti predvsem usklajeno razlago in uporabo opredelitev izrazov „odpadki“, „hierarhija ravnanja z odpadki“ in „stranski proizvod“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5b)

Direktivo 2008/98/ES je treba uskladiti z drugimi z njo povezanimi zakonodajnimi akti Unije, kot sta Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  in Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1b)

  . V teh zakonodajnih aktih je treba zagotoviti predvsem usklajeno razlago in uporabo opredelitev izrazov „odpadki“, „hierarhija ravnanja z odpadki“ in „stranski proizvod“.

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5c) | Nevarnost ali nenevarnost odpadkov bi bilo treba ugotoviti v skladu z Sklepom Komisije 2014/955/EU

   (1a)

  in Uredbo Komisije (EU) št. 1357/2014

   (1b)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5c)

Nevarnost ali nenevarnost odpadkov bi bilo treba ugotoviti v skladu z Sklepom Komisije 2014/955/EU

   (1a)

  in Uredbo Komisije (EU) št. 1357/2014

   (1b)

  .

Sprememba 18

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Za zagotovitev, da cilji recikliranja temeljijo na zanesljivih in primerljivih podatkih, in da bi se omogočilo učinkovitejše spremljanje napredka pri doseganju teh ciljev bi morala biti opredelitev komunalnih odpadkov v Direktivi 2008/98/ES
  skladna
  z opredelitvami, ki jih v statistične namene uporabljata Eurostat in Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, na podlagi katerih države članice svoje podatke sporočajo že leta. Opredelitev komunalnih odpadkov v tej direktivi je neodvisna od tega, ali je izvajalec ravnanja z odpadki javni ali zasebni subjekt. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Za zagotovitev, da cilji recikliranja temeljijo na zanesljivih in primerljivih podatkih, in da bi se omogočilo učinkovitejše spremljanje napredka pri doseganju teh ciljev bi morala biti opredelitev komunalnih odpadkov v Direktivi 2008/98/ES
  skladna
  z opredelitvami, ki jih v statistične namene uporabljata Eurostat in Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, na podlagi katerih države članice svoje podatke sporočajo že leta. Opredelitev komunalnih odpadkov v tej direktivi je neodvisna od tega, ali je izvajalec ravnanja z odpadki javni ali zasebni subjekt.

| (6) | Za zagotovitev, da cilji recikliranja temeljijo na zanesljivih in primerljivih podatkih, in da bi se omogočilo učinkovitejše spremljanje napredka pri doseganju teh ciljev bi morala biti opredelitev komunalnih odpadkov v Direktivi 2008/98/ES
  usklajena
  z opredelitvami, ki jih v statistične namene uporabljata Eurostat in Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, na podlagi katerih države članice svoje podatke sporočajo že leta. Opredelitev komunalnih odpadkov v tej direktivi je neodvisna od tega, ali je izvajalec ravnanja z odpadki javni ali zasebni subjekt. |
| --- | --- |

(6)

Za zagotovitev, da cilji recikliranja temeljijo na zanesljivih in primerljivih podatkih, in da bi se omogočilo učinkovitejše spremljanje napredka pri doseganju teh ciljev bi morala biti opredelitev komunalnih odpadkov v Direktivi 2008/98/ES
  usklajena
  z opredelitvami, ki jih v statistične namene uporabljata Eurostat in Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, na podlagi katerih države članice svoje podatke sporočajo že leta. Opredelitev komunalnih odpadkov v tej direktivi je neodvisna od tega, ali je izvajalec ravnanja z odpadki javni ali zasebni subjekt.

Sprememba 19

Predlog direktive

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Države članice bi morale zagotoviti zadostne spodbude za izvajanje hierarhije ravnanja z odpadki, zlasti v smislu finančnih spodbud za doseganje ciljev za preprečevanje nastajanja in recikliranje odpadkov iz te direktive, kot so dajatve za odlaganje na odlagališča in sežiganje, sheme „odvrzi in plačaj“, sheme razširjene odgovornosti proizvajalca in spodbude za lokalne oblasti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Države članice bi morale zagotoviti zadostne spodbude za izvajanje hierarhije ravnanja z odpadki, zlasti v smislu finančnih spodbud za doseganje ciljev za preprečevanje nastajanja in recikliranje odpadkov iz te direktive, kot so dajatve za odlaganje na odlagališča in sežiganje, sheme „odvrzi in plačaj“, sheme razširjene odgovornosti proizvajalca in spodbude za lokalne oblasti.

| (7) | Države članice bi morale zagotoviti zadostne spodbude za izvajanje hierarhije ravnanja z odpadki, zlasti v smislu finančnih
  , gospodarskih in regulativnih
  spodbud za doseganje ciljev za preprečevanje nastajanja in recikliranje odpadkov iz te direktive, kot so dajatve za odlaganje na odlagališča in
  za
  sežiganje, sheme „odvrzi in plačaj“,
  olajšanje darovanja hrane,
  sheme razširjene odgovornosti proizvajalca in spodbude za lokalne oblasti.
  Da bi države članice prispevale k uresničevanju ciljev, določenih v tej direktivi, lahko uporabijo ekonomske instrumente ali druge ukrepe, ki so okvirno navedeni v njeni prilogi. Sprejeti bi morale tudi ukrepe, ki bodo pripomogli k doseganju visoke kakovosti sortiranih materialov. |
| --- | --- |

(7)

Države članice bi morale zagotoviti zadostne spodbude za izvajanje hierarhije ravnanja z odpadki, zlasti v smislu finančnih
  , gospodarskih in regulativnih
  spodbud za doseganje ciljev za preprečevanje nastajanja in recikliranje odpadkov iz te direktive, kot so dajatve za odlaganje na odlagališča in
  za
  sežiganje, sheme „odvrzi in plačaj“,
  olajšanje darovanja hrane,
  sheme razširjene odgovornosti proizvajalca in spodbude za lokalne oblasti.
  Da bi države članice prispevale k uresničevanju ciljev, določenih v tej direktivi, lahko uporabijo ekonomske instrumente ali druge ukrepe, ki so okvirno navedeni v njeni prilogi. Sprejeti bi morale tudi ukrepe, ki bodo pripomogli k doseganju visoke kakovosti sortiranih materialov.

Sprememba 20

Predlog direktive

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Da bi države članice olajšale ustrezno izvajanje hierarhije ravnanja z odpadki, bi morale uvesti ukrepe za spodbujanje razvoja, proizvodnje in trženja proizvodov, ki so primerni za večkratno uporabo, ki so tehnično trajni, zlahka popravljivi in ki se lahko potem, ko postanejo odpadki in so pripravljeni za ponovno uporabo ali recikliranje, ponovno dajo na trg. Pri teh ukrepih bi bilo treba upoštevati vpliv proizvodov v vsem njihovem življenjskem ciklu in hierarhijo ravnanja z odpadki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Da bi države članice olajšale ustrezno izvajanje hierarhije ravnanja z odpadki, bi morale uvesti ukrepe za spodbujanje razvoja, proizvodnje in trženja proizvodov, ki so primerni za večkratno uporabo, ki so tehnično trajni, zlahka popravljivi in ki se lahko potem, ko postanejo odpadki in so pripravljeni za ponovno uporabo ali recikliranje, ponovno dajo na trg. Pri teh ukrepih bi bilo treba upoštevati vpliv proizvodov v vsem njihovem življenjskem ciklu in hierarhijo ravnanja z odpadki.

Sprememba 21

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Da bi se izvajalcem dejavnosti na trgih sekundarnih surovin zagotovilo več varnosti glede tega, ali imajo snovi ali predmeti status odpadka ali ne, ter za spodbujanje enakih konkurenčnih pogojev je pomembno, da se
  na ravni Unije
  vzpostavijo
  usklajeni pogoji
  za določanje, kdaj se snovi ali predmeti štejejo za stranske proizvode in kdaj se odpadki, ki so bili predelani, prenehajo šteti za odpadke.
  Kadar je treba zagotoviti nemoteno delovanje notranjega trga ali visoko stopnjo varstva okolja v vsej Uniji, bi bilo treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov, v katerih bodo določena podrobna merila za uporabo takšnih usklajenih pogojev za določene vrste odpadkov, vključno s posebno uporabo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Da bi se izvajalcem dejavnosti na trgih sekundarnih surovin zagotovilo več varnosti glede tega, ali imajo snovi ali predmeti status odpadka ali ne, ter za spodbujanje enakih konkurenčnih pogojev je pomembno, da se
  na ravni Unije
  vzpostavijo
  usklajeni pogoji
  za določanje, kdaj se snovi ali predmeti štejejo za stranske proizvode in kdaj se odpadki, ki so bili predelani, prenehajo šteti za odpadke.
  Kadar je treba zagotoviti nemoteno delovanje notranjega trga ali visoko stopnjo varstva okolja v vsej Uniji, bi bilo treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov, v katerih bodo določena podrobna merila za uporabo takšnih usklajenih pogojev za določene vrste odpadkov, vključno s posebno uporabo.

| (8) | Da bi se izvajalcem dejavnosti na trgih sekundarnih surovin zagotovilo več varnosti glede tega, ali imajo snovi ali predmeti status odpadka ali ne, ter za spodbujanje enakih konkurenčnih pogojev je pomembno, da se vzpostavijo
  jasna pravila
  za določanje, kdaj se snovi ali predmeti štejejo za stranske proizvode in kdaj se odpadki, ki so bili predelani, prenehajo šteti za odpadke. |
| --- | --- |

(8)

Da bi se izvajalcem dejavnosti na trgih sekundarnih surovin zagotovilo več varnosti glede tega, ali imajo snovi ali predmeti status odpadka ali ne, ter za spodbujanje enakih konkurenčnih pogojev je pomembno, da se vzpostavijo
  jasna pravila
  za določanje, kdaj se snovi ali predmeti štejejo za stranske proizvode in kdaj se odpadki, ki so bili predelani, prenehajo šteti za odpadke.

Sprememba 22

Predlog direktive

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Da bi zagotovili nemoteno delovanje notranjega trga, bi morali snov ali predmet, ki je rezultat proizvodnega procesa, katerega glavni namen ni proizvodnja tega predmeta ali snovi, na splošno obravnavati kot stranski proizvod, če so izpolnjeni nekateri harmonizirani pogoji in je zagotovljena visoka stopnja varstva okolja in varovanja zdravja ljudi v vsej Uniji. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, da bi določila podrobna merila za uporabo statusa stranskega proizvoda, pri čemer bi morala dati prednost obstoječim in ponovljivim primerom industrijske in kmetijske simbioze. Če takih meril ni, bi morale države članice imeti možnost, da za vsak primer posebej določijo podrobna merila glede uporabe statusa stranskega proizvoda. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Da bi zagotovili nemoteno delovanje notranjega trga, bi morali snov ali predmet, ki je rezultat proizvodnega procesa, katerega glavni namen ni proizvodnja tega predmeta ali snovi, na splošno obravnavati kot stranski proizvod, če so izpolnjeni nekateri harmonizirani pogoji in je zagotovljena visoka stopnja varstva okolja in varovanja zdravja ljudi v vsej Uniji. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, da bi določila podrobna merila za uporabo statusa stranskega proizvoda, pri čemer bi morala dati prednost obstoječim in ponovljivim primerom industrijske in kmetijske simbioze. Če takih meril ni, bi morale države članice imeti možnost, da za vsak primer posebej določijo podrobna merila glede uporabe statusa stranskega proizvoda.

Sprememba 23

Predlog direktive

Uvodna izjava 8 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8b) | Da bi zagotovili nemoteno delovanje notranjega trga in visoko stopnjo varstva okolja in varovanja zdravja ljudi v vsej Uniji, bi bilo treba kot splošno pravilo na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, da bi določila harmonizirana pravila glede prenehanja statusa odpadka za nekatere vrste odpadkov. Posebna merila za prenehanje statusa odpadka bi bilo treba upoštevati vsaj za agregate, papir, steklo, kovine, pnevmatike in tekstil. Če ni določenih meril na ravni Unije, bi morale imeti države članice možnost, da v skladu s pogoji, določenimi na ravni Unije, na nacionalni ravni določijo podrobna merila za prenehanje statusa odpadka za nekatere vrste odpadkov. Če podrobna merila niso določena niti na nacionalni ravni, bi morale države članice zagotoviti, da se odpadki, ki so bili predelani, prenehajo šteti za odpadke, če izpolnjujejo pogoje na ravni Unije, kar bi moral nacionalni pristojni organ preverjati za vsak primer posebej. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, da bi to direktivo dopolnila z določitvijo splošnih zahtev, ki jih morajo upoštevati države članice pri sprejemanju tehničnih predpisov iz člena 6. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8b)

Da bi zagotovili nemoteno delovanje notranjega trga in visoko stopnjo varstva okolja in varovanja zdravja ljudi v vsej Uniji, bi bilo treba kot splošno pravilo na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, da bi določila harmonizirana pravila glede prenehanja statusa odpadka za nekatere vrste odpadkov. Posebna merila za prenehanje statusa odpadka bi bilo treba upoštevati vsaj za agregate, papir, steklo, kovine, pnevmatike in tekstil. Če ni določenih meril na ravni Unije, bi morale imeti države članice možnost, da v skladu s pogoji, določenimi na ravni Unije, na nacionalni ravni določijo podrobna merila za prenehanje statusa odpadka za nekatere vrste odpadkov. Če podrobna merila niso določena niti na nacionalni ravni, bi morale države članice zagotoviti, da se odpadki, ki so bili predelani, prenehajo šteti za odpadke, če izpolnjujejo pogoje na ravni Unije, kar bi moral nacionalni pristojni organ preverjati za vsak primer posebej. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, da bi to direktivo dopolnila z določitvijo splošnih zahtev, ki jih morajo upoštevati države članice pri sprejemanju tehničnih predpisov iz člena 6.

Sprememba 24

Predlog direktive

Uvodna izjava 8 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8c) | Ko se reciklirani materiali vrnejo v gospodarski cikel, ker na podlagi izpolnjevanja posebnih meril ali ker postanejo del novega proizvoda nimajo več statusa odpadka, morajo biti v celoti v skladu s pravom Unije o kemikalijah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8c)

Ko se reciklirani materiali vrnejo v gospodarski cikel, ker na podlagi izpolnjevanja posebnih meril ali ker postanejo del novega proizvoda nimajo več statusa odpadka, morajo biti v celoti v skladu s pravom Unije o kemikalijah.

Sprememba 25

Predlog direktive

Uvodna izjava 8 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8d) | Pri prehodu na krožno gospodarstvo bi bilo treba dodobra izkoristiti možnosti digitalnih inovacij. V ta namen bi bilo treba razviti elektronska orodja, na primer spletno platformo za trgovanje z odpadki kot novimi viri, da bi olajšali trgovanje in zmanjšali upravno breme za izvajalce, s čimer bi okrepili industrijsko simbiozo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8d)

Pri prehodu na krožno gospodarstvo bi bilo treba dodobra izkoristiti možnosti digitalnih inovacij. V ta namen bi bilo treba razviti elektronska orodja, na primer spletno platformo za trgovanje z odpadki kot novimi viri, da bi olajšali trgovanje in zmanjšali upravno breme za izvajalce, s čimer bi okrepili industrijsko simbiozo.

Sprememba 26

Predlog direktive

Uvodna izjava 8 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8e) | Cilj določb o razširjeni odgovornosti proizvajalca v tej direktivi je podpirati načrtovanje in proizvodnjo blaga, pri katerih se v celoti upošteva in spodbuja učinkovita uporaba virov v vsem življenjskem ciklu proizvodov, vključno z njihovim popravilom, ponovno uporabo, razgradnjo in recikliranjem, ne da bi to oviralo prosti pretok blaga na notranjem trgu. Razširjena odgovornost proizvajalca je individualna obveznost proizvajalca, ki bi moral biti odgovoren za ravnanje s proizvodi, ki jih da na trg, ko se ti izrabijo. Proizvajalcem pa bi morali omogočiti, da prevzamejo individualno ali kolektivno odgovornost. Države članice bi morale poskrbeti za vzpostavitev shem razširjene odgovornosti proizvajalca vsaj za embalažo, električno in elektronsko opremo, baterije in akumulatorje ter izrabljena vozila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8e)

Cilj določb o razširjeni odgovornosti proizvajalca v tej direktivi je podpirati načrtovanje in proizvodnjo blaga, pri katerih se v celoti upošteva in spodbuja učinkovita uporaba virov v vsem življenjskem ciklu proizvodov, vključno z njihovim popravilom, ponovno uporabo, razgradnjo in recikliranjem, ne da bi to oviralo prosti pretok blaga na notranjem trgu. Razširjena odgovornost proizvajalca je individualna obveznost proizvajalca, ki bi moral biti odgovoren za ravnanje s proizvodi, ki jih da na trg, ko se ti izrabijo. Proizvajalcem pa bi morali omogočiti, da prevzamejo individualno ali kolektivno odgovornost. Države članice bi morale poskrbeti za vzpostavitev shem razširjene odgovornosti proizvajalca vsaj za embalažo, električno in elektronsko opremo, baterije in akumulatorje ter izrabljena vozila.

Sprememba 27

Predlog direktive

Uvodna izjava 8 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8f) | Sheme razširjene odgovornosti proizvajalca bi morali razumeti kot sklop pravil, ki jih določijo države članice in z njimi zagotovijo, da proizvajalci nosijo finančno in/ali operativno odgovornost za ravnanje s proizvodi v popotrošniški fazi njihovega življenjskega cikla. Ta pravila bi morala dopuščati, da proizvajalci omenjene obveznosti izpolnjujejo individualno ali kolektivno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8f)

Sheme razširjene odgovornosti proizvajalca bi morali razumeti kot sklop pravil, ki jih določijo države članice in z njimi zagotovijo, da proizvajalci nosijo finančno in/ali operativno odgovornost za ravnanje s proizvodi v popotrošniški fazi njihovega življenjskega cikla. Ta pravila bi morala dopuščati, da proizvajalci omenjene obveznosti izpolnjujejo individualno ali kolektivno.

Sprememba 28

Predlog direktive

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Sheme razširjene odgovornosti proizvajalca so bistveni element učinkovitega ravnanja z odpadki, vendar obstajajo precejšnje razlike med državami članicami glede učinkovitosti in uspešnosti teh shem. Zato je treba določiti minimalne operativne zahteve za razširjeno odgovornost proizvajalca.
  Te zahteve
  bi morale zmanjšati stroške in izboljšati učinkovitost podjetij,
  vključno
  z 
  malimi
  in
  srednjimi podjetji
  , hkrati pa
  zagotoviti
  tudi enake konkurenčne pogoje
  zanje
  ter
  preprečiti
  ovire za nemoteno delovanje notranjega trga.
  Prav tako
  bi morale
  tudi
  prispevati k vključevanju stroškov ob koncu življenjske dobe proizvodov v njihovo ceno ter zagotoviti spodbude za proizvajalce, da bi
  bolje
  upoštevali možnost recikliranja in
  ponovne uporabe že pri načrtovanju svojih proizvodov
  . Te zahteve bi morale veljati tako za nove kot tudi za obstoječe sheme razširjene odgovornosti proizvajalca. Potrebno je prehodno obdobje za prilagoditev strukture in postopkov obstoječih shem razširjene odgovornosti proizvajalca na nove zahteve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Sheme razširjene odgovornosti proizvajalca so bistveni element učinkovitega ravnanja z odpadki, vendar obstajajo precejšnje razlike med državami članicami glede učinkovitosti in uspešnosti teh shem. Zato je treba določiti minimalne operativne zahteve za razširjeno odgovornost proizvajalca.
  Te zahteve
  bi morale zmanjšati stroške in izboljšati učinkovitost podjetij,
  vključno
  z 
  malimi
  in
  srednjimi podjetji
  , hkrati pa
  zagotoviti
  tudi enake konkurenčne pogoje
  zanje
  ter
  preprečiti
  ovire za nemoteno delovanje notranjega trga.
  Prav tako
  bi morale
  tudi
  prispevati k vključevanju stroškov ob koncu življenjske dobe proizvodov v njihovo ceno ter zagotoviti spodbude za proizvajalce, da bi
  bolje
  upoštevali možnost recikliranja in
  ponovne uporabe že pri načrtovanju svojih proizvodov
  . Te zahteve bi morale veljati tako za nove kot tudi za obstoječe sheme razširjene odgovornosti proizvajalca. Potrebno je prehodno obdobje za prilagoditev strukture in postopkov obstoječih shem razširjene odgovornosti proizvajalca na nove zahteve.

| (9) | Sheme razširjene odgovornosti proizvajalca so bistveni element učinkovitega ravnanja z odpadki, vendar obstajajo precejšnje razlike med državami članicami glede učinkovitosti in uspešnosti teh shem. Zato je treba določiti minimalne operativne zahteve
  glede individualnih in kolektivnih shem
  za razširjeno odgovornost proizvajalca.
  Pri tem je treba ločevati med minimalnimi zahtevami, ki se uporabljajo za vse sheme, in tistimi, ki se uporabljajo samo za kolektivne sheme. Vseeno
  bi morale
  vse te zahteve
  zmanjšati stroške in izboljšati učinkovitost podjetij,
  in sicer
  z 
  ukrepi, kot so spodbujanje k boljšemu izvajanju ločenega zbiranja
  in
  sortiranja, zagotavljanje kakovostnejšega recikliranja in pomoč za omogočanje stroškovno učinkovitega dostopa do sekundarnih surovin
  , hkrati pa
  naj bi zagotovile
  tudi enake konkurenčne pogoje
  za podjetja, vključno z malimi in srednjimi podjetji
  ter
  podjetji za elektronsko trgovanje, ter preprečile
  ovire za nemoteno delovanje notranjega trga.
  Te zahteve
  bi morale prispevati
  tudi
  k vključevanju stroškov ob koncu življenjske dobe proizvodov v njihovo ceno ter zagotoviti spodbude za proizvajalce, da bi
  razvili pametne poslovne modele in pri načrtovanju proizvodov
  upoštevali
  hierarhijo odpadkov, pri čemer bi bilo treba spodbujati trajnost,
  možnost recikliranja
  , ponovne uporabe
  in
  popravila proizvodov. Poleg tega bi morale te zahteve spodbujati postopno nadomestitev snovi, ki zbujajo veliko zaskrbljenost, kot so opredeljene v členu 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006, če obstajajo ustrezne nadomestne snovi ali tehnologije, ki so ekonomsko in tehnično izvedljive. Izvajanje minimalnih zahtev za razširjeno odgovornost proizvajalca bi morali nadzorovati neodvisni organi in ne bi smelo povzročati nesorazmernega finančnega ali upravnega bremena za javne organe, gospodarske subjekte ali potrošnike.
  Te zahteve bi morale veljati tako za nove kot tudi za obstoječe sheme razširjene odgovornosti proizvajalca. Potrebno je prehodno obdobje za prilagoditev strukture in postopkov obstoječih shem razširjene odgovornosti proizvajalca na nove zahteve. |
| --- | --- |

(9)

Sheme razširjene odgovornosti proizvajalca so bistveni element učinkovitega ravnanja z odpadki, vendar obstajajo precejšnje razlike med državami članicami glede učinkovitosti in uspešnosti teh shem. Zato je treba določiti minimalne operativne zahteve
  glede individualnih in kolektivnih shem
  za razširjeno odgovornost proizvajalca.
  Pri tem je treba ločevati med minimalnimi zahtevami, ki se uporabljajo za vse sheme, in tistimi, ki se uporabljajo samo za kolektivne sheme. Vseeno
  bi morale
  vse te zahteve
  zmanjšati stroške in izboljšati učinkovitost podjetij,
  in sicer
  z 
  ukrepi, kot so spodbujanje k boljšemu izvajanju ločenega zbiranja
  in
  sortiranja, zagotavljanje kakovostnejšega recikliranja in pomoč za omogočanje stroškovno učinkovitega dostopa do sekundarnih surovin
  , hkrati pa
  naj bi zagotovile
  tudi enake konkurenčne pogoje
  za podjetja, vključno z malimi in srednjimi podjetji
  ter
  podjetji za elektronsko trgovanje, ter preprečile
  ovire za nemoteno delovanje notranjega trga.
  Te zahteve
  bi morale prispevati
  tudi
  k vključevanju stroškov ob koncu življenjske dobe proizvodov v njihovo ceno ter zagotoviti spodbude za proizvajalce, da bi
  razvili pametne poslovne modele in pri načrtovanju proizvodov
  upoštevali
  hierarhijo odpadkov, pri čemer bi bilo treba spodbujati trajnost,
  možnost recikliranja
  , ponovne uporabe
  in
  popravila proizvodov. Poleg tega bi morale te zahteve spodbujati postopno nadomestitev snovi, ki zbujajo veliko zaskrbljenost, kot so opredeljene v členu 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006, če obstajajo ustrezne nadomestne snovi ali tehnologije, ki so ekonomsko in tehnično izvedljive. Izvajanje minimalnih zahtev za razširjeno odgovornost proizvajalca bi morali nadzorovati neodvisni organi in ne bi smelo povzročati nesorazmernega finančnega ali upravnega bremena za javne organe, gospodarske subjekte ali potrošnike.
  Te zahteve bi morale veljati tako za nove kot tudi za obstoječe sheme razširjene odgovornosti proizvajalca. Potrebno je prehodno obdobje za prilagoditev strukture in postopkov obstoječih shem razširjene odgovornosti proizvajalca na nove zahteve.

Sprememba 29

Predlog direktive

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Določbe te direktive o razširjeni odgovornosti proizvajalcev bi bilo treba uporabljati brez poseganja v določbe o razširjeni odgovornosti proizvajalca iz drugih pravnih aktov Unije, zlasti na področju posebnih tokov odpadkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Določbe te direktive o razširjeni odgovornosti proizvajalcev bi bilo treba uporabljati brez poseganja v določbe o razširjeni odgovornosti proizvajalca iz drugih pravnih aktov Unije, zlasti na področju posebnih tokov odpadkov.

Sprememba 30

Predlog direktive

Uvodna izjava 9 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9b) | Komisija bi morala nemudoma sprejeti smernice o določanju prispevkov proizvajalcev v okviru sheme razširjene odgovornosti proizvajalca, da bi državam članicam pomagala pri izvajanju te direktive s ciljem razvoja notranjega trga. Da bi zagotovili skladnost na notranjem trgu, bi morala Komisija imeti možnost, da z delegiranimi akti sprejme harmonizirana merila za ta namen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9b)

Komisija bi morala nemudoma sprejeti smernice o določanju prispevkov proizvajalcev v okviru sheme razširjene odgovornosti proizvajalca, da bi državam članicam pomagala pri izvajanju te direktive s ciljem razvoja notranjega trga. Da bi zagotovili skladnost na notranjem trgu, bi morala Komisija imeti možnost, da z delegiranimi akti sprejme harmonizirana merila za ta namen.

Sprememba 31

Predlog direktive

Uvodna izjava 9 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9c) | Pri vzpostavljanju shem za kolektivno izvajanje razširjene odgovornosti proizvajalca bi morale države članice uvesti varovalne ukrepe za preprečevanje nasprotja interesov med pogodbenimi stranmi in organizacijami, ki prevzemajo razširjeno odgovornost proizvajalca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9c)

Pri vzpostavljanju shem za kolektivno izvajanje razširjene odgovornosti proizvajalca bi morale države članice uvesti varovalne ukrepe za preprečevanje nasprotja interesov med pogodbenimi stranmi in organizacijami, ki prevzemajo razširjeno odgovornost proizvajalca.

Sprememba 32

Predlog direktive

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Preprečevanje nastajanja odpadkov je najučinkovitejši način za povečanje učinkovitosti rabe virov in zmanjšanje vpliva odpadkov na okolje. Zato je pomembno, da države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje nastajanja odpadkov
  ter spremljajo
  in
  ocenjujejo
  napredek pri izvajanju
  takšnih
  ukrepov. Za zagotovitev enotnega merjenja splošnega napredka pri izvajanju ukrepov za preprečevanje nastajanja odpadkov bi bilo treba določiti skupne kazalnike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Preprečevanje nastajanja odpadkov je najučinkovitejši način za povečanje učinkovitosti rabe virov in zmanjšanje vpliva odpadkov na okolje. Zato je pomembno, da države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje nastajanja odpadkov
  ter spremljajo
  in
  ocenjujejo
  napredek pri izvajanju
  takšnih
  ukrepov. Za zagotovitev enotnega merjenja splošnega napredka pri izvajanju ukrepov za preprečevanje nastajanja odpadkov bi bilo treba določiti skupne kazalnike.

| (10) | Preprečevanje nastajanja odpadkov je najučinkovitejši način za povečanje učinkovitosti rabe virov in zmanjšanje vpliva odpadkov na okolje
  , spodbujanje trajnih visokokakovostnih materialov, ki jih je mogoče reciklirati in večkrat uporabiti, ter zmanjšanje odvisnosti od uvoza vse redkejših surovin. V zvezi s tem je ključnega pomena razvoj inovativnih poslovnih modelov.
  Zato je pomembno, da države članice
  določijo cilje v zvezi s preprečevanjem nastajanja odpadkov in
  sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje nastajanja odpadkov
  in smetenja – vključno z uporabo ekonomskih instrumentov in drugih ukrepov za postopno nadomestitev snovi, ki zbujajo veliko zaskrbljenost, kot so opredeljene v členu 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006, če obstajajo ustrezne nadomestne snovi ali tehnologije, ki so ekonomsko
  in
  tehnično izvedljive –, ukrepajo proti načrtovanemu zastaranju, podpirajo ponovno uporabo, z boljšim obveščanjem o proizvodih krepijo moč potrošnikov in spodbujajo kampanje obveščanja za preprečevanje nastajanja odpadkov. Države članice bi morale tudi spremljati in ocenjevati doseženi
  napredek pri izvajanju
  teh
  ukrepov
  in zmanjševanju nastajanja odpadkov ter si prizadevati za nevezanost nastajanja odpadkov in gospodarske rasti
  . Za zagotovitev enotnega merjenja splošnega napredka
  , doseženega
  pri izvajanju ukrepov za preprečevanje nastajanja odpadkov, bi bilo treba določiti skupne kazalnike
  in metodologije
  . |
| --- | --- |

(10)

Preprečevanje nastajanja odpadkov je najučinkovitejši način za povečanje učinkovitosti rabe virov in zmanjšanje vpliva odpadkov na okolje
  , spodbujanje trajnih visokokakovostnih materialov, ki jih je mogoče reciklirati in večkrat uporabiti, ter zmanjšanje odvisnosti od uvoza vse redkejših surovin. V zvezi s tem je ključnega pomena razvoj inovativnih poslovnih modelov.
  Zato je pomembno, da države članice
  določijo cilje v zvezi s preprečevanjem nastajanja odpadkov in
  sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje nastajanja odpadkov
  in smetenja – vključno z uporabo ekonomskih instrumentov in drugih ukrepov za postopno nadomestitev snovi, ki zbujajo veliko zaskrbljenost, kot so opredeljene v členu 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006, če obstajajo ustrezne nadomestne snovi ali tehnologije, ki so ekonomsko
  in
  tehnično izvedljive –, ukrepajo proti načrtovanemu zastaranju, podpirajo ponovno uporabo, z boljšim obveščanjem o proizvodih krepijo moč potrošnikov in spodbujajo kampanje obveščanja za preprečevanje nastajanja odpadkov. Države članice bi morale tudi spremljati in ocenjevati doseženi
  napredek pri izvajanju
  teh
  ukrepov
  in zmanjševanju nastajanja odpadkov ter si prizadevati za nevezanost nastajanja odpadkov in gospodarske rasti
  . Za zagotovitev enotnega merjenja splošnega napredka
  , doseženega
  pri izvajanju ukrepov za preprečevanje nastajanja odpadkov, bi bilo treba določiti skupne kazalnike
  in metodologije
  .

Sprememba 33

Predlog direktive

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | Spodbujanje trajnosti pri proizvodnji in potrošnji bi lahko bistveno prispevalo k preprečevanju nastajanja odpadkov. Države članice bi morale sprejeti ukrepe za ustrezno ozaveščanje in spodbujanje potrošnikov, da bi dejavneje prispevali k večji učinkovitosti virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Spodbujanje trajnosti pri proizvodnji in potrošnji bi lahko bistveno prispevalo k preprečevanju nastajanja odpadkov. Države članice bi morale sprejeti ukrepe za ustrezno ozaveščanje in spodbujanje potrošnikov, da bi dejavneje prispevali k večji učinkovitosti virov.

Sprememba 34

Predlog direktive

Uvodna izjava 10 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10b) | Začetni proizvajalec odpadkov ima ključno vlogo pri preprečevanju nastajanja odpadkov in v začetnem predhodnem sortiranju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10b)

Začetni proizvajalec odpadkov ima ključno vlogo pri preprečevanju nastajanja odpadkov in v začetnem predhodnem sortiranju.

Sprememba 35

Predlog direktive

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Da bi zmanjšali izgubo hrane in preprečili nastajanje živilskih odpadkov skozi vso verigo preskrbe s hrano, bi bilo treba vzpostaviti hierarhijo ravnanja z živilskimi odpadki, kot je določeno v členu 4a. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Da bi zmanjšali izgubo hrane in preprečili nastajanje živilskih odpadkov skozi vso verigo preskrbe s hrano, bi bilo treba vzpostaviti hierarhijo ravnanja z živilskimi odpadki, kot je določeno v členu 4a.

Sprememba 36

Predlog direktive

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Države članice bi morale sprejeti ukrepe za spodbujanje preprečevanja nastajanja živilskih odpadkov v skladu z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, ki jo je 25. septembra 2015 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov, zlasti v skladu z njenim ciljem
  prepolovitve
  količine nastalih živilskih odpadkov do leta 2030. Ti ukrepi bi morali biti namenjeni preprečevanju nastajanja živilskih odpadkov
  pri primarni pridelavi, obdelavi in proizvodnji, prodaji na drobno in distribuciji hrane ter v restavracijah in gostinskih dejavnostih
  ,
  pa tudi v gospodinjstvih
  . Ob upoštevanju okoljskih in gospodarskih koristi preprečevanja nastajanja živilskih odpadkov bi morale države članice sprejeti ukrepe, posebej namenjene preprečevanju nastajanja živilskih odpadkov, in meriti napredek na področju zmanjševanja teh odpadkov. Za olajšanje izmenjave
  dobrih praks
  v vsej EU tako med državami članicami kot tudi med izvajalci živilske dejavnosti bi bilo treba vzpostaviti
  enotne metodologije
  za opravljanje takšnih meritev. Stopnje živilskih odpadkov bi bilo treba sporočati
  vsaki dve leti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Države članice bi morale sprejeti ukrepe za spodbujanje preprečevanja nastajanja živilskih odpadkov v skladu z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, ki jo je 25. septembra 2015 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov, zlasti v skladu z njenim ciljem
  prepolovitve
  količine nastalih živilskih odpadkov do leta 2030. Ti ukrepi bi morali biti namenjeni preprečevanju nastajanja živilskih odpadkov
  pri primarni pridelavi, obdelavi in proizvodnji, prodaji na drobno in distribuciji hrane ter v restavracijah in gostinskih dejavnostih
  ,
  pa tudi v gospodinjstvih
  . Ob upoštevanju okoljskih in gospodarskih koristi preprečevanja nastajanja živilskih odpadkov bi morale države članice sprejeti ukrepe, posebej namenjene preprečevanju nastajanja živilskih odpadkov, in meriti napredek na področju zmanjševanja teh odpadkov. Za olajšanje izmenjave
  dobrih praks
  v vsej EU tako med državami članicami kot tudi med izvajalci živilske dejavnosti bi bilo treba vzpostaviti
  enotne metodologije
  za opravljanje takšnih meritev. Stopnje živilskih odpadkov bi bilo treba sporočati
  vsaki dve leti
  .

| (12) | Države članice bi morale sprejeti ukrepe za spodbujanje preprečevanja
  in zmanjšanja
  nastajanja živilskih odpadkov v skladu z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, ki jo je 25. septembra 2015 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov, zlasti v skladu z njenim ciljem
  zmanjšanja
  količine nastalih živilskih odpadkov
  za 50 %
  do leta 2030. Ti ukrepi bi morali biti namenjeni preprečevanju
  in zmanjšanju
  nastajanja živilskih odpadkov
  ter izgub hrane v vsej verigi preskrbe s hrano, tudi pri primarni pridelavi
  ,
  prevozu in spravilu
  . Ob upoštevanju okoljskih
  , družbenih
  in gospodarskih koristi preprečevanja nastajanja živilskih odpadkov bi morale države članice sprejeti ukrepe, posebej namenjene preprečevanju nastajanja živilskih odpadkov,
  in sicer tudi z vključitvijo kampanj obveščanja o načinih preprečevanja njihovega nastajanja v svoje programe za preprečevanje nastajanja odpadkov. Države članice bi si morale v okviru teh ukrepov prizadevati za doseganje ciljev Unije glede zmanjšanja živilskih odpadkov za 30 % do leta 2025
  in
  za 50 % do leta 2030. Države članice bi morale tudi
  meriti napredek
  , dosežen
  na področju zmanjševanja teh odpadkov
  in izgube hrane
  . Za
  merjenje tega napredka in
  olajšanje izmenjave
  zgledov dobre prakse
  v vsej EU tako med državami članicami kot tudi med izvajalci živilske dejavnosti bi bilo treba vzpostaviti
  enotno metodologijo
  za opravljanje takšnih meritev. Stopnje živilskih odpadkov bi bilo treba sporočati
  vsako leto
  . |
| --- | --- |

(12)

Države članice bi morale sprejeti ukrepe za spodbujanje preprečevanja
  in zmanjšanja
  nastajanja živilskih odpadkov v skladu z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, ki jo je 25. septembra 2015 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov, zlasti v skladu z njenim ciljem
  zmanjšanja
  količine nastalih živilskih odpadkov
  za 50 %
  do leta 2030. Ti ukrepi bi morali biti namenjeni preprečevanju
  in zmanjšanju
  nastajanja živilskih odpadkov
  ter izgub hrane v vsej verigi preskrbe s hrano, tudi pri primarni pridelavi
  ,
  prevozu in spravilu
  . Ob upoštevanju okoljskih
  , družbenih
  in gospodarskih koristi preprečevanja nastajanja živilskih odpadkov bi morale države članice sprejeti ukrepe, posebej namenjene preprečevanju nastajanja živilskih odpadkov,
  in sicer tudi z vključitvijo kampanj obveščanja o načinih preprečevanja njihovega nastajanja v svoje programe za preprečevanje nastajanja odpadkov. Države članice bi si morale v okviru teh ukrepov prizadevati za doseganje ciljev Unije glede zmanjšanja živilskih odpadkov za 30 % do leta 2025
  in
  za 50 % do leta 2030. Države članice bi morale tudi
  meriti napredek
  , dosežen
  na področju zmanjševanja teh odpadkov
  in izgube hrane
  . Za
  merjenje tega napredka in
  olajšanje izmenjave
  zgledov dobre prakse
  v vsej EU tako med državami članicami kot tudi med izvajalci živilske dejavnosti bi bilo treba vzpostaviti
  enotno metodologijo
  za opravljanje takšnih meritev. Stopnje živilskih odpadkov bi bilo treba sporočati
  vsako leto
  .

Sprememba 37

Predlog direktive

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Da bi preprečili nastanek odpadkov hrane, bi morale države članice vzpostaviti spodbude za zbiranje neprodanih živilskih proizvodov v trgovinah na drobno ter ob pripravi in dostavi hrane, ki bi jih nato razdelili dobrodelnim organizacijam. Za zmanjšanje živilskih odpadkov bi morali potrošnikom tudi bolje pojasniti pomen „roka uporabnosti“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Sprememba 39

Predlog direktive

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Odpadki iz industrije, nekateri odpadki iz trgovine in rudarski odpadki se med seboj zelo razlikujejo glede na sestavo in količino ter glede na gospodarsko strukturo države članice, strukturo industrije ali komercialnega sektorja, v okviru katerega nastajajo odpadki, in industrijsko ali komercialno zgoščenost na zadevnem geografskem območju.
  Zato je
  industrijsko naravnan pristop z uporabo referenčnih dokumentov16 o najboljših razpoložljivih tehnikah in podobnih instrumentov za obravnavo posebnih vidikov, povezanih z ravnanjem z določeno vrsto odpadkov,
  ustrezna
  rešitev za
  večino industrijskih in rudarskih odpadkov
  .
  Vendar bi morale
  za
  odpadno embalažo iz industrijskega
  in
  komercialnega okolja še naprej veljati
  zahteve iz Direktive 94/62/ES in Direktive 2008/98/ES,
  vključno z njihovimi izboljšavami
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Odpadki iz industrije, nekateri odpadki iz trgovine in rudarski odpadki se med seboj zelo razlikujejo glede na sestavo in količino ter glede na gospodarsko strukturo države članice, strukturo industrije ali komercialnega sektorja, v okviru katerega nastajajo odpadki, in industrijsko ali komercialno zgoščenost na zadevnem geografskem območju.
  Zato je
  industrijsko naravnan pristop z uporabo referenčnih dokumentov16 o najboljših razpoložljivih tehnikah in podobnih instrumentov za obravnavo posebnih vidikov, povezanih z ravnanjem z določeno vrsto odpadkov,
  ustrezna
  rešitev za
  večino industrijskih in rudarskih odpadkov
  .
  Vendar bi morale
  za
  odpadno embalažo iz industrijskega
  in
  komercialnega okolja še naprej veljati
  zahteve iz Direktive 94/62/ES in Direktive 2008/98/ES,
  vključno z njihovimi izboljšavami
  .

| (13) | Odpadki iz industrije, nekateri odpadki iz trgovine in rudarski odpadki se med seboj zelo razlikujejo glede na sestavo in količino ter glede na gospodarsko strukturo države članice, strukturo industrije ali komercialnega sektorja, v okviru katerega nastajajo odpadki, in industrijsko ali komercialno zgoščenost na zadevnem geografskem območju. Industrijsko naravnan pristop z uporabo referenčnih dokumentov16 o najboljših razpoložljivih tehnikah in podobnih instrumentov za obravnavo posebnih vidikov, povezanih z ravnanjem z določeno vrsto odpadkov,
  je začasna
  rešitev za
  doseganje ciljev krožnega gospodarstva
  .
  Ker
  za
  industrijske odpadke
  in
  odpadke iz komercialne dejavnosti veljajo
  zahteve iz Direktive 94/62/ES in Direktive 2008/98/ES,
  bi morala Komisija razmisliti o možnosti, da do 31. decembra 2018 določi cilje v zvezi s pripravo za ponovno uporabo in recikliranje odpadkov iz komercialne dejavnosti in nenevarnih industrijskih odpadkov, ki naj bi jih dosegli do leta 2025 in 2030
  . |
| --- | --- |

(13)

Odpadki iz industrije, nekateri odpadki iz trgovine in rudarski odpadki se med seboj zelo razlikujejo glede na sestavo in količino ter glede na gospodarsko strukturo države članice, strukturo industrije ali komercialnega sektorja, v okviru katerega nastajajo odpadki, in industrijsko ali komercialno zgoščenost na zadevnem geografskem območju. Industrijsko naravnan pristop z uporabo referenčnih dokumentov16 o najboljših razpoložljivih tehnikah in podobnih instrumentov za obravnavo posebnih vidikov, povezanih z ravnanjem z določeno vrsto odpadkov,
  je začasna
  rešitev za
  doseganje ciljev krožnega gospodarstva
  .
  Ker
  za
  industrijske odpadke
  in
  odpadke iz komercialne dejavnosti veljajo
  zahteve iz Direktive 94/62/ES in Direktive 2008/98/ES,
  bi morala Komisija razmisliti o možnosti, da do 31. decembra 2018 določi cilje v zvezi s pripravo za ponovno uporabo in recikliranje odpadkov iz komercialne dejavnosti in nenevarnih industrijskih odpadkov, ki naj bi jih dosegli do leta 2025 in 2030
  .

Sprememba 40

Predlog direktive

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Komisija bi morala kot poslovni model krožnega gospodarstva dejavno spodbujati delitvene platforme. Okrepiti bi morala povezanost med akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo in smernicami za sodelovalno gospodarstvo ter preučiti vse možne ukrepe, ki bi to spodbujali. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Komisija bi morala kot poslovni model krožnega gospodarstva dejavno spodbujati delitvene platforme. Okrepiti bi morala povezanost med akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo in smernicami za sodelovalno gospodarstvo ter preučiti vse možne ukrepe, ki bi to spodbujali.

Sprememba 41

Predlog direktive

Uvodna izjava 13 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13b) | Prehod na krožno gospodarstvo mora biti usmerjen k doseganju ciljev pametne, trajnostne in vključujoče rasti, ki so določeni v strategiji Evropa 2020, zlasti ciljev, povezanih z varstvom okolja, prehodom na čiste vire energije, trajnostnim lokalnim razvojem in povečano zaposlenostjo v državah članicah. Razvoj krožnega gospodarstva bi moral zato prispevati tudi k vključevanju subjektov, kot so mala in srednja podjetja, socialna podjetja, neprofitne institucije in organi, ki se na regionalni in lokalni ravni ukvarjajo z ravnanjem z odpadki, da bi izboljšali njihovo ravnanje z odpadki na splošno, spodbudili inovacije pri postopkih in proizvodih ter povečali zaposlenost na zadevnih področjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13b)

Prehod na krožno gospodarstvo mora biti usmerjen k doseganju ciljev pametne, trajnostne in vključujoče rasti, ki so določeni v strategiji Evropa 2020, zlasti ciljev, povezanih z varstvom okolja, prehodom na čiste vire energije, trajnostnim lokalnim razvojem in povečano zaposlenostjo v državah članicah. Razvoj krožnega gospodarstva bi moral zato prispevati tudi k vključevanju subjektov, kot so mala in srednja podjetja, socialna podjetja, neprofitne institucije in organi, ki se na regionalni in lokalni ravni ukvarjajo z ravnanjem z odpadki, da bi izboljšali njihovo ravnanje z odpadki na splošno, spodbudili inovacije pri postopkih in proizvodih ter povečali zaposlenost na zadevnih področjih.

Sprememba 42

Predlog direktive

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Treba bi bilo povišati cilje priprave za ponovno uporabo in recikliranje komunalnih odpadkov, da se zagotovijo znatne okoljske, gospodarske in družbene koristi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Treba bi bilo povišati cilje priprave za ponovno uporabo in recikliranje komunalnih odpadkov, da se zagotovijo znatne okoljske, gospodarske in družbene koristi.

| (14) | Treba bi bilo povišati cilje priprave za ponovno uporabo in recikliranje komunalnih odpadkov
  na vsaj 60 % do leta 2025 in na vsaj 70 % do leta 2030
  , da se zagotovijo znatne okoljske, gospodarske in družbene koristi
  in pospeši prehod na krožno gospodarstvo
  . |
| --- | --- |

(14)

Treba bi bilo povišati cilje priprave za ponovno uporabo in recikliranje komunalnih odpadkov
  na vsaj 60 % do leta 2025 in na vsaj 70 % do leta 2030
  , da se zagotovijo znatne okoljske, gospodarske in družbene koristi
  in pospeši prehod na krožno gospodarstvo
  .

Sprememba 43

Predlog direktive

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | Države članice bi morale podpirati vzpostavitev sistemov, ki spodbujajo ponovno uporabo in podaljšanje življenjske dobe proizvodov, če kakovost in varnost proizvodov nista ogroženi. Takšne sisteme bi bilo treba vzpostaviti zlasti za električno in elektronsko opremo, tekstil, pohištvo, gradbene materiale, pnevmatike in, kot je navedeno v členu 5 Direktive 94/62/ES, embalažo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Države članice bi morale podpirati vzpostavitev sistemov, ki spodbujajo ponovno uporabo in podaljšanje življenjske dobe proizvodov, če kakovost in varnost proizvodov nista ogroženi. Takšne sisteme bi bilo treba vzpostaviti zlasti za električno in elektronsko opremo, tekstil, pohištvo, gradbene materiale, pnevmatike in, kot je navedeno v členu 5 Direktive 94/62/ES, embalažo.

Sprememba 44

Predlog direktive

Uvodna izjava 14 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14b) | Za spodbujanje ponovne uporabe bi morale države članice imeti možnost, da določijo kvantitativne cilje, in bi morale sprejeti potrebne ukrepe, da bi proizvajalci izvajalcem dejavnosti ponovne uporabe omogočili lahek dostop do navodil za uporabo, nadomestnih delov in tehničnih informacij, ki so potrebne za ponovno uporabo proizvodov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14b)

Za spodbujanje ponovne uporabe bi morale države članice imeti možnost, da določijo kvantitativne cilje, in bi morale sprejeti potrebne ukrepe, da bi proizvajalci izvajalcem dejavnosti ponovne uporabe omogočili lahek dostop do navodil za uporabo, nadomestnih delov in tehničnih informacij, ki so potrebne za ponovno uporabo proizvodov.

Sprememba 45

Predlog direktive

Uvodna izjava 14 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14c) | Na področjih ponovne uporabe in priprave za ponovno uporabo je treba priznati in utrditi vlogo podjetij socialnega gospodarstva. Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe za spodbujanje vloge podjetij socialnega gospodarstva na tem področju, po potrebi tudi z ekonomskimi instrumenti, javnimi naročili, olajšanjem dostopa do zbirnih mest za odpadke ter vsakršnimi drugimi ustreznimi ekonomskimi ali regulativnimi spodbudami. Novi regulativni okvir, vzpostavljen s svežnjem o krožnem gospodarstvu, bi moral deležnikom omogočati, da nadaljujejo svoje delo na področju ponovne uporabe in priprave za ponovno uporabo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14c)

Sprememba 46

Predlog direktive

Uvodna izjava 14 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14d) | Prehod na krožno gospodarstvo prinaša številne pozitivne ekonomske (npr. optimizacija rabe surovinskih virov), okoljske (npr. varstvo okolja in zmanjšanje onesnaževanja z odpadki) in socialne vidike (npr. potencial za ustvarjanje socialno vključujočih delovnih mest in vzpostavljanje družbenih vezi). Krožno gospodarstvo je v skladu z etiko socialnega in solidarnega gospodarstva, njegovo izvajanje pa bi moralo v prvi vrsti prinesti okoljske in socialne koristi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14d)

Prehod na krožno gospodarstvo prinaša številne pozitivne ekonomske (npr. optimizacija rabe surovinskih virov), okoljske (npr. varstvo okolja in zmanjšanje onesnaževanja z odpadki) in socialne vidike (npr. potencial za ustvarjanje socialno vključujočih delovnih mest in vzpostavljanje družbenih vezi). Krožno gospodarstvo je v skladu z etiko socialnega in solidarnega gospodarstva, njegovo izvajanje pa bi moralo v prvi vrsti prinesti okoljske in socialne koristi.

Sprememba 47

Predlog direktive

Uvodna izjava 14 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14e) | Akterji socialnega in solidarnega gospodarstva s svojimi dejavnostmi, zlasti s pripravo odpadkov za ponovno uporabo in samo ponovno uporabo, prispevajo k uveljavljanju socialnega in solidarnega gospodarstva. V Uniji bi bilo treba zagotoviti stalnost teh dejavnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14e)

Akterji socialnega in solidarnega gospodarstva s svojimi dejavnostmi, zlasti s pripravo odpadkov za ponovno uporabo in samo ponovno uporabo, prispevajo k uveljavljanju socialnega in solidarnega gospodarstva. V Uniji bi bilo treba zagotoviti stalnost teh dejavnosti.

Sprememba 48

Predlog direktive

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | S postopnim zviševanjem sedanjih ciljev priprave komunalnih odpadkov za ponovno uporabo in recikliranje bi bilo treba zagotoviti, da bodo odpadni materiali z ekonomsko vrednostjo ponovno
  uporabljeni
  in
  učinkovito reciklirani
  ter da se bodo dragocene surovine v odpadkih vrnile v evropsko gospodarstvo, s čimer bi
  se zagotovilo
  napredek pri izvajanju pobude za surovine (17) in vzpostavitvi krožnega gospodarstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

S postopnim zviševanjem sedanjih ciljev priprave komunalnih odpadkov za ponovno uporabo in recikliranje bi bilo treba zagotoviti, da bodo odpadni materiali z ekonomsko vrednostjo ponovno
  uporabljeni
  in
  učinkovito reciklirani
  ter da se bodo dragocene surovine v odpadkih vrnile v evropsko gospodarstvo, s čimer bi
  se zagotovilo
  napredek pri izvajanju pobude za surovine (17) in vzpostavitvi krožnega gospodarstva.

| (15) | S postopnim zviševanjem sedanjih ciljev priprave komunalnih odpadkov za ponovno uporabo in recikliranje bi bilo treba zagotoviti, da bodo odpadni materiali z ekonomsko vrednostjo
  učinkovito pripravljeni za
  ponovno
  uporabo
  in
  reciklirani, pri čemer bo zagotovljena visoka raven varovanja zdravja ljudi in okolja,
  ter da se bodo dragocene surovine v odpadkih vrnile v evropsko gospodarstvo, s čimer bi
  zagotovili
  napredek pri izvajanju pobude za surovine (17) in vzpostavitvi krožnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(15)

S postopnim zviševanjem sedanjih ciljev priprave komunalnih odpadkov za ponovno uporabo in recikliranje bi bilo treba zagotoviti, da bodo odpadni materiali z ekonomsko vrednostjo
  učinkovito pripravljeni za
  ponovno
  uporabo
  in
  reciklirani, pri čemer bo zagotovljena visoka raven varovanja zdravja ljudi in okolja,
  ter da se bodo dragocene surovine v odpadkih vrnile v evropsko gospodarstvo, s čimer bi
  zagotovili
  napredek pri izvajanju pobude za surovine (17) in vzpostavitvi krožnega gospodarstva.

Sprememba 49

Predlog direktive

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Med državami članicami obstajajo velike razlike glede njihove učinkovitosti pri ravnanju z odpadki, zlasti kar zadeva recikliranje komunalnih odpadkov. Da se upoštevajo te razlike, bi bilo državam članicam, ki so glede na podatke Eurostata v letu 2013 reciklirale manj kot 20 % svojih komunalnih odpadkov,
  treba
  dati več časa, da zagotovijo skladnost s cilji priprave za ponovno uporabo in recikliranje odpadkov, določenimi za
  leti
  2025 in 2030. Glede na povprečne letne stopnje napredka, ki so jih države članice dosegle v obdobju zadnjih petnajstih let, bodo nekatere države članice morale svoje zmogljivosti recikliranja povečevati bistveno hitreje kot do zdaj, če bodo želele doseči navedene cilje. Da se zagotovi stalen napredek pri doseganju ciljev in da se pravočasno odpravijo pomanjkljivosti pri izvajanju, bi morale tiste države članice, ki so dobile na voljo več časa, izpolnjevati vmesne cilje in sprejeti
  načrt
  izvajanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Med državami članicami obstajajo velike razlike glede njihove učinkovitosti pri ravnanju z odpadki, zlasti kar zadeva recikliranje komunalnih odpadkov. Da se upoštevajo te razlike, bi bilo državam članicam, ki so glede na podatke Eurostata v letu 2013 reciklirale manj kot 20 % svojih komunalnih odpadkov,
  treba
  dati več časa, da zagotovijo skladnost s cilji priprave za ponovno uporabo in recikliranje odpadkov, določenimi za
  leti
  2025 in 2030. Glede na povprečne letne stopnje napredka, ki so jih države članice dosegle v obdobju zadnjih petnajstih let, bodo nekatere države članice morale svoje zmogljivosti recikliranja povečevati bistveno hitreje kot do zdaj, če bodo želele doseči navedene cilje. Da se zagotovi stalen napredek pri doseganju ciljev in da se pravočasno odpravijo pomanjkljivosti pri izvajanju, bi morale tiste države članice, ki so dobile na voljo več časa, izpolnjevati vmesne cilje in sprejeti
  načrt
  izvajanja.

| (16) | Med državami članicami obstajajo velike razlike glede njihove učinkovitosti pri ravnanju z odpadki, zlasti kar zadeva recikliranje komunalnih odpadkov. Da se upoštevajo te razlike, bi bilo
  treba
  državam članicam, ki so glede na podatke Eurostata v letu 2013 reciklirale manj kot 20 % svojih komunalnih odpadkov
  in za katere se ni štelo
  ,
  da v pripravo za ponovno uporabo in recikliranje do leta 2025 morebiti ne bodo vključile vsaj 50 % svojih komunalnih odpadkov,
  dati več časa, da zagotovijo skladnost s cilji priprave za ponovno uporabo in recikliranje odpadkov, določenimi za
  leto
  2025
  . Tem državam članicam bi lahko dali na voljo tudi več časa, da zagotovijo skladnost s cilji glede priprave za ponovno uporabo
  in
  recikliranje odpadkov, določenimi za leto
  2030
  , če se zanje ne šteje, da v pripravo za ponovno uporabo in recikliranje do leta 2025 morebiti ne bodo vključile vsaj 60 % svojih komunalnih odpadkov
  . Glede na povprečne letne stopnje napredka, ki so jih države članice dosegle v obdobju zadnjih petnajstih let, bodo nekatere države članice morale svoje zmogljivosti recikliranja povečevati bistveno hitreje kot do zdaj, če bodo želele doseči navedene cilje. Da se zagotovi stalen napredek pri doseganju ciljev in da se pravočasno odpravijo pomanjkljivosti pri izvajanju, bi morale tiste države članice, ki so dobile na voljo več časa, izpolnjevati vmesne cilje in sprejeti
  načrte
  izvajanja
  , katerih učinkovitost bi morala oceniti Komisija na podlagi vnaprej določenih meril
  . |
| --- | --- |

(16)

Med državami članicami obstajajo velike razlike glede njihove učinkovitosti pri ravnanju z odpadki, zlasti kar zadeva recikliranje komunalnih odpadkov. Da se upoštevajo te razlike, bi bilo
  treba
  državam članicam, ki so glede na podatke Eurostata v letu 2013 reciklirale manj kot 20 % svojih komunalnih odpadkov
  in za katere se ni štelo
  ,
  da v pripravo za ponovno uporabo in recikliranje do leta 2025 morebiti ne bodo vključile vsaj 50 % svojih komunalnih odpadkov,
  dati več časa, da zagotovijo skladnost s cilji priprave za ponovno uporabo in recikliranje odpadkov, določenimi za
  leto
  2025
  . Tem državam članicam bi lahko dali na voljo tudi več časa, da zagotovijo skladnost s cilji glede priprave za ponovno uporabo
  in
  recikliranje odpadkov, določenimi za leto
  2030
  , če se zanje ne šteje, da v pripravo za ponovno uporabo in recikliranje do leta 2025 morebiti ne bodo vključile vsaj 60 % svojih komunalnih odpadkov
  . Glede na povprečne letne stopnje napredka, ki so jih države članice dosegle v obdobju zadnjih petnajstih let, bodo nekatere države članice morale svoje zmogljivosti recikliranja povečevati bistveno hitreje kot do zdaj, če bodo želele doseči navedene cilje. Da se zagotovi stalen napredek pri doseganju ciljev in da se pravočasno odpravijo pomanjkljivosti pri izvajanju, bi morale tiste države članice, ki so dobile na voljo več časa, izpolnjevati vmesne cilje in sprejeti
  načrte
  izvajanja
  , katerih učinkovitost bi morala oceniti Komisija na podlagi vnaprej določenih meril
  .

Sprememba 50

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Da bi zagotovili uporabo visokokakovostnih sekundarnih surovin, bi morali izhodni produkti končnega postopka recikliranja izpolnjevati standarde kakovosti. Zato bi morala Komisija od evropskih organizacij za standardizacijo zahtevati, naj na podlagi najboljše prakse oblikujejo standarde tako za odpadne materiale, vnesene v končni postopek recikliranja, kot za sekundarne surovine, zlasti za plastiko. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Da bi zagotovili uporabo visokokakovostnih sekundarnih surovin, bi morali izhodni produkti končnega postopka recikliranja izpolnjevati standarde kakovosti. Zato bi morala Komisija od evropskih organizacij za standardizacijo zahtevati, naj na podlagi najboljše prakse oblikujejo standarde tako za odpadne materiale, vnesene v končni postopek recikliranja, kot za sekundarne surovine, zlasti za plastiko.

Sprememba 51

Predlog direktive

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Da se zagotovi zanesljivost zbranih podatkov o pripravi za ponovno uporabo in recikliranje, je nujno treba določiti skupna pravila za poročanje. Prav tako je pomembno določiti natančnejša pravila glede načina poročanja držav članic o tem, kaj se učinkovito reciklira in kaj je mogoče upoštevati v količinah, za katere se šteje, da prispevajo k doseganju ciljev recikliranja.
  V ta namen mora poročanje o izpolnjevanju ciljev recikliranja praviloma temeljiti na količinah
  ,
  vnesenih v končni postopek recikliranja.
  Da
  se omeji upravno breme, bi bilo državam članicam ob upoštevanju strogih pogojev treba omogočiti, da
  o 
  stopnjah
  recikliranja
  poročajo
  na
  podlagi izhodnih količin iz sortirnic odpadkov
  . Izgube teže materialov ali snovi zaradi procesov fizičnega in/ali kemičnega preoblikovanja, ki so neločljivo povezani s končnim postopkom recikliranja, se ne bi smelo odšteti od sporočene teže recikliranih odpadkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Da se zagotovi zanesljivost zbranih podatkov o pripravi za ponovno uporabo in recikliranje, je nujno treba določiti skupna pravila za poročanje. Prav tako je pomembno določiti natančnejša pravila glede načina poročanja držav članic o tem, kaj se učinkovito reciklira in kaj je mogoče upoštevati v količinah, za katere se šteje, da prispevajo k doseganju ciljev recikliranja.
  V ta namen mora poročanje o izpolnjevanju ciljev recikliranja praviloma temeljiti na količinah
  ,
  vnesenih v končni postopek recikliranja.
  Da
  se omeji upravno breme, bi bilo državam članicam ob upoštevanju strogih pogojev treba omogočiti, da
  o 
  stopnjah
  recikliranja
  poročajo
  na
  podlagi izhodnih količin iz sortirnic odpadkov
  . Izgube teže materialov ali snovi zaradi procesov fizičnega in/ali kemičnega preoblikovanja, ki so neločljivo povezani s končnim postopkom recikliranja, se ne bi smelo odšteti od sporočene teže recikliranih odpadkov.

| (17) | Da se zagotovi zanesljivost zbranih podatkov o pripravi za ponovno uporabo in recikliranje, je nujno treba določiti skupna pravila za poročanje
  , pri tem pa ne sme nastati preveliko upravno breme za male in srednje izvajalce dejavnosti
  . Prav tako je pomembno določiti natančnejša pravila glede načina poročanja držav članic o tem, kaj se učinkovito reciklira in kaj je mogoče upoštevati v količinah, za katere se šteje, da prispevajo k doseganju ciljev recikliranja.
  Izračun recikliranih komunalnih odpadkov bi moral temeljiti na eni sami harmonizirani metodi poročanja, s čimer bi preprečili, da bi države članice poročale o odvrženih odpadkih kot o recikliranih odpadkih. V ta namen mora poročanje
  o 
  izpolnjevanju ciljev
  recikliranja
  temeljiti
  na
  količinah, vnesenih v končni postopek recikliranja
  . Izgube teže materialov ali snovi zaradi procesov fizičnega in/ali kemičnega preoblikovanja, ki so neločljivo povezani s končnim postopkom recikliranja, se ne bi smelo odšteti od sporočene teže recikliranih odpadkov. |
| --- | --- |

(17)

Da se zagotovi zanesljivost zbranih podatkov o pripravi za ponovno uporabo in recikliranje, je nujno treba določiti skupna pravila za poročanje
  , pri tem pa ne sme nastati preveliko upravno breme za male in srednje izvajalce dejavnosti
  . Prav tako je pomembno določiti natančnejša pravila glede načina poročanja držav članic o tem, kaj se učinkovito reciklira in kaj je mogoče upoštevati v količinah, za katere se šteje, da prispevajo k doseganju ciljev recikliranja.
  Izračun recikliranih komunalnih odpadkov bi moral temeljiti na eni sami harmonizirani metodi poročanja, s čimer bi preprečili, da bi države članice poročale o odvrženih odpadkih kot o recikliranih odpadkih. V ta namen mora poročanje
  o 
  izpolnjevanju ciljev
  recikliranja
  temeljiti
  na
  količinah, vnesenih v končni postopek recikliranja
  . Izgube teže materialov ali snovi zaradi procesov fizičnega in/ali kemičnega preoblikovanja, ki so neločljivo povezani s končnim postopkom recikliranja, se ne bi smelo odšteti od sporočene teže recikliranih odpadkov.

Sprememba 52

Predlog direktive

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Za namen izračuna, ali so bili cilji priprave
  za ponovno uporabo in recikliranje
  doseženi
  , bi
  bilo državam članicam treba omogočiti, da v teh količinah upoštevajo proizvode in sestavne dele proizvodov
  ,
  ki jih za ponovno uporabo pripravijo priznani izvajalci dejavnosti ponovne uporabe
  in
  kavcijski sistemi
  , pa tudi
  recikliranje kovin
  , ki
  poteka
  v okviru sežiganja
  . Da se zagotovi enotno izračunavanje teh podatkov
  ,
  bo Komisija sprejela podrobna pravila
  za
  določanje priznanih izvajalcev dejavnosti priprave za ponovno uporabo in kavcijskih sistemov
  ,
  merila kakovosti za reciklirane kovine in pravila v zvezi z zbiranjem, potrjevanjem in sporočanjem podatkov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Za namen izračuna, ali so bili cilji priprave
  za ponovno uporabo in recikliranje
  doseženi
  , bi
  bilo državam članicam treba omogočiti, da v teh količinah upoštevajo proizvode in sestavne dele proizvodov
  ,
  ki jih za ponovno uporabo pripravijo priznani izvajalci dejavnosti ponovne uporabe
  in
  kavcijski sistemi
  , pa tudi
  recikliranje kovin
  , ki
  poteka
  v okviru sežiganja
  . Da se zagotovi enotno izračunavanje teh podatkov
  ,
  bo Komisija sprejela podrobna pravila
  za
  določanje priznanih izvajalcev dejavnosti priprave za ponovno uporabo in kavcijskih sistemov
  ,
  merila kakovosti za reciklirane kovine in pravila v zvezi z zbiranjem, potrjevanjem in sporočanjem podatkov
  .

| (18) | Da bi zagotovili enotno izračunavanje podatkov o pripravi
  za ponovno uporabo in recikliranje, bi
  morala Komisija sprejeti podrobna pravila za določanje priznanih izvajalcev dejavnosti priprave za ponovno uporabo
  ,
  kavcijskih sistemov in izvajalcev končnega recikliranja, vključno s posebnimi pravili v zvezi zbiranjem, sledljivostjo, potrjevanjem
  in
  sporočanjem podatkov
  , pa tudi
  za merila kakovosti za reciklirane kovine
  , ki
  so bile reciklirane
  v okviru sežiganja
  ali sosežiganja. Za namen izračunavanja
  ,
  ali so cilji glede priprave
  za
  ponovno uporabo in recikliranje doseženi, in po sprejetju harmonizirane metode izračuna bi morale imeti države članice možnost, da upoštevajo recikliranje kovin, ki poteka v okviru sežiganja ali sosežiganja
  . |
| --- | --- |

(18)

Da bi zagotovili enotno izračunavanje podatkov o pripravi
  za ponovno uporabo in recikliranje, bi
  morala Komisija sprejeti podrobna pravila za določanje priznanih izvajalcev dejavnosti priprave za ponovno uporabo
  ,
  kavcijskih sistemov in izvajalcev končnega recikliranja, vključno s posebnimi pravili v zvezi zbiranjem, sledljivostjo, potrjevanjem
  in
  sporočanjem podatkov
  , pa tudi
  za merila kakovosti za reciklirane kovine
  , ki
  so bile reciklirane
  v okviru sežiganja
  ali sosežiganja. Za namen izračunavanja
  ,
  ali so cilji glede priprave
  za
  ponovno uporabo in recikliranje doseženi, in po sprejetju harmonizirane metode izračuna bi morale imeti države članice možnost, da upoštevajo recikliranje kovin, ki poteka v okviru sežiganja ali sosežiganja
  .

Sprememba 53

Predlog direktive

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Izpolnjevanje obveznosti vzpostavitve sistemov ločenega zbiranja papirja,
  kovine
  , plastike in
  stekla
  je ključno za intenzivnejšo pripravo za ponovno uporabo in povečanje stopenj recikliranja v državah članicah. Poleg tega bi bilo treba ločeno zbirati
  tudi biološke odpadke
  ,
  kar
  bi
  pripomoglo
  k intenzivnejši pripravi za ponovno uporabo in povečanju stopnje recikliranja ter preprečevanju kontaminacije suhih materialov, ki jih je mogoče reciklirati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Izpolnjevanje obveznosti vzpostavitve sistemov ločenega zbiranja papirja,
  kovine
  , plastike in
  stekla
  je ključno za intenzivnejšo pripravo za ponovno uporabo in povečanje stopenj recikliranja v državah članicah. Poleg tega bi bilo treba ločeno zbirati
  tudi biološke odpadke
  ,
  kar
  bi
  pripomoglo
  k intenzivnejši pripravi za ponovno uporabo in povečanju stopnje recikliranja ter preprečevanju kontaminacije suhih materialov, ki jih je mogoče reciklirati.

| (20) | Izpolnjevanje obveznosti vzpostavitve sistemov ločenega zbiranja papirja,
  kovin
  , plastike
  , stekla, tekstila
  in
  bioloških odpadkov
  je ključno za intenzivnejšo pripravo za ponovno uporabo in povečanje stopenj recikliranja v državah članicah. Poleg tega bi bilo treba
  biološke odpadke
  ločeno zbirati
  in reciklirati
  ,
  da
  bi
  s tem prispevali
  k intenzivnejši pripravi za ponovno uporabo in povečanju stopnje recikliranja ter preprečevanju kontaminacije suhih materialov, ki jih je mogoče reciklirati
  , pa tudi k preprečevanju sežiganja in odlaganja. Spodbujati in okrepiti bi bilo treba tudi raziskave glede možnih sistemov zbiranja in recikliranja drugih tokov odpadkov in novih materialov. |
| --- | --- |

(20)

Izpolnjevanje obveznosti vzpostavitve sistemov ločenega zbiranja papirja,
  kovin
  , plastike
  , stekla, tekstila
  in
  bioloških odpadkov
  je ključno za intenzivnejšo pripravo za ponovno uporabo in povečanje stopenj recikliranja v državah članicah. Poleg tega bi bilo treba
  biološke odpadke
  ločeno zbirati
  in reciklirati
  ,
  da
  bi
  s tem prispevali
  k intenzivnejši pripravi za ponovno uporabo in povečanju stopnje recikliranja ter preprečevanju kontaminacije suhih materialov, ki jih je mogoče reciklirati
  , pa tudi k preprečevanju sežiganja in odlaganja. Spodbujati in okrepiti bi bilo treba tudi raziskave glede možnih sistemov zbiranja in recikliranja drugih tokov odpadkov in novih materialov.

Sprememba 54

Predlog direktive

Uvodna izjava 20 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20a) | Biogospodarstvo ima odločilno vlogo pri zagotavljanju razpoložljivosti surovin po vsej Uniji. Učinkovitejša uporaba komunalnih odpadkov bi lahko ustvarila pomembno spodbudo za dobavno verigo v biogospodarstvu. Predvsem pa trajnostno ravnanje z biološkimi odpadki ponuja priložnost, da surovine iz fosilnih goriv nadomestimo z obnovljivimi viri za proizvodnjo materialov in blaga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20a)

Biogospodarstvo ima odločilno vlogo pri zagotavljanju razpoložljivosti surovin po vsej Uniji. Učinkovitejša uporaba komunalnih odpadkov bi lahko ustvarila pomembno spodbudo za dobavno verigo v biogospodarstvu. Predvsem pa trajnostno ravnanje z biološkimi odpadki ponuja priložnost, da surovine iz fosilnih goriv nadomestimo z obnovljivimi viri za proizvodnjo materialov in blaga.

Sprememba 55

Predlog direktive

Uvodna izjava 20 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20b) | Da bi preprečili obdelavo odpadkov, pri kateri viri ostajajo izgubljeni nižje v hierarhiji ravnanja z odpadki, omogočili visokokakovostno recikliranje in spodbudili uporabo kakovostnih sekundarnih surovin, bi morale države članice zagotoviti, da bi se biološki odpadki zbirali ločeno ter reciklirali organsko in ob visoki stopnji varstva okolja, izhodni produkti pa izpolnjevali visoke standarde kakovosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20b)

Da bi preprečili obdelavo odpadkov, pri kateri viri ostajajo izgubljeni nižje v hierarhiji ravnanja z odpadki, omogočili visokokakovostno recikliranje in spodbudili uporabo kakovostnih sekundarnih surovin, bi morale države članice zagotoviti, da bi se biološki odpadki zbirali ločeno ter reciklirali organsko in ob visoki stopnji varstva okolja, izhodni produkti pa izpolnjevali visoke standarde kakovosti.

Sprememba 56

Predlog direktive

Uvodna izjava 20 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20c) | Kljub ločenemu zbiranju se velika količina odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati, še vedno odvrže v mešane odpadke. Z visokokakovostnim sortiranjem, zlasti optičnim, je mogoče veliko količino materialov ločiti od ostankov odpadkov in jo nato reciklirati ter predelati v sekundarne surovine. Države članice bi morale zato sprejeti ukrepe, s katerimi bi zagotovile tudi sortiranje odpadkov, ki niso zbrani ločeno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20c)

Kljub ločenemu zbiranju se velika količina odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati, še vedno odvrže v mešane odpadke. Z visokokakovostnim sortiranjem, zlasti optičnim, je mogoče veliko količino materialov ločiti od ostankov odpadkov in jo nato reciklirati ter predelati v sekundarne surovine. Države članice bi morale zato sprejeti ukrepe, s katerimi bi zagotovile tudi sortiranje odpadkov, ki niso zbrani ločeno.

Sprememba 57

Predlog direktive

Uvodna izjava 20 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20d) | Da bi preprečili kontaminacijo komunalnih odpadkov z nevarnimi snovmi, ki bi lahko znižale kakovost recikliranja in tako ovirale uporabo sekundarnih surovin, bi morale države članice vzpostaviti ločeno zbiranje nevarnih odpadkov iz gospodinjstev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20d)

Da bi preprečili kontaminacijo komunalnih odpadkov z nevarnimi snovmi, ki bi lahko znižale kakovost recikliranja in tako ovirale uporabo sekundarnih surovin, bi morale države članice vzpostaviti ločeno zbiranje nevarnih odpadkov iz gospodinjstev.

Sprememba 58

Predlog direktive

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Pravilno ravnanje z nevarnimi odpadki še vedno predstavlja težavo v Uniji, podatki o njihovi obdelavi pa delno manjkajo. Zato je treba vzpostaviti elektronske registre nevarnih odpadkov v državah članicah in tako okrepiti mehanizme vodenja evidenc in sledljivosti. Elektronsko zbiranje podatkov bi bilo treba
  po potrebi
  razširiti na druge vrste odpadkov, da se poenostavi vodenje evidenc za podjetja in uprave ter izboljša spremljanje tokov odpadkov v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Pravilno ravnanje z nevarnimi odpadki še vedno predstavlja težavo v Uniji, podatki o njihovi obdelavi pa delno manjkajo. Zato je treba vzpostaviti elektronske registre nevarnih odpadkov v državah članicah in tako okrepiti mehanizme vodenja evidenc in sledljivosti. Elektronsko zbiranje podatkov bi bilo treba
  po potrebi
  razširiti na druge vrste odpadkov, da se poenostavi vodenje evidenc za podjetja in uprave ter izboljša spremljanje tokov odpadkov v Uniji.

| (21) | Pravilno ravnanje z nevarnimi odpadki še vedno predstavlja težavo v Uniji, podatki o njihovi obdelavi pa delno manjkajo. Zato je treba vzpostaviti elektronske registre nevarnih odpadkov v državah članicah in tako okrepiti mehanizme vodenja evidenc in sledljivosti. Elektronsko zbiranje podatkov bi bilo treba razširiti na druge vrste odpadkov, da se poenostavi vodenje evidenc za podjetja in uprave ter izboljša spremljanje tokov odpadkov v Uniji. |
| --- | --- |

(21)

Pravilno ravnanje z nevarnimi odpadki še vedno predstavlja težavo v Uniji, podatki o njihovi obdelavi pa delno manjkajo. Zato je treba vzpostaviti elektronske registre nevarnih odpadkov v državah članicah in tako okrepiti mehanizme vodenja evidenc in sledljivosti. Elektronsko zbiranje podatkov bi bilo treba razširiti na druge vrste odpadkov, da se poenostavi vodenje evidenc za podjetja in uprave ter izboljša spremljanje tokov odpadkov v Uniji.

Sprememba 59

Predlog direktive

Uvodna izjava 21 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (21a) | Ločeno zbiranje in regeneracija odpadnih olj prinašata velike koristi za gospodarstvo in okolje, tudi glede zanesljivosti oskrbe. Vzpostaviti bi bilo treba ločeno zbiranje odpadnih olj in določiti cilje v zvezi z njihovo regeneracijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21a)

Ločeno zbiranje in regeneracija odpadnih olj prinašata velike koristi za gospodarstvo in okolje, tudi glede zanesljivosti oskrbe. Vzpostaviti bi bilo treba ločeno zbiranje odpadnih olj in določiti cilje v zvezi z njihovo regeneracijo.

Sprememba 60

Predlog direktive

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Ta direktiva določa dolgoročne cilje na področju ravnanja z odpadki v Uniji ter gospodarskim subjektom in državam članicam daje jasne smernice o naložbah, ki so potrebne za doseganje ciljev te direktive. Pri razvoju nacionalnih strategij za ravnanje z odpadki in načrtovanju naložb v infrastrukturo za ravnanje z odpadki bi morale države članice ustrezno uporabiti evropske strukturne in investicijske sklade v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, in sicer s spodbujanjem preprečevanja, ponovne uporabe in
  recikliranja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Ta direktiva določa dolgoročne cilje na področju ravnanja z odpadki v Uniji ter gospodarskim subjektom in državam članicam daje jasne smernice o naložbah, ki so potrebne za doseganje ciljev te direktive. Pri razvoju nacionalnih strategij za ravnanje z odpadki in načrtovanju naložb v infrastrukturo za ravnanje z odpadki bi morale države članice ustrezno uporabiti evropske strukturne in investicijske sklade v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, in sicer s spodbujanjem preprečevanja, ponovne uporabe in
  recikliranja
  .

| (22) | Ta direktiva določa dolgoročne cilje na področju ravnanja z odpadki v Uniji ter gospodarskim subjektom in državam članicam daje jasne smernice o naložbah, ki so potrebne za doseganje ciljev te direktive. Pri razvoju nacionalnih strategij za ravnanje z odpadki in načrtovanju naložb v infrastrukturo za ravnanje z odpadki
  in v krožno gospodarstvo
  bi morale države članice ustrezno uporabiti evropske strukturne in investicijske sklade v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, in sicer s spodbujanjem
  zlasti
  preprečevanja
  in
  ponovne uporabe
  ter šele nato recikliranja. Komisija bi morala v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki omogočiti uporabo pobude Obzorje 2020 ter evropskih strukturnih in investicijskih skladov za vzpostavitev učinkovitega finančnega okvira, ki bo lokalnim oblastem pomagal pri izvajanju zahtev te direktive ter financiranju inovativnih tehnologij in ravnanja z odpadki. |
| --- | --- |

(22)

Ta direktiva določa dolgoročne cilje na področju ravnanja z odpadki v Uniji ter gospodarskim subjektom in državam članicam daje jasne smernice o naložbah, ki so potrebne za doseganje ciljev te direktive. Pri razvoju nacionalnih strategij za ravnanje z odpadki in načrtovanju naložb v infrastrukturo za ravnanje z odpadki
  in v krožno gospodarstvo
  bi morale države članice ustrezno uporabiti evropske strukturne in investicijske sklade v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, in sicer s spodbujanjem
  zlasti
  preprečevanja
  in
  ponovne uporabe
  ter šele nato recikliranja. Komisija bi morala v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki omogočiti uporabo pobude Obzorje 2020 ter evropskih strukturnih in investicijskih skladov za vzpostavitev učinkovitega finančnega okvira, ki bo lokalnim oblastem pomagal pri izvajanju zahtev te direktive ter financiranju inovativnih tehnologij in ravnanja z odpadki.

Sprememba 61

Predlog direktive

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Nekatere surovine so zelo pomembne za gospodarstvo Unije, oskrba z njimi pa je povezana z visokim tveganjem. Države članice bi morale za zagotovitev zanesljivosti oskrbe s temi surovinami ter v skladu s pobudo za surovine in cilji evropskega partnerstva za inovacije na področju surovin
  zagotoviti najboljše možno ravnanje z odpadki
  , ki vsebujejo pomembne količine
  teh
  surovin, ob upoštevanju ekonomske in tehnološke izvedljivosti ter koristi za okolje. Komisija je pripravila seznam kritičnih surovin za EU (18). Ta seznam Komisija tudi redno pregleduje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Nekatere surovine so zelo pomembne za gospodarstvo Unije, oskrba z njimi pa je povezana z visokim tveganjem. Države članice bi morale za zagotovitev zanesljivosti oskrbe s temi surovinami ter v skladu s pobudo za surovine in cilji evropskega partnerstva za inovacije na področju surovin
  zagotoviti najboljše možno ravnanje z odpadki
  , ki vsebujejo pomembne količine
  teh
  surovin, ob upoštevanju ekonomske in tehnološke izvedljivosti ter koristi za okolje. Komisija je pripravila seznam kritičnih surovin za EU (18). Ta seznam Komisija tudi redno pregleduje.

| (23) | Nekatere surovine so zelo pomembne za gospodarstvo Unije, oskrba z njimi pa je povezana z visokim tveganjem. Države članice bi morale za zagotovitev zanesljivosti oskrbe s temi surovinami ter v skladu s pobudo za surovine in cilji evropskega partnerstva za inovacije na področju surovin
  sprejeti ukrepe za spodbujanje ponovne uporabe izdelkov in recikliranja odpadkov
  , ki vsebujejo pomembne količine
  kritičnih
  surovin
  , ter zagotoviti učinkovito ravnanje z njimi
  , ob upoštevanju ekonomske in tehnološke izvedljivosti ter koristi za okolje. Komisija je pripravila seznam kritičnih surovin za EU (18). Ta seznam Komisija tudi redno pregleduje. |
| --- | --- |

(23)

Nekatere surovine so zelo pomembne za gospodarstvo Unije, oskrba z njimi pa je povezana z visokim tveganjem. Države članice bi morale za zagotovitev zanesljivosti oskrbe s temi surovinami ter v skladu s pobudo za surovine in cilji evropskega partnerstva za inovacije na področju surovin
  sprejeti ukrepe za spodbujanje ponovne uporabe izdelkov in recikliranja odpadkov
  , ki vsebujejo pomembne količine
  kritičnih
  surovin
  , ter zagotoviti učinkovito ravnanje z njimi
  , ob upoštevanju ekonomske in tehnološke izvedljivosti ter koristi za okolje. Komisija je pripravila seznam kritičnih surovin za EU (18). Ta seznam Komisija tudi redno pregleduje.

Sprememba 62

Predlog direktive

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Za nadaljnjo podporo učinkovitemu izvajanju pobude za surovine bi morale države članice
  tudi spodbujati ponovno uporabo proizvodov, ki so glavni viri surovin. Prav tako morajo
  v svoje načrte ravnanja z odpadki vključiti ustrezne nacionalne ukrepe v zvezi z zbiranjem in predelavo odpadkov, ki vsebujejo znatne količine teh surovin. Ti ukrepi bi morali biti vključeni v načrte ravnanja z odpadki, ko bodo prvič posodobljeni po začetku veljavnosti te direktive. Komisija bo zagotovila informacije o zadevnih skupinah proizvodov in tokovih odpadkov na ravni EU. Ta določba državam članicam ne preprečuje sprejetja ukrepov v zvezi z drugimi surovinami, ki jih štejejo za pomembne za svoja nacionalna gospodarstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Za nadaljnjo podporo učinkovitemu izvajanju pobude za surovine bi morale države članice
  tudi spodbujati ponovno uporabo proizvodov, ki so glavni viri surovin. Prav tako morajo
  v svoje načrte ravnanja z odpadki vključiti ustrezne nacionalne ukrepe v zvezi z zbiranjem in predelavo odpadkov, ki vsebujejo znatne količine teh surovin. Ti ukrepi bi morali biti vključeni v načrte ravnanja z odpadki, ko bodo prvič posodobljeni po začetku veljavnosti te direktive. Komisija bo zagotovila informacije o zadevnih skupinah proizvodov in tokovih odpadkov na ravni EU. Ta določba državam članicam ne preprečuje sprejetja ukrepov v zvezi z drugimi surovinami, ki jih štejejo za pomembne za svoja nacionalna gospodarstva.

| (24) | Za nadaljnjo podporo učinkovitemu izvajanju pobude za surovine bi morale države članice v svoje načrte ravnanja z odpadki vključiti
  tudi
  ustrezne nacionalne ukrepe v zvezi z zbiranjem
  , sortiranjem
  in predelavo odpadkov, ki vsebujejo znatne količine teh surovin. Ti ukrepi bi morali biti vključeni v načrte ravnanja z odpadki, ko bodo prvič posodobljeni po začetku veljavnosti te direktive. Komisija bo zagotovila informacije o zadevnih skupinah proizvodov in tokovih odpadkov na ravni EU. Ta določba državam članicam ne preprečuje sprejetja ukrepov v zvezi z drugimi surovinami, ki jih štejejo za pomembne za svoja nacionalna gospodarstva. |
| --- | --- |

(24)

Za nadaljnjo podporo učinkovitemu izvajanju pobude za surovine bi morale države članice v svoje načrte ravnanja z odpadki vključiti
  tudi
  ustrezne nacionalne ukrepe v zvezi z zbiranjem
  , sortiranjem
  in predelavo odpadkov, ki vsebujejo znatne količine teh surovin. Ti ukrepi bi morali biti vključeni v načrte ravnanja z odpadki, ko bodo prvič posodobljeni po začetku veljavnosti te direktive. Komisija bo zagotovila informacije o zadevnih skupinah proizvodov in tokovih odpadkov na ravni EU. Ta določba državam članicam ne preprečuje sprejetja ukrepov v zvezi z drugimi surovinami, ki jih štejejo za pomembne za svoja nacionalna gospodarstva.

Sprememba 63

Predlog direktive

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Smetenje ima neposreden škodljiv vpliv na okolje in dobro počutje državljanov, visoki stroški čiščenja pa so nepotrebno gospodarsko in družbeno breme. Uvedba posebnih ukrepov v okviru načrtov ravnanja z odpadki in njihovo dosledno izvrševanje s strani pristojnih organov bi morala prispevati k odpravi te težave. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Smetenje ima neposreden škodljiv vpliv na okolje in dobro počutje državljanov, visoki stroški čiščenja pa so nepotrebno gospodarsko in družbeno breme. Uvedba posebnih ukrepov v okviru načrtov ravnanja z odpadki in njihovo dosledno izvrševanje s strani pristojnih organov bi morala prispevati k odpravi te težave.

| (25) | Smetenje ima neposreden
  in posreden
  škodljiv vpliv na okolje, dobro počutje državljanov
  in gospodarstvo.
  Visoki stroški čiščenja so nepotrebno gospodarsko breme za družbo. Uvedba posebnih ukrepov v okviru načrtov ravnanja z odpadki in njihovo dosledno izvrševanje s strani pristojnih organov bi morala prispevati k odpravi te težave.
  Preprečevanje smetenja bi moralo imeti prednost pred čiščenjem. Za preprečevanje smetenja bi si morali prizadevati tako pristojni organi kot proizvajalci in potrošniki. Nujno je treba spremeniti neustrezno ravnanje potrošnikov, če naj se prepreči smetenje. Proizvajalci, katerih proizvodi bodo verjetno postali smeti, bi morali spodbujati trajnostno uporabo svojih proizvodov, da se prepreči smetenje. Poleg tega imata izobraževanje in ozaveščanje ključno vlogo pri spreminjanju vedenja. |
| --- | --- |

(25)

Smetenje ima neposreden
  in posreden
  škodljiv vpliv na okolje, dobro počutje državljanov
  in gospodarstvo.
  Visoki stroški čiščenja so nepotrebno gospodarsko breme za družbo. Uvedba posebnih ukrepov v okviru načrtov ravnanja z odpadki in njihovo dosledno izvrševanje s strani pristojnih organov bi morala prispevati k odpravi te težave.
  Preprečevanje smetenja bi moralo imeti prednost pred čiščenjem. Za preprečevanje smetenja bi si morali prizadevati tako pristojni organi kot proizvajalci in potrošniki. Nujno je treba spremeniti neustrezno ravnanje potrošnikov, če naj se prepreči smetenje. Proizvajalci, katerih proizvodi bodo verjetno postali smeti, bi morali spodbujati trajnostno uporabo svojih proizvodov, da se prepreči smetenje. Poleg tega imata izobraževanje in ozaveščanje ključno vlogo pri spreminjanju vedenja.

Sprememba 64

Predlog direktive

Uvodna izjava 25 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (25a) | Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta 2008

   (1a)

  je zavezujoči pravni instrument na ravni Unije, s katerim se ocenjujejo, spremljajo in določajo okoljski cilji, ki omogočajo doseganje dobrega okoljskega stanja na področju morskih odpadkov. Glavni viri morskih odpadkov pa so dejavnosti na kopnem, do katerih prihaja zaradi slabih praks na področju ravnanja s trdnimi odpadki, pomanjkljive infrastrukture in neozaveščene javnosti. Države članice bi zato morale sprejeti ukrepe za zmanjšanje količine smeti na kopnem, za katere je verjetno, da bodo prišle v morsko okolje, v skladu z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, ki jo je 25. septembra 2015 sprejela generalna skupščina Združenih narodov, zlasti pa bi si morale prizadevati za doseganje cilja zmanjšanja količine morskih odpadkov za 50 % do leta 2030 na ravni Unije. Ob upoštevanju okoljskih in gospodarskih koristi preprečevanja nastajanja morskih odpadkov bi morale države članice v svojih programih preprečevanja nastajanja odpadkov sprejeti posebne ukrepe za preprečevanje nastajanja morskih odpadkov. Države članice bi morale s temi ukrepi stremeti k doseganju ciljev Unije glede zmanjšanja morskih odpadkov za 30 % do leta 2025 in za 50 % do leta 2030. Za merjenje napredka pri doseganju teh ciljev in olajšanje izmenjave primerov dobre prakse v vsej Uniji med državami članicami bi bilo treba vzpostaviti enotne metodologije za merjenje morskih odpadkov s kopnega. Podatke o količini morskih odpadkov s kopnega bi bilo treba sporočati vsako leto. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25a)

Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta 2008

   (1a)

  je zavezujoči pravni instrument na ravni Unije, s katerim se ocenjujejo, spremljajo in določajo okoljski cilji, ki omogočajo doseganje dobrega okoljskega stanja na področju morskih odpadkov. Glavni viri morskih odpadkov pa so dejavnosti na kopnem, do katerih prihaja zaradi slabih praks na področju ravnanja s trdnimi odpadki, pomanjkljive infrastrukture in neozaveščene javnosti. Države članice bi zato morale sprejeti ukrepe za zmanjšanje količine smeti na kopnem, za katere je verjetno, da bodo prišle v morsko okolje, v skladu z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, ki jo je 25. septembra 2015 sprejela generalna skupščina Združenih narodov, zlasti pa bi si morale prizadevati za doseganje cilja zmanjšanja količine morskih odpadkov za 50 % do leta 2030 na ravni Unije. Ob upoštevanju okoljskih in gospodarskih koristi preprečevanja nastajanja morskih odpadkov bi morale države članice v svojih programih preprečevanja nastajanja odpadkov sprejeti posebne ukrepe za preprečevanje nastajanja morskih odpadkov. Države članice bi morale s temi ukrepi stremeti k doseganju ciljev Unije glede zmanjšanja morskih odpadkov za 30 % do leta 2025 in za 50 % do leta 2030. Za merjenje napredka pri doseganju teh ciljev in olajšanje izmenjave primerov dobre prakse v vsej Uniji med državami članicami bi bilo treba vzpostaviti enotne metodologije za merjenje morskih odpadkov s kopnega. Podatke o količini morskih odpadkov s kopnega bi bilo treba sporočati vsako leto.

Sprememba 65

Predlog direktive

Uvodna izjava 25 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (25b) | Neprimerno odstranjevanje odpadkov v obliki smetenja ter odvajanja kanalizacijskih odpadkov in trdnih odpadkov, kot je plastika, škoduje morskemu okolju in zdravju ljudi ter povzroča velike ekonomske in socialne stroške. Poleg tega takšni odpadki ogrožajo prednostni vrstni red hierarhije ravnanja z odpadki, predvsem z izogibanjem pripravi za ponovno uporabo, recikliranju in drugim postopkom predelave pred odstranjevanjem. Zaradi čezmejne narave morskih odpadkov in potrebe po usklajenem prizadevanju bi morale države članice sprejeti ukrepe za doseganje ciljev zmanjšanja teh odpadkov, in sicer z uporabo programov spremljanja iz člena 11 Direktive 2008/56/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25b)

Neprimerno odstranjevanje odpadkov v obliki smetenja ter odvajanja kanalizacijskih odpadkov in trdnih odpadkov, kot je plastika, škoduje morskemu okolju in zdravju ljudi ter povzroča velike ekonomske in socialne stroške. Poleg tega takšni odpadki ogrožajo prednostni vrstni red hierarhije ravnanja z odpadki, predvsem z izogibanjem pripravi za ponovno uporabo, recikliranju in drugim postopkom predelave pred odstranjevanjem. Zaradi čezmejne narave morskih odpadkov in potrebe po usklajenem prizadevanju bi morale države članice sprejeti ukrepe za doseganje ciljev zmanjšanja teh odpadkov, in sicer z uporabo programov spremljanja iz člena 11 Direktive 2008/56/ES.

Sprememba 66

Predlog direktive

Uvodna izjava 25 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (25c) | Mikrozrna v kozmetičnih izdelkih in izdelkih za osebno nego, ki po uporabi pridejo v stanovanjske, poslovne ali industrijske drenažne sisteme, so eden od neposrednih virov onesnaženja z mikroplastičnimi delci, ki jih je najlažje preprečiti. Da bi prispevali k ciljem iz te direktive, bi morale države članice sprejeti ukrepe za preprečevanje vstopa sestavin z mikrozrni in mikroplastičnih delcev v sisteme za čiščenje odpadne vode in njihovo izpuščanje v morsko okolje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25c)

Mikrozrna v kozmetičnih izdelkih in izdelkih za osebno nego, ki po uporabi pridejo v stanovanjske, poslovne ali industrijske drenažne sisteme, so eden od neposrednih virov onesnaženja z mikroplastičnimi delci, ki jih je najlažje preprečiti. Da bi prispevali k ciljem iz te direktive, bi morale države članice sprejeti ukrepe za preprečevanje vstopa sestavin z mikrozrni in mikroplastičnih delcev v sisteme za čiščenje odpadne vode in njihovo izpuščanje v morsko okolje.

Sprememba 67

Predlog direktive

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | Poročila o izvajanju, ki jih države članice pripravijo vsaka tri leta, se niso izkazala kot učinkovito orodje za preverjanje skladnosti in zagotavljanje dobrega izvajanja, temveč so ustvarila nepotrebno upravno breme. Zato je ustrezno razveljaviti določbe, ki državam članicam nalagajo pripravo takšnih poročil. Namesto tega bi se spremljanje skladnosti moralo izvajati
  izključno
  na podlagi statističnih podatkov, ki jih države članice vsako leto sporočijo Komisiji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

Poročila o izvajanju, ki jih države članice pripravijo vsaka tri leta, se niso izkazala kot učinkovito orodje za preverjanje skladnosti in zagotavljanje dobrega izvajanja, temveč so ustvarila nepotrebno upravno breme. Zato je ustrezno razveljaviti določbe, ki državam članicam nalagajo pripravo takšnih poročil. Namesto tega bi se spremljanje skladnosti moralo izvajati
  izključno
  na podlagi statističnih podatkov, ki jih države članice vsako leto sporočijo Komisiji.

| (27) | Poročila o izvajanju, ki jih države članice pripravijo vsaka tri leta, se niso izkazala kot učinkovito orodje za preverjanje skladnosti in zagotavljanje dobrega izvajanja, temveč so ustvarila nepotrebno upravno breme. Zato je ustrezno razveljaviti določbe, ki državam članicam nalagajo pripravo takšnih poročil. Namesto tega bi se spremljanje skladnosti moralo izvajati na podlagi statističnih podatkov, ki jih države članice vsako leto sporočijo Komisiji.
  Države članice bi morale kljub temu na zahtevo Komisije nemudoma predložiti vse podatke, ki jih ta potrebuje za oceno izvajanja te direktive kot celote in njenega vpliva na okolje in zdravje človeka. |
| --- | --- |

(27)

Poročila o izvajanju, ki jih države članice pripravijo vsaka tri leta, se niso izkazala kot učinkovito orodje za preverjanje skladnosti in zagotavljanje dobrega izvajanja, temveč so ustvarila nepotrebno upravno breme. Zato je ustrezno razveljaviti določbe, ki državam članicam nalagajo pripravo takšnih poročil. Namesto tega bi se spremljanje skladnosti moralo izvajati na podlagi statističnih podatkov, ki jih države članice vsako leto sporočijo Komisiji.
  Države članice bi morale kljub temu na zahtevo Komisije nemudoma predložiti vse podatke, ki jih ta potrebuje za oceno izvajanja te direktive kot celote in njenega vpliva na okolje in zdravje človeka.

Sprememba 68

Predlog direktive

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Statistični podatki
  , ki jih predložijo države članice, so za Komisijo bistveni element za oceno skladnosti vseh držav članic z zakonodajo o odpadkih. Kakovost, zanesljivost in primerljivost
  statističnih
  podatkov bi bilo treba izboljšati z uvedbo enotne vstopne točke za vse podatke o odpadkih, črtanjem zastarelih zahtev za poročanje, primerjalno analizo nacionalnih metodologij za poročanje in uvedbo poročil o preverjanju kakovosti podatkov. Zato bi morale države članice pri poročanju o doseganju ciljev iz zakonodaje o odpadkih uporabiti
  najnovejšo
  metodologijo, ki jo
  razvijejo
  Komisija
  in nacionalni statistični
  uradi držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Statistični podatki
  , ki jih predložijo države članice, so za Komisijo bistveni element za oceno skladnosti vseh držav članic z zakonodajo o odpadkih. Kakovost, zanesljivost in primerljivost
  statističnih
  podatkov bi bilo treba izboljšati z uvedbo enotne vstopne točke za vse podatke o odpadkih, črtanjem zastarelih zahtev za poročanje, primerjalno analizo nacionalnih metodologij za poročanje in uvedbo poročil o preverjanju kakovosti podatkov. Zato bi morale države članice pri poročanju o doseganju ciljev iz zakonodaje o odpadkih uporabiti
  najnovejšo
  metodologijo, ki jo
  razvijejo
  Komisija
  in nacionalni statistični
  uradi držav članic.

| (28) | Podatki in informacije
  , ki jih predložijo države članice, so za Komisijo bistveni element za oceno skladnosti vseh držav članic z zakonodajo o odpadkih. Kakovost, zanesljivost in primerljivost
  posredovanih
  podatkov bi bilo treba izboljšati z 
  vzpostavitvijo skupne metodologije za zbiranje in obdelavo podatkov iz zanesljivih virov ter z
  uvedbo enotne vstopne točke za vse podatke o odpadkih, črtanjem zastarelih zahtev za poročanje, primerjalno analizo nacionalnih metodologij za poročanje in uvedbo poročil o preverjanju kakovosti podatkov. Zato bi morale države članice pri poročanju o doseganju ciljev iz zakonodaje o odpadkih uporabiti
  skupno
  metodologijo, ki jo
  razvije
  Komisija
  v sodelovanju z nacionalnimi statističnimi
  uradi držav članic
  ter nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, pristojnimi za ravnanje z odpadki
  . |
| --- | --- |

(28)

Podatki in informacije
  , ki jih predložijo države članice, so za Komisijo bistveni element za oceno skladnosti vseh držav članic z zakonodajo o odpadkih. Kakovost, zanesljivost in primerljivost
  posredovanih
  podatkov bi bilo treba izboljšati z 
  vzpostavitvijo skupne metodologije za zbiranje in obdelavo podatkov iz zanesljivih virov ter z
  uvedbo enotne vstopne točke za vse podatke o odpadkih, črtanjem zastarelih zahtev za poročanje, primerjalno analizo nacionalnih metodologij za poročanje in uvedbo poročil o preverjanju kakovosti podatkov. Zato bi morale države članice pri poročanju o doseganju ciljev iz zakonodaje o odpadkih uporabiti
  skupno
  metodologijo, ki jo
  razvije
  Komisija
  v sodelovanju z nacionalnimi statističnimi
  uradi držav članic
  ter nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, pristojnimi za ravnanje z odpadki
  .

Sprememba 69

Predlog direktive

Uvodna izjava 28 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28a) | Komisija bi morala vsaka tri leta objaviti poročilo na podlagi podatkov in informacij, ki jih posredujejo države članice, da Parlamentu in Svetu poroča o napredku, doseženem pri doseganju ciljev za recikliranje ter pri izvajanju novih obveznosti, ki jih nalaga ta direktiva. V teh triletnih poročilih bi morala tudi oceniti celotni učinek Direktive 2008/98/ES na okolje in zdravje ljudi ter oceniti, ali so potrebni predlogi sprememb, da bi upoštevajoč cilje krožnega gospodarstva Direktiva 2008/98/ES še naprej ustrezala svojemu namenu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28a)

Komisija bi morala vsaka tri leta objaviti poročilo na podlagi podatkov in informacij, ki jih posredujejo države članice, da Parlamentu in Svetu poroča o napredku, doseženem pri doseganju ciljev za recikliranje ter pri izvajanju novih obveznosti, ki jih nalaga ta direktiva. V teh triletnih poročilih bi morala tudi oceniti celotni učinek Direktive 2008/98/ES na okolje in zdravje ljudi ter oceniti, ali so potrebni predlogi sprememb, da bi upoštevajoč cilje krožnega gospodarstva Direktiva 2008/98/ES še naprej ustrezala svojemu namenu.

Sprememba 70

Predlog direktive

Uvodna izjava 28 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28b) | Komisija bi morala vzpostaviti platformo za izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse med Komisijo in državami članicami o izvajanju zahtev iz te direktive v praksi, da bi prispevala k ustreznemu upravljanju, izvrševanju, čezmejnem sodelovanju in širjenju primerov najboljše prakse in inovacij na področju odpadkov ter da bi zagotovila učinkovito in dosledno izvajanje ciljev iz Direktive 2008/98/ES. Rezultati dela te platforme bi morali biti javno dostopni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28b)

Komisija bi morala vzpostaviti platformo za izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse med Komisijo in državami članicami o izvajanju zahtev iz te direktive v praksi, da bi prispevala k ustreznemu upravljanju, izvrševanju, čezmejnem sodelovanju in širjenju primerov najboljše prakse in inovacij na področju odpadkov ter da bi zagotovila učinkovito in dosledno izvajanje ciljev iz Direktive 2008/98/ES. Rezultati dela te platforme bi morali biti javno dostopni.

Sprememba 71

Predlog direktive

Uvodna izjava 28 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28c) | Gospodarski potencial in okoljske koristi prehoda na krožno gospodarstvo ter učinkovitejše rabe virov so dobro uveljavljeni. Ukrepi, potrebni za sklenitev kroga, so predstavljeni v raznih dokumentih in predlogih politike, na primer v manifestu Evropske platforme za učinkovito rabo virov (EREP), objavljenem 17. decembra 2012, in priporočilih, ki so mu sledila, v samoiniciativnem poročilu Evropskega parlamenta o prehodu na krožno gospodarstvu, sprejetem 25. junija 2015, in v akcijskem načrtu Komisije za krožno gospodarstvo, objavljenem 2. decembra 2015. V vseh teh dokumentih, ki bi morali ne le usmerjati Unijo, da doseže želeno raven zakonodaje o odpadkih, temveč tudi zagotoviti sprejetje ambicioznih ukrepov za sklenitev celotnega kroga, so predstavljeni ukrepi, ki presegajo odpadke in zajemajo celoten cikel. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28c)

Gospodarski potencial in okoljske koristi prehoda na krožno gospodarstvo ter učinkovitejše rabe virov so dobro uveljavljeni. Ukrepi, potrebni za sklenitev kroga, so predstavljeni v raznih dokumentih in predlogih politike, na primer v manifestu Evropske platforme za učinkovito rabo virov (EREP), objavljenem 17. decembra 2012, in priporočilih, ki so mu sledila, v samoiniciativnem poročilu Evropskega parlamenta o prehodu na krožno gospodarstvu, sprejetem 25. junija 2015, in v akcijskem načrtu Komisije za krožno gospodarstvo, objavljenem 2. decembra 2015. V vseh teh dokumentih, ki bi morali ne le usmerjati Unijo, da doseže želeno raven zakonodaje o odpadkih, temveč tudi zagotoviti sprejetje ambicioznih ukrepov za sklenitev celotnega kroga, so predstavljeni ukrepi, ki presegajo odpadke in zajemajo celoten cikel.

Sprememba 72

Predlog direktive

Uvodna izjava 28 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28d) | Raziskave in inovacije ter ustvarjanje pametnih poslovnih modelov na podlagi učinkovite rabe virov so ključnega pomena za podporo prehoda na krožno gospodarstvo v Uniji, kjer se odpadki obravnavajo kot nov vir. Za doseganje ciljev glede odpadkov je treba v okviru programa Obzorje 2020 prispevati k raziskovalnim in inovacijskim projektom, s katerimi se lahko dokaže in v praksi preveri gospodarska in okoljska trajnost krožnega gospodarstva. Ti projekti, pri katerih je uporabljen sistemski pristop, lahko obenem prispevajo k oblikovanju zakonodaje, ki bo spodbujala inovacije in jo bo lahko izvajati, saj bo na njihovi podlagi mogoče opredeliti morebitne regulativne negotovosti, ovire in vrzeli, ki ovirajo razvoj poslovnih modelov, temelječih na učinkoviti rabi virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28d)

Raziskave in inovacije ter ustvarjanje pametnih poslovnih modelov na podlagi učinkovite rabe virov so ključnega pomena za podporo prehoda na krožno gospodarstvo v Uniji, kjer se odpadki obravnavajo kot nov vir. Za doseganje ciljev glede odpadkov je treba v okviru programa Obzorje 2020 prispevati k raziskovalnim in inovacijskim projektom, s katerimi se lahko dokaže in v praksi preveri gospodarska in okoljska trajnost krožnega gospodarstva. Ti projekti, pri katerih je uporabljen sistemski pristop, lahko obenem prispevajo k oblikovanju zakonodaje, ki bo spodbujala inovacije in jo bo lahko izvajati, saj bo na njihovi podlagi mogoče opredeliti morebitne regulativne negotovosti, ovire in vrzeli, ki ovirajo razvoj poslovnih modelov, temelječih na učinkoviti rabi virov.

Sprememba 73

Predlog direktive

Uvodna izjava 28 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28e) | Komisija je 2. decembra 2015 predstavila akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo, da bi spodbudila prehod Evrope k takemu gospodarstvu. Komisija je pripravila konkreten in ambiciozen akcijski program z ukrepi, ki zajemajo ves cikel, vendar so za hitrejši prehod potrebni dodatni ukrepi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28e)

Komisija je 2. decembra 2015 predstavila akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo, da bi spodbudila prehod Evrope k takemu gospodarstvu. Komisija je pripravila konkreten in ambiciozen akcijski program z ukrepi, ki zajemajo ves cikel, vendar so za hitrejši prehod potrebni dodatni ukrepi.

Sprememba 74

Predlog direktive

Uvodna izjava 28 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28f) | Izboljšanje uporabe virov bi lahko pomenilo znaten neto prihranek za podjetja Unije, javne organe in potrošnike ter zmanjšanje skupnih letnih emisij toplogrednih plinov. Zato bi morala Komisija do konca leta 2018 predlagati vodilni kazalnik ter več podkazalnikov glede učinkovite rabe virov, da bi spremljala napredek k cilju večje učinkovitosti virov na ravni Unije za 30 % do leta 2030 v primerjavi z letom 2014. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28f)

Izboljšanje uporabe virov bi lahko pomenilo znaten neto prihranek za podjetja Unije, javne organe in potrošnike ter zmanjšanje skupnih letnih emisij toplogrednih plinov. Zato bi morala Komisija do konca leta 2018 predlagati vodilni kazalnik ter več podkazalnikov glede učinkovite rabe virov, da bi spremljala napredek k cilju večje učinkovitosti virov na ravni Unije za 30 % do leta 2030 v primerjavi z letom 2014.

Sprememba 75

Predlog direktive

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | Da bi se dopolnila ali spremenila Direktiva 2008/98/ES, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte v zvezi s 
  členi 5(2), 6(2), 7(1), 11a(2), 11a(6), 26, 27(1), 27(4), 38(1), 38(2) in 38(3).
  Zlasti je pomembno, da Komisija pri pripravljalnem delu
  opravi ustrezna posvetovanja
  , tudi na ravni strokovnjakov.
  Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti Evropskemu parlamentu in Svetu predloženi sočasno, pravočasno in na ustrezen način. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

Da bi se dopolnila ali spremenila Direktiva 2008/98/ES, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte v zvezi s 
  členi 5(2), 6(2), 7(1), 11a(2), 11a(6), 26, 27(1), 27(4), 38(1), 38(2) in 38(3).
  Zlasti je pomembno, da Komisija pri pripravljalnem delu
  opravi ustrezna posvetovanja
  , tudi na ravni strokovnjakov.
  Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti Evropskemu parlamentu in Svetu predloženi sočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (29) | Da bi se dopolnila ali spremenila Direktiva 2008/98/ES, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte v zvezi s: |
| --- | --- |

(29)

Da bi se dopolnila ali spremenila Direktiva 2008/98/ES, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte v zvezi s:

| — | podrobnimi merili za uporabo pogojev, pod katerimi se snovi ali predmeti štejejo kot stranski proizvodi ali se ne štejejo več za odpadke, |
| --- | --- |

—

podrobnimi merili za uporabo pogojev, pod katerimi se snovi ali predmeti štejejo kot stranski proizvodi ali se ne štejejo več za odpadke,

| — | splošnimi zahtevami, ki jih morajo izpolnjevati države članice pri sprejemanju tehničnih predpisov o prenehanju statusa odpadka, |
| --- | --- |

—

splošnimi zahtevami, ki jih morajo izpolnjevati države članice pri sprejemanju tehničnih predpisov o prenehanju statusa odpadka,

| — | vzpostavitvijo seznama odpadkov, |
| --- | --- |

—

vzpostavitvijo seznama odpadkov,

| — | harmoniziranimi merili, ki jih je treba upoštevati pri določanju finančnih prispevkov, ki jih morajo plačati proizvajalci za izpolnjevanje razširjene odgovornosti proizvajalca, prilagojenih glede na dejanske stroške ob koncu življenjske dobe proizvodov, |
| --- | --- |

—

harmoniziranimi merili, ki jih je treba upoštevati pri določanju finančnih prispevkov, ki jih morajo plačati proizvajalci za izpolnjevanje razširjene odgovornosti proizvajalca, prilagojenih glede na dejanske stroške ob koncu življenjske dobe proizvodov,

| — | kazalniki za merjenje napredka pri zmanjševanju ustvarjanja odpadkov in izvajanju ukrepov za preprečevanje odpadkov, |
| --- | --- |

—

kazalniki za merjenje napredka pri zmanjševanju ustvarjanja odpadkov in izvajanju ukrepov za preprečevanje odpadkov,

| — | skupno metodologijo, vključno z minimalnimi zahtevami glede kakovosti za enotno merjenje ravni živilskih odpadkov, |
| --- | --- |

—

skupno metodologijo, vključno z minimalnimi zahtevami glede kakovosti za enotno merjenje ravni živilskih odpadkov,

| — | skupno metodologijo, vključno z minimalnimi zahtevami glede kakovosti za enotno merjenje morskih odpadkov s kopnega, |
| --- | --- |

—

skupno metodologijo, vključno z minimalnimi zahtevami glede kakovosti za enotno merjenje morskih odpadkov s kopnega,

| — | zahtevami za minimalno kakovost in operativnimi zahtevami za določanje priznanih izvajalcev dejavnosti priprave za ponovno uporabo, sistemov kavcije in izvajalcev končnega recikliranja, vključno s posebnimi pravili o zbiranju podatkov, sledljivosti, preverjanju in poročanju, |
| --- | --- |

—

zahtevami za minimalno kakovost in operativnimi zahtevami za določanje priznanih izvajalcev dejavnosti priprave za ponovno uporabo, sistemov kavcije in izvajalcev končnega recikliranja, vključno s posebnimi pravili o zbiranju podatkov, sledljivosti, preverjanju in poročanju,

| — | skupno metodologijo za izračun mase kovin, ki so bile reciklirane v kombinaciji s sežiganjem ali sosežiganjem, vključno z merili kakovosti za reciklirane kovine, |
| --- | --- |

—

skupno metodologijo za izračun mase kovin, ki so bile reciklirane v kombinaciji s sežiganjem ali sosežiganjem, vključno z merili kakovosti za reciklirane kovine,

| — | tehničnimi merili in operativnimi postopki za dejavnosti odstranjevanja D2, D3, D4, D6, D7 in D12, navedenimi v Prilogi I Direktive 2008/98/ES, in, če je to ustrezno, prepovedjo teh dejavnosti, če ne izpolnjujejo nekaterih meril, povezanih z varstvom zdravja ljudi in okolja, |
| --- | --- |

—

tehničnimi merili in operativnimi postopki za dejavnosti odstranjevanja D2, D3, D4, D6, D7 in D12, navedenimi v Prilogi I Direktive 2008/98/ES, in, če je to ustrezno, prepovedjo teh dejavnosti, če ne izpolnjujejo nekaterih meril, povezanih z varstvom zdravja ljudi in okolja,

| — | tehničnimi minimalnimi standardi za dejavnosti obdelave, za katere je potrebno dovoljenje v skladu z Direktivo 2008/98/ES, če obstajajo dokazi, da bi ti standardi lahko koristili z vidika varstva zdravja ljudi in okolja, |
| --- | --- |

—

tehničnimi minimalnimi standardi za dejavnosti obdelave, za katere je potrebno dovoljenje v skladu z Direktivo 2008/98/ES, če obstajajo dokazi, da bi ti standardi lahko koristili z vidika varstva zdravja ljudi in okolja,

| — | minimalnimi standardi za dejavnosti, za katere je potrebno dovoljenje v skladu z Direktivo 2008/98/ES, če obstajajo dokazi, da bi ti standardi lahko koristili z vidika varstva zdravja ljudi in okolja ali preprečevanja motenj na notranjem trgu, |
| --- | --- |

—

minimalnimi standardi za dejavnosti, za katere je potrebno dovoljenje v skladu z Direktivo 2008/98/ES, če obstajajo dokazi, da bi ti standardi lahko koristili z vidika varstva zdravja ljudi in okolja ali preprečevanja motenj na notranjem trgu,

| — | podrobno opredelitvijo uporabe enačbe za sežigalnice iz točke R1 v Prilogi II Direktive 2008/98/ES, |
| --- | --- |

—

podrobno opredelitvijo uporabe enačbe za sežigalnice iz točke R1 v Prilogi II Direktive 2008/98/ES,

| — | metodologijo zbiranja in obdelave podatkov, organizacijo zbiranja podatkov in viri podatkov ter obliko za sporočanje podatkov o izvajanju ciljev glede zmanjšanja živilskih odpadkov in morskih odpadkov, priprave za ponovno uporabo, recikliranje in zasipanje ter odpadnih olj, ki jih države članice sporočajo Komisiji, in |
| --- | --- |

—

metodologijo zbiranja in obdelave podatkov, organizacijo zbiranja podatkov in viri podatkov ter obliko za sporočanje podatkov o izvajanju ciljev glede zmanjšanja živilskih odpadkov in morskih odpadkov, priprave za ponovno uporabo, recikliranje in zasipanje ter odpadnih olj, ki jih države članice sporočajo Komisiji, in

| — | prilagoditvijo Prilog I do V Direktive 2008/98/ES znanstvenemu in tehničnemu napredku. |
| --- | --- |

—

prilagoditvijo Prilog I do V Direktive 2008/98/ES znanstvenemu in tehničnemu napredku.

Zlasti je pomembno, da
  se
  Komisija pri
  svojem
  pripravljalnem delu
  ustrezno posvetuje
  , tudi na ravni strokovnjakov
  , in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 76

Predlog direktive

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Da se zagotovijo enotni pogoji
  za izvajanje Direktive 2008/98/ES, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila
  v zvezi s členi 9(4), 9(5), 33(2), 35(5) in 37(6).
  Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (19). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Da se zagotovijo enotni pogoji
  za izvajanje Direktive 2008/98/ES, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila
  v zvezi s členi 9(4), 9(5), 33(2), 35(5) in 37(6).
  Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (19).

| (30) | Za zagotovitev enotnih pogojev
  za izvajanje Direktive 2008/98/ES bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila
  glede: |
| --- | --- |

(30)

Za zagotovitev enotnih pogojev
  za izvajanje Direktive 2008/98/ES bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila
  glede:

| — | oblike za sporočanje informacij o sprejetju in bistvenih revizijah načrtov ravnanja z odpadki in programov preprečevanja nastajanja odpadkov in |
| --- | --- |

—

oblike za sporočanje informacij o sprejetju in bistvenih revizijah načrtov ravnanja z odpadki in programov preprečevanja nastajanja odpadkov in

| — | minimalnih pogojev za vodenje elektronskih registrov nevarnih odpadkov. |
| --- | --- |

—

minimalnih pogojev za vodenje elektronskih registrov nevarnih odpadkov.

Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (19).

Sprememba 77

Predlog direktive

Uvodna izjava 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (33) | Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev iz te direktive, tj. izboljšati ravnanje z odpadki v Uniji ter tako prispevati k varstvu, ohranitvi in izboljšanju kakovosti okolja, zdravju oceanov in varnosti morske hrane z zmanjšanjem količine morskih odpadkov ter preudarni in racionalni uporabi naravnih virov v vsej Uniji, temveč se zaradi obsega ali učinkov ukrepov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Ta direktiva v skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ne presega tega, kar je potrebno za izpolnjevanje navedenih ciljev – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33)

Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev iz te direktive, tj. izboljšati ravnanje z odpadki v Uniji ter tako prispevati k varstvu, ohranitvi in izboljšanju kakovosti okolja, zdravju oceanov in varnosti morske hrane z zmanjšanjem količine morskih odpadkov ter preudarni in racionalni uporabi naravnih virov v vsej Uniji, temveč se zaradi obsega ali učinkov ukrepov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Ta direktiva v skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ne presega tega, kar je potrebno za izpolnjevanje navedenih ciljev –

| (33) | Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev iz te direktive, tj. izboljšati ravnanje z odpadki v Uniji ter tako prispevati k varstvu, ohranitvi in izboljšanju kakovosti okolja, zdravju oceanov in varnosti morske hrane z zmanjšanjem količine morskih odpadkov ter preudarni
  , zmanjšani
  in racionalni uporabi naravnih virov v vsej Uniji, temveč se zaradi obsega ali učinkov ukrepov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Ta direktiva v skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ne presega tega, kar je potrebno za izpolnjevanje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(33)

Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev iz te direktive, tj. izboljšati ravnanje z odpadki v Uniji ter tako prispevati k varstvu, ohranitvi in izboljšanju kakovosti okolja, zdravju oceanov in varnosti morske hrane z zmanjšanjem količine morskih odpadkov ter preudarni
  , zmanjšani
  in racionalni uporabi naravnih virov v vsej Uniji, temveč se zaradi obsega ali učinkov ukrepov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Ta direktiva v skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ne presega tega, kar je potrebno za izpolnjevanje navedenih ciljev –

Sprememba 78

Predlog direktive

Uvodna izjava 33 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (33a) | Države članice bi morale na področjih proizvodnje, recikliranja, popravil, priprave na ponovno uporabo in odpadkov zagotoviti visoko raven zdravja in varnosti pri delu, pri tem pa upoštevati posebna tveganja, ki so jim izpostavljeni delavci v teh sektorjih, in zagotoviti, da se bo obstoječa zakonodaja Unije na tem področju pravilno izvajala in izvrševala. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33a)

Države članice bi morale na področjih proizvodnje, recikliranja, popravil, priprave na ponovno uporabo in odpadkov zagotoviti visoko raven zdravja in varnosti pri delu, pri tem pa upoštevati posebna tveganja, ki so jim izpostavljeni delavci v teh sektorjih, in zagotoviti, da se bo obstoječa zakonodaja Unije na tem področju pravilno izvajala in izvrševala.

Sprememba 79

Predlog direktive

Uvodna izjava 33 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (33b) | Ta direktiva je bila sprejeta ob upoštevanju zavez iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje in bi jo bilo treba izvajati in uporabljati v skladu s smernicami iz navedenega sporazuma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33b)

Ta direktiva je bila sprejeta ob upoštevanju zavez iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje in bi jo bilo treba izvajati in uporabljati v skladu s smernicami iz navedenega sporazuma.

Sprememba 80

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka - 1 (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 1 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | v členu 1 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Sprememba

(-1)

Ta
  direktiva določa ukrepe za varstvo okolja in zdravja ljudi, in sicer s preprečevanjem ali zmanjševanjem škodljivih vplivov nastajanja odpadkov in ravnanja z njimi ter z zmanjševanjem celotnega vpliva uporabe virov in izboljšanjem učinkovitosti takšne uporabe.

| | „Ta
  direktiva določa ukrepe za varstvo okolja in zdravja ljudi, in sicer s preprečevanjem ali zmanjševanjem
  nastajanja odpadkov,
  škodljivih vplivov nastajanja odpadkov in ravnanja z njimi ter z zmanjševanjem celotnega vpliva uporabe virov in izboljšanjem učinkovitosti takšne uporabe
  , kar je nujno za prehod na krožno gospodarstvo in za zagotavljanje dolgoročne konkurenčnosti Unije
  .“ |
| --- | --- |

„Ta
  direktiva določa ukrepe za varstvo okolja in zdravja ljudi, in sicer s preprečevanjem ali zmanjševanjem
  nastajanja odpadkov,
  škodljivih vplivov nastajanja odpadkov in ravnanja z njimi ter z zmanjševanjem celotnega vpliva uporabe virov in izboljšanjem učinkovitosti takšne uporabe
  , kar je nujno za prehod na krožno gospodarstvo in za zagotavljanje dolgoročne konkurenčnosti Unije
  .“

Sprememba 81

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka a

Direktiva 2008/98/ES

Člen 3 – točka 1 a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „1a. | ‚komunalni odpadki‘ pomenijo: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

„1a.

‚komunalni odpadki‘ pomenijo:

| „1a. | ‚komunalni odpadki‘ pomenijo: |
| --- | --- |

„1a.

‚komunalni odpadki‘ pomenijo:

| (a) | mešane odpadke in ločeno zbrane odpadke iz gospodinjstev, ki vključujejo: |
| --- | --- |

(a)

mešane odpadke in ločeno zbrane odpadke iz gospodinjstev, ki vključujejo:

| (a) | mešane odpadke in ločeno zbrane odpadke iz gospodinjstev, ki vključujejo: |
| --- | --- |

(a)

mešane odpadke in ločeno zbrane odpadke iz gospodinjstev, ki vključujejo:

| | — | papir in karton, steklo, kovine, plastiko, biološke odpadke, les, tekstil, odpadno električno in elektronsko opremo, odpadne baterije in akumulatorje, |
| --- | --- | --- |

—

papir in karton, steklo, kovine, plastiko, biološke odpadke, les, tekstil, odpadno električno in elektronsko opremo, odpadne baterije in akumulatorje,

| | — | papir in karton, steklo, kovine, plastiko, biološke odpadke, les, tekstil, odpadno električno in elektronsko opremo, odpadne baterije in akumulatorje, |
| --- | --- | --- |

—

papir in karton, steklo, kovine, plastiko, biološke odpadke, les, tekstil, odpadno električno in elektronsko opremo, odpadne baterije in akumulatorje,

| | — | kosovne odpadke, vključno z 
  belo tehniko,
  ležišči in pohištvom, |
| --- | --- | --- |

—

kosovne odpadke, vključno z 
  belo tehniko,
  ležišči in pohištvom,

| | — | kosovne odpadke, vključno z ležišči in pohištvom; |
| --- | --- | --- |

—

kosovne odpadke, vključno z ležišči in pohištvom;

| | — | vrtne odpadke, vključno z listjem in pokošeno travo; |
| --- | --- | --- |

—

vrtne odpadke, vključno z listjem in pokošeno travo;

| | — | vrtne odpadke, vključno z listjem in pokošeno travo; |
| --- | --- | --- |

—

vrtne odpadke, vključno z listjem in pokošeno travo;

| (b) | mešane in ločeno zbrane odpadke iz
  drugih virov
  , ki so po naravi
  , sestavi
  in
  količini primerljivi z odpadki
  iz gospodinjstev; |
| --- | --- |

(b)

mešane in ločeno zbrane odpadke iz
  drugih virov
  , ki so po naravi
  , sestavi
  in
  količini primerljivi z odpadki
  iz gospodinjstev;

| (b) | mešane in ločeno zbrane odpadke iz
  malih podjetij, poslovnih zgradb in ustanov, vključno s šolami, bolnišnicami in vladnimi zgradbami
  , ki so po naravi in
  sestavi podobni odpadkom
  iz gospodinjstev; |
| --- | --- |

(b)

mešane in ločeno zbrane odpadke iz
  malih podjetij, poslovnih zgradb in ustanov, vključno s šolami, bolnišnicami in vladnimi zgradbami
  , ki so po naravi in
  sestavi podobni odpadkom
  iz gospodinjstev;

| (c) | odpadke, ki nastanejo pri čiščenju tržnic in cest, vključno s smetmi s cest, vsebino košev za smeti ter odpadke, ki nastanejo pri vzdrževanju parkov in vrtov. |
| --- | --- |

(c)

odpadke, ki nastanejo pri čiščenju tržnic in cest, vključno s smetmi s cest, vsebino košev za smeti ter odpadke, ki nastanejo pri vzdrževanju parkov in vrtov.

| (c) | odpadke, ki nastanejo pri čiščenju tržnic in cest, vključno s smetmi s cest, vsebino košev za smeti ter odpadke, ki nastanejo pri vzdrževanju parkov in vrtov. |
| --- | --- |

(c)

odpadke, ki nastanejo pri čiščenju tržnic in cest, vključno s smetmi s cest, vsebino košev za smeti ter odpadke, ki nastanejo pri vzdrževanju parkov in vrtov.

Komunalni odpadki ne vključujejo odpadkov iz kanalizacijskih omrežij, vključno z blatom iz čistilnih naprav ter gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov;“;

Komunalni odpadki ne vključujejo odpadkov iz kanalizacijskih omrežij, vključno z blatom iz čistilnih naprav ter gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov;“;

Opredelitev komunalnih odpadkov v tej direktivi velja ne glede na to, ali je izvajalec ravnanja z odpadki javni ali zasebni subjekt;“;

Sprememba 82

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka a a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 3 – točka 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | vstavi se naslednja točka:










  „1b. | ‚odpadki iz trgovine in industrije‘ pomenijo mešane odpadke in ločeno zbrane odpadke iz komercialnih in industrijskih dejavnosti in/ali prostorov.



  Komercialni in industrijski odpadki ne zajemajo komunalnih in gradbenih odpadkov, odpadkov iz rušenja objektov ali odpadkov iz kanalizacijskih omrežij ali čistilnih naprav, vključno z blatom iz čistilnih naprav;“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(aa)

vstavi se naslednja točka:

„1b.

Komercialni in industrijski odpadki ne zajemajo komunalnih in gradbenih odpadkov, odpadkov iz rušenja objektov ali odpadkov iz kanalizacijskih omrežij ali čistilnih naprav, vključno z blatom iz čistilnih naprav;“;

Sprememba 83

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka b

Direktiva 2008/98/ES

Člen 3 – točka 2 a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2a. | „nenevaren odpadek“ pomeni odpadek, ki
  ne kaže nobene nevarne lastnosti iz Priloge III
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.

„nenevaren odpadek“ pomeni odpadek, ki
  ne kaže nobene nevarne lastnosti iz Priloge III
  ;

| 2a. | „nenevaren odpadek“ pomeni odpadek, ki
  ni zajet s točko 2 tega člena
  ; |
| --- | --- |

2a.

„nenevaren odpadek“ pomeni odpadek, ki
  ni zajet s točko 2 tega člena
  ;

Sprememba 84

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka c

Direktiva 2008/98/ES

Člen 3 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4. | „biološki odpadki“ pomenijo biorazgradljive odpadke z vrtov in iz parkov, kuhinjske odpadke iz gospodinjstev, restavracij, gostinskih dejavnosti in trgovin na drobno, primerljive odpadke iz obratov za predelavo hrane ter druge
  po naravi, sestavi in količini primerljive odpadke
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.

„biološki odpadki“ pomenijo biorazgradljive odpadke z vrtov in iz parkov, kuhinjske odpadke iz gospodinjstev, restavracij, gostinskih dejavnosti in trgovin na drobno, primerljive odpadke iz obratov za predelavo hrane ter druge
  po naravi, sestavi in količini primerljive odpadke
  ;

| 4. | „biološki odpadki“ pomenijo biorazgradljive odpadke z vrtov in iz parkov, kuhinjske odpadke iz gospodinjstev, restavracij, gostinskih dejavnosti in trgovin na drobno, primerljive odpadke iz obratov za predelavo hrane ter druge
  odpadke s podobnimi lastnostmi biorazgradljivosti in kompostiranja
  ; |
| --- | --- |

4.

„biološki odpadki“ pomenijo biorazgradljive odpadke z vrtov in iz parkov, kuhinjske odpadke iz gospodinjstev, restavracij, gostinskih dejavnosti in trgovin na drobno, primerljive odpadke iz obratov za predelavo hrane ter druge
  odpadke s podobnimi lastnostmi biorazgradljivosti in kompostiranja
  ;

Sprememba 85

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka d a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 3 – točka 9

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | točka 9 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Sprememba

(da)

točka 9 se nadomesti z naslednjim:

| 9. | „ravnanje z odpadki“ pomeni zbiranje, prevoz, predelavo in odstranjevanje odpadkov, vključno z nadzorom takšnih postopkov in dejavnostmi po prenehanju obratovanja naprav za odstranjevanje odpadkov, ter vključno z dejavnostmi trgovca ali posrednika; |
| --- | --- |

9.

„ravnanje z odpadki“ pomeni zbiranje, prevoz, predelavo in odstranjevanje odpadkov, vključno z nadzorom takšnih postopkov in dejavnostmi po prenehanju obratovanja naprav za odstranjevanje odpadkov, ter vključno z dejavnostmi trgovca ali posrednika;

| | „9. | ‚ravnanje z odpadki‘ pomeni zbiranje, prevoz
  , razvrščanje
  , predelavo in odstranjevanje odpadkov, vključno z nadzorom takšnih postopkov in dejavnostmi po prenehanju obratovanja naprav za odstranjevanje odpadkov, ter vključno z dejavnostmi trgovca ali posrednika;“; |
| --- | --- | --- |

„9.

‚ravnanje z odpadki‘ pomeni zbiranje, prevoz
  , razvrščanje
  , predelavo in odstranjevanje odpadkov, vključno z nadzorom takšnih postopkov in dejavnostmi po prenehanju obratovanja naprav za odstranjevanje odpadkov, ter vključno z dejavnostmi trgovca ali posrednika;“;

Sprememba 86

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka d b (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 3 – točka 11

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (db) | točka 11 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Sprememba

(db)

točka 11 se nadomesti z naslednjim:

| 11. | „ločeno zbiranje“ pomeni zbiranje, pri katerem se tokove odpadkov ločuje glede na vrsto in naravo odpadkov z namenom olajšati posebno obdelavo; |
| --- | --- |

11.

„ločeno zbiranje“ pomeni zbiranje, pri katerem se tokove odpadkov ločuje glede na vrsto in naravo odpadkov z namenom olajšati posebno obdelavo;

| „11. | ‚ločeno zbiranje‘ pomeni zbiranje, pri katerem se tokove odpadkov ločuje glede na vrsto in naravo odpadkov z namenom olajšati posebno obdelavo
  , zlasti dejavnosti priprave za ponovno uporabo in recikliranja;“
  ; |
| --- | --- |

„11.

‚ločeno zbiranje‘ pomeni zbiranje, pri katerem se tokove odpadkov ločuje glede na vrsto in naravo odpadkov z namenom olajšati posebno obdelavo
  , zlasti dejavnosti priprave za ponovno uporabo in recikliranja;“
  ;

Sprememba 87

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka e

Direktiva 2008/98/ES

Člen 3 – točka 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 16. | „priprava za ponovno uporabo“ pomeni postopke preverjanja, čiščenja ali popravila, s katerim se odpadki, proizvodi ali sestavni deli proizvodov, ki so jih zbrali priznani izvajalci dejavnosti priprave za ponovno uporabo
  ali so bili zbrani v okviru kavcijskih sistemov
  , pripravijo za ponovno uporabo brez kakršne koli druge predobdelave;“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

16.

„priprava za ponovno uporabo“ pomeni postopke preverjanja, čiščenja ali popravila, s katerim se odpadki, proizvodi ali sestavni deli proizvodov, ki so jih zbrali priznani izvajalci dejavnosti priprave za ponovno uporabo
  ali so bili zbrani v okviru kavcijskih sistemov
  , pripravijo za ponovno uporabo brez kakršne koli druge predobdelave;“;

| 16. | „priprava za ponovno uporabo“ pomeni postopke preverjanja, čiščenja ali popravila, s katerim se odpadki, proizvodi ali sestavni deli proizvodov, ki so
  postali odpadki in so
  jih zbrali priznani izvajalci dejavnosti priprave za ponovno uporabo, pripravijo za ponovno uporabo brez kakršne koli druge predobdelave;“; |
| --- | --- |

16.

„priprava za ponovno uporabo“ pomeni postopke preverjanja, čiščenja ali popravila, s katerim se odpadki, proizvodi ali sestavni deli proizvodov, ki so
  postali odpadki in so
  jih zbrali priznani izvajalci dejavnosti priprave za ponovno uporabo, pripravijo za ponovno uporabo brez kakršne koli druge predobdelave;“;

Sprememba 88

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka e a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 3 – točka 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | vstavi se naslednja točka:










  „16a. | ‚izvajalec dejavnosti priprave za ponovno uporabo‘ pomeni podjetje, ki ravna z odpadki in deluje v verigi priprave za postopek ponovne uporabe v skladu z ustreznimi predpisi;“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ea)

vstavi se naslednja točka:

„16a.

Sprememba 89

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka e b (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 3 – točka 16 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (eb) | vstavi se naslednja točka:










  „16b. | ‚ponovna izdelava‘ pomeni proces, pri katerem se proizvod s postopki ponovne uporabe, obnove in nadomestitve sestavnih delov spremeni do te mere, da je kot nov;“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(eb)

vstavi se naslednja točka:

„16b.

Sprememba 90

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka e c (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 3 – točka 17

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ec) | točka 17 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Sprememba

(ec)

točka 17 se nadomesti z naslednjim:

| 17. | „recikliranje“ pomeni vsak postopek predelave, pri katerem se odpadne snovi ponovno predelajo v proizvode, materiale ali snovi za prvotni namen ali druge namene. Opredelitev vključuje
  ponovno predelavo organskih snovi
  , ne vključuje pa
  energetske
  predelave in ponovne predelave v materiale, ki se bodo uporabili kot gorivo ali za zasipanje;“ |
| --- | --- |

17.

„recikliranje“ pomeni vsak postopek predelave, pri katerem se odpadne snovi ponovno predelajo v proizvode, materiale ali snovi za prvotni namen ali druge namene. Opredelitev vključuje
  ponovno predelavo organskih snovi
  , ne vključuje pa
  energetske
  predelave in ponovne predelave v materiale, ki se bodo uporabili kot gorivo ali za zasipanje;“

| „17. | ‚recikliranje‘ pomeni vsak postopek predelave, pri katerem se odpadne snovi ponovno predelajo v proizvode, materiale ali snovi za prvotni namen ali druge namene. Opredelitev vključuje
  organsko recikliranje
  , ne vključuje pa
  energijske
  predelave in ponovne predelave v materiale, ki se bodo uporabili kot gorivo ali za zasipanje;“; |
| --- | --- |

„17.

‚recikliranje‘ pomeni vsak postopek predelave, pri katerem se odpadne snovi ponovno predelajo v proizvode, materiale ali snovi za prvotni namen ali druge namene. Opredelitev vključuje
  organsko recikliranje
  , ne vključuje pa
  energijske
  predelave in ponovne predelave v materiale, ki se bodo uporabili kot gorivo ali za zasipanje;“;

Sprememba 91

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka e d (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 3 – točka - 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ed) | vstavi se naslednja točka:








  „-
  17a. | ‚organsko recikliranje‘ pomeni recikliranje v obliki aerobne ali anaerobne obdelave ali drugačno obdelavo biorazgradljivih delov odpadkov, pri čemer nastanejo proizvodi, materiali ali snovi; mehanska biološka obdelava in odlagališče se ne štejeta kot oblika organskega recikliranja;“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ed)

vstavi se naslednja točka:

„-
  17a.

Sprememba 92

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka f

Direktiva 2008/98/ES

Člen 3 – točka 17 a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 17a. | „končni postopek recikliranja“ pomeni postopek recikliranja, ki se začne, ko ni potrebno nobeno nadaljnje sortiranje ter se odpadni materiali
  vnesejo v proizvodni proces in se
  učinkovito predelajo v proizvode, materiale ali snovi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

17a.

„končni postopek recikliranja“ pomeni postopek recikliranja, ki se začne, ko ni potrebno nobeno nadaljnje sortiranje ter se odpadni materiali
  vnesejo v proizvodni proces in se
  učinkovito predelajo v proizvode, materiale ali snovi;

| 17a. | „končni postopek recikliranja“ pomeni postopek recikliranja, ki se začne, ko ni potrebno nobeno nadaljnje sortiranje ter se odpadni materiali učinkovito predelajo v proizvode, materiale ali snovi; |
| --- | --- |

17a.

„končni postopek recikliranja“ pomeni postopek recikliranja, ki se začne, ko ni potrebno nobeno nadaljnje sortiranje ter se odpadni materiali učinkovito predelajo v proizvode, materiale ali snovi;

Sprememba 93

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka f

Direktiva 2008/98/ES

Člen 3 – točka 17 b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 17b. | „zasipanje“ pomeni vsako predelavo, kjer se ustrezni odpadki uporabijo za namene pridobivanja zemljišč na območjih izkopavanja ali za inženirske namene pri urejanju krajine ali gradnji namesto drugih materialov, ki niso odpadki in bi se sicer uporabili za navedeni namen;“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

17b.

„zasipanje“ pomeni vsako predelavo, kjer se ustrezni odpadki uporabijo za namene pridobivanja zemljišč na območjih izkopavanja ali za inženirske namene pri urejanju krajine ali gradnji namesto drugih materialov, ki niso odpadki in bi se sicer uporabili za navedeni namen;“.

| 17b. | „zasipanje“ pomeni vsako predelavo,
  ki ni recikliranje,
  kjer se ustrezni
  nenevarni inertni odpadki ali drugi nenevarni
  odpadki uporabijo za namene pridobivanja zemljišč na območjih izkopavanja ali za inženirske namene pri urejanju krajine ali gradnji namesto drugih materialov, ki niso odpadki in bi se sicer uporabili za navedeni namen
  , in sicer v količinah, ki ne presegajo, kar je nujno potrebno za namene pridobivanje zemljišč ali inženirske namene
  ; |
| --- | --- |

17b.

„zasipanje“ pomeni vsako predelavo,
  ki ni recikliranje,
  kjer se ustrezni
  nenevarni inertni odpadki ali drugi nenevarni
  odpadki uporabijo za namene pridobivanja zemljišč na območjih izkopavanja ali za inženirske namene pri urejanju krajine ali gradnji namesto drugih materialov, ki niso odpadki in bi se sicer uporabili za navedeni namen
  , in sicer v količinah, ki ne presegajo, kar je nujno potrebno za namene pridobivanje zemljišč ali inženirske namene
  ;

Sprememba 94

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka f a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 3 – točka 17 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | vstavi se naslednja točka:










  „17c. | ‚redčenje‘ pomeni postopek mešanja odpadka z enim ali več drugimi materiali ali odpadki, da bi se brez spremembe kemijske sestave zmanjšala koncentracija ene ali več sestavin v odpadkih, da bi bilo razredčeni odpadek mogoče poslati v postopek obdelave ali recikliranja, kamor ga, če odpadek ne bi bil razredčen, ne bi smeli poslati.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(fa)

vstavi se naslednja točka:

„17c.

Sprememba 95

Predlog direktive

Člen 1 – točka 2 – točka f b (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 3 – točka 20 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fb) | doda se naslednja točka:










  „20a. | ‚dekontaminacija‘ pomeni vsako dejavnost, ki vključuje odpravo ali obdelavo neželene nevarne sestavine ali onesnaževala iz odpadkov z namenom, da se uniči;“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(fb)

doda se naslednja točka:

„20a.

Sprememba 96

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka f c (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 3 – točka 20 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fc) | doda se naslednja točka:










  „20b. | ‚razvrščanje‘ pomeni vsako dejavnost ravnanja z odpadki, s katero se zbrani odpadki razvrstijo v različne frakcije in podfrakcije;“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(fc)

doda se naslednja točka:

„20b.

Sprememba 97

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka f d (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 3 – točka 20 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fd) | doda se naslednja točka:










  „20c. | ‚smeti‘ pomeni majhne odpadke na javno dostopnih območjih, ki so bili bodisi namerno bodisi iz malomarnosti neustrezno odvrženi v okolje;“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(fd)

doda se naslednja točka:

„20c.

Sprememba 98

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka f e (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 3 – točka 20 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fe) | doda se naslednja točka:










  „20d. | ‚živilski odpadki‘ pomeni živila, namenjena za prehrano ljudi, bodisi užitna ali neužitna živila, ki so bila odstranjena iz proizvodne verige ali verige preskrbe s hrano, vključno na ravni primarne pridelave, predelave, proizvodnje, prevoza, spravila, prodaje na drobno in potrošnika, z izjemo izgube pri primarni pridelavi;“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(fe)

doda se naslednja točka:

„20d.

Sprememba 99

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka f f (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 3 – točka 20 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ff) | doda se naslednja točka: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ff)

doda se naslednja točka:

| „20e. | ‚ostanki odpadkov‘ pomeni odpadke, nastale pri postopku obdelave ali predelave, vključno z recikliranjem, ki jih ni mogoče nadalje predelati in jih je treba zato odstraniti;“; |
| --- | --- |

„20e.

Sprememba 101

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | v členu 4(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Sprememba

(2a)

2.   Države članice pri uporabi hierarhije ravnanja z odpadki iz odstavka 1 sprejmejo ukrepe za spodbujanje možnosti, ki skupaj zagotavljajo najboljši izid za okolje. To lahko zahteva odstopanje od hierarhije za določene tokove odpadkov, kjer je to upravičeno z življenjskim krogom, ob upoštevanju celostnih vplivov nastajanja takšnih odpadkov in ravnanja z njimi.

| | „2   Države članice pri uporabi hierarhije ravnanja z odpadki iz odstavka 1 sprejmejo ukrepe za spodbujanje možnosti, ki skupaj zagotavljajo najboljši izid za okolje. To lahko zahteva odstopanje od hierarhije za določene tokove odpadkov, kjer je to upravičeno z življenjskim krogom, ob upoštevanju celostnih vplivov nastajanja takšnih odpadkov in ravnanja z njimi.
  To lahko zahteva, da se za nekatere odpadke opravi dekontaminacija, preden se jih naprej obdeluje.“; |
| --- | --- |

„2   Države članice pri uporabi hierarhije ravnanja z odpadki iz odstavka 1 sprejmejo ukrepe za spodbujanje možnosti, ki skupaj zagotavljajo najboljši izid za okolje. To lahko zahteva odstopanje od hierarhije za določene tokove odpadkov, kjer je to upravičeno z življenjskim krogom, ob upoštevanju celostnih vplivov nastajanja takšnih odpadkov in ravnanja z njimi.
  To lahko zahteva, da se za nekatere odpadke opravi dekontaminacija, preden se jih naprej obdeluje.“;

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2008/98/ES

Člen 4 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice uporabijo ustrezne ekonomske instrumente za spodbujanje izvajanja hierarhije ravnanja z odpadki. | 3.   Države članice uporabijo ustrezne ekonomske instrumente
  in druge ukrepe
  za spodbujanje izvajanja hierarhije ravnanja z odpadki.
  Ti instrumenti in ukrepi lahko vključujejo instrumente in ukrepe iz Priloge IVa za spodbujanje izvajanja programov preprečevanja nastajanja odpadkov iz člena 29 in za podporo dejavnosti, namenjenih doseganju ciljev glede priprave za ponovno uporabo in recikliranje iz odstavka 2 člena 11, da bi čim bolj povečali uporabo sekundarnih surovin in izravnali neenakosti v nastalih stroških v primerjavi z izvornimi materiali. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice uporabijo ustrezne ekonomske instrumente za spodbujanje izvajanja hierarhije ravnanja z odpadki.

3.   Države članice uporabijo ustrezne ekonomske instrumente
  in druge ukrepe
  za spodbujanje izvajanja hierarhije ravnanja z odpadki.
  Ti instrumenti in ukrepi lahko vključujejo instrumente in ukrepe iz Priloge IVa za spodbujanje izvajanja programov preprečevanja nastajanja odpadkov iz člena 29 in za podporo dejavnosti, namenjenih doseganju ciljev glede priprave za ponovno uporabo in recikliranje iz odstavka 2 člena 11, da bi čim bolj povečali uporabo sekundarnih surovin in izravnali neenakosti v nastalih stroških v primerjavi z izvornimi materiali.

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2008/98/ES

Člen 4 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice najpozneje do [vstaviti datum osemnajst mesecev po začetku veljavnosti te direktive] in
  vsakih pet let
  po tem datumu Komisiji sporočijo posebne instrumente, sprejete v skladu s tem odstavkom. | Države članice najpozneje do [vstaviti datum osemnajst mesecev po začetku veljavnosti te direktive] in
  vsaka tri leta
  po tem datumu Komisiji sporočijo posebne instrumente, sprejete v skladu s tem odstavkom.“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice najpozneje do [vstaviti datum osemnajst mesecev po začetku veljavnosti te direktive] in
  vsakih pet let
  po tem datumu Komisiji sporočijo posebne instrumente, sprejete v skladu s tem odstavkom.

vsakih pet let

Države članice najpozneje do [vstaviti datum osemnajst mesecev po začetku veljavnosti te direktive] in
  vsaka tri leta
  po tem datumu Komisiji sporočijo posebne instrumente, sprejete v skladu s tem odstavkom.“.

vsaka tri leta

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 4 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | v členu 4 se doda naslednji odstavek:




  „3a.
     
  Države članice oblikujejo sisteme dajatev, s čimer zagotovijo financiranje infrastrukture ravnanja z odpadki za komunalne odpadke, ki je potrebno za namene izvajanja te direktive.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3a)

(3a)

v členu 4 se doda naslednji odstavek:

„3a.
     
  Države članice oblikujejo sisteme dajatev, s čimer zagotovijo financiranje infrastrukture ravnanja z odpadki za komunalne odpadke, ki je potrebno za namene izvajanja te direktive.“;

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 b (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 4 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3b) | V členu 4 se doda naslednji odstavek:




  „3b.
     
  Države članice izvajajo hierarhijo ravnanja z odpadki, s čimer prispevajo k prehodu na krožno gospodarstvo. V ta namen in v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  države članice pri dodeljevanju sredstev Unije izvajajo hierarhijo ravnanja z odpadki, pri naložbah v infrastrukturo ravnanja z odpadki pa dajejo prednost preprečevanju, ponovni uporabi, pripravi na ponovno uporabo in recikliranju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3b)

(3b)

V členu 4 se doda naslednji odstavek:

„3b.
     
  Države članice izvajajo hierarhijo ravnanja z odpadki, s čimer prispevajo k prehodu na krožno gospodarstvo. V ta namen in v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  države članice pri dodeljevanju sredstev Unije izvajajo hierarhijo ravnanja z odpadki, pri naložbah v infrastrukturo ravnanja z odpadki pa dajejo prednost preprečevanju, ponovni uporabi, pripravi na ponovno uporabo in recikliranju.

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 c (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3c) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3c)

(3c)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 4a

„Člen 4a

Hierarhija ravnanja z živilskimi odpadki

Hierarhija ravnanja z živilskimi odpadki

1.   
  Kot prednostni vrstni red zakonodaje in politike preprečevanja nastajanja odpadkov in ravnanja z njimi se izvaja naslednja specifična hierarhija ravnanja z živilskimi odpadki:

| (a) | preprečevanje pri viru nastajanja; |
| --- | --- |

(a)

preprečevanje pri viru nastajanja;

preprečevanje pri viru nastajanja;

| (b) | reševanje užitne hrane, dajanje prednosti prehrani ljudi pred živalsko krmo in ponovna predelava v neživilske proizvode; |
| --- | --- |

(b)

reševanje užitne hrane, dajanje prednosti prehrani ljudi pred živalsko krmo in ponovna predelava v neživilske proizvode;

reševanje užitne hrane, dajanje prednosti prehrani ljudi pred živalsko krmo in ponovna predelava v neživilske proizvode;

| (c) | organsko recikliranje; |
| --- | --- |

(c)

organsko recikliranje;

organsko recikliranje;

| (d) | energijska predelava; |
| --- | --- |

(d)

energijska predelava;

energijska predelava;

| (e) | odstranjevanje. |
| --- | --- |

(e)

odstranjevanje.

odstranjevanje.

2.   
  Države članice zagotavljajo spodbude za preprečevanje živilskih odpadkov, kot je vzpostavitev prostovoljnih dogovorov, olajšanje darovanja hrane ali, če je ustrezno, sprejetje finančnih ali fiskalnih ukrepov.“;

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka a

Direktiva 2008/98/ES

Člen 5 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Države članice zagotovijo, da se
  snov ali predmet, ki nastane v proizvodnem procesu, katerega glavni namen ni proizvodnja te snovi ali predmeta, ne šteje za odpadek, temveč za stranski proizvod, če so izpolnjeni naslednji pogoji: | 1.   Snov ali predmet, ki nastane v proizvodnem procesu, katerega glavni namen ni proizvodnja te snovi ali predmeta,
  se
  ne šteje za odpadek, temveč za stranski proizvod, če so izpolnjeni naslednji pogoji: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Države članice zagotovijo, da se
  snov ali predmet, ki nastane v proizvodnem procesu, katerega glavni namen ni proizvodnja te snovi ali predmeta, ne šteje za odpadek, temveč za stranski proizvod, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

1.   Snov ali predmet, ki nastane v proizvodnem procesu, katerega glavni namen ni proizvodnja te snovi ali predmeta,
  se
  ne šteje za odpadek, temveč za stranski proizvod, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka b

Direktiva 2008/98/ES

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 38a sprejme delegirane akte
  , s katerimi določi podrobna merila
  za uporabo pogojev iz odstavka 1 v zvezi z določenimi snovmi ali predmeti. | 2.   Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 38a sprejme delegirane akte
  za dopolnitev te direktive z določitvijo podrobnih meril
  za uporabo pogojev iz odstavka 1 v zvezi z določenimi snovmi ali predmeti.
  Pri razvijanju podrobnih meril Komisija prednostno obravnava obstoječe in ponovljive prakse industrijske simbioze. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 38a sprejme delegirane akte
  , s katerimi določi podrobna merila
  za uporabo pogojev iz odstavka 1 v zvezi z določenimi snovmi ali predmeti.

2.   Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 38a sprejme delegirane akte
  za dopolnitev te direktive z določitvijo podrobnih meril
  za uporabo pogojev iz odstavka 1 v zvezi z določenimi snovmi ali predmeti.
  Pri razvijanju podrobnih meril Komisija prednostno obravnava obstoječe in ponovljive prakse industrijske simbioze.

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka b a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka b a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 5 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | doda se naslednji odstavek:





  „2a.
     
  Če merila niso določena na ravni Unije v skladu s postopkom iz odstavka 2, lahko država članica za vsak posamezen primer določi podrobna merila za izpolnjevanje pogojev iz odstavka 1 za določene snovi ali predmete, vključno z mejnimi vrednostmi za onesnaževala, kjer je to potrebno.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

doda se naslednji odstavek:

doda se naslednji odstavek:

„2a.
     
  Če merila niso določena na ravni Unije v skladu s postopkom iz odstavka 2, lahko država članica za vsak posamezen primer določi podrobna merila za izpolnjevanje pogojev iz odstavka 1 za določene snovi ali predmete, vključno z mejnimi vrednostmi za onesnaževala, kjer je to potrebno.“;

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka a

Direktiva 2008/98/ES

Člen 5 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice tehnične predpise, sprejete na podlagi odstavka
  1, priglasijo Komisiji
  v skladu z Direktivo
  2015/1535/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta
  z dne 9. septembra 2015 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe

   (*1)

  , kadar navedena direktiva tako zahteva
  . | 3.   Države članice
  Komisiji priglasijo
  tehnične predpise, sprejete na podlagi odstavka
  2a
  v skladu z Direktivo
  (EU) 2015/1535
  Evropskega parlamenta in Sveta (*2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice tehnične predpise, sprejete na podlagi odstavka
  1, priglasijo Komisiji
  v skladu z Direktivo
  2015/1535/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta
  z dne 9. septembra 2015 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe

   (*1)

  , kadar navedena direktiva tako zahteva
  .

3.   Države članice
  Komisiji priglasijo
  tehnične predpise, sprejete na podlagi odstavka
  2a
  v skladu z Direktivo
  (EU) 2015/1535
  Evropskega parlamenta in Sveta (*2).

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka a – točka i

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka a – točka i

Direktiva 2008/98/ES

Člen 6 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zagotovijo, da se odpadki, ko so predelani, prenehajo šteti za odpadke, če izpolnjujejo naslednje pogoje: | 1.   Države članice zagotovijo, da se odpadki, ko so
  reciklirani ali kako drugače
  predelani, prenehajo šteti za odpadke, če izpolnjujejo naslednje pogoje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice zagotovijo, da se odpadki, ko so predelani, prenehajo šteti za odpadke, če izpolnjujejo naslednje pogoje:

1.   Države članice zagotovijo, da se odpadki, ko so
  reciklirani ali kako drugače
  predelani, prenehajo šteti za odpadke, če izpolnjujejo naslednje pogoje:

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Direktiva 2008/98/ES

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 38a sprejme delegirane akte
  , s katerimi določi podrobna merila
  za uporabo pogojev iz odstavka 1 v zvezi
  z določenimi
  odpadki. Ta podrobna merila po potrebi vključujejo mejne vrednosti za onesnaževala in upoštevajo vse možne škodljive
  okoljske
  vplive snovi ali predmeta. | 2.   Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 38a
  in na podlagi spremljanja razmer v državah članicah
  sprejme delegirane akte
  za dopolnitev te direktive z določitvijo podrobnih meril
  za uporabo pogojev iz odstavka 1 v zvezi
  s specifičnimi
  odpadki. Ta podrobna merila po potrebi vključujejo mejne vrednosti za onesnaževala in upoštevajo vse možne škodljive vplive snovi ali predmeta
  na zdravje ljudi in/ali okolje
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 38a sprejme delegirane akte
  , s katerimi določi podrobna merila
  za uporabo pogojev iz odstavka 1 v zvezi
  z določenimi
  odpadki. Ta podrobna merila po potrebi vključujejo mejne vrednosti za onesnaževala in upoštevajo vse možne škodljive
  okoljske
  vplive snovi ali predmeta.

2.   Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 38a
  in na podlagi spremljanja razmer v državah članicah
  sprejme delegirane akte
  za dopolnitev te direktive z določitvijo podrobnih meril
  za uporabo pogojev iz odstavka 1 v zvezi
  s specifičnimi
  odpadki. Ta podrobna merila po potrebi vključujejo mejne vrednosti za onesnaževala in upoštevajo vse možne škodljive vplive snovi ali predmeta
  na zdravje ljudi in/ali okolje
  .

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Direktiva 2008/98/ES

Člen 6 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Odpadki, ki v skladu z odstavkom 1 prenehajo biti odpadki, se za namene izračuna, ali so bili izpolnjeni cilji te direktive, Direktive 94/62/ES, Direktive 2000/53/ES, Direktive 2006/66/ES oziroma Direktive 2012/19/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*),
  lahko štejejo za pripravljene
  za ponovno uporabo,
  reciklirane
  ali
  predelane
  , če so bili vključeni v 
  pripravo
  za
  ponovno uporabo
  ,
  recikliranje
  ali
  predelavo
  v 
  skladu z navedenimi direktivami
  . | 3.   Odpadki, ki v skladu z odstavkom 1 prenehajo biti odpadki, se
  lahko upoštevajo
  za namene izračuna, ali so bili izpolnjeni cilji
  glede priprave za ponovno uporabo, recikliranja ali predelave iz
  te direktive, Direktive 94/62/ES, Direktive 2000/53/ES, Direktive 2006/66/ES oziroma Direktive 2012/19/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*), če so bili vključeni v 
  dejavnost priprave
  za ponovno uporabo,
  dejavnost recikliranja
  ali
  dejavnost predelave v skladu z navedenimi direktivami. Teža odpadkov, ki prenehajo biti odpadki, se lahko sporoči kot reciklirana v skladu z odstavkom 1, če bodo materiali ali snovi, ki jim je prenehal status odpadka, vključeni v postopek ponovne predelave, kamor pa se ne šteje energijska predelava in ponovna predelava v materiale, ki se bodo uporabljali kot goriva ali za namene zasipanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Odpadki, ki v skladu z odstavkom 1 prenehajo biti odpadki, se za namene izračuna, ali so bili izpolnjeni cilji te direktive, Direktive 94/62/ES, Direktive 2000/53/ES, Direktive 2006/66/ES oziroma Direktive 2012/19/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*),
  lahko štejejo za pripravljene
  za ponovno uporabo,
  reciklirane
  ali
  predelane
  , če so bili vključeni v 
  pripravo
  za
  ponovno uporabo
  ,
  recikliranje
  ali
  predelavo
  v 
  skladu z navedenimi direktivami
  .

3.   Odpadki, ki v skladu z odstavkom 1 prenehajo biti odpadki, se
  lahko upoštevajo
  za namene izračuna, ali so bili izpolnjeni cilji
  glede priprave za ponovno uporabo, recikliranja ali predelave iz
  te direktive, Direktive 94/62/ES, Direktive 2000/53/ES, Direktive 2006/66/ES oziroma Direktive 2012/19/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*), če so bili vključeni v 
  dejavnost priprave
  za ponovno uporabo,
  dejavnost recikliranja
  ali
  dejavnost predelave v skladu z navedenimi direktivami. Teža odpadkov, ki prenehajo biti odpadki, se lahko sporoči kot reciklirana v skladu z odstavkom 1, če bodo materiali ali snovi, ki jim je prenehal status odpadka, vključeni v postopek ponovne predelave, kamor pa se ne šteje energijska predelava in ponovna predelava v materiale, ki se bodo uporabljali kot goriva ali za namene zasipanja.

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Direktiva 2008/98/ES

Člen 6 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Če merila niso določena na ravni Unije v skladu s postopkom iz odstavka 2, lahko država članica določi podrobna merila za izpolnjevanje pogojev iz odstavka 1 za določene odpadke, vključno z mejnimi vrednostmi za onesnaževala. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Če merila niso določena na ravni Unije v skladu s postopkom iz odstavka 2, lahko država članica določi podrobna merila za izpolnjevanje pogojev iz odstavka 1 za določene odpadke, vključno z mejnimi vrednostmi za onesnaževala.

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Direktiva 2008/98/ES

Člen 6 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Če ta merila niso določena na nacionalni ravni, države članice zagotovijo, da se odpadki, ki so bili predelani, prenehajo šteti za odpadke, če izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1, ki jih nacionalni pristojni organ preveri za vsak primer posebej. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  Če ta merila niso določena na nacionalni ravni, države članice zagotovijo, da se odpadki, ki so bili predelani, prenehajo šteti za odpadke, če izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1, ki jih nacionalni pristojni organ preveri za vsak primer posebej.

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Direktiva 2008/98/ES

Člen 6 – odstavek 3 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Z namenom zagotavljanja skladnosti na notranjem trgu se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 38a, da bi to direktivo dopolnila z določanjem splošnih zahtev, ki jih morajo upoštevati države članice pri sprejemanju tehničnih predpisov iz odstavkov 3a in 3b tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3c.
     
  Z namenom zagotavljanja skladnosti na notranjem trgu se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 38a, da bi to direktivo dopolnila z določanjem splošnih zahtev, ki jih morajo upoštevati države članice pri sprejemanju tehničnih predpisov iz odstavkov 3a in 3b tega člena.

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Direktiva 2008/98/ES

Člen 6 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice
  Komisijo obvestijo o tehničnih predpisih
  ,
  sprejetih
  na podlagi
  odstavka 1
  v skladu z Direktivo 2015/1535/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta, kadar navedena direktiva tako zahteva. | 4.   Države članice
  Komisiji priglasijo tehnične predpise
  ,
  sprejete
  na podlagi
  odstavkov 3a in 3b
  v skladu z Direktivo 2015/1535/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Države članice
  Komisijo obvestijo o tehničnih predpisih
  ,
  sprejetih
  na podlagi
  odstavka 1
  v skladu z Direktivo 2015/1535/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta, kadar navedena direktiva tako zahteva.

4.   Države članice
  Komisiji priglasijo tehnične predpise
  ,
  sprejete
  na podlagi
  odstavkov 3a in 3b
  v skladu z Direktivo 2015/1535/ES.

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6 – točka a a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6 – točka a a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 7 – odstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(aa)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

4.   Razvrstitve nevarnih odpadkov med nenevarne se ne sme doseči z redčenjem ali mešanjem odpadkov, zato da se znižajo začetne koncentracije nevarnih snovi pod raven, pri kateri se odpadek opredeli kot nevaren.

| | „4.   Razvrstitve nevarnih odpadkov med nenevarne
  ali spremembe nevarnih lastnosti
  se ne sme doseči z redčenjem ali mešanjem odpadkov, zato da se znižajo začetne koncentracije nevarnih snovi pod raven, pri kateri se odpadek opredeli kot nevaren
  ali pri kateri se določi nevarna lastnost
  .“; |
| --- | --- |

„4.   Razvrstitve nevarnih odpadkov med nenevarne
  ali spremembe nevarnih lastnosti
  se ne sme doseči z redčenjem ali mešanjem odpadkov, zato da se znižajo začetne koncentracije nevarnih snovi pod raven, pri kateri se odpadek opredeli kot nevaren
  ali pri kateri se določi nevarna lastnost
  .“;

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka -a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka -a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-a) | v odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-a)

(-a)

v odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

1.   Države članice
  lahko
  za namene ponovne uporabe ter preprečevanja nastajanja, recikliranja in drugih načinov predelave odpadkov sprejmejo zakonodajne in druge ukrepe, s katerimi zagotovijo, da za vse fizične ali pravne osebe, ki poklicno razvijajo, proizvajajo, izdelujejo, obdelujejo, prodajajo ali uvažajo proizvode in ravnajo z njimi (proizvajalec proizvoda), velja razširjena odgovornost proizvajalca.“

| | „1.   Države članice za namene ponovne uporabe ter preprečevanja nastajanja, recikliranja in drugih načinov predelave odpadkov sprejmejo zakonodajne in druge ukrepe, s katerimi zagotovijo, da za vse fizične ali pravne osebe, ki poklicno razvijajo, proizvajajo, izdelujejo, obdelujejo, prodajajo ali uvažajo proizvode in ravnajo z njimi (proizvajalec proizvoda), velja razširjena odgovornost proizvajalca.“; |
| --- | --- |

„1.   Države članice za namene ponovne uporabe ter preprečevanja nastajanja, recikliranja in drugih načinov predelave odpadkov sprejmejo zakonodajne in druge ukrepe, s katerimi zagotovijo, da za vse fizične ali pravne osebe, ki poklicno razvijajo, proizvajajo, izdelujejo, obdelujejo, prodajajo ali uvažajo proizvode in ravnajo z njimi (proizvajalec proizvoda), velja razširjena odgovornost proizvajalca.“;

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka a

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8 – odstavek 1 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „Takšni
  ukrepi lahko vključujejo vzpostavitev sheme razširjene odgovornosti proizvajalca, ki
  določajo
  posebne operativne in finančne obveznosti proizvajalcev proizvodov.“ | Takšni
  ukrepi lahko vključujejo vzpostavitev sheme razširjene odgovornosti proizvajalca, ki
  zajemajo individualno ali kolektivno izpolnjevanje razširjene odgovornosti proizvajalca. Takšne sheme so sestavljene iz niza pravil, ki določa
  posebne operativne in
  /ali
  finančne obveznosti proizvajalcev proizvodov
  , v katerih je odgovornost proizvajalca razširjena na popotrošniško fazo v življenjskem ciklu proizvoda
  .
  Države članice takšne sheme vzpostavijo vsaj za embalažo, kot je opredeljena v členu 3(1) Direktive 94/62/ES, električno in elektronsko opremo, kot je opredeljena v členu 3(1)(a) Direktive 2012/19/EU, baterije in akumulatorje, kot so opredeljeni v členu 3(1) Direktive 2006/66/ES in izrabljena vozila, kot so opredeljena v členu 2(2) Direktive 2000/53/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

„Takšni
  ukrepi lahko vključujejo vzpostavitev sheme razširjene odgovornosti proizvajalca, ki
  določajo
  posebne operativne in finančne obveznosti proizvajalcev proizvodov.“

„Takšni

določajo

Takšni
  ukrepi lahko vključujejo vzpostavitev sheme razširjene odgovornosti proizvajalca, ki
  zajemajo individualno ali kolektivno izpolnjevanje razširjene odgovornosti proizvajalca. Takšne sheme so sestavljene iz niza pravil, ki določa
  posebne operativne in
  /ali
  finančne obveznosti proizvajalcev proizvodov
  , v katerih je odgovornost proizvajalca razširjena na popotrošniško fazo v življenjskem ciklu proizvoda
  .
  Države članice takšne sheme vzpostavijo vsaj za embalažo, kot je opredeljena v členu 3(1) Direktive 94/62/ES, električno in elektronsko opremo, kot je opredeljena v členu 3(1)(a) Direktive 2012/19/EU, baterije in akumulatorje, kot so opredeljeni v členu 3(1) Direktive 2006/66/ES in izrabljena vozila, kot so opredeljena v členu 2(2) Direktive 2000/53/ES.

Takšni

zajemajo individualno ali kolektivno izpolnjevanje razširjene odgovornosti proizvajalca. Takšne sheme so sestavljene iz niza pravil, ki določa

/ali

, v katerih je odgovornost proizvajalca razširjena na popotrošniško fazo v življenjskem ciklu proizvoda

Države članice takšne sheme vzpostavijo vsaj za embalažo, kot je opredeljena v členu 3(1) Direktive 94/62/ES, električno in elektronsko opremo, kot je opredeljena v členu 3(1)(a) Direktive 2012/19/EU, baterije in akumulatorje, kot so opredeljeni v členu 3(1) Direktive 2006/66/ES in izrabljena vozila, kot so opredeljena v členu 2(2) Direktive 2000/53/ES.

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka a a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka a a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(aa)

v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

2.   Države članice
  lahko
  sprejmejo ustrezne ukrepe
  za spodbujanje
  zasnove proizvodov, da bi zmanjšali njihove vplive na okolje in nastajanje odpadkov med proizvodnjo in poznejšo uporabo proizvodov ter zagotovili, da se predelava in odstranjevanje proizvodov, ko postanejo odpadki, izvajata v skladu s členoma 4 in 13.

| | „2.   Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe
  , ki bodo proizvajalce spodbudili k izboljšanju
  zasnove proizvodov
  in njihovih sestavnih delov
  , da bi
  povečali učinkovitost rabe virov,
  zmanjšali njihove vplive na okolje in nastajanje odpadkov med proizvodnjo in poznejšo uporabo proizvodov ter zagotovili, da se predelava in odstranjevanje proizvodov, ko postanejo odpadki, izvajata v skladu s členoma 4 in 13.“; |
| --- | --- |

„2.   Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe
  , ki bodo proizvajalce spodbudili k izboljšanju
  zasnove proizvodov
  in njihovih sestavnih delov
  , da bi
  povečali učinkovitost rabe virov,
  zmanjšali njihove vplive na okolje in nastajanje odpadkov med proizvodnjo in poznejšo uporabo proizvodov ter zagotovili, da se predelava in odstranjevanje proizvodov, ko postanejo odpadki, izvajata v skladu s členoma 4 in 13.“;

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka b

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Takšni
  ukrepi
  so med drugim lahko namenjeni spodbujanju razvoja
  ,
  proizvodnje
  in
  trženja
  proizvodov, ki so primerni za večkratno uporabo, ki so tehnično trajni in ki so potem, ko postanejo odpadki
  , primerni
  za ponovno uporabo
  in recikliranje
  , da se olajša ustrezno izvajanje hierarhije ravnanja z odpadki. Pri teh ukrepih se upoštevajo vplivi proizvodov v njihovem celotnem življenjskem ciklu. | Takšni
  ukrepi
  spodbujajo razvoj
  ,
  proizvodnjo
  in
  trženje
  proizvodov
  in materialov
  , ki so primerni za večkratno uporabo, ki so tehnično trajni in
  zlahka popravljivi ter
  ki so potem, ko postanejo odpadki
  in so pripravljeni
  za ponovno uporabo
  ali reciklirani, primerni za dajanje na trg
  , da se olajša ustrezno izvajanje hierarhije ravnanja z odpadki. Pri teh ukrepih se upoštevajo vplivi proizvodov v njihovem celotnem življenjskem ciklu
  , vključno s potencialom za večkratno recikliranje, kjer je to potrebno, in hierarhija ravnanja z odpadki
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Takšni
  ukrepi
  so med drugim lahko namenjeni spodbujanju razvoja
  ,
  proizvodnje
  in
  trženja
  proizvodov, ki so primerni za večkratno uporabo, ki so tehnično trajni in ki so potem, ko postanejo odpadki
  , primerni
  za ponovno uporabo
  in recikliranje
  , da se olajša ustrezno izvajanje hierarhije ravnanja z odpadki. Pri teh ukrepih se upoštevajo vplivi proizvodov v njihovem celotnem življenjskem ciklu.

Takšni

so med drugim lahko namenjeni spodbujanju razvoja

proizvodnje

trženja

, primerni

in recikliranje

Takšni
  ukrepi
  spodbujajo razvoj
  ,
  proizvodnjo
  in
  trženje
  proizvodov
  in materialov
  , ki so primerni za večkratno uporabo, ki so tehnično trajni in
  zlahka popravljivi ter
  ki so potem, ko postanejo odpadki
  in so pripravljeni
  za ponovno uporabo
  ali reciklirani, primerni za dajanje na trg
  , da se olajša ustrezno izvajanje hierarhije ravnanja z odpadki. Pri teh ukrepih se upoštevajo vplivi proizvodov v njihovem celotnem življenjskem ciklu
  , vključno s potencialom za večkratno recikliranje, kjer je to potrebno, in hierarhija ravnanja z odpadki
  .

Takšni

spodbujajo razvoj

proizvodnjo

trženje

in materialov

zlahka popravljivi ter

in so pripravljeni

ali reciklirani, primerni za dajanje na trg

, vključno s potencialom za večkratno recikliranje, kjer je to potrebno, in hierarhija ravnanja z odpadki

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka b a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka b a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | doda se naslednji odstavek:





  „2a.
     
  Države članice najpozneje do ... [vstaviti datum šestintrideset mesecev po začetku veljavnosti te direktive] in vsaka tri leta po tem datumu Komisijo obvestijo o ukrepih, sprejetih v skladu z odstavkoma 1 in 2. Komisija tovrstna obvestila objavi.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

doda se naslednji odstavek:

doda se naslednji odstavek:

„2a.
     
  Države članice najpozneje do ... [vstaviti datum šestintrideset mesecev po začetku veljavnosti te direktive] in vsaka tri leta po tem datumu Komisijo obvestijo o ukrepih, sprejetih v skladu z odstavkoma 1 in 2. Komisija tovrstna obvestila objavi.“;

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka b b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka b b (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8 – odstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(bb)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

4.   Razširjena odgovornost proizvajalca se uporabi brez poseganja v odgovornost za ravnanje z odpadki iz člena 15(1)
  in brez poseganja v veljavno posebno zakonodajo o tokovih odpadkov in veljavno posebno zakonodajo o proizvodih.

| | „4.   Razširjena odgovornost proizvajalca se uporabi brez poseganja v odgovornost za ravnanje z odpadki iz člena 15(1).
  Določbe členov 8 in 8a ne posegajo v določbe v zvezi z razširjeno odgovornostjo proizvajalca iz drugih pravnih aktov Unije.“; |
| --- | --- |

„4.   Razširjena odgovornost proizvajalca se uporabi brez poseganja v odgovornost za ravnanje z odpadki iz člena 15(1).
  Določbe členov 8 in 8a ne posegajo v določbe v zvezi z razširjeno odgovornostjo proizvajalca iz drugih pravnih aktov Unije.“;

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka a

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Komisija
  organizira
  izmenjavo informacij med državami članicami in udeleženci v shemah razširjene odgovornosti proizvajalca v zvezi s praktičnim izvajanjem zahtev iz člena 8a in najboljšimi praksami za zagotavljanje ustreznega upravljanja in čezmejnega sodelovanja na področju shem razširjene odgovornosti proizvajalca. To med drugim vključuje izmenjavo informacij o organizacijskih elementih in nadzorovanju organizacij za odgovornost proizvajalca, izbiri izvajalcev dejavnosti ravnanja z odpadki in preprečevanju smetenja. Komisija objavi rezultate izmenjave informacij. | 5.   Komisija
  najpozneje ... [vstaviti datum šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive] ustanovi platformo za
  izmenjavo informacij med državami članicami
  , organizacijami civilne družbe, regionalnimi
  in
  lokalnimi organi ter
  udeleženci v shemah razširjene odgovornosti proizvajalca v zvezi s praktičnim izvajanjem zahtev iz člena 8a in najboljšimi praksami za zagotavljanje ustreznega upravljanja in čezmejnega sodelovanja na področju shem razširjene odgovornosti proizvajalca
  ter nemotenega delovanja notranjega trga
  . To med drugim vključuje izmenjavo informacij o organizacijskih elementih in nadzorovanju organizacij za odgovornost proizvajalca,
  razvoju harmoniziranih meril za finančne prispevke iz člena 8a(4)(b),
  izbiri izvajalcev dejavnosti ravnanja z odpadki in preprečevanju
  nastajanja odpadkov in
  smetenja. Komisija objavi rezultate izmenjave informacij
  , lahko pa oblikuje tudi smernice o pomembnih vidikih
  . |
| | Komisija najpozneje ... [vstaviti datum dvanajst mesecev po začetku veljavnosti te direktive] na podlagi študije in ob upoštevanju informacij, pridobljenih s platformo, sprejme smernice o določanju finančnih prispevkov iz člena 8a(4)(b). Da se zagotovi skladnost na notranjem trgu, Komisijo lahko sprejema delegirane akte v skladu s členom 38a, da bi to direktivo dopolnila z določanjem harmoniziranih meril, ki jih morajo upoštevati države članice pri določanju finančnih prispevkov iz člena 8a(4)(b). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Komisija
  organizira
  izmenjavo informacij med državami članicami in udeleženci v shemah razširjene odgovornosti proizvajalca v zvezi s praktičnim izvajanjem zahtev iz člena 8a in najboljšimi praksami za zagotavljanje ustreznega upravljanja in čezmejnega sodelovanja na področju shem razširjene odgovornosti proizvajalca. To med drugim vključuje izmenjavo informacij o organizacijskih elementih in nadzorovanju organizacij za odgovornost proizvajalca, izbiri izvajalcev dejavnosti ravnanja z odpadki in preprečevanju smetenja. Komisija objavi rezultate izmenjave informacij.

5.   Komisija
  najpozneje ... [vstaviti datum šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive] ustanovi platformo za
  izmenjavo informacij med državami članicami
  , organizacijami civilne družbe, regionalnimi
  in
  lokalnimi organi ter
  udeleženci v shemah razširjene odgovornosti proizvajalca v zvezi s praktičnim izvajanjem zahtev iz člena 8a in najboljšimi praksami za zagotavljanje ustreznega upravljanja in čezmejnega sodelovanja na področju shem razširjene odgovornosti proizvajalca
  ter nemotenega delovanja notranjega trga
  . To med drugim vključuje izmenjavo informacij o organizacijskih elementih in nadzorovanju organizacij za odgovornost proizvajalca,
  razvoju harmoniziranih meril za finančne prispevke iz člena 8a(4)(b),
  izbiri izvajalcev dejavnosti ravnanja z odpadki in preprečevanju
  nastajanja odpadkov in
  smetenja. Komisija objavi rezultate izmenjave informacij
  , lahko pa oblikuje tudi smernice o pomembnih vidikih
  .

Komisija najpozneje ... [vstaviti datum dvanajst mesecev po začetku veljavnosti te direktive] na podlagi študije in ob upoštevanju informacij, pridobljenih s platformo, sprejme smernice o določanju finančnih prispevkov iz člena 8a(4)(b). Da se zagotovi skladnost na notranjem trgu, Komisijo lahko sprejema delegirane akte v skladu s členom 38a, da bi to direktivo dopolnila z določanjem harmoniziranih meril, ki jih morajo upoštevati države članice pri določanju finančnih prispevkov iz člena 8a(4)(b).

Komisija najpozneje ... [vstaviti datum dvanajst mesecev po začetku veljavnosti te direktive] na podlagi študije in ob upoštevanju informacij, pridobljenih s platformo, sprejme smernice o določanju finančnih prispevkov iz člena 8a(4)(b). Da se zagotovi skladnost na notranjem trgu, Komisijo lahko sprejema delegirane akte v skladu s členom 38a, da bi to direktivo dopolnila z določanjem harmoniziranih meril, ki jih morajo upoštevati države članice pri določanju finančnih prispevkov iz člena 8a(4)(b).

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8 a – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Minimalne zahteve za sheme razširjene odgovornosti proizvajalca | Splošne
  minimalne zahteve za sheme razširjene odgovornosti proizvajalca |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Minimalne zahteve za sheme razširjene odgovornosti proizvajalca

Splošne
  minimalne zahteve za sheme razširjene odgovornosti proizvajalca

Splošne

Sprememba 128

Sprememba 128

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8 a – odstavek 1 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | jasno opredeljujejo vloge in odgovornosti proizvajalcev proizvodov, ki dajejo blago na trg Unije, organizacij, ki izvajajo razširjeno odgovornost proizvajalca v imenu proizvajalcev,
  zasebne
  in
  javne izvajalce
  dejavnosti ravnanja z odpadki,
  lokalne
  oblasti in, če je ustrezno,
  priznane izvajalce
  dejavnosti priprave za ponovno uporabo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

jasno opredeljujejo vloge in odgovornosti proizvajalcev proizvodov, ki dajejo blago na trg Unije, organizacij, ki izvajajo razširjeno odgovornost proizvajalca v imenu proizvajalcev,
  zasebne
  in
  javne izvajalce
  dejavnosti ravnanja z odpadki,
  lokalne
  oblasti in, če je ustrezno,
  priznane izvajalce
  dejavnosti priprave za ponovno uporabo;

zasebne

javne izvajalce

lokalne

priznane izvajalce

| — | jasno opredeljujejo vloge in odgovornosti
  vseh udeleženih akterjev, tudi
  proizvajalcev proizvodov, ki dajejo blago na trg Unije, organizacij, ki izvajajo razširjeno odgovornost proizvajalca v imenu proizvajalcev
  v okviru skupnih shem
  ,
  zasebnih
  in
  javnih izvajalcev
  dejavnosti ravnanja z odpadki,
  distributerjev, regionalnih in lokalnih
  oblasti in, če je ustrezno,
  mrež za ponovno uporabo in popravila, socialnih podjetij ter priznanih izvajalcev
  dejavnosti priprave za ponovno uporabo; |
| --- | --- |

—

jasno opredeljujejo vloge in odgovornosti
  vseh udeleženih akterjev, tudi
  proizvajalcev proizvodov, ki dajejo blago na trg Unije, organizacij, ki izvajajo razširjeno odgovornost proizvajalca v imenu proizvajalcev
  v okviru skupnih shem
  ,
  zasebnih
  in
  javnih izvajalcev
  dejavnosti ravnanja z odpadki,
  distributerjev, regionalnih in lokalnih
  oblasti in, če je ustrezno,
  mrež za ponovno uporabo in popravila, socialnih podjetij ter priznanih izvajalcev
  dejavnosti priprave za ponovno uporabo;

vseh udeleženih akterjev, tudi

v okviru skupnih shem

zasebnih

javnih izvajalcev

distributerjev, regionalnih in lokalnih

mrež za ponovno uporabo in popravila, socialnih podjetij ter priznanih izvajalcev

Sprememba 129

Sprememba 129

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8 a – odstavek 1 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | opredeljujejo merljive cilje ravnanja z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, da bi se dosegli vsaj količinski cilji, pomembni za shemo, kot so določeni v tej direktivi, Direktivi 94/62/ES, Direktivi 2000/53/ES, Direktivi 2006/66/ES in Direktivi 2012/19/EU; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

opredeljujejo merljive cilje ravnanja z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, da bi se dosegli vsaj količinski cilji, pomembni za shemo, kot so določeni v tej direktivi, Direktivi 94/62/ES, Direktivi 2000/53/ES, Direktivi 2006/66/ES in Direktivi 2012/19/EU;

| — | opredeljujejo merljive cilje
  zmanjševanja odpadkov in
  ravnanja z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, da bi se dosegli vsaj količinski cilji, pomembni za shemo, kot so določeni v tej direktivi, Direktivi 94/62/ES, Direktivi 2000/53/ES, Direktivi 2006/66/ES in Direktivi 2012/19/EU; |
| --- | --- |

—

opredeljujejo merljive cilje
  zmanjševanja odpadkov in
  ravnanja z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, da bi se dosegli vsaj količinski cilji, pomembni za shemo, kot so določeni v tej direktivi, Direktivi 94/62/ES, Direktivi 2000/53/ES, Direktivi 2006/66/ES in Direktivi 2012/19/EU;

zmanjševanja odpadkov in

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8 a – odstavek 1 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | vzpostavljajo sistem poročanja za zbiranje podatkov o proizvodih, ki jih proizvajalci, vključeni v shemo razširjene odgovornosti, dajejo na trg Unije. Ko navedeni proizvodi postanejo odpadki, morajo biti v sistemu na voljo podatki o zbiranju in predelavi teh odpadkov, skupaj s tokovi odpadnih materialov, kjer je to ustrezno; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

vzpostavljajo sistem poročanja za zbiranje podatkov o proizvodih, ki jih proizvajalci, vključeni v shemo razširjene odgovornosti, dajejo na trg Unije. Ko navedeni proizvodi postanejo odpadki, morajo biti v sistemu na voljo podatki o zbiranju in predelavi teh odpadkov, skupaj s tokovi odpadnih materialov, kjer je to ustrezno;

| — | vzpostavljajo sistem poročanja za zbiranje
  zanesljivih in natančnih
  podatkov o proizvodih, ki jih proizvajalci, vključeni v shemo razširjene odgovornosti, dajejo na trg Unije. Ko navedeni proizvodi postanejo odpadki, morajo biti v sistemu na voljo
  zanesljivi in natančni
  podatki o zbiranju in predelavi teh odpadkov, skupaj s tokovi odpadnih materialov, kjer je to ustrezno; |
| --- | --- |

—

vzpostavljajo sistem poročanja za zbiranje
  zanesljivih in natančnih
  podatkov o proizvodih, ki jih proizvajalci, vključeni v shemo razširjene odgovornosti, dajejo na trg Unije. Ko navedeni proizvodi postanejo odpadki, morajo biti v sistemu na voljo
  zanesljivi in natančni
  podatki o zbiranju in predelavi teh odpadkov, skupaj s tokovi odpadnih materialov, kjer je to ustrezno;

zanesljivih in natančnih

zanesljivi in natančni

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8 a – odstavek 1 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | zagotavljajo enako in nediskriminatorno obravnavanje proizvajalcev proizvodov ter malih in srednjih podjetij v razmerju do preostalih podjetij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

zagotavljajo enako in nediskriminatorno obravnavanje proizvajalcev proizvodov ter malih in srednjih podjetij v razmerju do preostalih podjetij.

| — | zagotavljajo enako in nediskriminatorno obravnavanje proizvajalcev proizvodov
  , izvajalcev storitev zbiranja, prevoza in predelave odpadkov
  ter malih in srednjih podjetij v razmerju do preostalih podjetij. |
| --- | --- |

—

zagotavljajo enako in nediskriminatorno obravnavanje proizvajalcev proizvodov
  , izvajalcev storitev zbiranja, prevoza in predelave odpadkov
  ter malih in srednjih podjetij v razmerju do preostalih podjetij.

, izvajalcev storitev zbiranja, prevoza in predelave odpadkov

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8 a – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da so imetniki odpadkov, ki bi morali biti vključeni v sheme razširjene odgovornosti proizvajalca, vzpostavljene v skladu s členom 8(1), obveščeni o sistemih za zbiranje odpadkov in preprečevanje smetenja, ki so na voljo. Države članice tudi sprejmejo ukrepe, ki bi imetnike odpadkov spodbudili
  k sodelovanju
  v 
  obstoječih sistemih
  ločenega zbiranja odpadkov, zlasti na podlagi ekonomskih spodbud ali, po potrebi, predpisov. | 2.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da so imetniki odpadkov, ki bi morali biti vključeni v sheme razširjene odgovornosti proizvajalca, vzpostavljene v skladu s členom 8(1), obveščeni o sistemih
  jemanja nazaj, mrežah ponovne uporabe in popravil, priznanih izvajalcih dejavnosti priprave za ponovno uporabo, sistemih
  za zbiranje odpadkov in preprečevanje smetenja, ki so na voljo. Države članice tudi sprejmejo ukrepe, ki bi imetnike odpadkov spodbudili
  , da prevzamejo odgovornost za dostavo odpadkov
  v 
  obstoječe sisteme
  ločenega zbiranja odpadkov, zlasti na podlagi ekonomskih spodbud ali, po potrebi, predpisov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da so imetniki odpadkov, ki bi morali biti vključeni v sheme razširjene odgovornosti proizvajalca, vzpostavljene v skladu s členom 8(1), obveščeni o sistemih za zbiranje odpadkov in preprečevanje smetenja, ki so na voljo. Države članice tudi sprejmejo ukrepe, ki bi imetnike odpadkov spodbudili
  k sodelovanju
  v 
  obstoječih sistemih
  ločenega zbiranja odpadkov, zlasti na podlagi ekonomskih spodbud ali, po potrebi, predpisov.

2.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da so imetniki odpadkov, ki bi morali biti vključeni v sheme razširjene odgovornosti proizvajalca, vzpostavljene v skladu s členom 8(1), obveščeni o sistemih
  jemanja nazaj, mrežah ponovne uporabe in popravil, priznanih izvajalcih dejavnosti priprave za ponovno uporabo, sistemih
  za zbiranje odpadkov in preprečevanje smetenja, ki so na voljo. Države članice tudi sprejmejo ukrepe, ki bi imetnike odpadkov spodbudili
  , da prevzamejo odgovornost za dostavo odpadkov
  v 
  obstoječe sisteme
  ločenega zbiranja odpadkov, zlasti na podlagi ekonomskih spodbud ali, po potrebi, predpisov.

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8 a – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | imajo jasno določeno območje delovanja z vidika geografske pokritosti ter proizvodov in materialov, ki jih zajemajo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

imajo jasno določeno območje delovanja z vidika geografske pokritosti ter proizvodov in materialov, ki jih zajemajo;

| (a) | imajo jasno določeno območje delovanja z vidika geografske pokritosti ter proizvodov in materialov, ki jih zajemajo
  , na podlagi območja prodaje in brez omejitve teh območij na ozemlja, kjer je zbiranje in ravnanje z odpadki dobičkonosno
  ; |
| --- | --- |

(a)

imajo jasno določeno območje delovanja z vidika geografske pokritosti ter proizvodov in materialov, ki jih zajemajo
  , na podlagi območja prodaje in brez omejitve teh območij na ozemlja, kjer je zbiranje in ravnanje z odpadki dobičkonosno
  ;

, na podlagi območja prodaje in brez omejitve teh območij na ozemlja, kjer je zbiranje in ravnanje z odpadki dobičkonosno

Sprememba 134

Sprememba 134

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8 a – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | imajo na voljo potrebna operativna in finančna sredstva za izvajanje obveznosti razširjene odgovornosti proizvajalca; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

imajo na voljo potrebna operativna in finančna sredstva za izvajanje obveznosti razširjene odgovornosti proizvajalca;

| (b) | imajo na voljo potrebna operativna in
  /ali
  finančna sredstva za izvajanje obveznosti razširjene odgovornosti proizvajalca; |
| --- | --- |

(b)

imajo na voljo potrebna operativna in
  /ali
  finančna sredstva za izvajanje obveznosti razširjene odgovornosti proizvajalca;

/ali

Sprememba 135

Sprememba 135

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8 a – odstavek 3 – točka d – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | finančnih prispevkih
  proizvajalcev, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

finančnih prispevkih
  proizvajalcev,

finančnih prispevkih

| — | v okviru skupnih shem, finančnem prispevku
  proizvajalcev
  na prodano enoto ali tono proizvoda
  ,
  danega na trg; |
| --- | --- |

—

v okviru skupnih shem, finančnem prispevku
  proizvajalcev
  na prodano enoto ali tono proizvoda
  ,
  danega na trg;

v okviru skupnih shem, finančnem prispevku

na prodano enoto ali tono proizvoda

danega na trg;

Sprememba 136

Sprememba 136

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8 a – odstavek 3 – točka d – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | postopku izbora izvajalcev dejavnosti ravnanja z odpadki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

postopku izbora izvajalcev dejavnosti ravnanja z odpadki.

| — | v okviru skupnih shem,
  postopku izbora izvajalcev dejavnosti ravnanja z odpadki; |
| --- | --- |

—

v okviru skupnih shem,
  postopku izbora izvajalcev dejavnosti ravnanja z odpadki;

v okviru skupnih shem,

Sprememba 137

Sprememba 137

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8 a – odstavek 3 – točka d – alinea 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | izpolnjevanju ciljev preprečevanja odpadkov in ciljev ravnanja z odpadki iz druge alinee odstavka 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

izpolnjevanju ciljev preprečevanja odpadkov in ciljev ravnanja z odpadki iz druge alinee odstavka 1.

izpolnjevanju ciljev preprečevanja odpadkov in ciljev ravnanja z odpadki iz druge alinee odstavka 1.

Sprememba 139

Sprememba 139

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8 a – odstavek 4 – točka a – uvodni del in alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| a) | pokrijejo
  celotne
  stroške ravnanja z odpadki v zvezi s proizvodi, ki jih daje na trg Unije
  , vključno s
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

a)

pokrijejo
  celotne
  stroške ravnanja z odpadki v zvezi s proizvodi, ki jih daje na trg Unije
  , vključno s
  :

celotne

, vključno s

| a) | pokrijejo
  naslednje
  stroške ravnanja z odpadki v zvezi s proizvodi, ki jih daje na trg Unije: |
| --- | --- |

a)

pokrijejo
  naslednje
  stroške ravnanja z odpadki v zvezi s proizvodi, ki jih daje na trg Unije:

naslednje

| | — | stroški dejavnosti ločenega zbiranja, sortiranja in predelave, ki so potrebne za
  izpolnjevanje ciljev
  ravnanja z odpadki
  iz druge alinee odstavka 1
  , ob upoštevanju prihodkov iz ponovne uporabe ali prodaje sekundarnih surovin iz teh proizvodov; |
| --- | --- | --- |

—

stroški dejavnosti ločenega zbiranja, sortiranja in predelave, ki so potrebne za
  izpolnjevanje ciljev
  ravnanja z odpadki
  iz druge alinee odstavka 1
  , ob upoštevanju prihodkov iz ponovne uporabe ali prodaje sekundarnih surovin iz teh proizvodov;

izpolnjevanje ciljev

iz druge alinee odstavka 1

| | — | stroški dejavnosti ločenega zbiranja, sortiranja
  , prevoza
  in predelave, ki so potrebne za
  zagotavljanje ustreznega
  ravnanja z odpadki, ob upoštevanju prihodkov iz ponovne uporabe ali prodaje sekundarnih surovin iz teh proizvodov; |
| --- | --- | --- |

—

stroški dejavnosti ločenega zbiranja, sortiranja
  , prevoza
  in predelave, ki so potrebne za
  zagotavljanje ustreznega
  ravnanja z odpadki, ob upoštevanju prihodkov iz ponovne uporabe ali prodaje sekundarnih surovin iz teh proizvodov;

, prevoza

zagotavljanje ustreznega

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8 a – odstavek 4 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | se
  prilagodijo na podlagi dejanskih stroškov ob koncu življenjske dobe posameznega proizvoda ali skupine podobnih proizvodov, pri čemer se upoštevajo zlasti možnosti
  njihove
  ponovne uporabe in recikliranja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

se
  prilagodijo na podlagi dejanskih stroškov ob koncu življenjske dobe posameznega proizvoda ali skupine podobnih proizvodov, pri čemer se upoštevajo zlasti možnosti
  njihove
  ponovne uporabe in recikliranja;

se

njihove

| (b) | v okviru skupnih shem se
  prilagodijo na podlagi dejanskih stroškov ob koncu življenjske dobe posameznega proizvoda ali skupine podobnih proizvodov, pri čemer se upoštevajo zlasti
  njihova trajnost,
  možnosti
  popravila,
  ponovne uporabe in recikliranja
  ter vsebnost nevarnih snovi, in sicer na podlagi pristopa življenjskega cikla in v skladu z zahtevami, ki jih nalaga ustrezna zakonodaja Unije, ter, kadar so na voljo, na podlagi usklajenih meril, da bi zagotovili nemoteno delovanje notranjega trga
  ; |
| --- | --- |

(b)

v okviru skupnih shem se
  prilagodijo na podlagi dejanskih stroškov ob koncu življenjske dobe posameznega proizvoda ali skupine podobnih proizvodov, pri čemer se upoštevajo zlasti
  njihova trajnost,
  možnosti
  popravila,
  ponovne uporabe in recikliranja
  ter vsebnost nevarnih snovi, in sicer na podlagi pristopa življenjskega cikla in v skladu z zahtevami, ki jih nalaga ustrezna zakonodaja Unije, ter, kadar so na voljo, na podlagi usklajenih meril, da bi zagotovili nemoteno delovanje notranjega trga
  ;

v okviru skupnih shem se

njihova trajnost,

popravila,

ter vsebnost nevarnih snovi, in sicer na podlagi pristopa življenjskega cikla in v skladu z zahtevami, ki jih nalaga ustrezna zakonodaja Unije, ter, kadar so na voljo, na podlagi usklajenih meril, da bi zagotovili nemoteno delovanje notranjega trga

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8 a – odstavek 4 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | temeljijo na optimiziranih stroških storitev, kadar so javni izvajalci dejavnosti ravnanja z odpadki odgovorni za izvajanje operativnih nalog sistema razširjene odgovornosti proizvajalca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

temeljijo na optimiziranih stroških storitev, kadar so javni izvajalci dejavnosti ravnanja z odpadki odgovorni za izvajanje operativnih nalog sistema razširjene odgovornosti proizvajalca.

| (c) | temeljijo na optimiziranih stroških storitev, kadar so javni izvajalci dejavnosti ravnanja z odpadki odgovorni za izvajanje operativnih nalog sistema razširjene odgovornosti proizvajalca.
  Optimizirani stroški storitev so pregledni in odražajo stroške, ki jih utrpijo javni izvajalci dejavnosti ravnanja z odpadki pri izvajanju operativnih nalog sistema razširjene odgovornosti proizvajalca. |
| --- | --- |

(c)

temeljijo na optimiziranih stroških storitev, kadar so javni izvajalci dejavnosti ravnanja z odpadki odgovorni za izvajanje operativnih nalog sistema razširjene odgovornosti proizvajalca.
  Optimizirani stroški storitev so pregledni in odražajo stroške, ki jih utrpijo javni izvajalci dejavnosti ravnanja z odpadki pri izvajanju operativnih nalog sistema razširjene odgovornosti proizvajalca.

Optimizirani stroški storitev so pregledni in odražajo stroške, ki jih utrpijo javni izvajalci dejavnosti ravnanja z odpadki pri izvajanju operativnih nalog sistema razširjene odgovornosti proizvajalca.

Sprememba 142

Sprememba 142

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8a – odstavek 5 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice vzpostavijo ustrezen okvir za spremljanje in izvrševanje, da zagotovijo, da proizvajalci proizvodov izvajajo svoje obveznosti razširjene odgovornosti proizvajalca, da se finančna sredstva pravilno uporabljajo in da vsi, ki so vključeni v izvajanje sheme, sporočajo zanesljive podatke. | Države članice vzpostavijo ustrezen okvir za spremljanje in izvrševanje, da zagotovijo, da proizvajalci proizvodov izvajajo svoje obveznosti razširjene odgovornosti proizvajalca,
  tudi v primeru prodaje na daljavo,
  da se finančna sredstva pravilno uporabljajo in da vsi, ki so vključeni v izvajanje sheme, sporočajo zanesljive podatke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice vzpostavijo ustrezen okvir za spremljanje in izvrševanje, da zagotovijo, da proizvajalci proizvodov izvajajo svoje obveznosti razširjene odgovornosti proizvajalca, da se finančna sredstva pravilno uporabljajo in da vsi, ki so vključeni v izvajanje sheme, sporočajo zanesljive podatke.

Države članice vzpostavijo ustrezen okvir za spremljanje in izvrševanje, da zagotovijo, da proizvajalci proizvodov izvajajo svoje obveznosti razširjene odgovornosti proizvajalca,
  tudi v primeru prodaje na daljavo,
  da se finančna sredstva pravilno uporabljajo in da vsi, ki so vključeni v izvajanje sheme, sporočajo zanesljive podatke.

tudi v primeru prodaje na daljavo,

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8 a – odstavek 5 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če na ozemlju države članice v imenu proizvajalcev
  obveznosti razširjene odgovornosti proizvajalca
  izvaja več organizacij
  ,
  država članica ustanovi neodvisen organ za nadzorovanje izvajanja obveznosti razširjene odgovornosti proizvajalca
  . | Države članice imenujejo ali ustanovijo neodvisen organ za nadzorovanje izvajanja
  obveznosti razširjene odgovornosti proizvajalca
  in zlasti za preverjanje
  ,
  ali organizacije, ki izvajajo razširjeno odgovornost proizvajalca, izpolnjujejo zahteve iz te direktive
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če na ozemlju države članice v imenu proizvajalcev
  obveznosti razširjene odgovornosti proizvajalca
  izvaja več organizacij
  ,
  država članica ustanovi neodvisen organ za nadzorovanje izvajanja obveznosti razširjene odgovornosti proizvajalca
  .

Če na ozemlju države članice v imenu proizvajalcev

izvaja več organizacij

država članica ustanovi neodvisen organ za nadzorovanje izvajanja obveznosti razširjene odgovornosti proizvajalca

Države članice imenujejo ali ustanovijo neodvisen organ za nadzorovanje izvajanja
  obveznosti razširjene odgovornosti proizvajalca
  in zlasti za preverjanje
  ,
  ali organizacije, ki izvajajo razširjeno odgovornost proizvajalca, izpolnjujejo zahteve iz te direktive
  .

Države članice imenujejo ali ustanovijo neodvisen organ za nadzorovanje izvajanja

in zlasti za preverjanje

ali organizacije, ki izvajajo razširjeno odgovornost proizvajalca, izpolnjujejo zahteve iz te direktive

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Direktiva 2008/98/ES

Člen 8 a – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Države članice vzpostavijo platformo za zagotavljanje rednega dialoga med deležniki, vključenimi v izvajanje razširjene odgovornosti proizvajalca, vključno
  z
  zasebnimi ali javnimi izvajalci dejavnosti ravnanja z odpadki, lokalnimi oblastmi in, če je ustrezno, priznanimi izvajalci dejavnosti priprave za ponovno uporabo. | 6.   Države članice
  imenujejo ali
  vzpostavijo platformo za zagotavljanje rednega dialoga med
  vsemi
  deležniki, vključenimi v izvajanje razširjene odgovornosti proizvajalca, vključno
  s proizvajalci in distributerji,
  zasebnimi ali javnimi izvajalci dejavnosti ravnanja z odpadki
  , akterji socialnega gospodarstva
  , lokalnimi oblastmi
  , organizacijami civilne družbe
  in, če je ustrezno,
  mrežami za popravila in ponovno uporabo ter
  priznanimi izvajalci dejavnosti priprave za ponovno uporabo.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Države članice vzpostavijo platformo za zagotavljanje rednega dialoga med deležniki, vključenimi v izvajanje razširjene odgovornosti proizvajalca, vključno
  z
  zasebnimi ali javnimi izvajalci dejavnosti ravnanja z odpadki, lokalnimi oblastmi in, če je ustrezno, priznanimi izvajalci dejavnosti priprave za ponovno uporabo.

6.   Države članice
  imenujejo ali
  vzpostavijo platformo za zagotavljanje rednega dialoga med
  vsemi
  deležniki, vključenimi v izvajanje razširjene odgovornosti proizvajalca, vključno
  s proizvajalci in distributerji,
  zasebnimi ali javnimi izvajalci dejavnosti ravnanja z odpadki
  , akterji socialnega gospodarstva
  , lokalnimi oblastmi
  , organizacijami civilne družbe
  in, če je ustrezno,
  mrežami za popravila in ponovno uporabo ter
  priznanimi izvajalci dejavnosti priprave za ponovno uporabo.“

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Direktiva 2008/98/ES

Člen 9 – odstavek - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Države članice si, da bi prispevale k preprečevanju nastajanja odpadkov, prizadevajo, da se dosežejo najmanj naslednji cilji: |
| | (a) | znatno zmanjšanje nastajanja odpadkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

-1.
     
  Države članice si, da bi prispevale k preprečevanju nastajanja odpadkov, prizadevajo, da se dosežejo najmanj naslednji cilji:

(a)

znatno zmanjšanje nastajanja odpadkov;

znatno zmanjšanje nastajanja odpadkov;

| (b) | prekinitev povezave med nastajanjem odpadkov in gospodarsko rastjo; |
| --- | --- |

(b)

prekinitev povezave med nastajanjem odpadkov in gospodarsko rastjo;

prekinitev povezave med nastajanjem odpadkov in gospodarsko rastjo;

| (c) | postopna nadomestitev snovi, ki zbujajo veliko zaskrbljenost, kot so opredeljene v členu 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006, če obstajajo ustrezne nadomestne snovi ali tehnologije, ki so ekonomsko in tehnično izvedljive; |
| --- | --- |

(c)

postopna nadomestitev snovi, ki zbujajo veliko zaskrbljenost, kot so opredeljene v členu 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006, če obstajajo ustrezne nadomestne snovi ali tehnologije, ki so ekonomsko in tehnično izvedljive;

postopna nadomestitev snovi, ki zbujajo veliko zaskrbljenost, kot so opredeljene v členu 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006, če obstajajo ustrezne nadomestne snovi ali tehnologije, ki so ekonomsko in tehnično izvedljive;

| (d) | cilj zmanjšanja živilskih odpadkov v Uniji za 30 % do leta 2025 in za 50 % do leta 2030 glede na raven iz leta 2014; |
| --- | --- |

(d)

cilj zmanjšanja živilskih odpadkov v Uniji za 30 % do leta 2025 in za 50 % do leta 2030 glede na raven iz leta 2014;

cilj zmanjšanja živilskih odpadkov v Uniji za 30 % do leta 2025 in za 50 % do leta 2030 glede na raven iz leta 2014;

| (e) | cilj zmanjšanja morskih odpadkov v Uniji za 30 % do leta 2025 in za 50 % do leta 2030 glede na raven iz leta 2014. |
| --- | --- |

(e)

cilj zmanjšanja morskih odpadkov v Uniji za 30 % do leta 2025 in za 50 % do leta 2030 glede na raven iz leta 2014.

cilj zmanjšanja morskih odpadkov v Uniji za 30 % do leta 2025 in za 50 % do leta 2030 glede na raven iz leta 2014.

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Direktiva 2008/98/ES

Člen 9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice
  sprejmejo ukrepe za preprečevanje nastajanja odpadkov. Ti ukrepi: | 1.   Države članice
  za namene doseganja ciljev iz odstavka - 1 sprejmejo vsaj naslednje ukrepe
  : |
| — | spodbujajo uporabo proizvodov, ki so gospodarni z viri in trajni ter jih je mogoče popraviti in reciklirati; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice
  sprejmejo ukrepe za preprečevanje nastajanja odpadkov. Ti ukrepi:

1.   Države članice
  za namene doseganja ciljev iz odstavka - 1 sprejmejo vsaj naslednje ukrepe
  :

—

spodbujajo uporabo proizvodov, ki so gospodarni z viri in trajni ter jih je mogoče popraviti in reciklirati;

| — | spodbujajo
  in podpirajo modele trajnostne potrošnje in proizvodnje ter
  uporabo proizvodov, ki so gospodarni z viri in trajni ter jih je mogoče
  preprosto deliti, ponovno uporabiti,
  popraviti in reciklirati; |
| --- | --- |

—

spodbujajo
  in podpirajo modele trajnostne potrošnje in proizvodnje ter
  uporabo proizvodov, ki so gospodarni z viri in trajni ter jih je mogoče
  preprosto deliti, ponovno uporabiti,
  popraviti in reciklirati;

in podpirajo modele trajnostne potrošnje in proizvodnje ter

preprosto deliti, ponovno uporabiti,

| — | odvračajo od dajanja proizvodov z načrtovanim zastaranjem na trg; |
| --- | --- |

—

odvračajo od dajanja proizvodov z načrtovanim zastaranjem na trg;

odvračajo od dajanja proizvodov z načrtovanim zastaranjem na trg;

| — | opredeljujejo ciljne proizvode, ki so glavni viri surovin, ki so zelo pomembne za gospodarstvo Unije in katerih dobava je povezana z visokim tveganjem, da se prepreči, da bi ti materiali postali odpadek; |
| --- | --- |

—

opredeljujejo ciljne proizvode, ki so glavni viri surovin, ki so zelo pomembne za gospodarstvo Unije in katerih dobava je povezana z visokim tveganjem, da se prepreči, da bi ti materiali postali odpadek;

| — | opredeljujejo ciljne proizvode, ki so glavni viri surovin, ki so zelo pomembne za gospodarstvo Unije in katerih dobava je povezana z visokim tveganjem, da se prepreči, da bi ti materiali postali odpadek; |
| --- | --- |

—

opredeljujejo ciljne proizvode, ki so glavni viri surovin, ki so zelo pomembne za gospodarstvo Unije in katerih dobava je povezana z visokim tveganjem, da se prepreči, da bi ti materiali postali odpadek;

| — | spodbujajo vzpostavitev sistemov za spodbujanje dejavnosti ponovne uporabe,
  zlasti v zvezi z električno
  in
  elektronsko opremo, tekstilom in pohištvom
  ; |
| --- | --- |

—

spodbujajo vzpostavitev sistemov za spodbujanje dejavnosti ponovne uporabe,
  zlasti v zvezi z električno
  in
  elektronsko opremo, tekstilom in pohištvom
  ;

zlasti v zvezi z električno

elektronsko opremo, tekstilom in pohištvom

| — | spodbujajo
  podaljšanje življenjske dobe proizvodov, kadar to koristi okolju, in podpirajo
  vzpostavitev sistemov za spodbujanje dejavnosti
  popravila,
  ponovne uporabe,
  ponovne izdelave
  in
  obnove proizvodov iz člena 9a
  ; |
| --- | --- |

—

spodbujajo
  podaljšanje življenjske dobe proizvodov, kadar to koristi okolju, in podpirajo
  vzpostavitev sistemov za spodbujanje dejavnosti
  popravila,
  ponovne uporabe,
  ponovne izdelave
  in
  obnove proizvodov iz člena 9a
  ;

podaljšanje življenjske dobe proizvodov, kadar to koristi okolju, in podpirajo

popravila,

ponovne izdelave

obnove proizvodov iz člena 9a

| — | zmanjšujejo nastajanje odpadkov v procesih, povezanih z industrijsko proizvodnjo, pridobivanjem mineralov
  ter
  gradnjo in rušenjem objektov, ob upoštevanju najboljših razpoložljivih tehnik; |
| --- | --- |

—

zmanjšujejo nastajanje odpadkov v procesih, povezanih z industrijsko proizvodnjo, pridobivanjem mineralov
  ter
  gradnjo in rušenjem objektov, ob upoštevanju najboljših razpoložljivih tehnik;

ter

| — | zmanjšujejo nastajanje odpadkov v procesih, povezanih z industrijsko proizvodnjo,
  proizvodnjo,
  pridobivanjem mineralov, gradnjo in rušenjem objektov,
  tudi s sredstvi, kot so revizije pred rušenjem, in v procesih, povezanih s trgovino in storitvami,
  ob upoštevanju najboljših razpoložljivih tehnik
  in primerov dobre prakse
  ; |
| --- | --- |

—

zmanjšujejo nastajanje odpadkov v procesih, povezanih z industrijsko proizvodnjo,
  proizvodnjo,
  pridobivanjem mineralov, gradnjo in rušenjem objektov,
  tudi s sredstvi, kot so revizije pred rušenjem, in v procesih, povezanih s trgovino in storitvami,
  ob upoštevanju najboljših razpoložljivih tehnik
  in primerov dobre prakse
  ;

proizvodnjo,

tudi s sredstvi, kot so revizije pred rušenjem, in v procesih, povezanih s trgovino in storitvami,

in primerov dobre prakse

| — | zmanjšujejo nastajanje živilskih odpadkov
  pri primarni pridelavi, obdelavi in proizvodnji, prodaji na drobno in distribuciji hrane ter v restavracijah in gostinskih dejavnostih, pa tudi v gospodinjstvih. |
| --- | --- |

—

zmanjšujejo nastajanje živilskih odpadkov
  pri primarni pridelavi, obdelavi in proizvodnji, prodaji na drobno in distribuciji hrane ter v restavracijah in gostinskih dejavnostih, pa tudi v gospodinjstvih.

pri primarni pridelavi, obdelavi in proizvodnji, prodaji na drobno in distribuciji hrane ter v restavracijah in gostinskih dejavnostih, pa tudi v gospodinjstvih.

| — | zmanjšujejo
  skupno
  nastajanje živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

—

zmanjšujejo
  skupno
  nastajanje živilskih odpadkov;

skupno

| — | zmanjšujejo izgubo hrane v vsej verigi preskrbe s hrano, tudi pri primarni pridelavi, prevozu in spravilu; |
| --- | --- |

—

zmanjšujejo izgubo hrane v vsej verigi preskrbe s hrano, tudi pri primarni pridelavi, prevozu in spravilu;

zmanjšujejo izgubo hrane v vsej verigi preskrbe s hrano, tudi pri primarni pridelavi, prevozu in spravilu;

| — | preprečujejo smetenje, in sicer tako, da opredeljujejo proizvode, ki so glavni viri smetenja v naravnem, tudi v morskem okolju, in sprejemajo ukrepe za zmanjšanje smetenja iz teh virov; |
| --- | --- |

—

preprečujejo smetenje, in sicer tako, da opredeljujejo proizvode, ki so glavni viri smetenja v naravnem, tudi v morskem okolju, in sprejemajo ukrepe za zmanjšanje smetenja iz teh virov;

preprečujejo smetenje, in sicer tako, da opredeljujejo proizvode, ki so glavni viri smetenja v naravnem, tudi v morskem okolju, in sprejemajo ukrepe za zmanjšanje smetenja iz teh virov;

| — | zagotavljajo obveščanje potrošnikov in izvajalcev predelave odpadkov o snoveh, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, v verigi preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

—

zagotavljajo obveščanje potrošnikov in izvajalcev predelave odpadkov o snoveh, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, v verigi preskrbe s hrano;

zagotavljajo obveščanje potrošnikov in izvajalcev predelave odpadkov o snoveh, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, v verigi preskrbe s hrano;

| — | razvijajo in podpirajo komunikacijske kampanje za obveščanje o vprašanjih v zvezi s preprečevanjem nastajanja odpadkov in smetenja. |
| --- | --- |

—

razvijajo in podpirajo komunikacijske kampanje za obveščanje o vprašanjih v zvezi s preprečevanjem nastajanja odpadkov in smetenja.

razvijajo in podpirajo komunikacijske kampanje za obveščanje o vprašanjih v zvezi s preprečevanjem nastajanja odpadkov in smetenja.

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Direktiva 2008/98/ES

Člen 9 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice spremljajo in ocenjujejo izvajanje ukrepov za preprečevanje nastajanja odpadkov. Za ta namen uporabljajo ustrezne kvalitativne in kvantitativne kazalnike in cilje, zlasti glede količine komunalnih odpadkov, ki so odstranjeni ali uporabljeni za energijsko predelavo, na prebivalca. | 2.   Države članice spremljajo in ocenjujejo izvajanje ukrepov za preprečevanje nastajanja odpadkov. Za ta namen uporabljajo ustrezne kvalitativne in kvantitativne kazalnike in cilje, zlasti glede
  količine proizvedenih komunalnih odpadkov in
  količine komunalnih odpadkov, ki so odstranjeni ali uporabljeni za energijsko predelavo, na prebivalca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice spremljajo in ocenjujejo izvajanje ukrepov za preprečevanje nastajanja odpadkov. Za ta namen uporabljajo ustrezne kvalitativne in kvantitativne kazalnike in cilje, zlasti glede količine komunalnih odpadkov, ki so odstranjeni ali uporabljeni za energijsko predelavo, na prebivalca.

2.   Države članice spremljajo in ocenjujejo izvajanje ukrepov za preprečevanje nastajanja odpadkov. Za ta namen uporabljajo ustrezne kvalitativne in kvantitativne kazalnike in cilje, zlasti glede
  količine proizvedenih komunalnih odpadkov in
  količine komunalnih odpadkov, ki so odstranjeni ali uporabljeni za energijsko predelavo, na prebivalca.

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Direktiva 2008/98/ES

Člen 9 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 38a, da bi to direktivo dopolnila z določanjem kazalnikov za merjenje napredka pri zmanjševanju ustvarjanja odpadkov in izvajanju ukrepov iz odstavka 1 tega člena za preprečevanje nastajanja odpadkov. Navedeni delegirani akti se sprejmejo najpozneje 18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 38a, da bi to direktivo dopolnila z določanjem kazalnikov za merjenje napredka pri zmanjševanju ustvarjanja odpadkov in izvajanju ukrepov iz odstavka 1 tega člena za preprečevanje nastajanja odpadkov. Navedeni delegirani akti se sprejmejo najpozneje 18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Direktiva 2008/98/ES

Člen 9 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice spremljajo in ocenjujejo izvajanje svojih ukrepov za preprečevanje nastajanja živilskih odpadkov tako, da merijo
  količine
  živilskih odpadkov v skladu z 
  metodologijami
  ,
  določenimi
  v 
  skladu s odstavkom 4
  . | 3.   Države članice spremljajo in ocenjujejo izvajanje svojih ukrepov za preprečevanje nastajanja živilskih odpadkov tako, da merijo
  stopnje
  živilskih odpadkov
  na podlagi skupne metodologije. Komisija do 31. decembra 2017 sprejme delegirani akt v skladu s členom 38a, s katerim dopolni to direktivo, in sicer tako, da določi metodologijo, vključno z minimalnimi zahtevami glede kakovosti, za zagotavljanje enotnega merjenja stopenj živilskih odpadkov. V tej metodologiji se upoštevajo ukrepi za preprečevanje nastajanja odpadkov z donacijami ali drugimi načini za preprečevanje spreminjanja hrane v odpadke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice spremljajo in ocenjujejo izvajanje svojih ukrepov za preprečevanje nastajanja živilskih odpadkov tako, da merijo
  količine
  živilskih odpadkov v skladu z 
  metodologijami
  ,
  določenimi
  v 
  skladu s odstavkom 4
  .

3.   Države članice spremljajo in ocenjujejo izvajanje svojih ukrepov za preprečevanje nastajanja živilskih odpadkov tako, da merijo
  stopnje
  živilskih odpadkov
  na podlagi skupne metodologije. Komisija do 31. decembra 2017 sprejme delegirani akt v skladu s členom 38a, s katerim dopolni to direktivo, in sicer tako, da določi metodologijo, vključno z minimalnimi zahtevami glede kakovosti, za zagotavljanje enotnega merjenja stopenj živilskih odpadkov. V tej metodologiji se upoštevajo ukrepi za preprečevanje nastajanja odpadkov z donacijami ali drugimi načini za preprečevanje spreminjanja hrane v odpadke.

Sprememba 236

Sprememba 236

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Direktiva 2008/98/ES

Člen 9 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija do 31. decembra 2020 preuči možnost, da bi se po vsej Uniji določili zavezujoči cilji glede zmanjšanja živilskih odpadkov, ki jih je treba uresničiti do leta 2025 in 2030, in sicer na podlagi meritev, ki se izračunajo na podlagi skupne metodologije, vzpostavljene v skladu z odstavkom 3. Komisija v ta namen pripravi poročilo, ki mu po potrebi priloži zakonodajni predlog, in ga pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Komisija do 31. decembra 2020 preuči možnost, da bi se po vsej Uniji določili zavezujoči cilji glede zmanjšanja živilskih odpadkov, ki jih je treba uresničiti do leta 2025 in 2030, in sicer na podlagi meritev, ki se izračunajo na podlagi skupne metodologije, vzpostavljene v skladu z odstavkom 3. Komisija v ta namen pripravi poročilo, ki mu po potrebi priloži zakonodajni predlog, in ga pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Direktiva 2008/98/ES

Člen 9 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Države članice spremljajo in ocenjujejo izvajanje svojih ukrepov za preprečevanje nastajanja morskih odpadkov s kopnega tako, da merijo stopnje teh odpadkov na podlagi skupne metodologije. Komisija do 31. decembra 2017 sprejme delegirani akt v skladu s členom 38a, s katerim določi metodologijo, vključno z minimalnimi zahtevami glede kakovosti, za zagotavljanje enotnega merjenja stopenj morskih odpadkov s kopnega. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  Države članice spremljajo in ocenjujejo izvajanje svojih ukrepov za preprečevanje nastajanja morskih odpadkov s kopnega tako, da merijo stopnje teh odpadkov na podlagi skupne metodologije. Komisija do 31. decembra 2017 sprejme delegirani akt v skladu s členom 38a, s katerim določi metodologijo, vključno z minimalnimi zahtevami glede kakovosti, za zagotavljanje enotnega merjenja stopenj morskih odpadkov s kopnega.

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Direktiva 2008/98/ES

Člen 9 – odstavek 3 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Komisija do 31. decembra 2018 preuči možnost, da bi se po vsej Uniji določili cilji za leti 2025 in 2030 glede preprečevanja nastajanja odpadkov, in sicer na podlagi skupnega kazalnika, ki se izračuna glede na skupno količino nastalih komunalnih odpadkov na prebivalca. Komisija v ta namen pripravi poročilo, ki mu po potrebi priloži zakonodajni predlog, in ga pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3c.
     
  Komisija do 31. decembra 2018 preuči možnost, da bi se po vsej Uniji določili cilji za leti 2025 in 2030 glede preprečevanja nastajanja odpadkov, in sicer na podlagi skupnega kazalnika, ki se izračuna glede na skupno količino nastalih komunalnih odpadkov na prebivalca. Komisija v ta namen pripravi poročilo, ki mu po potrebi priloži zakonodajni predlog, in ga pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Direktiva 2008/98/ES

Člen 9 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   
  Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi kazalnike za merjenje splošnega napredka pri izvajanju ukrepov za preprečevanje nastajanja odpadkov. Komisija sprejme izvedbeni akt, s katerim določi skupno metodologijo, vključno minimalnimi zahtevami glede kakovosti, da se zagotovi enotno merjenje stopenj živilskih odpadkov. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 39(2). | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   
  Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi kazalnike za merjenje splošnega napredka pri izvajanju ukrepov za preprečevanje nastajanja odpadkov. Komisija sprejme izvedbeni akt, s katerim določi skupno metodologijo, vključno minimalnimi zahtevami glede kakovosti, da se zagotovi enotno merjenje stopenj živilskih odpadkov. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 39(2).

črtano

črtano

Sprememba 153

Sprememba 153

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Direktiva 2008/98/ES

Člen 9 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   
  Evropska agencija za okolje vsako leto objavi poročilo, v katerem predstavi razvoj dogodkov na področju preprečevanja nastajanja odpadkov v vsaki državi članici in Uniji kot celoti, vključno s prekinitvijo povezave med nastajanjem odpadkov in gospodarsko rastjo ter prehodom na bolj krožno gospodarstvo. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   
  Evropska agencija za okolje vsako leto objavi poročilo, v katerem predstavi razvoj dogodkov na področju preprečevanja nastajanja odpadkov v vsaki državi članici in Uniji kot celoti, vključno s prekinitvijo povezave med nastajanjem odpadkov in gospodarsko rastjo ter prehodom na bolj krožno gospodarstvo.

črtano

črtano

Sprememba 154

Sprememba 154

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(9a)

(9a)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 9a

„Člen 9a

Ponovna uporaba

Ponovna uporaba

1.   
  Države članice spodbujajo vzpostavitev sistemov, ki spodbujajo dejavnosti ponovne uporabe in podaljšanja življenjske dobe proizvodov, če kakovost in varnost proizvodov nista oporečni.

2.   
  Države članice sprejmejo ukrepe za spodbujanje ponovne uporabe proizvodov, predvsem tistih, ki vsebujejo znatne količine kritičnih surovin. Ti ukrepi lahko vključujejo spodbujanje ustanovitve in podpore priznanih mrež za ponovno uporabo, kavcijskih sistemov in sistemov vračanja/polnjenja ter spodbujanje ponovne izdelave, obnove in spremembe namena proizvodov.

Države članice uporabijo ekonomske instrumente in ukrepe ter lahko določijo količinske cilje.

Države članice uporabijo ekonomske instrumente in ukrepe ter lahko določijo količinske cilje.

3.   
  Države članice sprejmejo ukrepe, ki so potrebni, da bi izvajalcem dejavnosti priprave za ponovno uporabo omogočile dostop do priročnikov z navodili, nadomestnih delov, tehničnih informacij ali katerih koli drugih instrumentov, opreme ali programske opreme, ki jo potrebujejo za pripravo rabljenih proizvodov za ponovno uporabo, brez poseganja v pravice intelektualne lastnine.“;

Sprememba 155

Sprememba 155

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 b (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 9 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9b) | Vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(9b)

(9b)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 9b

„Člen 9b

Platforme za izmenjave

Platforme za izmenjave

1.   
  Komisija dejavno spodbuja platforme za izmenjave kot poslovni model. Komisija ustvari močno povezavo med temi platformami in novimi smernicami za sodelovalno gospodarstvo ter preuči vse možne ukrepe za zagotavljanje spodbud za te platforme, vključno z razširjeno odgovornostjo proizvajalca, javnim naročanjem in okoljsko primerno zasnovo.

2.   
  Države članice podpirajo vzpostavitev sistemov, ki spodbujajo platforme za izmenjave v vseh sektorjih.“;

Sprememba 156

Sprememba 156

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 c (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 10 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9c) | Člen 10(2) se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(9c)

(9c)

Člen 10(2) se nadomesti z naslednjim:

2.   
  Kadar je to potrebno
  zaradi skladnosti z odstavkom 1 in zaradi poenostavitve ali izboljšanja predelave, se odpadki zbirajo ločeno
  , če je to tehnično, okoljsko in ekonomsko izvedljivo,
  in se ne mešajo z drugimi odpadki ali drugim materialom z drugačnimi lastnostmi.

„2.   Zaradi skladnosti z odstavkom 1 in zaradi poenostavitve ali izboljšanja predelave se odpadki zbirajo ločeno in se ne mešajo z drugimi odpadki ali drugim materialom z drugačnimi lastnostmi.“

Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko države članice izločijo redko poseljena območja, za katera je dokazano, da ločeno zbiranje ne zagotavlja najboljšega skupnega okoljskega rezultata, ob upoštevanju koncepta življenjskega kroga.

Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko države članice izločijo redko poseljena območja, za katera je dokazano, da ločeno zbiranje ne zagotavlja najboljšega skupnega okoljskega rezultata, ob upoštevanju koncepta življenjskega kroga.

Države članice uradno obvestijo Komisijo o svoji nameri o uporabi tega odstopanja. Komisija to uradno obvestilo pregleda in oceni, ali je odstopanje upravičeno, pri tem pa upošteva cilje te direktive. Če Komisija v devetih mesecih od prejema uradnega obvestila odstopanju ne nasprotuje, se šteje, da je uporaba odstopanja dovoljena. Če Komisija odstopanju nasprotuje, sprejme odločitev in o tem ustrezno obvesti državo članico.“;

Države članice uradno obvestijo Komisijo o svoji nameri o uporabi tega odstopanja. Komisija to uradno obvestilo pregleda in oceni, ali je odstopanje upravičeno, pri tem pa upošteva cilje te direktive. Če Komisija v devetih mesecih od prejema uradnega obvestila odstopanju ne nasprotuje, se šteje, da je uporaba odstopanja dovoljena. Če Komisija odstopanju nasprotuje, sprejme odločitev in o tem ustrezno obvesti državo članico.“;

Sprememba 157

Sprememba 157

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 d (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 d (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 10 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9d) | V členu 10 se doda naslednji odstavek:




  „2a.
     
  Države članice sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da se odpadki, ki so bili zbrani ločeno v skladu s členom 11(1) in členom 22, ne sprejmejo v sežigalnicah, z izjemo ostankov pri sortiranju teh odpadkov.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(9d)

(9d)

V členu 10 se doda naslednji odstavek:

„2a.
     
  Države članice sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da se odpadki, ki so bili zbrani ločeno v skladu s členom 11(1) in členom 22, ne sprejmejo v sežigalnicah, z izjemo ostankov pri sortiranju teh odpadkov.“;

Sprememba 158

Sprememba 158

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 e (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 e (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 10 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9e) | V členu 10 se doda naslednji odstavek:




  „2b.
     
  Države članice po potrebi sprejmejo potrebne ukrepe za dekontaminacijo nevarnih snovi pred predelavo.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(9e)

(9e)

V členu 10 se doda naslednji odstavek:

„2b.
     
  Države članice po potrebi sprejmejo potrebne ukrepe za dekontaminacijo nevarnih snovi pred predelavo.“;

Sprememba 159

Sprememba 159

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka -a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka -a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11 – naslov

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-a) | naslov se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-a)

(-a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

Ponovna uporaba
  in recikliranje

Ponovna uporaba

„
  Priprava za ponovno uporabo
  in recikliranje“

Sprememba 160

Sprememba 160

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka a

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice
  po potrebi
  sprejmejo ukrepe za spodbujanje priprave za ponovno uporabo,
  zlasti s spodbujanjem
  vzpostavitve in
  podporo mrežam
  za ponovno uporabo in
  popravila ter
  z olajšanjem dostopa takšnih
  omrežij
  do zbirnih mest za odpadke
  in
  spodbujanjem uporabe ekonomskih instrumentov, meril za naročila, kvantitativnih ciljev ali drugih ukrepov. | 1.   Države članice sprejmejo ukrepe za spodbujanje priprave za ponovno uporabo,
  med drugim z olajšanjem
  vzpostavitve in
  priznavanjem izvajalcev in mrež dejavnosti priprave
  za ponovno uporabo
  , zlasti tistih, ki delujejo kot socialna podjetja,
  in
  sicer
  z olajšanjem dostopa takšnih
  priznanih izvajalcev in mrež
  do zbirnih mest za odpadke
  ter
  spodbujanjem uporabe ekonomskih instrumentov, meril za naročila, kvantitativnih ciljev ali drugih ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice
  po potrebi
  sprejmejo ukrepe za spodbujanje priprave za ponovno uporabo,
  zlasti s spodbujanjem
  vzpostavitve in
  podporo mrežam
  za ponovno uporabo in
  popravila ter
  z olajšanjem dostopa takšnih
  omrežij
  do zbirnih mest za odpadke
  in
  spodbujanjem uporabe ekonomskih instrumentov, meril za naročila, kvantitativnih ciljev ali drugih ukrepov.

1.   Države članice sprejmejo ukrepe za spodbujanje priprave za ponovno uporabo,
  med drugim z olajšanjem
  vzpostavitve in
  priznavanjem izvajalcev in mrež dejavnosti priprave
  za ponovno uporabo
  , zlasti tistih, ki delujejo kot socialna podjetja,
  in
  sicer
  z olajšanjem dostopa takšnih
  priznanih izvajalcev in mrež
  do zbirnih mest za odpadke
  ter
  spodbujanjem uporabe ekonomskih instrumentov, meril za naročila, kvantitativnih ciljev ali drugih ukrepov.

Sprememba 161

Sprememba 161

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka a

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice sprejmejo ukrepe za spodbujanje visokokakovostnega recikliranja in v ta namen vzpostavijo sisteme ločenega zbiranja odpadkov
  , če je to tehnično, okoljsko in ekonomsko izvedljivo ter če je primerno
  za doseganje potrebnih standardov kakovosti za zadevne sektorje recikliranja
  in za doseganje ciljev iz odstavka 2.
  . | Države članice sprejmejo ukrepe za spodbujanje visokokakovostnega recikliranja in v ta namen vzpostavijo sisteme ločenega zbiranja odpadkov
  iz člena 10(2)
  za doseganje potrebnih standardov kakovosti za zadevne sektorje recikliranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice sprejmejo ukrepe za spodbujanje visokokakovostnega recikliranja in v ta namen vzpostavijo sisteme ločenega zbiranja odpadkov
  , če je to tehnično, okoljsko in ekonomsko izvedljivo ter če je primerno
  za doseganje potrebnih standardov kakovosti za zadevne sektorje recikliranja
  in za doseganje ciljev iz odstavka 2.
  .

, če je to tehnično, okoljsko in ekonomsko izvedljivo ter če je primerno

in za doseganje ciljev iz odstavka 2.

Države članice sprejmejo ukrepe za spodbujanje visokokakovostnega recikliranja in v ta namen vzpostavijo sisteme ločenega zbiranja odpadkov
  iz člena 10(2)
  za doseganje potrebnih standardov kakovosti za zadevne sektorje recikliranja.

iz člena 10(2)

Sprememba 162

Sprememba 162

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka a a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka a a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | v odstavku 1 se vstavi naslednji pododstavek:




  „Države članice uporabijo ustrezne regulativne in ekonomske instrumente za spodbujanje uporabe sekundarnih surovin.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

v odstavku 1 se vstavi naslednji pododstavek:

v odstavku 1 se vstavi naslednji pododstavek:

„Države članice uporabijo ustrezne regulativne in ekonomske instrumente za spodbujanje uporabe sekundarnih surovin.“;

„Države članice uporabijo ustrezne regulativne in ekonomske instrumente za spodbujanje uporabe sekundarnih surovin.“;

Sprememba 164

Sprememba 164

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka a b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka a b (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ab) | v odstavku 1 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(ab)

v odstavku 1 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

v odstavku 1 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„V skladu s členom 10(2) se do leta 2015 vzpostavi ločeno zbiranje vsaj za: papir, kovine, plastiko in steklo.“

| | „V skladu s členom 10(2) se do leta 2015 vzpostavi ločeno zbiranje vsaj za: papir, kovine, plastiko in steklo.
  Poleg tega države članice do leta 2020 vzpostavijo sisteme obveznega ločenega zbiranja tekstila.“; |
| --- | --- |

„V skladu s členom 10(2) se do leta 2015 vzpostavi ločeno zbiranje vsaj za: papir, kovine, plastiko in steklo.
  Poleg tega države članice do leta 2020 vzpostavijo sisteme obveznega ločenega zbiranja tekstila.“;

Poleg tega države članice do leta 2020 vzpostavijo sisteme obveznega ločenega zbiranja tekstila.“;

Sprememba 165

Sprememba 165

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka b

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice sprejmejo ukrepe za
  spodbujanje sistemov za sortiranje
  gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov ter vsaj za: les, granulat, kovino, steklo in mavec. | Države članice sprejmejo ukrepe za
  zagotavljanje sortiranja
  gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov ter vsaj za: les,
  mineralne frakcije (beton, opeke, ploščice in keramika),
  kovino,
  plastiko, sadro,
  steklo in mavec.
  Države članice lahko uporabijo ukrepe iz Priloge IVa. |
| | Države članice spodbujajo revizije pred rušenjem, da bi zmanjšale vsebnost onesnaževal ali drugih neželenih snovi v gradbenih odpadkih in odpadkih iz rušenja objektov, s čimer prispevajo k visokokakovostnem recikliranju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice sprejmejo ukrepe za
  spodbujanje sistemov za sortiranje
  gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov ter vsaj za: les, granulat, kovino, steklo in mavec.

spodbujanje sistemov za sortiranje

Države članice sprejmejo ukrepe za
  zagotavljanje sortiranja
  gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov ter vsaj za: les,
  mineralne frakcije (beton, opeke, ploščice in keramika),
  kovino,
  plastiko, sadro,
  steklo in mavec.
  Države članice lahko uporabijo ukrepe iz Priloge IVa.

zagotavljanje sortiranja

mineralne frakcije (beton, opeke, ploščice in keramika),

plastiko, sadro,

Države članice lahko uporabijo ukrepe iz Priloge IVa.

Države članice spodbujajo revizije pred rušenjem, da bi zmanjšale vsebnost onesnaževal ali drugih neželenih snovi v gradbenih odpadkih in odpadkih iz rušenja objektov, s čimer prispevajo k visokokakovostnem recikliranju.

Države članice spodbujajo revizije pred rušenjem, da bi zmanjšale vsebnost onesnaževal ali drugih neželenih snovi v gradbenih odpadkih in odpadkih iz rušenja objektov, s čimer prispevajo k visokokakovostnem recikliranju.

Sprememba 166

Sprememba 166

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka b a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka b a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | V odstavku 1 se vstavi naslednji pododstavek:




  „Države članice sprejmejo ukrepe za spodbujanje sistemov za sortiranje odpadkov iz trgovine in industrije vsaj za: kovino, plastiko, papir in karton, biološke odpadke, steklo in les.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

V odstavku 1 se vstavi naslednji pododstavek:

V odstavku 1 se vstavi naslednji pododstavek:

„Države članice sprejmejo ukrepe za spodbujanje sistemov za sortiranje odpadkov iz trgovine in industrije vsaj za: kovino, plastiko, papir in karton, biološke odpadke, steklo in les.“;

„Države članice sprejmejo ukrepe za spodbujanje sistemov za sortiranje odpadkov iz trgovine in industrije vsaj za: kovino, plastiko, papir in karton, biološke odpadke, steklo in les.“;

Sprememba 167

Sprememba 167

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka b b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka b b (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11 – odstavek 2 – uvodni del

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | uvodni del odstavka 2 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(bb)

uvodni del odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:

uvodni del odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:

Da
  bi izpolnili cilje te direktive in naredili korak k 
  evropski družbi recikliranja
  z visoko stopnjo učinkovitosti virov, države članice sprejmejo potrebne ukrepe, namenjene doseganju naslednjih ciljev:

Da

evropski družbi recikliranja

| | „Da
  bi izpolnili cilje te direktive in naredili korak k 
  evropskemu krožnemu gospodarstvu
  z visoko stopnjo učinkovitosti virov, države članice sprejmejo potrebne ukrepe, namenjene doseganju naslednjih ciljev:“; |
| --- | --- |

„Da
  bi izpolnili cilje te direktive in naredili korak k 
  evropskemu krožnemu gospodarstvu
  z visoko stopnjo učinkovitosti virov, države članice sprejmejo potrebne ukrepe, namenjene doseganju naslednjih ciljev:“;

Sprememba 168

Sprememba 168

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka d

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka d

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | do leta 2025 se priprava za ponovno uporabo in recikliranje komunalnih odpadkov povečata na najmanj 60 % skupne teže;“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

do leta 2025 se priprava za ponovno uporabo in recikliranje komunalnih odpadkov povečata na najmanj 60 % skupne teže;“;

| (c) | do leta 2025 se priprava za ponovno uporabo in recikliranje komunalnih odpadkov povečata na najmanj 60 % skupne teže
  nastalih komunalnih odpadkov, pri čemer se najmanj 3 % vseh komunalnih odpadkov pripravi za ponovno uporabo
  ; |
| --- | --- |

(c)

do leta 2025 se priprava za ponovno uporabo in recikliranje komunalnih odpadkov povečata na najmanj 60 % skupne teže
  nastalih komunalnih odpadkov, pri čemer se najmanj 3 % vseh komunalnih odpadkov pripravi za ponovno uporabo
  ;

nastalih komunalnih odpadkov, pri čemer se najmanj 3 % vseh komunalnih odpadkov pripravi za ponovno uporabo

Sprememba 169

Sprememba 169

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka d

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka d

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | do leta 2030 se priprava za ponovno uporabo in recikliranje komunalnih odpadkov povečata na najmanj
  65
  % skupne teže. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

do leta 2030 se priprava za ponovno uporabo in recikliranje komunalnih odpadkov povečata na najmanj
  65
  % skupne teže.

65

| (d) | do leta 2030 se priprava za ponovno uporabo in recikliranje komunalnih odpadkov povečata na najmanj
  70
  % skupne teže
  nastalih komunalnih odpadkov, pri čemer se najmanj 5 % vseh komunalnih odpadkov pripravi za ponovno uporabo; |
| --- | --- |

(d)

do leta 2030 se priprava za ponovno uporabo in recikliranje komunalnih odpadkov povečata na najmanj
  70
  % skupne teže
  nastalih komunalnih odpadkov, pri čemer se najmanj 5 % vseh komunalnih odpadkov pripravi za ponovno uporabo;

70

nastalih komunalnih odpadkov, pri čemer se najmanj 5 % vseh komunalnih odpadkov pripravi za ponovno uporabo;

Sprememba 170

Sprememba 170

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka e

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka e

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Estoniji, Grčiji, Hrvaški, Latviji, Malti, Romuniji in Slovaški se lahko da na voljo dodatnih pet let za uresničitev ciljev iz odstavka 2(c) in (d). Država članica obvesti Komisijo o svoji nameri o uporabi te določbe najpozneje 24 mesecev pred iztekom zadevnih rokov iz
  odstavka 2
  (c) in (d). V primeru podaljšanja roka država članica sprejme potrebne ukrepe za povečanje priprave komunalnih odpadkov za ponovno uporabo in recikliranje na najmanj 50 % do leta 2025 in najmanj 60 % do leta 2030. | 3.   
  Država članica lahko zaprosi za petletno podaljšanje roka,
  da
  bi lahko dosegla cilj
  iz
  točke
  (c) odstavka 2
  , če izpolnjuje naslednje pogoje: |
| | (a) | v letu 2013 je pripravila za ponovno uporabo in reciklirala manj kot 20 % svojih komunalnih odpadkov; ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  Estoniji, Grčiji, Hrvaški, Latviji, Malti, Romuniji in Slovaški se lahko da na voljo dodatnih pet let za uresničitev ciljev iz odstavka 2(c) in (d). Država članica obvesti Komisijo o svoji nameri o uporabi te določbe najpozneje 24 mesecev pred iztekom zadevnih rokov iz
  odstavka 2
  (c) in (d). V primeru podaljšanja roka država članica sprejme potrebne ukrepe za povečanje priprave komunalnih odpadkov za ponovno uporabo in recikliranje na najmanj 50 % do leta 2025 in najmanj 60 % do leta 2030.

3.   
  Država članica lahko zaprosi za petletno podaljšanje roka,
  da
  bi lahko dosegla cilj
  iz
  točke
  (c) odstavka 2
  , če izpolnjuje naslednje pogoje:

(a)

v letu 2013 je pripravila za ponovno uporabo in reciklirala manj kot 20 % svojih komunalnih odpadkov; ter

v letu 2013 je pripravila za ponovno uporabo in reciklirala manj kot 20 % svojih komunalnih odpadkov; ter

| (b) | ni vključena na seznam držav članic, za katere obstaja tveganje, da ne bodo dosegle cilja priprave vsaj 50 % svojih komunalnih odpadkov za ponovno uporabo in recikliranje do leta 2025, ustanovljen v skladu s točko (b) člena 11b(2). |
| --- | --- |

(b)

ni vključena na seznam držav članic, za katere obstaja tveganje, da ne bodo dosegle cilja priprave vsaj 50 % svojih komunalnih odpadkov za ponovno uporabo in recikliranje do leta 2025, ustanovljen v skladu s točko (b) člena 11b(2).

ni vključena na seznam držav članic, za katere obstaja tveganje, da ne bodo dosegle cilja priprave vsaj 50 % svojih komunalnih odpadkov za ponovno uporabo in recikliranje do leta 2025, ustanovljen v skladu s točko (b) člena 11b(2).

Država članica prošnjo za pridobitev tovrstnega podaljšanja predloži Komisiji najpozneje 24 mesecev pred rokom, določenim v točki (c) odstavka 2, vendar ne pred objavo poročila iz člena 11b o doseganju cilja, določenega v tem odstavku.

Država članica prošnjo za pridobitev tovrstnega podaljšanja predloži Komisiji najpozneje 24 mesecev pred rokom, določenim v točki (c) odstavka 2, vendar ne pred objavo poročila iz člena 11b o doseganju cilja, določenega v tem odstavku.

Sprememba 171

Sprememba 171

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka e

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka e

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Obvestilu mora biti priložen
  načrt izvajanja, v katerem so predstavljeni ukrepi, potrebni za zagotovitev skladnosti s 
  cilji
  do novega roka. Ta načrt
  mora vsebovati
  tudi podroben časovni načrt izvajanja predlaganih ukrepov in oceno njihovega pričakovanega učinka. | Prošnji za podaljšanje se priloži
  načrt izvajanja, v katerem so predstavljeni ukrepi, potrebni za zagotovitev skladnosti s 
  ciljem
  do novega roka. Ta načrt
  se pripravi na podlagi ocene obstoječih načrtov ravnanja z odpadki in vsebuje
  tudi podroben časovni načrt izvajanja predlaganih ukrepov in oceno njihovega pričakovanega učinka. |
| | Poleg tega načrt iz tretjega pododstavka izpolnjuje vsaj naslednje zahteve: |
| | (a) | uporablja primerne ekonomske instrumente za spodbujanje uporabe hierarhije ravnanja z odpadki iz člena 4(1) te direktive; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Obvestilu mora biti priložen
  načrt izvajanja, v katerem so predstavljeni ukrepi, potrebni za zagotovitev skladnosti s 
  cilji
  do novega roka. Ta načrt
  mora vsebovati
  tudi podroben časovni načrt izvajanja predlaganih ukrepov in oceno njihovega pričakovanega učinka.

Obvestilu mora biti priložen

cilji

mora vsebovati

Prošnji za podaljšanje se priloži
  načrt izvajanja, v katerem so predstavljeni ukrepi, potrebni za zagotovitev skladnosti s 
  ciljem
  do novega roka. Ta načrt
  se pripravi na podlagi ocene obstoječih načrtov ravnanja z odpadki in vsebuje
  tudi podroben časovni načrt izvajanja predlaganih ukrepov in oceno njihovega pričakovanega učinka.

Prošnji za podaljšanje se priloži

ciljem

se pripravi na podlagi ocene obstoječih načrtov ravnanja z odpadki in vsebuje

Poleg tega načrt iz tretjega pododstavka izpolnjuje vsaj naslednje zahteve:

Poleg tega načrt iz tretjega pododstavka izpolnjuje vsaj naslednje zahteve:

(a)

uporablja primerne ekonomske instrumente za spodbujanje uporabe hierarhije ravnanja z odpadki iz člena 4(1) te direktive;

uporablja primerne ekonomske instrumente za spodbujanje uporabe hierarhije ravnanja z odpadki iz člena 4(1) te direktive;

| (b) | iz njega je razvidna učinkovita in uspešna uporaba strukturnih in kohezijskih skladov ter drugih ukrepov v obliki dokazljivih dolgoročnih naložb, ki financirajo razvoj infrastrukture za ravnanje z odpadki, ki je potrebna za uresničitev ustreznih ciljev; |
| --- | --- |

(b)

iz njega je razvidna učinkovita in uspešna uporaba strukturnih in kohezijskih skladov ter drugih ukrepov v obliki dokazljivih dolgoročnih naložb, ki financirajo razvoj infrastrukture za ravnanje z odpadki, ki je potrebna za uresničitev ustreznih ciljev;

iz njega je razvidna učinkovita in uspešna uporaba strukturnih in kohezijskih skladov ter drugih ukrepov v obliki dokazljivih dolgoročnih naložb, ki financirajo razvoj infrastrukture za ravnanje z odpadki, ki je potrebna za uresničitev ustreznih ciljev;

| (c) | zagotavlja kakovostne statistične podatke in vsebuje jasne napovedi glede zmogljivosti za ravnanje z odpadki in oddaljenosti od ciljev, kot je določeno v členu 11(2) te direktive, členu 6(1) Direktive 94/62/ES ter členu 5(2a), (2b) in (2c) Direktive 1999/31/ES; |
| --- | --- |

(c)

zagotavlja kakovostne statistične podatke in vsebuje jasne napovedi glede zmogljivosti za ravnanje z odpadki in oddaljenosti od ciljev, kot je določeno v členu 11(2) te direktive, členu 6(1) Direktive 94/62/ES ter členu 5(2a), (2b) in (2c) Direktive 1999/31/ES;

zagotavlja kakovostne statistične podatke in vsebuje jasne napovedi glede zmogljivosti za ravnanje z odpadki in oddaljenosti od ciljev, kot je določeno v členu 11(2) te direktive, členu 6(1) Direktive 94/62/ES ter členu 5(2a), (2b) in (2c) Direktive 1999/31/ES;

| (d) | določa programe preprečevanja nastajanja odpadkov iz člena 29 te direktive. |
| --- | --- |

(d)

določa programe preprečevanja nastajanja odpadkov iz člena 29 te direktive.

določa programe preprečevanja nastajanja odpadkov iz člena 29 te direktive.

Komisija oceni, ali so zahteve iz točk (a) do (d) četrtega pododstavka izpolnjene. Če Komisija ne poda pripomb na predloženi načrt v petih mesecih od datuma njegovega prejema, se šteje, da je bilo prošnji za podaljšanje roka ugodeno.

Komisija oceni, ali so zahteve iz točk (a) do (d) četrtega pododstavka izpolnjene. Če Komisija ne poda pripomb na predloženi načrt v petih mesecih od datuma njegovega prejema, se šteje, da je bilo prošnji za podaljšanje roka ugodeno.

Če Komisija poda pripombe na predloženi načrt, od zadevne države članice zahteva, da v dveh mesecih od prejema pripomb predloži revidiran načrt.

Če Komisija poda pripombe na predloženi načrt, od zadevne države članice zahteva, da v dveh mesecih od prejema pripomb predloži revidiran načrt.

Komisija revidirani načrt oceni v dveh mesecih od njegovega prejema ter pisno odobri ali zavrne prošnjo za podaljšanje roka. Če Komisija ne sprejme odločitve v navedenem roku, se šteje, da je bilo prošnji za podaljšanje roka ugodeno.

Komisija revidirani načrt oceni v dveh mesecih od njegovega prejema ter pisno odobri ali zavrne prošnjo za podaljšanje roka. Če Komisija ne sprejme odločitve v navedenem roku, se šteje, da je bilo prošnji za podaljšanje roka ugodeno.

Komisija Evropski parlament in Svet obvesti o svojih odločitvah v dveh mesecih od njihovega sprejetja.

Komisija Evropski parlament in Svet obvesti o svojih odločitvah v dveh mesecih od njihovega sprejetja.

Če se odobri podaljšanje iz prvega pododstavka, vendar država članica ne pripravi vsaj 50 % svojih komunalnih odpadkov za ponovno uporabo in recikliranje do leta 2025, se to podaljšanje šteje za samodejno preklicano.

Če se odobri podaljšanje iz prvega pododstavka, vendar država članica ne pripravi vsaj 50 % svojih komunalnih odpadkov za ponovno uporabo in recikliranje do leta 2025, se to podaljšanje šteje za samodejno preklicano.

Sprememba 172

Sprememba 172

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka e

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka e

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Država članica lahko zaprosi za petletno podaljšanje roka, da bi dosegla cilj iz točke (d) odstavka 2, če izpolnjuje naslednje pogoje: |
| | (a) | izpolnjuje pogoje iz točk (a) in (b) prvega pododstavka odstavka 3; ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Država članica lahko zaprosi za petletno podaljšanje roka, da bi dosegla cilj iz točke (d) odstavka 2, če izpolnjuje naslednje pogoje:

(a)

izpolnjuje pogoje iz točk (a) in (b) prvega pododstavka odstavka 3; ter

izpolnjuje pogoje iz točk (a) in (b) prvega pododstavka odstavka 3; ter

| (b) | ni vključena na seznam držav članic, za katere obstaja tveganje, da ne bodo dosegle cilja priprave vsaj 60 % svojih komunalnih odpadkov za ponovno uporabo in recikliranje do leta 2030, ustanovljen v skladu s točko (b) člena 11b(2). |
| --- | --- |

(b)

ni vključena na seznam držav članic, za katere obstaja tveganje, da ne bodo dosegle cilja priprave vsaj 60 % svojih komunalnih odpadkov za ponovno uporabo in recikliranje do leta 2030, ustanovljen v skladu s točko (b) člena 11b(2).

ni vključena na seznam držav članic, za katere obstaja tveganje, da ne bodo dosegle cilja priprave vsaj 60 % svojih komunalnih odpadkov za ponovno uporabo in recikliranje do leta 2030, ustanovljen v skladu s točko (b) člena 11b(2).

Država članica, da bi zaprosila za pridobitev podaljšanja iz prvega pododstavka tega člena, predloži Komisiji prošnjo v skladu z odstavkom 3 tega člena najpozneje 24 mesecev pred rokom, določenim v točki (d) odstavka 2 tega člena, vendar ne pred objavo poročila iz člena 11b o doseganju cilja, določenega v tem odstavku.

Država članica, da bi zaprosila za pridobitev podaljšanja iz prvega pododstavka tega člena, predloži Komisiji prošnjo v skladu z odstavkom 3 tega člena najpozneje 24 mesecev pred rokom, določenim v točki (d) odstavka 2 tega člena, vendar ne pred objavo poročila iz člena 11b o doseganju cilja, določenega v tem odstavku.

Če se takšno podaljšanje odobri, vendar država članica ne pripravi vsaj 60 % svojih komunalnih odpadkov za ponovno uporabo in recikliranje do leta 2030, se to podaljšanje šteje za samodejno preklicano.

Če se takšno podaljšanje odobri, vendar država članica ne pripravi vsaj 60 % svojih komunalnih odpadkov za ponovno uporabo in recikliranje do leta 2030, se to podaljšanje šteje za samodejno preklicano.

Sprememba 173

Sprememba 173

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka e

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka e

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija najpozneje do 31. decembra 2024 pregleda cilj iz odstavka 2(d), da po potrebi okrepi
  cilje in preuči možnost določitve ciljev
  za
  druge tokove odpadkov
  . V ta namen se poročilo Komisije, po potrebi skupaj s predlogom, pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. | 4.   Komisija najpozneje do 31. decembra 2024 pregleda cilj iz odstavka 2(d), da
  ga
  po potrebi okrepi
  , pri tem pa upošteva primere dobre prakse in ukrepe, ki jih
  za
  doseganje cilja uporabljajo države članice
  . V ta namen se poročilo Komisije, po potrebi skupaj s predlogom, pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija najpozneje do 31. decembra 2024 pregleda cilj iz odstavka 2(d), da po potrebi okrepi
  cilje in preuči možnost določitve ciljev
  za
  druge tokove odpadkov
  . V ta namen se poročilo Komisije, po potrebi skupaj s predlogom, pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

4.   Komisija najpozneje do 31. decembra 2024 pregleda cilj iz odstavka 2(d), da
  ga
  po potrebi okrepi
  , pri tem pa upošteva primere dobre prakse in ukrepe, ki jih
  za
  doseganje cilja uporabljajo države članice
  . V ta namen se poročilo Komisije, po potrebi skupaj s predlogom, pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 174

Sprememba 174

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka e

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka e

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija preuči možnost, da bi se po vsej Uniji določili cilji za leti 2025 in 2030 glede priprave za ponovno uporabo in recikliranje, ki se uporabljajo za odpadke iz komercialnih dejavnosti, nenevarne industrijske odpadke in druge tokove odpadkov. Komisija v ta namen do 31. decembra 2018 pripravi poročilo, ki mu po potrebi priloži zakonodajni predlog, in ga pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Komisija preuči možnost, da bi se po vsej Uniji določili cilji za leti 2025 in 2030 glede priprave za ponovno uporabo in recikliranje, ki se uporabljajo za odpadke iz komercialnih dejavnosti, nenevarne industrijske odpadke in druge tokove odpadkov. Komisija v ta namen do 31. decembra 2018 pripravi poročilo, ki mu po potrebi priloži zakonodajni predlog, in ga pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 175

Sprememba 175

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka e

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka e

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11 – odstavek 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Komisija preuči možnost, da bi se po vsej Uniji določili cilji za leti 2025 in 2030 glede priprave za ponovno uporabo in recikliranje, ki bi se uporabljali za gradbene odpadke in odpadke pri rušenju objektov. Komisija v ta namen do 31. decembra 2018 pripravi poročilo, ki mu po potrebi priloži zakonodajni predlog, in ga pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4b.
     
  Komisija preuči možnost, da bi se po vsej Uniji določili cilji za leti 2025 in 2030 glede priprave za ponovno uporabo in recikliranje, ki bi se uporabljali za gradbene odpadke in odpadke pri rušenju objektov. Komisija v ta namen do 31. decembra 2018 pripravi poročilo, ki mu po potrebi priloži zakonodajni predlog, in ga pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 176

Sprememba 176

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11a – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Za namene izračuna, ali so izpolnjeni cilji iz člena 11(2)(c) in (d) ter 11(3): | 1.   Za namene izračuna, ali so izpolnjeni cilji iz člena 11(2)(c) in (d) ter 11(3): |
| (a) | se teža recikliranih komunalnih odpadkov
  razume
  kot teža odpadkov, vnesenih v končni postopek recikliranja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Za namene izračuna, ali so izpolnjeni cilji iz člena 11(2)(c) in (d) ter 11(3):

1.   Za namene izračuna, ali so izpolnjeni cilji iz člena 11(2)(c) in (d) ter 11(3):

(a)

se teža recikliranih komunalnih odpadkov
  razume
  kot teža odpadkov, vnesenih v končni postopek recikliranja;

razume

| (a) | se teža recikliranih komunalnih odpadkov
  izračuna
  kot teža odpadkov, vnesenih v končni postopek recikliranja
  v danem letu
  ; |
| --- | --- |

(a)

se teža recikliranih komunalnih odpadkov
  izračuna
  kot teža odpadkov, vnesenih v končni postopek recikliranja
  v danem letu
  ;

izračuna

v danem letu

| (b) | se teža komunalnih odpadkov, pripravljenih za ponovno uporabo,
  razume
  kot teža komunalnih odpadkov, ki jih je predelal ali zbral priznan izvajalec dejavnosti priprave za ponovno uporabo in v zvezi s katerimi so bile opravljene vse potrebne dejavnosti pregledovanja, čiščenja in popravil, da bi se omogočila ponovna uporaba brez nadaljnjega sortiranja ali predhodne obdelave; |
| --- | --- |

(b)

se teža komunalnih odpadkov, pripravljenih za ponovno uporabo,
  razume
  kot teža komunalnih odpadkov, ki jih je predelal ali zbral priznan izvajalec dejavnosti priprave za ponovno uporabo in v zvezi s katerimi so bile opravljene vse potrebne dejavnosti pregledovanja, čiščenja in popravil, da bi se omogočila ponovna uporaba brez nadaljnjega sortiranja ali predhodne obdelave;

razume

| (b) | se teža komunalnih odpadkov, pripravljenih za ponovno uporabo,
  izračuna
  kot teža komunalnih odpadkov, ki jih je
  v danem letu
  predelal ali zbral priznan izvajalec dejavnosti priprave za ponovno uporabo in v zvezi s katerimi so bile opravljene vse potrebne dejavnosti pregledovanja, čiščenja in popravil, da bi se omogočila ponovna uporaba brez nadaljnjega sortiranja ali predhodne obdelave; |
| --- | --- |

(b)

se teža komunalnih odpadkov, pripravljenih za ponovno uporabo,
  izračuna
  kot teža komunalnih odpadkov, ki jih je
  v danem letu
  predelal ali zbral priznan izvajalec dejavnosti priprave za ponovno uporabo in v zvezi s katerimi so bile opravljene vse potrebne dejavnosti pregledovanja, čiščenja in popravil, da bi se omogočila ponovna uporaba brez nadaljnjega sortiranja ali predhodne obdelave;

izračuna

v danem letu

| (c) | države članice lahko vključijo proizvode in sestavne dele proizvodov, ki so jih za ponovno uporabo pripravili priznani izvajalci dejavnosti priprave za ponovno uporabo ali kavcijski sistemi. Za izračun prilagojene stopnje komunalnih odpadkov, pripravljenih za ponovno uporabo, in recikliranih komunalnih odpadkov, ob upoštevanju teže proizvodov in sestavnih delov proizvodov, pripravljenih za ponovno uporabo, države članice uporabijo verificirane podatke, ki jih zagotovijo izvajalci dejavnosti, in enačbo iz Priloge VI. |
| --- | --- |

(c)

države članice lahko vključijo proizvode in sestavne dele proizvodov, ki so jih za ponovno uporabo pripravili priznani izvajalci dejavnosti priprave za ponovno uporabo ali kavcijski sistemi. Za izračun prilagojene stopnje komunalnih odpadkov, pripravljenih za ponovno uporabo, in recikliranih komunalnih odpadkov, ob upoštevanju teže proizvodov in sestavnih delov proizvodov, pripravljenih za ponovno uporabo, države članice uporabijo verificirane podatke, ki jih zagotovijo izvajalci dejavnosti, in enačbo iz Priloge VI.

države članice lahko vključijo proizvode in sestavne dele proizvodov, ki so jih za ponovno uporabo pripravili priznani izvajalci dejavnosti priprave za ponovno uporabo ali kavcijski sistemi. Za izračun prilagojene stopnje komunalnih odpadkov, pripravljenih za ponovno uporabo, in recikliranih komunalnih odpadkov, ob upoštevanju teže proizvodov in sestavnih delov proizvodov, pripravljenih za ponovno uporabo, države članice uporabijo verificirane podatke, ki jih zagotovijo izvajalci dejavnosti, in enačbo iz Priloge VI.

Sprememba 177

Sprememba 177

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11a – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija do 31. decembra 2018 od evropskih organizacij za standardizacijo zahteva, naj na podlagi primerov najboljše razpoložljive prakse razvijejo evropske standarde kakovosti za odpadne materiale, ki vstopajo v končni postopek recikliranja, in za sekundarne surovine, zlasti za plastiko. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Komisija do 31. decembra 2018 od evropskih organizacij za standardizacijo zahteva, naj na podlagi primerov najboljše razpoložljive prakse razvijejo evropske standarde kakovosti za odpadne materiale, ki vstopajo v končni postopek recikliranja, in za sekundarne surovine, zlasti za plastiko.

Sprememba 178

Sprememba 178

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11a – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Da se zagotovijo harmonizirani pogoji za uporabo odstavka 1(
  b
  )
  (c)
  in (
  c
  )
  in Priloge IV
  , Komisija v skladu s členom 38a sprejme delegirane akte za opredelitev minimalnih zahtev glede kakovosti in operativnih zahtev za določanje priznanih izvajalcev dejavnosti priprave za ponovno uporabo
  in
  kavcijskih sistemov, vključno s posebnimi pravili v zvezi zbiranjem, potrjevanjem in sporočanjem podatkov. | 2.   Da se zagotovijo harmonizirani pogoji za uporabo odstavka 1(
  a
  ) in (
  b
  ), Komisija v skladu s členom 38a sprejme delegirane akte za opredelitev minimalnih zahtev glede kakovosti in operativnih zahtev za določanje priznanih izvajalcev dejavnosti priprave za ponovno uporabo, kavcijskih sistemov
  in izvajalcev dejavnosti končnega recikliranja
  , vključno s posebnimi pravili v zvezi zbiranjem
  , sledljivostjo
  , potrjevanjem in sporočanjem podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Da se zagotovijo harmonizirani pogoji za uporabo odstavka 1(
  b
  )
  (c)
  in (
  c
  )
  in Priloge IV
  , Komisija v skladu s členom 38a sprejme delegirane akte za opredelitev minimalnih zahtev glede kakovosti in operativnih zahtev za določanje priznanih izvajalcev dejavnosti priprave za ponovno uporabo
  in
  kavcijskih sistemov, vključno s posebnimi pravili v zvezi zbiranjem, potrjevanjem in sporočanjem podatkov.

2.   Da se zagotovijo harmonizirani pogoji za uporabo odstavka 1(
  a
  ) in (
  b
  ), Komisija v skladu s členom 38a sprejme delegirane akte za opredelitev minimalnih zahtev glede kakovosti in operativnih zahtev za določanje priznanih izvajalcev dejavnosti priprave za ponovno uporabo, kavcijskih sistemov
  in izvajalcev dejavnosti končnega recikliranja
  , vključno s posebnimi pravili v zvezi zbiranjem
  , sledljivostjo
  , potrjevanjem in sporočanjem podatkov.

Sprememba 179

Sprememba 179

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11a – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Z odstopanjem od odstavka 1 se teža izhodnih količin iz katere koli dejavnosti sortiranja lahko sporoči kot teža recikliranih komunalnih odpadkov, pod pogojem, da: | 3.   
  Države članice zagotovijo, da se vodijo evidence o teži proizvodov in materialov pri izhodu (izhodne količine) iz obrata za predelavo ali recikliranje/pripravo za ponovno uporabo. |
| (a) | se takšni izhodni odpadki pošljejo v končni postopek recikliranja, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  Z odstopanjem od odstavka 1 se teža izhodnih količin iz katere koli dejavnosti sortiranja lahko sporoči kot teža recikliranih komunalnih odpadkov, pod pogojem, da:

3.   
  Države članice zagotovijo, da se vodijo evidence o teži proizvodov in materialov pri izhodu (izhodne količine) iz obrata za predelavo ali recikliranje/pripravo za ponovno uporabo.

(a)

se takšni izhodni odpadki pošljejo v končni postopek recikliranja,

se takšni izhodni odpadki pošljejo v končni postopek recikliranja,

| (b) | je teža materialov ali snovi, ki se ne pošljejo v končni postopek recikliranja in se odstranijo ali se uporabijo za energijsko predelavo, manjša od 10 % skupne teže, ki se sporoči kot reciklirana. |
| --- | --- |

(b)

je teža materialov ali snovi, ki se ne pošljejo v končni postopek recikliranja in se odstranijo ali se uporabijo za energijsko predelavo, manjša od 10 % skupne teže, ki se sporoči kot reciklirana.

je teža materialov ali snovi, ki se ne pošljejo v končni postopek recikliranja in se odstranijo ali se uporabijo za energijsko predelavo, manjša od 10 % skupne teže, ki se sporoči kot reciklirana.

Sprememba 180

Sprememba 180

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11a – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice vzpostavijo učinkovit sistem nadzora kakovosti in sledljivosti komunalnih odpadkov, da zagotovijo
  , da so pogoji
  iz odstavka
  3(a) in (b) izpolnjeni
  . Sistem lahko sestoji iz elektronskih registrov, vzpostavljenih na podlagi člena 35(4), tehničnih specifikacij za zahteve glede kakovosti sortiranih odpadkov ali kakršnih koli enakovrednih ukrepov za zagotavljanje zanesljivosti in točnosti zbranih podatkov o recikliranih odpadkih. | 4.   Države članice
  v skladu z odstavkom 2
  vzpostavijo učinkovit sistem nadzora kakovosti in sledljivosti komunalnih odpadkov, da zagotovijo
  skladnost s pravili
  iz odstavka
  1
  . Sistem lahko sestoji iz elektronskih registrov, vzpostavljenih na podlagi člena 35(4), tehničnih specifikacij za zahteve glede kakovosti sortiranih odpadkov ali kakršnih koli enakovrednih ukrepov za zagotavljanje zanesljivosti in točnosti zbranih podatkov o recikliranih odpadkih.
  Države članice obvestijo Komisijo o metodi, izbrani za nadzor kakovosti in sledljivosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Države članice vzpostavijo učinkovit sistem nadzora kakovosti in sledljivosti komunalnih odpadkov, da zagotovijo
  , da so pogoji
  iz odstavka
  3(a) in (b) izpolnjeni
  . Sistem lahko sestoji iz elektronskih registrov, vzpostavljenih na podlagi člena 35(4), tehničnih specifikacij za zahteve glede kakovosti sortiranih odpadkov ali kakršnih koli enakovrednih ukrepov za zagotavljanje zanesljivosti in točnosti zbranih podatkov o recikliranih odpadkih.

4.   Države članice
  v skladu z odstavkom 2
  vzpostavijo učinkovit sistem nadzora kakovosti in sledljivosti komunalnih odpadkov, da zagotovijo
  skladnost s pravili
  iz odstavka
  1
  . Sistem lahko sestoji iz elektronskih registrov, vzpostavljenih na podlagi člena 35(4), tehničnih specifikacij za zahteve glede kakovosti sortiranih odpadkov ali kakršnih koli enakovrednih ukrepov za zagotavljanje zanesljivosti in točnosti zbranih podatkov o recikliranih odpadkih.
  Države članice obvestijo Komisijo o metodi, izbrani za nadzor kakovosti in sledljivosti.

Sprememba 181

Sprememba 181

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11a – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Za namene izračuna, ali so bili cilji iz člena 11(2)(c) in (d) 
  in
  člena 11(3) doseženi, lahko države članice upoštevajo tudi recikliranje kovin, ki poteka v okviru sežiganja, in sicer sorazmerno z deležem sežganih komunalnih odpadkov, pod pogojem, da reciklirane kovine izpolnjujejo določene zahteve glede kakovosti. | 5.   Za namene izračuna, ali so bili cilji iz člena 11(2)(c) in (d) 
  ter
  člena 11(3) doseženi, lahko države članice
  , po tem, ko je Komisija sprejela delegirani akt iz odstavka 6 tega člena,
  upoštevajo tudi recikliranje kovin, ki poteka v okviru sežiganja
  ali sosežiganja
  , in sicer sorazmerno z deležem sežganih
  ali sosežganih
  komunalnih odpadkov, pod pogojem, da reciklirane kovine izpolnjujejo določene zahteve glede kakovosti
  in da so odpadki bili ločeni pred sežigom ali da je izpolnjena obveznost, da se vzpostavi ločeno zbiranje za papir, kovino, steklo in biološke odpadke
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Za namene izračuna, ali so bili cilji iz člena 11(2)(c) in (d) 
  in
  člena 11(3) doseženi, lahko države članice upoštevajo tudi recikliranje kovin, ki poteka v okviru sežiganja, in sicer sorazmerno z deležem sežganih komunalnih odpadkov, pod pogojem, da reciklirane kovine izpolnjujejo določene zahteve glede kakovosti.

5.   Za namene izračuna, ali so bili cilji iz člena 11(2)(c) in (d) 
  ter
  člena 11(3) doseženi, lahko države članice
  , po tem, ko je Komisija sprejela delegirani akt iz odstavka 6 tega člena,
  upoštevajo tudi recikliranje kovin, ki poteka v okviru sežiganja
  ali sosežiganja
  , in sicer sorazmerno z deležem sežganih
  ali sosežganih
  komunalnih odpadkov, pod pogojem, da reciklirane kovine izpolnjujejo določene zahteve glede kakovosti
  in da so odpadki bili ločeni pred sežigom ali da je izpolnjena obveznost, da se vzpostavi ločeno zbiranje za papir, kovino, steklo in biološke odpadke
  .

Sprememba 182

Sprememba 182

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11a – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Da se zagotovijo usklajeni pogoji za uporabo odstavka 5, Komisija v skladu s členom 38a sprejme delegirane akte, s katerimi določi skupno metodologijo za izračun teže kovin, ki so bile reciklirane v okviru sežiganja, vključno z merili kakovosti za reciklirane kovine. | 6.   Da se zagotovijo usklajeni pogoji za uporabo odstavka 5, Komisija v skladu s členom 38a sprejme delegirane akte, s katerimi določi skupno metodologijo za izračun teže kovin, ki so bile reciklirane v okviru sežiganja
  ali sosežiganja
  , vključno z merili kakovosti za reciklirane kovine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Da se zagotovijo usklajeni pogoji za uporabo odstavka 5, Komisija v skladu s členom 38a sprejme delegirane akte, s katerimi določi skupno metodologijo za izračun teže kovin, ki so bile reciklirane v okviru sežiganja, vključno z merili kakovosti za reciklirane kovine.

6.   Da se zagotovijo usklajeni pogoji za uporabo odstavka 5, Komisija v skladu s členom 38a sprejme delegirane akte, s katerimi določi skupno metodologijo za izračun teže kovin, ki so bile reciklirane v okviru sežiganja
  ali sosežiganja
  , vključno z merili kakovosti za reciklirane kovine.

Sprememba 183

Sprememba 183

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11 b – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija v sodelovanju z Evropsko agencijo za okolje pripravi poročila o napredku pri doseganju ciljev iz člena 11(2)(c) in (d) 
  ter
  člena 11(3), in sicer najpozneje tri leta pred iztekom posameznega roka iz navedenih določb. | 1.   Komisija v sodelovanju z Evropsko agencijo za okolje pripravi poročila o napredku pri doseganju ciljev iz člena 11(2)(c) in (d), člena 11(3
  ) in (3a) ter člena 21(1a
  ), in sicer najpozneje tri leta pred iztekom posameznega roka iz navedenih določb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija v sodelovanju z Evropsko agencijo za okolje pripravi poročila o napredku pri doseganju ciljev iz člena 11(2)(c) in (d) 
  ter
  člena 11(3), in sicer najpozneje tri leta pred iztekom posameznega roka iz navedenih določb.

1.   Komisija v sodelovanju z Evropsko agencijo za okolje pripravi poročila o napredku pri doseganju ciljev iz člena 11(2)(c) in (d), člena 11(3
  ) in (3a) ter člena 21(1a
  ), in sicer najpozneje tri leta pred iztekom posameznega roka iz navedenih določb.

Sprememba 184

Sprememba 184

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11 b – odstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | primere najboljših praks, ki se uporabljajo po vsej Uniji in bi lahko služili kot smernice za napredovanje pri uresničevanju ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

primere najboljših praks, ki se uporabljajo po vsej Uniji in bi lahko služili kot smernice za napredovanje pri uresničevanju ciljev.

primere najboljših praks, ki se uporabljajo po vsej Uniji in bi lahko služili kot smernice za napredovanje pri uresničevanju ciljev.

Sprememba 185

Sprememba 185

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12

Direktiva 2008/98/ES

Člen 11 b – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kadar je potrebno, poročila iz odstavka 1 obravnavajo izvrševanje drugih zahtev iz te direktive, kot je napovedovanje doseganja ciljev iz programov za preprečevanje nastajanja odpadkov iz člena 29 ter odstotek in količina komunalnih odpadkov na osebo, ki so namenjeni za obdelavo in energijsko predelavo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Kadar je potrebno, poročila iz odstavka 1 obravnavajo izvrševanje drugih zahtev iz te direktive, kot je napovedovanje doseganja ciljev iz programov za preprečevanje nastajanja odpadkov iz člena 29 ter odstotek in količina komunalnih odpadkov na osebo, ki so namenjeni za obdelavo in energijsko predelavo.

Sprememba 186

Sprememba 186

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 12 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | V členu 12 se doda naslednji odstavek:




  „1a.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se do leta 2030 količina odstranjenih komunalnih odpadkov zmanjša na največ 10 % skupne količine proizvedenih komunalnih odpadkov.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(12a)

(12a)

V členu 12 se doda naslednji odstavek:

„1a.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se do leta 2030 količina odstranjenih komunalnih odpadkov zmanjša na največ 10 % skupne količine proizvedenih komunalnih odpadkov.“;

Sprememba 187

Sprememba 187

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 b (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 12 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12b) | V členu 12 se doda naslednji odstavek:




  „1b.
     
  Komisija pregleda dejavnosti odstranjevanja iz Priloge I. Ob upoštevanju tega pregleda sprejme delegirane akte, ki dopolnjujejo to direktivo in v katerih določi tehnična merila in operativne postopke za dejavnosti odstranjevanja D2, D3, D4, D6, D7 in D12. S temi delegiranimi akti se po potrebi uvede prepoved dejavnosti odstranjevanja, ki ne izpolnjujejo zahtev iz člena 13.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(12b)

(12b)

V členu 12 se doda naslednji odstavek:

„1b.
     
  Komisija pregleda dejavnosti odstranjevanja iz Priloge I. Ob upoštevanju tega pregleda sprejme delegirane akte, ki dopolnjujejo to direktivo in v katerih določi tehnična merila in operativne postopke za dejavnosti odstranjevanja D2, D3, D4, D6, D7 in D12. S temi delegiranimi akti se po potrebi uvede prepoved dejavnosti odstranjevanja, ki ne izpolnjujejo zahtev iz člena 13.“;

Sprememba 188

Sprememba 188

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 c (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 12 – odstavek 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12c) | V členu 12 se doda naslednji odstavek:




  „1c.
     
  Države članice sprejmejo posebne ukrepe za preprečevanje neposrednega in posrednega odstranjevanja odpadkov v morsko okolje. Države članice najpozneje 18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive in vsaki dve leti po tem datumu Komisiji sporočijo ukrepe, sprejete za izvajanje tega odstavka. Na podlagi teh informacij Komisija v roku šestih mesecev objavi dvoletno poročilo.




  Komisija sprejme izvedbene akte za določitev oblik in kazalnikov za izvajanje tega odstavka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 39(2).“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(12c)

(12c)

V členu 12 se doda naslednji odstavek:

„1c.
     
  Države članice sprejmejo posebne ukrepe za preprečevanje neposrednega in posrednega odstranjevanja odpadkov v morsko okolje. Države članice najpozneje 18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive in vsaki dve leti po tem datumu Komisiji sporočijo ukrepe, sprejete za izvajanje tega odstavka. Na podlagi teh informacij Komisija v roku šestih mesecev objavi dvoletno poročilo.

Komisija sprejme izvedbene akte za določitev oblik in kazalnikov za izvajanje tega odstavka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 39(2).“;

Sprememba 189

Sprememba 189

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 d (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 d (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 15 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12d) | V členu 15 se doda naslednji odstavek:




  „4a.
     
  V skladu z Direktivo 2014/24/EU lahko države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so pri postopku izbora izvajalcev dejavnosti ravnanja z odpadki, ki ga izvedejo organi lokalnih skupnosti in organizacije, ki v imenu proizvajalca proizvodov izvajajo razširjeno odgovornost proizvajalca, uporabljene socialne določbe, da se podpre vloga socialnih in solidarnostnih podjetij in platform.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(12d)

(12d)

V členu 15 se doda naslednji odstavek:

„4a.
     
  V skladu z Direktivo 2014/24/EU lahko države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so pri postopku izbora izvajalcev dejavnosti ravnanja z odpadki, ki ga izvedejo organi lokalnih skupnosti in organizacije, ki v imenu proizvajalca proizvodov izvajajo razširjeno odgovornost proizvajalca, uporabljene socialne določbe, da se podpre vloga socialnih in solidarnostnih podjetij in platform.“;

Sprememba 190

Sprememba 190

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 e (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 e (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 18 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12e) | Člen 18(3) se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(12e)

(12e)

Člen 18(3) se nadomesti z naslednjim:

3.   
  V skladu z merili tehnične in ekonomske izvedljivosti se v
  primeru mešanja nevarnih odpadkov v nasprotju z odstavkom 1
  izvede ločevanje, kjer je to mogoče in potrebno
  ,
  za izpolnitev pogojev iz člena 13
  .

| | „3.   
  V
  primeru mešanja nevarnih odpadkov v nasprotju z odstavkom 1
  države članice brez poseganja v člen 36 zagotovijo
  ,
  da se ločevanje izvede, kjer je tehnično izvedljivo
  .


  Kadar ločevanje ni tehnično izvedljivo, se zmešani odpadki obdelajo v obratu z dovoljenjem za obdelavo tovrstne mešanice in njenih individualnih sestavin.“; |
| --- | --- |

„3.   
  V
  primeru mešanja nevarnih odpadkov v nasprotju z odstavkom 1
  države članice brez poseganja v člen 36 zagotovijo
  ,
  da se ločevanje izvede, kjer je tehnično izvedljivo
  .

Kadar ločevanje ni tehnično izvedljivo, se zmešani odpadki obdelajo v obratu z dovoljenjem za obdelavo tovrstne mešanice in njenih individualnih sestavin.“;

Sprememba 191

Sprememba 191

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 f (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 f (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 20 – alinea 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12f) | V členu 20 se vstavi naslednji odstavek:



  „Države članice do 1. januarja 2020 vzpostavijo sisteme ločenega zbiranja in sprejemanja nevarnih odpadkov iz gospodinjstev in tako zagotovijo, da se pravilno obdelajo in ne kontaminirajo drugih tokov komunalnih odpadkov.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(12f)

(12f)

V členu 20 se vstavi naslednji odstavek:

„Države članice do 1. januarja 2020 vzpostavijo sisteme ločenega zbiranja in sprejemanja nevarnih odpadkov iz gospodinjstev in tako zagotovijo, da se pravilno obdelajo in ne kontaminirajo drugih tokov komunalnih odpadkov.“;

„Države članice do 1. januarja 2020 vzpostavijo sisteme ločenega zbiranja in sprejemanja nevarnih odpadkov iz gospodinjstev in tako zagotovijo, da se pravilno obdelajo in ne kontaminirajo drugih tokov komunalnih odpadkov.“;

Sprememba 192

Sprememba 192

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 g (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 g (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 20 – alinea 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12 g) | V členu 20 se vstavi naslednji odstavek:



  „Komisija do ... [18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive] oblikuje smernice, ki bodo državam članicam pomagale pri zbiranju nevarnih odpadkov iz gospodinjstev in ravnanju z njimi ter jim olajšale opravljanje te dejavnosti.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(12 g)

(12 g)

V členu 20 se vstavi naslednji odstavek:

„Komisija do ... [18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive] oblikuje smernice, ki bodo državam članicam pomagale pri zbiranju nevarnih odpadkov iz gospodinjstev in ravnanju z njimi ter jim olajšale opravljanje te dejavnosti.“;

„Komisija do ... [18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive] oblikuje smernice, ki bodo državam članicam pomagale pri zbiranju nevarnih odpadkov iz gospodinjstev in ravnanju z njimi ter jim olajšale opravljanje te dejavnosti.“;

Sprememba 193

Sprememba 193

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 h (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 h (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 21 – odstavek 1 – točka a

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12h) | V členu 21(1) se točka a nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(12h)

(12h)

V členu 21(1) se točka a nadomesti z naslednjim:

| (a) | odpadna olja zbirajo ločeno
  , kadar je to tehnično izvedljivo
  ; |
| --- | --- |

(a)

odpadna olja zbirajo ločeno
  , kadar je to tehnično izvedljivo
  ;

, kadar je to tehnično izvedljivo

| | „(a) | odpadna olja zbirajo ločeno;“; |
| --- | --- | --- |

„(a)

odpadna olja zbirajo ločeno;“;

Sprememba 194

Sprememba 194

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 i (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 i (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 21 – odstavek 1 – točka c

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12i) | V členu 21(1) se točka c nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(12i)

(12i)

V členu 21(1) se točka c nadomesti z naslednjim:

| (c) | kadar je to tehnično izvedljivo in ekonomsko smiselno,
  odpadna olja z različnimi lastnostmi ne mešajo, ter da se odpadna olja ne mešajo z drugimi vrstami odpadkov ali snovmi, če to mešanje ovira njihovo
  obdelavo
  . |
| --- | --- |

(c)

kadar je to tehnično izvedljivo in ekonomsko smiselno,
  odpadna olja z različnimi lastnostmi ne mešajo, ter da se odpadna olja ne mešajo z drugimi vrstami odpadkov ali snovmi, če to mešanje ovira njihovo
  obdelavo
  .

kadar je to tehnično izvedljivo in ekonomsko smiselno,

obdelavo

| | „(c) | odpadna olja z različnimi lastnostmi ne mešajo ter da se odpadna olja ne mešajo z drugimi vrstami odpadkov ali snovmi, če to mešanje ovira njihovo
  regeneracijo
  .“; |
| --- | --- | --- |

„(c)

odpadna olja z različnimi lastnostmi ne mešajo ter da se odpadna olja ne mešajo z drugimi vrstami odpadkov ali snovmi, če to mešanje ovira njihovo
  regeneracijo
  .“;

regeneracijo

Sprememba 195

Sprememba 195

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 j (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 j (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 21 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12j) | V členu 21 se doda naslednji odstavek:




  „1a.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se bo do leta 2025 regeneracija odpadnih olj povečala na najmanj 85 % skupne teže odpadnih olj.




  Odpadna olja, ki se pošljejo v drugo državo članico za namene regeneracije, se lahko količini, ki se upošteva pri izračunu doseganja cilja, prištejejo samo v državi članici, kjer so bila zbrana, in če so izpolnjene ustrezne zahteve iz Uredbe (ES) št. 1013/2006 glede čezmejnih pošiljk nevarnih odpadkov.




  Odpadna olja, izvožena iz Unije za regeneracijo, pripravo na ponovno uporabo ali recikliranje, se lahko količini, ki se upošteva pri izračunu doseganja cilja, prištejejo samo v državi članici, kjer so bila zbrana, če v skladu z Uredbo (ES) št. 1013/2006 izvoznik lahko dokaže, da je pošiljka skladna z zahtevami navedene uredbe in da je bila regeneracija odpadnih olj zunaj Unije izvedena pod pogoji, ki so enakovredni zahtevam iz ustrezne okoljske zakonodaje Unije.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(12j)

(12j)

V členu 21 se doda naslednji odstavek:

„1a.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se bo do leta 2025 regeneracija odpadnih olj povečala na najmanj 85 % skupne teže odpadnih olj.

Odpadna olja, ki se pošljejo v drugo državo članico za namene regeneracije, se lahko količini, ki se upošteva pri izračunu doseganja cilja, prištejejo samo v državi članici, kjer so bila zbrana, in če so izpolnjene ustrezne zahteve iz Uredbe (ES) št. 1013/2006 glede čezmejnih pošiljk nevarnih odpadkov.

Odpadna olja, izvožena iz Unije za regeneracijo, pripravo na ponovno uporabo ali recikliranje, se lahko količini, ki se upošteva pri izračunu doseganja cilja, prištejejo samo v državi članici, kjer so bila zbrana, če v skladu z Uredbo (ES) št. 1013/2006 izvoznik lahko dokaže, da je pošiljka skladna z zahtevami navedene uredbe in da je bila regeneracija odpadnih olj zunaj Unije izvedena pod pogoji, ki so enakovredni zahtevam iz ustrezne okoljske zakonodaje Unije.“;

Sprememba 196

Sprememba 196

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 k (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 k (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 21 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12k) | Člen 21(2) se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(12k)

(12k)

Člen 21(2) se nadomesti z naslednjim:

2.   Za
  namene ločenega zbiranja odpadnih olj
  in
  njihove ustrezne obdelave
  lahko države članice v skladu z nacionalnimi okoliščinami uporabijo dodatne ukrepe, kot so tehnične zahteve, odgovornost proizvajalca, ekonomski instrumenti ali prostovoljni dogovori.

| | „2.   Za
  izpolnjevanje obveznosti iz odstavkov 1
  in
  1a
  lahko države članice v skladu z nacionalnimi okoliščinami uporabijo dodatne ukrepe, kot so tehnične zahteve, odgovornost proizvajalca, ekonomski instrumenti ali prostovoljni dogovori.“; |
| --- | --- |

„2.   Za
  izpolnjevanje obveznosti iz odstavkov 1
  in
  1a
  lahko države članice v skladu z nacionalnimi okoliščinami uporabijo dodatne ukrepe, kot so tehnične zahteve, odgovornost proizvajalca, ekonomski instrumenti ali prostovoljni dogovori.“;

Sprememba 197

Sprememba 197

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 l (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 l (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 21 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12l) | Člen 21(3) se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(12l)

(12l)

Člen 21(3) se nadomesti z naslednjim:

3.   
  Če za odpadna olja v skladu z nacionalno zakonodajo veljajo zahteve za regeneracijo, lahko države članice predpišejo, da se takšna odpadna olja regenerirajo, če je to tehnično izvedljivo, in,
  kadar se uporablja člen 11 ali 12 Uredbe (ES) št. 1013/2006, omejijo čezmejne pošiljke odpadnih olj s svojega ozemlja v naprave za sežig ali sosežig, da bi
  se dalo
  prednost regeneraciji odpadnih olj.

| | „3.   Kadar se uporablja člen 11 ali 12 Uredbe (ES) št. 1013/2006,
  države članice lahko
  omejijo čezmejne pošiljke odpadnih olj s svojega ozemlja v naprave za sežig ali sosežig, da bi
  dale
  prednost regeneraciji odpadnih olj.“; |
| --- | --- |

„3.   Kadar se uporablja člen 11 ali 12 Uredbe (ES) št. 1013/2006,
  države članice lahko
  omejijo čezmejne pošiljke odpadnih olj s svojega ozemlja v naprave za sežig ali sosežig, da bi
  dale
  prednost regeneraciji odpadnih olj.“;

Sprememba 198

Sprememba 198

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13

Direktiva 2008/98/ES

Člen 22 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo ločeno zbiranje bioloških odpadkov
  , če je to tehnično, okoljsko in ekonomsko izvedljivo ter če je ustrezno, da se zadosti zadevnim standardom kakovosti za kompost in doseže cilje iz člena 11
  (2)
  (a), (c) in (d) ter člena 11(3)
  . | 1. | Države članice
  v skladu s členom 10
  (2) zagotovijo ločeno zbiranje bioloških odpadkov
  pri izvoru
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo ločeno zbiranje bioloških odpadkov
  , če je to tehnično, okoljsko in ekonomsko izvedljivo ter če je ustrezno, da se zadosti zadevnim standardom kakovosti za kompost in doseže cilje iz člena 11
  (2)
  (a), (c) in (d) ter člena 11(3)
  .

, če je to tehnično, okoljsko in ekonomsko izvedljivo ter če je ustrezno, da se zadosti zadevnim standardom kakovosti za kompost in doseže cilje iz člena 11

(a), (c) in (d) ter člena 11(3)

1.

Države članice
  v skladu s členom 10
  (2) zagotovijo ločeno zbiranje bioloških odpadkov
  pri izvoru
  .

v skladu s členom 10

pri izvoru

Sprememba 199

Sprememba 199

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13

Direktiva 2008/98/ES

Člen 22 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice spodbujajo kompostiranje v gospodinjstvu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Države članice spodbujajo kompostiranje v gospodinjstvu.

Sprememba 237

Sprememba 237

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13

Direktiva 2008/98/ES

Člen 22 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Po potrebi in
  v skladu s členoma 4 in 13 sprejmejo ukrepe za
  spodbujanje: | 2.   
  Države članice
  v skladu s členoma 4 in 13 sprejmejo ukrepe
  , vključno s sledljivostjo in shemami
  za
  zagotavljanje kakovosti v povezavi z vhodnimi in izhodnimi količinami, s katerimi zagotovijo organsko recikliranje bioloških odpadkov na način, ki izpolnjuje visoko raven varstva okolja, in katerih izhodna količina dosega ustrezne visoke standarde kakovosti. |
| (a) | recikliranja, vključno s kompostiranjem, in razgradnje bioloških odpadkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Po potrebi in
  v skladu s členoma 4 in 13 sprejmejo ukrepe za
  spodbujanje:

Po potrebi in

spodbujanje:

2.   
  Države članice
  v skladu s členoma 4 in 13 sprejmejo ukrepe
  , vključno s sledljivostjo in shemami
  za
  zagotavljanje kakovosti v povezavi z vhodnimi in izhodnimi količinami, s katerimi zagotovijo organsko recikliranje bioloških odpadkov na način, ki izpolnjuje visoko raven varstva okolja, in katerih izhodna količina dosega ustrezne visoke standarde kakovosti.

(a)

recikliranja, vključno s kompostiranjem, in razgradnje bioloških odpadkov;

recikliranja, vključno s kompostiranjem, in razgradnje bioloških odpadkov;

| (b) | obdelave bioloških odpadkov na način, ki izpolnjuje visoko raven varstva okolja; |
| --- | --- |

(b)

obdelave bioloških odpadkov na način, ki izpolnjuje visoko raven varstva okolja;

obdelave bioloških odpadkov na način, ki izpolnjuje visoko raven varstva okolja;

| (c) | uporabe okoljsko varnih materialov, pridobljenih iz bioloških odpadkov. |
| --- | --- |

(c)

uporabe okoljsko varnih materialov, pridobljenih iz bioloških odpadkov.

uporabe okoljsko varnih materialov, pridobljenih iz bioloških odpadkov.

Sprememba 242

Sprememba 242

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13

Direktiva 2008/98/ES

Člen 22 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Teža recikliranih bioloških odpadkov se razume kot teža odpadkov, ki se organsko reciklirajo v določenem letu. |
| | Teža materialov ali snovi, ki se ne pošljejo v končni postopek recikliranja in se odstranijo ali se uporabijo za energijsko predelavo, se ne sporoči kot reciklirana. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Teža recikliranih bioloških odpadkov se razume kot teža odpadkov, ki se organsko reciklirajo v določenem letu.

Teža materialov ali snovi, ki se ne pošljejo v končni postopek recikliranja in se odstranijo ali se uporabijo za energijsko predelavo, se ne sporoči kot reciklirana.

Teža materialov ali snovi, ki se ne pošljejo v končni postopek recikliranja in se odstranijo ali se uporabijo za energijsko predelavo, se ne sporoči kot reciklirana.

Sprememba 201

Sprememba 201

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13

Direktiva 2008/98/ES

Člen 22 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Komisija do 31. decembra 2018 predlaga spremembo Uredbe (ES) št. 2150/2002 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , da se uvedejo evropske kode odpadkov za komunalne biološke odpadke, ločene pri izvoru. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2b.
     
  Komisija do 31. decembra 2018 predlaga spremembo Uredbe (ES) št. 2150/2002 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , da se uvedejo evropske kode odpadkov za komunalne biološke odpadke, ločene pri izvoru.

Sprememba 238

Sprememba 238

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13

Direktiva 2008/98/ES

Člen 22 – odstavek 2 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Komisija do 31. decembra 2018 od evropskih organizacij za standardizacijo zahteva, naj na podlagi primerov najboljše razpoložljive prakse razvijejo evropske standarde kakovosti za biološke odpadke, ki se vnašajo v postopek organskega recikliranja, ter za kompost in pregnito blato. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2c.
     
  Komisija do 31. decembra 2018 od evropskih organizacij za standardizacijo zahteva, naj na podlagi primerov najboljše razpoložljive prakse razvijejo evropske standarde kakovosti za biološke odpadke, ki se vnašajo v postopek organskega recikliranja, ter za kompost in pregnito blato.

Sprememba 202

Sprememba 202

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13 a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 24 – odstavek 1 – točka b

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | V členu 24 se točka b nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(13a)

(13a)

V členu 24 se točka b nadomesti z naslednjim:

| (b) | predelave odpadkov. |
| --- | --- |

(b)

predelave odpadkov.

| | „(b) | predelave
  nenevarnih
  odpadkov.“; |
| --- | --- | --- |

„(b)

predelave
  nenevarnih
  odpadkov.“;

nenevarnih

Sprememba 203

Sprememba 203

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14

Direktiva 2008/98/ES

Člen 26 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice lahko pristojne organe oprostijo obveznosti vodenja registra tistih ustanov ali podjetij, ki letno zberejo in transportirajo 20 ton nenevarnih odpadkov ali manj. | Države članice lahko pristojne organe oprostijo obveznosti vodenja registra tistih ustanov ali podjetij, ki letno zberejo in transportirajo 20 ton nenevarnih odpadkov ali manj
  in 2 toni nevarnih odpadkov ali manj
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice lahko pristojne organe oprostijo obveznosti vodenja registra tistih ustanov ali podjetij, ki letno zberejo in transportirajo 20 ton nenevarnih odpadkov ali manj.

Države članice lahko pristojne organe oprostijo obveznosti vodenja registra tistih ustanov ali podjetij, ki letno zberejo in transportirajo 20 ton nenevarnih odpadkov ali manj
  in 2 toni nevarnih odpadkov ali manj
  .

in 2 toni nevarnih odpadkov ali manj

Sprememba 204

Sprememba 204

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14

Direktiva 2008/98/ES

Člen 26 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija lahko v skladu s členom 38a sprejme delegirane akte, s katerimi prilagodi prag količine nenevarnih odpadkov. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija lahko v skladu s členom 38a sprejme delegirane akte, s katerimi prilagodi prag količine nenevarnih odpadkov.

Komisija lahko v skladu s členom 38a sprejme delegirane akte, s katerimi prilagodi prag količine nenevarnih odpadkov.

črtano

črtano

Sprememba 205

Sprememba 205

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka a

Direktiva 2008/98/ES

Člen 27 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 38a sprejme delegirane akte za določitev minimalnih tehničnih standardov za
  dejavnosti
  obdelave, za
  katere
  se zahteva dovoljenje v skladu s členom 23, kadar obstajajo dokazi, da bi lahko bili takšni minimalni standardi koristni z vidika varovanja zdravja ljudi in okolja. | 1.   Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 38a sprejme delegirane akte za določitev minimalnih tehničnih standardov za
  kakršno koli dejavnost
  obdelave,
  zlasti za ločeno zbiranje, sortiranje in recikliranje odpadkov,
  za
  katero
  se zahteva dovoljenje v skladu s členom 23, kadar obstajajo dokazi, da bi lahko bili takšni minimalni standardi koristni z vidika varovanja zdravja ljudi in okolja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 38a sprejme delegirane akte za določitev minimalnih tehničnih standardov za
  dejavnosti
  obdelave, za
  katere
  se zahteva dovoljenje v skladu s členom 23, kadar obstajajo dokazi, da bi lahko bili takšni minimalni standardi koristni z vidika varovanja zdravja ljudi in okolja.

1.   Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 38a sprejme delegirane akte za določitev minimalnih tehničnih standardov za
  kakršno koli dejavnost
  obdelave,
  zlasti za ločeno zbiranje, sortiranje in recikliranje odpadkov,
  za
  katero
  se zahteva dovoljenje v skladu s členom 23, kadar obstajajo dokazi, da bi lahko bili takšni minimalni standardi koristni z vidika varovanja zdravja ljudi in okolja.

Sprememba 206

Sprememba 206

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 16 – točka a – točka ii

Člen 1 – odstavek 1 – točka 16 – točka a – točka ii

Direktiva 2008/98/ES

Člen 28 – odstavek 3 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | ukrepe za preprečevanje vseh oblik smetenja in za odstranjevanje vseh vrst smeti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

ukrepe za preprečevanje vseh oblik smetenja in za odstranjevanje vseh vrst smeti.

| (f) | ukrepe za
  odpravljanje in
  preprečevanje vseh oblik smetenja in za odstranjevanje vseh vrst smeti. |
| --- | --- |

(f)

ukrepe za
  odpravljanje in
  preprečevanje vseh oblik smetenja in za odstranjevanje vseh vrst smeti.

odpravljanje in

Sprememba 207

Sprememba 207

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 16 – točka a – točka ii a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 16 – točka a – točka ii a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 28 – odstavek 3 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iia) | doda se naslednja točka:







  „(fa) | ustrezne možnosti financiranja za lokalne organe za spodbujanje preprečevanja nastajanja odpadkov in razvoj optimalnih sistemov in infrastrukture za ločeno zbiranje odpadkov, da se izpolnijo cilji iz te direktive.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iia)

(iia)

doda se naslednja točka:

„(fa)

ustrezne možnosti financiranja za lokalne organe za spodbujanje preprečevanja nastajanja odpadkov in razvoj optimalnih sistemov in infrastrukture za ločeno zbiranje odpadkov, da se izpolnijo cilji iz te direktive.“;

ustrezne možnosti financiranja za lokalne organe za spodbujanje preprečevanja nastajanja odpadkov in razvoj optimalnih sistemov in infrastrukture za ločeno zbiranje odpadkov, da se izpolnijo cilji iz te direktive.“;

Sprememba 208

Sprememba 208

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 16 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 16 – točka b

Direktiva 2008/98/ES

Člen 28 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Načrti ravnanja z odpadki so usklajeni z zahtevami za načrtovanje ravnanja z odpadki iz člena 14 Direktive 94/62/ES, cilji iz člena 11(2)
  in (3)
  te direktive in zahtevami iz člena 5 Direktive 1999/31/ES. | 5.   Načrti ravnanja z odpadki so usklajeni z zahtevami za načrtovanje ravnanja z odpadki iz člena 14 Direktive 94/62/ES, cilji iz člena 11(2) te direktive in zahtevami iz člena 5 Direktive 1999/31/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Načrti ravnanja z odpadki so usklajeni z zahtevami za načrtovanje ravnanja z odpadki iz člena 14 Direktive 94/62/ES, cilji iz člena 11(2)
  in (3)
  te direktive in zahtevami iz člena 5 Direktive 1999/31/ES.

5.   Načrti ravnanja z odpadki so usklajeni z zahtevami za načrtovanje ravnanja z odpadki iz člena 14 Direktive 94/62/ES, cilji iz člena 11(2) te direktive in zahtevami iz člena 5 Direktive 1999/31/ES.

Sprememba 209

Sprememba 209

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17 – točka a

Direktiva 2008/98/ES

Člen 29 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Države
  članice vzpostavijo programe preprečevanja nastajanja odpadkov, v katerih so opredeljeni ukrepi za preprečevanje nastajanja odpadkov v skladu s 
  členi 1, 4 in
  9. | 1.   
  Da bi prispevale k doseganju ciljev iz člena 1, člena 4 in člena 9(-1), države
  članice vzpostavijo programe preprečevanja nastajanja odpadkov, v katerih so opredeljeni
  najmanj
  ukrepi za preprečevanje nastajanja odpadkov v skladu s 
  členom
  9
  (1)
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Države
  članice vzpostavijo programe preprečevanja nastajanja odpadkov, v katerih so opredeljeni ukrepi za preprečevanje nastajanja odpadkov v skladu s 
  členi 1, 4 in
  9.

1.   
  Da bi prispevale k doseganju ciljev iz člena 1, člena 4 in člena 9(-1), države
  članice vzpostavijo programe preprečevanja nastajanja odpadkov, v katerih so opredeljeni
  najmanj
  ukrepi za preprečevanje nastajanja odpadkov v skladu s 
  členom
  9
  (1)
  .

Sprememba 210

Sprememba 210

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17 – točka a a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17 – točka a a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 29 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(aa)

v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

Takšni programi se bodisi vključijo v načrte ravnanja z odpadki iz člena 28 ali po potrebi v druge programe na področju okoljske politike, ali pa delujejo kot ločeni programi. Če je takšen program vključen v načrt ravnanja z odpadki ali v druge programe, se ukrepi za preprečevanje nastajanja odpadkov jasno opredelijo.

| | „Takšni programi se bodisi vključijo v načrte ravnanja z odpadki iz člena 28 ali po potrebi v druge programe na področju okoljske politike, ali pa delujejo kot ločeni programi. Če je takšen program vključen v načrt ravnanja z odpadki ali v druge programe, se
  cilji in
  ukrepi za preprečevanje nastajanja odpadkov jasno opredelijo.“ |
| --- | --- |

„Takšni programi se bodisi vključijo v načrte ravnanja z odpadki iz člena 28 ali po potrebi v druge programe na področju okoljske politike, ali pa delujejo kot ločeni programi. Če je takšen program vključen v načrt ravnanja z odpadki ali v druge programe, se
  cilji in
  ukrepi za preprečevanje nastajanja odpadkov jasno opredelijo.“

Sprememba 211

Sprememba 211

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17 – točka a b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17 – točka a b (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 29 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ab) | v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(ab)

v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

2.   V programih
  , predvidenih v odstavku
  1
  , se določijo cilji preprečevanja nastajanja odpadkov
  . Države članice opišejo
  obstoječe ukrepe za preprečevanje
  in ocenijo uporabnost primerov ukrepov
  , navedenih v Prilogi
  IV, ali drugih primernih ukrepov.

| | „2.   V programih
  iz odstavka 1 države članice opišejo najmanj izvajanje ukrepov za preprečevanje iz člena 9(
  1
  ) in njihov prispevek k doseganju ciljev iz člena 9(-1)
  . Države članice
  po potrebi
  opišejo
  prispevek instrumentov in ukrepov iz Priloge IVa
  in ocenijo uporabnost primerov ukrepov
  iz Priloge
  IV ali drugih primernih ukrepov.“ |
| --- | --- |

„2.   V programih
  iz odstavka 1 države članice opišejo najmanj izvajanje ukrepov za preprečevanje iz člena 9(
  1
  ) in njihov prispevek k doseganju ciljev iz člena 9(-1)
  . Države članice
  po potrebi
  opišejo
  prispevek instrumentov in ukrepov iz Priloge IVa
  in ocenijo uporabnost primerov ukrepov
  iz Priloge
  IV ali drugih primernih ukrepov.“

Sprememba 212

Sprememba 212

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17 – točka a c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17 – točka a c (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 29 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ac) | doda se naslednji odstavek:





  „2a.
     
  Države članice v okviru svojih programov za preprečevanje nastajanja odpadkov iz tega člena sprejmejo posebne programe za preprečevanje nastajanja živilskih odpadkov.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ac)

doda se naslednji odstavek:

doda se naslednji odstavek:

„2a.
     
  Države članice v okviru svojih programov za preprečevanje nastajanja odpadkov iz tega člena sprejmejo posebne programe za preprečevanje nastajanja živilskih odpadkov.“;

Sprememba 213

Sprememba 213

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17 a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 30 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | Člen 30(2) se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(17a)

(17a)

Člen 30(2) se nadomesti z naslednjim:

2.   Evropska agencija za okolje
  je vabljena, da
  v 
  svoja letna poročila vključi pregled napredka
  pri oblikovanju in izvajanju programov preprečevanja odpadkov.

| | „2.   Evropska agencija za okolje
  vsaki dve leti objavi poročilo,
  v 
  katerem so opisani napredek, dosežen
  pri oblikovanju in izvajanju programov preprečevanja
  nastajanja odpadkov, ter dosežki pri uresničevanju ciljev iz programov preprečevanja nastajanja
  odpadkov
  v vsaki državi članici in Uniji kot celoti, vključno s prekinitvijo povezave med nastajanjem odpadkov in gospodarsko rastjo ter prehodom na krožno gospodarstvo
  .“; |
| --- | --- |

„2.   Evropska agencija za okolje
  vsaki dve leti objavi poročilo,
  v 
  katerem so opisani napredek, dosežen
  pri oblikovanju in izvajanju programov preprečevanja
  nastajanja odpadkov, ter dosežki pri uresničevanju ciljev iz programov preprečevanja nastajanja
  odpadkov
  v vsaki državi članici in Uniji kot celoti, vključno s prekinitvijo povezave med nastajanjem odpadkov in gospodarsko rastjo ter prehodom na krožno gospodarstvo
  .“;

Sprememba 214

Sprememba 214

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 19 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 19 – točka b

Direktiva 2008/98/ES

Člen 35 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice vzpostavijo elektronski register ali usklajene registre za beleženje podatkov o nevarnih odpadkih iz odstavka 1, ki zajemajo celotno geografsko ozemlje zadevne države članice. Države članice
  lahko
  takšne registre vzpostavijo
  tudi
  za
  druge
  tokove odpadkov
  , zlasti tiste
  , v zvezi s katerimi so določeni cilji v zakonodaji Unije. Države članice uporabijo podatke o odpadkih, ki jih industrijski upravljavci sporočijo v Evropskem registru izpustov in prenosov onesnaževal, vzpostavljenem na podlagi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 166/2006 (*). | 4.   Države članice vzpostavijo elektronski register ali usklajene registre
  oziroma uporabljajo že vzpostavljene elektronske ali usklajene registre
  za beleženje podatkov o nevarnih odpadkih iz odstavka 1, ki zajemajo celotno geografsko ozemlje zadevne države članice. Države članice takšne registre vzpostavijo
  najmanj
  za tokove odpadkov, v zvezi s katerimi so določeni cilji v zakonodaji Unije. Države članice uporabijo podatke o odpadkih, ki jih industrijski upravljavci sporočijo v Evropskem registru izpustov in prenosov onesnaževal, vzpostavljenem na podlagi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 166/2006 (*). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Države članice vzpostavijo elektronski register ali usklajene registre za beleženje podatkov o nevarnih odpadkih iz odstavka 1, ki zajemajo celotno geografsko ozemlje zadevne države članice. Države članice
  lahko
  takšne registre vzpostavijo
  tudi
  za
  druge
  tokove odpadkov
  , zlasti tiste
  , v zvezi s katerimi so določeni cilji v zakonodaji Unije. Države članice uporabijo podatke o odpadkih, ki jih industrijski upravljavci sporočijo v Evropskem registru izpustov in prenosov onesnaževal, vzpostavljenem na podlagi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 166/2006 (*).

4.   Države članice vzpostavijo elektronski register ali usklajene registre
  oziroma uporabljajo že vzpostavljene elektronske ali usklajene registre
  za beleženje podatkov o nevarnih odpadkih iz odstavka 1, ki zajemajo celotno geografsko ozemlje zadevne države članice. Države članice takšne registre vzpostavijo
  najmanj
  za tokove odpadkov, v zvezi s katerimi so določeni cilji v zakonodaji Unije. Države članice uporabijo podatke o odpadkih, ki jih industrijski upravljavci sporočijo v Evropskem registru izpustov in prenosov onesnaževal, vzpostavljenem na podlagi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 166/2006 (*).

Sprememba 215

Sprememba 215

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2008/98/ES

Člen 37 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice podatke v zvezi z 
  izvajanjem
  člena 11(2)(a) do (d) 
  in
  člena 11(3)
  Komisiji sporočijo
  za vsako koledarsko leto.
  Te podatke
  sporočijo v elektronski obliki v 
  18
  mesecih po izteku leta poročanja, na katerega se nanašajo zbrani podatki. Podatki se sporočijo v obliki, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 6. Prvo poročilo zajema podatke za obdobje od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2020. | 1.   Države članice
  Komisiji sporočijo
  podatke v zvezi z 
  napredkom pri doseganju ciljev iz člena 9(-1),
  člena 11(2)(a) do (d), člena 11(3)
  in (3a) ter člena 21
  za vsako koledarsko leto.
  Podatke zberejo in obdelajo v skladu s skupno metodologijo iz odstavka 6 tega člena ter jih
  sporočijo v elektronski obliki v 
  12
  mesecih po izteku leta poročanja, na katerega se nanašajo zbrani podatki. Podatki se sporočijo v obliki, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 6. Prvo poročilo
  v zvezi s cilji iz člena 11(2)(c) in (d) ter člena 11(3)
  zajema podatke za obdobje od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2020. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice podatke v zvezi z 
  izvajanjem
  člena 11(2)(a) do (d) 
  in
  člena 11(3)
  Komisiji sporočijo
  za vsako koledarsko leto.
  Te podatke
  sporočijo v elektronski obliki v 
  18
  mesecih po izteku leta poročanja, na katerega se nanašajo zbrani podatki. Podatki se sporočijo v obliki, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 6. Prvo poročilo zajema podatke za obdobje od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2020.

1.   Države članice
  Komisiji sporočijo
  podatke v zvezi z 
  napredkom pri doseganju ciljev iz člena 9(-1),
  člena 11(2)(a) do (d), člena 11(3)
  in (3a) ter člena 21
  za vsako koledarsko leto.
  Podatke zberejo in obdelajo v skladu s skupno metodologijo iz odstavka 6 tega člena ter jih
  sporočijo v elektronski obliki v 
  12
  mesecih po izteku leta poročanja, na katerega se nanašajo zbrani podatki. Podatki se sporočijo v obliki, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 6. Prvo poročilo
  v zvezi s cilji iz člena 11(2)(c) in (d) ter člena 11(3)
  zajema podatke za obdobje od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2020.

Sprememba 216

Sprememba 216

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2008/98/ES

Člen 37 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Države članice podatke v zvezi z izvajanjem člena 9(4) Komisiji sporočijo vsako drugo leto. Te podatke sporočijo v elektronski obliki v 18 mesecih po izteku obdobja poročanja, na katerega se nanašajo zbrani podatki. Podatki se sporočijo v obliki, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 6. Prvo poročilo zajema obdobje od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2021. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Države članice podatke v zvezi z izvajanjem člena 9(4) Komisiji sporočijo vsako drugo leto. Te podatke sporočijo v elektronski obliki v 18 mesecih po izteku obdobja poročanja, na katerega se nanašajo zbrani podatki. Podatki se sporočijo v obliki, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 6. Prvo poročilo zajema obdobje od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2021.

črtano

črtano

Sprememba 217

Sprememba 217

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2008/98/ES

Člen 37 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Za preverjanje skladnosti s členom 11(2)(c) in (d) se količina komunalnih odpadkov, pripravljenih za ponovno uporabo, sporoči ločeno od količine recikliranih odpadkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Za preverjanje skladnosti s členom 11(2)(c) in (d) se količina komunalnih odpadkov, pripravljenih za ponovno uporabo, sporoči ločeno od količine recikliranih odpadkov.

Sprememba 218

Sprememba 218

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2008/98/ES

Člen 37 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Komisija pregleda podatke, sporočene v skladu s tem členom, in objavi poročilo o rezultatih tega pregleda. Poročilo vsebuje oceno organizacije zbiranja podatkov, virov podatkov in uporabljene metodologije v državah članicah
  ter popolnosti
  ,
  zanesljivosti
  ,
  pravočasnosti
  sporočanja in
  doslednosti teh
  podatkov. Ocena lahko vključuje posebna priporočila za izboljšave. Poročilo se pripravi vsaka tri leta. | 5.   Komisija pregleda podatke, sporočene v skladu s tem členom, in objavi poročilo o rezultatih tega pregleda.
  Dokler se ne sprejme delegirani akt iz odstavka 6,
  poročilo vsebuje oceno organizacije zbiranja podatkov, virov podatkov in uporabljene metodologije v državah članicah
  . Komisija v vsakem primeru oceni tudi popolnost
  ,
  zanesljivost
  ,
  pravočasnost
  sporočanja in
  doslednost
  podatkov. Ocena lahko vključuje posebna priporočila za izboljšave. Poročilo se pripravi
  devet mesecev po tem, ko države članice prvič sporočijo podatke, zatem pa
  vsaka tri leta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Komisija pregleda podatke, sporočene v skladu s tem členom, in objavi poročilo o rezultatih tega pregleda. Poročilo vsebuje oceno organizacije zbiranja podatkov, virov podatkov in uporabljene metodologije v državah članicah
  ter popolnosti
  ,
  zanesljivosti
  ,
  pravočasnosti
  sporočanja in
  doslednosti teh
  podatkov. Ocena lahko vključuje posebna priporočila za izboljšave. Poročilo se pripravi vsaka tri leta.

5.   Komisija pregleda podatke, sporočene v skladu s tem členom, in objavi poročilo o rezultatih tega pregleda.
  Dokler se ne sprejme delegirani akt iz odstavka 6,
  poročilo vsebuje oceno organizacije zbiranja podatkov, virov podatkov in uporabljene metodologije v državah članicah
  . Komisija v vsakem primeru oceni tudi popolnost
  ,
  zanesljivost
  ,
  pravočasnost
  sporočanja in
  doslednost
  podatkov. Ocena lahko vključuje posebna priporočila za izboljšave. Poročilo se pripravi
  devet mesecev po tem, ko države članice prvič sporočijo podatke, zatem pa
  vsaka tri leta.

Sprememba 219

Sprememba 219

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2008/98/ES

Člen 37 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Komisija v poročilo iz odstavka 5 vključi informacije o izvajanju te direktive kot celote in oceni njen učinek na zdravje ljudi in okolje. Poročilu se po potrebi lahko priloži predlog za spremembo te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Komisija v poročilo iz odstavka 5 vključi informacije o izvajanju te direktive kot celote in oceni njen učinek na zdravje ljudi in okolje. Poročilu se po potrebi lahko priloži predlog za spremembo te direktive.

Sprememba 220

Sprememba 220

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2008/98/ES

Člen 37 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Komisija sprejme
  izvedbene
  akte,
  s katerimi
  določi
  obliko
  za podatke, ki se sporočijo v skladu z 
  odstavkoma
  1
  in 2
  , in za sporočanje podatkov o dejavnostih
  zasipanja. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 39(2). | 6.   Komisija
  v skladu s členom 38a
  sprejme
  delegirane
  akte,
  da dopolni to direktivo, in sicer tako, da
  določi
  skupno metodologijo zbiranja in obdelave podatkov, organizacijo zbiranja podatkov in vire podatkov ter pravila o obliki
  za podatke, ki se sporočijo v skladu z 
  odstavkom
  1, in za sporočanje podatkov o dejavnostih
  priprave za ponovno uporabo in zasipanja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Komisija sprejme
  izvedbene
  akte,
  s katerimi
  določi
  obliko
  za podatke, ki se sporočijo v skladu z 
  odstavkoma
  1
  in 2
  , in za sporočanje podatkov o dejavnostih
  zasipanja. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 39(2).

6.   Komisija
  v skladu s členom 38a
  sprejme
  delegirane
  akte,
  da dopolni to direktivo, in sicer tako, da
  določi
  skupno metodologijo zbiranja in obdelave podatkov, organizacijo zbiranja podatkov in vire podatkov ter pravila o obliki
  za podatke, ki se sporočijo v skladu z 
  odstavkom
  1, in za sporočanje podatkov o dejavnostih
  priprave za ponovno uporabo in zasipanja
  .

Sprememba 221

Sprememba 221

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21 a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 37 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (21a) | Vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(21a)

(21a)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 37a

„Člen 37a

Okvir za krožno gospodarstvo

Okvir za krožno gospodarstvo

Da bi se podprli ukrepi iz člena 1, Komisija najpozneje do 31. decembra 2018:

Da bi se podprli ukrepi iz člena 1, Komisija najpozneje do 31. decembra 2018:

| (a) | pripravi poročilo, v katerem oceni potrebo po ciljih Unije, zlasti po cilju Unije za učinkovitost virov, in po horizontalnih regulativnih ukrepih na področju trajnostne porabe in proizvodnje. Po potrebi se mu priloži zakonodajni predlog; |
| --- | --- |

(a)

pripravi poročilo, v katerem oceni potrebo po ciljih Unije, zlasti po cilju Unije za učinkovitost virov, in po horizontalnih regulativnih ukrepih na področju trajnostne porabe in proizvodnje. Po potrebi se mu priloži zakonodajni predlog;

pripravi poročilo, v katerem oceni potrebo po ciljih Unije, zlasti po cilju Unije za učinkovitost virov, in po horizontalnih regulativnih ukrepih na področju trajnostne porabe in proizvodnje. Po potrebi se mu priloži zakonodajni predlog;

| (b) | pripravi poročilo o skladnosti med regulativnimi okviri Unije za proizvode, odpadke in kemikalije, da se ugotovijo ovire, ki preprečujejo prehod na krožno gospodarstvo; |
| --- | --- |

(b)

pripravi poročilo o skladnosti med regulativnimi okviri Unije za proizvode, odpadke in kemikalije, da se ugotovijo ovire, ki preprečujejo prehod na krožno gospodarstvo;

pripravi poročilo o skladnosti med regulativnimi okviri Unije za proizvode, odpadke in kemikalije, da se ugotovijo ovire, ki preprečujejo prehod na krožno gospodarstvo;

| (c) | pripravi poročilo, v katerem opredeli medsebojne učinke zakonodajnih aktov, ki lahko ovirajo ustvarjanje sinergije med različnimi industrijskimi panogami ter preprečujejo nadaljnjo uporabo stranskih proizvodov ter pripravo za ponovno uporabo in recikliranje odpadkov za posebne načine uporabe. Temu poročilu se po potrebi priloži zakonodajni predlog ali smernice, kako odpraviti ugotovljene ovire in kako sprostiti tržni potencial stranskih proizvodov in sekundarnih surovin; |
| --- | --- |

(c)

pripravi poročilo, v katerem opredeli medsebojne učinke zakonodajnih aktov, ki lahko ovirajo ustvarjanje sinergije med različnimi industrijskimi panogami ter preprečujejo nadaljnjo uporabo stranskih proizvodov ter pripravo za ponovno uporabo in recikliranje odpadkov za posebne načine uporabe. Temu poročilu se po potrebi priloži zakonodajni predlog ali smernice, kako odpraviti ugotovljene ovire in kako sprostiti tržni potencial stranskih proizvodov in sekundarnih surovin;

pripravi poročilo, v katerem opredeli medsebojne učinke zakonodajnih aktov, ki lahko ovirajo ustvarjanje sinergije med različnimi industrijskimi panogami ter preprečujejo nadaljnjo uporabo stranskih proizvodov ter pripravo za ponovno uporabo in recikliranje odpadkov za posebne načine uporabe. Temu poročilu se po potrebi priloži zakonodajni predlog ali smernice, kako odpraviti ugotovljene ovire in kako sprostiti tržni potencial stranskih proizvodov in sekundarnih surovin;

| (d) | predloži celovit pregled zakonodaje o okoljsko primerni zasnovi, da se njeno področje uporabe razširi na vse glavne skupine proizvodov, vključno s skupinami proizvodov, ki niso povezani z energijo, in se pomembne lastnosti za učinkovito rabo virov postopoma vključijo v obvezne zahteve glede zasnove proizvodov ter se prilagodijo določbe za okoljsko označevanje.“; |
| --- | --- |

(d)

predloži celovit pregled zakonodaje o okoljsko primerni zasnovi, da se njeno področje uporabe razširi na vse glavne skupine proizvodov, vključno s skupinami proizvodov, ki niso povezani z energijo, in se pomembne lastnosti za učinkovito rabo virov postopoma vključijo v obvezne zahteve glede zasnove proizvodov ter se prilagodijo določbe za okoljsko označevanje.“;

predloži celovit pregled zakonodaje o okoljsko primerni zasnovi, da se njeno področje uporabe razširi na vse glavne skupine proizvodov, vključno s skupinami proizvodov, ki niso povezani z energijo, in se pomembne lastnosti za učinkovito rabo virov postopoma vključijo v obvezne zahteve glede zasnove proizvodov ter se prilagodijo določbe za okoljsko označevanje.“;

Sprememba 222

Sprememba 222

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21 a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Člen 38 – naslov

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (21a) | V členu 38 se naslov nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(21a)

(21a)

V členu 38 se naslov nadomesti z naslednjim:

Razlaga in prilagoditev tehničnemu napredku

| | „
  Izmenjava informacij in primerov najboljše prakse,
  razlaga in prilagoditev tehničnemu napredku“ |
| --- | --- |

„
  Izmenjava informacij in primerov najboljše prakse,
  razlaga in prilagoditev tehničnemu napredku“

Sprememba 223

Sprememba 223

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22

Direktiva 2008/98/ES

Člen 38 – odstavek - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | -
  1.
     
  Komisija vzpostavi platformo za redno in strukturirano izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse med Komisijo in državami članicami, vključno z regionalnimi in občinskimi organi, glede praktičnega izvajanja zahtev iz te direktive, da bi zagotovila ustrezno upravljanje, izvrševanje, čezmejno sodelovanje in širjenje primerov najboljše prakse in inovacij na področju ravnanja z odpadki. |
| | Platforma se uporablja zlasti za: |
| | — | izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse, kar zadeva instrumente in pobude, ki se uporabljajo v skladu s členom 4(3), da se spodbudi doseganje ciljev iz člena 4; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

-
  1.
     
  Komisija vzpostavi platformo za redno in strukturirano izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse med Komisijo in državami članicami, vključno z regionalnimi in občinskimi organi, glede praktičnega izvajanja zahtev iz te direktive, da bi zagotovila ustrezno upravljanje, izvrševanje, čezmejno sodelovanje in širjenje primerov najboljše prakse in inovacij na področju ravnanja z odpadki.

Platforma se uporablja zlasti za:

Platforma se uporablja zlasti za:

—

izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse, kar zadeva instrumente in pobude, ki se uporabljajo v skladu s členom 4(3), da se spodbudi doseganje ciljev iz člena 4;

izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse, kar zadeva instrumente in pobude, ki se uporabljajo v skladu s členom 4(3), da se spodbudi doseganje ciljev iz člena 4;

| — | izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse, kar zadeve ukrepe iz člena 8(1) in (2); |
| --- | --- |

—

izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse, kar zadeve ukrepe iz člena 8(1) in (2);

izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse, kar zadeve ukrepe iz člena 8(1) in (2);

| — | izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse, kar zadeva preprečevanje nastajanja odpadkov in vzpostavljanje sistemov, ki spodbujajo dejavnosti ponovne uporabe in podaljšanje življenjske dobe; |
| --- | --- |

—

izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse, kar zadeva preprečevanje nastajanja odpadkov in vzpostavljanje sistemov, ki spodbujajo dejavnosti ponovne uporabe in podaljšanje življenjske dobe;

izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse, kar zadeva preprečevanje nastajanja odpadkov in vzpostavljanje sistemov, ki spodbujajo dejavnosti ponovne uporabe in podaljšanje življenjske dobe;

| — | izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse, kar zadeva izvajanje obveznosti ločenega zbiranja; |
| --- | --- |

—

izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse, kar zadeva izvajanje obveznosti ločenega zbiranja;

izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse, kar zadeva izvajanje obveznosti ločenega zbiranja;

| — | izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse, kar zadeva instrumente in pobude za doseganje ciljev iz člena 11(2)(c) in (d) ter člena 21; |
| --- | --- |

—

izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse, kar zadeva instrumente in pobude za doseganje ciljev iz člena 11(2)(c) in (d) ter člena 21;

izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse, kar zadeva instrumente in pobude za doseganje ciljev iz člena 11(2)(c) in (d) ter člena 21;

| — | izmenjavo primerov najboljše prakse pri razvoju ukrepov in sistemov za sledenje tokovom komunalnih odpadkov od sortiranja do končnega postopka recikliranja, kar je osrednjega pomena pri nadzoru nad kakovostjo odpadkov ter merjenju izgub v tokovih odpadkov in postopkih recikliranja. |
| --- | --- |

—

izmenjavo primerov najboljše prakse pri razvoju ukrepov in sistemov za sledenje tokovom komunalnih odpadkov od sortiranja do končnega postopka recikliranja, kar je osrednjega pomena pri nadzoru nad kakovostjo odpadkov ter merjenju izgub v tokovih odpadkov in postopkih recikliranja.

izmenjavo primerov najboljše prakse pri razvoju ukrepov in sistemov za sledenje tokovom komunalnih odpadkov od sortiranja do končnega postopka recikliranja, kar je osrednjega pomena pri nadzoru nad kakovostjo odpadkov ter merjenju izgub v tokovih odpadkov in postopkih recikliranja.

Komisija objavi rezultate te izmenjave informacij in primerov najboljše prakse.

Komisija objavi rezultate te izmenjave informacij in primerov najboljše prakse.

Sprememba 224

Sprememba 224

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22

Direktiva 2008/98/ES

Člen 38 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija
  lahko
  oblikuje smernice za razlago
  opredelitev
  pojmov predelave in odstranjevanja. | Komisija oblikuje smernice za razlago
  opredelitve
  pojmov
  odpadkov, komunalnih odpadkov, preprečevanja nastajanja odpadkov, priprave za njihovo ponovno uporabo,
  predelave in odstranjevanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija
  lahko
  oblikuje smernice za razlago
  opredelitev
  pojmov predelave in odstranjevanja.

lahko

opredelitev

Komisija oblikuje smernice za razlago
  opredelitve
  pojmov
  odpadkov, komunalnih odpadkov, preprečevanja nastajanja odpadkov, priprave za njihovo ponovno uporabo,
  predelave in odstranjevanja.

opredelitve

odpadkov, komunalnih odpadkov, preprečevanja nastajanja odpadkov, priprave za njihovo ponovno uporabo,

Sprememba 225

Sprememba 225

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22

Direktiva 2008/98/ES

Člen 38 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 38a sprejme delegirane akte za spreminjanje Priloge VI. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 38a sprejme delegirane akte za spreminjanje Priloge VI.

črtano

črtano

Sprememba 226

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 23

Člen 1 – odstavek 1 – točka 23

Direktiva 2008/98/ES

Člen 38 a – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 5(2), 6(2), 7(1), 11a(2), 11a(6),
  26
  , 27(1), 27(4),
  38
  (
  1
  ), 38(
  2
  ) in 38(
  3
  ) se prenesejo na Komisijo za nedoločen čas od [vstaviti datum začetka veljavnosti te direktive]. | 2.   Pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 5(2), 6(2),
  6(4),
  7(1),
  8(5), 9(2a), 9(3), 9(3a),
  11a(2), 11a(6),
  12(1b)
  , 27(1), 27(4),
  37
  (
  6
  ), 38(
  1
  ) in 38(
  2
  ) se prenesejo na Komisijo za nedoločen čas od [vstaviti datum začetka veljavnosti te direktive]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 5(2), 6(2), 7(1), 11a(2), 11a(6),
  26
  , 27(1), 27(4),
  38
  (
  1
  ), 38(
  2
  ) in 38(
  3
  ) se prenesejo na Komisijo za nedoločen čas od [vstaviti datum začetka veljavnosti te direktive].

2.   Pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 5(2), 6(2),
  6(4),
  7(1),
  8(5), 9(2a), 9(3), 9(3a),
  11a(2), 11a(6),
  12(1b)
  , 27(1), 27(4),
  37
  (
  6
  ), 38(
  1
  ) in 38(
  2
  ) se prenesejo na Komisijo za nedoločen čas od [vstaviti datum začetka veljavnosti te direktive].

Sprememba 227

Sprememba 227

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 23

Člen 1 – odstavek 1 – točka 23

Direktiva 2008/98/ES

Člen 38 a – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  3. Evropski parlament ali Svet lahko pooblastila
  iz členov 5(2), 6(2), 7(1), 11a(2), 11a(6),
  26
  , 27(1), 27(4),
  38
  (
  1
  ), 38(
  2
  ) in 38(
  3
  ) kadar koli
  prekličeta
  . S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastil iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v 
  njem določen
  . Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. | 3.   
  Prenos pooblastil
  iz členov 5(2), 6(2),
  6(4),
  7(1),
  8(5), 9(2a), 9(3), 9(3a),
  11a(2), 11a(6),
  12(1b)
  , 27(1), 27(4),
  37
  (
  6
  ), 38(
  1
  ) in 38(
  2
  )
  lahko
  kadar koli
  prekliče Evropski parlament ali Svet
  . S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastil iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po
  njegovi
  objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je
  določen
  v 
  navedenem sklepu
  . Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  3. Evropski parlament ali Svet lahko pooblastila
  iz členov 5(2), 6(2), 7(1), 11a(2), 11a(6),
  26
  , 27(1), 27(4),
  38
  (
  1
  ), 38(
  2
  ) in 38(
  3
  ) kadar koli
  prekličeta
  . S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastil iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v 
  njem določen
  . Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

3.   
  Prenos pooblastil
  iz členov 5(2), 6(2),
  6(4),
  7(1),
  8(5), 9(2a), 9(3), 9(3a),
  11a(2), 11a(6),
  12(1b)
  , 27(1), 27(4),
  37
  (
  6
  ), 38(
  1
  ) in 38(
  2
  )
  lahko
  kadar koli
  prekliče Evropski parlament ali Svet
  . S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastil iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po
  njegovi
  objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je
  določen
  v 
  navedenem sklepu
  . Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

Sprememba 228

Sprememba 228

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 23

Člen 1 – odstavek 1 – točka 23

Direktiva 2008/98/ES

Člen 38 a – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

Sprememba 229

Sprememba 229

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 23

Člen 1 – odstavek 1 – točka 23

Direktiva 2008/98/ES

Člen 38 a – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 5(2), 6(2), 7(1), 11a(2), 11a(6),
  26
  , 27(1), 27(4),
  38
  (
  1
  ), 38(
  2
  ) in 38(
  3
  ), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet
  delegiranemu aktu
  ne
  nasprotujeta
  v dveh
  mesecih
  od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če
  sta
  Evropski parlament
  in
  Svet
  pred iztekom tega roka
  Komisijo
  obvestila
  , da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. | 5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 5(2), 6(2),
  6(4),
  7(1),
  8(5), 9(2a), 9(3), 9(3a)
  11a(2), 11a(6),
  12(1b)
  , 27(1), 27(4),
  37
  (
  6
  ), 38(
  1
  ) in 38(
  2
  ), začne veljati le, če
  mu
  niti Evropski parlament niti Svet ne
  nasprotuje
  v 
  roku
  dveh
  mesecev
  od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če
  pred iztekom tega roka tako
  Evropski parlament
  kot
  Svet
  obvestita
  Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 5(2), 6(2), 7(1), 11a(2), 11a(6),
  26
  , 27(1), 27(4),
  38
  (
  1
  ), 38(
  2
  ) in 38(
  3
  ), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet
  delegiranemu aktu
  ne
  nasprotujeta
  v dveh
  mesecih
  od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če
  sta
  Evropski parlament
  in
  Svet
  pred iztekom tega roka
  Komisijo
  obvestila
  , da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 5(2), 6(2),
  6(4),
  7(1),
  8(5), 9(2a), 9(3), 9(3a)
  11a(2), 11a(6),
  12(1b)
  , 27(1), 27(4),
  37
  (
  6
  ), 38(
  1
  ) in 38(
  2
  ), začne veljati le, če
  mu
  niti Evropski parlament niti Svet ne
  nasprotuje
  v 
  roku
  dveh
  mesecev
  od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če
  pred iztekom tega roka tako
  Evropski parlament
  kot
  Svet
  obvestita
  Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 230

Sprememba 230

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 24 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 24 a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Priloga II – točka R13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (24a) | V Prilogi II se doda naslednja točka:









  „R13a: | Priprava za ponovno uporabo“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(24a)

(24a)

V Prilogi II se doda naslednja točka:

„R13a:

„R13a:

Priprava za ponovno uporabo“;

Sprememba 231

Sprememba 231

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 24 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 24 b (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Priloga IV a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (24b) | Priloga IVa se vstavi v skladu s Prilogo k tej direktivi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(24b)

(24b)

Priloga IVa se vstavi v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Sprememba 232

Sprememba 232

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 25

Člen 1 – odstavek 1 – točka 25

Direktiva 2008/98/ES

Priloga VI (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Doda se Priloga VI v skladu s Prilogo k tej direktivi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(25)

Doda se Priloga VI v skladu s Prilogo k tej direktivi.

črtano

črtano

Sprememba 233

Sprememba 233

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I

Priloga I

Direktiva 2008/98/ES

Priloga VI

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Metoda izračuna za pripravo proizvodov in sestavnih delov proizvodov za ponovno uporabo za namene člena 11(2)(c) in (d) ter člena 11(3) | črtano |
| Države članice za izračun prilagojene stopnje recikliranja in priprave za ponovno uporabo v skladu s členom 11(2)(c) in (d) ter členom 11(3) uporabijo naslednjo enačbo: | |
| E: prilagojena stopnja recikliranja in ponovne uporabe v danem letu; | |
| A: teža recikliranih ali za ponovno uporabo pripravljenih komunalnih odpadkov v danem letu; | |
| R: teža proizvodov in sestavnih delov proizvodov, pripravljenih za ponovno uporabo v danem letu; | |
| P: teža komunalnih odpadkov, nastalih v danem letu. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Metoda izračuna za pripravo proizvodov in sestavnih delov proizvodov za ponovno uporabo za namene člena 11(2)(c) in (d) ter člena 11(3)

Metoda izračuna za pripravo proizvodov in sestavnih delov proizvodov za ponovno uporabo za namene člena 11(2)(c) in (d) ter člena 11(3)

črtano

črtano

Države članice za izračun prilagojene stopnje recikliranja in priprave za ponovno uporabo v skladu s členom 11(2)(c) in (d) ter členom 11(3) uporabijo naslednjo enačbo:

Države članice za izračun prilagojene stopnje recikliranja in priprave za ponovno uporabo v skladu s členom 11(2)(c) in (d) ter členom 11(3) uporabijo naslednjo enačbo:

Formula

E: prilagojena stopnja recikliranja in ponovne uporabe v danem letu;

E: prilagojena stopnja recikliranja in ponovne uporabe v danem letu;

A: teža recikliranih ali za ponovno uporabo pripravljenih komunalnih odpadkov v danem letu;

A: teža recikliranih ali za ponovno uporabo pripravljenih komunalnih odpadkov v danem letu;

R: teža proizvodov in sestavnih delov proizvodov, pripravljenih za ponovno uporabo v danem letu;

R: teža proizvodov in sestavnih delov proizvodov, pripravljenih za ponovno uporabo v danem letu;

P: teža komunalnih odpadkov, nastalih v danem letu.

P: teža komunalnih odpadkov, nastalih v danem letu.

Sprememba 234

Sprememba 234

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I a (novo)

Priloga I a (novo)

Direktiva 2008/98/ES

Priloga IV a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Priloga -I |
| | Vstavi se Priloga IVa: |
| | „Priloga IVa |
| | Okvirni seznam instrumentov za spodbujanje prehoda na krožno gospodarstvo |
| | 1. | Ekonomski instrumenti: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Priloga -I

Priloga -I

Vstavi se Priloga IVa:

Vstavi se Priloga IVa:

„Priloga IVa

„Priloga IVa

Okvirni seznam instrumentov za spodbujanje prehoda na krožno gospodarstvo

Okvirni seznam instrumentov za spodbujanje prehoda na krožno gospodarstvo

1.

Ekonomski instrumenti:

| 1.1 | postopno zviševanje dajatev in/ali pristojbin za odlaganje na odlagališčih za vse kategorije odpadkov (komunalni, inertni, drugi); |
| --- | --- |

1.1

postopno zviševanje dajatev in/ali pristojbin za odlaganje na odlagališčih za vse kategorije odpadkov (komunalni, inertni, drugi);

| 1.2 | uvedba ali povišanje dajatev in/ali pristojbin za sežiganje; |
| --- | --- |

1.2

uvedba ali povišanje dajatev in/ali pristojbin za sežiganje;

| 1.3 | uvedba sistemov ‚odvrzi in plačaj‘; |
| --- | --- |

1.3

uvedba sistemov ‚odvrzi in plačaj‘;

| 1.4 | ukrepi za večjo stroškovno učinkovitost obstoječih in prihodnjih shem odgovornosti proizvajalca; |
| --- | --- |

1.4

ukrepi za večjo stroškovno učinkovitost obstoječih in prihodnjih shem odgovornosti proizvajalca;

| 1.5 | razširitev področja finančne in/ali operativne odgovornosti proizvajalca na nove tokove odpadkov; |
| --- | --- |

1.5

razširitev področja finančne in/ali operativne odgovornosti proizvajalca na nove tokove odpadkov;

| 1.6 | gospodarske spodbude za lokalne organe za spodbujanje preprečevanja nastajanja odpadkov ter razvoj in krepitev sistemov ločenega zbiranja; |
| --- | --- |

1.6

gospodarske spodbude za lokalne organe za spodbujanje preprečevanja nastajanja odpadkov ter razvoj in krepitev sistemov ločenega zbiranja;

| 1.7 | ukrepi za spodbujanje razvoja sektorja za ponovno uporabo; |
| --- | --- |

1.7

ukrepi za spodbujanje razvoja sektorja za ponovno uporabo;

| 1.8 | ukrepi za odpravo subvencij, ki niso v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki. |
| --- | --- |

1.8

ukrepi za odpravo subvencij, ki niso v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki.

| 2. | Drugi ukrepi: |
| --- | --- |

2.

Drugi ukrepi:

| 2.1 | trajnostna javna naročila za spodbujanje trajnostne proizvodnje in potrošnje; |
| --- | --- |

2.1

trajnostna javna naročila za spodbujanje trajnostne proizvodnje in potrošnje;

| 2.2 | tehnični in fiskalni ukrepi, s katerimi bi podprli razvoj trgov za ponovno uporabljene proizvode in reciklirane (tudi kompostirane) materiale ter povečali kakovost recikliranih materialov; |
| --- | --- |

2.2

tehnični in fiskalni ukrepi, s katerimi bi podprli razvoj trgov za ponovno uporabljene proizvode in reciklirane (tudi kompostirane) materiale ter povečali kakovost recikliranih materialov;

| 2.3 | izvajanje najboljših razpoložljivih tehnik za odstranjevanje snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, kadar je to tehnično izvedljivo in ekonomsko smiselno; |
| --- | --- |

2.3

izvajanje najboljših razpoložljivih tehnik za odstranjevanje snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, kadar je to tehnično izvedljivo in ekonomsko smiselno;

| 2.4 | ukrepi za ozaveščanje javnosti o ustreznem ravnanju z odpadki in zmanjšanju smetenja, vključno z namenskimi kampanjami, s katerimi bi zmanjšali nastajanje odpadkov pri izvoru in zagotovili visoko raven sodelovanja v sistemih ločenega zbiranja; |
| --- | --- |

2.4

ukrepi za ozaveščanje javnosti o ustreznem ravnanju z odpadki in zmanjšanju smetenja, vključno z namenskimi kampanjami, s katerimi bi zmanjšali nastajanje odpadkov pri izvoru in zagotovili visoko raven sodelovanja v sistemih ločenega zbiranja;

| 2.5 | ukrepi, s katerimi se zagotovi ustrezno usklajevanje (tudi z digitalnimi sredstvi) med vsemi pristojnimi javnimi organi, vključenimi v ravnanje z odpadki, ter sodelovanje drugih ključnih deležnikov; |
| --- | --- |

2.5

ukrepi, s katerimi se zagotovi ustrezno usklajevanje (tudi z digitalnimi sredstvi) med vsemi pristojnimi javnimi organi, vključenimi v ravnanje z odpadki, ter sodelovanje drugih ključnih deležnikov;

| 2.6 | uporaba evropskih strukturnih in investicijskih skladov za financiranje razvoja infrastrukture za ravnanje z odpadki, ki je potrebna za izpolnitev posameznih ciljev.“; |
| --- | --- |

2.6

uporaba evropskih strukturnih in investicijskih skladov za financiranje razvoja infrastrukture za ravnanje z odpadki, ki je potrebna za izpolnitev posameznih ciljev.“;

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0034/2017).

1

(1a)  
  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0266.

1a

Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0266.

(14)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

14

(14)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

14

(1a)  
  Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

1a

Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

(1b)  
  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

1b

Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

(1a)  
  Sklep Komisije 2014/955/EU z dne 18. decembra 2014 o spremembi Odločbe Komisije 2000/532/ES o seznamu odpadkov v skladu z Direktivo 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 370, 30.12.2014, str. 44).

1a

Sklep Komisije 2014/955/EU z dne 18. decembra 2014 o spremembi Odločbe Komisije 2000/532/ES o seznamu odpadkov v skladu z Direktivo 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 370, 30.12.2014, str. 44).

(1b)  
  Uredba Komisije (EU) št. 1357/2014 z dne 18. decembra 2014 o nadomestitvi Priloge III k Direktivi 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 365, 19.12.2014, str. 89).

1b

Uredba Komisije (EU) št. 1357/2014 z dne 18. decembra 2014 o nadomestitvi Priloge III k Direktivi 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 365, 19.12.2014, str. 89).

(17)  COM(2008)0699 in COM(2014)0297.

17

(17)  COM(2008)0699 in COM(2014)0297.

17

(18)  COM(2014)0297.

18

(18)  COM(2014)0297.

18

(1a)  
  Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta 2008 z dne 17. junija 2018 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

1a

Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta 2008 z dne 17. junija 2018 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

(19)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

19

(19)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

19

(1a)  
  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).“;

1a

Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).“;

(*1)  

  UL L 241, 17.9.2015, str. 1.

*1

UL L 241, 17.9.2015, str. 1.

(*2)  
  Direktiva (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe (

  UL L 241, 17.9.2015, str. 1).

*2

Direktiva (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe (

(1a)  
  Uredba (ES) št. 2150/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2002 o statistiki odpadkov (UL L 332, 9.12.2002, str. 1).

1a

Uredba (ES) št. 2150/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2002 o statistiki odpadkov (UL L 332, 9.12.2002, str. 1).

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/300 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/300

---

P8_TA(2017)0071

Odlaganje odpadkov na odlagališčih ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. marca 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/31/ES o odlaganju odpadkov na odlagališčih (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 263/31)

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | Ker je Unija odvisna od uvoza surovin in ker se bo kratkoročno veliko število naravnih virov hitro izčrpalo, je eden od ključnih izzivov, da se v čim večji meri ponovno uporabijo viri znotraj Unije in okrepi prehod na krožno gospodarstvo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1)

Ker je Unija odvisna od uvoza surovin in ker se bo kratkoročno veliko število naravnih virov hitro izčrpalo, je eden od ključnih izzivov, da se v čim večji meri ponovno uporabijo viri znotraj Unije in okrepi prehod na krožno gospodarstvo.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava - 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1a) | Ravnanje z odpadki je treba preoblikovati v trajnostno ravnanje z materiali. Revizija direktive o odlagališčih ponuja priložnost za to. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1a)

Ravnanje z odpadki je treba preoblikovati v trajnostno ravnanje z materiali. Revizija direktive o odlagališčih ponuja priložnost za to.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Ravnanje z odpadki v Uniji bi bilo treba izboljšati zaradi varstva, ohranjanja in izboljšanja kakovosti okolja, varovanja zdravja ljudi, skrbne in preudarne rabe naravnih virov
  ter
  spodbujanja bolj krožnega gospodarstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Ravnanje z odpadki v Uniji bi bilo treba izboljšati zaradi varstva, ohranjanja in izboljšanja kakovosti okolja, varovanja zdravja ljudi, skrbne in preudarne rabe naravnih virov
  ter
  spodbujanja bolj krožnega gospodarstva.

| (1) | Ravnanje z odpadki v Uniji bi bilo treba izboljšati zaradi varstva, ohranjanja in izboljšanja kakovosti okolja, varovanja zdravja ljudi, skrbne in preudarne rabe naravnih virov, spodbujanja bolj krožnega gospodarstva
  , povečanja energetske učinkovitosti in zmanjšanja odvisnosti Unije od virov
  . |
| --- | --- |

(1)

Ravnanje z odpadki v Uniji bi bilo treba izboljšati zaradi varstva, ohranjanja in izboljšanja kakovosti okolja, varovanja zdravja ljudi, skrbne in preudarne rabe naravnih virov, spodbujanja bolj krožnega gospodarstva
  , povečanja energetske učinkovitosti in zmanjšanja odvisnosti Unije od virov
  .

Sprememba 51

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Pri krožnem gospodarstvu bi bilo treba izvajati izrecne določbe sedmega okoljskega akcijskega programa, v katerem se poziva k razvoju ciklov nestrupenih materialov, da se bodo lahko reciklirani odpadki uporabljali kot pomemben in zanesljiv vir surovin za Unijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Pri krožnem gospodarstvu bi bilo treba izvajati izrecne določbe sedmega okoljskega akcijskega programa, v katerem se poziva k razvoju ciklov nestrupenih materialov, da se bodo lahko reciklirani odpadki uporabljali kot pomemben in zanesljiv vir surovin za Unijo.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Cilje iz Direktive Sveta 1999/31/ES (14) glede določitve omejitev za odlaganje odpadkov na odlagališča bi bilo treba
  spremeniti
  , da bi bolje odražali prizadevanje Unije za prehod na bolj krožno gospodarstvo in za napredek pri izvajanju pobude za surovine (15), tako da se zmanjša odlaganje odpadkov na odlagališča za nenevarne odpadke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Cilje iz Direktive Sveta 1999/31/ES (14) glede določitve omejitev za odlaganje odpadkov na odlagališča bi bilo treba
  spremeniti
  , da bi bolje odražali prizadevanje Unije za prehod na bolj krožno gospodarstvo in za napredek pri izvajanju pobude za surovine (15), tako da se zmanjša odlaganje odpadkov na odlagališča za nenevarne odpadke.

| (2) | Cilje iz Direktive Sveta 1999/31/ES (14) glede določitve omejitev za odlaganje odpadkov na odlagališča bi bilo treba
  okrepiti
  , da bi bolje odražali prizadevanje Unije za prehod na bolj krožno gospodarstvo in za napredek pri izvajanju pobude za surovine (15), tako da se
  postopoma čim bolj
  zmanjša odlaganje odpadkov na odlagališča za nenevarne odpadke.
  Komisija in države članice bi morale zagotoviti, da bo to v skladu z integrirano politiko, ki bo zagotovila pravilno uporabo hierarhije ravnanja z odpadki, krepila prehod k preprečevanju nastajanja odpadkov ter njihovi ponovni uporabi in recikliranju ter preprečila preusmeritev od odlaganja odpadkov k njihovemu sežiganju. |
| --- | --- |

(2)

Cilje iz Direktive Sveta 1999/31/ES (14) glede določitve omejitev za odlaganje odpadkov na odlagališča bi bilo treba
  okrepiti
  , da bi bolje odražali prizadevanje Unije za prehod na bolj krožno gospodarstvo in za napredek pri izvajanju pobude za surovine (15), tako da se
  postopoma čim bolj
  zmanjša odlaganje odpadkov na odlagališča za nenevarne odpadke.
  Komisija in države članice bi morale zagotoviti, da bo to v skladu z integrirano politiko, ki bo zagotovila pravilno uporabo hierarhije ravnanja z odpadki, krepila prehod k preprečevanju nastajanja odpadkov ter njihovi ponovni uporabi in recikliranju ter preprečila preusmeritev od odlaganja odpadkov k njihovemu sežiganju.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Da bi se zagotovila večja skladnost zakonodaje o odpadkih, bi bilo treba opredelitve iz Direktive 1999/31/ES uskladiti z opredelitvami iz Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Da bi se zagotovila večja skladnost zakonodaje o odpadkih, bi bilo treba opredelitve iz Direktive 1999/31/ES uskladiti z opredelitvami iz Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16).

| (4) | Da bi se zagotovila večja skladnost zakonodaje o odpadkih, bi bilo treba opredelitve iz Direktive 1999/31/ES
  po potrebi
  uskladiti z opredelitvami iz Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16). |
| --- | --- |

(4)

Da bi se zagotovila večja skladnost zakonodaje o odpadkih, bi bilo treba opredelitve iz Direktive 1999/31/ES
  po potrebi
  uskladiti z opredelitvami iz Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16).

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Z dodatnim omejevanjem odlaganja odpadkov na odlagališča bi bile dosežene jasne okoljske, gospodarske in družbene koristi, pri čemer je treba začeti s tokovi odpadkov, ki se zbirajo ločeno (npr. plastika, kovine, steklo, papir, biološki odpadki)
  . Pri izvajanju teh omejitev odlaganja na odlagališča bi bilo treba upoštevati tehnično, okoljsko
  in
  ekonomsko izvedljivost recikliranja ali druge predelave
  ostankov ločeno zbranih odpadkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Z dodatnim omejevanjem odlaganja odpadkov na odlagališča bi bile dosežene jasne okoljske, gospodarske in družbene koristi, pri čemer je treba začeti s tokovi odpadkov, ki se zbirajo ločeno (npr. plastika, kovine, steklo, papir, biološki odpadki)
  . Pri izvajanju teh omejitev odlaganja na odlagališča bi bilo treba upoštevati tehnično, okoljsko
  in
  ekonomsko izvedljivost recikliranja ali druge predelave
  ostankov ločeno zbranih odpadkov.

| (5) | Z dodatnim omejevanjem odlaganja odpadkov na odlagališča bi bile dosežene jasne okoljske, gospodarske in družbene koristi, pri čemer je treba začeti s tokovi odpadkov, ki se zbirajo ločeno (npr. plastika, kovine, steklo, papir, biološki odpadki)
  , s ciljem, da se prevzemajo samo ostanki odpadkov. Dolgoročne naložbe v infrastrukturo ter v raziskave
  in
  inovacije bodo imele ključno vlogo pri zmanjševanju količine
  ostankov ločeno zbranih odpadkov
  , katerih recikliranje ali predelava trenutno tehnično, okoljsko in ekonomsko nista izvedljiva
  . |
| --- | --- |

(5)

Z dodatnim omejevanjem odlaganja odpadkov na odlagališča bi bile dosežene jasne okoljske, gospodarske in družbene koristi, pri čemer je treba začeti s tokovi odpadkov, ki se zbirajo ločeno (npr. plastika, kovine, steklo, papir, biološki odpadki)
  , s ciljem, da se prevzemajo samo ostanki odpadkov. Dolgoročne naložbe v infrastrukturo ter v raziskave
  in
  inovacije bodo imele ključno vlogo pri zmanjševanju količine
  ostankov ločeno zbranih odpadkov
  , katerih recikliranje ali predelava trenutno tehnično, okoljsko in ekonomsko nista izvedljiva
  .

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Pri politični in družbeni spodbudi za dodatno omejevanje odlaganja odpadkov na odlagališča, če naj bo v skladu s trajnostnim ravnanjem z naravnimi viri v krožnem gospodarstvu, bi morali upoštevati hierarhijo ravnanja z odpadki iz člena 4 Direktive 2008/98/ES in dosledno uporabljati pristop, pri katerem ima prednost preprečevanje nastajanja odpadkov in pri katerem se spoštuje previdnostno načelo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Pri politični in družbeni spodbudi za dodatno omejevanje odlaganja odpadkov na odlagališča, če naj bo v skladu s trajnostnim ravnanjem z naravnimi viri v krožnem gospodarstvu, bi morali upoštevati hierarhijo ravnanja z odpadki iz člena 4 Direktive 2008/98/ES in dosledno uporabljati pristop, pri katerem ima prednost preprečevanje nastajanja odpadkov in pri katerem se spoštuje previdnostno načelo.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Velik delež komunalnih odpadkov je biorazgradljiv. Odlaganje neobdelanih biorazgradljivih odpadkov ima znatne negativne vplive na okolje v smislu emisij toplogrednih plinov ter onesnaževanja površinskih vod, podtalnice, tal in zraka. Čeprav Direktiva 1999/31/ES že določa cilje za preusmeritev biorazgradljivih odpadkov, je primerno sprejeti nadaljnje omejitve
  odlaganja biorazgradljivih odpadkov
  na odlagališča, tako da se prepove
  takšno
  odlaganje tistih biorazgradljivih odpadkov, ki
  so bili zbrani ločeno
  v skladu s členom 22 Direktive 2008/98/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Velik delež komunalnih odpadkov je biorazgradljiv. Odlaganje neobdelanih biorazgradljivih odpadkov ima znatne negativne vplive na okolje v smislu emisij toplogrednih plinov ter onesnaževanja površinskih vod, podtalnice, tal in zraka. Čeprav Direktiva 1999/31/ES že določa cilje za preusmeritev biorazgradljivih odpadkov, je primerno sprejeti nadaljnje omejitve
  odlaganja biorazgradljivih odpadkov
  na odlagališča, tako da se prepove
  takšno
  odlaganje tistih biorazgradljivih odpadkov, ki
  so bili zbrani ločeno
  v skladu s členom 22 Direktive 2008/98/ES.

| (6) | Velik delež komunalnih odpadkov je biorazgradljiv. Odlaganje neobdelanih biorazgradljivih odpadkov ima znatne negativne vplive na okolje v smislu emisij toplogrednih plinov ter onesnaževanja površinskih vod, podtalnice, tal in zraka. Čeprav Direktiva 1999/31/ES že določa cilje za preusmeritev biorazgradljivih odpadkov, je primerno
  zanje
  sprejeti nadaljnje omejitve
  glede odlaganja
  na odlagališča, tako da se prepove odlaganje tistih biorazgradljivih odpadkov, ki
  jih je treba
  v skladu s členom 22 Direktive 2008/98/ES
  zbirati ločeno
  . |
| --- | --- |

(6)

Velik delež komunalnih odpadkov je biorazgradljiv. Odlaganje neobdelanih biorazgradljivih odpadkov ima znatne negativne vplive na okolje v smislu emisij toplogrednih plinov ter onesnaževanja površinskih vod, podtalnice, tal in zraka. Čeprav Direktiva 1999/31/ES že določa cilje za preusmeritev biorazgradljivih odpadkov, je primerno
  zanje
  sprejeti nadaljnje omejitve
  glede odlaganja
  na odlagališča, tako da se prepove odlaganje tistih biorazgradljivih odpadkov, ki
  jih je treba
  v skladu s členom 22 Direktive 2008/98/ES
  zbirati ločeno
  .

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Številne države članice še niso povsem razvile potrebne infrastrukture za ravnanje z odpadki. Določitev ciljev zmanjšanja odlaganja odpadkov na odlagališča bo nadalje
  olajšala
  ločeno zbiranje, sortiranje in recikliranje odpadkov ter pripomogla k preprečevanju, da bi materiali, ki bi jih bilo morda mogoče reciklirati, ostali izgubljeni na
  dnu
  hierarhije ravnanja z odpadki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Številne države članice še niso povsem razvile potrebne infrastrukture za ravnanje z odpadki. Določitev ciljev zmanjšanja odlaganja odpadkov na odlagališča bo nadalje
  olajšala
  ločeno zbiranje, sortiranje in recikliranje odpadkov ter pripomogla k preprečevanju, da bi materiali, ki bi jih bilo morda mogoče reciklirati, ostali izgubljeni na
  dnu
  hierarhije ravnanja z odpadki.

| (7) | Številne države članice še niso povsem razvile potrebne infrastrukture za ravnanje z odpadki. Določitev
  jasnih in ambicioznih
  ciljev zmanjšanja odlaganja odpadkov na odlagališča bo nadalje
  spodbudila naložbe v
  ločeno zbiranje, sortiranje in recikliranje odpadkov ter pripomogla k preprečevanju, da bi materiali, ki bi jih bilo morda mogoče reciklirati, ostali izgubljeni na
  najnižji ravni
  hierarhije ravnanja z odpadki. |
| --- | --- |

(7)

Številne države članice še niso povsem razvile potrebne infrastrukture za ravnanje z odpadki. Določitev
  jasnih in ambicioznih
  ciljev zmanjšanja odlaganja odpadkov na odlagališča bo nadalje
  spodbudila naložbe v
  ločeno zbiranje, sortiranje in recikliranje odpadkov ter pripomogla k preprečevanju, da bi materiali, ki bi jih bilo morda mogoče reciklirati, ostali izgubljeni na
  najnižji ravni
  hierarhije ravnanja z odpadki.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Postopno
  zmanjševanje
  odlaganja odpadkov na odlagališča je potrebno, da se preprečijo škodljivi vplivi na zdravje ljudi in okolje ter da se zagotovi, da se odpadni materiali z ekonomsko vrednostjo s pravilnim ravnanjem in v skladu s hierarhijo ravnanja v vse večjem obsegu
  in učinkovito predelajo
  .
  S tem zmanjšanjem bi se lahko preprečilo
  tudi razvijanje presežnih zmogljivosti objektov in naprav za obdelavo ostankov odpadkov, na primer z energijsko predelavo ali nizkointenzivno mehansko-biološko obdelavo neobdelanih komunalnih odpadkov, ki bi sicer lahko
  otežile
  doseganje dolgoročnih ciljev Unije na področju priprave za ponovno uporabo in recikliranje komunalnih odpadkov, kot so določeni v členu 11 Direktive 2008/98/ES. Iz enakega razloga in z namenom preprečevanja škodljivih vplivov na zdravje ljudi in okolje bi morale države članice sprejeti vse potrebne ukrepe, da zagotovijo, da se na odlagališča odlagajo samo obdelani odpadki, hkrati pa izpolnjevanje te zahteve ne bi smelo ustvarjati presežkov zmogljivosti za obdelavo ostankov komunalnih odpadkov. Da bi se zagotovila usklajenost ciljev iz člena 11 Direktive 2008/98/ES in cilja zmanjšanja odlaganja odpadkov na odlagališča iz člena 5 te direktive ter da bi se zagotovilo usklajeno načrtovanje infrastrukture in naložb, potrebnih za dosego navedenih ciljev, bi morali tistim državam članicam, ki bi imele na voljo več časa za dosego ciljev recikliranja komunalnih odpadkov, omogočiti več časa tudi za dosego cilja zmanjšanja odlaganja odpadkov na odlagališča do leta 2030, določenega v tej direktivi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Postopno
  zmanjševanje
  odlaganja odpadkov na odlagališča je potrebno, da se preprečijo škodljivi vplivi na zdravje ljudi in okolje ter da se zagotovi, da se odpadni materiali z ekonomsko vrednostjo s pravilnim ravnanjem in v skladu s hierarhijo ravnanja v vse večjem obsegu
  in učinkovito predelajo
  .
  S tem zmanjšanjem bi se lahko preprečilo
  tudi razvijanje presežnih zmogljivosti objektov in naprav za obdelavo ostankov odpadkov, na primer z energijsko predelavo ali nizkointenzivno mehansko-biološko obdelavo neobdelanih komunalnih odpadkov, ki bi sicer lahko
  otežile
  doseganje dolgoročnih ciljev Unije na področju priprave za ponovno uporabo in recikliranje komunalnih odpadkov, kot so določeni v členu 11 Direktive 2008/98/ES. Iz enakega razloga in z namenom preprečevanja škodljivih vplivov na zdravje ljudi in okolje bi morale države članice sprejeti vse potrebne ukrepe, da zagotovijo, da se na odlagališča odlagajo samo obdelani odpadki, hkrati pa izpolnjevanje te zahteve ne bi smelo ustvarjati presežkov zmogljivosti za obdelavo ostankov komunalnih odpadkov. Da bi se zagotovila usklajenost ciljev iz člena 11 Direktive 2008/98/ES in cilja zmanjšanja odlaganja odpadkov na odlagališča iz člena 5 te direktive ter da bi se zagotovilo usklajeno načrtovanje infrastrukture in naložb, potrebnih za dosego navedenih ciljev, bi morali tistim državam članicam, ki bi imele na voljo več časa za dosego ciljev recikliranja komunalnih odpadkov, omogočiti več časa tudi za dosego cilja zmanjšanja odlaganja odpadkov na odlagališča do leta 2030, določenega v tej direktivi.

| (8) | Postopno
  zmanjšanje
  odlaganja odpadkov na odlagališča
  na najnižjo možno raven
  je potrebno, da se preprečijo škodljivi vplivi na zdravje ljudi in okolje ter da se zagotovi, da se
  bodo
  odpadni materiali z ekonomsko vrednostjo s pravilnim ravnanjem in v skladu s hierarhijo ravnanja v vse večjem obsegu
  dejansko predelali, kot je določeno v Direktivi 2008/98/ES
  .
  Postopno zmanjšanje odlaganja na najnižjo možno raven bo v mnogih državah članicah zahtevalo zelo spremenjeno ravnanje z odpadki. Z izboljšanimi statističnimi podatki o zbiranju in obdelavi odpadkov ter izboljšano sledljivostjo tokov odpadkov bo mogoče preprečiti
  tudi razvijanje presežnih zmogljivosti objektov in naprav za obdelavo ostankov odpadkov, na primer z energijsko predelavo ali nizkointenzivno mehansko-biološko obdelavo neobdelanih komunalnih odpadkov, ki bi sicer lahko
  otežilo
  doseganje dolgoročnih ciljev Unije na področju priprave za ponovno uporabo in recikliranje komunalnih odpadkov, kot so določeni v členu 11 Direktive 2008/98/ES. Iz enakega razloga in z namenom preprečevanja škodljivih vplivov na zdravje ljudi in okolje bi morale države članice sprejeti vse potrebne ukrepe, da zagotovijo, da se na odlagališča odlagajo samo obdelani odpadki, hkrati pa izpolnjevanje te zahteve ne bi smelo ustvarjati presežkov zmogljivosti za obdelavo ostankov komunalnih odpadkov
  . Glede na to, da so v nekaterih državah članicah nedavne naložbe pripeljale do presežnih zmogljivosti za energijsko predelavo ali mehansko-biološko obdelavo, je zelo pomembno, da se izvajalcem dejavnosti ravnanja z odpadki in državam članica pošlje jasno sporočilo, naj se izognejo naložbam, ki niso združljive z dolgoročnimi cilji, določenimi v okvirnih direktivah o odlagališčih in odpadkih. Zato bi lahko razmislili o omejitvi sežiganja komunalnih odpadkov v skladu s cilji glede njihove priprave za ponovno uporabo in recikliranje iz člena 11 Direktive 2008/98/ES in člena 5 Direktive 1999/31/ES.
  Da bi se zagotovila usklajenost ciljev iz člena 11 Direktive 2008/98/ES in cilja zmanjšanja odlaganja odpadkov na odlagališča iz člena 5 te direktive ter da bi se zagotovilo usklajeno načrtovanje infrastrukture in naložb, potrebnih za dosego navedenih ciljev, bi morali tistim državam članicam, ki bi imele na voljo več časa za dosego ciljev recikliranja komunalnih odpadkov, omogočiti več časa tudi za dosego cilja zmanjšanja odlaganja odpadkov na odlagališča do leta 2030, določenega v tej direktivi. |
| --- | --- |

(8)

Postopno
  zmanjšanje
  odlaganja odpadkov na odlagališča
  na najnižjo možno raven
  je potrebno, da se preprečijo škodljivi vplivi na zdravje ljudi in okolje ter da se zagotovi, da se
  bodo
  odpadni materiali z ekonomsko vrednostjo s pravilnim ravnanjem in v skladu s hierarhijo ravnanja v vse večjem obsegu
  dejansko predelali, kot je določeno v Direktivi 2008/98/ES
  .
  Postopno zmanjšanje odlaganja na najnižjo možno raven bo v mnogih državah članicah zahtevalo zelo spremenjeno ravnanje z odpadki. Z izboljšanimi statističnimi podatki o zbiranju in obdelavi odpadkov ter izboljšano sledljivostjo tokov odpadkov bo mogoče preprečiti
  tudi razvijanje presežnih zmogljivosti objektov in naprav za obdelavo ostankov odpadkov, na primer z energijsko predelavo ali nizkointenzivno mehansko-biološko obdelavo neobdelanih komunalnih odpadkov, ki bi sicer lahko
  otežilo
  doseganje dolgoročnih ciljev Unije na področju priprave za ponovno uporabo in recikliranje komunalnih odpadkov, kot so določeni v členu 11 Direktive 2008/98/ES. Iz enakega razloga in z namenom preprečevanja škodljivih vplivov na zdravje ljudi in okolje bi morale države članice sprejeti vse potrebne ukrepe, da zagotovijo, da se na odlagališča odlagajo samo obdelani odpadki, hkrati pa izpolnjevanje te zahteve ne bi smelo ustvarjati presežkov zmogljivosti za obdelavo ostankov komunalnih odpadkov
  . Glede na to, da so v nekaterih državah članicah nedavne naložbe pripeljale do presežnih zmogljivosti za energijsko predelavo ali mehansko-biološko obdelavo, je zelo pomembno, da se izvajalcem dejavnosti ravnanja z odpadki in državam članica pošlje jasno sporočilo, naj se izognejo naložbam, ki niso združljive z dolgoročnimi cilji, določenimi v okvirnih direktivah o odlagališčih in odpadkih. Zato bi lahko razmislili o omejitvi sežiganja komunalnih odpadkov v skladu s cilji glede njihove priprave za ponovno uporabo in recikliranje iz člena 11 Direktive 2008/98/ES in člena 5 Direktive 1999/31/ES.
  Da bi se zagotovila usklajenost ciljev iz člena 11 Direktive 2008/98/ES in cilja zmanjšanja odlaganja odpadkov na odlagališča iz člena 5 te direktive ter da bi se zagotovilo usklajeno načrtovanje infrastrukture in naložb, potrebnih za dosego navedenih ciljev, bi morali tistim državam članicam, ki bi imele na voljo več časa za dosego ciljev recikliranja komunalnih odpadkov, omogočiti več časa tudi za dosego cilja zmanjšanja odlaganja odpadkov na odlagališča do leta 2030, določenega v tej direktivi.

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Da bi dosegli cilje te direktive in podprli prehod na krožno gospodarstvo, bi morala Komisija spodbujati usklajevanje in izmenjavo informacij ter zgledov dobre prakse med državami članicami in med različnimi gospodarskimi sektorji. To izmenjavo bi lahko pospešili s komunikacijskimi platformami, ki bi pripomogle k ozaveščanju o novih industrijskih rešitvah, omogočile boljši pregled nad razpoložljivimi zmogljivostmi in prispevale k povezovanju industrije odpadkov in drugih sektorjev ter tako podprle industrijsko simbiozo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Da bi dosegli cilje te direktive in podprli prehod na krožno gospodarstvo, bi morala Komisija spodbujati usklajevanje in izmenjavo informacij ter zgledov dobre prakse med državami članicami in med različnimi gospodarskimi sektorji. To izmenjavo bi lahko pospešili s komunikacijskimi platformami, ki bi pripomogle k ozaveščanju o novih industrijskih rešitvah, omogočile boljši pregled nad razpoložljivimi zmogljivostmi in prispevale k povezovanju industrije odpadkov in drugih sektorjev ter tako podprle industrijsko simbiozo.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 8 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8b) | Komisija bi morala spodbujati usklajevanje ter izmenjavo informacij in zgledov dobre prakse med državami članicami, regionalnimi in še posebej lokalnimi organi ter v to vključiti vse ustrezne organizacije civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji ter okoljskimi in potrošniškimi organizacijami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8b)

Komisija bi morala spodbujati usklajevanje ter izmenjavo informacij in zgledov dobre prakse med državami članicami, regionalnimi in še posebej lokalnimi organi ter v to vključiti vse ustrezne organizacije civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji ter okoljskimi in potrošniškimi organizacijami.

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 8 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8c) | Za ustrezno izvajanje te direktive je treba zagotoviti, da bodo lokalni organi na območjih odlagališč priznani kot pomembni akterji, saj jih posledice odlaganja odpadkov na odlagališča neposredno zadevajo. Zato bi bilo treba v občinah in nadobčinskih enotah, v katerih bodo zgrajena odlagališča, poskrbeti za predhodno javno in demokratično posvetovanje, za lokalno prebivalstvo pa bi bilo treba zagotoviti ustrezno nadomestilo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8c)

Za ustrezno izvajanje te direktive je treba zagotoviti, da bodo lokalni organi na območjih odlagališč priznani kot pomembni akterji, saj jih posledice odlaganja odpadkov na odlagališča neposredno zadevajo. Zato bi bilo treba v občinah in nadobčinskih enotah, v katerih bodo zgrajena odlagališča, poskrbeti za predhodno javno in demokratično posvetovanje, za lokalno prebivalstvo pa bi bilo treba zagotoviti ustrezno nadomestilo.

Sprememba 15

Predlog direktive

Uvodna izjava 8 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8d) | Da bi zagotovili ustrezno izvajanje prava Unije in nacionalnega prava, bi morala Komisija poskrbeti, da se za vsako odlagališče v Uniji opravi revizija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8d)

Da bi zagotovili ustrezno izvajanje prava Unije in nacionalnega prava, bi morala Komisija poskrbeti, da se za vsako odlagališče v Uniji opravi revizija.

Sprememba 16

Predlog direktive

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Da se zagotovi boljše, pravočasno in enotnejše izvajanje te direktive ter ugotovijo težave pri izvajanju, bi bilo treba vzpostaviti sistem zgodnjega opozarjanja za odkrivanje pomanjkljivosti in ukrepanje pred iztekom rokov za izpolnjevanje ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Da se zagotovi boljše, pravočasno in enotnejše izvajanje te direktive ter ugotovijo težave pri izvajanju, bi bilo treba vzpostaviti sistem zgodnjega opozarjanja za odkrivanje pomanjkljivosti in ukrepanje pred iztekom rokov za izpolnjevanje ciljev.

| (9) | Da se zagotovi boljše, pravočasno in enotnejše izvajanje te direktive ter ugotovijo težave pri izvajanju, bi bilo treba vzpostaviti sistem zgodnjega opozarjanja za odkrivanje pomanjkljivosti in ukrepanje pred iztekom rokov za izpolnjevanje ciljev
  ter spodbujati izmenjavo zgledov dobre prakse med različnimi deležniki
  . |
| --- | --- |

(9)

Da se zagotovi boljše, pravočasno in enotnejše izvajanje te direktive ter ugotovijo težave pri izvajanju, bi bilo treba vzpostaviti sistem zgodnjega opozarjanja za odkrivanje pomanjkljivosti in ukrepanje pred iztekom rokov za izpolnjevanje ciljev
  ter spodbujati izmenjavo zgledov dobre prakse med različnimi deležniki
  .

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Statistični podatki
  , ki jih predložijo države članice, so za Komisijo
  bistven
  element za oceno skladnosti vseh držav članic z zakonodajo o odpadkih. Kakovost, zanesljivost in primerljivost
  statističnih
  podatkov bi bilo treba izboljšati z uvedbo enotne vstopne točke za vse podatke o odpadkih, črtanjem zastarelih zahtev za poročanje, primerjalno analizo nacionalnih metodologij za poročanje in uvedbo poročil o preverjanju kakovosti podatkov. Zanesljivo sporočanje statističnih podatkov v zvezi z ravnanjem z odpadki je ključno za učinkovito izvajanje in zagotavljanje primerljivosti podatkov med državami članicami. Zato bi
  bilo treba od držav članic zahtevati, da
  pri pripravi poročil o izpolnjevanju ciljev iz Direktive 1999/31/ES
  uporabljajo najnovejšo
  metodologijo, ki jo
  razvijejo
  Komisija
  in nacionalni statistični
  uradi držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Statistični podatki
  , ki jih predložijo države članice, so za Komisijo
  bistven
  element za oceno skladnosti vseh držav članic z zakonodajo o odpadkih. Kakovost, zanesljivost in primerljivost
  statističnih
  podatkov bi bilo treba izboljšati z uvedbo enotne vstopne točke za vse podatke o odpadkih, črtanjem zastarelih zahtev za poročanje, primerjalno analizo nacionalnih metodologij za poročanje in uvedbo poročil o preverjanju kakovosti podatkov. Zanesljivo sporočanje statističnih podatkov v zvezi z ravnanjem z odpadki je ključno za učinkovito izvajanje in zagotavljanje primerljivosti podatkov med državami članicami. Zato bi
  bilo treba od držav članic zahtevati, da
  pri pripravi poročil o izpolnjevanju ciljev iz Direktive 1999/31/ES
  uporabljajo najnovejšo
  metodologijo, ki jo
  razvijejo
  Komisija
  in nacionalni statistični
  uradi držav članic.

| (11) | Podatki in informacije
  , ki jih predložijo države članice, so za Komisijo
  bistveni
  element za oceno skladnosti vseh držav članic z zakonodajo o odpadkih. Kakovost, zanesljivost in primerljivost
  predloženih
  podatkov bi bilo treba izboljšati
  z uvedbo skupne metodologije za zbiranje in obdelavo podatkov iz zanesljivih virov ter
  z uvedbo enotne vstopne točke za vse podatke o odpadkih, črtanjem zastarelih zahtev za poročanje, primerjalno analizo nacionalnih metodologij za poročanje in uvedbo poročil o preverjanju kakovosti podatkov. Zanesljivo sporočanje statističnih podatkov v zvezi z ravnanjem z odpadki je ključno za učinkovito izvajanje in zagotavljanje primerljivosti podatkov med državami članicami. Zato bi
  morale države članice
  pri pripravi poročil o izpolnjevanju ciljev iz Direktive 1999/31/ES
  uporabljati skupno
  metodologijo, ki
  naj
  jo
  razvije
  Komisija
  v sodelovanju z nacionalnimi statističnimi
  uradi držav članic
  in nacionalnimi organi, odgovornimi za ravnanje z odpadki
  . |
| --- | --- |

(11)

Podatki in informacije
  , ki jih predložijo države članice, so za Komisijo
  bistveni
  element za oceno skladnosti vseh držav članic z zakonodajo o odpadkih. Kakovost, zanesljivost in primerljivost
  predloženih
  podatkov bi bilo treba izboljšati
  z uvedbo skupne metodologije za zbiranje in obdelavo podatkov iz zanesljivih virov ter
  z uvedbo enotne vstopne točke za vse podatke o odpadkih, črtanjem zastarelih zahtev za poročanje, primerjalno analizo nacionalnih metodologij za poročanje in uvedbo poročil o preverjanju kakovosti podatkov. Zanesljivo sporočanje statističnih podatkov v zvezi z ravnanjem z odpadki je ključno za učinkovito izvajanje in zagotavljanje primerljivosti podatkov med državami članicami. Zato bi
  morale države članice
  pri pripravi poročil o izpolnjevanju ciljev iz Direktive 1999/31/ES
  uporabljati skupno
  metodologijo, ki
  naj
  jo
  razvije
  Komisija
  v sodelovanju z nacionalnimi statističnimi
  uradi držav članic
  in nacionalnimi organi, odgovornimi za ravnanje z odpadki
  .

Sprememba 18

Predlog direktive

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Za dopolnjevanje ali spreminjanje Direktive
  1999/31/ES,
  zlasti z namenom prilagoditve njenih prilog tehničnemu in znanstvenemu napredku,
  bi bilo treba na Komisijo prenesti
  pooblastilo
  , da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte v zvezi s 
  členom 16
  . Zlasti je pomembno, da Komisija
  pri pripravljalnem delu
  opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni
  strokovnjakov. Komisija bi morala pri
  pripravi
  in oblikovanju
  delegiranih aktov
  zagotoviti
  ,
  da so ustrezni dokumenti Evropskemu parlamentu in Svetu predloženi sočasno
  ,
  pravočasno in na ustrezen način
  . Spremembe prilog bi morale biti mogoče le v skladu z načeli, določenimi v prilogah k tej direktivi. Zato bi Komisija v zvezi s Prilogo II morala upoštevati splošna načela in postopke za analiziranje ter merila za prevzem odpadkov, kot so določeni v Prilogi II. Poleg tega bi bilo treba določiti posebna merila in testne metode ter z njimi povezane mejne vrednosti za vsak posamezni razred odlagališč, po potrebi pa tudi za posebne vrste odlagališč v vsakem posameznem razredu, vključno s podzemnimi skladišči.
  Predloge
  za standardizacijo metod nadzorovanja, vzorčenja in analiziranja v zvezi s prilogami
  bi Komisija, kjer je ustrezno, morala preučiti za sprejem
  v dveh letih po začetku veljavnosti te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Za dopolnjevanje ali spreminjanje Direktive
  1999/31/ES,
  zlasti z namenom prilagoditve njenih prilog tehničnemu in znanstvenemu napredku,
  bi bilo treba na Komisijo prenesti
  pooblastilo
  , da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte v zvezi s 
  členom 16
  . Zlasti je pomembno, da Komisija
  pri pripravljalnem delu
  opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni
  strokovnjakov. Komisija bi morala pri
  pripravi
  in oblikovanju
  delegiranih aktov
  zagotoviti
  ,
  da so ustrezni dokumenti Evropskemu parlamentu in Svetu predloženi sočasno
  ,
  pravočasno in na ustrezen način
  . Spremembe prilog bi morale biti mogoče le v skladu z načeli, določenimi v prilogah k tej direktivi. Zato bi Komisija v zvezi s Prilogo II morala upoštevati splošna načela in postopke za analiziranje ter merila za prevzem odpadkov, kot so določeni v Prilogi II. Poleg tega bi bilo treba določiti posebna merila in testne metode ter z njimi povezane mejne vrednosti za vsak posamezni razred odlagališč, po potrebi pa tudi za posebne vrste odlagališč v vsakem posameznem razredu, vključno s podzemnimi skladišči.
  Predloge
  za standardizacijo metod nadzorovanja, vzorčenja in analiziranja v zvezi s prilogami
  bi Komisija, kjer je ustrezno, morala preučiti za sprejem
  v dveh letih po začetku veljavnosti te direktive.

| (12) | Da bi se spremenila Direktiva
   1999/31/ES, bi bilo treba na Komisijo prenesti
  pooblastila
  , da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte v zvezi s 
  prilagoditvijo njenih prilog znanstvenemu in tehničnemu napredku
  .
  Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov
  . Spremembe prilog bi morale biti mogoče le v skladu z načeli, določenimi v prilogah k tej direktivi. Zato bi Komisija v zvezi s Prilogo II morala upoštevati splošna načela in postopke za analiziranje ter merila za prevzem odpadkov, kot so določeni v Prilogi II. Poleg tega bi bilo treba določiti posebna merila in testne metode ter z njimi povezane mejne vrednosti za vsak posamezni razred odlagališč, po potrebi pa tudi za posebne vrste odlagališč v vsakem posameznem razredu, vključno s podzemnimi skladišči.
  Komisija bi morala po potrebi razmisliti o sprejetju predlogov
  za standardizacijo metod nadzorovanja, vzorčenja in analiziranja v zvezi s prilogami v dveh letih po začetku veljavnosti te direktive. |
| --- | --- |

(12)

Da bi se spremenila Direktiva
   1999/31/ES, bi bilo treba na Komisijo prenesti
  pooblastila
  , da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte v zvezi s 
  prilagoditvijo njenih prilog znanstvenemu in tehničnemu napredku
  .
  Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov
  . Spremembe prilog bi morale biti mogoče le v skladu z načeli, določenimi v prilogah k tej direktivi. Zato bi Komisija v zvezi s Prilogo II morala upoštevati splošna načela in postopke za analiziranje ter merila za prevzem odpadkov, kot so določeni v Prilogi II. Poleg tega bi bilo treba določiti posebna merila in testne metode ter z njimi povezane mejne vrednosti za vsak posamezni razred odlagališč, po potrebi pa tudi za posebne vrste odlagališč v vsakem posameznem razredu, vključno s podzemnimi skladišči.
  Komisija bi morala po potrebi razmisliti o sprejetju predlogov
  za standardizacijo metod nadzorovanja, vzorčenja in analiziranja v zvezi s prilogami v dveh letih po začetku veljavnosti te direktive.

Sprememba 19

Predlog direktive

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje Direktive 1999/31/ES, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi
  s členom 3(3)
  ,
  točko 3.5 Priloge I
  in
  točko 5 Priloge II
  . Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (17) . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje Direktive 1999/31/ES, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi
  s členom 3(3)
  ,
  točko 3.5 Priloge I
  in
  točko 5 Priloge II
  . Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (17) .

| (13) | Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje Direktive 1999/31/ES, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi
  z opredelitvijo odlaganja nenevarnih odpadkov, določitvijo metode za določanje koeficienta prepustnosti odlagališč pod določenimi pogoji in oblikovanjem evropskega standarda za vzorčenje odpadkov
  ,
  saj je vzorčenje lahko glede reprezentativnosti
  in
  postopkov zelo težavno, ker so različni odpadki heterogeni
  . Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (17). |
| --- | --- |

(13)

Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje Direktive 1999/31/ES, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi
  z opredelitvijo odlaganja nenevarnih odpadkov, določitvijo metode za določanje koeficienta prepustnosti odlagališč pod določenimi pogoji in oblikovanjem evropskega standarda za vzorčenje odpadkov
  ,
  saj je vzorčenje lahko glede reprezentativnosti
  in
  postopkov zelo težavno, ker so različni odpadki heterogeni
  . Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (17).

Sprememba 20

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Komisija in države članice bi morale poskrbeti za pripravo načrtov za trajnostno predelavo ter trajnostno alternativno uporabo odlagališč in območij, prizadetih zaradi odlagališč. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Komisija in države članice bi morale poskrbeti za pripravo načrtov za trajnostno predelavo ter trajnostno alternativno uporabo odlagališč in območij, prizadetih zaradi odlagališč.

Sprememba 21

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16b) | Ta direktiva je bila sprejeta ob upoštevanju zavez iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje in bi jo bilo treba izvajati in uporabljati v skladu s smernicami sporazuma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16b)

Ta direktiva je bila sprejeta ob upoštevanju zavez iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje in bi jo bilo treba izvajati in uporabljati v skladu s smernicami sporazuma.

Sprememba 52rev

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka - 1 (novo)

Direktiva 1999/31/ES

Člen 1 – odstavek - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | V členu 1 se doda naslednji odstavek:




  „-1.
     
  Osnovni pogoj za prehod Unije na krožno gospodarstvo je ta, da se postopno preneha na odlagališča odlagati odpadke, ki jih je mogoče reciklirati ali ponovno uporabiti.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1)

„-1.
     
  Osnovni pogoj za prehod Unije na krožno gospodarstvo je ta, da se postopno preneha na odlagališča odlagati odpadke, ki jih je mogoče reciklirati ali ponovno uporabiti.“

Sprememba 23

Sprememba 23

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 – točka a

Direktiva 1999/31/ES

Člen 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | uporabljajo se opredelitve pojmov „odpadek“, „komunalni odpadki“, „nevaren odpadek“, „povzročitelj odpadkov“, „imetnik odpadkov“, „ravnanje z odpadki“, „ločeno zbiranje“, „predelava“, „recikliranje“ in „odstranjevanje“ iz člena 3 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

uporabljajo se opredelitve pojmov „odpadek“, „komunalni odpadki“, „nevaren odpadek“, „povzročitelj odpadkov“, „imetnik odpadkov“, „ravnanje z odpadki“, „ločeno zbiranje“, „predelava“, „recikliranje“ in „odstranjevanje“ iz člena 3 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*1);

*1

| (a) | uporabljajo se opredelitve pojmov „odpadek“, „komunalni odpadki“, „nevaren odpadek“,
  „nenevaren odpadek“,
  „povzročitelj odpadkov“, „imetnik odpadkov“, „ravnanje z odpadki“, „ločeno zbiranje“, „predelava“, „recikliranje“ in „odstranjevanje“ iz člena 3 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*2); |
| --- | --- |

(a)

uporabljajo se opredelitve pojmov „odpadek“, „komunalni odpadki“, „nevaren odpadek“,
  „nenevaren odpadek“,
  „povzročitelj odpadkov“, „imetnik odpadkov“, „ravnanje z odpadki“, „ločeno zbiranje“, „predelava“, „recikliranje“ in „odstranjevanje“ iz člena 3 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*2);

„nenevaren odpadek“,

*2

Sprememba 24

Sprememba 24

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 – točka a a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 – točka a a (novo)

Direktiva 1999/31/ES

Člen 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | vstavi se naslednja točka aa:








  „(aa) | ‚ostanki odpadkov‘ so odpadki, nastali pri postopku obdelave ali predelave, vključno z recikliranjem, ki jih ni mogoče nadalje predelati in jih je treba zato odstraniti;“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

vstavi se naslednja točka aa:

vstavi se naslednja točka aa:

„(aa)

‚ostanki odpadkov‘ so odpadki, nastali pri postopku obdelave ali predelave, vključno z recikliranjem, ki jih ni mogoče nadalje predelati in jih je treba zato odstraniti;“

‚ostanki odpadkov‘ so odpadki, nastali pri postopku obdelave ali predelave, vključno z recikliranjem, ki jih ni mogoče nadalje predelati in jih je treba zato odstraniti;“

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 – točka b a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 – točka b a (novo)

Direktiva 1999/31/ES

Člen 2 – točka m

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | točka m se spremeni: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(ba)

točka m se spremeni:

točka m se spremeni:

| (m) | „biorazgradljivi odpadki“ so
  kakršnikoli
  odpadki,
  ki se lahko aerobno ali anaerobno razgradijo, kakršni so prehranski in vrtnarski odpadki ter papir in karton
  ; |
| --- | --- |

(m)

„biorazgradljivi odpadki“ so
  kakršnikoli
  odpadki,
  ki se lahko aerobno ali anaerobno razgradijo, kakršni so prehranski in vrtnarski odpadki ter papir in karton
  ;

kakršnikoli

ki se lahko aerobno ali anaerobno razgradijo, kakršni so prehranski in vrtnarski odpadki ter papir in karton

| | „(m) | ‚biorazgradljivi odpadki‘ so
  prehranski in vrtnarski
  odpadki,
  papir, karton, les in kateri koli drugi odpadki, ki se lahko aerobno ali anaerobno razgradijo
  ;“ |
| --- | --- | --- |

„(m)

‚biorazgradljivi odpadki‘ so
  prehranski in vrtnarski
  odpadki,
  papir, karton, les in kateri koli drugi odpadki, ki se lahko aerobno ali anaerobno razgradijo
  ;“

prehranski in vrtnarski

papir, karton, les in kateri koli drugi odpadki, ki se lahko aerobno ali anaerobno razgradijo

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Direktiva 1999/31/ES

Člen 3 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | v členu 3 se odstavek 3 spremeni: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(1a)

(1a)

v členu 3 se odstavek 3 spremeni:

3.   Brez vpliva na Direktivo 75/442/EGS lahko države članice po lastni izbiri izjavijo, da se odlaganje nenevarnih odpadkov
  , kot ga opredeli odbor, ustanovljen po členu 17 te direktive
  , ki niso inertni odpadki ter nastajajo pri raziskovanju, izkoriščanju, obdelavi in skladiščenju mineralnih surovin in v kamnolomih in ki se odlagajo tako, da se preprečuje onesnaževanje okolja ali nevarnost za zdravje ljudi, lahko izvzame iz predpisov Priloge I v točkah 2, 3.1, 3.2 in 3.3 k tej direktivi.

| | „3.   Brez vpliva na Direktivo 75/442/EGS lahko države članice po lastni izbiri izjavijo, da se odlaganje nenevarnih odpadkov, ki niso inertni odpadki ter nastajajo pri raziskovanju, izkoriščanju, obdelavi in skladiščenju mineralnih surovin in v kamnolomih in ki se odlagajo tako, da se preprečuje onesnaževanje okolja ali nevarnost za zdravje ljudi, lahko izvzame iz predpisov Priloge I v točkah 2, 3.1, 3.2 in 3.3 k tej direktivi.
  Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih opredeli, kaj šteje za odlaganje nenevarnih odpadkov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(2).“ |
| --- | --- |

„3.   Brez vpliva na Direktivo 75/442/EGS lahko države članice po lastni izbiri izjavijo, da se odlaganje nenevarnih odpadkov, ki niso inertni odpadki ter nastajajo pri raziskovanju, izkoriščanju, obdelavi in skladiščenju mineralnih surovin in v kamnolomih in ki se odlagajo tako, da se preprečuje onesnaževanje okolja ali nevarnost za zdravje ljudi, lahko izvzame iz predpisov Priloge I v točkah 2, 3.1, 3.2 in 3.3 k tej direktivi.
  Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih opredeli, kaj šteje za odlaganje nenevarnih odpadkov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(2).“

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka -a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka -a (novo)

Direktiva 1999/31/ES

Člen 5 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-a)

(-a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

1.   Države članice pripravijo nacionalno strategijo za
  zmanjševanje količine
  biorazgradljivih odpadkov, ki se odlagajo na
  odlagališčih
  , najpozneje v dveh letih od datuma, določenega v členu 18(1), in o tej strategiji uradno obvestijo Komisijo. Strategija naj bi vključevala ukrepe za uresničitev ciljev, določenih v odstavku 2, predvsem z recikliranjem, kompostiranjem, proizvodnjo bioplina
  ali regeneracijo snovi/energije
  . V 30 mesecih od datuma, določenega v členu 18(1), Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu pošlje poročilo, ki združuje nacionalne strategije.

| | 1.   Države članice
  v sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi, odgovornimi za ravnanje z odpadki,
  pripravijo nacionalno strategijo za
  postopno opustitev
  biorazgradljivih odpadkov, ki se odlagajo na
  odlagališča
  , najpozneje v dveh letih od datuma, določenega v členu 18(1), in o tej strategiji uradno obvestijo Komisijo. Strategija naj bi vključevala ukrepe za uresničitev ciljev, določenih v odstavku 2, predvsem z recikliranjem, kompostiranjem, proizvodnjo bioplina
  in snovno predelavo, če pa omenjeni postopki niso možni, z energijsko predelavo
  . V 30 mesecih od datuma, določenega v členu 18(1), Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu pošlje poročilo, ki združuje nacionalne strategije. |
| --- | --- |

1.   Države članice
  v sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi, odgovornimi za ravnanje z odpadki,
  pripravijo nacionalno strategijo za
  postopno opustitev
  biorazgradljivih odpadkov, ki se odlagajo na
  odlagališča
  , najpozneje v dveh letih od datuma, določenega v členu 18(1), in o tej strategiji uradno obvestijo Komisijo. Strategija naj bi vključevala ukrepe za uresničitev ciljev, določenih v odstavku 2, predvsem z recikliranjem, kompostiranjem, proizvodnjo bioplina
  in snovno predelavo, če pa omenjeni postopki niso možni, z energijsko predelavo
  . V 30 mesecih od datuma, določenega v členu 18(1), Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu pošlje poročilo, ki združuje nacionalne strategije.

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka b

Direktiva 1999/31/ES

Člen 5 – odstavek 3 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | odpadki, ki so bili zbrani ločeno v skladu s 
  členoma
  11(1) in 22 Direktive 2008/98/ES.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

odpadki, ki so bili zbrani ločeno v skladu s 
  členoma
  11(1) in 22 Direktive 2008/98/ES.“;

členoma

| (f) | odpadki, ki so bili zbrani ločeno v skladu s 
  členom
  11(1) in
  členom
  22 Direktive 2008/98/ES
  , ter embalaža in embalažni odpadki, kot so opredeljeni v členu 3 Direktive 94/62/ES
  ; |
| --- | --- |

(f)

odpadki, ki so bili zbrani ločeno v skladu s 
  členom
  11(1) in
  členom
  22 Direktive 2008/98/ES
  , ter embalaža in embalažni odpadki, kot so opredeljeni v členu 3 Direktive 94/62/ES
  ;

členom

členom

, ter embalaža in embalažni odpadki, kot so opredeljeni v členu 3 Direktive 94/62/ES

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka c

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka c

Direktiva 1999/31/ES

Člen 5 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se do leta 2030 količina odloženih komunalnih odpadkov zmanjša na
  10
  % skupne količine proizvedenih komunalnih odpadkov | 5.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se do leta 2030
  letna
  količina odloženih komunalnih odpadkov zmanjša na
  5
   % skupne količine proizvedenih komunalnih odpadkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se do leta 2030 količina odloženih komunalnih odpadkov zmanjša na
  10
  % skupne količine proizvedenih komunalnih odpadkov

5.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se do leta 2030
  letna
  količina odloženih komunalnih odpadkov zmanjša na
  5
   % skupne količine proizvedenih komunalnih odpadkov.

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka c

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka c

Direktiva 1999/31/ES

Člen 5 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Države članice od 31. decembra 2030 dalje na odlagališčih za nenevarne odpadke prevzemajo samo ostanke komunalnih odpadkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Države članice od 31. decembra 2030 dalje na odlagališčih za nenevarne odpadke prevzemajo samo ostanke komunalnih odpadkov.

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka c

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka c

Direktiva 1999/31/ES

Člen 5 – odstavek 6 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Estoniji, Grčiji, Hrvaški, Latviji, Malti, Romuniji in Slovaški se
  lahko
  da na voljo dodatnih pet let
  za
  uresničitev cilja iz odstavka 5. Država članica obvesti Komisijo o svoji nameri o uporabi te določbe najpozneje 24 mesecev pred iztekom roka iz odstavka 5. V primeru podaljšanja roka država članica sprejme potrebne ukrepe za zmanjšanje količine odloženih komunalnih odpadkov na 20 % skupne količine proizvedenih komunalnih odpadkov do leta 2030. | Država članica
  lahko
  zaprosi
  za
  petletno podaljšanje roka, da bi lahko dosegla cilj
  iz odstavka 5
  , če je leta 2013 na odlagališča odložila več kot 65
   %
  svojih
  komunalnih odpadkov; |
| | Država članica predloži prošnjo za podaljšanje roka Komisiji do 31. decembra 2028. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Estoniji, Grčiji, Hrvaški, Latviji, Malti, Romuniji in Slovaški se
  lahko
  da na voljo dodatnih pet let
  za
  uresničitev cilja iz odstavka 5. Država članica obvesti Komisijo o svoji nameri o uporabi te določbe najpozneje 24 mesecev pred iztekom roka iz odstavka 5. V primeru podaljšanja roka država članica sprejme potrebne ukrepe za zmanjšanje količine odloženih komunalnih odpadkov na 20 % skupne količine proizvedenih komunalnih odpadkov do leta 2030.

Estoniji, Grčiji, Hrvaški, Latviji, Malti, Romuniji in Slovaški se

da na voljo dodatnih pet let

uresničitev cilja iz odstavka 5. Država članica obvesti Komisijo o svoji nameri o uporabi te določbe najpozneje 24 mesecev pred iztekom roka iz odstavka 5. V primeru podaljšanja roka država članica sprejme potrebne ukrepe za zmanjšanje količine odloženih komunalnih odpadkov na 20 % skupne količine proizvedenih komunalnih odpadkov do leta 2030.

Država članica
  lahko
  zaprosi
  za
  petletno podaljšanje roka, da bi lahko dosegla cilj
  iz odstavka 5
  , če je leta 2013 na odlagališča odložila več kot 65
   %
  svojih
  komunalnih odpadkov;

Država članica

zaprosi

petletno podaljšanje roka, da bi lahko dosegla cilj

, če je leta 2013 na odlagališča odložila več kot 65

svojih

Država članica predloži prošnjo za podaljšanje roka Komisiji do 31. decembra 2028.

Država članica predloži prošnjo za podaljšanje roka Komisiji do 31. decembra 2028.

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka c

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka c

Direktiva 1999/31/ES

Člen 5 – odstavek 6 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Obvestilu mora biti priložen
  načrt izvajanja, v katerem so predstavljeni ukrepi, potrebni za zagotovitev skladnosti s 
  cilji
  do novega roka. Ta načrt
  mora vsebovati
  tudi podroben časovni načrt izvajanja predlaganih ukrepov in oceno njihovega pričakovanega učinka. | Prošnji za podaljšanje se priloži
  načrt izvajanja, v katerem so predstavljeni ukrepi, potrebni za zagotovitev skladnosti s 
  ciljem
  do novega roka. Ta načrt
  se pripravi na podlagi ocene obstoječih načrtov ravnanja z odpadki in vsebuje
  tudi podroben časovni načrt izvajanja predlaganih ukrepov in oceno njihovega pričakovanega učinka. |
| | Poleg tega načrt iz tretjega pododstavka izpolnjuje vsaj naslednje zahteve: |
| | (a) | uporablja ustrezne ekonomske instrumente za spodbujanje uporabe hierarhije ravnanja z odpadki iz člena 4(1) Direktive 2008/98/ES; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Obvestilu mora biti priložen
  načrt izvajanja, v katerem so predstavljeni ukrepi, potrebni za zagotovitev skladnosti s 
  cilji
  do novega roka. Ta načrt
  mora vsebovati
  tudi podroben časovni načrt izvajanja predlaganih ukrepov in oceno njihovega pričakovanega učinka.

Obvestilu mora biti priložen

cilji

mora vsebovati

Prošnji za podaljšanje se priloži
  načrt izvajanja, v katerem so predstavljeni ukrepi, potrebni za zagotovitev skladnosti s 
  ciljem
  do novega roka. Ta načrt
  se pripravi na podlagi ocene obstoječih načrtov ravnanja z odpadki in vsebuje
  tudi podroben časovni načrt izvajanja predlaganih ukrepov in oceno njihovega pričakovanega učinka.

Prošnji za podaljšanje se priloži

ciljem

se pripravi na podlagi ocene obstoječih načrtov ravnanja z odpadki in vsebuje

Poleg tega načrt iz tretjega pododstavka izpolnjuje vsaj naslednje zahteve:

Poleg tega načrt iz tretjega pododstavka izpolnjuje vsaj naslednje zahteve:

(a)

uporablja ustrezne ekonomske instrumente za spodbujanje uporabe hierarhije ravnanja z odpadki iz člena 4(1) Direktive 2008/98/ES;

uporablja ustrezne ekonomske instrumente za spodbujanje uporabe hierarhije ravnanja z odpadki iz člena 4(1) Direktive 2008/98/ES;

| (b) | iz njega je razvidna učinkovita in uspešna uporaba strukturnih in kohezijskih skladov v obliki dokazljivih dolgoročnih naložb, namenjenih financiranju razvoja infrastrukture za ravnanje z odpadki, ki je potrebna za uresničitev ustreznih ciljev; |
| --- | --- |

(b)

iz njega je razvidna učinkovita in uspešna uporaba strukturnih in kohezijskih skladov v obliki dokazljivih dolgoročnih naložb, namenjenih financiranju razvoja infrastrukture za ravnanje z odpadki, ki je potrebna za uresničitev ustreznih ciljev;

iz njega je razvidna učinkovita in uspešna uporaba strukturnih in kohezijskih skladov v obliki dokazljivih dolgoročnih naložb, namenjenih financiranju razvoja infrastrukture za ravnanje z odpadki, ki je potrebna za uresničitev ustreznih ciljev;

| (c) | zagotavlja visokokakovostne statistične podatke in vsebuje jasne napovedi glede zmogljivosti za ravnanje z odpadki in oddaljenosti od ciljev iz odstavka 5 tega člena, členov 5 in 6 Direktive 94/62/ES ter člena 11(2) Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

(c)

zagotavlja visokokakovostne statistične podatke in vsebuje jasne napovedi glede zmogljivosti za ravnanje z odpadki in oddaljenosti od ciljev iz odstavka 5 tega člena, členov 5 in 6 Direktive 94/62/ES ter člena 11(2) Direktive 2008/98/ES;

zagotavlja visokokakovostne statistične podatke in vsebuje jasne napovedi glede zmogljivosti za ravnanje z odpadki in oddaljenosti od ciljev iz odstavka 5 tega člena, členov 5 in 6 Direktive 94/62/ES ter člena 11(2) Direktive 2008/98/ES;

| (d) | določa programe preprečevanja nastajanja odpadkov iz člena 29 Direktive 2008/98/ES. |
| --- | --- |

(d)

določa programe preprečevanja nastajanja odpadkov iz člena 29 Direktive 2008/98/ES.

določa programe preprečevanja nastajanja odpadkov iz člena 29 Direktive 2008/98/ES.

Komisija oceni, ali so zahteve iz točk (a) do (d) četrtega pododstavka izpolnjene.

Komisija oceni, ali so zahteve iz točk (a) do (d) četrtega pododstavka izpolnjene.

Če Komisija ne poda pripomb na predloženi načrt v petih mesecih od datuma njegovega prejema, se šteje, da je bilo prošnji za podaljšanje roka ugodeno.

Če Komisija ne poda pripomb na predloženi načrt v petih mesecih od datuma njegovega prejema, se šteje, da je bilo prošnji za podaljšanje roka ugodeno.

Če Komisija poda pripombe na predloženi načrt, od zadevne države članice zahteva, da v dveh mesecih od prejema pripomb predloži revidiran načrt.

Če Komisija poda pripombe na predloženi načrt, od zadevne države članice zahteva, da v dveh mesecih od prejema pripomb predloži revidiran načrt.

Komisija revidirani načrt oceni v dveh mesecih od njegovega prejema ter pisno odobri ali zavrne prošnjo za podaljšanje roka. Če Komisija ne sprejme sklepa v navedenem roku, se šteje, da je bilo prošnji za podaljšanje roka ugodeno.

Komisija revidirani načrt oceni v dveh mesecih od njegovega prejema ter pisno odobri ali zavrne prošnjo za podaljšanje roka. Če Komisija ne sprejme sklepa v navedenem roku, se šteje, da je bilo prošnji za podaljšanje roka ugodeno.

Komisija v dveh mesecih od datuma sklepa o tem obvesti Svet in Evropski parlament.

Komisija v dveh mesecih od datuma sklepa o tem obvesti Svet in Evropski parlament.

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka c

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka c

Direktiva 1999/31/ES

Člen 5 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Komisija najpozneje do 31. decembra
  2024


  pregleda cilj iz odstavka 5, da po potrebi zastavi strožje cilje
  in
  uvede
  omejitve za odlaganje nenevarnih odpadkov, ki niso komunalni odpadki, na odlagališča. V ta namen se poročilo Komisije, po potrebi skupaj
  s
  predlogom, pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.“ | 7.   Komisija najpozneje do 31. decembra
  2018


  preuči možnost zastavitve cilja
  in omejitve za odlaganje nenevarnih odpadkov, ki niso komunalni odpadki, na odlagališča. V ta namen se poročilo Komisije, po potrebi skupaj
  z zakonodajnim
  predlogom, pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Komisija najpozneje do 31. decembra
  2024


  pregleda cilj iz odstavka 5, da po potrebi zastavi strožje cilje
  in
  uvede
  omejitve za odlaganje nenevarnih odpadkov, ki niso komunalni odpadki, na odlagališča. V ta namen se poročilo Komisije, po potrebi skupaj
  s
  predlogom, pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.“

7.   Komisija najpozneje do 31. decembra
  2018


  preuči možnost zastavitve cilja
  in omejitve za odlaganje nenevarnih odpadkov, ki niso komunalni odpadki, na odlagališča. V ta namen se poročilo Komisije, po potrebi skupaj
  z zakonodajnim
  predlogom, pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka c a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka c a (novo)

Direktiva 1999/31/ES

Člen 5 – odstavek 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | v členu 5 se doda naslednji odstavek:





  7a.
     
  Komisija podrobneje preuči izvedljivost predloga zakonodajnega okvira za razširjeno rudarjenje na odlagališčih, da bi omogočila pridobivanje sekundarnih surovin, ki se nahajajo na obstoječih odlagališčih. Države članice do 31. decembra 2025 popišejo obstoječa odlagališča in navedejo njihov potencial za razširjeno rudarjenje na odlagališčih ter si izmenjajo informacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

v členu 5 se doda naslednji odstavek:

v členu 5 se doda naslednji odstavek:

7a.
     
  Komisija podrobneje preuči izvedljivost predloga zakonodajnega okvira za razširjeno rudarjenje na odlagališčih, da bi omogočila pridobivanje sekundarnih surovin, ki se nahajajo na obstoječih odlagališčih. Države članice do 31. decembra 2025 popišejo obstoječa odlagališča in navedejo njihov potencial za razširjeno rudarjenje na odlagališčih ter si izmenjajo informacije.

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 1999/31/ES

Člen 5 a – odstavek 2 – uvodni stavek

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Poročila iz odstavka 1 vključujejo: | 2.   Poročila iz odstavka 1
  so dana na voljo javnosti in
  vključujejo: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Poročila iz odstavka 1 vključujejo:

2.   Poročila iz odstavka 1
  so dana na voljo javnosti in
  vključujejo:

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 1999/31/ES

Člen 5 a – odstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | „(ba) | primere najboljše prakse, ki se uporabljajo po vsej Uniji in lahko služijo kot smernice za napredovanje pri uresničevanju cilja iz člena 5.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

„(ba)

primere najboljše prakse, ki se uporabljajo po vsej Uniji in lahko služijo kot smernice za napredovanje pri uresničevanju cilja iz člena 5.“

primere najboljše prakse, ki se uporabljajo po vsej Uniji in lahko služijo kot smernice za napredovanje pri uresničevanju cilja iz člena 5.“

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 a (novo)

Direktiva 1999/31/ES

Člen 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | vstavi se naslednji člen 5b: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3a)

(3a)

vstavi se naslednji člen 5b:

Člen 5b

Člen 5b

Izmenjava primerov najboljše prakse in informacij

Izmenjava primerov najboljše prakse in informacij

Komisija vzpostavi platformo, prek katere si lahko Komisija in države članice redno in strukturirano izmenjujejo primere najboljše prakse in informacije o izvajanju zahtev iz te direktive v praksi. Ta izmenjava bo pomagala zagotoviti ustrezno upravljanje, izvrševanje, čezmejno sodelovanje in izmenjavo primerov najboljše prakse, kot so dogovori za inovativnost in medsebojni strokovni pregled. Poleg tega platforma spodbuja pionirje in omogoča razvojne preskoke. Komisija da rezultate platforme na voljo javnosti.

Komisija vzpostavi platformo, prek katere si lahko Komisija in države članice redno in strukturirano izmenjujejo primere najboljše prakse in informacije o izvajanju zahtev iz te direktive v praksi. Ta izmenjava bo pomagala zagotoviti ustrezno upravljanje, izvrševanje, čezmejno sodelovanje in izmenjavo primerov najboljše prakse, kot so dogovori za inovativnost in medsebojni strokovni pregled. Poleg tega platforma spodbuja pionirje in omogoča razvojne preskoke. Komisija da rezultate platforme na voljo javnosti.

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 b (novo)

Direktiva 1999/31/ES

Člen 6 – točka a

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3b) | v členu 6 se točka a spremeni: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(3b)

(3b)

v členu 6 se točka a spremeni:

| „(a) | da se na odlagališčih odlagajo samo odpadki, ki so bili obdelani. Ta določba se ne uporablja za inertne odpadke, ki jih tehnično ni mogoče obdelati, niti za
  kakršne koli
  druge, pri katerih takšna obdelava ne prispeva k ciljem te direktive iz člena 1 z zmanjšanjem količine odpadkov ali nevarnosti za zdravje ljudi ali za okolje;“ |
| --- | --- |

„(a)

da se na odlagališčih odlagajo samo odpadki, ki so bili obdelani. Ta določba se ne uporablja za inertne odpadke, ki jih tehnično ni mogoče obdelati, niti za
  kakršne koli
  druge, pri katerih takšna obdelava ne prispeva k ciljem te direktive iz člena 1 z zmanjšanjem količine odpadkov ali nevarnosti za zdravje ljudi ali za okolje;“

kakršne koli

| | „(a) | da se na odlagališčih odlagajo samo odpadki, ki so bili obdelani. Ta določba se ne uporablja za inertne odpadke, ki jih tehnično ni mogoče obdelati, niti za
  nobene
  druge
  odpadke
  , pri katerih takšna obdelava ne prispeva k ciljem te direktive iz člena 1 z zmanjšanjem količine odpadkov ali nevarnosti za zdravje ljudi ali za okolje
  , vendar le, če zadevna država članica dosega cilje glede zmanjšanja nastajanja odpadkov iz člena 5(2) te direktive in cilje glede recikliranja iz člena 11 Direktive 2008/98/ES
  ;“ |
| --- | --- | --- |

„(a)

da se na odlagališčih odlagajo samo odpadki, ki so bili obdelani. Ta določba se ne uporablja za inertne odpadke, ki jih tehnično ni mogoče obdelati, niti za
  nobene
  druge
  odpadke
  , pri katerih takšna obdelava ne prispeva k ciljem te direktive iz člena 1 z zmanjšanjem količine odpadkov ali nevarnosti za zdravje ljudi ali za okolje
  , vendar le, če zadevna država članica dosega cilje glede zmanjšanja nastajanja odpadkov iz člena 5(2) te direktive in cilje glede recikliranja iz člena 11 Direktive 2008/98/ES
  ;“

nobene

odpadke

, vendar le, če zadevna država članica dosega cilje glede zmanjšanja nastajanja odpadkov iz člena 5(2) te direktive in cilje glede recikliranja iz člena 11 Direktive 2008/98/ES

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 1999/31/ES

Člen 6 – točka a –drugi pododstavek

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | V 
  členu
  6
  (a)
  se doda naslednji
  stavek
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)

V 
  členu
  6
  (a)
  se doda naslednji
  stavek
  :

členu

(a)

stavek

| (4) | V 
  točki a člena
  6 se doda naslednji
  pododstavek
  : |
| --- | --- |

(4)

V 
  točki a člena
  6 se doda naslednji
  pododstavek
  :

točki a člena

pododstavek

| | „Države članice zagotovijo, da ukrepi, sprejeti v skladu s to točko, ne ogrožajo doseganja ciljev Direktive 2008/98/ES, zlasti
  cilja
  povečanja priprave za ponovno uporabo in recikliranje, kot
  je določen
  v členu 11 navedene direktive.“ |
| --- | --- |

„Države članice zagotovijo, da ukrepi, sprejeti v skladu s to točko, ne ogrožajo doseganja ciljev Direktive 2008/98/ES, zlasti
  cilja
  povečanja priprave za ponovno uporabo in recikliranje, kot
  je določen
  v členu 11 navedene direktive.“

| | „Države članice zagotovijo, da ukrepi, sprejeti v skladu s to točko, ne ogrožajo doseganja ciljev Direktive 2008/98/ES, zlasti
  ciljev hierarhije ravnanja z odpadki in
  povečanja priprave za ponovno uporabo in recikliranje, kot
  določeno
  v členu 11 navedene direktive.“ |
| --- | --- |

„Države članice zagotovijo, da ukrepi, sprejeti v skladu s to točko, ne ogrožajo doseganja ciljev Direktive 2008/98/ES, zlasti
  ciljev hierarhije ravnanja z odpadki in
  povečanja priprave za ponovno uporabo in recikliranje, kot
  določeno
  v členu 11 navedene direktive.“

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Direktiva 1999/31/ES

Člen 15 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice podatke v zvezi z izvajanjem člena 5(2) in (5) Komisiji sporočijo za vsako koledarsko leto. Te podatke sporočijo v elektronski obliki v 
  18
  mesecih po izteku leta poročanja, na katerega se nanašajo zbrani podatki. Podatki se sporočijo v obliki, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 5. Prvo poročilo zajema podatke za obdobje od 1. januarja [vstaviti leto prenosa te direktive + 1 leto] do 31. decembra [vstaviti leto prenosa te direktive + 1 leto]. | 1.   Države članice podatke v zvezi z izvajanjem člena 5(2) in (5) Komisiji sporočijo za vsako koledarsko leto. Te podatke sporočijo v elektronski obliki v 
  12
  mesecih po izteku leta poročanja, na katerega se nanašajo zbrani podatki. Podatki se sporočijo v obliki, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 5. Prvo poročilo
  o cilju iz člena 5(5)
  zajema podatke za obdobje od 1. januarja [vstaviti leto prenosa te direktive + 1 leto] do 31. decembra [vstaviti leto prenosa te direktive + 1 leto]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice podatke v zvezi z izvajanjem člena 5(2) in (5) Komisiji sporočijo za vsako koledarsko leto. Te podatke sporočijo v elektronski obliki v 
  18
  mesecih po izteku leta poročanja, na katerega se nanašajo zbrani podatki. Podatki se sporočijo v obliki, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 5. Prvo poročilo zajema podatke za obdobje od 1. januarja [vstaviti leto prenosa te direktive + 1 leto] do 31. decembra [vstaviti leto prenosa te direktive + 1 leto].

1.   Države članice podatke v zvezi z izvajanjem člena 5(2) in (5) Komisiji sporočijo za vsako koledarsko leto. Te podatke sporočijo v elektronski obliki v 
  12
  mesecih po izteku leta poročanja, na katerega se nanašajo zbrani podatki. Podatki se sporočijo v obliki, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 5. Prvo poročilo
  o cilju iz člena 5(5)
  zajema podatke za obdobje od 1. januarja [vstaviti leto prenosa te direktive + 1 leto] do 31. decembra [vstaviti leto prenosa te direktive + 1 leto].

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6 a (novo)

Direktiva 1999/31/ES

Člen 15a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(6a)

(6a)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 15a

„Člen 15a

Instrumenti za spodbujanje prehoda na bolj krožno gospodarstvo

Instrumenti za spodbujanje prehoda na bolj krožno gospodarstvo

Da bi prispevale k ciljem, določenim v tej direktivi, države članice uporabijo ustrezne ekonomske instrumente in sprejmejo druge ukrepe za spodbujanje uporabe hierarhije ravnanja z odpadki. Ti instrumenti in ukrepi lahko zajemajo tiste iz Priloge IVa k Direktivi 2008/98/ES.“

Da bi prispevale k ciljem, določenim v tej direktivi, države članice uporabijo ustrezne ekonomske instrumente in sprejmejo druge ukrepe za spodbujanje uporabe hierarhije ravnanja z odpadki. Ti instrumenti in ukrepi lahko zajemajo tiste iz Priloge IVa k Direktivi 2008/98/ES.“

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6 b (novo)

Direktiva 1999/31/ES

Člen 15 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6b) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(6b)

(6b)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 15b

„Člen 15b

Določanje koeficienta prepustnosti odlagališča

Določanje koeficienta prepustnosti odlagališča

Komisija z izvedbenimi akti razvije in odobri metodo za določanje koeficienta prepustnosti odlagališča na terenu in za celotno območje odlagališča. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(2).“

Komisija z izvedbenimi akti razvije in odobri metodo za določanje koeficienta prepustnosti odlagališča na terenu in za celotno območje odlagališča. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(2).“

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6 c (novo)

Direktiva 1999/31/ES

Člen 15 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6c. | vstavi se naslednji člen 15c: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6c.

6c.

vstavi se naslednji člen 15c:

„Člen 15 c

„Člen 15 c

Evropski standard za vzorčenje odpadkov

Evropski standard za vzorčenje odpadkov

Komisija z izvedbenimi akti razvije evropski standard za vzorčenje odpadkov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(2). Dokler se ti izvedbeni akti ne sprejmejo, lahko države članice uporabljajo nacionalne standarde in postopke.“

Komisija z izvedbenimi akti razvije evropski standard za vzorčenje odpadkov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(2). Dokler se ti izvedbeni akti ne sprejmejo, lahko države članice uporabljajo nacionalne standarde in postopke.“

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Direktiva 1999/31/ES

Člen 17a – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija se v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenuje posamezna država članica. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Komisija se v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenuje posamezna država članica.

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 a (novo)

Direktiva 1999/31/ES

Priloga I – točka 3.5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | v Prilogi I se točka 3.5 črta |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(9a)

(9a)

v Prilogi I se točka 3.5 črta

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 b (novo)

Direktiva 1999/31/ES

Priloga II – točka 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9b) | v Prilogi II se točka 5 črta |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(9b)

(9b)

v Prilogi II se točka 5 črta

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0031/2017).

1

(14)  Direktiva Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (UL L 182, 16.7.1999, str. 1).

14

(15)  COM(2008)0699 in COM(2014)0297.

15

(14)  Direktiva Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (UL L 182, 16.7.1999, str. 1).

14

(15)  COM(2008)0699 in COM(2014)0297.

15

(16)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

16

(16)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

16

(17)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

17

(17)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

17

(*1)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

*1

(*2)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

*2

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/322 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/322

---

P8_TA(2017)0072

Embalaža in odpadna embalaža ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. marca 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 263/32)

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | Ker je Unija odvisna od uvoza surovin in ker se velika količina naravnih virov kratkoročno hitro izčrpava, je eden od ključnih izzivov, da se viri v EU v čim večji meri ponovno uporabijo in da se okrepi prehod na krožno gospodarstvo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1)

Ker je Unija odvisna od uvoza surovin in ker se velika količina naravnih virov kratkoročno hitro izčrpava, je eden od ključnih izzivov, da se viri v EU v čim večji meri ponovno uporabijo in da se okrepi prehod na krožno gospodarstvo.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava - 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1a) | Ravnanje z odpadki bi bilo treba preoblikovati v trajnostno ravnanje z materiali. Dobra priložnost za to je revizija Direktive 94/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1a)

Ravnanje z odpadki bi bilo treba preoblikovati v trajnostno ravnanje z materiali. Dobra priložnost za to je revizija Direktive 94/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  .

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Ravnanje z odpadki v Uniji bi bilo treba izboljšati zaradi varstva, ohranjanja in
  izboljšanja
  kakovosti okolja, varovanja zdravja ljudi,
  skrbne
  in
  preudarne
  rabe naravnih virov
  ter
  spodbujanja
  bolj
  krožnega gospodarstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Ravnanje z odpadki v Uniji bi bilo treba izboljšati zaradi varstva, ohranjanja in
  izboljšanja
  kakovosti okolja, varovanja zdravja ljudi,
  skrbne
  in
  preudarne
  rabe naravnih virov
  ter
  spodbujanja
  bolj
  krožnega gospodarstva.

| (1) | Ravnanje z odpadki v Uniji bi bilo treba izboljšati zaradi varstva, ohranjanja in
  izboljševanja
  kakovosti okolja, varovanja zdravja ljudi,
  preudarne
  in
  učinkovite
  rabe naravnih virov, spodbujanja
  načel
  krožnega gospodarstva
  , širše rabe energije iz obnovljivih virov, večje energetske učinkovitosti, manjše odvisnosti Unije od uvoženih virov ter zaradi zagotavljanja novih gospodarskih priložnosti in dolgoročne konkurenčnosti. Da bi gospodarstvo postalo resnično krožno, je treba sprejeti dodatne ukrepe za trajnostno proizvodnjo in potrošnjo, s takim poudarkom na vsem življenjskem ciklu proizvodov, da bomo ohranjali vire in „zaprli zanko“. Učinkovitejša raba virov bi prinesla tudi znatne neto prihranke za podjetja, javne organe in potrošnike v Uniji ter pomagala zmanjšati skupne letne emisije toplogrednih plinov
  . |
| --- | --- |

(1)

Ravnanje z odpadki v Uniji bi bilo treba izboljšati zaradi varstva, ohranjanja in
  izboljševanja
  kakovosti okolja, varovanja zdravja ljudi,
  preudarne
  in
  učinkovite
  rabe naravnih virov, spodbujanja
  načel
  krožnega gospodarstva
  , širše rabe energije iz obnovljivih virov, večje energetske učinkovitosti, manjše odvisnosti Unije od uvoženih virov ter zaradi zagotavljanja novih gospodarskih priložnosti in dolgoročne konkurenčnosti. Da bi gospodarstvo postalo resnično krožno, je treba sprejeti dodatne ukrepe za trajnostno proizvodnjo in potrošnjo, s takim poudarkom na vsem življenjskem ciklu proizvodov, da bomo ohranjali vire in „zaprli zanko“. Učinkovitejša raba virov bi prinesla tudi znatne neto prihranke za podjetja, javne organe in potrošnike v Uniji ter pomagala zmanjšati skupne letne emisije toplogrednih plinov
  .

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Pri političnem in družbenem spodbujanju ponovne uporabe in recikliranja kot trajnostnega načina ravnanja z naravnimi viri v krožnem gospodarstvu bi morali upoštevati hierarhijo ravnanja z odpadki, določeno v členu 4 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , ter dosledno uporabljati pristop, da ima preprečevanje nastajanja odpadkov prednost pred recikliranjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Pri političnem in družbenem spodbujanju ponovne uporabe in recikliranja kot trajnostnega načina ravnanja z naravnimi viri v krožnem gospodarstvu bi morali upoštevati hierarhijo ravnanja z odpadki, določeno v členu 4 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , ter dosledno uporabljati pristop, da ima preprečevanje nastajanja odpadkov prednost pred recikliranjem.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b) | Smetenje in neprimerno odstranjevanje embalaže in odpadne embalaže negativno vpliva na morsko okolje in gospodarstvo Unije ter prinaša nepotrebna tveganja za javno zdravje. Med najpogosteje najdenimi predmeti na plažah je odpadna embalaža, ki ima dolgoročne posledice za okolje, to pa negativno vpliva na turizem in uživanje teh naravnih območij. Poleg tega odpadna embalaža, ki pride v morsko okolje, spodkopava prednostni vrstni red v hierarhiji ravnanja z odpadki, predvsem zato, ker je zaradi te nepravilne odstranitve ne moremo pripraviti za ponovno uporabo, recikliranje in druge postopke predelave. Da bi zmanjšali nesorazmerni delež odpadne embalaže v morskih smeteh, bi bilo treba določiti zavezujoč cilj, ki bi ga podpirali namenski ukrepi držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1b)

Smetenje in neprimerno odstranjevanje embalaže in odpadne embalaže negativno vpliva na morsko okolje in gospodarstvo Unije ter prinaša nepotrebna tveganja za javno zdravje. Med najpogosteje najdenimi predmeti na plažah je odpadna embalaža, ki ima dolgoročne posledice za okolje, to pa negativno vpliva na turizem in uživanje teh naravnih območij. Poleg tega odpadna embalaža, ki pride v morsko okolje, spodkopava prednostni vrstni red v hierarhiji ravnanja z odpadki, predvsem zato, ker je zaradi te nepravilne odstranitve ne moremo pripraviti za ponovno uporabo, recikliranje in druge postopke predelave. Da bi zmanjšali nesorazmerni delež odpadne embalaže v morskih smeteh, bi bilo treba določiti zavezujoč cilj, ki bi ga podpirali namenski ukrepi držav članic.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Cilje iz Direktive
  Evropskega parlamenta in Sveta
  94/62/ES (13) glede predelave in recikliranja embalaže in odpadne embalaže bi bilo treba spremeniti tako, da se poveča
  priprava za ponovno uporabo in
  recikliranje odpadne embalaže, s čimer bi bolje odražali prizadevanje Unije za prehod na bolj krožno gospodarstvo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Cilje iz Direktive
  Evropskega parlamenta in Sveta
  94/62/ES (13) glede predelave in recikliranja embalaže in odpadne embalaže bi bilo treba spremeniti tako, da se poveča
  priprava za ponovno uporabo in
  recikliranje odpadne embalaže, s čimer bi bolje odražali prizadevanje Unije za prehod na bolj krožno gospodarstvo.

| (2) | Cilje iz Direktive 94/62/ES glede predelave in recikliranja embalaže in odpadne embalaže bi bilo treba spremeniti tako, da se poveča recikliranje odpadne embalaže, s čimer bi bolje odražali prizadevanje Unije za prehod na bolj krožno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(2)

Cilje iz Direktive 94/62/ES glede predelave in recikliranja embalaže in odpadne embalaže bi bilo treba spremeniti tako, da se poveča recikliranje odpadne embalaže, s čimer bi bolje odražali prizadevanje Unije za prehod na bolj krožno gospodarstvo.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Določiti bi bilo treba ločene količinske cilje za ponovno uporabo, ki bi si jih države članice prizadevale doseči, zato da bi spodbujali uporabo embalaže za ponovno uporabo, hkrati pa prispevali k ustvarjanju novih delovnih mest in prihranku virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Določiti bi bilo treba ločene količinske cilje za ponovno uporabo, ki bi si jih države članice prizadevale doseči, zato da bi spodbujali uporabo embalaže za ponovno uporabo, hkrati pa prispevali k ustvarjanju novih delovnih mest in prihranku virov.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2b) | Z večjo ponovno uporabo embalaže bi lahko zmanjšali skupne stroške v dobavni verigi in vpliv odpadne embalaže na okolje. Države članice bi morale podpirati uvajanje take embalaže za ponovno uporabo na trg, ki je po poteku življenjske dobe primerna za recikliranje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2b)

Z večjo ponovno uporabo embalaže bi lahko zmanjšali skupne stroške v dobavni verigi in vpliv odpadne embalaže na okolje. Države članice bi morale podpirati uvajanje take embalaže za ponovno uporabo na trg, ki je po poteku življenjske dobe primerna za recikliranje.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 2 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2c) | V nekaterih okoliščinah, na primer za strežbo hrane, je potrebna embalaža za enkratno uporabo, ki zagotavlja higieno živil ter zdravje in varnost potrošnikov. Države članice bi morale to upoštevati pri zasnovi preventivnih ukrepov in spodbujati boljši dostop do recikliranja tovrstne embalaže. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2c)

V nekaterih okoliščinah, na primer za strežbo hrane, je potrebna embalaža za enkratno uporabo, ki zagotavlja higieno živil ter zdravje in varnost potrošnikov. Države članice bi morale to upoštevati pri zasnovi preventivnih ukrepov in spodbujati boljši dostop do recikliranja tovrstne embalaže.

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Da bi se zagotovila večja skladnost zakonodaje o odpadkih, bi bilo tudi treba opredelitve iz Direktive 94/62/ES uskladiti z opredelitvami iz Direktive 2008/98/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta

   (14), ki se uporablja za odpadke na splošno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Da bi se zagotovila večja skladnost zakonodaje o odpadkih, bi bilo tudi treba opredelitve iz Direktive 94/62/ES uskladiti z opredelitvami iz Direktive 2008/98/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta

   (14), ki se uporablja za odpadke na splošno.

| (3) | Da bi se zagotovila večja skladnost zakonodaje o odpadkih,
  ne da bi to vplivalo na specifičnost embalaže in odpadne embalaže,
  bi bilo tudi treba opredelitve iz Direktive 94/62/ES
  po potrebi
  uskladiti z opredelitvami iz Direktive 2008/98/ES, ki se uporablja za odpadke na splošno. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se zagotovila večja skladnost zakonodaje o odpadkih,
  ne da bi to vplivalo na specifičnost embalaže in odpadne embalaže,
  bi bilo tudi treba opredelitve iz Direktive 94/62/ES
  po potrebi
  uskladiti z opredelitvami iz Direktive 2008/98/ES, ki se uporablja za odpadke na splošno.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Nadaljnje povišanje ciljev iz Direktive 94/62/ES glede
  priprave za ponovno uporabo in recikliranje
  odpadne embalaže bi zagotovilo jasne okoljske, gospodarske in družbene koristi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Nadaljnje povišanje ciljev iz Direktive 94/62/ES glede
  priprave za ponovno uporabo in recikliranje
  odpadne embalaže bi zagotovilo jasne okoljske, gospodarske in družbene koristi.

| (4) | Nadaljnje povišanje ciljev iz Direktive 94/62/ES glede
  recikliranja
  odpadne embalaže bi zagotovilo jasne okoljske, gospodarske in družbene koristi. |
| --- | --- |

(4)

Nadaljnje povišanje ciljev iz Direktive 94/62/ES glede
  recikliranja
  odpadne embalaže bi zagotovilo jasne okoljske, gospodarske in družbene koristi.

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Preprečevanje nastajanja odpadkov je najboljši način za učinkovitejšo rabo virov, zmanjšanje vpliva odpadkov na okolje ter spodbujanje recikliranja visokokakovostnih materialov. Zato bi morale države članice privzeti pristop, na podlagi katerega bi upoštevale življenjski cikel proizvodov in zmanjšale njihov vpliv na okolje. Sprejeti bi morale ukrepe za spodbujanje uveljavljanja embalaže za ponovno uporabo ter za zmanjšanje porabe embalaže, ki je ni mogoče reciklirati, in prekomerne embalaže. Za to bi morale uporabiti ustrezne ekonomske instrumente ter druge ukrepe za spodbujanje izvajanja hierarhije ravnanja z odpadki. Države članice bi morale imeti možnost uporabljati instrumente in ukrepe iz Priloge IVa k Direktivi 2008/98/ES. Prizadevanja za preprečevanje nastajanja odpadkov pa ne bi smela ogroziti vloge embalaže pri zagotavljanju higiene in varnosti za potrošnike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Preprečevanje nastajanja odpadkov je najboljši način za učinkovitejšo rabo virov, zmanjšanje vpliva odpadkov na okolje ter spodbujanje recikliranja visokokakovostnih materialov. Zato bi morale države članice privzeti pristop, na podlagi katerega bi upoštevale življenjski cikel proizvodov in zmanjšale njihov vpliv na okolje. Sprejeti bi morale ukrepe za spodbujanje uveljavljanja embalaže za ponovno uporabo ter za zmanjšanje porabe embalaže, ki je ni mogoče reciklirati, in prekomerne embalaže. Za to bi morale uporabiti ustrezne ekonomske instrumente ter druge ukrepe za spodbujanje izvajanja hierarhije ravnanja z odpadki. Države članice bi morale imeti možnost uporabljati instrumente in ukrepe iz Priloge IVa k Direktivi 2008/98/ES. Prizadevanja za preprečevanje nastajanja odpadkov pa ne bi smela ogroziti vloge embalaže pri zagotavljanju higiene in varnosti za potrošnike.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4b) | Države članice bi morale zagotoviti zadostne spodbude za izvajanje hierarhije ravnanja z odpadki, zlasti v smislu finančnih in fiskalnih spodbud, namenjenih doseganju ciljev za preprečevanje odpadne embalaže in recikliranje odpadkov iz te direktive, kot so dajatve za odlaganje na odlagališča in sežiganje, sheme „odvrzi in plačaj“, sheme razširjene odgovornosti proizvajalca in spodbude za lokalne oblasti. Ti ukrepi bi morali biti sestavni del programov za ravnanje z odpadki in preprečevanje njihovega nastajanja v vseh državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4b)

Države članice bi morale zagotoviti zadostne spodbude za izvajanje hierarhije ravnanja z odpadki, zlasti v smislu finančnih in fiskalnih spodbud, namenjenih doseganju ciljev za preprečevanje odpadne embalaže in recikliranje odpadkov iz te direktive, kot so dajatve za odlaganje na odlagališča in sežiganje, sheme „odvrzi in plačaj“, sheme razširjene odgovornosti proizvajalca in spodbude za lokalne oblasti. Ti ukrepi bi morali biti sestavni del programov za ravnanje z odpadki in preprečevanje njihovega nastajanja v vseh državah članicah.

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4c) | V veliki večini primerov zagotavljanje embalaže ni odvisno od odločitve ali izbire končnega potrošnika, marveč od proizvajalca. Sheme razširjene odgovornosti proizvajalca so primerno sredstvo za preprečevanje nastajanja odpadne embalaže in za vzpostavitev sistemov, ki bodo zagotovili vračanje in/ali zbiranje rabljene embalaže in/ali odpadne embalaže od potrošnikov, drugih končnih uporabnikov ali iz tokov odpadkov, potem pa ponovno uporabo ali predelavo, vključno z recikliranjem zbrane embalaže in/ali odpadne embalaže. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4c)

V veliki večini primerov zagotavljanje embalaže ni odvisno od odločitve ali izbire končnega potrošnika, marveč od proizvajalca. Sheme razširjene odgovornosti proizvajalca so primerno sredstvo za preprečevanje nastajanja odpadne embalaže in za vzpostavitev sistemov, ki bodo zagotovili vračanje in/ali zbiranje rabljene embalaže in/ali odpadne embalaže od potrošnikov, drugih končnih uporabnikov ali iz tokov odpadkov, potem pa ponovno uporabo ali predelavo, vključno z recikliranjem zbrane embalaže in/ali odpadne embalaže.

Sprememba 15

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4d) | Da se spodbudi preprečevanje nastajanja odpadne embalaže in zmanjša njen vpliv na okolje, obenem pa spodbuja recikliranje visokokakovostnih materialov, bi bilo treba pregledati in po potrebi revidirati bistvene zahteve te direktive in njeno Prilogo II ter tako okrepiti zahteve, ki bodo spodbudile oblikovanje za ponovno uporabo in visokokakovostno recikliranje embalaže. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4d)

Da se spodbudi preprečevanje nastajanja odpadne embalaže in zmanjša njen vpliv na okolje, obenem pa spodbuja recikliranje visokokakovostnih materialov, bi bilo treba pregledati in po potrebi revidirati bistvene zahteve te direktive in njeno Prilogo II ter tako okrepiti zahteve, ki bodo spodbudile oblikovanje za ponovno uporabo in visokokakovostno recikliranje embalaže.

Sprememba 16

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4e) | Nacionalne strategije držav članic bi morale vključevati tudi ozaveščanje javnosti v obliki različnih spodbud in koristi od proizvodov iz recikliranih odpadkov, kar bo spodbudilo naložbe v sektor recikliranih proizvodov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4e)

Nacionalne strategije držav članic bi morale vključevati tudi ozaveščanje javnosti v obliki različnih spodbud in koristi od proizvodov iz recikliranih odpadkov, kar bo spodbudilo naložbe v sektor recikliranih proizvodov.

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4f) | Spodbujanje trajnostnega biogospodarstva lahko prispeva k zmanjšanju odvisnosti Evrope od uvoženih surovin. Izboljšanje tržnih razmer za embalažo na biološki osnovi, ki jo je mogoče reciklirati, in biološko razgradljivo embalažo, primerno za kompostiranje, ter pregled obstoječe zakonodaje, ki ovira uporabo teh materialov, bi bila priložnost za spodbujanje nadaljnjih raziskav in inovacij ter za to, da bi surovine iz fosilnih goriv nadomestili z obnovljivimi viri za proizvodnjo embalaže, če bi bilo to koristno z vidika življenjskega cikla, in še dodatno podprli organsko recikliranje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4f)

Spodbujanje trajnostnega biogospodarstva lahko prispeva k zmanjšanju odvisnosti Evrope od uvoženih surovin. Izboljšanje tržnih razmer za embalažo na biološki osnovi, ki jo je mogoče reciklirati, in biološko razgradljivo embalažo, primerno za kompostiranje, ter pregled obstoječe zakonodaje, ki ovira uporabo teh materialov, bi bila priložnost za spodbujanje nadaljnjih raziskav in inovacij ter za to, da bi surovine iz fosilnih goriv nadomestili z obnovljivimi viri za proizvodnjo embalaže, če bi bilo to koristno z vidika življenjskega cikla, in še dodatno podprli organsko recikliranje.

Sprememba 18

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | S postopnim zviševanjem sedanjih ciljev
  priprave za ponovno uporabo in recikliranje
  odpadne embalaže bi bilo treba zagotoviti, da se odpadni materiali z ekonomsko vrednostjo s pravilnim ravnanjem in v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki v vse večjem obsegu in učinkovito
  predelajo
  . Na ta način bi moralo biti zagotovljeno, da se dragocene surovine v odpadkih
  vrnejo
  v evropsko gospodarstvo, s čimer bi se zagotovil napredek pri izvajanju pobude za surovine (15) in vzpostavitvi krožnega gospodarstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

S postopnim zviševanjem sedanjih ciljev
  priprave za ponovno uporabo in recikliranje
  odpadne embalaže bi bilo treba zagotoviti, da se odpadni materiali z ekonomsko vrednostjo s pravilnim ravnanjem in v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki v vse večjem obsegu in učinkovito
  predelajo
  . Na ta način bi moralo biti zagotovljeno, da se dragocene surovine v odpadkih
  vrnejo
  v evropsko gospodarstvo, s čimer bi se zagotovil napredek pri izvajanju pobude za surovine (15) in vzpostavitvi krožnega gospodarstva.

| (5) | S postopnim zviševanjem sedanjih ciljev
  glede recikliranja
  odpadne embalaže bi bilo treba zagotoviti, da se
  bodo
  odpadni materiali z ekonomsko vrednostjo s pravilnim ravnanjem in v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki v vse večjem obsegu in učinkovito
  predelali
  . Na ta način bi moralo biti zagotovljeno, da se
  bodo
  dragocene surovine v odpadkih
  vrnile
  v evropsko gospodarstvo, s čimer bi se zagotovil napredek pri izvajanju pobude za surovine (15) in vzpostavitvi krožnega gospodarstva
  , ne da bi to posegalo v zakonodajo o varnosti hrane, zdravju potrošnikov in materialih, namenjenih za stik z živili
  . |
| --- | --- |

(5)

S postopnim zviševanjem sedanjih ciljev
  glede recikliranja
  odpadne embalaže bi bilo treba zagotoviti, da se
  bodo
  odpadni materiali z ekonomsko vrednostjo s pravilnim ravnanjem in v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki v vse večjem obsegu in učinkovito
  predelali
  . Na ta način bi moralo biti zagotovljeno, da se
  bodo
  dragocene surovine v odpadkih
  vrnile
  v evropsko gospodarstvo, s čimer bi se zagotovil napredek pri izvajanju pobude za surovine (15) in vzpostavitvi krožnega gospodarstva
  , ne da bi to posegalo v zakonodajo o varnosti hrane, zdravju potrošnikov in materialih, namenjenih za stik z živili
  .

Sprememba 89

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Pri krožnem gospodarstvu bi bilo treba izvajati izrecne določbe sedmega okoljskega akcijskega programa, v katerem se poziva k razvoju ciklov nestrupenih materialov, da se bodo lahko reciklirani odpadki uporabljali kot pomemben in zanesljiv vir surovin za Unijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Pri krožnem gospodarstvu bi bilo treba izvajati izrecne določbe sedmega okoljskega akcijskega programa, v katerem se poziva k razvoju ciklov nestrupenih materialov, da se bodo lahko reciklirani odpadki uporabljali kot pomemben in zanesljiv vir surovin za Unijo.

Sprememba 20

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | Ko se reciklirani materiali vrnejo v gospodarski cikel, ker nimajo več statusa odpadka, bodisi ker izpolnjujejo posebna merila za to ali ker postanejo del novega proizvoda, morajo biti popolnoma skladni z zakonodajo Unije o kemikalijah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5b)

Ko se reciklirani materiali vrnejo v gospodarski cikel, ker nimajo več statusa odpadka, bodisi ker izpolnjujejo posebna merila za to ali ker postanejo del novega proizvoda, morajo biti popolnoma skladni z zakonodajo Unije o kemikalijah.

Sprememba 21

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5c) | Med gospodinjsko ter komercialno in industrijsko odpadno embalažo so velike razlike. Zaradi jasnega in točnega vpogleda bi morale države članice ločeno poročati o teh dveh tokovih odpadkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5c)

Med gospodinjsko ter komercialno in industrijsko odpadno embalažo so velike razlike. Zaradi jasnega in točnega vpogleda bi morale države članice ločeno poročati o teh dveh tokovih odpadkov.

Sprememba 22

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Številne države članice še niso povsem razvile potrebne infrastrukture za ravnanje z odpadki. Zato je treba nujno določiti jasne cilje politike, da materiali, ki jih je mogoče reciklirati, ne bi ostali izgubljeni na dnu hierarhije ravnanja z odpadki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Številne države članice še niso povsem razvile potrebne infrastrukture za ravnanje z odpadki. Zato je treba nujno določiti jasne cilje politike, da materiali, ki jih je mogoče reciklirati, ne bi ostali izgubljeni na dnu hierarhije ravnanja z odpadki.

| (6) | Številne države članice še niso povsem razvile potrebne infrastrukture za ravnanje z odpadki
  , namenjene za recikliranje
  . Zato je treba nujno določiti jasne cilje politike
  za gradnjo objektov za obdelavo odpadkov in naprav, potrebnih za preprečevanje nastajanja odpadkov, njihovo ponovno uporabo in recikliranje
  , da materiali, ki jih je mogoče reciklirati, ne bi ostali izgubljeni na dnu hierarhije ravnanja z odpadki
  in da se uvedejo spodbude za naložbe v inovativno infrastrukturo za ravnanje z odpadki, namenjeno za recikliranje
  . |
| --- | --- |

(6)

Številne države članice še niso povsem razvile potrebne infrastrukture za ravnanje z odpadki
  , namenjene za recikliranje
  . Zato je treba nujno določiti jasne cilje politike
  za gradnjo objektov za obdelavo odpadkov in naprav, potrebnih za preprečevanje nastajanja odpadkov, njihovo ponovno uporabo in recikliranje
  , da materiali, ki jih je mogoče reciklirati, ne bi ostali izgubljeni na dnu hierarhije ravnanja z odpadki
  in da se uvedejo spodbude za naložbe v inovativno infrastrukturo za ravnanje z odpadki, namenjeno za recikliranje
  .

Sprememba 23

Predlog direktive

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Da bi dosegli cilje te direktive in podprli prehod na krožno gospodarstvo, bi morala Komisija spodbujati usklajevanje in izmenjavo informacij in zgledov dobre prakse med državami članicami in med različnimi gospodarskimi sektorji. Izmenjavo bi lahko pospešili s komunikacijskimi platformami, ki bi pripomogle k ozaveščanju o novih industrijskih rešitvah in omogočile boljši pregled nad razpoložljivimi zmogljivostmi ter prispevale k povezovanju industrije odpadkov in drugih sektorjev pa tudi podprle industrijsko simbiozo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Da bi dosegli cilje te direktive in podprli prehod na krožno gospodarstvo, bi morala Komisija spodbujati usklajevanje in izmenjavo informacij in zgledov dobre prakse med državami članicami in med različnimi gospodarskimi sektorji. Izmenjavo bi lahko pospešili s komunikacijskimi platformami, ki bi pripomogle k ozaveščanju o novih industrijskih rešitvah in omogočile boljši pregled nad razpoložljivimi zmogljivostmi ter prispevale k povezovanju industrije odpadkov in drugih sektorjev pa tudi podprle industrijsko simbiozo.

Sprememba 24

Predlog direktive

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Zaradi kombinacije ciljev recikliranja in omejitev za odlaganje odpadkov na odlagališča, določenih v 
  direktivah
  2008/98/ES in 1999/31/ES, cilji Unije za energetsko predelavo
  in cilji recikliranja
  odpadne embalaže iz Direktive 94/62/ES niso več potrebni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Zaradi kombinacije ciljev recikliranja in omejitev za odlaganje odpadkov na odlagališča, določenih v 
  direktivah
  2008/98/ES in 1999/31/ES, cilji Unije za energetsko predelavo
  in cilji recikliranja
  odpadne embalaže iz Direktive 94/62/ES niso več potrebni.

| (7) | Zaradi kombinacije ciljev recikliranja in omejitev za odlaganje odpadkov na odlagališča, določenih v 
  Direktivi
  2008/98/ES in
  Direktivi Sveta
  1999/31/ES (1a), cilji Unije za energetsko predelavo odpadne embalaže iz Direktive 94/62/ES niso več potrebni. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi kombinacije ciljev recikliranja in omejitev za odlaganje odpadkov na odlagališča, določenih v 
  Direktivi
  2008/98/ES in
  Direktivi Sveta
  1999/31/ES (1a), cilji Unije za energetsko predelavo odpadne embalaže iz Direktive 94/62/ES niso več potrebni.

Sprememba 25

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Ta direktiva določa dolgoročne cilje na področju ravnanja z odpadki v Uniji ter gospodarskim subjektom in državam članicam daje jasne smernice o naložbah, ki so potrebne za doseganje ciljev te direktive. Pri razvoju nacionalnih strategij za ravnanje z odpadki
  in
  načrtovanju naložb v infrastrukturo za ravnanje z odpadki bi morale države članice
  ustrezno
  uporabiti evropske strukturne in investicijske sklade v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, in
  sicer
  s 
  spodbujanjem
  preprečevanja
  , priprave za ponovno uporabo
  in
  recikliranja odpadkov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Ta direktiva določa dolgoročne cilje na področju ravnanja z odpadki v Uniji ter gospodarskim subjektom in državam članicam daje jasne smernice o naložbah, ki so potrebne za doseganje ciljev te direktive. Pri razvoju nacionalnih strategij za ravnanje z odpadki
  in
  načrtovanju naložb v infrastrukturo za ravnanje z odpadki bi morale države članice
  ustrezno
  uporabiti evropske strukturne in investicijske sklade v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, in
  sicer
  s 
  spodbujanjem
  preprečevanja
  , priprave za ponovno uporabo
  in
  recikliranja odpadkov
  .

| (8) | Ta direktiva določa dolgoročne cilje na področju ravnanja z odpadki v Uniji ter gospodarskim subjektom in državam članicam daje jasne smernice o naložbah, ki so potrebne za doseganje ciljev te direktive. Pri razvoju nacionalnih strategij za ravnanje z odpadki
  ter
  načrtovanju naložb v infrastrukturo za ravnanje z odpadki
  in krožno gospodarstvo
  bi morale države članice
  smotrno
  uporabiti evropske strukturne in investicijske sklade v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in
  te strategije in načrte naložb zasnovati tako, da bi bili skladno
  s 
  hierarhijo ravnanja z odpadki usmerjeni predvsem v spodbujanje
  preprečevanja
  nastajanja odpadkov, ponovne uporabe
  in
  nato recikliranja
  . |
| --- | --- |

(8)

Ta direktiva določa dolgoročne cilje na področju ravnanja z odpadki v Uniji ter gospodarskim subjektom in državam članicam daje jasne smernice o naložbah, ki so potrebne za doseganje ciljev te direktive. Pri razvoju nacionalnih strategij za ravnanje z odpadki
  ter
  načrtovanju naložb v infrastrukturo za ravnanje z odpadki
  in krožno gospodarstvo
  bi morale države članice
  smotrno
  uporabiti evropske strukturne in investicijske sklade v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in
  te strategije in načrte naložb zasnovati tako, da bi bili skladno
  s 
  hierarhijo ravnanja z odpadki usmerjeni predvsem v spodbujanje
  preprečevanja
  nastajanja odpadkov, ponovne uporabe
  in
  nato recikliranja
  .

Sprememba 26

Predlog direktive

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Pravila o nadaljnjem višanju ciljev za recikliranje po letu 2030 bi bilo treba pregledati na podlagi izkušenj z uporabo te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Pravila o nadaljnjem višanju ciljev za recikliranje po letu 2030 bi bilo treba pregledati na podlagi izkušenj z uporabo te direktive.

Sprememba 28

Predlog direktive

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Za namen izračuna, ali so bili cilji priprave
  za
  ponovno uporabo in recikliranje doseženi
  , bi
  bilo državam članicam treba omogočiti, da v teh količinah upoštevajo proizvode in sestavne dele proizvodov
  ,
  ki jih za ponovno uporabo pripravijo priznani izvajalci dejavnosti priprave na ponovno uporabo in kavcijski sistemi.
  Da
  se zagotovijo usklajeni pogoji
  za
  navedene izračune
  ,
  bo Komisija sprejela podrobna pravila za določanje priznanih izvajalcev dejavnosti priprave za ponovno uporabo in kavcijskih sistemov ter pravila
  v 
  zvezi z zbiranjem, potrjevanjem in sporočanjem podatkov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Za namen izračuna, ali so bili cilji priprave
  za
  ponovno uporabo in recikliranje doseženi
  , bi
  bilo državam članicam treba omogočiti, da v teh količinah upoštevajo proizvode in sestavne dele proizvodov
  ,
  ki jih za ponovno uporabo pripravijo priznani izvajalci dejavnosti priprave na ponovno uporabo in kavcijski sistemi.
  Da
  se zagotovijo usklajeni pogoji
  za
  navedene izračune
  ,
  bo Komisija sprejela podrobna pravila za določanje priznanih izvajalcev dejavnosti priprave za ponovno uporabo in kavcijskih sistemov ter pravila
  v 
  zvezi z zbiranjem, potrjevanjem in sporočanjem podatkov
  .

| (11) | Da bi zagotovili enotne izračune podatkov
  za
  cilje recikliranja
  , bi
  morala Komisija sprejeti podrobna pravila za določitev izvajalcev recikliranja pa tudi za zbiranje
  ,
  potrjevanje in sporočanje podatkov. Po sprejetju harmonizirane metodologije bi morale imeti države članice možnost,
  da za
  namen izračunavanja
  ,
  ali so cilji recikliranja doseženi, upoštevajo tudi recikliranje kovin, ki poteka
  v 
  okviru sežiganja ali sosežiganja
  . |
| --- | --- |

(11)

Da bi zagotovili enotne izračune podatkov
  za
  cilje recikliranja
  , bi
  morala Komisija sprejeti podrobna pravila za določitev izvajalcev recikliranja pa tudi za zbiranje
  ,
  potrjevanje in sporočanje podatkov. Po sprejetju harmonizirane metodologije bi morale imeti države članice možnost,
  da za
  namen izračunavanja
  ,
  ali so cilji recikliranja doseženi, upoštevajo tudi recikliranje kovin, ki poteka
  v 
  okviru sežiganja ali sosežiganja
  .

Sprememba 29

Predlog direktive

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Da se zagotovi zanesljivost zbranih podatkov o 
  pripravi za ponovno uporabo in recikliranje
  , je nujno treba določiti skupna pravila za
  poročanje
  . Prav tako je pomembno natančneje določiti pravila, v skladu s katerimi bi države članice morale poročati o tem, kaj se dejansko reciklira in kaj je mogoče upoštevati pri
  količinah, za katere se šteje, da prispevajo k
  doseganju ciljev recikliranja.
  V ta namen mora poročanje o izpolnjevanju
  ciljev
  recikliranja praviloma
  temeljiti na
  količinah, vnesenih v končni postopek recikliranja.
  Da
  se omeji upravno breme, bi bilo državam članicam ob upoštevanju strogih pogojev treba omogočiti, da
  o 
  stopnjah
  recikliranja
  poročajo
  na
  podlagi izhodnih količin iz sortirnic odpadkov
  . Izguba mase materialov ali snovi zaradi procesov fizične in/ali kemične pretvorbe, ki je neločljivo povezana s končnim postopkom recikliranja, se ne bi smela odšteti od sporočene mase recikliranih odpadkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Da se zagotovi zanesljivost zbranih podatkov o 
  pripravi za ponovno uporabo in recikliranje
  , je nujno treba določiti skupna pravila za
  poročanje
  . Prav tako je pomembno natančneje določiti pravila, v skladu s katerimi bi države članice morale poročati o tem, kaj se dejansko reciklira in kaj je mogoče upoštevati pri
  količinah, za katere se šteje, da prispevajo k
  doseganju ciljev recikliranja.
  V ta namen mora poročanje o izpolnjevanju
  ciljev
  recikliranja praviloma
  temeljiti na
  količinah, vnesenih v končni postopek recikliranja.
  Da
  se omeji upravno breme, bi bilo državam članicam ob upoštevanju strogih pogojev treba omogočiti, da
  o 
  stopnjah
  recikliranja
  poročajo
  na
  podlagi izhodnih količin iz sortirnic odpadkov
  . Izguba mase materialov ali snovi zaradi procesov fizične in/ali kemične pretvorbe, ki je neločljivo povezana s končnim postopkom recikliranja, se ne bi smela odšteti od sporočene mase recikliranih odpadkov.

| (12) | Da se zagotovi zanesljivost zbranih podatkov o 
  recikliranju
  , je nujno treba določiti skupna pravila za
  zbiranje, sledljivost, potrjevanje in sporočanje podatkov
  . Prav tako je pomembno natančneje določiti pravila, v skladu s katerimi bi države članice morale poročati o tem, kaj se dejansko reciklira in kaj je mogoče upoštevati pri doseganju ciljev recikliranja.
  Izračunavanje doseganja ciljev bi moralo temeljiti na zanesljivi in harmonizirani metodi, ki bi preprečevala, da bi o odvrženih odpadkih poročali kot o recikliranih odpadkih. V ta namen mora poročanje
  o 
  izpolnjevanju ciljev
  recikliranja
  temeljiti
  na
  količinah, vnesenih v končni postopek recikliranja
  . Izguba mase materialov ali snovi zaradi procesov fizične in/ali kemične pretvorbe, ki je neločljivo povezana s končnim postopkom recikliranja, se ne bi smela odšteti od sporočene mase recikliranih odpadkov. |
| --- | --- |

(12)

Da se zagotovi zanesljivost zbranih podatkov o 
  recikliranju
  , je nujno treba določiti skupna pravila za
  zbiranje, sledljivost, potrjevanje in sporočanje podatkov
  . Prav tako je pomembno natančneje določiti pravila, v skladu s katerimi bi države članice morale poročati o tem, kaj se dejansko reciklira in kaj je mogoče upoštevati pri doseganju ciljev recikliranja.
  Izračunavanje doseganja ciljev bi moralo temeljiti na zanesljivi in harmonizirani metodi, ki bi preprečevala, da bi o odvrženih odpadkih poročali kot o recikliranih odpadkih. V ta namen mora poročanje
  o 
  izpolnjevanju ciljev
  recikliranja
  temeljiti
  na
  količinah, vnesenih v končni postopek recikliranja
  . Izguba mase materialov ali snovi zaradi procesov fizične in/ali kemične pretvorbe, ki je neločljivo povezana s končnim postopkom recikliranja, se ne bi smela odšteti od sporočene mase recikliranih odpadkov.

Sprememba 30

Predlog direktive

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Statistični podatki
  , ki jih predložijo države članice, so za Komisijo
  bistveni
  element za oceno skladnosti vseh držav članic z zakonodajo o odpadkih. Kakovost, zanesljivost in primerljivost
  statističnih
  podatkov bi bilo treba izboljšati z uvedbo enotne vstopne točke za vse podatke o odpadkih, črtanjem zastarelih zahtev za poročanje, primerjalno analizo nacionalnih metodologij za poročanje in uvedbo poročil o preverjanju kakovosti podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Statistični podatki
  , ki jih predložijo države članice, so za Komisijo
  bistveni
  element za oceno skladnosti vseh držav članic z zakonodajo o odpadkih. Kakovost, zanesljivost in primerljivost
  statističnih
  podatkov bi bilo treba izboljšati z uvedbo enotne vstopne točke za vse podatke o odpadkih, črtanjem zastarelih zahtev za poročanje, primerjalno analizo nacionalnih metodologij za poročanje in uvedbo poročil o preverjanju kakovosti podatkov.

| (14) | Podatki in informacije
  , ki jih predložijo države članice, so za Komisijo
  bistven
  element za oceno skladnosti vseh držav članic z zakonodajo o odpadkih. Kakovost, zanesljivost in primerljivost
  sporočenih
  podatkov bi bilo treba izboljšati
  z uvedbo skupne metodologije za zbiranje in obdelavo podatkov iz zanesljivih virov ter
  z uvedbo enotne vstopne točke za vse podatke o odpadkih, črtanjem zastarelih zahtev za poročanje, primerjalno analizo nacionalnih metodologij za poročanje in uvedbo poročil o preverjanju kakovosti podatkov. |
| --- | --- |

(14)

Podatki in informacije
  , ki jih predložijo države članice, so za Komisijo
  bistven
  element za oceno skladnosti vseh držav članic z zakonodajo o odpadkih. Kakovost, zanesljivost in primerljivost
  sporočenih
  podatkov bi bilo treba izboljšati
  z uvedbo skupne metodologije za zbiranje in obdelavo podatkov iz zanesljivih virov ter
  z uvedbo enotne vstopne točke za vse podatke o odpadkih, črtanjem zastarelih zahtev za poročanje, primerjalno analizo nacionalnih metodologij za poročanje in uvedbo poročil o preverjanju kakovosti podatkov.

Sprememba 31

Predlog direktive

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Zanesljivo sporočanje statističnih podatkov v zvezi z ravnanjem z odpadki je ključno za učinkovito izvajanje in zagotavljanje primerljivosti podatkov med državami članicami. Zato bi bilo treba od držav članic zahtevati, da pri pripravi poročil o izpolnjevanju ciljev iz Direktive 94/62/ES uporabljajo
  najnovejšo
  metodologijo, ki jo
  razvijejo
  Komisija
  in nacionalni statistični
  uradi držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Zanesljivo sporočanje statističnih podatkov v zvezi z ravnanjem z odpadki je ključno za učinkovito izvajanje in zagotavljanje primerljivosti podatkov med državami članicami. Zato bi bilo treba od držav članic zahtevati, da pri pripravi poročil o izpolnjevanju ciljev iz Direktive 94/62/ES uporabljajo
  najnovejšo
  metodologijo, ki jo
  razvijejo
  Komisija
  in nacionalni statistični
  uradi držav članic.

| (16) | Zanesljivo sporočanje statističnih podatkov v zvezi z ravnanjem z odpadki je ključno za učinkovito izvajanje in zagotavljanje primerljivosti podatkov med državami članicami. Zato bi bilo treba od držav članic zahtevati, da pri pripravi poročil o izpolnjevanju ciljev iz Direktive 94/62/ES uporabljajo
  skupno
  metodologijo
  za zbiranje in obdelavo podatkov
  , ki jo
  razvije
  Komisija
  v sodelovanju z nacionalnimi statističnimi
  uradi držav članic
  in nacionalnimi organi, pristojnimi za ravnanje z odpadki
  . |
| --- | --- |

(16)

Zanesljivo sporočanje statističnih podatkov v zvezi z ravnanjem z odpadki je ključno za učinkovito izvajanje in zagotavljanje primerljivosti podatkov med državami članicami. Zato bi bilo treba od držav članic zahtevati, da pri pripravi poročil o izpolnjevanju ciljev iz Direktive 94/62/ES uporabljajo
  skupno
  metodologijo
  za zbiranje in obdelavo podatkov
  , ki jo
  razvije
  Komisija
  v sodelovanju z nacionalnimi statističnimi
  uradi držav članic
  in nacionalnimi organi, pristojnimi za ravnanje z odpadki
  .

Sprememba 32

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Države članice bi morale na zahtevo Komisiji nemudoma predložiti vse podatke, ki jih potrebuje za oceno izvajanja te direktive kot celote in njenega vpliva na okolje in človekovo zdravje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Države članice bi morale na zahtevo Komisiji nemudoma predložiti vse podatke, ki jih potrebuje za oceno izvajanja te direktive kot celote in njenega vpliva na okolje in človekovo zdravje.

Sprememba 33

Predlog direktive

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Zaradi dopolnjevanja
  ali spreminjanja
  Direktive 94/62/ES bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte v zvezi s 
  členi 6a(2)
  ,
  6a(5)
  ,
  11(3)
  ,
  19(2)
  in
  20
  . Zlasti
  je
  pomembno, da Komisija pri pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov.
  Komisija
  bi
  morala
  pri pripravi in
  oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti
  ,
  da so ustrezni dokumenti Evropskemu parlamentu in Svetu predloženi sočasno
  ,
  pravočasno in na ustrezen način
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Zaradi dopolnjevanja
  ali spreminjanja
  Direktive 94/62/ES bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte v zvezi s 
  členi 6a(2)
  ,
  6a(5)
  ,
  11(3)
  ,
  19(2)
  in
  20
  . Zlasti
  je
  pomembno, da Komisija pri pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov.
  Komisija
  bi
  morala
  pri pripravi in
  oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti
  ,
  da so ustrezni dokumenti Evropskemu parlamentu in Svetu predloženi sočasno
  ,
  pravočasno in na ustrezen način
  .

| (17) | Zaradi dopolnjevanja Direktive 94/62/ES bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte v zvezi s 
  pravili za izračun doseganja ciljev recikliranja
  ,
  nekaterih izjem v zvezi z najvišjimi ravnmi koncentracije težkih kovin v nekaterih recikliranih materialih
  ,
  proizvodnih verigah in vrstah embalaže
  ,
  v zvezi s pravili o skupni metodologiji za zbiranje
  in
  obdelavo podatkov ter s formatom za sporočanje podatkov o doseganju ciljev recikliranja in spremembami k seznamu ponazoritvenih primerov za opredelitev embalaže ter v zvezi z morebitnimi tehničnimi težavami, ki bi se pojavile pri uporabi te direktive
  .
  Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov
  . |
| --- | --- |

(17)

Zaradi dopolnjevanja Direktive 94/62/ES bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte v zvezi s 
  pravili za izračun doseganja ciljev recikliranja
  ,
  nekaterih izjem v zvezi z najvišjimi ravnmi koncentracije težkih kovin v nekaterih recikliranih materialih
  ,
  proizvodnih verigah in vrstah embalaže
  ,
  v zvezi s pravili o skupni metodologiji za zbiranje
  in
  obdelavo podatkov ter s formatom za sporočanje podatkov o doseganju ciljev recikliranja in spremembami k seznamu ponazoritvenih primerov za opredelitev embalaže ter v zvezi z morebitnimi tehničnimi težavami, ki bi se pojavile pri uporabi te direktive
  .
  Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov
  .

Sprememba 34

Predlog direktive

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje Direktive 94/62/ES, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v 
  zvezi s členoma 12(3d)
  in
  19
  . Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (16). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje Direktive 94/62/ES, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v 
  zvezi s členoma 12(3d)
  in
  19
  . Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (16).

| (18) | Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje Direktive 94/62/ES, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila
  , da se bo sistem za identifikacijo narave uporabljenih materialov
  v 
  embalaži ustrezno prilagodil znanstvenemu
  in
  tehničnemu napredku
  . Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (16). |
| --- | --- |

(18)

Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje Direktive 94/62/ES, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila
  , da se bo sistem za identifikacijo narave uporabljenih materialov
  v 
  embalaži ustrezno prilagodil znanstvenemu
  in
  tehničnemu napredku
  . Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (16).

Sprememba 35

Predlog direktive

Uvodna izjava 21 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (21a) | Države članice bi morale zagotoviti, da bo za vse delavce Unije v skladu z veljavnim pravom Unije in v skladu s posebnimi tveganji, ki so jim izpostavljeni delavci v nekaterih vrstah proizvodnje, recikliranja in ravnanja z odpadki, veljala visoka raven zdravja in varnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21a)

Države članice bi morale zagotoviti, da bo za vse delavce Unije v skladu z veljavnim pravom Unije in v skladu s posebnimi tveganji, ki so jim izpostavljeni delavci v nekaterih vrstah proizvodnje, recikliranja in ravnanja z odpadki, veljala visoka raven zdravja in varnosti.

Sprememba 36

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka - 1 (novo)

Direktiva 94/62/ES

Člen 1 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | V členu 1 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Sprememba

(-1)

„2.   Ta direktiva velja za vso embalažo, dano v promet v Skupnosti, in vso odpadno embalažo, ki se uporablja v industrijskem, komercialnem, pisarniškem, trgovinskem, storitvenem, gospodinjskem ali katerem koli drugem okolju ali izhaja iz njega, ne glede na uporabljeni material.“

| | „2.   Ta direktiva velja za vso embalažo, dano v promet v Skupnosti, in vso odpadno embalažo, ki se uporablja v industrijskem, komercialnem, pisarniškem, trgovinskem, storitvenem, gospodinjskem ali katerem koli drugem okolju ali izhaja iz njega, ne glede na uporabljeni material
  , zato da bo prispevala k prehodu na krožno gospodarstvo
  .“ |
| --- | --- |

„2.   Ta direktiva velja za vso embalažo, dano v promet v Skupnosti, in vso odpadno embalažo, ki se uporablja v industrijskem, komercialnem, pisarniškem, trgovinskem, storitvenem, gospodinjskem ali katerem koli drugem okolju ali izhaja iz njega, ne glede na uporabljeni material
  , zato da bo prispevala k prehodu na krožno gospodarstvo
  .“

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 – točka b a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 – točka b a (novo)

Direktiva 94/62/ES

Člen 3 – točka 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | doda se naslednja točka:





  „2a.
     
  ‚embalaža na biološki osnovi‘ pomeni vso embalažo iz materialov biološkega izvora, razen materiala, ki izhaja iz geoloških formacij in/ali je fosiliziran;“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

doda se naslednja točka:

doda se naslednja točka:

„2a.
     
  ‚embalaža na biološki osnovi‘ pomeni vso embalažo iz materialov biološkega izvora, razen materiala, ki izhaja iz geoloških formacij in/ali je fosiliziran;“

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 – točka c

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 – točka c

Direktiva 94/62/ES

Člen 3 – točke 3 do 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | točke od
  3
  do 10 se črtajo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

točke od
  3
  do 10 se črtajo;

3

| (c) | točke
  3 in 4 ter
  od
  6
  do 10 se črtajo; |
| --- | --- |

(c)

točke
  3 in 4 ter
  od
  6
  do 10 se črtajo;

3 in 4 ter

6

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 –točka 1 – točka d

Člen 1 – odstavek 1 –točka 1 – točka d

Direktiva 94/62/ES

Člen 3 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Poleg tega se uporabljajo opredelitve pojmov „odpadek“, „povzročitelj odpadkov“, „imetnik odpadkov“, „ravnanje z odpadki“, „zbiranje“, „ločeno zbiranje“, „preprečevanje nastajanja“,
  „ponovna uporaba“
  , „obdelava“, „predelava“, „priprava za ponovno uporabo“, „recikliranje“, „končni postopek recikliranja“ in „odstranjevanje“ iz člena 3 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta. | Poleg tega se uporabljajo opredelitve pojmov „odpadek“, „povzročitelj odpadkov“, „imetnik odpadkov“, „ravnanje z odpadki“, „zbiranje“, „ločeno zbiranje“, „preprečevanje nastajanja“,
  „sortiranje“, „komunalni odpadki“, „industrijski odpadki ter odpadki iz komercialne dejavnosti“
  , „obdelava“, „predelava“, „priprava za ponovno uporabo“,
  „izvajalec dejavnosti priprave za ponovno uporabo“,
  „recikliranje“,
  „organsko recikliranje“,
  „končni postopek recikliranja“
  , „smeti“
  in „odstranjevanje“ iz člena 3 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Poleg tega se uporabljajo opredelitve pojmov „odpadek“, „povzročitelj odpadkov“, „imetnik odpadkov“, „ravnanje z odpadki“, „zbiranje“, „ločeno zbiranje“, „preprečevanje nastajanja“,
  „ponovna uporaba“
  , „obdelava“, „predelava“, „priprava za ponovno uporabo“, „recikliranje“, „končni postopek recikliranja“ in „odstranjevanje“ iz člena 3 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta.

„ponovna uporaba“

Poleg tega se uporabljajo opredelitve pojmov „odpadek“, „povzročitelj odpadkov“, „imetnik odpadkov“, „ravnanje z odpadki“, „zbiranje“, „ločeno zbiranje“, „preprečevanje nastajanja“,
  „sortiranje“, „komunalni odpadki“, „industrijski odpadki ter odpadki iz komercialne dejavnosti“
  , „obdelava“, „predelava“, „priprava za ponovno uporabo“,
  „izvajalec dejavnosti priprave za ponovno uporabo“,
  „recikliranje“,
  „organsko recikliranje“,
  „končni postopek recikliranja“
  , „smeti“
  in „odstranjevanje“ iz člena 3 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta.

„sortiranje“, „komunalni odpadki“, „industrijski odpadki ter odpadki iz komercialne dejavnosti“

„izvajalec dejavnosti priprave za ponovno uporabo“,

„organsko recikliranje“,

, „smeti“

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 94/62/ES

Člen 4 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ti drugi ukrepi so lahko nacionalni programi, spodbude za zmanjševanje vplivov
  embalaže na okolje
  s pomočjo shem razširjene odgovornosti proizvajalca ali podobne akcije
  , ki
  se sprejmejo, če je ustrezno, po posvetovanju z gospodarskimi subjekti in so
  zasnovane za zbliževanje in izkoriščanje številnih
  spodbud
  ,
  podanih v državah članicah
  za
  namene preprečevanja nastajanja odpadkov.
  Ti ukrepi so v skladu s cilji te direktive, kot so opredeljeni v členu 1(1). | Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi čim bolj zmanjšajo vpliv
  embalaže na okolje
  in prispevajo k doseganju ciljev glede preprečevanja nastajanja odpadkov
  , ki
  so določeni v členu 9(-1) Direktive 2008/98/ES. To zajema razširjeno odgovornost proizvajalca, kot je opredeljena v tretjem pododstavku člena 8(1)
  ,
  ter spodbude
  za
  uvajanje embalaže
  ,
  ki se lahko ponovno uporabi
  . |
| | Države članice sprejmejo ukrepe za trajno zmanjšanje porabe embalaže, ki je ni mogoče reciklirati, in prekomerne embalaže. Ti ukrepi ne zmanjšujejo higiene ali varnosti hrane. |
| | Države članice lahko poleg tega po posvetovanju z gospodarskimi subjekti ter potrošniškimi in okoljskimi organizacijami sprejmejo druge ukrepe,
  zasnovane za zbliževanje in izkoriščanje številnih
  pobud za preprečevanje nastajanja odpadkov po državah članicah. |
| | Ti ukrepi so v skladu s cilji te direktive, kot so opredeljeni v členu 1(1). |
| | Države članice uporabijo ustrezne ekonomske instrumente in druge ukrepe za spodbujanje izvajanja hierarhije ravnanja z odpadki. Ti instrumenti in ukrepi lahko zajemajo tudi tiste s seznama v Prilogi IVa Direktive 2008/98/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ti drugi ukrepi so lahko nacionalni programi, spodbude za zmanjševanje vplivov
  embalaže na okolje
  s pomočjo shem razširjene odgovornosti proizvajalca ali podobne akcije
  , ki
  se sprejmejo, če je ustrezno, po posvetovanju z gospodarskimi subjekti in so
  zasnovane za zbliževanje in izkoriščanje številnih
  spodbud
  ,
  podanih v državah članicah
  za
  namene preprečevanja nastajanja odpadkov.
  Ti ukrepi so v skladu s cilji te direktive, kot so opredeljeni v členu 1(1).

Ti drugi ukrepi so lahko nacionalni programi, spodbude za zmanjševanje vplivov

s pomočjo shem razširjene odgovornosti proizvajalca ali podobne akcije

se sprejmejo, če je ustrezno, po posvetovanju z gospodarskimi subjekti in so

spodbud

podanih v državah članicah

namene preprečevanja nastajanja odpadkov.

Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi čim bolj zmanjšajo vpliv
  embalaže na okolje
  in prispevajo k doseganju ciljev glede preprečevanja nastajanja odpadkov
  , ki
  so določeni v členu 9(-1) Direktive 2008/98/ES. To zajema razširjeno odgovornost proizvajalca, kot je opredeljena v tretjem pododstavku člena 8(1)
  ,
  ter spodbude
  za
  uvajanje embalaže
  ,
  ki se lahko ponovno uporabi
  .

Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi čim bolj zmanjšajo vpliv

in prispevajo k doseganju ciljev glede preprečevanja nastajanja odpadkov

so določeni v členu 9(-1) Direktive 2008/98/ES. To zajema razširjeno odgovornost proizvajalca, kot je opredeljena v tretjem pododstavku člena 8(1)

ter spodbude

uvajanje embalaže

ki se lahko ponovno uporabi

Države članice sprejmejo ukrepe za trajno zmanjšanje porabe embalaže, ki je ni mogoče reciklirati, in prekomerne embalaže. Ti ukrepi ne zmanjšujejo higiene ali varnosti hrane.

Države članice sprejmejo ukrepe za trajno zmanjšanje porabe embalaže, ki je ni mogoče reciklirati, in prekomerne embalaže. Ti ukrepi ne zmanjšujejo higiene ali varnosti hrane.

Države članice lahko poleg tega po posvetovanju z gospodarskimi subjekti ter potrošniškimi in okoljskimi organizacijami sprejmejo druge ukrepe,
  zasnovane za zbliževanje in izkoriščanje številnih
  pobud za preprečevanje nastajanja odpadkov po državah članicah.

Države članice lahko poleg tega po posvetovanju z gospodarskimi subjekti ter potrošniškimi in okoljskimi organizacijami sprejmejo druge ukrepe,

pobud za preprečevanje nastajanja odpadkov po državah članicah.

Ti ukrepi so v skladu s cilji te direktive, kot so opredeljeni v členu 1(1).

Države članice uporabijo ustrezne ekonomske instrumente in druge ukrepe za spodbujanje izvajanja hierarhije ravnanja z odpadki. Ti instrumenti in ukrepi lahko zajemajo tudi tiste s seznama v Prilogi IVa Direktive 2008/98/ES.

Države članice uporabijo ustrezne ekonomske instrumente in druge ukrepe za spodbujanje izvajanja hierarhije ravnanja z odpadki. Ti instrumenti in ukrepi lahko zajemajo tudi tiste s seznama v Prilogi IVa Direktive 2008/98/ES.

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Direktiva 94/62/ES

Člen 4 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | V členu 4 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(2a)

(2a)

V členu 4 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

V členu 4 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

3.   Komisija
  po potrebi
  predstavi predloge
  , s katerimi se krepi
  in
  dopolnjuje
  izvajanje
  bistvenih
  zahtev
  , ter zagotavlja
  , da se embalaža da v promet le, če
  je
  proizvajalec
  sprejel
  vse potrebne ukrepe za zmanjšanje njenega vpliva na okolje, ne da bi pri tem ogrožal osnovne funkcije embalaže.

| | „3.   Komisija
  najpozneje do 31. decembra 2020
  predstavi predloge
  za posodobitev bistvenih zahtev, da okrepi
  in
  dopolni
  izvajanje
  teh
  zahtev
  in s tem zagotovi
  , da se
  nova
  embalaža da v promet le, če proizvajalec
  sprejme
  vse potrebne ukrepe za zmanjšanje njenega vpliva na okolje, ne da bi pri tem ogrožal osnovne funkcije embalaže.
  Komisija po posvetovanju z vsemi deležniki predstavi zakonodajni predlog za posodobitev zahtev, zlasti za okrepitev oblikovanja za ponovno uporabo in visokokakovostno recikliranje.“ |
| --- | --- |

„3.   Komisija
  najpozneje do 31. decembra 2020
  predstavi predloge
  za posodobitev bistvenih zahtev, da okrepi
  in
  dopolni
  izvajanje
  teh
  zahtev
  in s tem zagotovi
  , da se
  nova
  embalaža da v promet le, če proizvajalec
  sprejme
  vse potrebne ukrepe za zmanjšanje njenega vpliva na okolje, ne da bi pri tem ogrožal osnovne funkcije embalaže.
  Komisija po posvetovanju z vsemi deležniki predstavi zakonodajni predlog za posodobitev zahtev, zlasti za okrepitev oblikovanja za ponovno uporabo in visokokakovostno recikliranje.“

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 b (novo)

Direktiva 94/62/ES

Člen 4 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2b) | V členu 4 se vstavi naslednji odstavek:





  „3a.
     
  Kadar je to koristno za okolje z vidika življenjskega cikla proizvodov, države članice spodbujajo uporabo embalaže na biološki osnovi, ki je primerna za recikliranje, in uporabo biološko razgradljive embalaže, primerne za kompostiranje, in sicer z ukrepi, kot so:








  (a) | spodbujanje uporabe tovrstne embalaže, med drugim z ekonomskimi instrumenti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2b)

(2b)

V členu 4 se vstavi naslednji odstavek:

V členu 4 se vstavi naslednji odstavek:

„3a.
     
  Kadar je to koristno za okolje z vidika življenjskega cikla proizvodov, države članice spodbujajo uporabo embalaže na biološki osnovi, ki je primerna za recikliranje, in uporabo biološko razgradljive embalaže, primerne za kompostiranje, in sicer z ukrepi, kot so:

(a)

spodbujanje uporabe tovrstne embalaže, med drugim z ekonomskimi instrumenti;

| (b) | izboljšanje tržnih pogojev za tovrstne proizvode; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje tržnih pogojev za tovrstne proizvode;

| (c) | pregled obstoječe zakonodaje, ki ovira uporabo teh proizvodov.“ |
| --- | --- |

(c)

pregled obstoječe zakonodaje, ki ovira uporabo teh proizvodov.“

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 c (novo)

Direktiva 94/62/ES

Člen 5 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2c) | V členu 5 se vstavi naslednji naslov:




  „Ponovna uporaba“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2c)

(2c)

V členu 5 se vstavi naslednji naslov:

V členu 5 se vstavi naslednji naslov:

„Ponovna uporaba“

„Ponovna uporaba“

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 d (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 d (novo)

Direktiva 94/62/ES

Člen 5 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2d) | V členu 5 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(2d)

(2d)

V členu 5 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

V členu 5 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

Države članice
  lahko
  spodbujajo sisteme za ponovno uporabo embalaže, ki jo je mogoče skladno s Pogodbo ponovno uporabiti na okolju varen način.

lahko

| | 1.   
  „V skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki
  države članice spodbujajo sisteme za ponovno uporabo embalaže, ki jo je mogoče skladno s Pogodbo ponovno uporabiti na okolju varen način
  , ne da bila pri tem ogrožena higiena živil ali varnost potrošnikov
  .“ |
| --- | --- |

1.   
  „V skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki
  države članice spodbujajo sisteme za ponovno uporabo embalaže, ki jo je mogoče skladno s Pogodbo ponovno uporabiti na okolju varen način
  , ne da bila pri tem ogrožena higiena živil ali varnost potrošnikov
  .“

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 e (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 e (novo)

Direktiva 94/62/ES

Člen 5 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2e) | V členu 5 se vstavi naslednji odstavek:





  „1a.
     
  Države članice dosežejo naslednje cilje za ponovno uporabo embalaže:








  (a) | najpozneje do 31. decembra 2025 se za ponovno uporabo pripravi vsaj 5 masnih odstotkov vse odpadne embalaže; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2e)

(2e)

V členu 5 se vstavi naslednji odstavek:

V členu 5 se vstavi naslednji odstavek:

„1a.
     
  Države članice dosežejo naslednje cilje za ponovno uporabo embalaže:

(a)

najpozneje do 31. decembra 2025 se za ponovno uporabo pripravi vsaj 5 masnih odstotkov vse odpadne embalaže;

| (b) | najpozneje do 31. decembra 2030 se za ponovno uporabo pripravilo vsaj 10 masnih odstotkov vse odpadne embalaže.“ |
| --- | --- |

(b)

najpozneje do 31. decembra 2030 se za ponovno uporabo pripravilo vsaj 10 masnih odstotkov vse odpadne embalaže.“

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 f (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 f (novo)

Direktiva 94/62/ES

Člen 5 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2f) | V členu 5 se vstavi naslednji odstavek:





  „1b.
     
  Da bi spodbujale dejavnosti ponovne uporabe, države članice lahko med drugim sprejmejo naslednje ukrepe:








  — | uporaba kavcijskih shem za embalažo za ponovno uporabo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2f)

(2f)

V členu 5 se vstavi naslednji odstavek:

V členu 5 se vstavi naslednji odstavek:

„1b.
     
  Da bi spodbujale dejavnosti ponovne uporabe, države članice lahko med drugim sprejmejo naslednje ukrepe:

—

uporaba kavcijskih shem za embalažo za ponovno uporabo;

| — | določitev minimalnega odstotka embalaže za ponovno uporabo, ki se da vsako leto na trg za posamezen tok embalaže; |
| --- | --- |

—

določitev minimalnega odstotka embalaže za ponovno uporabo, ki se da vsako leto na trg za posamezen tok embalaže;

| — | določitev ustreznih gospodarskih spodbud za proizvajalce embalaže za ponovno uporabo;“ |
| --- | --- |

—

določitev ustreznih gospodarskih spodbud za proizvajalce embalaže za ponovno uporabo;“

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 g (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 g (novo)

Direktiva 94/62/ES

Člen 5 – odstavek 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2 g) | V členu 5 se vstavi naslednji odstavek:





  „1c.
     
  Embalaža in ponovno uporabljena embalaža, ki se zbira v okviru kavcijske sheme, se lahko upošteva pri izračunu doseganja ciljev preprečevanja, določenih v nacionalnih programih preprečevanja.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2 g)

(2 g)

V členu 5 se vstavi naslednji odstavek:

V členu 5 se vstavi naslednji odstavek:

„1c.
     
  Embalaža in ponovno uporabljena embalaža, ki se zbira v okviru kavcijske sheme, se lahko upošteva pri izračunu doseganja ciljev preprečevanja, določenih v nacionalnih programih preprečevanja.“

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka a

Direktiva 94/62/ES

Člen 6 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | naslov se nadomesti s „Predelava
  , ponovna uporaba
  in recikliranje“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

naslov se nadomesti s „Predelava
  , ponovna uporaba
  in recikliranje“;

, ponovna uporaba

| (a) | naslov se nadomesti s „Predelava in recikliranje“; |
| --- | --- |

(a)

naslov se nadomesti s „Predelava in recikliranje“;

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka a a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka a a (novo)

Direktiva 94/62/ES

Člen 6 – odstavek - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | V členu 6 se vstavi naslednji odstavek - 1:





  „-1.
     
  Države članice vzpostavijo sisteme sortiranja za vse embalažne materiale.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

V členu 6 se vstavi naslednji odstavek - 1:

V členu 6 se vstavi naslednji odstavek - 1:

„-1.
     
  Države članice vzpostavijo sisteme sortiranja za vse embalažne materiale.“

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka b

Direktiva 94/62/ES

Člen 6 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | najpozneje do 31. decembra 2025 se bo
  za ponovno uporabo pripravilo in
  recikliralo vsaj
  65 masnih
  % vse odpadne embalaže; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

najpozneje do 31. decembra 2025 se bo
  za ponovno uporabo pripravilo in
  recikliralo vsaj
  65 masnih
  % vse odpadne embalaže;

za ponovno uporabo pripravilo in

65 masnih

| (f) | najpozneje do 31. decembra 2025 se bo recikliralo vsaj
  70
  %
  masnega deleža
  vse
  nastale
  odpadne embalaže; |
| --- | --- |

(f)

najpozneje do 31. decembra 2025 se bo recikliralo vsaj
  70
  %
  masnega deleža
  vse
  nastale
  odpadne embalaže;

70

masnega deleža

nastale

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka b

Direktiva 94/62/ES

Člen 6 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | najpozneje do 31. decembra 2025 bodo izpolnjeni naslednji minimalni
  ciljni masni deleži priprave za ponovno uporabo in recikliranje
  naslednjih posebnih materialov, ki jih vsebuje odpadna embalaža: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

najpozneje do 31. decembra 2025 bodo izpolnjeni naslednji minimalni
  ciljni masni deleži priprave za ponovno uporabo in recikliranje
  naslednjih posebnih materialov, ki jih vsebuje odpadna embalaža:

ciljni masni deleži priprave za ponovno uporabo in recikliranje

| (g) | najpozneje do 31. decembra 2025 bodo izpolnjeni naslednji minimalni
  cilji, izraženi v masnih deležih, glede recikliranja
  naslednjih posebnih materialov, ki jih vsebuje odpadna embalaža: |
| --- | --- |

(g)

najpozneje do 31. decembra 2025 bodo izpolnjeni naslednji minimalni
  cilji, izraženi v masnih deležih, glede recikliranja
  naslednjih posebnih materialov, ki jih vsebuje odpadna embalaža:

cilji, izraženi v masnih deležih, glede recikliranja

| | (i) | 55
  % plastike; |
| --- | --- | --- |

(i)

55
  % plastike;

55

| | (i) | 60
  % plastike; |
| --- | --- | --- |

(i)

60
  % plastike;

60

| | (ii) | 60
  % lesa; |
| --- | --- | --- |

(ii)

60
  % lesa;

60

| | (ii) | 65
  % lesa; |
| --- | --- | --- |

(ii)

65
  % lesa;

65

| | (iii) | 75
  % železnih kovin; |
| --- | --- | --- |

(iii)

75
  % železnih kovin;

75

| | (iii) | 80
  % železnih kovin; |
| --- | --- | --- |

(iii)

80
  % železnih kovin;

80

| | (iv) | 75
  % aluminija; |
| --- | --- | --- |

(iv)

75
  % aluminija;

75

| | (iv) | 80
  % aluminija; |
| --- | --- | --- |

(iv)

80
  % aluminija;

80

| | (v) | 75
  % stekla; |
| --- | --- | --- |

(v)

75
  % stekla;

75

| | (v) | 80
  % stekla; |
| --- | --- | --- |

(v)

80
  % stekla;

80

| | (vi) | 75
  % papirja in kartona; |
| --- | --- | --- |

(vi)

75
  % papirja in kartona;

75

| | (vi) | 90
  % papirja in kartona. |
| --- | --- | --- |

(vi)

90
  % papirja in kartona.

90

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka b

Direktiva 94/62/ES

Člen 6 – odstavek 1 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | najpozneje do 31. decembra 2030 se bo
  za ponovno uporabo pripravilo in
  recikliralo vsaj
  75 masnih
  % vse odpadne embalaže; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

najpozneje do 31. decembra 2030 se bo
  za ponovno uporabo pripravilo in
  recikliralo vsaj
  75 masnih
  % vse odpadne embalaže;

za ponovno uporabo pripravilo in

75 masnih

| (h) | najpozneje do 31. decembra 2030 se bo recikliralo vsaj
  80
  %
  masnega deleža
  vse
  nastale
  odpadne embalaže; |
| --- | --- |

(h)

najpozneje do 31. decembra 2030 se bo recikliralo vsaj
  80
  %
  masnega deleža
  vse
  nastale
  odpadne embalaže;

80

masnega deleža

nastale

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka b

Direktiva 94/62/ES

Člen 6 – odstavek 1 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | najpozneje do 31. decembra 2030 bodo izpolnjeni naslednji minimalni
  ciljni masni deleži priprave za ponovno uporabo in recikliranje
  naslednjih posebnih materialov, ki jih vsebuje odpadna embalaža: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

najpozneje do 31. decembra 2030 bodo izpolnjeni naslednji minimalni
  ciljni masni deleži priprave za ponovno uporabo in recikliranje
  naslednjih posebnih materialov, ki jih vsebuje odpadna embalaža:

ciljni masni deleži priprave za ponovno uporabo in recikliranje

| (i) | najpozneje do 31. decembra 2030 bodo izpolnjeni naslednji minimalni
  cilji, izraženi v masnih deležih, glede recikliranja
  naslednjih posebnih materialov, ki jih vsebuje odpadna embalaža: |
| --- | --- |

(i)

najpozneje do 31. decembra 2030 bodo izpolnjeni naslednji minimalni
  cilji, izraženi v masnih deležih, glede recikliranja
  naslednjih posebnih materialov, ki jih vsebuje odpadna embalaža:

cilji, izraženi v masnih deležih, glede recikliranja

| | (i) | 75
  % lesa; |
| --- | --- | --- |

(i)

75
  % lesa;

75

| | (i) | 80
  % lesa; |
| --- | --- | --- |

(i)

80
  % lesa;

80

| | (ii) | 85
  % železnih kovin; |
| --- | --- | --- |

(ii)

85
  % železnih kovin;

85

| | (ii) | 90
  % železnih kovin; |
| --- | --- | --- |

(ii)

90
  % železnih kovin;

90

| | (iii) | 85
  % aluminija; |
| --- | --- | --- |

(iii)

85
  % aluminija;

85

| | (iii) | 90
  % aluminija; |
| --- | --- | --- |

(iii)

90
  % aluminija;

90

| | (iv) | 85
  % stekla; |
| --- | --- | --- |

(iv)

85
  % stekla;

85

| | (iv) | 90
  % stekla; |
| --- | --- | --- |

(iv)

90
  % stekla;

90

| | (v) | 85 % papirja in kartona. |
| --- | --- | --- |

(v)

85 % papirja in kartona.

85 % papirja in kartona.

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 –točka 3 – točka c

Člen 1 – odstavek 1 –točka 3 – točka c

Direktiva 94/62/ES

Člen 6 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Odpadna embalaža, poslana v drugo državo članico za
  namene priprave za ponovno uporabo, recikliranje ali predelavo
  v tej drugi državi članici, se lahko količini, ki se upošteva za izračun doseganja ciljev iz odstavka 1(f) do (i), prišteje samo v tisti državi članici, kjer je bila zbrana. | 3.   Odpadna embalaža, poslana v drugo državo članico za
  namen recikliranja
  v tej drugi državi članici, se lahko količini, ki se upošteva za izračun doseganja ciljev iz odstavka 1(f) do (i), prišteje samo v tisti državi članici, kjer je bila zbrana. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Odpadna embalaža, poslana v drugo državo članico za
  namene priprave za ponovno uporabo, recikliranje ali predelavo
  v tej drugi državi članici, se lahko količini, ki se upošteva za izračun doseganja ciljev iz odstavka 1(f) do (i), prišteje samo v tisti državi članici, kjer je bila zbrana.

3.   Odpadna embalaža, poslana v drugo državo članico za
  namen recikliranja
  v tej drugi državi članici, se lahko količini, ki se upošteva za izračun doseganja ciljev iz odstavka 1(f) do (i), prišteje samo v tisti državi članici, kjer je bila zbrana.

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka c a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka c a (novo)

Direktiva 94/62/ES

Člen 6 – odstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | V členu 6 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(ca)

V členu 6 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

V členu 6 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

4.   Države članice
  po potrebi
  pospešujejo uporabo materialov, pridobljenih iz reciklirane odpadne embalaže, za izdelavo embalaže in drugih proizvodov, tako da:

„4.   Države članice pospešujejo uporabo materialov, pridobljenih iz reciklirane odpadne embalaže,
  če je okoljsko koristna z vidika življenjskega cikla ter v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki
  za izdelavo embalaže in drugih proizvodov, tako da:

| (a) | izboljšajo tržne pogoje za tovrstne materiale; |
| --- | --- |

(a)

izboljšajo tržne pogoje za tovrstne materiale;

| (a) | izboljšajo tržne pogoje za tovrstne materiale; |
| --- | --- |

(a)

izboljšajo tržne pogoje za tovrstne materiale;

| (b) | preverjajo veljavne predpise, ki preprečujejo uporabo navedenih materialov; |
| --- | --- |

(b)

preverjajo veljavne predpise, ki preprečujejo uporabo navedenih materialov;

| (b) | preverjajo veljavne predpise, ki preprečujejo uporabo navedenih materialov; |
| --- | --- |

(b)

preverjajo veljavne predpise, ki preprečujejo uporabo navedenih materialov;

| (ba) | uporabljajo ustrezne ekonomske instrumente za spodbujanje uporabe sekundarnih surovin, ki lahko vključujejo ukrepe za spodbujanje reciklirane vsebine proizvodov in uporabo meril za trajnostna javna naročila; |
| --- | --- |

(ba)

uporabljajo ustrezne ekonomske instrumente za spodbujanje uporabe sekundarnih surovin, ki lahko vključujejo ukrepe za spodbujanje reciklirane vsebine proizvodov in uporabo meril za trajnostna javna naročila;

uporabljajo ustrezne ekonomske instrumente za spodbujanje uporabe sekundarnih surovin, ki lahko vključujejo ukrepe za spodbujanje reciklirane vsebine proizvodov in uporabo meril za trajnostna javna naročila;

| (bb) | promovirajo materiale, ki po tem, ko se reciklirajo v materiale, namenjene za stik z živili, ne ogrožajo zdravja ljudi.“ |
| --- | --- |

(bb)

promovirajo materiale, ki po tem, ko se reciklirajo v materiale, namenjene za stik z živili, ne ogrožajo zdravja ljudi.“

promovirajo materiale, ki po tem, ko se reciklirajo v materiale, namenjene za stik z živili, ne ogrožajo zdravja ljudi.“

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 –točka 3 – točka d

Člen 1 – odstavek 1 –točka 3 – točka d

Direktiva 94/62/ES

Člen 6 – odstavki 5, 8 in 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | odstavki
  5
  , 8
  in 9 se
  črtajo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

odstavki
  5
  , 8
  in 9 se
  črtajo
  .

odstavki

, 8

črtajo

| (d) | odstavka
  5 in 9 se
  črtata
  ; |
| --- | --- |

(d)

odstavka
  5 in 9 se
  črtata
  ;

odstavka

črtata

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka d a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka d a (novo)

Direktiva 94/62/ES

Člen 6 – odstavek 8

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | odstavek 8 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(da)

odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

8.   
  Komisija takoj ko je mogoče in najpozneje 30. junija 2005 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o napredku pri izvajanju te direktive ter o njenem vplivu na okolje in delovanje notranjega trga. V poročilu so upoštevane posebne razmere v posamezni državi članici. Vanj so vključeni:

„8.   
  Komisija zato do 31. decembra 2024 pregleda cilje iz člena 6 in napredek glede njihovega uresničevanja, pri čemer upošteva najboljšo prakso in ukrepe, ki jih države članice uporabljajo za doseganje teh ciljev.

Komisija pri oceni razmisli o uvedbi

Komisija pri oceni razmisli o uvedbi

| (a) | ocene učinkovitosti, izvajanja in izvrševanja bistvenih zahtev; |
| --- | --- |

(a)

ocene učinkovitosti, izvajanja in izvrševanja bistvenih zahtev;

ocene učinkovitosti, izvajanja in izvrševanja bistvenih zahtev;

| (a) | ciljev za druge tokove odpadne embalaže; |
| --- | --- |

(a)

ciljev za druge tokove odpadne embalaže;

ciljev za druge tokove odpadne embalaže;

| (b) | dodatnih preventivnih ukrepov za čim večje zmanjševanje vpliva embalaže na okolje, ne da se pri tem ogrozilo njene osnovne funkcije; |
| --- | --- |

(b)

dodatnih preventivnih ukrepov za čim večje zmanjševanje vpliva embalaže na okolje, ne da se pri tem ogrozilo njene osnovne funkcije;

dodatnih preventivnih ukrepov za čim večje zmanjševanje vpliva embalaže na okolje, ne da se pri tem ogrozilo njene osnovne funkcije;

| (b) | različnih ciljev za gospodinjsko odpadno embalažo in trgovinsko ter industrijsko odpadno embalažo. |
| --- | --- |

(b)

različnih ciljev za gospodinjsko odpadno embalažo in trgovinsko ter industrijsko odpadno embalažo.

različnih ciljev za gospodinjsko odpadno embalažo in trgovinsko ter industrijsko odpadno embalažo.

| (c) | morebitnega razvoja okoljskega embalažnega indikatorja, s katerim bi laže in učinkoviteje preprečevali nastajanje odpadne embalaže; |
| --- | --- |

(c)

morebitnega razvoja okoljskega embalažnega indikatorja, s katerim bi laže in učinkoviteje preprečevali nastajanje odpadne embalaže;

morebitnega razvoja okoljskega embalažnega indikatorja, s katerim bi laže in učinkoviteje preprečevali nastajanje odpadne embalaže;

Komisija v ta namen pripravi poročilo, ki mu po potrebi priloži zakonodajni predlog, in ga pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.“

Komisija v ta namen pripravi poročilo, ki mu po potrebi priloži zakonodajni predlog, in ga pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.“

| (d) | načrti za preprečevanje nastajanja odpadne embalaže; |
| --- | --- |

(d)

načrti za preprečevanje nastajanja odpadne embalaže;

načrti za preprečevanje nastajanja odpadne embalaže;

| (e) | spodbude za ponovno uporabo ter zlasti primerjava stroškov in koristi ponovne uporabe v primerjavi z recikliranjem; |
| --- | --- |

(e)

spodbude za ponovno uporabo ter zlasti primerjava stroškov in koristi ponovne uporabe v primerjavi z recikliranjem;

spodbude za ponovno uporabo ter zlasti primerjava stroškov in koristi ponovne uporabe v primerjavi z recikliranjem;

| (f) | odgovornost proizvajalca, vključno s finančnimi vidiki; |
| --- | --- |

(f)

odgovornost proizvajalca, vključno s finančnimi vidiki;

odgovornost proizvajalca, vključno s finančnimi vidiki;

| (g) | prizadevanja za dodatno zmanjšanje in, če je primerno, dokončno opustitev težkih kovin in drugih nevarnih snovi v embalaži do 2010. |
| --- | --- |

(g)

prizadevanja za dodatno zmanjšanje in, če je primerno, dokončno opustitev težkih kovin in drugih nevarnih snovi v embalaži do 2010.

prizadevanja za dodatno zmanjšanje in, če je primerno, dokončno opustitev težkih kovin in drugih nevarnih snovi v embalaži do 2010.

Kadar je to primerno, so temu poročilu priloženi predlogi za revizijo ustreznih določb te direktive, razen če so bili taki predlogi že predstavljeni.

Kadar je to primerno, so temu poročilu priloženi predlogi za revizijo ustreznih določb te direktive, razen če so bili taki predlogi že predstavljeni.

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 94/62/ES

Člen 6a – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „1.   Za namene izračuna, ali so izpolnjeni cilji iz člena 6(1)(f) do (i): | „1.   Za namene izračuna, ali so izpolnjeni cilji iz
  točk
  (f) do (i) člena 6(1), se masa reciklirane odpadne embalaže
  izračuna
  kot masa odpadne embalaže, vnesene v končni postopek recikliranja
  v danem letu
  ; |
| (a) | se masa reciklirane odpadne embalaže
  razume
  kot masa odpadne embalaže, vnesene v končni postopek recikliranja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

„1.   Za namene izračuna, ali so izpolnjeni cilji iz člena 6(1)(f) do (i):

„1.   Za namene izračuna, ali so izpolnjeni cilji iz
  točk
  (f) do (i) člena 6(1), se masa reciklirane odpadne embalaže
  izračuna
  kot masa odpadne embalaže, vnesene v končni postopek recikliranja
  v danem letu
  ;

(a)

se masa reciklirane odpadne embalaže
  razume
  kot masa odpadne embalaže, vnesene v končni postopek recikliranja;

razume

| (b) | se masa odpadne embalaže, pripravljene na ponovno uporabo, razume kot masa odpadne embalaže, ki jo je predelal ali zbral priznan izvajalec dejavnosti priprave za ponovno uporabo in v zvezi s katero so bile opravljene vse potrebne dejavnosti pregledovanja, čiščenja in popravil, da bi se omogočila ponovna uporaba brez nadaljnjega sortiranja ali predhodne obdelave; |
| --- | --- |

(b)

se masa odpadne embalaže, pripravljene na ponovno uporabo, razume kot masa odpadne embalaže, ki jo je predelal ali zbral priznan izvajalec dejavnosti priprave za ponovno uporabo in v zvezi s katero so bile opravljene vse potrebne dejavnosti pregledovanja, čiščenja in popravil, da bi se omogočila ponovna uporaba brez nadaljnjega sortiranja ali predhodne obdelave;

se masa odpadne embalaže, pripravljene na ponovno uporabo, razume kot masa odpadne embalaže, ki jo je predelal ali zbral priznan izvajalec dejavnosti priprave za ponovno uporabo in v zvezi s katero so bile opravljene vse potrebne dejavnosti pregledovanja, čiščenja in popravil, da bi se omogočila ponovna uporaba brez nadaljnjega sortiranja ali predhodne obdelave;

| (c) | države članice lahko vključijo proizvode in sestavne dele proizvodov, ki so jih za ponovno uporabo pripravili priznani izvajalci dejavnosti priprave za ponovno uporabo ali kavcijski sistemi. Za izračun prilagojene stopnje odpadne embalaže, pripravljene za ponovno uporabo in recikliranje, ob upoštevanju mase proizvodov in sestavnih delov proizvodov, pripravljenih za ponovno uporabo, države članice uporabijo verificirane podatke, ki jih zagotovijo izvajalci dejavnosti, in enačbo iz Priloge IV. |
| --- | --- |

(c)

države članice lahko vključijo proizvode in sestavne dele proizvodov, ki so jih za ponovno uporabo pripravili priznani izvajalci dejavnosti priprave za ponovno uporabo ali kavcijski sistemi. Za izračun prilagojene stopnje odpadne embalaže, pripravljene za ponovno uporabo in recikliranje, ob upoštevanju mase proizvodov in sestavnih delov proizvodov, pripravljenih za ponovno uporabo, države članice uporabijo verificirane podatke, ki jih zagotovijo izvajalci dejavnosti, in enačbo iz Priloge IV.

države članice lahko vključijo proizvode in sestavne dele proizvodov, ki so jih za ponovno uporabo pripravili priznani izvajalci dejavnosti priprave za ponovno uporabo ali kavcijski sistemi. Za izračun prilagojene stopnje odpadne embalaže, pripravljene za ponovno uporabo in recikliranje, ob upoštevanju mase proizvodov in sestavnih delov proizvodov, pripravljenih za ponovno uporabo, države članice uporabijo verificirane podatke, ki jih zagotovijo izvajalci dejavnosti, in enačbo iz Priloge IV.

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 94/62/ES

Člen 6a – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija do 31. decembra 2018 od evropskih organizacij za standardizacijo zahteva, naj na podlagi najboljše razpoložljive prakse razvijejo evropske standarde kakovosti za odpadne materiale, ki vstopajo v končni postopek recikliranja, in za sekundarne surovine, zlasti za plastiko. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Komisija do 31. decembra 2018 od evropskih organizacij za standardizacijo zahteva, naj na podlagi najboljše razpoložljive prakse razvijejo evropske standarde kakovosti za odpadne materiale, ki vstopajo v končni postopek recikliranja, in za sekundarne surovine, zlasti za plastiko.

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 94/62/ES

Člen 6a – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Da se zagotovijo harmonizirani pogoji za uporabo odstavka 1
  (b) in (c) in Priloge IV
  , Komisija v skladu s členom 21a sprejme delegirane akte za
  opredelitev
  minimalnih zahtev glede kakovosti in operativnih zahtev za določanje
  priznanih
  izvajalcev
  dejavnosti priprave za ponovno uporabo in kavcijskih sistemov,
  vključno s posebnimi pravili v zvezi zbiranjem, potrjevanjem in sporočanjem podatkov. | 2.   Da se zagotovijo harmonizirani pogoji za uporabo odstavka 1, Komisija v skladu s členom 21a sprejme delegirane akte za
  dopolnitev te direktive z opredelitvijo
  minimalnih zahtev glede kakovosti in operativnih zahtev za določanje izvajalcev
  končnega postopka recikliranja
  vključno s posebnimi pravili v zvezi zbiranjem
  , sledljivostjo
  , potrjevanjem in sporočanjem podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Da se zagotovijo harmonizirani pogoji za uporabo odstavka 1
  (b) in (c) in Priloge IV
  , Komisija v skladu s členom 21a sprejme delegirane akte za
  opredelitev
  minimalnih zahtev glede kakovosti in operativnih zahtev za določanje
  priznanih
  izvajalcev
  dejavnosti priprave za ponovno uporabo in kavcijskih sistemov,
  vključno s posebnimi pravili v zvezi zbiranjem, potrjevanjem in sporočanjem podatkov.

2.   Da se zagotovijo harmonizirani pogoji za uporabo odstavka 1, Komisija v skladu s členom 21a sprejme delegirane akte za
  dopolnitev te direktive z opredelitvijo
  minimalnih zahtev glede kakovosti in operativnih zahtev za določanje izvajalcev
  končnega postopka recikliranja
  vključno s posebnimi pravili v zvezi zbiranjem
  , sledljivostjo
  , potrjevanjem in sporočanjem podatkov.

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 94/62/ES

Člen 6a – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija preuči možnosti za poenostavitev poročanja o sestavljeni embalaži z obveznostmi, določenimi v tej direktivi, in po potrebi predlaga ukrepe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Komisija preuči možnosti za poenostavitev poročanja o sestavljeni embalaži z obveznostmi, določenimi v tej direktivi, in po potrebi predlaga ukrepe;

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 94/62/ES

Člen 6a – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Z odstopanjem od odstavka 1 se masa izhodnih količin iz katere koli dejavnosti sortiranja lahko sporoči kot masa reciklirane odpadne embalaže, pod pogojem, da: | črtano |
| (a) | se takšni izhodni odpadki pošljejo v končni postopek recikliranja, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  Z odstopanjem od odstavka 1 se masa izhodnih količin iz katere koli dejavnosti sortiranja lahko sporoči kot masa reciklirane odpadne embalaže, pod pogojem, da:

črtano

črtano

(a)

se takšni izhodni odpadki pošljejo v končni postopek recikliranja,

se takšni izhodni odpadki pošljejo v končni postopek recikliranja,

| (b) | je masa materialov ali snovi, ki se ne pošljejo v končni postopek recikliranja in se odstranijo ali se uporabijo za energijsko predelavo, manjša od 10 % skupne mase, ki se sporoči kot reciklirana. |
| --- | --- |

(b)

je masa materialov ali snovi, ki se ne pošljejo v končni postopek recikliranja in se odstranijo ali se uporabijo za energijsko predelavo, manjša od 10 % skupne mase, ki se sporoči kot reciklirana.

je masa materialov ali snovi, ki se ne pošljejo v končni postopek recikliranja in se odstranijo ali se uporabijo za energijsko predelavo, manjša od 10 % skupne mase, ki se sporoči kot reciklirana.

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 94/62/ES

Člen 6a – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice vzpostavijo učinkovit sistem nadzora kakovosti in sledljivosti odpadne embalaže, da zagotovijo
  , da so izpolnjeni pogoji
  iz odstavka
  3(a) in (b)
  . Sistem lahko sestoji iz elektronskih registrov, vzpostavljenih na podlagi člena 35(4) Direktive 2008/98/ES, tehničnih specifikacij za zahteve glede kakovosti sortiranih odpadkov ali kakršnih koli enakovrednih ukrepov za zagotavljanje zanesljivosti in točnosti zbranih podatkov o recikliranih odpadkih. | 4.   
  V skladu z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu z odstavkom 2
  države članice vzpostavijo učinkovit sistem nadzora kakovosti in sledljivosti odpadne embalaže, da zagotovijo
  skladnost s pravili
  iz odstavka
  1
  . Sistem lahko sestoji iz elektronskih registrov, vzpostavljenih na podlagi člena 35(4) Direktive 2008/98/ES, tehničnih specifikacij za zahteve glede kakovosti sortiranih odpadkov ali kakršnih koli enakovrednih ukrepov za zagotavljanje zanesljivosti in točnosti zbranih podatkov o recikliranih odpadkih.
  Države članice obvestijo Komisijo o sistemu, ki so ga izbrale za nadzor kakovosti in sledljivosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Države članice vzpostavijo učinkovit sistem nadzora kakovosti in sledljivosti odpadne embalaže, da zagotovijo
  , da so izpolnjeni pogoji
  iz odstavka
  3(a) in (b)
  . Sistem lahko sestoji iz elektronskih registrov, vzpostavljenih na podlagi člena 35(4) Direktive 2008/98/ES, tehničnih specifikacij za zahteve glede kakovosti sortiranih odpadkov ali kakršnih koli enakovrednih ukrepov za zagotavljanje zanesljivosti in točnosti zbranih podatkov o recikliranih odpadkih.

4.   
  V skladu z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu z odstavkom 2
  države članice vzpostavijo učinkovit sistem nadzora kakovosti in sledljivosti odpadne embalaže, da zagotovijo
  skladnost s pravili
  iz odstavka
  1
  . Sistem lahko sestoji iz elektronskih registrov, vzpostavljenih na podlagi člena 35(4) Direktive 2008/98/ES, tehničnih specifikacij za zahteve glede kakovosti sortiranih odpadkov ali kakršnih koli enakovrednih ukrepov za zagotavljanje zanesljivosti in točnosti zbranih podatkov o recikliranih odpadkih.
  Države članice obvestijo Komisijo o sistemu, ki so ga izbrale za nadzor kakovosti in sledljivosti.

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 94/62/ES

Člen 6a – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Za namene izračuna, ali so bili cilji iz člena 6(1)(f) do (i) doseženi, lahko države članice upoštevajo tudi recikliranje kovin, ki poteka v okviru sežiganja, in sicer sorazmerno z deležem sežgane odpadne embalaže, pod pogojem, da reciklirane kovine izpolnjujejo določene zahteve glede kakovosti. Države članice uporabljajo skupno metodologijo, določeno v skladu s členom 11a(6) Direktive 2008/98/ES.“. | 5.   Za namene izračuna, ali so bili cilji iz člena 6(1)(f) do (i) doseženi, lahko države članice upoštevajo tudi recikliranje kovin, ki poteka v okviru sežiganja
  ali sosežiganja, le če so bili odpadki pred sežiganjem sortirani ali če je bila izpolnjena obveznost ločenega zbiranja papirja, kovine, plastike, stekla in bioloških odpadkov
  , in sicer sorazmerno z deležem sežgane
  ali sosežgane
  odpadne embalaže, pod pogojem, da reciklirane kovine izpolnjujejo določene zahteve glede kakovosti. Države članice uporabljajo skupno metodologijo, določeno v skladu s členom 11a(6) Direktive 2008/98/ES.“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Za namene izračuna, ali so bili cilji iz člena 6(1)(f) do (i) doseženi, lahko države članice upoštevajo tudi recikliranje kovin, ki poteka v okviru sežiganja, in sicer sorazmerno z deležem sežgane odpadne embalaže, pod pogojem, da reciklirane kovine izpolnjujejo določene zahteve glede kakovosti. Države članice uporabljajo skupno metodologijo, določeno v skladu s členom 11a(6) Direktive 2008/98/ES.“.

5.   Za namene izračuna, ali so bili cilji iz člena 6(1)(f) do (i) doseženi, lahko države članice upoštevajo tudi recikliranje kovin, ki poteka v okviru sežiganja
  ali sosežiganja, le če so bili odpadki pred sežiganjem sortirani ali če je bila izpolnjena obveznost ločenega zbiranja papirja, kovine, plastike, stekla in bioloških odpadkov
  , in sicer sorazmerno z deležem sežgane
  ali sosežgane
  odpadne embalaže, pod pogojem, da reciklirane kovine izpolnjujejo določene zahteve glede kakovosti. Države članice uporabljajo skupno metodologijo, določeno v skladu s členom 11a(6) Direktive 2008/98/ES.“.

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Direktiva 94/62/ES

Člen 6b – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | primere dobre prakse, ki se uporabljajo po Uniji in ki bi lahko usmerjali napredek pri doseganju ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

primere dobre prakse, ki se uporabljajo po Uniji in ki bi lahko usmerjali napredek pri doseganju ciljev.

primere dobre prakse, ki se uporabljajo po Uniji in ki bi lahko usmerjali napredek pri doseganju ciljev.

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Direktiva 94/62/ES

Člen 6 b – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Poročila iz odstavka 1 po potrebi obravnavajo izvajanje zahtev iz te direktive, ki niso zahteve iz odstavka 1, vključno z napovedovanjem doseganja ciljev iz programov za preprečevanje nastajanja odpadkov ter odstotka in količine komunalnih odpadkov na osebo, ki se odstranijo ali uporabijo za energijsko predelavo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Poročila iz odstavka 1 po potrebi obravnavajo izvajanje zahtev iz te direktive, ki niso zahteve iz odstavka 1, vključno z napovedovanjem doseganja ciljev iz programov za preprečevanje nastajanja odpadkov ter odstotka in količine komunalnih odpadkov na osebo, ki se odstranijo ali uporabijo za energijsko predelavo.

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

Direktiva 94/62/ES

Člen 7 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Člen 7(1) se nadomesti: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(5a)

(5a)

Člen 7(1) se nadomesti:

Člen 7(1) se nadomesti:

„1.   
  Države
  članice storijo vse potrebno, da zagotovijo, da se vzpostavijo sistemi, ki zagotavljajo:

„1.   
  Da bi dosegle cilje, določene v tej direktivi, države
  članice storijo vse potrebno, da zagotovijo, da se vzpostavijo sistemi, ki zagotavljajo
  in spodbujajo
  :

| (a) | vračanje in/ali zbiranje rabljene embalaže in/ali odpadne embalaže od potrošnika, drugega končnega uporabnika ali iz sicer zbranih odpadkov, zato da se jo usmeri v drugačne oblike najprimernejšega ravnanja z odpadki; |
| --- | --- |

(a)

vračanje in/ali zbiranje rabljene embalaže in/ali odpadne embalaže od potrošnika, drugega končnega uporabnika ali iz sicer zbranih odpadkov, zato da se jo usmeri v drugačne oblike najprimernejšega ravnanja z odpadki;

| (a) | vračanje in/ali zbiranje rabljene embalaže in/ali odpadne embalaže od potrošnika, drugega končnega uporabnika ali iz sicer zbranih odpadkov, zato da se jo usmeri v drugačne oblike najprimernejšega ravnanja z odpadki; |
| --- | --- |

(a)

vračanje in/ali zbiranje rabljene embalaže in/ali odpadne embalaže od potrošnika, drugega končnega uporabnika ali iz sicer zbranih odpadkov, zato da se jo usmeri v drugačne oblike najprimernejšega ravnanja z odpadki;

| (b) | ponovno uporabo ali predelavo, vključno z recikliranjem zbrane embalaže in/ali odpadne embalaže, |
| --- | --- |

(b)

ponovno uporabo ali predelavo, vključno z recikliranjem zbrane embalaže in/ali odpadne embalaže,

| (b) | ponovno uporabo ali predelavo, vključno z recikliranjem zbrane embalaže in/ali odpadne embalaže. |
| --- | --- |

(b)

ponovno uporabo ali predelavo, vključno z recikliranjem zbrane embalaže in/ali odpadne embalaže.

da bi dosegle cilje, določene v tej direktivi.

da bi dosegle cilje, določene v tej direktivi.

Ti sistemi so odprti za sodelovanje vseh gospodarskih subjektov iz zadevnih sektorjev in pristojnih javnih oblasti. Brez razlikovanja se uporabljajo tudi za uvožene proizvode, vključno s podrobno ureditvijo in cenami za dostop do teh sistemov, in so zasnovani tako, da ne pride do trgovinskih ovir ali izkrivljanja konkurence skladno s Pogodbo.“

Ti sistemi so odprti za sodelovanje vseh gospodarskih subjektov iz zadevnih sektorjev in pristojnih javnih oblasti. Brez razlikovanja se uporabljajo tudi za uvožene proizvode, vključno s podrobno ureditvijo in cenami za dostop do teh sistemov, in so zasnovani tako, da ne pride do trgovinskih ovir ali izkrivljanja konkurence skladno s Pogodbo.“

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 b (novo)

Direktiva 94/62/ES

Člen 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | Vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5b)

(5b)

Vstavi se naslednji člen:

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 7a

„Člen 7a

Posebni ukrepi za sisteme vračanja in zbiranja

Posebni ukrepi za sisteme vračanja in zbiranja

Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za vzpostavitev:

Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za vzpostavitev:

| (a) | ločeno zbiranje vsaj embalaže ali embalažnih odpadkov iz papirja, kovine, plastike ali stekla; |
| --- | --- |

(a)

ločeno zbiranje vsaj embalaže ali embalažnih odpadkov iz papirja, kovine, plastike ali stekla;

ločeno zbiranje vsaj embalaže ali embalažnih odpadkov iz papirja, kovine, plastike ali stekla;

| (b) | sestavljena embalaža, kot je opredeljena v Odločbi Komisije 2005/270/ES se zbira znotraj obstoječih sistemov zbiranja; ti izpolnjujejo merila kakovosti, ki se zahtevajo za končni postopek recikliranja;“ |
| --- | --- |

(b)

sestavljena embalaža, kot je opredeljena v Odločbi Komisije 2005/270/ES se zbira znotraj obstoječih sistemov zbiranja; ti izpolnjujejo merila kakovosti, ki se zahtevajo za končni postopek recikliranja;“

sestavljena embalaža, kot je opredeljena v Odločbi Komisije 2005/270/ES se zbira znotraj obstoječih sistemov zbiranja; ti izpolnjujejo merila kakovosti, ki se zahtevajo za končni postopek recikliranja;“

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 c (novo)

Direktiva 94/62/ES

Člen 8 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5c) | V členu 8 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(5c)

(5c)

V členu 8 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

V členu 8 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Za lažje zbiranje, ponovno uporabo in predelavo, vključno z recikliranjem, je za prepoznavanje in razvrščanje v zadevni gospodarski panogi na embalaži navedena vrsta uporabljenega(-ih) embalažnega(-ih) materiala(-ov) na podlagi Odločbe Komisije 97/129/ES (1).

„2.   Za lažje zbiranje, ponovno uporabo in predelavo, vključno z recikliranjem,
  embalaža vsebuje ustrezne koristne informacije. Zlasti
  je za prepoznavanje in razvrščanje v zadevni gospodarski panogi na embalaži navedena vrsta uporabljenega(-ih) embalažnega(-ih) materiala(-ov) na podlagi Odločbe Komisije 97/129/ES (1).

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 –točka 7 – točka d

Člen 1 – odstavek 1 –točka 7 – točka d

Direktiva 94/62/ES

Člen 12 – odstavek 3a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3a.   Države članice podatke v zvezi z doseganjem ciljev iz
  člena 6(1)
  (a) do (i) Komisiji sporočijo za vsako koledarsko leto. Te podatke sporočijo v elektronski obliki v 
  18
  mesecih po izteku leta poročanja, na katerega se nanašajo zbrani podatki. | 3a.   Države članice podatke v zvezi z doseganjem ciljev iz
  točk
  (a) do (i) 
  člena 6(1)
  Komisiji sporočijo za vsako koledarsko leto. Te podatke
  zberejo in obdelajo v skladu s skupno metodologijo iz odstavka 3d in jih
  sporočijo v elektronski obliki v 
  12
  mesecih po izteku leta poročanja, na katerega se nanašajo zbrani podatki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.   Države članice podatke v zvezi z doseganjem ciljev iz
  člena 6(1)
  (a) do (i) Komisiji sporočijo za vsako koledarsko leto. Te podatke sporočijo v elektronski obliki v 
  18
  mesecih po izteku leta poročanja, na katerega se nanašajo zbrani podatki.

3a.   Države članice podatke v zvezi z doseganjem ciljev iz
  točk
  (a) do (i) 
  člena 6(1)
  Komisiji sporočijo za vsako koledarsko leto. Te podatke
  zberejo in obdelajo v skladu s skupno metodologijo iz odstavka 3d in jih
  sporočijo v elektronski obliki v 
  12
  mesecih po izteku leta poročanja, na katerega se nanašajo zbrani podatki.

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 –točka 7 – točka d

Člen 1 – odstavek 1 –točka 7 – točka d

Direktiva 94/62/ES

Člen 12 – odstavek 3a – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Podatki se
  sporočijo v obliki, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 3d. Prvo poročanje zajema podatke za obdobje od 1. januarja [vstaviti leto začetka veljavnosti te direktive + 1 leto] do 31. decembra [vstaviti leto začetka veljavnosti te direktive + 1 leto]. | Te podatke zberejo in obdelajo z uporabo skupne metodologije iz odstavka 3d in jih
  sporočijo v obliki, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 3d. Prvo poročanje
  v zvezi s cilji, navedenimi v točkah (f) do (i) člena 6
  zajema podatke za obdobje od 1. januarja [vstaviti leto začetka veljavnosti te direktive + 1 leto] do 31. decembra [vstaviti leto začetka veljavnosti te direktive + 1 leto]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Podatki se
  sporočijo v obliki, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 3d. Prvo poročanje zajema podatke za obdobje od 1. januarja [vstaviti leto začetka veljavnosti te direktive + 1 leto] do 31. decembra [vstaviti leto začetka veljavnosti te direktive + 1 leto].

Podatki se

Te podatke zberejo in obdelajo z uporabo skupne metodologije iz odstavka 3d in jih
  sporočijo v obliki, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 3d. Prvo poročanje
  v zvezi s cilji, navedenimi v točkah (f) do (i) člena 6
  zajema podatke za obdobje od 1. januarja [vstaviti leto začetka veljavnosti te direktive + 1 leto] do 31. decembra [vstaviti leto začetka veljavnosti te direktive + 1 leto].

Te podatke zberejo in obdelajo z uporabo skupne metodologije iz odstavka 3d in jih

v zvezi s cilji, navedenimi v točkah (f) do (i) člena 6

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 –točka 7 – točka d

Člen 1 – odstavek 1 –točka 7 – točka d

Direktiva 94/62/ES

Člen 12 – odstavek 3c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3c.   Komisija pregleda podatke, sporočene v skladu s tem členom, in objavi poročilo o rezultatih tega pregleda. Poročilo zajema oceno organizacije zbiranja podatkov, virov podatkov in uporabljene metodologije v državah članicah
  ter popolnosti
  ,
  zanesljivosti
  ,
  pravočasnosti
  sporočanja in
  doslednosti
  teh podatkov. Ocena lahko vključuje posebna priporočila za izboljšave. Poročilo se pripravi vsaka tri leta. | 3c.   Komisija pregleda podatke, sporočene v skladu s tem členom, in objavi poročilo o rezultatih tega pregleda.
  Do določitve skupne metodologije za zbiranje in obdelavo podatkov iz odstavka 3d
  poročilo zajema oceno organizacije zbiranja podatkov, virov podatkov in uporabljene metodologije v državah članicah
  . Komisija oceni tudi popolnost
  ,
  zanesljivost
  ,
  pravočasnost
  sporočanja in
  doslednost
  teh podatkov
  in informacij
  . Ocena lahko vključuje posebna priporočila za izboljšave. Poročilo se pripravi
  devet mesecev po tem, ko države članice prvič sporočijo podatke, zatem pa
  vsaka tri leta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3c.   Komisija pregleda podatke, sporočene v skladu s tem členom, in objavi poročilo o rezultatih tega pregleda. Poročilo zajema oceno organizacije zbiranja podatkov, virov podatkov in uporabljene metodologije v državah članicah
  ter popolnosti
  ,
  zanesljivosti
  ,
  pravočasnosti
  sporočanja in
  doslednosti
  teh podatkov. Ocena lahko vključuje posebna priporočila za izboljšave. Poročilo se pripravi vsaka tri leta.

3c.   Komisija pregleda podatke, sporočene v skladu s tem členom, in objavi poročilo o rezultatih tega pregleda.
  Do določitve skupne metodologije za zbiranje in obdelavo podatkov iz odstavka 3d
  poročilo zajema oceno organizacije zbiranja podatkov, virov podatkov in uporabljene metodologije v državah članicah
  . Komisija oceni tudi popolnost
  ,
  zanesljivost
  ,
  pravočasnost
  sporočanja in
  doslednost
  teh podatkov
  in informacij
  . Ocena lahko vključuje posebna priporočila za izboljšave. Poročilo se pripravi
  devet mesecev po tem, ko države članice prvič sporočijo podatke, zatem pa
  vsaka tri leta.

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 –točka 7 – točka d

Člen 1 – odstavek 1 –točka 7 – točka d

Direktiva 94/62/ES

Člen 12 – odstavek 3c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3ca.
     
  Komisija v poročilo vključi informacije o izvajanju te direktive kot celote in oceni njen učinek na okolje in zdravje ljudi. Poročilu se po potrebi priloži predlog za pregled te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3ca.
     
  Komisija v poročilo vključi informacije o izvajanju te direktive kot celote in oceni njen učinek na okolje in zdravje ljudi. Poročilu se po potrebi priloži predlog za pregled te direktive.

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 –točka 7 – točka d

Člen 1 – odstavek 1 –točka 7 – točka d

Direktiva 94/62/ES

Člen 12 – odstavek 3d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3d.   Komisija sprejme
  izvedbene
  akte, s katerimi
  določi
  obliko za podatke, ki se sporočijo v skladu z odstavkom 3a.
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 21(2). | 3d.   Komisija
  v skladu s členom 38a
  sprejme
  delegirane
  akte, s katerimi
  dopolni direktivo, in sicer z določitvijo skupne metodologije za zbiranje in obdelavo podatkov ter
  obliko za podatke, ki se sporočijo v skladu z odstavkom 3a. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3d.   Komisija sprejme
  izvedbene
  akte, s katerimi
  določi
  obliko za podatke, ki se sporočijo v skladu z odstavkom 3a.
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 21(2).

3d.   Komisija
  v skladu s členom 38a
  sprejme
  delegirane
  akte, s katerimi
  dopolni direktivo, in sicer z določitvijo skupne metodologije za zbiranje in obdelavo podatkov ter
  obliko za podatke, ki se sporočijo v skladu z odstavkom 3a.

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12

Direktiva 94/62/ES

Člen 21 a – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 6a(2), 11(3), 19(2) in 20 se prenesejo na Komisijo za nedoločen čas od [vstaviti datum začetka veljavnosti te direktive]. | 2.   Pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 6a(2), 11(3),
  12(3d),
  19(2) in 20 se prenesejo na Komisijo za nedoločen čas od [vstaviti datum začetka veljavnosti te direktive]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 6a(2), 11(3), 19(2) in 20 se prenesejo na Komisijo za nedoločen čas od [vstaviti datum začetka veljavnosti te direktive].

2.   Pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 6a(2), 11(3),
  12(3d),
  19(2) in 20 se prenesejo na Komisijo za nedoločen čas od [vstaviti datum začetka veljavnosti te direktive].

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12

Direktiva 94/62/ES

Člen 21 a – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Pooblastila iz členov 6a(2), 11(3), 19(2) in 20 lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekliče. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastil iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njem določen. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. | 3.   Pooblastila iz členov 6a(2), 11(3),
  12(3d),
  19(2) in 20 lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekliče. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastil iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njem določen. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Pooblastila iz členov 6a(2), 11(3), 19(2) in 20 lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekliče. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastil iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njem določen. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

3.   Pooblastila iz členov 6a(2), 11(3),
  12(3d),
  19(2) in 20 lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekliče. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastil iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njem določen. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12

Direktiva 94/62/ES

Člen 21 a – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 6a(2), 11(3), 19(2) in 20, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet delegiranemu aktu ne nasprotujeta v dveh mesecih od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta Evropski parlament in Svet pred iztekom tega roka Komisijo obvestila, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. | 5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 6a(2), 11(3),
  12(3d),
  19(2) in 20, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet delegiranemu aktu ne nasprotujeta v dveh mesecih od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta Evropski parlament in Svet pred iztekom tega roka Komisijo obvestila, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 6a(2), 11(3), 19(2) in 20, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet delegiranemu aktu ne nasprotujeta v dveh mesecih od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta Evropski parlament in Svet pred iztekom tega roka Komisijo obvestila, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 6a(2), 11(3),
  12(3d),
  19(2) in 20, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet delegiranemu aktu ne nasprotujeta v dveh mesecih od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta Evropski parlament in Svet pred iztekom tega roka Komisijo obvestila, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 a (novo)

Direktiva 94/62/ES

Priloga II

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Priloga II k Direktivi 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži se nadomesti v skladu s Prilogo k tej direktivi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(12a)

(12a)

Priloga II k Direktivi 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži se nadomesti v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Priloga II k Direktivi 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži se nadomesti v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14

Direktiva 94/62/ES

Priloga IV

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | K Direktivi 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži se doda Priloga IV v skladu s Prilogo k tej direktivi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(14)

K Direktivi 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži se doda Priloga IV v skladu s Prilogo k tej direktivi.

K Direktivi 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži se doda Priloga IV v skladu s Prilogo k tej direktivi.

črtano

črtano

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga – odstavek - 1 (novo)

Priloga – odstavek - 1 (novo)

Direktiva 94/62/ES

Priloga II – točka 1 – alinea 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | V točki 1 Priloge II se prva alinea spremeni: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-1)

(-1)

V točki 1 Priloge II se prva alinea spremeni:

V točki 1 Priloge II se prva alinea spremeni:

| — | Embalaža se oblikuje, izdela in prodaja tako, da jo je mogoče ponovno uporabiti ali predelati, vključno z recikliranjem, in se njen vpliv na okolje čim bolj zmanjša, kadar se odpadna embalaža ali ostanki iz postopkov ravnanja z odpadno embalažo odstranijo. |
| --- | --- |

—

Embalaža se oblikuje, izdela in prodaja tako, da jo je mogoče ponovno uporabiti ali predelati, vključno z recikliranjem, in se njen vpliv na okolje čim bolj zmanjša, kadar se odpadna embalaža ali ostanki iz postopkov ravnanja z odpadno embalažo odstranijo.

| | „— | Embalaža se oblikuje, izdela in prodaja tako, da jo je mogoče ponovno uporabiti ali predelati, vključno z recikliranjem
  – skladno z načelom hierarhije ravnanja z odpadki –
  in se njen vpliv na okolje čim bolj zmanjša, kadar se odpadna embalaža ali ostanki iz postopkov ravnanja z odpadno embalažo odstranijo.“ |
| --- | --- | --- |

„—

Embalaža se oblikuje, izdela in prodaja tako, da jo je mogoče ponovno uporabiti ali predelati, vključno z recikliranjem
  – skladno z načelom hierarhije ravnanja z odpadki –
  in se njen vpliv na okolje čim bolj zmanjša, kadar se odpadna embalaža ali ostanki iz postopkov ravnanja z odpadno embalažo odstranijo.“

– skladno z načelom hierarhije ravnanja z odpadki –

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga – odstavek - 1 a (novo)

Priloga – odstavek - 1 a (novo)

Direktiva 94/62/ES

Priloga II – točka 1 – alinea 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1a) | V Prilogi II, točka 1, se vstavi naslednja alinea 1a:








  „— | Embalaža se izdela tako, da se v največji možni meri omeji njen ogljični odtis, vključno z uporabo biološko razgradljivih materialov in trajnostnih materialov na biološki osnovi.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(-1a)

(-1a)

V Prilogi II, točka 1, se vstavi naslednja alinea 1a:

V Prilogi II, točka 1, se vstavi naslednja alinea 1a:

„—

Embalaža se izdela tako, da se v največji možni meri omeji njen ogljični odtis, vključno z uporabo biološko razgradljivih materialov in trajnostnih materialov na biološki osnovi.“

Embalaža se izdela tako, da se v največji možni meri omeji njen ogljični odtis, vključno z uporabo biološko razgradljivih materialov in trajnostnih materialov na biološki osnovi.“

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga – odstavek - 1 b (novo)

Priloga – odstavek - 1 b (novo)

Direktiva 94/62/ES

Priloga II – točka 3 – točka c

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1b) | V Prilogi II se točka (c) nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-1b)

(-1b)

V Prilogi II se točka (c) nadomesti z naslednjim:

V Prilogi II se točka (c) nadomesti z naslednjim:

| „(c) | Embalaža, ki jo je mogoče predelati s kompostiranjem |
| --- | --- |

„(c)

Embalaža, ki jo je mogoče predelati s kompostiranjem

| „(c) | Embalaža, ki jo je mogoče predelati s kompostiranjem |
| --- | --- |

„(c)

Embalaža, ki jo je mogoče predelati s kompostiranjem

Odpadna embalaža, obdelana za kompostiranje,
  mora biti
  toliko biološko razgradljiva, da
  naj
  ne
  bi ovirala
  ločenega zbiranja ter procesa ali dejavnosti kompostiranja, kamor je vnesena.“

mora biti

naj

bi ovirala

Odpadna embalaža, obdelana za kompostiranje,
  je
  toliko biološko razgradljiva, da ne
  ovira
  ločenega zbiranja ter procesa ali dejavnosti kompostiranja, kamor je vnesena.“

je

ovira

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga – odstavek - 1 c (novo)

Priloga – odstavek - 1 c (novo)

Direktiva 94/62/ES

Priloga II – točka 3 – točka d

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1c) | V Prilogi II se točka (c) spremeni: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-1c)

(-1c)

V Prilogi II se točka (c) spremeni:

V Prilogi II se točka (c) spremeni:

| (d) | Biološko razgradljiva
  odpadna
  embalaža |
| --- | --- |

(d)

Biološko razgradljiva
  odpadna
  embalaža

odpadna

| „(d) | Biološko razgradljiva embalaža |
| --- | --- |

„(d)

Biološko razgradljiva embalaža

Biološko razgradljiva odpadna embalaža je takšna, da se fizično, kemično, toplotno ali biološko razgradi, tako da se večji del končnega komposta razgradi v ogljikov dioksid, biomaso in vodo.

Biološko razgradljiva odpadna embalaža je takšna, da se fizično, kemično, toplotno ali biološko razgradi, tako da se večji del končnega komposta razgradi v ogljikov dioksid, biomaso in vodo.
  Za biološko razgradljivo ne šteje okso-razgradljiva plastična embalaža.
  “

Za biološko razgradljivo ne šteje okso-razgradljiva plastična embalaža.

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga – odstavek 2

Priloga – odstavek 2

Direktiva 94/62/ES

Priloga IV

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Doda se naslednja Priloga IV: | črtano |
| „Priloga IV | |
| Za namene izračuna, ali so izpolnjeni cilji iz člena 6(1)(f) do (i) | |
| Države članice za izračun prilagojene stopnje recikliranja in priprave za ponovno uporabo v skladu s členom 6(1)(f) do (i) uporabijo naslednjo enačbo: | |
| ‚E=‘‚(A+R)*100‘ /‚(P+R)‘ | |
| E: prilagojena stopnja recikliranja in ponovne uporabe v danem letu; | |
| A: masa reciklirane ali za ponovno uporabo pripravljene odpadne embalaže v danem letu; | |
| R: teža proizvodov in sestavnih delov proizvodov, pripravljenih za ponovno uporabo v danem letu; | |
| P: masa odpadne embalaže, nastale v danem letu.“ | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Doda se naslednja Priloga IV:

Doda se naslednja Priloga IV:

črtano

črtano

„Priloga IV

„Priloga IV

Za namene izračuna, ali so izpolnjeni cilji iz člena 6(1)(f) do (i)

Za namene izračuna, ali so izpolnjeni cilji iz člena 6(1)(f) do (i)

Države članice za izračun prilagojene stopnje recikliranja in priprave za ponovno uporabo v skladu s členom 6(1)(f) do (i) uporabijo naslednjo enačbo:

Države članice za izračun prilagojene stopnje recikliranja in priprave za ponovno uporabo v skladu s členom 6(1)(f) do (i) uporabijo naslednjo enačbo:

‚E=‘‚(A+R)*100‘ /‚(P+R)‘

‚E=‘‚(A+R)*100‘ /‚(P+R)‘

E: prilagojena stopnja recikliranja in ponovne uporabe v danem letu;

E: prilagojena stopnja recikliranja in ponovne uporabe v danem letu;

A: masa reciklirane ali za ponovno uporabo pripravljene odpadne embalaže v danem letu;

A: masa reciklirane ali za ponovno uporabo pripravljene odpadne embalaže v danem letu;

R: teža proizvodov in sestavnih delov proizvodov, pripravljenih za ponovno uporabo v danem letu;

R: teža proizvodov in sestavnih delov proizvodov, pripravljenih za ponovno uporabo v danem letu;

P: masa odpadne embalaže, nastale v danem letu.“

P: masa odpadne embalaže, nastale v danem letu.“

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0029/2017).

1

(1a)  
  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 94/62/ES z dne 20. decembra 1994 o embalaži in odpadni embalaži (UL L 365, 31.12.1994, str. 10).

1a

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 94/62/ES z dne 20. decembra 1994 o embalaži in odpadni embalaži (UL L 365, 31.12.1994, str. 10).

(1a)  
  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

1a

Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

(13)  
  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 94/62/ES z dne 20. decembra 1994 o embalaži in odpadni embalaži (UL L 365, 31.12.1994, str. 10).

13

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 94/62/ES z dne 20. decembra 1994 o embalaži in odpadni embalaži (UL L 365, 31.12.1994, str. 10).

(14)  
  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

14

Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

(15)  COM(2013)0442.

15

(15)  COM(2013)0442.

15

(1a)  
  Direktiva Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (UL L 182, 16.7.1999, str. 1).

1a

Direktiva Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (UL L 182, 16.7.1999, str. 1).

(16)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

16

(16)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

16

(1)  UL L 50, 20.2.1997, str. 28.“

1

(1)  UL L 50, 20.2.1997, str. 28.“

1

---

Sreda, 15. marec 2017

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/360 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/360

---

P8_TA(2017)0078

Sporazum EU-Brazilija: spremembe ugodnosti Hrvaške glede njenega pristopa ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Federativno republiko Brazilijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 263/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13037/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13037/2016),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Federativno republiko Brazilijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji (13038/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Federativno republiko Brazilijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji (13038/2016),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0490/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0490/2016),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0052/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0052/2017),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Federativne republike Brazilije. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/361 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/361

---

P8_TA(2017)0079

Začetek avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil na Danskem *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil na Danskem (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS))

(Posvetovanje)

(2018/C 263/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (12212/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (12212/2016),

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0476/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0476/2016),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 33, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 33,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2013 o krepitvi čezmejnega sodelovanja na področju kazenskega pregona v EU: izvajanje sklepa k Prümski pogodbi in evropskega modela za izmenjavo informacij (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2013 o krepitvi čezmejnega sodelovanja na področju kazenskega pregona v EU: izvajanje sklepa k Prümski pogodbi in evropskega modela za izmenjavo informacij (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o Evropski agendi za varnost (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o Evropski agendi za varnost (3),

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0051/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0051/2017),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0419.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0269.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/362 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/362

---

P8_TA(2017)0080

Začetek avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK v Grčiji *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK v Grčiji (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS))

(Posvetovanje)

(2018/C 263/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (12211/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (12211/2016),

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0477/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0477/2016),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 33, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 33,

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0053/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0053/2017),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/363 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/363

---

P8_TA(2017)0081

Zakonodaja o živilih in krmi, pravila o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES in Sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2018/C 263/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (10755/1/2016 – C8-0015/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (10755/1/2016 – C8-0015/2017),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. oktobra 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. oktobra 2013 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 29. novembra 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 29. novembra 2013 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (3) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2013)0265), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (3) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2013)0265),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 67a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67a Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0022/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0022/2017),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 67, 6.3.2014, str. 166.

(2)  UL C 114, 15.4.2014, str. 96.

(3)  Sprejeta besedila: P7_TA(2014)0380.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/364 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/364

---

P8_TA(2017)0082

Uporaba frekvenčnega pasu 470–790 MHz v Uniji ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi frekvenčnega pasu 470–790 MHz v Uniji (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 263/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0043), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0043),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0020/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0020/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. maja 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. maja 2016 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega sporazuma, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. januarja 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega sporazuma, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. januarja 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0327/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0327/2016),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če nadomesti, bistveno spremeni ali namerava bistveno spremeniti svoj predlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 303, 19.8.2016, str. 127.

---

P8_TC1-COD(2016)0027

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. marca 2017 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi frekvenčnega pasu 470–790 MHz v Uniji

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2017/899.)

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/365 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/365

---

P8_TA(2017)0085

Smernice za proračun 2018 – oddelek III

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2018, oddelek III – Komisija (2016/2323(BUD))

(2018/C 263/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (4),

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2017 (5) in skupnih izjav Parlamenta, Sveta in Komisije, ki so mu priložene (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2017 (5) in skupnih izjav Parlamenta, Sveta in Komisije, ki so mu priložene (6),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. februarja 2017 o proračunskih smernicah za leto 2018 (6522/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. februarja 2017 o proračunskih smernicah za leto 2018 (6522/2017),

| — | ob upoštevanju člena 86a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 86a Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0060/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0060/2017),

| A. | ker bo leto 2018 peto leto večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020; |
| --- | --- |

A.

ker bo leto 2018 peto leto večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020;

| B. | ker bo proračun EU za leto 2018 verjetno še naprej pod pritiskom zaradi notranjih gospodarskih in socialnih okoliščin ter zunanjih izzivov in politične negotovosti; |
| --- | --- |

B.

ker bo proračun EU za leto 2018 verjetno še naprej pod pritiskom zaradi notranjih gospodarskih in socialnih okoliščin ter zunanjih izzivov in politične negotovosti;

| C. | ker morajo proračunski odziv na neposredne izzive in krize spremljati vzdržne rešitve, namenjene vlaganju v skupno prihodnost Unije; |
| --- | --- |

C.

ker morajo proračunski odziv na neposredne izzive in krize spremljati vzdržne rešitve, namenjene vlaganju v skupno prihodnost Unije;

Proračun za trajnostno rast, delovna mesta in varnost

| 1. | pozdravlja pomembno vlogo proračuna EU pri zagotavljanju konkretnih odgovorov na izzive, s katerimi se sooča EU; poudarja, da so dostojna, kakovostna in stabilna delovna mesta, zlasti za mlade, gospodarska rast in socialno-ekonomsko zbliževanje, migracije, varnost in spopadanje s populizmom, pa tudi podnebne spremembe, glavni izzivi na ravni EU in da proračun EU ostaja del rešitve za ta vprašanja; poudarja, da mora solidarnost ostati temeljno načelo proračuna EU; poudarja, da bo samo močan in usmerjen proračun EU z resnično evropsko dodano vrednostjo koristil tako vsem državam članicam kot državljanom EU; pričakuje, da bo Komisija predstavila predlog proračuna za leto 2018, s pomočjo katerega bo EU lahko prek rasti in delovnih mest še naprej ustvarjala blaginjo ter zagotavlja varnost svojih državljanov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da morajo proračun EU spremljati orodja, s pomočjo katerih se bo mogoče odzvati na več kriz istočasno, zato je potrebna določena raven prožnosti, obenem pa je treba ohranjati proračunsko disciplino; meni, da bosta rast in ustvarjanje delovnih mest sicer ostala osrednji prednostni nalogi proračuna EU, a je treba trajnostni napredek na teh področjih uresničevati hkrati z obravnavanjem pomislekov državljanov EU, kar zadeva varnost in zaščito; ponavlja svoj poziv po tematski koncentraciji pri določanju prednostnih nalog za proračun EU za leto 2018; |
| --- | --- |

2.

Raziskave, infrastruktura in MSP kot ključni dejavniki, ki omogočajo rast in ustvarjanje delovnih mest

| 3. | poudarja, da so krepitev konkurenčnosti gospodarstva EU, infrastruktura, dobro financirane raziskave, podpiranje razvijanja spretnosti in stalna zavezanost EU krepitvi naložb ključni za zagotavljanje gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest; meni, da bi moralo biti ustvarjanje socialno in okoljsko vzdržnih ter dobro plačanih delovnih mest ena od glavnih prednostnih nalog proračuna EU; zatrjuje, da delovna mesta v glavnem ustvarja zasebni sektor in da je treba zato nameniti ustrezno proračunsko podporo za povečanje naložb v zasebni in javni sektor, pri čemer se posebna pozornost nameni malim in srednjim podjetjem (MSP); posledično poudarja pomen razdelka 1a, ki evropskim državljanom in podjetjem zagotavlja resnično dodano vrednost, ter poziva, naj se za ta razdelek zagotovi ustrezna raven financiranja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da naložbe v raziskave in inovacije, vključno s podporo za zagonska podjetja, predstavljajo pogoj za doseganje dejanske konkurenčnosti v EU ter za zagotavljanje inovativnega in konkurenčnega gospodarstva EU na svetovni ravni; obžaluje, da je stopnja uspešnosti vlog zaskrbljujoče nizka zaradi neustreznega financiranja EU na področju raziskav in inovacij ter da številni zelo kakovostni projekti na področju raziskav in inovacij ostanejo brez finančnih sredstev EU; je seznanjen, da se številne zainteresirane strani, tudi MSP, odvračajo od vložitve predlogov projektov v okviru programa Obzorje 2020; v zvezi s tem poziva, naj se za Obzorje 2020 zagotovi zadostna raven odobritev ter hkrati nadaljuje s z načrtom poenostavitve tega programa; poudarja, da povečanje proračuna za Obzorje 2020 ne bi smelo prikrajšati drugih raziskovalnih programov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | priznava, da MSP ostajajo temelj evropskega gospodarstva in bodo še naprej igrala odločilno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest in rasti v vsej EU; meni, da so MSP glavni vir ustvarjanja delovnih mest in zato potrebujejo ustrezen dostop do financiranja; v zvezi s tem poziva, naj se povečajo odobritve za program COSME, pri tem pa upošteva, kako uspešen je ta program; poudarja pomen krepitve programa COSME v novem večletnem finančnem okviru, da bi se zagotovila znatnejša podpora EU za MSP; meni, da bi ustvarjanje sinergij z drugimi finančnimi instrumenti privedlo do boljših rezultatov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odločno podpira nadaljnji razvoj in krepitev interoperabilnosti evropskih infrastrukturnih omrežij; meni, da je financiranje instrumenta za povezovanje Evrope ključno za uresničitev teh ciljev, in poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno raven financiranja v letu 2018; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja pomembno vlogo in potencial Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) pri zmanjšanju naložbene vrzeli, ki še obstaja v Evropi, ter priznava do sedaj dosežene pozitivne rezultate; pozdravlja tudi predlog Komisije za podaljšanje sklada EFSI do leta 2020, katerega cilj bi moral biti dodatno izboljšanje njegovega delovanja, vključno z uporabo načela dodatnosti in geografske uravnoteženosti, za kar so potrebna dodatna prizadevanja; poudarja, da bi morala izbira projektov, ki se financirajo iz sklada EFSI, temeljiti na kakovosti in povpraševanju; pozdravlja namero Komisije, da okrepi vlogo Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe z vidika zagotavljanja bolj ciljno usmerjene lokalne tehnične pomoči po vsej EU ter za izboljšanje geografske uravnoteženosti; Komisijo poziva tudi, naj z ocenjevanjem učinka sklada EFSI redno analizira njegovo dodano vrednost; |
| --- | --- |

7.

Izobraževanje in zaposlovanje mladih – pogoja za uspešnost mlajše generacije

| 8. | meni, da je izobraževanje pogoj za trajna, dobro plačana in stabilna delovna mesta; poudarja pomen mobilnosti kot sredstva, ki mladim Evropejcem omogoča, da izkoristijo raznolikost svojih veščin, obenem pa ponuja vedno več priložnosti za izobraževanje, usposabljanje in zaposlitev; v zvezi s tem pozdravlja vlogo programa Erasmus+ pri spodbujanju mobilnosti mladih študentov, vajencev in prostovoljcev po Evropi; meni, da je – zlasti v času naraščajočega nacionalizma in populizma – pomembno spodbujati naravne stike med različnimi evropskimi narodi in kulturami ter tako krepiti evropsko zavest in identiteto; v zvezi s tem poziva, naj se sredstva za program Erasmus+ v letu 2018 še povečajo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da brezposelnost mladih sodi med poglavitne razloge za zaskrbljenost na evropski ravni, saj pušča izrazite socialne posledice, zlasti v najrevnejših regijah Unije, ter ogroža celotno generacijo mladih Evropejcev in spodkopava dolgoročno gospodarsko rast; poudarja, da bo s spremembo proračuna v letu 2017 v okviru spravnega postopka za proračun EU za leto 2017 pobudi za zaposlovanje mladih namenjena odobritev v znesku 500 milijonov EUR; meni, da pobuda za zaposlovanje mladih pomembno prispeva k prednostnemu cilju Unije v zvezi z ustvarjanjem delovnih mest in spodbujanjem rasti, in ostaja trdno zavezan zagotavljanju ustreznega financiranja za boj proti brezposelnosti mladih in za nadaljnje izvajanje te pobude do konca sedanjega večletnega finančnega okvira, ob hkratnem izboljšanju njenega delovanja in izvajanja; v zvezi s tem poudarja pomen strategije EU za mlade; |
| --- | --- |

9.

| 10. | se z naklonjenostjo seznanja s predlogom pobude „vozovnica Interrail za Evropo za 18. rojstni dan“; poudarja, da ima ta projekt potencial za spodbujanje evropske zavesti in identitete; vseeno poudarja, da financiranje tega projekta ne bi smelo prikrajšati drugih uspešnih programov EU, zlasti na področju mladih in kulture, ter da bi moral biti ta projekt biti čim bolj socialno vključujoč in zajemati določbe o vključevanju prebivalcev otokov na obrobju Evrope; poziva Komisijo, naj oceni potencialne stroške te pobude in vire financiranja zanjo ter predstavi ustrezne predloge; |
| --- | --- |

10.

Tradicionalne prednostne naloge proračuna EU kot naložbene politike

| 11. | odločno podpira regionalno politiko kot enega glavnih naložbenih instrumentov proračuna EU, ki zagotavlja ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo; poudarja, da ta politika ustvarja rast in delovna mesta v vseh državah članicah; je vseeno zaskrbljen zaradi nedopustnih zamud pri izvajanju operativnih programov na ravni EU v sedanjem večletnem finančnem okviru, zaradi katerih so bile dosedanje naložbe nižje in niso dovolj prispevale k rasti in ustvarjanju delovnih mest oziroma zmanjševanju ekonomskih, socialnih in ozemeljskih razlik v evropskih regijah in med njimi; poziva Komisijo, naj ugotovi vzroke za zamude, države članice pa poziva k sodelovanju, da bi jih odpravile, in sicer zlasti z zagotavljanjem, da se imenovanje organov upravljanja, revizijskih organov in organov za potrjevanje zaključi, izvajanje pa odločno pospeši; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priznava pomen evropskega kmetijskega sektorja pri ohranjanju prehranske varnosti in upravljanju biotske raznovrstnosti v EU; izraža polno podporo kmetom, ki so jih prizadeli ruski embargo, ptičja gripa, kriza v sektorju mleka in mesna kriza; zato poziva Komisijo, naj še naprej podpira kmete po vsej Evropi pri spopadanju z nepričakovano nestanovitnostjo trga in pri zagotavljanju varne in kakovostne preskrbe s hrano; prosi, da se ustrezna pozornost nameni malim kmetijam in malemu ribolovu; |
| --- | --- |

12.

Notranji izzivi

| 13. | je prepričan, da v sedanjih razmerah proračun EU dokazano ne zadošča za obravnavo učinkov migracijske in begunske krize ter s tem povezanih humanitarnih izzivov, pa tudi izzivov na področju varnosti, kot je vse bolj razširjeni mednarodni terorizem; meni, da je treba na tej podlagi poiskati vzdržno rešitev za to vprašanje, saj je stalna uporaba posebnih instrumentov, kot je instrument prožnosti, pokazala, da proračun EU prvotno ni bil zasnovan za obravnavanje kriz tovrstne razsežnosti; poudarja, da je treba sprejeti usklajeno strategijo, s katero bi se lotili reševanja migracijske in begunske krize in ki bo zajemala jasne, merljive in razumljive cilje; opozarja pa, da je treba zagotoviti dodatna sredstva za soočanje s temi izzivi, ki pa ne bi smeli imeti prednosti pred drugimi pomembnimi politikami Unije, na primer na področju delovnih mest in rasti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja vlogo instrumentov, kot sta Sklad za notranjo varnost (ISF) in Sklad za azil, migracije in vključevanje (AMIF), pri obravnavanju učinkov migracijske in begunske krize ter s tem povezanih humanitarnih izzivov ter poziva k ustreznemu proračunu v prihodnjih letih za ta dva sklada; ponavlja, kako pomembno je načelo porazdelitve bremena med države članice, kar zadeva financiranje prizadevanj, ki so potrebna, da se ustrezno poskrbi za begunce; prav tako pozdravlja vlogo agencij EU s področja pravosodja in notranjih zadev, kot so Europol, evropska mejna in obalna straža, EASO, Eurojust, Agencija Evropske unije za temeljne pravice in eu-LISA, ter v zvezi s tem poziva, naj se jim zagotovita ustrezen proračun in ustrezno število zaposlenih, da bodo lahko izvajale svoje naloge; je prepričan, da mora EU več vlagati v krepitev in upravljanje svojih meja, izboljšanje sodelovanja med organi kazenskega pregona in nacionalnimi organi, boj proti terorizmu, radikalizaciji ter resnemu in organiziranemu kriminalu, in sicer z izboljšanjem ukrepov in praks za vključevanje, zagotavljanjem interoperabilnosti informacijskih sistemov in uspešnim izvajanjem operacij vračanja tistih, ki niso upravičeni do mednarodne zaščite, pri čemer mora v celoti spoštovati načelo nevračanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da sedanji proračun Sklada za notranjo varnost (približno 700 milijonov EUR v obveznostih) ne zadostuje, da bi se lahko lotili reševanja varnostnih izzivov, ki so posledica mednarodnega terorizma; zato poziva k povečanju finančnih sredstev za dvig ravni varnostne infrastrukture, da bo bolj primerna in sodobna; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja, kako pomembne so evropske agencije pri zagotavljanju izvajanja zakonodajnih prednostnih nalog EU in s tem pri doseganju ciljev politike EU, kot so tisti v zvezi s konkurenčnostjo, rastjo, zaposlovanjem in obvladovanjem sedanje migracijske in begunske krize; zato vztraja, naj se za upravne in operativne izdatke zagotovijo ustrezni finančni in človeški viri, s katerimi bodo lahko agencije izpolnile dodeljene naloge in dosegle čim boljše rezultate; v zvezi s povečanjem števila zaposlenih in sredstev za agencije od proračuna za leto 2014 poudarja, da je to povečanje povezano z novim političnim razvojem in novo zakonodajo, ki nista vključena v izračun načrtovanega zmanjšanja števila zaposlenih za 5 %; zato opozarja, da v proračunu za leto 2018 ne bi smelo biti predvideno nobeno nadaljnje zmanjšanje v kadrovskih načrtih evropskih agencij, ki bi presegalo 5 %, dogovorjenih za posamezne institucije in organe Evropske unije v okviru medinstitucionalnega sporazuma; |
| --- | --- |

16.

| 17. | močno podpira pobude na področju raziskav v sektorju obrambe, katerih cilj je spodbujati boljše sodelovanje med državami članicami in dosegati sinergijo na področju obrambe; poudarja pa, da bi bilo treba tej dejavnosti zagotoviti nova sredstva, saj gre za novo politično pobudo, ki pomembno vpliva na proračun EU; prav tako poziva, naj se raziščejo vse možnosti, da bi se v naslednjem večletnem finančnem programu zagotovilo financiranje programa za raziskave na področju obrambe z lastnim proračunom; poudarja, da je ob obveznem spoštovanju določb Pogodb okrepljeno sodelovanje na področju obrambe možnost za rešitev varnostnih izzivov, s katerimi se sooča EU in ki so posledica daljše nestabilnosti v sosedstvu Unije ter negotovosti glede zavezanosti nekaterih evropskih partnerjev, kar zadeva cilje zveze NATO; poleg tega poudarja, da je treba povečati konkurenčnost in inovativnost evropske obrambne industrije, ki lahko spodbudi rast in nova delovna mesta; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezen proračun, da se bo reševanja zunanjih izzivov mogoče lotiti na bolj skladen način; je seznanjen z ustanovitvijo Evropskega obrambnega sklada z „okni“ za raziskave in zmogljivosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da mora proračun EU podpirati uresničevanje ciljev pariškega sporazuma in dolgoročnih podnebnih ciljev, ki si jih je zastavila sama EU, z izpolnitvijo cilja 20 % porabe za podnebje v večletnem finančnem okviru 2014–2020; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da cilji EU za leto 2020 na področju biotske raznovrstnosti ne bodo uresničeni brez velikih dodatnih prizadevanj; zato poudarja, kako pomembno je vključevati zaščito biotske raznovrstnosti v celoten proračun EU, pri tem pa poseben poudarek nameniti programu LIFE in mreži Natura 2000; |
| --- | --- |

18.

Zunanji izzivi

| 19. | poudarja, da je proračun EU tudi instrument solidarnosti, ki z nudenjem podpore državam, ki jo potrebujejo, zagotavlja nujno pomoč v humanitarnih in civilnih krizah; opozarja, da sta bila izziva izkoreninjenja revščine in trajnostnega razvoja potrjena kot ključni prednostni nalogi EU in njenih držav članic; v zvezi s tem ponovno potrjuje zavezo EU, da bo prispevala k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja in da bo dosegla cilj 0,7 % BND za uradno razvojno pomoč v časovnem okviru agende za obdobje po letu 2015; poudarja, da razvojna pomoč dolgoročno prinaša donos na vložena sredstva, in sicer v obliki večje trgovinske izmenjave in rasti BDP v Evropi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponovno izraža prepričanje, da mora EU, če želi odpraviti temeljne vzroke sedanje migracijske in begunske krize ter s tem povezanih migracijskih izzivov, okrepiti svojo vlogo prek naložb v državah izvora migracijskih tokov; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj oblikuje časovni načrt, s katerim se bo reševanja migracijske krize lotila na učinkovit način; poudarja, da je treba s strateškega vidika bolje prilagoditi vse instrumente razvojne politike, da bi zagotovili stabilen gospodarski in družbeni razvoj, pri tem pa ne bi ovirali izvajanja obstoječih zunanjih politik; ugotavlja, da so naložbe v infrastrukturo, stanovanja, izobraževanje, zdravstvene storitve in podporo za MSP (s posebnim poudarkom na ustvarjanju delovnih mest, socialni zaščiti in vključevanju) del rešitve za odpravo temeljnih vzrokov migracij; zato kot del rešitve za te izzive pozdravlja načrt za zunanje naložbe, saj gre za celovit in skladen okvir za spodbujanje nalož6b v Afriki in državah sosedstva, pri čemer je treba upoštevati, da mora biti v celoti usklajen s cilji trajnostnega razvoja in prispevati k njihovi uresničitvi; pričakuje, da bo načrt za zunanje naložbe spodbudil trajnostni razvoj, ne da bi bile pri tem ogrožene človekove pravice, blažitev posledic podnebnih sprememb in dobro upravljanje, in da bo poskrbljeno za pregledno upravljanje Evropskega sklada za trajnostni razvoj in njegovih projektov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da se je izkazalo, da sedanji trend, ko se Komisija zateka k dopolnilnim proračunskim mehanizmom, kot so instrument za begunce v Turčiji, skrbniški skladi in drugi podobni instrumenti, ni vedno uspešen; je zaskrbljen, da se z oblikovanjem finančnih instrumentov zunaj proračuna Unije ogroža pregledno upravljanje proračuna in omejuje pravica Parlamenta, da izvaja učinkovit nadzor nad odhodki; zato vztraja pri svojem stališču, da je treba priložnostne zunanje finančne instrumente, ki so se pojavili v zadnjih letih, vključiti v proračun EU, Parlament pa bi moral imeti poln nadzor nad njihovim izvajanjem; poudarja pa, da se ti instrumenti ne bi smeli financirati na račun odhodkov za druge obstoječe zunanje instrumente; je seznanjen z razliko med obljubljenimi in dejanskimi prispevki držav članic k tem skladom in jih poziva, naj izpolnijo svojo obljubo, da bodo prispevale enak znesek kot EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je eden od pogojev za ohranitev stabilnosti in blaginje v EU stabilno sosedstvo EU; zato poziva Komisijo, naj zagotovi prednostno obravnavo naložb v sosedstvo EU, da bi podprli prizadevanja za spopadanje z glavnimi izzivi, s katerimi se to območje sooča, predvsem migracijsko in begunsko krizo ter s tem povezanimi humanitarnimi izzivi v južnem sosedstvu ter rusko agresijo v vzhodnem sosedstvu: poudarja, da je podpora državam, ki izvajajo pridružitvene sporazume z EU, bistvenega pomena za lažje izvajanje političnih in gospodarskih reform, a poudarja, da bi se morala podpora zagotavljati, dokler države izpolnjujejo merila za upravičenost, zlasti kar zadeva načela pravne države in uveljavljanje demokratičnih institucij; |
| --- | --- |

22.

Zagotavljanje večje verodostojnosti EU z zadostnimi sredstvi za plačila

| 23. | ponovno poziva k temu, da je treba za proračun EU zagotoviti zadostno raven sredstev za plačila, da bi omogočili, da izpolni svoj glavni namen kot naložbeni proračun; je prepričan, da ta vloga ni mogoča, če EU ne bo izpolnila svojih obveznosti, s čimer bi ogrozila svojo verodostojnost; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da se je zaradi zamud pri izvajanju programov v skupnem upravljanju za obdobje 2014–2020 v letih 2016 in 2017 zmanjšalo število zahtevkov za plačila; je zlasti zaskrbljen zaradi ponovnih zaostankov pri plačilu neplačanih računov ob koncu sedanjega obdobja večletnega finančnega okvira in opozarja, da je ta znesek ob koncu leta 2014 dosegel doslej največjo raven 24,7 milijarde EUR; pozdravlja, da je Komisija ob vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira prvič zagotovila napoved plačil do leta 2020, a hkrati poudarja, da je treba to napoved vsako leto redno posodabljati, da bi omogočili, da proračunski organ pravočasno sprejme potrebne ukrepe; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da se utegne več pozitivnih elementov revizije, o katerih trenutno potekajo pogajanja, – zlasti kar zadeva večjo fleksibilnost – izkazati za ključne pri odzivanju na prihodnje krize glede plačil in njihovem preprečevanju, četudi končni sporazum o vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira še ni bil dosežen; je prepričan, da utegne biti že naslednje leto potrebna večja fleksibilnost, da se v proračunu EU zagotovi ustrezna raven odobritev za plačila, s katero bi se odzvali na predvideno pospešitev izvajanja kohezijske politike in preprečili nabiranje neplačanih računov iz kohezijske politike ob koncu leta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja in obžaluje, da so davčne goljufije in izogibanje davkom od dohodkov pravnih oseb povzročili velike izgube v prihodku držav članic od davka, zaradi česar so se zmanjšali njihovi prispevki v proračun EU; poleg tega meni, da taka nelojalna davčna konkurenca v nekaterih primerih pomeni prenos BDP iz ene države članice v drugo in prenos BND v davčne oaze zunaj EU, kar zmanjšuje skupne prispevke držav članic v proračun EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ponavlja svoje dolgoletno stališče, da se plačila za posebne instrumente (instrumenti prilagodljivosti, Solidarnostni sklad EU, Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji in rezerva za nujno pomoč) ne smejo prištevati k razliki do zgornje meje za plačila večletnega finančnega okvira, kot že velja za obveznosti; v zvezi sedanjim vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira poudarja potencialni napredek, dosežen v zvezi z vprašanjem proračunskega načrtovanja plačil posebnih instrumentov večletnega finančnega okvira z revizijo sklepa o sprostitvi varnostne rezerve iz leta 2014, čeprav to vprašanje ni bilo rešeno nedvoumno; |
| --- | --- |

27.

Pot naprej

| 28. | poudarja, da bo Komisija v skladu z uredbo o večletnem finančnem okviru do konca leta 2017 predstavila svoje predloge za večletni finančni okvir za obdobje po letu 2020, ki bi morali upoštevati odločitev Združenega kraljestva, da zapusti EU, saj bo ta odločitev vplivala na večletni finančni okvir za obdobje po letu 2020; poudarja, da zaradi te odločitve ni več mogoče nadaljevati po ustaljenem pristopu; meni, da je proces, ki vodi do oblikovanja novega finančnega okvira ter spremenjenega in učinkovitejšega proračuna EU, izjemnega pomena, in pričakuje, da bo odražal izzive, s katerimi se sooča Unija, ter obveznosti, ki jih je že sprejela; poziva k hitremu in pozitivnemu zaključku vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira, ki še poteka ter bi moral zagotoviti potrebno prilagoditev sedanjega finančnega okvira in poskrbeti za dodatno prožnost proračuna EU, ki je nepogrešljiva za uresničitev ciljev Unije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da sta predvidljivost in dolgoročna vzdržnost proračuna EU pogoj za močno in stabilno Evropsko unijo; poudarja, da je treba trajanje večletnega finančnega okvira uskladiti s političnimi ciklusi Parlamenta in Komisije; poudarja, da bo izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije pomenil priložnost za obravnavo dlje časa trajajočih težav, ki so preprečevale, da bi proračun EU dosegel svoj pravi potencial, zlasti kar zadeva njegovo prihodkovno stran, saj bo mogoče odpraviti vse rabate in korekcijske mehanizme; ponovno poudarja svoje stališče v prid poglobljeni reformi virov lastnih sredstev EU in v zvezi s tem pozdravlja predstavitev končnega poročila skupine na visoki ravni za lastna sredstva; poziva vse udeležene strani, naj na podlagi tega poročila oblikujejo ustrezne zaključke in analizirajo izvedljivost izvajanja priporočil skupine na visoki ravni za lastna sredstva, ki bi omogočila, da bi bil proračun EU bolj stabilen, enostaven, samostojen, pravičen in predvidljiv; pričakuje, da se bo z vsakim novim virom lastnih sredstev zmanjšal prispevek držav članic na podlagi BND; pozdravlja sklep skupine na visoki ravni za lastna sredstva glede dejstva, da se mora proračun EU osredotočati na področja, ki prinašajo Evropi največjo dodano vrednost, in glede pristopa pravičnega povračila, ki bi ga morali nehati uporabljati, ker je bilo v poročilu dokazano, da imajo od proračuna EU koristi vse države članice, ne glede na njihovo neto bilanco; |
| --- | --- |

29.

| 30. | spodbuja Komisijo, naj še naprej oblikuje in izvaja strategijo proračuna EU, osredotočenega na rezultate; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je poenostaviti pravila, racionalizirati postopke spremljanja in oblikovati ustrezne kazalnike uspešnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da bi moralo biti načelo enakosti spolov kot horizontalni cilj politike vključeno v vse naslove proračuna EU, kadarkoli je to mogoče; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je pomembno, da je Parlament kot edina institucija, ki jo demokratično izvolijo državljani EU, v celoti vključen v vse zadeve, povezave s proračunom; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Svet, naj izpolni svoje politične izjave in sodeluje, saj bi tako zagotovili, da bo imela EU na voljo ustrezen proračun; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(2)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(4)  UL L 168, 7.6.2014, str. 105.

(5)  UL L 51, 28.2.2017.

(6)  Sprejeta besedila z dne 1.12.2016, P8_TA(2016)0475.

---

Četrtek, 16. marec 2017

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/371 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/371

---

P8_TA(2017)0090

Potrebna skrbnost uvoznikov v oskrbovalni verigi, ki uvažajo minerale in kovine z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Unije za samopotrjevanje potrebne skrbnosti odgovornih uvoznikov v oskrbovalni verigi, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude in zlato z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 263/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0111), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0111),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0092/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0092/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega sporazuma, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. decembra 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega sporazuma, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. decembra 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenja Odbora za razvoj (A8-0141/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenja Odbora za razvoj (A8-0141/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | se seznanja z izjavo Sveta in izjavami Komisije, priloženimi tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če nadomesti, bistveno spremeni ali namerava bistveno spremeniti svoj predlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  To stališče nadomešča spremembe, sprejete 20. maja 2015 (Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0204).

---

P8_TC1-COD(2014)0059

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. marca 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2017/821.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Sveta o Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem

Svet se izjemoma strinja, da se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov za spremembo pragov iz Priloge I, kot je določeno v členu 1(4) in (5), da bi zagotovili pravočasno sprejetje pragov in uresničili cilje te uredbe. Takšen dogovor ne posega v prihodnje zakonodajne predloge s področja trgovine, pa tudi s celotnega področja zunanjih odnosov.

Izjava Komisije 1 o Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem

Komisija bo razmislila o pripravi dodatnih zakonodajnih predlogov, namenjenih podjetjem iz EU, ki proizvajajo izdelke, v katerih oskrbovalni verigi so kositer, tantal, volfram ali zlato, če bi prišla do sklepa, da skupna prizadevanja trga EU na odgovorno globalno oskrbovalno verigo mineralov niso dovolj, da bi spodbudila odgovorno ravnanje na strani oskrbe v državah proizvajalkah, ali če bi ocenila, da obseg nakupov subjektov iz spodnjega dela oskrbovalne verige, ki imajo vzpostavljeno potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi v skladu s smernicami OECD, ni zadosten.

Izjava Komisije 2 o Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem

Komisija bo pri izvajanju svojega pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 1(5) ustrezno upoštevala cilje te uredbe, zlasti tistih, ki so navedeni v uvodnih izjavah (1), (7), (10) in (17).

Pri tem bo Komisija zlasti upoštevala posebna tveganja, povezana z delovanjem zgornjega dela oskrbovalne verige z zlatom na konfliktnih območjih in območjih z visokim tveganjem, ter upošteva položaj mikro in majhnih podjetij iz Unije, ki uvažajo zlato v EU.

Izjava Komisije 3 o Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem

Komisija je v odziv na zahtevo Evropskega parlamenta po posebnih smernicah pripravljena razviti kazalnike uspešnosti, ki bodo posebej prilagojeni odgovornemu pridobivanju konfliktnih mineralov. S takšnimi smernicami bi se podjetja z več kot 500 zaposlenimi, ki morajo v skladu z Direktivo 2014/95/EU razkriti nefinančne informacije, spodbudila k razkritju specifičnih informacij, povezanih z izdelki, ki vsebujejo kositer, tantal, volfram ali zlato.

---

| 25.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 263/373 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 263/373

---

P8_TA(2017)0091

Okvir Unije za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v ribiškem sektorju ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. marca 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira Unije za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v ribiškem sektorju in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko (prenovitev) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2018/C 263/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0294), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0294),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C8-0160/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C8-0160/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. septembra 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. septembra 2015 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 10. februarja 2016 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 10. februarja 2016 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (3),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 28. januarja 2016, naslovljenega na Odbor za ribištvo v sladu s členom 104(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 28. januarja 2016, naslovljenega na Odbor za ribištvo v sladu s členom 104(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju začasnega sporazuma, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. januarja 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega sporazuma, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. januarja 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 104 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 104 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A8-0150/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A8-0150/2016),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog Komisije ne vključuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog Komisije ne vključuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če nadomesti, bistveno spremeni ali namerava bistveno spremeniti svoj predlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 13, 15.1.2016, str. 201.

(2)  UL C 120, 5.4.2016, str. 40.

(3)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P8_TC1-COD(2015)0133

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. marca 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira Unije za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v ribiškem sektorju in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008 (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2017/1004.)

---