# Službeni list C 224/27.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 224 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.27. lipnja 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 224

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.27. lipnja 2018.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2016.–2017.Dnevne sjednice od 21. do 24. studenoga 2016.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 352, 19.10.2017.
  USVOJENI TEKSTOVIDnevne sjednice od 30. studenoga i 1. prosinca 2016.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 363, 26.10.2017.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2016.–2017.Dnevne sjednice od 21. do 24. studenoga 2016.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 352, 19.10.2017.
  USVOJENI TEKSTOVIDnevne sjednice od 30. studenoga i 1. prosinca 2016.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 363, 26.10.2017.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u

SL C 352, 19.10.2017.

Zapisnik sjednice objavljen je u

SL C 363, 26.10.2017.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 22. studenog 2016. |
| 2018/C 224/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o Godišnjem izvješću Europske središnje banke za 2015. (2016/2063(INI)) | 2 |
| 2018/C 224/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o Zelenoj knjizi o maloprodajnim financijskim uslugama (2016/2056(INI)) | 8 |
| 2018/C 224/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o Europskoj obrambenoj uniji (2016/2052(INI)) | 18 |
| 2018/C 224/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o ostvarivanju potencijala putničkog prijevoza vodnim putovima (2015/2350(INI)) | 29 |
| 2018/C 224/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o povećanju učinkovitosti razvojne suradnje (2016/2139(INI)) | 36 |
| | Srijeda, 23. studenog 2016. |
| 2018/C 224/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2016. o finalizaciji Basela III (2016/2959(RSP)) | 45 |
| 2018/C 224/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2016. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (na temelju godišnjeg izvješća Vijeća o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici Europskom parlamentu) (2016/2067(INI)) | 50 |
| 2018/C 224/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2016. o strateškoj komunikaciji Europske unije za borbu protiv propagande koju protiv nje provode treće strane (2016/2030(INI)) | 58 |
| 2018/C 224/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2016. o znakovnom jeziku i stručnim tumačima za znakovni jezik (2016/2952(RSP)) | 68 |
| 2018/C 224/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2016. o nacrtu provedbene uredbe Komisije o produljenju odobrenja aktivne tvari bentazona u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (D047341/00 – 2016/2978(RSP)) | 75 |
| | Četvrtak, 24. studenog 2016. |
| 2018/C 224/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o slučaju Guija Minhaija, izdavača koji se nalazi u zatvoru u Kini (2016/2990(RSP)) | 78 |
| 2018/C 224/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o stanju naroda Gvarani-Kajova u brazilskoj saveznoj državi Mato Grosso do Sul (2016/2991(RSP)) | 82 |
| 2018/C 224/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o slučaju Ildara Dadina, zatvorenika savjesti u Rusiji (2016/2992(RSP)) | 85 |
| 2018/C 224/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o stanju u Siriji (2016/2933(RSP)) | 88 |
| 2018/C 224/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o odnosima EU-a i Turske (2016/2993(RSP)) | 93 |
| 2018/C 224/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama (2016/2966(RSP)) | 96 |
| 2018/C 224/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o godišnjem izvješću o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2015. godine (2016/2150(INI)) | 101 |
| 2018/C 224/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. na temu Prema konačnom sustavu PDV-a i borbi protiv prijevara u vezi s PDV-om (2016/2033(INI)) | 107 |
| 2018/C 224/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o Akcijskom planu EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom (2016/2076(INI)) | 117 |
| 2018/C 224/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o novim prilikama za mala prijevoznička poduzeća, uključujući poslovne modele temeljene na suradnji (2015/2349(INI)) | 127 |
| 2018/C 224/21 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o stanju u Bjelarusu (2016/2934(RSP)) | 135 |
| | Četvrtak, 1. prosinca 2016. |
| 2018/C 224/22 | Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o Fondu solidarnosti Europske unije: ocjena (2016/2045(INI)) | 140 |
| 2018/C 224/23 | Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o stanju u Italiji nakon potresa (2016/2988(RSP)) | 145 |
| 2018/C 224/24 | Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o izjavama o financijskim interesima povjerenika – smjernice (2016/2080(INI)) | 150 |
| 2018/C 224/25 | Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o odgovornosti, naknadi štete i financijskom jamstvu za odobalne naftne i plinske djelatnosti (2015/2352(INI)) | 157 |
| 2018/C 224/26 | Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o stanju u Demokratskoj Republici Kongu (2016/3001(RSP)) | 163 |
| 2018/C 224/27 | Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o pristupu energiji u zemljama u razvoju (2016/2885(RSP)) | 167 |
| 2018/C 224/28 | Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o primjeni postupka za europski platni nalog (2016/2011(INI)) | 173 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 22. studenog 2016.

2018/C 224/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o Godišnjem izvješću Europske središnje banke za 2015. (2016/2063(INI))

2

2018/C 224/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o Zelenoj knjizi o maloprodajnim financijskim uslugama (2016/2056(INI))

8

2018/C 224/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o Europskoj obrambenoj uniji (2016/2052(INI))

18

2018/C 224/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o ostvarivanju potencijala putničkog prijevoza vodnim putovima (2015/2350(INI))

29

2018/C 224/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o povećanju učinkovitosti razvojne suradnje (2016/2139(INI))

36

Srijeda, 23. studenog 2016.

2018/C 224/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2016. o finalizaciji Basela III (2016/2959(RSP))

45

2018/C 224/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2016. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (na temelju godišnjeg izvješća Vijeća o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici Europskom parlamentu) (2016/2067(INI))

50

2018/C 224/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2016. o strateškoj komunikaciji Europske unije za borbu protiv propagande koju protiv nje provode treće strane (2016/2030(INI))

58

2018/C 224/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2016. o znakovnom jeziku i stručnim tumačima za znakovni jezik (2016/2952(RSP))

68

2018/C 224/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2016. o nacrtu provedbene uredbe Komisije o produljenju odobrenja aktivne tvari bentazona u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (D047341/00 – 2016/2978(RSP))

75

Četvrtak, 24. studenog 2016.

2018/C 224/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o slučaju Guija Minhaija, izdavača koji se nalazi u zatvoru u Kini (2016/2990(RSP))

78

2018/C 224/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o stanju naroda Gvarani-Kajova u brazilskoj saveznoj državi Mato Grosso do Sul (2016/2991(RSP))

82

2018/C 224/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o slučaju Ildara Dadina, zatvorenika savjesti u Rusiji (2016/2992(RSP))

85

2018/C 224/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o stanju u Siriji (2016/2933(RSP))

88

2018/C 224/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o odnosima EU-a i Turske (2016/2993(RSP))

93

2018/C 224/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama (2016/2966(RSP))

96

2018/C 224/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o godišnjem izvješću o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2015. godine (2016/2150(INI))

101

2018/C 224/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. na temu Prema konačnom sustavu PDV-a i borbi protiv prijevara u vezi s PDV-om (2016/2033(INI))

107

2018/C 224/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o Akcijskom planu EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom (2016/2076(INI))

117

2018/C 224/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o novim prilikama za mala prijevoznička poduzeća, uključujući poslovne modele temeljene na suradnji (2015/2349(INI))

127

2018/C 224/21

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o stanju u Bjelarusu (2016/2934(RSP))

135

Četvrtak, 1. prosinca 2016.

2018/C 224/22

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o Fondu solidarnosti Europske unije: ocjena (2016/2045(INI))

140

2018/C 224/23

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o stanju u Italiji nakon potresa (2016/2988(RSP))

145

2018/C 224/24

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o izjavama o financijskim interesima povjerenika – smjernice (2016/2080(INI))

150

2018/C 224/25

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o odgovornosti, naknadi štete i financijskom jamstvu za odobalne naftne i plinske djelatnosti (2015/2352(INI))

157

2018/C 224/26

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o stanju u Demokratskoj Republici Kongu (2016/3001(RSP))

163

2018/C 224/27

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o pristupu energiji u zemljama u razvoju (2016/2885(RSP))

167

2018/C 224/28

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o primjeni postupka za europski platni nalog (2016/2011(INI))

173

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 22. studenog 2016. |
| 2018/C 224/29 | Odluka Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Jean-Françoisu Jalkhu (2016/2115(IMM)) | 176 |
| 2018/C 224/30 | Odluka Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Jean-Françoisu Jalkhu (2016/2107(IMM)) | 178 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 22. studenog 2016.

2018/C 224/29

Odluka Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Jean-Françoisu Jalkhu (2016/2115(IMM))

176

2018/C 224/30

Odluka Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Jean-Françoisu Jalkhu (2016/2107(IMM))

178

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 22. studenog 2016. |
| 2018/C 224/31 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o nacrtu provedbene odluke Vijeća kojom se Europskom policijskom uredu (Europol) odobrava sklapanje Sporazuma o operativnoj i strateškoj suradnji između Ukrajine i Europola (10345/2016 – C8-0267/2016 – 2016/0811(CNS)) | 180 |
| 2018/C 224/32 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1342/2008 o donošenju dugoročnog plana za stokove bakalara i ribolov koji iskorištava te stokove (11309/1/2016 – C8-0403/2016 – 2012/0236(COD)) | 182 |
| 2018/C 224/33 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu pristupa poreznih tijela informacijama o sprečavanju pranja novca (COM(2016)0452 – C8-0333/2016 – 2016/0209(CNS)) | 183 |
| | Srijeda, 23. studenog 2016. |
| 2018/C 224/34 | P8_TA(2016)0438Emisije određenih atmosferskih onečišćivača ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2016. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćivača i izmjeni Direktive 2003/35/EZ (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD))P8_TC1-COD(2013)0443Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. studenoga 2016. radi donošenja Direktive (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ | 193 |
| | Četvrtak, 24. studenog 2016. |
| 2018/C 224/35 | P8_TA(2016)0447Makrofinancijska pomoć Jordanu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju daljnje makrofinancijske pomoći Hašemitskoj Kraljevini Jordanu (COM(2016)0431 – C8-0242/2016 – 2016/0197(COD))P8_TC1-COD(2016)0197Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. studenoga 2016. radi donošenja Odluke (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju daljnje makrofinancijske pomoći Hašemitskoj Kraljevini Jordanu | 194 |
| 2018/C 224/36 | P8_TA(2016)0448Djelatnosti i nadzor institucija za strukovno mirovinsko osiguranje ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o djelatnostima i nadzoru institucija za strukovno mirovinsko osiguranje (preinaka) (COM(2014)0167 – C7-0112/2014 – 2014/0091(COD))P8_TC1-COD(2014)0091Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. studenoga 2016. radi donošenja Direktive (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o djelatnostima i nadzoru institucija za strukovno mirovinsko osiguranje | 196 |
| | Četvrtak, 1. prosinca 2016. |
| 2018/C 224/37 | P8_TA(2016)0457Carinski zakonik Unije u pogledu robe koja je privremeno napustila carinsko područje Unije morem ili zrakom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 o Carinskom zakoniku Unije u pogledu robe koja je privremeno napustila carinsko područje Unije morem ili zrakom (COM(2016)0477 – C8-0328/2016 – 2016/0229(COD))P8_TC1-COD(2016)0229Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 1. prosinca 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 o Carinskom zakoniku Unije, u pogledu robe koja je privremeno napustila carinsko područje Unije morem ili zrakom | 198 |
| 2018/C 224/38 | P8_TA(2016)0458Datum primjene: Dokumenti s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1286/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode u pogledu datuma njezine primjene (COM(2016)0709 – C8-0457/2016 – 2016/0355(COD))P8_TC1-COD(2016)0355Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 1. prosinca 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o o izmjeni Uredbe (EU) br. 1286/2014 o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode u pogledu datuma njezine primjene | 199 |
| 2018/C 224/39 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Kiribatija o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12092/2015 – C8-0253/2016 – 2015/0200(NLE)) | 201 |
| 2018/C 224/40 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Salomonovih Otoka o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (09785/2016 – C8-0422/2016 – 2016/0096(NLE)) | 202 |
| 2018/C 224/41 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Saveznih Država Mikronezije o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (09780/2016 – C8-0388/2016 – 2016/0098(NLE)) | 203 |
| 2018/C 224/42 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Unije i Tuvalua o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (09764/2016 – C8-0268/2016 – 2016/0100(NLE)) | 204 |
| 2018/C 224/43 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Maršalovih Otoka o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (09775/2016 – C8-0252/2016 – 2016/0103(NLE)) | 205 |
| 2018/C 224/44 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije o zaštiti osobnih informacija u vezi sa sprečavanjem, istragom, otkrivanjem i progonom kaznenih djela (08523/2016 – C8-0329/2016 – 2016/0126(NLE)) | 206 |
| 2018/C 224/45 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju prijelaznog Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane (12396/2016 – C8-0406/2016 – 2008/0137(NLE)) | 207 |
| 2018/C 224/46 | Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji pričuve za nepredviđene izdatke za 2016. (COM(2016)0624 – C8-0399/2016 – 2016/2256(BUD)) | 208 |
| 2018/C 224/47 | Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2016 Europske unije za financijsku godinu 2016.: Ažuriranje odobrenih sredstava kako bi se u obzir uzeli najnovija kretanja u domeni migracija i sigurnosti, smanjenje odobrenih sredstava za plaćanja i preuzimanje obveza kao rezultat globalnog prijenosa, produljenje trajanja EFSU-a, izmjena plana radnih mjesta u Frontexu i ažuriranje odobrenih sredstava prihoda (vlastita sredstva) (13583/2016 – C8-0459/2016 – 2016/2257(BUD)) | 210 |
| 2018/C 224/48 | Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 5/2016 Europske unije za financijsku godinu 2016.: Provedba Odluke o vlastitim sredstvima 2014/335/EU, Euratom, nakon zaključenja postupka ratifikacije i njezina stupanja na snagu 1. listopada 2016. (13584/2016 – C8-0462/2016 – 2016/2258(BUD)) | 213 |
| 2018/C 224/49 | Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Njemačkoj (COM(2016)0681 – C8-0423/2016 – 2016/2267(BUD)) | 215 |
| 2018/C 224/50 | Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2016 Europske unije za financijsku godinu 2016 uz prijedlog za mobilizaciju Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Njemačkoj (13852/2016 – C8-0473/2016 – 2016/2268(BUD)) | 217 |
| 2018/C 224/51 | Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji pričuve za nepredviđene izdatke 2017. (COM(2016)0678 – C8-0420/2016 – 2016/2118(BUD)) | 219 |
| 2018/C 224/52 | Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za financiranje hitnih proračunskih mjera za rješavanje migracijske, izbjegličke i sigurnosne krize koja je u tijeku (COM(2016)0313 – C8-0246/2016 – 2016/2120(BUD)) | 222 |
| 2018/C 224/53 | Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije kako bi se omogućila isplata predujmova u opći proračun Unije za 2017. (COM(2016)0312 – C8-0245/2016 – 2016/2119(BUD)) | 225 |
| 2018/C 224/54 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o zajedničkom nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. koji je prihvatio Odbor za mirenje u okviru proračunskog postupka (14635/2016 – C8-0470/2016 – 2016/2047(BUD)) | 227 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 22. studenog 2016.

2018/C 224/31

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o nacrtu provedbene odluke Vijeća kojom se Europskom policijskom uredu (Europol) odobrava sklapanje Sporazuma o operativnoj i strateškoj suradnji između Ukrajine i Europola (10345/2016 – C8-0267/2016 – 2016/0811(CNS))

180

2018/C 224/32

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1342/2008 o donošenju dugoročnog plana za stokove bakalara i ribolov koji iskorištava te stokove (11309/1/2016 – C8-0403/2016 – 2012/0236(COD))

182

2018/C 224/33

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu pristupa poreznih tijela informacijama o sprečavanju pranja novca (COM(2016)0452 – C8-0333/2016 – 2016/0209(CNS))

183

Srijeda, 23. studenog 2016.

2018/C 224/34

P8_TA(2016)0438Emisije određenih atmosferskih onečišćivača ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2016. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćivača i izmjeni Direktive 2003/35/EZ (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD))P8_TC1-COD(2013)0443Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. studenoga 2016. radi donošenja Direktive (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ

193

Četvrtak, 24. studenog 2016.

2018/C 224/35

P8_TA(2016)0447Makrofinancijska pomoć Jordanu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju daljnje makrofinancijske pomoći Hašemitskoj Kraljevini Jordanu (COM(2016)0431 – C8-0242/2016 – 2016/0197(COD))P8_TC1-COD(2016)0197Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. studenoga 2016. radi donošenja Odluke (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju daljnje makrofinancijske pomoći Hašemitskoj Kraljevini Jordanu

194

2018/C 224/36

P8_TA(2016)0448Djelatnosti i nadzor institucija za strukovno mirovinsko osiguranje ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o djelatnostima i nadzoru institucija za strukovno mirovinsko osiguranje (preinaka) (COM(2014)0167 – C7-0112/2014 – 2014/0091(COD))P8_TC1-COD(2014)0091Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. studenoga 2016. radi donošenja Direktive (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o djelatnostima i nadzoru institucija za strukovno mirovinsko osiguranje

196

Četvrtak, 1. prosinca 2016.

2018/C 224/37

P8_TA(2016)0457Carinski zakonik Unije u pogledu robe koja je privremeno napustila carinsko područje Unije morem ili zrakom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 o Carinskom zakoniku Unije u pogledu robe koja je privremeno napustila carinsko područje Unije morem ili zrakom (COM(2016)0477 – C8-0328/2016 – 2016/0229(COD))P8_TC1-COD(2016)0229Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 1. prosinca 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 o Carinskom zakoniku Unije, u pogledu robe koja je privremeno napustila carinsko područje Unije morem ili zrakom

198

2018/C 224/38

P8_TA(2016)0458Datum primjene: Dokumenti s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1286/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode u pogledu datuma njezine primjene (COM(2016)0709 – C8-0457/2016 – 2016/0355(COD))P8_TC1-COD(2016)0355Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 1. prosinca 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o o izmjeni Uredbe (EU) br. 1286/2014 o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode u pogledu datuma njezine primjene

199

2018/C 224/39

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Kiribatija o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12092/2015 – C8-0253/2016 – 2015/0200(NLE))

201

2018/C 224/40

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Salomonovih Otoka o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (09785/2016 – C8-0422/2016 – 2016/0096(NLE))

202

2018/C 224/41

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Saveznih Država Mikronezije o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (09780/2016 – C8-0388/2016 – 2016/0098(NLE))

203

2018/C 224/42

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Unije i Tuvalua o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (09764/2016 – C8-0268/2016 – 2016/0100(NLE))

204

2018/C 224/43

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Maršalovih Otoka o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (09775/2016 – C8-0252/2016 – 2016/0103(NLE))

205

2018/C 224/44

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije o zaštiti osobnih informacija u vezi sa sprečavanjem, istragom, otkrivanjem i progonom kaznenih djela (08523/2016 – C8-0329/2016 – 2016/0126(NLE))

206

2018/C 224/45

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju prijelaznog Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane (12396/2016 – C8-0406/2016 – 2008/0137(NLE))

207

2018/C 224/46

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji pričuve za nepredviđene izdatke za 2016. (COM(2016)0624 – C8-0399/2016 – 2016/2256(BUD))

208

2018/C 224/47

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2016 Europske unije za financijsku godinu 2016.: Ažuriranje odobrenih sredstava kako bi se u obzir uzeli najnovija kretanja u domeni migracija i sigurnosti, smanjenje odobrenih sredstava za plaćanja i preuzimanje obveza kao rezultat globalnog prijenosa, produljenje trajanja EFSU-a, izmjena plana radnih mjesta u Frontexu i ažuriranje odobrenih sredstava prihoda (vlastita sredstva) (13583/2016 – C8-0459/2016 – 2016/2257(BUD))

210

2018/C 224/48

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 5/2016 Europske unije za financijsku godinu 2016.: Provedba Odluke o vlastitim sredstvima 2014/335/EU, Euratom, nakon zaključenja postupka ratifikacije i njezina stupanja na snagu 1. listopada 2016. (13584/2016 – C8-0462/2016 – 2016/2258(BUD))

213

2018/C 224/49

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Njemačkoj (COM(2016)0681 – C8-0423/2016 – 2016/2267(BUD))

215

2018/C 224/50

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2016 Europske unije za financijsku godinu 2016 uz prijedlog za mobilizaciju Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Njemačkoj (13852/2016 – C8-0473/2016 – 2016/2268(BUD))

217

2018/C 224/51

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji pričuve za nepredviđene izdatke 2017. (COM(2016)0678 – C8-0420/2016 – 2016/2118(BUD))

219

2018/C 224/52

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za financiranje hitnih proračunskih mjera za rješavanje migracijske, izbjegličke i sigurnosne krize koja je u tijeku (COM(2016)0313 – C8-0246/2016 – 2016/2120(BUD))

222

2018/C 224/53

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije kako bi se omogućila isplata predujmova u opći proračun Unije za 2017. (COM(2016)0312 – C8-0245/2016 – 2016/2119(BUD))

225

2018/C 224/54

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o zajedničkom nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. koji je prihvatio Odbor za mirenje u okviru proračunskog postupka (14635/2016 – C8-0470/2016 – 2016/2047(BUD))

227

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

27.6.2018

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 224/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2016.–2017.

Dnevne sjednice od 21. do 24. studenoga 2016.

Zapisnik sjednice objavljen je u

  SL C 352, 19.10.2017.

USVOJENI TEKSTOVI

Dnevne sjednice od 30. studenoga i 1. prosinca 2016.

Zapisnik sjednice objavljen je u

  SL C 363, 26.10.2017.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 22. studenog 2016.

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/2

---

P8_TA(2016)0433

Godišnje izvješće Europske središnje banke za 2015.

Rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o Godišnjem izvješću Europske središnje banke za 2015. (2016/2063(INI))

(2018/C 224/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće Europske središnje banke za 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće Europske središnje banke za 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 284. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 284. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 1. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 1. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 15., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 15.,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0302/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0302/2016),

| A. | budući da je predsjednik Draghi o mogućem istupanju Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije ispravno rekao da će „razmjeri do kojih će to utjecati na gospodarske perspektive ovisiti o vremenskom okviru, razvoju i konačnom ishodu predstojećih pregovora. Do sada se gospodarstvo europodručja pokazalo otpornim, no zbog te nesigurnosti naš osnovni scenarij i dalje je podložan negativnim rizicima” te dodao da je „bez obzira na vrstu odnosa koja će se uspostaviti između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine, izuzetno važno da se poštuje integritet jedinstvenog tržišta. Bilo koji ishod trebao bi zajamčiti da se na sve sudionike primjenjuju ista pravila”; |
| --- | --- |

A.

budući da je predsjednik Draghi o mogućem istupanju Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije ispravno rekao da će „razmjeri do kojih će to utjecati na gospodarske perspektive ovisiti o vremenskom okviru, razvoju i konačnom ishodu predstojećih pregovora. Do sada se gospodarstvo europodručja pokazalo otpornim, no zbog te nesigurnosti naš osnovni scenarij i dalje je podložan negativnim rizicima” te dodao da je „bez obzira na vrstu odnosa koja će se uspostaviti između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine, izuzetno važno da se poštuje integritet jedinstvenog tržišta. Bilo koji ishod trebao bi zajamčiti da se na sve sudionike primjenjuju ista pravila”;

| B. | budući da se prema najnovijoj proljetnoj prognozi Komisije nakon rasta od 1,7 % 2015. u europodručju očekuje skroman i geografski neujednačen realan rast od 1,6 % 2016. i 1,8 % 2017. godine; |
| --- | --- |

B.

budući da se prema najnovijoj proljetnoj prognozi Komisije nakon rasta od 1,7 % 2015. u europodručju očekuje skroman i geografski neujednačen realan rast od 1,6 % 2016. i 1,8 % 2017. godine;

| C. | budući da se prema navedenoj prognozi u europodručju očekuje pad nezaposlenosti s 10,9 % na kraju 2015. godine na 9,9 % na kraju 2017.; budući da je nejednakost među stopama nezaposlenosti u državama članicama 2015. nastavila rasti i kreće se u rasponu od 4,6 % u Njemačkoj do 24,9 % u Grčkoj; |
| --- | --- |

C.

budući da se prema navedenoj prognozi u europodručju očekuje pad nezaposlenosti s 10,9 % na kraju 2015. godine na 9,9 % na kraju 2017.; budući da je nejednakost među stopama nezaposlenosti u državama članicama 2015. nastavila rasti i kreće se u rasponu od 4,6 % u Njemačkoj do 24,9 % u Grčkoj;

| D. | budući da će prema istoj prognozi državni dug u europodručju postupno pasti s 2,1 % 2015. na 1,9 % 2016. te 1,6 % 2017. godine i da se prvi put od početka krize predviđa pad omjera državnog duga i BDP-a, iako se postupak Komisije u slučaju prekomjernog deficita provodi u još četiri zemlje europodručja: Francuskoj, Španjolskoj, Grčkoj i Portugalu; budući da su Cipar, Irska i Slovenija makroekonomskim programima uspješno smanjile svoj deficit na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a; |
| --- | --- |

D.

budući da će prema istoj prognozi državni dug u europodručju postupno pasti s 2,1 % 2015. na 1,9 % 2016. te 1,6 % 2017. godine i da se prvi put od početka krize predviđa pad omjera državnog duga i BDP-a, iako se postupak Komisije u slučaju prekomjernog deficita provodi u još četiri zemlje europodručja: Francuskoj, Španjolskoj, Grčkoj i Portugalu; budući da su Cipar, Irska i Slovenija makroekonomskim programima uspješno smanjile svoj deficit na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a;

| E. | budući da se prema navedenoj prognozi za europodručje očekuje vanjski suficit od približno 3 % BDP-a i 2016. i 2017. godine; budući da bi istupanje Ujedinjene Kraljevine po nepovoljnim uvjetima moglo imati negativan utjecaj na trgovinsku bilancu i Europske unije i Ujedinjene Kraljevine s obzirom na to da je Ujedinjena Kraljevina jedan od glavnih trgovinskih partnera europodručja; |
| --- | --- |

E.

budući da se prema navedenoj prognozi za europodručje očekuje vanjski suficit od približno 3 % BDP-a i 2016. i 2017. godine; budući da bi istupanje Ujedinjene Kraljevine po nepovoljnim uvjetima moglo imati negativan utjecaj na trgovinsku bilancu i Europske unije i Ujedinjene Kraljevine s obzirom na to da je Ujedinjena Kraljevina jedan od glavnih trgovinskih partnera europodručja;

| F. | budući da se člankom 127. stavkom 5. UFEU-a od Europskog sustava središnjih banaka zahtijeva da pridonose očuvanju financijske stabilnosti; |
| --- | --- |

F.

budući da se člankom 127. stavkom 5. UFEU-a od Europskog sustava središnjih banaka zahtijeva da pridonose očuvanju financijske stabilnosti;

| G. | budući da se člankom 127. stavkom 2. UFEU-a od Europskog sustava središnjih banaka zahtijeva „promicanje nesmetanog funkcioniranja platnih sustava”; |
| --- | --- |

G.

budući da se člankom 127. stavkom 2. UFEU-a od Europskog sustava središnjih banaka zahtijeva „promicanje nesmetanog funkcioniranja platnih sustava”;

| H. | budući da će prema projekcijama ESB-a iz rujna 2016. prosječna stopa inflacije u europodručju, nakon što se 2015. zadržala na nuli, ostati blizu te razine 2016. (0,2 %) i dosegnuti 1,2 % 2017. te 1,6 % 2018. godine; budući da se niska stopa inflacije prethodnih godina među ostalim može pripisati prvenstveno niskim cijenama energije; |
| --- | --- |

H.

budući da će prema projekcijama ESB-a iz rujna 2016. prosječna stopa inflacije u europodručju, nakon što se 2015. zadržala na nuli, ostati blizu te razine 2016. (0,2 %) i dosegnuti 1,2 % 2017. te 1,6 % 2018. godine; budući da se niska stopa inflacije prethodnih godina među ostalim može pripisati prvenstveno niskim cijenama energije;

| I. | budući da je zbog konsolidacije demografskih trendova, i dalje niskih cijena energije te punog učinka trgovinske i financijske globalizacije na europsko društvo, u kojemu vlada visoka stopa nezaposlenosti, sve teže ostvariti ciljanu inflaciju; budući da ti deflacijski pritisci doprinose manjku ulaganja i slabe ukupnu potražnju; |
| --- | --- |

I.

budući da je zbog konsolidacije demografskih trendova, i dalje niskih cijena energije te punog učinka trgovinske i financijske globalizacije na europsko društvo, u kojemu vlada visoka stopa nezaposlenosti, sve teže ostvariti ciljanu inflaciju; budući da ti deflacijski pritisci doprinose manjku ulaganja i slabe ukupnu potražnju;

| J. | budući da je u ožujku 2015. ESB pokrenuo prošireni program kupnje vrijednosnih papira (APP – engl. Asset Purchase Programme) u vrijednosti od 1,1 bilijuna EUR, koji je prvotno trebao trajati do rujna 2016.; |
| --- | --- |

J.

budući da je u ožujku 2015. ESB pokrenuo prošireni program kupnje vrijednosnih papira (APP – engl. Asset Purchase Programme) u vrijednosti od 1,1 bilijuna EUR, koji je prvotno trebao trajati do rujna 2016.;

| K. | budući da je taj program naknadno unaprijeđen te će se kupnja vrijednosnih papira provoditi do ožujka 2017. u ukupnom iznosu koji bi trebao biti približno 1,7 bilijuna EUR, a popis prikladnih vrijednosnih papira proširen je kako bi se njime obuhvatile korporativne obveznice nefinancijskih društava te obveznice regionalnih i lokalnih vlada; budući da se pojavila zabrinutost da razine rizika u bilanci ESB-a rastu; |
| --- | --- |

K.

budući da je taj program naknadno unaprijeđen te će se kupnja vrijednosnih papira provoditi do ožujka 2017. u ukupnom iznosu koji bi trebao biti približno 1,7 bilijuna EUR, a popis prikladnih vrijednosnih papira proširen je kako bi se njime obuhvatile korporativne obveznice nefinancijskih društava te obveznice regionalnih i lokalnih vlada; budući da se pojavila zabrinutost da razine rizika u bilanci ESB-a rastu;

| L. | budući da je ESB od početka svojeg programa kupnje kupio vrijednosne papire osigurane imovinom (ABS – engl. asset-backed securities) u iznosu od 19 094 milijuna EUR; |
| --- | --- |

L.

budući da je ESB od početka svojeg programa kupnje kupio vrijednosne papire osigurane imovinom (ABS – engl. asset-backed securities) u iznosu od 19 094 milijuna EUR;

| M. | budući da je ESB dodatno ublažio svoj monetarni stav snižavanjem svojih ključnih interventnih stopa na nikad prije zabilježene razine, pri čemu su u ožujku 2016. glavne operacije refinanciranja (MRO – engl. main refinancing operations) smanjene na 0 %, a mogućnost depozita na -0,40 %; budući da ESB bankama nudi poticaje za kreditiranje i u tu svrhu provodi dodatan niz ciljanih operacija dugoročnog refinanciranja (TLTRO-II); |
| --- | --- |

M.

budući da je ESB dodatno ublažio svoj monetarni stav snižavanjem svojih ključnih interventnih stopa na nikad prije zabilježene razine, pri čemu su u ožujku 2016. glavne operacije refinanciranja (MRO – engl. main refinancing operations) smanjene na 0 %, a mogućnost depozita na -0,40 %; budući da ESB bankama nudi poticaje za kreditiranje i u tu svrhu provodi dodatan niz ciljanih operacija dugoročnog refinanciranja (TLTRO-II);

| N. | budući da je prema ESB-u cilj uspostave jedinstvenog nadzornog mehanizma (SSM – engl. Single Supervisory Mechanism) dosljedna primjena mikrobonitetnog nadzora i provedbe u cijelom europodručju radi osiguravanja jednakih uvjeta poslovanja banaka i nametanja opće metodologije ocjenjivanja; |
| --- | --- |

N.

budući da je prema ESB-u cilj uspostave jedinstvenog nadzornog mehanizma (SSM – engl. Single Supervisory Mechanism) dosljedna primjena mikrobonitetnog nadzora i provedbe u cijelom europodručju radi osiguravanja jednakih uvjeta poslovanja banaka i nametanja opće metodologije ocjenjivanja;

| O. | budući da predsjednik ESB-a podsjeća da su u europodručju prijeko potrebne strukturne reforme; |
| --- | --- |

O.

budući da predsjednik ESB-a podsjeća da su u europodručju prijeko potrebne strukturne reforme;

| P. | budući da ESB podržava jednostavan, transparentan i standardiziran okvir sekuritizacije i stoga smanjene kapitalne zahtjeve, što će oživjeti i tržišta sekuritizacije i financiranje gospodarstva realnog sektora; |
| --- | --- |

P.

budući da ESB podržava jednostavan, transparentan i standardiziran okvir sekuritizacije i stoga smanjene kapitalne zahtjeve, što će oživjeti i tržišta sekuritizacije i financiranje gospodarstva realnog sektora;

| Q. | budući da je člankom 123. UFEU-a i člankom 21. Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke zabranjeno monetarno financiranje vlada; |
| --- | --- |

Q.

budući da je člankom 123. UFEU-a i člankom 21. Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke zabranjeno monetarno financiranje vlada;

| 1. | ističe da se u europodručju nastavlja negativan utjecaj visoke stope nezaposlenosti, pretjerano niske inflacije i velikih makroekonomskih neravnoteža, uključujući neravnotežu bilanci tekućih računa, te da se uza sve to europodručje suočava s vrlo niskom razinom rasta produktivnosti, što je posljedica manjka ulaganja, koje je 10 postotnih bodova ispod razine prije krize, neprovođenja strukturnih reformi i niske domaće potražnje; napominje da visoka razina javnog duga i posebno izuzetno mnogo loših kredita i još uvijek nedovoljno kapitaliziran bankovni sektor u nekim državama članicama još uvijek uzrokuju fragmentiranost financijskog tržišta europodručja, smanjujući time manevarski prostor za pružanje podrške najkrhkijim gospodarstvima; ističe da u tim državama članicama samo dobre fiskalne politike i socijalno uravnotežene strukturne reforme usmjerene na povećanje produktivnosti mogu dugoročno potaknuti održiva poboljšanja u gospodarstvu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da se zahvaljujući svom federalnom karakteru Europska središnja banka, u kojoj države članice nemaju mogućnost veta, mogla odlučno uhvatiti ukoštac s krizom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uviđa da su u tom vrlo složenom okruženju i u kontekstu rizika duljeg razdoblja niske inflacije izvanredne mjere ESB-a za podizanje inflacije na razinu srednjoročnog cilja od 2 % bile u okviru njegova mandata, kako je utvrđen u članku 127. UFEU-a, te da nisu protuzakonite (1); napominje da su se, nakon pokretanja APP-a u ožujku 2015. i uslijed programa ciljanih operacija dugoročnog financiranja (TLTRO) usmjerenih na realno gospodarstvo, financijski uvjeti malo popravili, čime je počeo oporavak kreditiranja poduzeća i kućanstava u europodručju; napominje da su te mjere također doprinijele smanjenju razlika među prinosima obveznica nekih država europodručja; napominje da poboljšanja nisu jednako utjecala na sve države članice i da je potražnja za kreditima u nekim državama članicama i dalje slaba; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da je ESB u lipnju 2016. započeo s novom serijom od četiri ciljane operacije dugoročnog refinanciranja (TLTRO II); ističe da se poticajna struktura tog programa promijenila u usporedbi s izvornim TLTRO-om jer će neke banke moći pozajmljivati uz negativne kamatne stope čak i ako ne povećaju svoje neto kreditiranje realnog gospodarstva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zabrinut je zbog činjenice da ponudom likvidnosti uz negativne kamatne stope i ukidanjem zahtjeva da banke vrate novčana sredstva ako ne ostvare svoju referentnu stopu kreditiranja, ESB slabi vezu između osiguravanja likvidnosti središnje banke i kreditiranja realnoga gospodarstva, što je bila temeljna ideja TLTRO-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja kategoričko obećanje Europske središnje banke iz srpnja 2012. da će „učiniti što god je potrebno” da bi obranila euro, što je bilo ključno za osiguravanje financijske stabilnosti europodručja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vjeruje da bi se učinak APP-a u europskom gospodarstvu osjetio još i više da je bio popraćen učinkovitim i socijalno uravnoteženim strukturnim reformama za povećanje konkurentnosti europskog gospodarstva te da je među ostalim uključivao intenzivniju kupnju obveznica koju provodi EIB, posebice u vezi s projektima TEN-T i TEN-E (projekti s dokazanom europskom dodanom vrijednošću u socijalnom i gospodarskom kontekstu) te sekuritizirane kredite za MSP-ove; poziva ESB da izradi studiju o analizi utjecaja koji bi APP imao kada bi na sekundarnim tržištima mogao otkupljivati javni dug država članica izravno povezan s rashodima za ulaganje i istraživanje; zabrinut je zbog mogućnosti da se stanje na tržištu naruši izravnom kupnjom obveznica koje su izdale nefinancijske korporacije u okviru programa kupnje vrijednosnih papira korporativnog sektora (CSPP – Corporate Sector Purchase Programme), što bi moglo biti opravdano u sadašnjim okolnostima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | slaže se s predsjednikom ESB-a Marijom Draghijem da se samo jedinstvenom monetarnom politikom ne može potaknuti ukupna potražnja ako je na razini država članica ne prate dobre fiskalne politike te ambiciozni i socijalno uravnoteženi programi strukturnih reformi; podsjeća da je prema mandatu iz primarnog zakonodavstva u Ugovorima EU-a glavni cilj ESB-a jamčiti stabilnosti cijena kako bi se zajamčilo stabilno okruženje koje potiče ulaganja; smatra da sama monetarna politika nije prikladan alat za rješavanje strukturnih problema europske ekonomije; ističe da očekivani gospodarski oporavak ne može nadomjestiti nužne strukturne reforme; skreće pozornost na nedavne studije i rasprave o mogućem padu neutralnih kamatnih stopa zabilježenih u posljednjih deset godina diljem svijeta; ističe da bi takva situacija vjerojatno dovela do ograničenije i manje učinkovite monetarne politike jer bi rizik dostizanja nulte donje granice bio češći; |
| --- | --- |

8.

| 9. | slaže se da bi diversificirano i integrirano tržište kapitala koje dobro funkcionira podupiralo kanale za prijenos jedinstvene monetarne politike; u tom kontekstu poziva na postupan dovršetak i cjelovitu provedbu bankovne unije te da države članice u potpunosti poštuju povezano zakonodavstvo, kao i na stvaranje unije tržišta kapitala jer bi to bio odlučujući korak prema unaprjeđenju učinkovitosti jedinstvene monetarne politike i ublažavanju rizika koji proizlaze iz šoka u financijskom sektoru; smatra da je rješavanje problema loših kredita od ključne važnosti za nacionalne bankarske sektore koji su najviše pogođeni kako bi se ponovno uspostavio neometan prijenos monetarne politike u cijelom području; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da bi prilikom provedbe strukturnih i socijalno uravnoteženih reformi u gospodarstvu i na tržištu rada trebalo u potpunosti uzimati u obzir i demografski deficit u Europi kako bi se riješili deflacijski pritisci i stvorili poticaji za uspostavljanje uravnoteženije demografske strukture, što bi olakšalo održavanje ciljne inflacije na razini od približno 2 %; naglašava opasnost od negativnih investicijskih očekivanja u slučaju demografski nepovoljnih trendova; |
| --- | --- |

10.

| 11. | međutim, napominje da se ne očekuje da će se inflacija približiti srednjoročnom cilju od 2 % tijekom 2017., iako su rizici utjecaja i učinci prelijevanja nekonvencionalnih mjera bili značajni, posebice u pogledu uvjeta financiranja banaka na periferiji; napominje da trenutačni oporavak u bankovnom i tržišnom kreditiranju nije geografski ravnomjerno raspoređen među državama članicama te do sada nije u cijelosti imao očekivani učinak na postojeći investicijski jaz u europodručju; naglašava da je manjak ulaganja uzrokovan ne samo izostankom pristupa financijskim sredstvima, nego i slabom potražnjom za kreditima, te da je nužno promicati strukturne reforme kojima se izravno omogućuju ulaganja i otvaranje radnih mjesta; skreće pozornost na smanjenu dostupnost visoko kvalitetne imovine koju međunarodni investitori prihvaćaju na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da su, usprkos vrlo ograničenim učincima na realno gospodarstvo, banke mogle pristupiti financijskim sredstvima uz gotovo nikakve ili vrlo male troškove, čime su njihove bilance izravno subvencionirane; žali zbog činjenice da se obujam tih subvencija ne prati niti objavljuje, iako očito predstavljaju fiskalni učinak prelijevanja monetarne politike, te da nije strogo uvjetovan u smislu toga ulaže li se i kako se ulaže; inzistira na tome da bi sve slične izvanredne mjere trebale biti popraćene mjerama za ublažavanje poremećaja tržišta i gospodarstva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | žali zbog postojećih nerazmjera, iako se oni postupno smanjuju, između stopa financiranja za MSP-ove i onih za veća trgovačka društva i između kamatnih stopa na male i velike kredite te zbog razlika u uvjetima kreditiranja za MSP-ove u različitim zemljama europodručja, no svjestan je granica onoga što se monetarnom politikom u tom pogledu može postići; naglašava da stalna potreba za prilagodbama bilance banaka utječe na dostupnost kredita za MSP-ove u nekim državama članicama; osim toga, naglašava opasnost od mogućeg daljnjeg narušavanja tržišnog natjecanja ESB-ovom kupnjom obveznica velikih poduzeća na tržištu kapitala, pri čemu osnovni kriteriji prihvatljivosti ne bi smjeli dovoditi do daljnjeg narušavanja, posebno s obzirom na okvir rizika, iz čega MSP-ovi ne bi smjeli biti isključeni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da bi duže razdoblje nepromjenjive krivulje prinosa moglo smanjiti profitabilnost banaka, posebno ako ne prilagode svoje poslovne modele, te da bi moglo uzrokovati potencijalne rizike, posebice za privatnu štednju te mirovinske i osiguravajuće fondove; upozorava da bi se zbog pada profitabilnosti banaka mogla smanjiti njihova spremnost da razvijaju aktivnost kreditiranja; posebice ukazuje na negativan učinak takve kamatne politike na lokalne i regionalne banke te štedionice čija financijska sredstva u vrlo niskom udjelu potječu s financijskih tržišta, te na rizike u osiguravateljskom i mirovinskom sektoru; stoga poziva na posebno i stalno praćenje alata negativne kamatne stope, njegove provedbe i učinaka; naglašava da je okončanjem te politike izrazito niskih (negativnih) kamata potrebno upravljati pravilno, razborito i pravodobno; |
| --- | --- |

14.

| 15. | razumije razlog uvođenja negativne kamatne stope, no i dalje je zabrinut zbog potencijalnih posljedica politike negativnih kamatnih stopa za štediše pojedince i financijsku ravnotežu mirovinskih sustava te u pogledu nastanka balona na tržištu imovine; zabrinut je zbog činjenice da su kamate za dugoročnu štednju u nekim državama članicama niže od stope inflacije; vjeruje da bi zbog demografskih trendova i kulturnih sklonosti štednji ti negativni učinci na prihode mogli dovesti do povećanja stope štednje kućanstava, što bi naštetilo domaćoj potražnji u europodručju; upozorava da bi koristi od daljnjeg snižavanja stopa na depozite kod ESB-a u negativnom smjeru mogle biti ograničene zbog silazne rigidnosti kamatne stope na depozite; |
| --- | --- |

15.

| 16. | i dalje je zabrinut zbog još uvijek značajnih razina neutržive imovine i vrijednosnih papira osiguranih imovinom predloženih kao kolateral eurosustavu u okviru njegovih operacija refinanciranja; ponovno traži od ESB-a da ponudi informacije o tome koje su središnje banke prihvatile takve vrijednosne papire te da otkrije metode vrednovanja takve imovine; naglašava da bi to otkrivanje bilo korisno u svrhu parlamentarnog nadzora nad nadzornim zadacima dodijeljenima ESB-u; |
| --- | --- |

16.

| 17. | traži od ESB-a da prouči kako se u prijenosu monetarne politike države članice s centraliziranim i koncentriranim bankovnim sektorima razlikuju od onih s raznovrsnijom mrežom lokalnih i regionalnih banaka te kako se razlikuju države koje se za financiranje gospodarstva više oslanjaju na banke od onih koje se više oslanjaju na tržišta kapitala; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva ESB da pažljivo ocijeni rizik ponovnog stvaranja balona na tržištu imovine i nekretnina zbog njegove politike izrazito niskih (negativnih) kamatnih stopa, posebno u pogledu jakog porasta kreditnih volumena i nerazmjerno visokih cijena u sektoru nekretnina, posebice u nekim velikim gradovima, te smatra da bi u tom kontekstu ESB u suradnji s Europskim odborom za sistemske rizike trebao pripremiti prijedloge za izradu posebnih makrobonitetnih preporuka; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podržava ocjenu ESB-a u pogledu toga da postojećem paketu CRR/CRD IV (Uredba o kapitalnim zahtjevima/Direktiva o kapitalnim zahtjevima) nedostaju određene mjere kojima bi se također mogle učinkovito rješavati određene vrste sistemskog rizika, poput i.) različitih mjera na strani aktive, kao što su primjena ograničenja za omjer kredita i vrijednosti, omjer kredita i prihoda ili omjer otplate duga i prihoda te ii.) uvođenje različitih ograničenja izloženosti koja nisu obuhvaćena sadašnjom definicijom velikih izloženosti; potiče Komisiju da u tom pogledu preispita potrebu za zakonskim prijedlozima; napominje da bi se neke od tih mjera već mogle integrirati u kontekst tekućeg zakonodavnog rada na prijedlogu o EDIS-u; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da, u skladu s ulogom ESB-a u pogledu osiguravanja likvidnosti Grčke u lipnju 2015. i raspravama Upravnog vijeća ESB-a o solventnosti ciparskih banaka koje su procurile, konceptu „insolventnosti”, na kojemu se temelji pružanje kredita za likvidnost središnje banke institucijama u europodručju, nedostaje dovoljna razina jasnoće i pravne sigurnosti s obzirom na to da se ESB prethodnih godina naizmjence služio statičkim konceptom solventnosti (na temelju toga ispunjava li banka u određenom trenutku minimalne kapitalne zahtjeve) i dinamičkim konceptom (na temelju scenarija testiranja otpornosti na stres usmjerenih na budućnost) kako bi se opravdao nastavak ili ograničenje pružanja hitne likvidnosne pomoći; ističe da taj nedostatak jasnoće treba riješiti kako bi se zajamčila pravna sigurnost i ojačala financijska stabilnost; |
| --- | --- |

20.

| 21. | prima na znanje da predsjedništvo ESB-a priznaje da politike ESB-a imaju distribucijske posljedice što utječe na nejednakosti te prima na znanje procjenu ESB-a da bi snižavanje troškova kreditiranja građanstva i MSP-ova uz istovremeno povećanje zaposlenosti u europodručju moglo djelomično ublažiti te distribucijske učinke; |
| --- | --- |

21.

| 22. | napominje da su zbog programa kupnje vrijednosnih papira ESB-a prinosi na obveznice u većini država članica pali na nikad niže razine; upozorava na opasnost pretjerano visokih vrednovanja na tržištima obveznica koje bi bilo teško držati pod kontrolom ako kamatne stope zbog nedovoljno snažnog oporavka ponovno počnu rasti, posebice u zemljama u kojima se provodi postupak u slučaju prekomjernog deficita ili koje imaju velik javni dug; ističe da iznenadno podizanje kamatnih stopa s trenutačno niskih razina na krivulji prinosa nosi velike tržišne rizike za financijske institucije sa značajnim udjelom financijskih instrumenata čija je vrijednost zasnovana na tržišnoj vrijednosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da Europski sustav središnjih banaka (ESSB) pri kupnji državnih obveznica država članica europodručja na sekundarnom tržištu mora ispuniti preduvjete koje je utvrdio Sud:






  — | kupnje se ne objavljuju, |
| --- | --- | --- |

23.

—

kupnje se ne objavljuju,

| — | obujam kupnji ograničen je od samog početka, |
| --- | --- |

—

obujam kupnji ograničen je od samog početka,

| — | postoji minimalno razdoblje između izdavanja državnih obveznica i trenutka kada ih ESSB kupi, koje je utvrđeno od samog početka i kojim se sprječava narušavanje uvjeta izdavanja, |
| --- | --- |

—

postoji minimalno razdoblje između izdavanja državnih obveznica i trenutka kada ih ESSB kupi, koje je utvrđeno od samog početka i kojim se sprječava narušavanje uvjeta izdavanja,

| — | ESSB kupuje samo državne obveznice onih država članica koje imaju pristup tržištu obveznica, što omogućuje financiranje tih obveznica, |
| --- | --- |

—

ESSB kupuje samo državne obveznice onih država članica koje imaju pristup tržištu obveznica, što omogućuje financiranje tih obveznica,

| — | kupljene se obveznice samo u iznimnim slučajevima drže do dospijeća, a kupnje se ograničavaju ili prekidaju te se kupljene obveznice ponovno stavljaju na tržište ako postane nepotrebno nastaviti intervenciju; |
| --- | --- |

—

kupljene se obveznice samo u iznimnim slučajevima drže do dospijeća, a kupnje se ograničavaju ili prekidaju te se kupljene obveznice ponovno stavljaju na tržište ako postane nepotrebno nastaviti intervenciju;

| 24. | svjestan je činjenice da se neke države članice možda koriste politikom izrazito niskih (negativnih) kamatnih stopa kako bi odgodile potrebne strukturne reforme i konsolidaciju svojeg primarnoga javnog deficita, ponajprije na razini središnje države, i u tom kontekstu podsjeća na obveze u okviru Pakta o stabilnosti i rastu; svjestan je da su negativne kamatne stope javnog duga jedan od razloga koji doprinosi proračunskom višku u nekim državama članicama; napominje da bi trebalo uskladiti nacionalne gospodarske politike, posebice unutar europodručja; ističe da će neizbježan postupak napuštanja nekonvencionalne monetarne politike biti vrlo složen i da će ga trebati pažljivo isplanirati kako bi se izbjegli negativni šokovi na tržištima kapitala; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja objavljivanje zapisnika sa sastanka Vijeća te odluku o objavljivanju sporazuma o neto financijskoj imovini između ESB-a i nacionalnih središnjih banaka; potiče ESB da nastavi ulagati napore u transparentnost; podsjeća ESB da politika ugovora o radu mora biti u skladu s boljim praksama; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća da je neovisnost ESB-a u provedbi monetarne politike, kao što je utvrđeno u članku 130. UFEU-a, ključna za održavanje stabilnosti cijena; poziva sve vlade da izbjegavaju izjave u kojima dovode u pitanje ulogu te institucije, koju ona vrši u okviru svoga mandata; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Europsku središnju banku da u okviru zadaća koje su joj dodijeljene u području nadzora nad bankama posebnu pozornost posveti načelu proporcionalnosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća na podjelu zadaća između Europske središnje banke i Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA); naglašava da ESB ne bi trebao postati tijelo koje će de facto postavljati standarde za banke izvan SSM-a; |
| --- | --- |

28.

| 29. | prima na znanje da je Upravno vijeće ESB-a 18. svibnja 2016. usvojilo Uredbu o provedbi prikupljanja granularnih podataka o kreditima i kreditnom riziku (AnaCredit); poziva ESB da nacionalnim središnjim bankama ostavi što je moguće više prostora za djelovanje prilikom provedbe AnaCredita; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zahtijeva od ESB-a da ne započinje raditi na bilo kakvim daljnjim razinama AnaCredita prije nego što provede javno savjetovanje uz potpunu uključenost Europskog parlamenta i uz posebno uvažavanje načela proporcionalnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | izražava zabrinutost zbog ponovne pojave neravnoteža sustava TARGET 2 u europodručju unatoč smanjenju trgovinskih neravnoteža, što ukazuje na stalne odljeve kapitala iz periferije europodručja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podsjeća da je monetarni dijalog važan za osiguravanje transparentnosti monetarne politike prema Parlamentu i široj javnosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i Europskoj središnjoj banci. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  Kako je nedavno potvrdio Sud Europske unije i presuda Saveznog ustavnog suda Republike Njemačke od 21. lipnja 2016.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/8

---

P8_TA(2016)0434

Zelena knjiga o maloprodajnim financijskim uslugama

Rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o Zelenoj knjizi o maloprodajnim financijskim uslugama (2016/2056(INI))

(2018/C 224/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. svibnja 1999. naslovljenu „Provedba okvira za financijska tržišta: akcijski plan” (Akcijski plan za financijske usluge) (COM(1999)0232), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. svibnja 1999. naslovljenu „Provedba okvira za financijska tržišta: akcijski plan” (Akcijski plan za financijske usluge) (COM(1999)0232),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 31. siječnja 2007. naslovljenu „Sektorska istraga u skladu s člankom 17. Uredbe (EZ) br. 1/2003 o maloprodajnim bankarskim uslugama (Završno izvješće)” (COM(2007)0033), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 31. siječnja 2007. naslovljenu „Sektorska istraga u skladu s člankom 17. Uredbe (EZ) br. 1/2003 o maloprodajnim bankarskim uslugama (Završno izvješće)” (COM(2007)0033),

| — | uzimajući u obzir zelenu knjigu Komisije od 30. travnja 2007. naslovljenu „Maloprodajne financijske usluge na jedinstvenom tržištu” (COM(2007)0226), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zelenu knjigu Komisije od 30. travnja 2007. naslovljenu „Maloprodajne financijske usluge na jedinstvenom tržištu” (COM(2007)0226),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o ugovorima o potrošačkim kreditima i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 87/102/EEZ (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o ugovorima o potrošačkim kreditima i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 87/102/EEZ (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 924/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o prekograničnim plaćanjima u Zajednici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2560/2001 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 924/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o prekograničnim plaćanjima u Zajednici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2560/2001 (2),

| — | uzimajući u obzir zelenu knjigu Komisije od 11. siječnja 2012. naslovljenu „Ususret integriranom europskom tržištu za kartična plaćanja te internetska i mobilna plaćanja” (COM(2011)0941), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zelenu knjigu Komisije od 11. siječnja 2012. naslovljenu „Ususret integriranom europskom tržištu za kartična plaćanja te internetska i mobilna plaćanja” (COM(2011)0941),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje o dobroj praksi u području web-mjesta za usporedbe iz 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje o dobroj praksi u području web-mjesta za usporedbe iz 2014.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje upućeno institucijama EU-a o zajedničkom okviru procjene rizika i transparentnosti institucija za strukovno mirovinsko osiguranje iz travnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje upućeno institucijama EU-a o zajedničkom okviru procjene rizika i transparentnosti institucija za strukovno mirovinsko osiguranje iz travnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o ugovorima o potrošačkim kreditima koji se odnose na stambene nekretnine i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 1093/2010 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o ugovorima o potrošačkim kreditima koji se odnose na stambene nekretnine i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 1093/2010 (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/65/EZ kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2014/91/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o izmjeni Direktive 2009/65/EZ o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) u pogledu poslova depozitara, politika nagrađivanja i sankcija (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/65/EZ kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2014/91/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o izmjeni Direktive 2009/65/EZ o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) u pogledu poslova depozitara, politika nagrađivanja i sankcija (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o usporedivosti naknada za posjedovanje bankovnog računa, promjeni bankovnog računa i pristupu bankovnom računu s osnovnim uslugama (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o usporedivosti naknada za posjedovanje bankovnog računa, promjeni bankovnog računa i pristupu bankovnom računu s osnovnim uslugama (7),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1286/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. studenoga 2014. o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1286/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. studenoga 2014. o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode (8),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 8. kolovoza 2014. o djelovanju europskih nadzornih tijela (ESA) i Europskog sustava financijskog nadzora (ESFS) (COM(2014)0509), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 8. kolovoza 2014. o djelovanju europskih nadzornih tijela (ESA) i Europskog sustava financijskog nadzora (ESFS) (COM(2014)0509),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/751 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o međubankovnim naknadama za platne transakcije na temelju kartica (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/751 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o međubankovnim naknadama za platne transakcije na temelju kartica (9),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (10),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. siječnja 2016. o distribuciji osiguranja (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. siječnja 2016. o distribuciji osiguranja (11),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 26. svibnja 2016. o virtualnim valutama (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 26. svibnja 2016. o virtualnim valutama (12),

| — | uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 10. prosinca 2015. o maloprodajnim financijskim uslugama: bolji proizvodi, veći izbor i više mogućnosti za potrošače i poduzeća (COM(2015)0630), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 10. prosinca 2015. o maloprodajnim financijskim uslugama: bolji proizvodi, veći izbor i više mogućnosti za potrošače i poduzeća (COM(2015)0630),

| — | uzimajući u obzir odgovor Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) na Komisijinu Zelenu knjigu o maloprodajnim financijskim uslugama od 21. ožujka 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odgovor Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) na Komisijinu Zelenu knjigu o maloprodajnim financijskim uslugama od 21. ožujka 2016.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0294/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0294/2016),

| A. | budući da je, ako se pogleda, primjerice, nizak broj prekograničnih transakcija, tržište maloprodajnih financijskih usluga u EU-u još uvijek prilično nerazvijeno i vrlo fragmentirano, zbog čega je potrebno poduzeti učinkovite mjere da se otključa puni potencijal jedinstvenog tržišta i olakšaju inovacije korisne za krajnje korisnike; |
| --- | --- |

A.

budući da je, ako se pogleda, primjerice, nizak broj prekograničnih transakcija, tržište maloprodajnih financijskih usluga u EU-u još uvijek prilično nerazvijeno i vrlo fragmentirano, zbog čega je potrebno poduzeti učinkovite mjere da se otključa puni potencijal jedinstvenog tržišta i olakšaju inovacije korisne za krajnje korisnike;

| B. | budući da dinamika tržišta maloprodajnih financijskih usluga, koje obilježava kombinacija relativno visoke koncentracije i nedovoljne konkurencije, može rezultirati ograničenim izborom i dobivanjem niske kvalitete za uloženi novac, kao i velikim razlikama među državama članicama; budući da multinacionalna poduzeća s podružnicama u nekoliko država članica mogu zaobići te prepreke lakše od malih poduzeća; |
| --- | --- |

B.

budući da dinamika tržišta maloprodajnih financijskih usluga, koje obilježava kombinacija relativno visoke koncentracije i nedovoljne konkurencije, može rezultirati ograničenim izborom i dobivanjem niske kvalitete za uloženi novac, kao i velikim razlikama među državama članicama; budući da multinacionalna poduzeća s podružnicama u nekoliko država članica mogu zaobići te prepreke lakše od malih poduzeća;

| C. | budući da bi europsko tržište maloprodajnih financijskih usluga imalo smisla samo ako bi predstavljalo stvarnu dodanu vrijednost za potrošače osiguravanjem učinkovitog tržišnog natjecanja, pristupa i zaštite potrošača, ponajprije u pogledu proizvoda koji su istinski potrebi za sudjelovanje u ekonomskom životu; |
| --- | --- |

C.

budući da bi europsko tržište maloprodajnih financijskih usluga imalo smisla samo ako bi predstavljalo stvarnu dodanu vrijednost za potrošače osiguravanjem učinkovitog tržišnog natjecanja, pristupa i zaštite potrošača, ponajprije u pogledu proizvoda koji su istinski potrebi za sudjelovanje u ekonomskom životu;

| D. | budući da bi se pomacima na tržištu maloprodajnih financijskih usluga na razini EU-a uz prikladan zakonodavni okvir kojim se nameće potreba zaštite potrošača ne samo ostvarila važna i isplativa prekogranična aktivnost, već bi se otvorio i širi prostor za jače tržišno natjecanje na nacionalnoj razini; budući da istinsko europsko tržište maloprodajnih financijskih usluga ima značajan potencijal da potrošačima pruži bolje financijske usluge i proizvode, veći izbor i bolji pristup financijskim uslugama i proizvodima po nižim cijenama; budući da će se utjecaj tržišnog natjecanja na cijene razlikovati ovisno o sektoru i proizvodu; |
| --- | --- |

D.

budući da bi se pomacima na tržištu maloprodajnih financijskih usluga na razini EU-a uz prikladan zakonodavni okvir kojim se nameće potreba zaštite potrošača ne samo ostvarila važna i isplativa prekogranična aktivnost, već bi se otvorio i širi prostor za jače tržišno natjecanje na nacionalnoj razini; budući da istinsko europsko tržište maloprodajnih financijskih usluga ima značajan potencijal da potrošačima pruži bolje financijske usluge i proizvode, veći izbor i bolji pristup financijskim uslugama i proizvodima po nižim cijenama; budući da će se utjecaj tržišnog natjecanja na cijene razlikovati ovisno o sektoru i proizvodu;

| E. | budući da se u Zelenoj knjizi uglavnom govori o financijskim uslugama koje se nude građanima u potrazi za prekograničnim uslugama; budući da je važno da novi prijedlozi budu na korist svim potrošačima iz EU-a kako bi se osiguralo da tržište maloprodajnih financijskih usluga funkcionira za svakoga; |
| --- | --- |

E.

budući da se u Zelenoj knjizi uglavnom govori o financijskim uslugama koje se nude građanima u potrazi za prekograničnim uslugama; budući da je važno da novi prijedlozi budu na korist svim potrošačima iz EU-a kako bi se osiguralo da tržište maloprodajnih financijskih usluga funkcionira za svakoga;

| F. | budući da bismo trebali zadržati postojeću razinu ambicija u rušenju barijera i ograničavanju postojećih protekcionističkih nastojanja kojima se sprečavaju inovacije u području maloprodajnih financijskih usluga; budući da će istinsko jedinstveno tržište EU učiniti atraktivnijim te ga pretvoriti u čvorište inovativnih financijskih usluga; |
| --- | --- |

F.

budući da bismo trebali zadržati postojeću razinu ambicija u rušenju barijera i ograničavanju postojećih protekcionističkih nastojanja kojima se sprečavaju inovacije u području maloprodajnih financijskih usluga; budući da će istinsko jedinstveno tržište EU učiniti atraktivnijim te ga pretvoriti u čvorište inovativnih financijskih usluga;

| G. | budući da brze promjene prouzročene digitalizacijom i inovacijama u području financijskih tehnologija imaju ne samo potencijal, ako se njima pametno upravlja, stvoriti nove i često bolje financijske proizvode za potrošače i doprinijeti financijskoj uključenosti, među ostalim i smanjenjem transakcijskih troškova i olakšavanjem pristupa financiranju, već sa sobom donose i ključne izazove u pogledu sigurnosti, zaštite podataka, zaštite potrošača, oporezivanja, poštenog tržišnog natjecanja i financijske stabilnosti koje bi trebalo pomno nadzirati kako bi se ostvarila puna korist za građane; |
| --- | --- |

G.

budući da brze promjene prouzročene digitalizacijom i inovacijama u području financijskih tehnologija imaju ne samo potencijal, ako se njima pametno upravlja, stvoriti nove i često bolje financijske proizvode za potrošače i doprinijeti financijskoj uključenosti, među ostalim i smanjenjem transakcijskih troškova i olakšavanjem pristupa financiranju, već sa sobom donose i ključne izazove u pogledu sigurnosti, zaštite podataka, zaštite potrošača, oporezivanja, poštenog tržišnog natjecanja i financijske stabilnosti koje bi trebalo pomno nadzirati kako bi se ostvarila puna korist za građane;

| H. | budući da je važno osigurati da nitko ne ostane zanemaren i da se pristup mnogim uslugama koje se počinju pružati putem interneta osigura i putem nedigitalnih kanala u slučajevima u kojima je to potrebno kako bi se izbjeglo financijsko isključivanje; |
| --- | --- |

H.

budući da je važno osigurati da nitko ne ostane zanemaren i da se pristup mnogim uslugama koje se počinju pružati putem interneta osigura i putem nedigitalnih kanala u slučajevima u kojima je to potrebno kako bi se izbjeglo financijsko isključivanje;

| I. | budući da bi svi napori uloženi u jačanje tržišta maloprodajnih financijskih usluga u EU-u trebali biti usklađeni s programima jedinstvenog digitalnog tržišta i unije tržišta kapitala te strategijom jedinstvenog tržišta i kao opći cilj trebali imati jačanje dinamike stvaranja radnih mjesta, održivog rasta, financijske stabilnosti i uloge potrošača u europskom gospodarstvu; |
| --- | --- |

I.

budući da bi svi napori uloženi u jačanje tržišta maloprodajnih financijskih usluga u EU-u trebali biti usklađeni s programima jedinstvenog digitalnog tržišta i unije tržišta kapitala te strategijom jedinstvenog tržišta i kao opći cilj trebali imati jačanje dinamike stvaranja radnih mjesta, održivog rasta, financijske stabilnosti i uloge potrošača u europskom gospodarstvu;

| J. | ustraje na tvrdnji da mala i srednja poduzeća moraju imati koristi od europskog tržišta maloprodajnih financijskih usluga, kako u pogledu ponude tako i u pogledu potražnje; kada je riječ o ponudi, to tržište mora biti jedan od načina na koji će se povećati pristup malih i srednjih poduzeća financiranju; kada je riječ o potražnji, tim se tržištem mora olakšati pristup malih i srednjih poduzeća prekograničnim tržištima; |
| --- | --- |

J.

ustraje na tvrdnji da mala i srednja poduzeća moraju imati koristi od europskog tržišta maloprodajnih financijskih usluga, kako u pogledu ponude tako i u pogledu potražnje; kada je riječ o ponudi, to tržište mora biti jedan od načina na koji će se povećati pristup malih i srednjih poduzeća financiranju; kada je riječ o potražnji, tim se tržištem mora olakšati pristup malih i srednjih poduzeća prekograničnim tržištima;

| K. | budući da je dovršenje unutarnjeg tržišta važno za potrošače te je od ključne važnosti i pružiti europskim poduzećima koja posluju u području financijskih tehnologija mogućnosti za iskorištavanje prednosti unutarnjeg tržišta kako bi se mogla natjecati s tradicionalnim igračima te kako bi ponudila inovativna rješenja prilagođena potrošačima i stvorila radna mjesta diljem EU-a; |
| --- | --- |

K.

budući da je dovršenje unutarnjeg tržišta važno za potrošače te je od ključne važnosti i pružiti europskim poduzećima koja posluju u području financijskih tehnologija mogućnosti za iskorištavanje prednosti unutarnjeg tržišta kako bi se mogla natjecati s tradicionalnim igračima te kako bi ponudila inovativna rješenja prilagođena potrošačima i stvorila radna mjesta diljem EU-a;

| L. | budući da su mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća te poduzeća srednje tržišne kapitalizacije temelj europskog gospodarstva i pokretači zapošljavanja i rasta; budući da se sve europsko zakonodavstvo i inicijative moraju prilagoditi specifičnoj naravi tih poduzeća; |
| --- | --- |

L.

budući da su mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća te poduzeća srednje tržišne kapitalizacije temelj europskog gospodarstva i pokretači zapošljavanja i rasta; budući da se sve europsko zakonodavstvo i inicijative moraju prilagoditi specifičnoj naravi tih poduzeća;

| M. | budući da je dovršavanje europskog unutarnjeg tržišta od najveće važnosti za potrošače i poduzeća i da inovativni i novi dionici počinju nuditi alternative postojećim uslugama; |
| --- | --- |

M.

budući da je dovršavanje europskog unutarnjeg tržišta od najveće važnosti za potrošače i poduzeća i da inovativni i novi dionici počinju nuditi alternative postojećim uslugama;

| 1. | pozdravlja Zelenu knjigu Komisije o maloprodajnim financijskim uslugama (koje su definirane na način da uključuju i osiguranje), kao i živu i produktivnu raspravu koja se oko nje vodi; pozitivno ocjenjuje održavanje javnog savjetovanja o Zelenoj knjizi o maloprodajnim financijskim uslugama tijekom kojega su svi dionici imali priliku izraziti mišljenje stvoreno na temelju specifičnosti svojeg djelovanja i/ili specifičnosti svojeg sektora; ističe da bi, ako se u obzir uzme različitost dionika i proizvoda u tom području, jednoobrazno pristupanje maloprodajnim financijskim uslugama bilo kontraproduktivno; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da će u pogledu konkurentnosti, prekogranične aktivnosti i inovativnosti digitalizacija i dalje pružati nove prilike za potrošače, ulagače, mala i srednja poduzeća te ostale vrste poduzeća; ustraje u tvrdnji da funkcionalno europsko tržište maloprodajnih financijskih usluga ne može počivati samo na digitalizaciji; podsjeća na činjenicu da se brojne prepreke poput različitih poreznih, socijalnih, pravnih i zdravstvenih sustava, mehanizama sklapanja ugovora i zaštite potrošača kao i različitih jezika i kultura ne mogu prevladati samo uz pomoć digitalizacije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da je inicijativa o kojoj je riječ u Zelenoj knjizi osmišljena u pravo vrijeme ako se u obzir uzme potreba da se u svim fazama procesa donošenja politika djeluje proaktivno kako bi se učinkovito i adekvatno odgovorilo na pomake na tako inovativnom i promjenjivom tržištu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da je pojednostavljenje zakonodavstva, što se omogućuje obeshrabrivanjem prekomjerne složenosti proizvoda i usluga, jedan od ključnih aspekata u naporima da se olakša usporedivost proizvoda među tržištima država članica, posebno u sektoru osiguranja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da je velik broj zakonskih akata EU-a mjerodavnih za jedinstveno tržište maloprodajnih financijskih usluga kao što su nova Direktiva o uslugama platnog prometa, Uredba o višestranim bankovnim provizijama, Direktiva o računima za plaćanje, Direktiva o sprečavanju pranja novca, Direktiva o hipotekarnim kreditima, Direktiva o raspodjeli osiguranja već usvojen; poziva Komisiju da pažljivo prati prenošenje u nacionalno zakonodavstvo i provedbu tok zakonodavstva te da se izbjegnu udvostručivanja i preklapanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe važnost zalaganja za pozitivne pomake na tržištu maloprodajnih financijskih usluga na način da se stvore i održavaju konkurentno ozračje i jednaki tržišni uvjeti za subjekte koji su već na tržištu i one koji na njega tek ulaze s pravilima koja, koliko god je to moguće, neće ovisiti o tehnologiji i modelu poslovanja; naglašava nužnost takvog pristupa kako bi se novim i inovativnim malim i srednjim poduzećima pružila pomoć u ostvarenju rasta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | traži od Komisije da zajamči da se na istu vrstu usluga primjenjuju ista pravila kako ne bi došlo do narušavanja tržišnog natjecanja, posebno nakon pojave novih pružatelja maloprodajnih financijskih usluga; snažno se protivi tomu da se zbog tih pravila koči inovativnost; ističe da bi se uspostavljanjem „kontaktnih točaka”, čime bi se dionicima dozvolilo da prijave nezakonitu primjenu odredbi EU-a o izdavanju odobrenja za poslovanje u drugoj državi, mogla potaknuti tržišna integracija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da su se u Europi u prvom tromjesečju 2016. financijske tehnologije financirale sa samo 348 milijuna USD, dok je taj iznos u Sjevernoj Americi bio 1,8 milijardi USD, a u Kini 2,6 milijardi USD, što je pokazatelj potrebe brze promjene mentaliteta i odgovarajućeg odgovora regulatora na tehnološke razvoje kako bi Europa postala vodeće tržište inovacija; ističe da će istinsko jedinstveno tržište maloprodajnih financijskih usluga na kojem se novim igračima osiguravaju pošteni uvjeti natjecanja učiniti EU atraktivnim kao čvorište inovativnih financijskih usluga te dati potrošačima veći i bolji izbor po nižim cijenama; ističe da disruptivne tehnologije regulatorima predstavljaju izazov, ali i nude dobre prilike za inovacije od kojih imaju koristi krajnji korisnici te predstavljaju poticaj gospodarskom rastu i stvaranju radnih mjesta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da, posebno kako bi se povećali povjerenje i zadovoljstvo potrošača, inicijativa iz Zelene knjige može polučiti uspjeh samo ako se čvrsto usmjeri na stvaranje tržišta EU-a na kojemu će dobro zaštićeni potrošači imati jednake prilike i pristup transparentnim i na jasan način predstavljenim proizvodima čija kvaliteta odgovara cijeni; prepoznaje vrijednost pružanja jednostavnih, sigurnih i standardiziranih proizvoda potrošačima; poziva europska nadzorna tijela da redovito procjenjuju učinak prakse vezanja na cijene i tržišno natjecanje u području maloprodajnih financijskih usluga; poziva Komisiju da uvede jednostavan, prenosiv i siguran okvir za financijske proizvode; nadalje poziva Komisiju da istraži mogućnost uspostavljanja usklađenog zakonskog okvira za standardizirane predzadane mogućnosti izbora za najčešće korištene financijske proizvode u EU-u, slično modelu osnovnog bankovnog računa i paneuropskog mirovinskog proizvoda; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da inicijative nastale na temelju Zelene knjige moraju biti sukladne s načelom proporcionalnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća da bi sve inicijative temeljene na Zelenoj knjizi trebale biti u skladu s pojačanom međunarodnom borbom protiv poreznih prijevara, izbjegavanja plaćanja poreza i njegove utaje te pranja novca, uključujući pojačane napore oko razrade zajedničkog poreznog identifikacijskog broja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | skreće pozornost na sve veću složenost maloprodajnih financijskih proizvoda; ističe da je potrebno osmisliti inicijative i instrumente zahvaljujući kojima će se poboljšati konkurentnost, a potrošači će među proizvodima koji su im dostupni moći pronaći i usporediti one koji su sigurni, održivi i jednostavni; podržava inicijative poput dokumenta s ključnim informacijama za ulaganje za subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire i dokumenta s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode; ističe da je te informacijske mehanizme potrebno prilagoditi digitalnoj stvarnosti; u tom kontekstu vjeruje da bi sažetak prospekta trebalo uskladiti s dokumentom s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode kako bi se malim ulagateljima omogućilo da ispravno procijene rizike povezane s vrijednosnim papirima koji se nude javnosti ili kojima se trguje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća na nedavne pomake u zakonodavnom okviru za bankovni sektor, posebno na Direktivu o oporavku i sanaciji banaka i Direktivu o sustavima osiguranja depozita; podsjeća da je novouvedeni sanacijski režim rezultirao time da neki od instrumenata ponuđeni malim ulagateljima sa sobom nose veći rizik gubitaka; ustraje na činjenici da je potrebno u potpunosti informirati potrošače o učinku novih propisa, posebice ako postoji opasnost korištenja njihovih depozita ili ulaganja za sanaciju vlastitim sredstvima; traži od Komisije da preispita primjenjuju li države članice na ispravan način Direktivu o sustavima osiguranja depozita; ističe da je prodaja određenih instrumenata prikladnih za saniranje vlastitim sredstvima maloprodajnim ulagateljima izrazito problematična i zbog pitanja adekvatne zaštite potrošača i zbog osiguravanja praktične izvedivosti takvog saniranja te poziva Komisiju da istraži mogućnosti kojima bi se takve prakse mogle ograničiti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da je preduvjet postojanja europskog tržišta maloprodajnih financijskih usluga ujednačena pravna zaštita potrošača posvuda u Uniji; drži da je potrebno ažurirati mrežu za rješavanje financijskih sporova FIN-NET i promicati njezino korištenje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da u nekim državama članicama zbog nedostatka sustava osiguranja sličnog onome za proizvode životnog osiguranja može doći do narušavanja povjerenja potrošača te poziva Komisiju da razmotri zakonodavstvo kojim će takav sustav postati obvezan; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da se uvijek mora imati u vidu perspektiva financijskog uključivanja te da se moraju donijeti mjere kojima će se jamčiti da su svim potrošačima dostupne barem najosnovnije financijske usluge koje se pružaju i nedigitalnim kanalima kako bi se izbjeglo financijsko isključivanje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da se strukturne promjene u financijskom sektoru, od pojave poduzeća koja se bave financijskom tehnologijom do spajanja i preuzimanja, i koje bi mogle rezultirati smanjenjem broja radnih mjesta i podružnica, moraju provesti na način da se ne smanji kvaliteta pružanja usluga najranjivijima, posebno starijim osobama i osobama koje žive u ruralnim ili rijetko naseljenim područjima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe važnost financijskog obrazovanja kao alata za zaštitu i osnaživanje potrošača; poziva na širenje i olakšavanje pristupa neovisnom financijskom obrazovanju te ističe potrebu za podizanjem obaviještenosti potrošača o njihovim ulagačkim mogućnostima; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primjećuje da digitalizacija malim ulagateljima nosi prednosti kao što su lakša usporedivost proizvoda, bolji i lakši pristup prekograničnim ulaganjima te, posljedično, poštenija tržišna utakmica među pružateljima usluga kao i brže i lakše postupke registracije i plaćanja te niže transakcijske troškove, ali može predstavljati i izazove koji se ne mogu ignorirati kao što su zahtjevi „upoznaj svog klijenta” te zahtjevi u pogledu suzbijanja pranja novca i zaštite podataka i opasnosti kao što su izloženost središnjih sustava kibernetičkim napadima; poziva na prepoznavanje i praćenje nadolazećih i trenutačnih trendova na financijskim tržištima te da se kao mjerilo koristi njihov vjerojatni učinak na male ulagatelje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da pružatelji financijskih usluga sve češće koriste financijske i nefinancijske podatke potrošača prikupljene iz različitih izvora u različite svrhe, prije svega u kreditnom i osiguravateljnom sektoru; ističe da bi način na koji pružatelji usluga koriste osobne podatke te velike setove podataka trebao biti usklađen sa zakonodavstvom EU-a o zaštiti podataka i strogo ograničen samo na ono što je nužno za pružanje usluge i što nosi prednost klijentima; s obzirom na to, prednost osiguravatelja u odnosu na klijenta zbog korištenja velikih setova podataka u osiguravateljnim djelatnostima trebala bi biti pod strogim nadzorom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da je pristup gotovini preko bankomata jedna od osnovnih usluga koja treba biti na raspolaganju bez ikakvih diskriminirajućih ili nepoštenih praksi i da stoga ne smije iziskivati pretjerano velike troškove; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da je potrebno veće povjerenje potrošača u financijske usluge s obzirom na to da je i dalje nisko, posebno u pogledu financijskih proizvoda s visokim rizicima povezanima s konverzijom valuta, te poziva Komisiju da zajamči potpunu provedbu postojećih mjera za poboljšanje financijske pismenosti i osviještenosti te uvođenje dodatnih mjera, gdje je to potrebno, kako bi se potrošačima dala mogućnost donošenja informiranih odluka, kako bi se povećala transparentnost tih proizvoda te kako bi se uklonile barijere s kojima se potrošači suočavaju u pogledu promjene pružatelja usluge i neopravdanih povezanih troškova ili barijere s kojima se suočavaju prilikom odustajanja od nekog proizvoda; naglašava da bi Europski standardizirani informativni obrazac i obrasce sa standardnim europskim informacijama o potrošačkim kreditima trebalo sustavno davati svim potrošačima prije potpisivanja ugovora kao dio procjene kredita, zajma ili hipoteke; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da zaposlenici financijskih institucija i pružatelja financijskih usluga koji rade izravno s klijentima imaju ključnu ulogu u približavanju maloprodajnih usluga svim sastavnicama društva i svim potrošačima u EU-u; ističe da bi se tim zaposlenicima u načelu trebalo omogućiti osposobljavanje i na raspolaganje staviti dovoljno vremena da klijentima pomognu na najbolji način, a za njih ne bi trebali vrijediti nikakvi prodajni ciljevi ni poticaji koji bi mogli utjecati na savjet koji daju, te da bi ti zaposlenici u skladu s važećim odredbama o zaštiti potrošača u Direktivi MiFID II raditi u interesu klijenta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe činjenicu da je pristup cjenovno povoljnom i neovisnom savjetovanju ključan za dobre ulagačke odluke; naglašava da je za bolje savjetovanje klijenata potrebna šira ponuda standardiziranih maloprodajnih investicijskih proizvoda te učinkoviti dokumenti s ulagačkim informacijama za složene i jednostavne proizvode; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primjećuje da je ponuda cjenovno povoljnih, ciljanih financijskih savjeta, čije bi područje primjene trebalo biti užeg opsega od pravog financijskog savjetovanja reguliranog Direktivom MiFID, trenutačno loša unatoč postojećoj potražnji; prima na znanje provedene osvrte i poduzete inicijative u nekim državama članicama u pogledu takvih posredničkih savjeta; poziva Komisiju, države članice i dionike na tržištu da u tom pogledu prepoznaju, prouče i slijede dobre prakse i inicijative; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe nedostatke u nacionalnoj implementacije Direktive MiFID II, što je u mnogim slučajevima uslijed novih zahtjeva za izvještavanje dovelo do velikog radnog opterećenja za posrednike, a to izvještavanje nije nužno dovelo do bolje zaštite klijenata i nije nadišlo Direktivu MiFID II; poziva na to da se iz tog iskustva izvuče pouka; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe da sektor bankarskog poslovanja s građanima ima odlučujuću ulogu u pravilnom prenošenju uvjeta monetarne politike na tržište, pogotovo na potrošače; ističe važnost stvaranja prikladnog okruženja monetarne politike kako bi se promicale dugoročne uštede potrošača; |
| --- | --- |

27.

| 28. | smatra da na učinkovitom i dinamičnom jedinstvenom tržištu maloprodajnih financijskih usluga ne bi smjele postojati nepotrebne i nepoštene razlika između država članica koje pripadaju europodručju i onih koje mu ne pripadaju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da bi usvajanjem jedinstvene valute u svim državama članicama bez iznimke jedinstveno tržište maloprodajnih financijskih usluga postalo učinkovitije i usklađenije; |
| --- | --- |

29.

| 30. | misli da će najvjerojatnije biti potrebno ojačati sposobnost EU-a da prikuplja podatke i provodi analize u tom području; smatra da će se neke od ideja koje su navedene u Zelenoj knjizi i koje najviše obećavaju morati popratiti sveobuhvatnim i prilagođenim empirijskim podacima prije nego što zažive u zakonodavnom procesu; ističe da bi se metodologija i pretpostavke o takvom empirijskom radu trebale na prikladan način otkriti koristeći se u potpunosti rezultatima nadzora europskih nadzornih tijela zatraženog u Uredbi o EBA-i kako bi se prepoznale prednosti i opasnosti različitih inovacija te zakonodavstva čiji je cilj postizanje ravnoteže među njima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisiju da riješi problem zlouporabe prodaje financijskih proizvoda i usluga; pogotovo poziva Komisiju da pomno nadzire provedbu novih pravila utvrđenih u Direktivi MiFID II kojom se zabranjuje plaćanje naknada neovisnim financijskim savjetnicima i ograničava njihovo plaćanje ovisnim savjetnicima te da na temelju tog nadzora razmotri je li ta ograničenja potrebno postrožiti ili uvesti potpunu zabranu svih poticaja; |
| --- | --- |

31.

Kratkoročni prioriteti

| 32. | smatra da je potrebno ojačati provedbu zakonodavstva EU-a te nacionalnog zakonodavstva iz područja financija i zaštite potrošača te da je za jedinstveno tržište maloprodajnih financijskih usluga potrebna visoka razina zakonodavstva o zaštiti potrošača te njegova dosljedna i rigorozna provedba u svim državama članicama; istovremeno napominje da se broj zakonodavnih odredbi o maloprodajnim financijskim uslugama tijekom posljednjih godina povećao u cilju povećanja bonitetne stabilnosti i zaštite potrošača te povratka povjerenja potrošača u taj sektor; ističe da bi europska nadzorna tijela trebala pojačano raditi na problemima potrošača i malih ulagatelja te da bi se nadležne agencije u brojnim državama članicama trebale aktivnije i kompetentnije angažirati u tom području; traži od nadležnih nadzornih tijela država članica da međusobno razmjenjuju dobre prakse kako bi se zajamčilo pošteno tržišno natjecanje u primjeni zakonodavstva u području maloprodajnih financijskih usluga i istovremeno provodilo zakonodavstvo o zaštiti potrošača; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju da se u postupku povezanom s planiranom Bijelom knjigom o financiranju i upravljanju europskim nadzornim tijelima posebno usredotoči na osiguravanje da tijela imaju modele financiranja i mandate potrebne za zauzimanje aktivnije uloge usmjerenije na potrošače na tržištu maloprodajnih financijskih usluga uz istodobno jamčenje financijske stabilnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva angažman Komisije u području financiranja održivih i zelenih ulaganja te je poziva da, gradeći na prošlim savjetovanjima, uključi Europski parlament i preuzme proaktivniju ulogu u korištenju unije tržišta kapitala u okviru provedbe Pariškog sporazuma kako bi pružila podršku rastućem tržištu održivog i odgovornog ulaganja promicanjem održivih ulaganja tako što će davati informacije o ekološkim, socijalnim i upravljačkim kriterijima koristeći se kriterijima za uvrštena trgovačka društva i financijske posrednike te pobrinuti se da se takvi kriteriji adekvatno odražavaju u sustavima upravljanja ulaganjima i standardima objavljivanja, gradeći na sličnim odredbama koje je Parlament uspješno promicao u posljednjoj reviziji IORPD-a; nadalje poziva Komisiju da promiče usluge „procjene rejtinga” ekoloških, društvenih i upravljačkih kriterija i postojanog okvira za tržište zelenih obveznica nadograđujući temelje koje je postavila studija Komisije i rad studijske skupine zemalja skupine G 20 na zelenom financiranju; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da pojača borbu protiv diskriminacije koja se temelji na mjestu stalnog boravišta na europskom tržištu maloprodajnih financijskih usluga te da, po potrebi, dodatnim zakonodavnim inicijativama usmjerenima posebno na financijski sektor nadopuni predviđene opće prijedloge za okončanje neopravdanog uskraćivanja pristupa na temelju lokacije, imajući na umu da je cijena nekih proizvoda i nekih usluga povezana s nizom čimbenika (regulatornih ili geografskih) koji se razlikuju od jedne države članice do druge; |
| --- | --- |

35.

| 36. | potiče Komisiju da, među ostalim na temelju strukture Direktive o računima za plaćanje i analize osiguravateljskog sektora koju je provelo Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje, osmisli plan za izradu dobro organiziranog i razumljivog portala EU-a za usporedbu koji će obuhvaćati većinu ili sve dijelove tržišta maloprodajnih financijskih usluga; ističe da alati za usporedbu moraju biti detaljni i relevantni za potrošače te da se ne bi smjeli usredotočiti samo na cijene proizvoda, već i na njihovu kvalitetu, imajući na umu da je moguće usporediti samo slične proizvode; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju, među ostalim imajući u vidu Direktivu o računima za plaćanje, da utvrdi pravila, prakse i pogrešne prakse koje se primjenjuju na domaća i prekogranična prebacivanja računa u relevantnim dijelovima europskog tržišta maloprodajnih financijskih usluga te da izradi koherentnu i razumljivu strategiju zahvaljujući kojoj će potrošač lakše moći prijeći na prekograničnog pružatelja usluga bilo gdje na području EU-a; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju i države članice da ojačaju strukturu alternativnog rješavanja sporova na tržištu maloprodajnih financijskih usluga tako što će se pobrinuti da tijela nadležna za alternativno rješavanja sporova zaista budu neovisna, da su svi tržišni dionici pokriveni tim tijelima i tako što će poduzeti korake da mreža FIN-NET bude učinkovitija i poznatija potrošačima; također poziva Komisiju da, nakon planirane ocjene provedbe preporuke o kolektivnoj pravnoj zaštiti, razmotri mogućnost uvođenja europskog sustava kolektivne pravne zaštite; |
| --- | --- |

38.

| 39. | traži od Komisije da detaljnije istraži problematiku zbunjujućih i katkad obmanjujućih praksi na koje nailaze potrošači kada kartična plaćanja i podizanje gotovine na bankomatima uključuju konverziju valute te da pronađe koherentno rješenje kako bi potrošači i u praksi mogli razumjeti i u potpunosti nadzirati situaciju, uključujući i plaćanja vezana uz digitalno tržište; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podsjeća Komisiju da financijske institucije i dalje otkazuju platne kartice ako se njihov nositelj preseli u drugu državu članicu te traži da se donesu mjere u tom području koje bi uključivale i upozorenje nacionalnim vlastima; |
| --- | --- |

40.

| 41. | traži od Komisije da se zalaže za međusobno priznavanje i interoperabilnost tehnika za digitalnu identifikaciju te da se pritom ne ugrozi razina sigurnosti postojećih sustava ili njihova sposobnost da ispunjavaju zahtjeve okvira EU-a za borbu protiv pranja novca; stoga poziva Komisiju i države članice da, među ostalim, pažljivom provedbom Uredbe eIDAS i novog zakonodavstva u području borbe protiv pranja novca, stvori opće okruženje u kojem su strogi sigurnosni zahtjevi popraćeni jednostavnim postupcima za identifikaciju potrošača, što bi trebalo biti u potpunosti izvedivo u skladu s načelima zaštite osobnih podataka; također poziva Komisiju i države članice da otkriju i uklone regulatorne prepreke korištenju elektroničkog potpisa pri sklapanju ugovora o financijskim uslugama te da olakša prekogranični ulazak na digitalno tržište na području cijelog EU-a; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe da je za potencijalno transformativan učinak decentraliziranog vođenja evidencije transakcija potrebna izgradnja regulatornih kapaciteta kako bi se u ranoj fazi prepoznale potencijalni sistemski rizici te izazovi za zaštitu potrošača; poziva Komisiju da uspostavi horizontalnu radnu skupinu koja bi pomno nadzirala rizike i pomogla u njihovom pravovremenom otklanjanju; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisiju da u uskoj suradnji s državama članicama izradi plan uspostave koordinirane mreže nacionalnih jedinstvenih kontaktnih točaka koji bi pomogao financijskim poduzećima koja žele bolje iskoristiti prekogranične poslovne prilike; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ističe da je pružatelje maloprodajnih financijskih usluga potrebno potaknuti na financiranje projekata povezanih s inovacijama i okolišem; ističe da bi se mogla razmotriti mogućnost zauzimanja pristupa sličnog onom na kojem se temelji pomoćni faktor za mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da poduzme daljnje korake na temelju prijedloga EIOPA-e o zajedničkom okviru procjene rizika i transparentnosti za institucije za strukovno mirovinsko osiguranje u cilju promicanja dobre strukture drugog mirovinskog stupa diljem Unije, usporedivosti mirovinskih programa i osvješćivanju prednosti i rizika koje snose potrošači kod regulatora, nadzornika i samih potrošača; |
| --- | --- |

45.

| 46. | traži od Komisije da razmotri nove pristupe zahvaljujući kojima bi se poduzećima mogla omogućiti veća regulatorna fleksibilnost pri testiranjima i inovacijama, ali uz očuvanje visoke razine zaštite potrošača i sigurnosti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisiju da iznese prijedlog o uspostavljanju „štednog računa EU-a” kako bi se oslobodila sredstva za dugoročno financiranje i podržala ekološka tranzicija u Europi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da razjasni korištenje „općih dobrih odredbi” koje bi države članice u ovom trenutku mogle iskoristiti za blokiranje dolaska novih proizvoda na njihova tržišta te da ojača europska nadzorna tijela kako bi mogla postati aktivni posrednici među državama članicama u slučaju suprotnih tumačenja tih odredbi; |
| --- | --- |

48.

Dugoročni aspekti

| 49. | traži od Komisije da dodatno prouči izvedivost, relevantnost te koristi i troškove uklanjanja postojećih prepreka prekograničnom pružanju financijskih usluga u cilju jamčenja domaće i prekogranične prenosivosti u raznim dijelovima tržišta maloprodajnih financijskih usluga, primjerice u pogledu proizvoda osobnog mirovinskog osiguranja i osiguravateljskih proizvoda; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ističe da se u ovom trenutku Direktiva o hipotekarnim kreditima prenosi u zakonodavstva država članica ili se pak u njima provodi; potiče Komisiju da pažljivo prati njezino prenošenje i provedbu te da prouči učinak tih zakonodavnih odredbi na tržište maloprodajnih financijskih usluga; podsjeća da još uvijek postoje velike prepreke stvaranju jačeg jedinstvenog tržišta za hipoteke i potrošačke kredite; stoga potiče Komisiju da u tom pogledu učini pomake, ali da to učini jamčeći pritom financijsku stabilnost, uspostavljajući ravnotežu između pitanja privatnosti i zaštite podataka s jedne strane i prekograničnog pristupa koordiniranijim bazama podataka o kreditima s druge strane te da osigura da se ne ponavljaju situacije u kojima su potrošači koji su tražili kredite bili neopravdano izloženi rizicima povezanima s konverzijom valute; |
| --- | --- |

50.

| 51. | traži od Komisije da u suradnji s državama članicama analizira provedbu i utjecaj europskog zakonodavstva na maloprodajne financijske usluge; poziva Komisiju i države članice da pažljivo ispitaju pravna ograničenja i ostale prepreke prekograničnoj aktivnosti i dovršenju europskog tržišta maloprodajnih financijskih usluga; ističe da se u toj analizi u obzir moraju uzeti specifičnosti malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisiju da analizira koji su podaci zajmodavcima potrebni za procjenu kreditne sposobnosti svojih klijenata te da na temelju te analize donese prijedloge za reguliranje tog postupka procjene; poziva Komisiju da dodatno istraži aktualne prakse kreditnih ureda u pogledu prikupljanja, obrade podataka potrošača i njihovog korištenja u promidžbene svrhe kako bi utvrdila da su adekvatne i da ne štete pravima potrošača; poziva Komisiju da razmotri poduzimanje potrebnih mjera u tom području; |
| --- | --- |

52.

| 53. | traži od država članica da zajamče da su digitalne komunikacije i prodaje povezane s maloprodajnim financijskim uslugama dostupne u formatima koji su pristupačni za osobe s invaliditetom, uključujući putem internetskih stranica i formata datoteka koje je moguće preuzeti; podržava potpuno uključenje svih maloprodajnih financijskih usluga u područje primjene Direktive o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga („Europski akt o pristupačnosti”); |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja djelovanje usmjereno na postizanje veće transparentnosti u određivanju cijena za usluge iznajmljivanja vozila, uključujući prodaju dodatnih osiguranja i druge naknade; ističe da sve naknade i pristojbe, bile one obvezne ili fakultativne, koje su povezane s unajmljivanjem vozila trebaju biti vidljive potrošaču na jasan i istaknut način na internetskoj stranici poduzeća koje iznajmljuje vozila ili na internetskoj stranici na kojoj se uspoređuju ponude za iznajmljivanje vozila; podsjeća Komisiju da je potrebno primijeniti Direktivu o nepoštenoj poslovnoj praksi i pozdravlja nedavno donošenje novih provedbenih smjernica s obzirom na tehnološki napredak; |
| --- | --- |

54.

| 55. | podsjeća na rad obavljen u vezi s Uredbom o agencijama za kreditni rejting; traži od Komisije da preispita učinak tog zakonodavstva u pogledu proizvoda prodanih potrošačima u maloprodaji; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  SL L 133, 22.5.2008., str. 66.

(2)  SL L 266, 9.10.2009., str. 11.

(3)  SL L 60, 28.2.2014., str. 34.

(4)  SL L 173, 12.6.2014., str. 349.

(5)  SL L 257, 28.8.2014., str. 73.

(6)  SL L 257, 28.8.2014., str. 186.

(7)  SL L 257, 28.8.2014., str. 214.

(8)  SL L 352, 9.12.2014., str. 1.

(9)  SL L 123, 19.5.2015., str. 1.

(10)  SL L 337, 23.12.2015., str. 35.

(11)  SL L 26, 2.2.2016., str. 19.

(12)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0228.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/18 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/18

---

P8_TA(2016)0435

Europska obrambena unija

Rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o Europskoj obrambenoj uniji (2016/2052(INI))

(2018/C 224/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor iz Lisabona, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor iz Lisabona,

| — | uzimajući u obzir glavu V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glavu V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članak 42. stavak 6. UEU-a o stalnoj strukturiranoj suradnji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 42. stavak 6. UEU-a o stalnoj strukturiranoj suradnji,

| — | uzimajući u obzir članak 42. stavak 7. UEU-a o obrambenom savezništvu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 42. stavak 7. UEU-a o obrambenom savezništvu,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 1. o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 1. o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 18. prosinca 2013. te 25. i 26. lipnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 18. prosinca 2013. te 25. i 26. lipnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. studenoga 2013. i 18. studenoga 2014. o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. studenoga 2013. i 18. studenoga 2014. o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. travnja 2016. o EU-u u globalnom okruženju koje se mijenja – povezaniji, konfliktniji i kompleksniji svijet (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. travnja 2016. o EU-u u globalnom okruženju koje se mijenja – povezaniji, konfliktniji i kompleksniji svijet (1),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 22. studenoga 2012. o klauzulama EU-a o uzajamnoj obrani i solidarnosti: politička i operativna dimenzija (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 22. studenoga 2012. o klauzulama EU-a o uzajamnoj obrani i solidarnosti: politička i operativna dimenzija (2),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. siječnja 2009. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji 2004. – 2008. (3), u čijem stavku 89. stoji da „temeljna prava ne prestaju na vratima vojarni” i da se „također u potpunosti primjenjuju na građane u uniformi, te preporučuje državama članicama da zajamče da se temeljna prava poštuju i u oružanim snagama”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. siječnja 2009. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji 2004. – 2008. (3), u čijem stavku 89. stoji da „temeljna prava ne prestaju na vratima vojarni” i da se „također u potpunosti primjenjuju na građane u uniformi, te preporučuje državama članicama da zajamče da se temeljna prava poštuju i u oružanim snagama”,

| — | uzimajući u obzir završne zaključke s međuparlamentarnih konferencija o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici te zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici iz Haaga od 8. travnja 2016., iz Luxembourga od 6. rujna 2015., iz Rige od 6. ožujka 2015., iz Rima od 7. studenoga 2014., iz Atene od 4. travnja 2014., iz Vilniusa od 6. rujna 2013., iz Dublina od 25. ožujka 2013. te iz Pafosa od 10. rujna 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završne zaključke s međuparlamentarnih konferencija o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici te zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici iz Haaga od 8. travnja 2016., iz Luxembourga od 6. rujna 2015., iz Rige od 6. ožujka 2015., iz Rima od 7. studenoga 2014., iz Atene od 4. travnja 2014., iz Vilniusa od 6. rujna 2013., iz Dublina od 25. ožujka 2013. te iz Pafosa od 10. rujna 2012.,

| — | uzimajući u obzir nedavnu izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku sa sastanka „Gymnich” ministara vanjskih poslova država članica EU-a održanom 2. rujna 2016., u kojoj je ponovno istaknuto da se otvara prilika da države članice ostvare konkretan napredak u području obrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nedavnu izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku sa sastanka „Gymnich” ministara vanjskih poslova država članica EU-a održanom 2. rujna 2016., u kojoj je ponovno istaknuto da se otvara prilika da države članice ostvare konkretan napredak u području obrane,

| — | uzimajući u obzir dokument naslovljen „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: Jača Europa – Globalna strategija za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije”, koji je potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predstavila 28. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument naslovljen „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: Jača Europa – Globalna strategija za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije”, koji je potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predstavila 28. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir izvješće potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te čelnice Europske obrambene agencije od 7. srpnja 2014. o napretku u provedbi zaključaka Europskog vijeća iz prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te čelnice Europske obrambene agencije od 7. srpnja 2014. o napretku u provedbi zaključaka Europskog vijeća iz prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. srpnja 2013. naslovljenu „Prema konkurentnijem i učinkovitijem sektoru obrane i sigurnosti” (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. srpnja 2013. naslovljenu „Prema konkurentnijem i učinkovitijem sektoru obrane i sigurnosti” (COM(2013)0542),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 24. lipnja 2014. naslovljeno „Novi dogovor za europsku obranu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 24. lipnja 2014. naslovljeno „Novi dogovor za europsku obranu”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 8. svibnja 2015. o provedbi njezine Komunikacije o obrani, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 8. svibnja 2015. o provedbi njezine Komunikacije o obrani,

| — | uzimajući u obzir ocjene Direktive 2009/81/EZ od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji u području obrane i sigurnosti te Direktive 2009/43/EZ o transferima proizvoda obrambene industrije unutar EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ocjene Direktive 2009/81/EZ od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji u području obrane i sigurnosti te Direktive 2009/43/EZ o transferima proizvoda obrambene industrije unutar EU-a,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu predsjednika Europskog vijeća i Komisije te glavnog tajnika NATO-a od 8. srpnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu predsjednika Europskog vijeća i Komisije te glavnog tajnika NATO-a od 8. srpnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije od 11. prosinca 2013., naslovljenu „Sveobuhvatni pristup EU-a vanjskim sukobima i krizama” (JOIN(2013)0030) i povezane zaključke Vijeća od 12. svibnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije od 11. prosinca 2013., naslovljenu „Sveobuhvatni pristup EU-a vanjskim sukobima i krizama” (JOIN(2013)0030) i povezane zaključke Vijeća od 12. svibnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir izjavu talijanskog ministra obrane i ministra vanjskih poslova od 10. kolovoza 2016. kojom pozivaju na „Schengen za obranu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu talijanskog ministra obrane i ministra vanjskih poslova od 10. kolovoza 2016. kojom pozivaju na „Schengen za obranu”,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu njemačkog i francuskog ministra vanjskih poslova od 28. lipnja 2016.„Jaka Europa u nesigurnom svijetu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu njemačkog i francuskog ministra vanjskih poslova od 28. lipnja 2016.„Jaka Europa u nesigurnom svijetu”,

| — | uzimajući u obzir potencijalno odcjepljenje Ujedinjene Kraljevine od EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir potencijalno odcjepljenje Ujedinjene Kraljevine od EU-a,

| — | uzimajući u obzir rezultate Eurobarometra 85.1 iz lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate Eurobarometra 85.1 iz lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i Odbora za ustavna pitanja (A8-0316/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i Odbora za ustavna pitanja (A8-0316/2016),

| A. | budući da se posljednjih godina sigurnosna situacija u Europi i njezinu susjedstvu znatno pogoršala i stvorila teške i dosad neviđene izazove s kojima se nijedna zemlja ni organizacija ne može sama nositi; budući da Europi više nego ikad prijeti opasnost od terorizma na njezinu području, dok se terorizam i pošast stalnog nasilja u sjevernoj Africi i na Bliskom istoku i dalje šire; budući da radi solidarnosti i otpornosti EU mora biti ujedinjen i djelovati zajedničkim snagama i dosljedno te u dogovoru s našim saveznicima i partnerima i trećim zemljama; budući da su prevencija, dijeljenje osjetljivih informacija iz područja sigurnosti, okončavanje oružanih sukoba, prevladavanje raširenih praksi kršenja ljudskih prava, širenje demokracije i vladavine prava te borba protiv terorizma prioriteti za EU i njegove građane i da bi se u tome trebalo angažirati i unutar i izvan njegovih granica, pa i u vidu tijela vojnih inženjera uspostavljenog radi nalaženja rješenja za neke vrlo praktične izazove povezane s učincima klimatskih promjena i prirodnim katastrofama u trećim zemljama; budući da bi Europa trebala biti snažnija i brža u situacijama stvarnih prijetnji; |
| --- | --- |

A.

budući da se posljednjih godina sigurnosna situacija u Europi i njezinu susjedstvu znatno pogoršala i stvorila teške i dosad neviđene izazove s kojima se nijedna zemlja ni organizacija ne može sama nositi; budući da Europi više nego ikad prijeti opasnost od terorizma na njezinu području, dok se terorizam i pošast stalnog nasilja u sjevernoj Africi i na Bliskom istoku i dalje šire; budući da radi solidarnosti i otpornosti EU mora biti ujedinjen i djelovati zajedničkim snagama i dosljedno te u dogovoru s našim saveznicima i partnerima i trećim zemljama; budući da su prevencija, dijeljenje osjetljivih informacija iz područja sigurnosti, okončavanje oružanih sukoba, prevladavanje raširenih praksi kršenja ljudskih prava, širenje demokracije i vladavine prava te borba protiv terorizma prioriteti za EU i njegove građane i da bi se u tome trebalo angažirati i unutar i izvan njegovih granica, pa i u vidu tijela vojnih inženjera uspostavljenog radi nalaženja rješenja za neke vrlo praktične izazove povezane s učincima klimatskih promjena i prirodnim katastrofama u trećim zemljama; budući da bi Europa trebala biti snažnija i brža u situacijama stvarnih prijetnji;

| B. | budući da terorizam, hibridne prijetnje, gospodarska nestabilnost, kibernetička i energetska nesigurnost, organizirani kriminal i klimatske promjene predstavljaju glavne sigurnosne prijetnje u sve složenijem i međusobno povezanijem svijetu u kojemu bi EU trebao dati sve od sebe i tražiti načine na koje bi zajamčio sigurnost, prosperitet i demokraciju; budući da trenutačni financijski i sigurnosni kontekst zahtijeva prisniju suradnju europskih oružanih snaga i veću i bolju suradnju vojnog osoblja u obuci i radu; budući da, prema Eurobarometru 85.1 iz lipnja 2016., oko dvije trećine građana EU-a želi da se EU više angažira u pitanjima sigurnosne i obrambene politike; budući da granice između vanjske i unutarnje politike postaju sve nejasnije; budući da posebnu pozornost treba posvetiti sprečavanju sukoba, rješavanju temeljnih uzroka nestabilnosti i brizi za sigurnost ljudi; budući da su klimatske promjene golema prijetnja globalnoj sigurnosti, miru i stabilnosti koja sve više prijeti obično zajamčenoj sigurnosti, među ostalim smanjenjem pristupa slatkoj vodi i prehrambenim namirnicama za stanovništvo u nestabilnim zemljama i zemljama u razvoju, što dovodi do gospodarskih i društvenih napetosti zbog čega su ljudi prisiljeni na migracije, ili stvaranjem političkih napetosti i sigurnosnih rizika; |
| --- | --- |

B.

budući da terorizam, hibridne prijetnje, gospodarska nestabilnost, kibernetička i energetska nesigurnost, organizirani kriminal i klimatske promjene predstavljaju glavne sigurnosne prijetnje u sve složenijem i međusobno povezanijem svijetu u kojemu bi EU trebao dati sve od sebe i tražiti načine na koje bi zajamčio sigurnost, prosperitet i demokraciju; budući da trenutačni financijski i sigurnosni kontekst zahtijeva prisniju suradnju europskih oružanih snaga i veću i bolju suradnju vojnog osoblja u obuci i radu; budući da, prema Eurobarometru 85.1 iz lipnja 2016., oko dvije trećine građana EU-a želi da se EU više angažira u pitanjima sigurnosne i obrambene politike; budući da granice između vanjske i unutarnje politike postaju sve nejasnije; budući da posebnu pozornost treba posvetiti sprečavanju sukoba, rješavanju temeljnih uzroka nestabilnosti i brizi za sigurnost ljudi; budući da su klimatske promjene golema prijetnja globalnoj sigurnosti, miru i stabilnosti koja sve više prijeti obično zajamčenoj sigurnosti, među ostalim smanjenjem pristupa slatkoj vodi i prehrambenim namirnicama za stanovništvo u nestabilnim zemljama i zemljama u razvoju, što dovodi do gospodarskih i društvenih napetosti zbog čega su ljudi prisiljeni na migracije, ili stvaranjem političkih napetosti i sigurnosnih rizika;

| C. | budući da je potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica za vanjske poslove i sigurnosnu politiku sigurnost Unije postavila kao jedan od pet prioriteta u svojoj Globalnoj strategiji Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku; |
| --- | --- |

C.

budući da je potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica za vanjske poslove i sigurnosnu politiku sigurnost Unije postavila kao jedan od pet prioriteta u svojoj Globalnoj strategiji Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku;

| D. | budući da se Ugovorom iz Lisabona od država članica zahtijeva da stave na raspolaganje odgovarajuće kapacitete za civilne i vojne misije i operacije u okviru ZSOP-a; budući da je izgradnja obrambenih i sigurnosnih kapaciteta predviđena Ugovorima daleko od optimalne; budući da i europske institucije mogu imati značajnu ulogu u pokretanju političkih inicijativa; budući da su države članice dosad pokazale nedostatak volje da se izgradi europska sigurnosna i obrambena unija zbog straha da bi ona mogla postati prijetnja njihovu nacionalnom suverenitetu; |
| --- | --- |

D.

budući da se Ugovorom iz Lisabona od država članica zahtijeva da stave na raspolaganje odgovarajuće kapacitete za civilne i vojne misije i operacije u okviru ZSOP-a; budući da je izgradnja obrambenih i sigurnosnih kapaciteta predviđena Ugovorima daleko od optimalne; budući da i europske institucije mogu imati značajnu ulogu u pokretanju političkih inicijativa; budući da su države članice dosad pokazale nedostatak volje da se izgradi europska sigurnosna i obrambena unija zbog straha da bi ona mogla postati prijetnja njihovu nacionalnom suverenitetu;

| E. | budući da se trošak neujedinjene Europe u području obrane i sigurnosti procjenjuje na 26,4 milijarde EUR godišnje (4) kao posljedica dupliciranja, prekomjernih kapaciteta i prepreka nabavi u području obrane; |
| --- | --- |

E.

budući da se trošak neujedinjene Europe u području obrane i sigurnosti procjenjuje na 26,4 milijarde EUR godišnje (4) kao posljedica dupliciranja, prekomjernih kapaciteta i prepreka nabavi u području obrane;

| F. | budući da se člankom 42. UEU-a zahtijeva postupno oblikovanje zajedničke obrambene politike Unije kao dijela ZSOP-a, što će dovesti do zajedničke obrane EU-a kada Europsko vijeće jednoglasno tako odluči; budući da se člankom 42. stavkom 2. UEU-a također preporučuje državama članicama da usvoje takvu odluku u skladu sa svojim ustavnim odredbama; |
| --- | --- |

F.

budući da se člankom 42. UEU-a zahtijeva postupno oblikovanje zajedničke obrambene politike Unije kao dijela ZSOP-a, što će dovesti do zajedničke obrane EU-a kada Europsko vijeće jednoglasno tako odluči; budući da se člankom 42. stavkom 2. UEU-a također preporučuje državama članicama da usvoje takvu odluku u skladu sa svojim ustavnim odredbama;

| G. | budući da se člankom 42. UEU-a također predviđa osnivanje obrambenih institucija, kao i utvrđivanje europske politike u pogledu kapaciteta i naoružanja; budući da se njime također zahtijeva da napori EU-a budu u skladu s okvirom NATO-a, komplementarni i da se uzajamno nadopunjuju; budući da bi zajednička obrambena politika Unije trebala povećati sposobnost Europe da promiče sigurnost unutar i izvan njezinih granica, kao i ojačati partnerstvo s NATO-om i transatlantske odnose te na taj način doprinijeti jačanju NATO-a, čime će se dodatno promicati djelotvornija teritorijalna, regionalna i globalna sigurnost i obrana; budući da se u nedavnoj zajedničkoj izjavi sa sastanka na vrhu NATO-a u Varšavi 2016. o strateškom partnerstvu NATO-a i EU-a priznala uloga NATO-a i potpora koju EU može pružiti u postizanju zajedničkih ciljeva; budući da bi Europska obrambena unija trebala jamčiti održavanje mira, sprečavanje sukoba i jačanje međunarodne sigurnosti u skladu s načelima Povelje UN-a; |
| --- | --- |

G.

budući da se člankom 42. UEU-a također predviđa osnivanje obrambenih institucija, kao i utvrđivanje europske politike u pogledu kapaciteta i naoružanja; budući da se njime također zahtijeva da napori EU-a budu u skladu s okvirom NATO-a, komplementarni i da se uzajamno nadopunjuju; budući da bi zajednička obrambena politika Unije trebala povećati sposobnost Europe da promiče sigurnost unutar i izvan njezinih granica, kao i ojačati partnerstvo s NATO-om i transatlantske odnose te na taj način doprinijeti jačanju NATO-a, čime će se dodatno promicati djelotvornija teritorijalna, regionalna i globalna sigurnost i obrana; budući da se u nedavnoj zajedničkoj izjavi sa sastanka na vrhu NATO-a u Varšavi 2016. o strateškom partnerstvu NATO-a i EU-a priznala uloga NATO-a i potpora koju EU može pružiti u postizanju zajedničkih ciljeva; budući da bi Europska obrambena unija trebala jamčiti održavanje mira, sprečavanje sukoba i jačanje međunarodne sigurnosti u skladu s načelima Povelje UN-a;

| H. | budući da borbene skupine EU-a, koje su 2007. dosegnule potpunu operativnu sposobnost i koje su osnovane da bi izvršavale vojne zadaće humanitarne prirode te vojne zadaće održavanja i uspostave mira, unatoč postojanju prilika i potreba još uvijek nisu upotrijebljene zbog proceduralnih, financijskih i političkih prepreka; ističe da je to propuštena prilika za jačanje uloge EU-a kao važnog aktera za stabilnost i mir na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

H.

budući da borbene skupine EU-a, koje su 2007. dosegnule potpunu operativnu sposobnost i koje su osnovane da bi izvršavale vojne zadaće humanitarne prirode te vojne zadaće održavanja i uspostave mira, unatoč postojanju prilika i potreba još uvijek nisu upotrijebljene zbog proceduralnih, financijskih i političkih prepreka; ističe da je to propuštena prilika za jačanje uloge EU-a kao važnog aktera za stabilnost i mir na svjetskoj razini;

| I. | budući da, osim osnivanja Europske obrambene agencije, još nije osmišljen nijedan element zajedničke sigurnosne i obrambene politike EU-a koji nedostaje niti je o njima donesena odluka, niti se krenulo s njihovom provedbom; budući da je potrebna organizacijska revizija kako bi se iskoristio puni potencijal Europske obrambene agencije i dokazalo da stvara dodanu vrijednost, čini ZSOP učinkovitijim i može dovesti do usklađenih nacionalnih procesa planiranja obrane u onim područjima koja su relevantna za vojne operacije ZSOP-a u skladu sa zadaćama iz Petersberga opisanima u članku 43. UEU-a; potiče sve države članice da sudjeluju i zalažu se za Europsku obrambenu agenciju kako bi ostvarile taj cilj; |
| --- | --- |

I.

budući da, osim osnivanja Europske obrambene agencije, još nije osmišljen nijedan element zajedničke sigurnosne i obrambene politike EU-a koji nedostaje niti je o njima donesena odluka, niti se krenulo s njihovom provedbom; budući da je potrebna organizacijska revizija kako bi se iskoristio puni potencijal Europske obrambene agencije i dokazalo da stvara dodanu vrijednost, čini ZSOP učinkovitijim i može dovesti do usklađenih nacionalnih procesa planiranja obrane u onim područjima koja su relevantna za vojne operacije ZSOP-a u skladu sa zadaćama iz Petersberga opisanima u članku 43. UEU-a; potiče sve države članice da sudjeluju i zalažu se za Europsku obrambenu agenciju kako bi ostvarile taj cilj;

| J. | budući da globalna strategija EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku zahtijeva da EU sustavno potiče obrambenu suradnju u čitavu rasponu sposobnosti kako bi se pružio odgovor na vanjske krize, pomogli izgraditi kapaciteti naših partnera, zajamčila sigurnost Europe te stvorila stabilna europska obrambena industrija, što je ključno za stratešku autonomiju Unije u djelovanju i donošenju odluka; budući da sve mjere moraju prihvatiti svi članovi Vijeća prije provedbe; |
| --- | --- |

J.

budući da globalna strategija EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku zahtijeva da EU sustavno potiče obrambenu suradnju u čitavu rasponu sposobnosti kako bi se pružio odgovor na vanjske krize, pomogli izgraditi kapaciteti naših partnera, zajamčila sigurnost Europe te stvorila stabilna europska obrambena industrija, što je ključno za stratešku autonomiju Unije u djelovanju i donošenju odluka; budući da sve mjere moraju prihvatiti svi članovi Vijeća prije provedbe;

| K. | budući da se Europsko vijeće sastalo u lipnju 2015. da bi među ostalim raspravljalo o obrani te je pozvalo na poticanje jače i sustavnije europske suradnje u području obrane radi izgradnje ključnih sposobnosti, pa i, ovisno o slučaju, korištenjem sredstvima EU-a, napominjući da vojni kapaciteti ostaju u vlasništvu država članica i da one njima i dalje upravljaju; |
| --- | --- |

K.

budući da se Europsko vijeće sastalo u lipnju 2015. da bi među ostalim raspravljalo o obrani te je pozvalo na poticanje jače i sustavnije europske suradnje u području obrane radi izgradnje ključnih sposobnosti, pa i, ovisno o slučaju, korištenjem sredstvima EU-a, napominjući da vojni kapaciteti ostaju u vlasništvu država članica i da one njima i dalje upravljaju;

| L. | budući da se Francuska 17. studenoga 2015. pozvala na članak 42. stavak 7. UEU-a i nakon toga zatražila doprinose u vidu pomoći i potpore drugih država članica na isključivo bilateralnoj osnovi te je njima upravljala; |
| --- | --- |

L.

budući da se Francuska 17. studenoga 2015. pozvala na članak 42. stavak 7. UEU-a i nakon toga zatražila doprinose u vidu pomoći i potpore drugih država članica na isključivo bilateralnoj osnovi te je njima upravljala;

| M. | budući da bi bijela knjiga na razini EU-a o sigurnosti i obrani trebala dodatno ojačati ZSOP i povećati sposobnost EU-a da pruža sigurnost, u skladu s Ugovorom iz Lisabona, i da bi mogla predstavljati korisno promišljanje budućeg, učinkovitijeg ZSOP-a; budući da se misije i operacije u okviru ZSOP-a uglavnom odvijaju u regijama kao što je Afrički rog i Sahel koje su snažno pogođene negativnim posljedicama klimatskih promjena kao što su suša i degradacija tla; |
| --- | --- |

M.

budući da bi bijela knjiga na razini EU-a o sigurnosti i obrani trebala dodatno ojačati ZSOP i povećati sposobnost EU-a da pruža sigurnost, u skladu s Ugovorom iz Lisabona, i da bi mogla predstavljati korisno promišljanje budućeg, učinkovitijeg ZSOP-a; budući da se misije i operacije u okviru ZSOP-a uglavnom odvijaju u regijama kao što je Afrički rog i Sahel koje su snažno pogođene negativnim posljedicama klimatskih promjena kao što su suša i degradacija tla;

| N. | budući da je nizozemsko predsjedništvo Vijeća poticalo ideju o bijeloj knjizi EU-a; budući da su zemlje Višegradske skupine pozdravile ideju snažnije europske obrambene integracije; budući da je Njemačka pozvala na Europsku sigurnosnu i obrambenu uniju u Bijeloj knjizi iz 2016. o njemačkoj sigurnosnoj politici i budućnosti Oružanih snaga Njemačke; |
| --- | --- |

N.

budući da je nizozemsko predsjedništvo Vijeća poticalo ideju o bijeloj knjizi EU-a; budući da su zemlje Višegradske skupine pozdravile ideju snažnije europske obrambene integracije; budući da je Njemačka pozvala na Europsku sigurnosnu i obrambenu uniju u Bijeloj knjizi iz 2016. o njemačkoj sigurnosnoj politici i budućnosti Oružanih snaga Njemačke;

| O. | budući da je postupna integracija obrane naša najbolja opcija da učinimo više s manje novca i da bi bijela knjiga mogla pružiti jedinstvenu priliku da se predlože daljnji koraci; |
| --- | --- |

O.

budući da je postupna integracija obrane naša najbolja opcija da učinimo više s manje novca i da bi bijela knjiga mogla pružiti jedinstvenu priliku da se predlože daljnji koraci;

Europska obrambena unija

| 1. | podsjeća da, kako bi zajamčila svoju dugoročnu sigurnost, Europa treba političku volju i odlučnost potpomognutu širokim spektrom odgovarajućih političkih instrumenata, uključujući jake i moderne vojne kapacitete; potiče Europsko vijeće da predvodi postupno oblikovanje zajedničke obrambene politike Unije te da omogući dodatna financijska sredstva kojima će se zajamčiti njezina provedba, u cilju njezine uspostave u sljedećem višegodišnjem političkom i financijskom okviru EU-a (VFO); podsjeća da stvaranje zajedničke obrambene politike Unije predstavlja razvoj i primjenu zajedničke sigurnosne i obrambene politike iz Ugovora iz Lisabona koja mora poštovati međunarodno pravo i zapravo je neophodna za da bi EU mogao promicati vladavinu prava, mir i sigurnost na globalnoj razini; u tom kontekstu pozdravlja sve trenutačne aktivnosti država članica kojima je cilj daljnja integracija naših napora za zajedničku obranu, također uzimajući u obzir izniman doprinos koji bi imala bijela knjiga o sigurnosti i obrani; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice EU-a da oslobode puni potencijal Ugovora iz Lisabona u pogledu obrambene i sigurnosne politike, posebice u pogledu stalne strukturirane suradnje iz članka 42. stavka 6. UEU-a ili početnog fonda iz članka 41. stavka 3. UEU-a; podsjeća da zadaće iz Petersberga iz članka 43. UEU-a čini dug popis ambicioznih vojnih zadaća poput zajedničkih operacija razoružavanja, humanitarnih zadaća i zadaća spašavanja, zadaća vojnog savjetovanja i pružanja pomoći, zadaća sprečavanja sukoba i očuvanja mira, zadaća borbenih snaga u upravljanju krizama, uključujući uspostavu mira i stabilizaciju nakon sukoba; podsjeća da se u istom članku također navodi da sve te zadaće mogu pridonijeti borbi protiv terorizma, među ostalim i pružanjem potpore trećim zemljama u suzbijanju terorizma na njihovim teritorijima; naglašava da trenutačno stanje ZSOP-a ne dopušta EU-u da ispuni sve navedene zadaće; smatra da bi prioritet trebao biti da se sustavno radi na načinima kojima bi se EU-u omogućilo da ispuni ciljeve Ugovora iz Lisabona; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da istinski jaka Europska obrambena unija mora ponuditi državama članicama jamstva i kapacitete veće od onih koje same imaju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da Europska obrambena unija treba početi s temeljitom revizijom ZSOP-a na temelju čvrstog načela obrane, učinkovitog financiranja i koordinacije s NATO-om; smatra da, kao nužan korak, uz povećanu integraciju unutarnje i vanjske sigurnosti, ZSOP treba nadići upravljanje vanjskom krizom, zaista postići zajedničku sigurnost i obranu te dopustiti angažman Unije u svim fazama kriza i sukoba s pomoću cijelog spektra instrumenata na njezinu raspolaganju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava potrebu za uspostavom vijeća ministara obrane u svrhu omogućavanja održivog političkog vodstva i koordiniranja oblikovanja Europske obrambene unije; poziva Vijeće Europske unije da kao prvi korak uvede stalne sastanke na kojima će se okupljati ministri obrane država članica koje su predane jačoj suradnji u području obrane, kao što je forum za savjetovanje i odlučivanje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva predsjednika Komisije da uspostavi stalnu radnu skupinu za „obrambena pitanja”, koja će se sastojati od članova Komisije te kojom će predsjedati potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku; traži da Parlament ima stalne predstavnike u toj skupini; podržava daljnje uključivanje Komisije u obranu s pomoću usredotočenog istraživanja, planiranja i provedbe; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da klimatske promjene uključi u sva vanjska djelovanja EU-a i posebice u ZSOP; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da sve ozbiljnije shvaćanje opasnosti i prijetnji u Europi zahtijeva žurno osnivanje Europske obrambene unije. To je posebice potrebno zbog sve većeg pogoršanja sigurnosnog okruženja na granicama Europske unije, osobito u njezinu istočnom i južnom susjedstvu; napominje da se to odražava i u sigurnosnim strategijama država članica; naglašava da se to stanje postupno pogoršavalo posebno tijekom 2014. godine nastankom i razvojem samoprozvane Islamske države te nakon toga uporabom sile Rusije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da se Europska obrambena unija treba temeljiti na periodičnim procjenama prijetnji za zajedničku sigurnost koje bi provodile države članice, ali i da mora biti dovoljno fleksibilna da odgovori na individualne sigurnosne izazove i potrebe država članica; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da bi Unija trebala namijeniti vlastita sredstva za podupiranje jače i sustavnije europske obrambene suradnje među svojim državama članicama, uključujući stalnu strukturiranu suradnju (PESCO); uvjeren je da bi se upotrebom fondova EU-a jasno iskazala kohezija i solidarnost te da bi se time svim državama članicama omogućilo da intenzivnijim zajedničkim nastojanjima poboljšaju svoje vojne sposobnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da bi ojačana europska suradnja u području obrane dovela do veće učinkovitosti, jedinstva i djelotvornosti, kao i povećanja sredstava i sposobnosti EU-a i pozitivnih potencijalnih učinaka na istraživanja u području obrane i industrijska pitanja; ističe da će samo s pomoću takve snažnije suradnje, koja bi se postupno trebala razviti u pravu Europsku obrambenu uniju, EU i njegove države članice moći steći tehnološke i industrijske kapacitete koji su im potrebni za brže, autonomno, učinkovito djelovanje i rješavanje današnjih prijetnji na odgovarajući i djelotvoran način; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potiče sve države članice da preuzmu više obveza jedne prema drugima uspostavom stalne strukturirane suradnje u okviru Unije; potiče države članice da uspostave multinacionalne snage u okviru PESCO-a i da te snage stave na raspolaganje ZSOP-u; naglašava važnost i nužnost uključenosti svih država članica u stalnu i učinkovitu strukturiranu suradnju; smatra da bi Vijeće trebalo uobičajeno povjeravati provedbu zadaće održavanja mira, sprečavanja sukoba i jačanja međunarodne sigurnosti tim multinacionalnim snagama; predlaže da postupci donošenja politika na razini EU-a, kao i nacionalni postupci, budu strukturirani tako da omoguće brz odgovor na krizu; uvjeren je da bi se sustav borbenih skupina EU-a trebao preimenovati, koristiti i dalje razvijati u tu svrhu, politički, s modularnošću i učinkovitim financiranjem; potiče uspostavu operativnog sjedišta EU-a kao preduvjeta za učinkovito planiranje i nadzor zajedničkih operacija te upravljanje njima; ističe da je PESCO otvoren svim državama članicama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice da posebice priznaju pravo vojnog osoblja da osniva strukovna udruženja ili sindikate i učlanjuje se u njih te da ih uključuje u redoviti socijalni dijalog s vlastima; poziva Europsko vijeće da poduzme konkretne korake prema usklađivanju i standardizaciji europskih oružanih snaga kako bi se olakšala suradnja osoblja oružanih snaga u okviru nove Europske obrambene unije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da sve države članice imaju poteškoća u održavanju vrlo širokog spektra obrambenih kapaciteta, uglavnom zbog financijskih ograničenja; stoga poziva na bolju koordinaciju i jasnije odluke o tome koji će se kapaciteti zadržati, tako da se države članice mogu specijalizirati za određene kapacitete; |
| --- | --- |

13.

| 14. | potiče države članice da traže daljnje mogućnosti za zajedničku nabavu i održavanje snaga i materijala; predlaže da bi možda bilo dobro prvo razmotriti udruživanje i dijeljenje nesmrtonosne opreme, kao što su transportna vozila i letjelice, vozila i letjelice za opskrbu gorivom i druga pomoćna oprema; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da je interoperabilnost od ključne važnosti ako snage država članica žele biti kompatibilnije i integriranije; stoga ističe da države članice moraju istražiti mogućnost zajedničke nabave obrambenih resursa; ističe da to otežavaju protekcionizam i zatvorenost koji vladaju na obrambenim tržištima EU-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da je potrebna revizija i proširenje mehanizma Athena kako bi se zajamčilo da se misije EU-a mogu financirati iz zajedničkih fondova umjesto da većinu troškova snose pojedinačne države članice koje sudjeluju te se na taj način uklonila potencijalna prepreka državama članicama da šalju snage; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Europski parlament da uspostavi punopravni odbor za sigurnost i obranu koji će nadzirati provedbu stalne strukturirane suradnje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da je snažna, sve veća uloga Europske obrambene agencije neophodna za učinkovitu Europsku obrambenu uniju u koordinaciji programa i projekata koji se temelje na sposobnostima te uspostavi zajedničke europske politike kapaciteta i naoružanja, u svrhu veće učinkovitosti, izbjegavanja dupliciranja te smanjenja troškova i na temelju kataloga vrlo preciznih zahtjeva za sposobnosti potrebne za operacije u okviru ZSOP-a te usklađenih nacionalnih postupaka planiranja i nabave u području obrane u pogledu tih specifičnih sposobnosti; smatra da bi to trebalo biti usklađeno s revizijom obrane skupina snaga država članica i revizijom prethodnih aktivnosti i postupaka Europske obrambene agencije; poziva Europsku obrambenu agenciju da dokaže koji su nedostaci u sposobnostima utvrđeni glavnim ciljevima i planom razvoja sposobnosti otklonjeni u okviru Agencije; uvjeren je da su inicijative i projekti udruživanja i dijeljenja izvrstan prvi korak u smjeru pojačane europske suradnje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | potiče Komisiju da surađuje s Europskom obrambenom agencijom kako bi se ojačala industrijska i tehnološka baza obrambenog sektora koji je od temeljne važnosti za europsku stratešku autonomiju; smatra da je za održavanje industrije od ključne važnosti da države članice povećaju potrošnju za obranu te da se zajamči da će industrija i dalje biti konkurentna na globalnoj razini; napominje da trenutačna fragmentacija tržišta predstavlja slabost za konkurentnost europske obrambene industrije; smatra da zajedničko istraživanje može pomoći u smanjenju takve fragmentacije i poboljšanju konkurentnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | čvrsto vjeruje da samo povezani pristup razvoju sposobnosti, među ostalim konsolidacijom funkcionalnih skupina kao što je Europsko zapovjedništvo zračnog prijevoza, može stvoriti ekonomije razmjera potrebne za podupiranje Europske obrambene unije; nadalje smatra da bi jačanje sposobnosti EU-a zajedničkom javnom nabavom i drugim oblicima udruživanja i dijeljenja moglo pružiti prijeko potreban poticaj europskoj obrambenoj industriji, uključujući mala i srednja poduzeća; podržava ciljane mjere za poticanje takvih projekata kako bi se dostigla referentna vrijednost Europske obrambene agencije od 35 % ukupne potrošnje u zajedničkoj javnoj nabavi, kako se traži u globalnoj strategiji EU-a; smatra da bi uvođenje europskog semestra o obrani, pri čemu bi se države članice međusobno savjetovale u pogledu ciklusa planiranja i planova javne nabave, moglo pomoći u prevladavanju trenutačnog stanja fragmentacije obrambenog tržišta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da je po svojoj prirodi kibersigurnost područje politike u kojem su suradnja i integracija od ključne važnosti, ne samo između država članica EU-a, ključnih partnera i NATO-a već i različitih društvenih sudionika jer nije riječ samo o vojnoj odgovornosti; poziva na jasnije smjernice o tome kako se ofenzivne i defenzivne sposobnosti EU-a trebaju upotrebljavati i u kojem kontekstu; podsjeća da je Parlament više puta pozvao na temeljitu reviziju uredbe EU-a o izvozu robe s dvojnom namjenom kako bi se izbjeglo da računalni programi i drugi sustavi koji se mogu koristiti protiv digitalne infrastrukture EU-a ili za kršenje ljudskih prava ne bi pali u krive ruke; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podsjeća na nedavno objavljivanje Globalne strategije od strane Visoke predstavnice, koja predstavlja koherentan okvir prioriteta za djelovanje u području vanjske politike unutar kojega treba utvrditi budući razvoj u europskoj obrambenoj politici; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podsjeća na četiri zajednička kriterija ulaganja koja je odobrio upravni odbor Europske obrambene agencije na ministarskoj razini u studenome 2007., a zabrinut je zbog niske razine suradnje što pokazuje Izvješće o podacima o obrani objavljeno 2013.; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da poduzme inicijativu za okupljanje velikih poduzeća i dionika u europskoj obrambenoj industriji u cilju razvoja europske industrije bespilotnih letjelica; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da poduzme inicijativu za okupljanje velikih poduzeća i dionika u europskoj obrambenoj industriji u cilju razvoja strategija i platforme za zajednički razvoj opreme za obranu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da poboljša suradnju između izrade nacionalnih strategija za kibersigurnost, centara sposobnosti i zapovjednih centara te Europske obrambene agencije kao dio stalne strukturirane suradnje u svrhu zaštite od kibernetičkih napada i njihova suzbijanja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva na daljnji razvoj okvira politike kibernetičke obrane EU-a kako bi se unaprijedile sposobnosti država članica u pogledu kibernetičke obrane, operativna suradnja i dijeljenje podataka; |
| --- | --- |

27.

| 28. | skreće pozornost na kontinuirani rad na uspostavi pripremnog djelovanja za budući program EU-a za istraživanja u području obrane te potiče na njegovo efektivno uvođenje što je prije moguće, u skladu sa zahtjevom Europskog vijeća iz 2013. i 2015. i nakon pilot-projekta koji je pokrenuo Europski parlament; naglašava da za pripremno djelovanje treba osigurati dovoljna sredstva od najmanje 90 milijuna EUR za naredne tri godine (2017. – 2020.); smatra da bi nakon pripremnog djelovanja trebao uslijediti veliki namjenski istraživački program koji financira EU kao dio sljedećega VFO-a koji će početi 2021.; napominje da će za program EU-a za istraživanja u području obrane biti potrebna ukupna proračunska sredstva od barem 500 milijuna EUR godišnje tijekom tog razdoblja kako bi bio vjerodostojan i znatno poboljšao situaciju; poziva države članice da u glavnim crtama predstave buduće programe suradnje koji mogu biti polazišna točka za istraživanja u području obrane koja financira EU te poziva na osnivanje početnog fonda za pripremne aktivnosti koje vode do vojnih operacija, kako je predviđeno u Ugovoru iz Lisabona; skreće pozornost na inicijative Komisije koje se odnose na obranu, kao što su obrambeni akcijski plan, obrambena industrijska politika te europska obrambena tehnološka i industrijska baza; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da pokretanje misija ZSOP-a, kao što je EUNAVFOR MED, pridonosi ostvarivanju Europske obrambene unije; poziva Uniju da nastavi s takvim operacijama te da ih pojača; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra važnim koristiti se postupcima europskog semestra radi uvođenja unaprijeđenih oblika suradnje u području sigurnosti i obrane; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe važnost uvođenja nužnih mjera kojima će se poticati funkcionalno, pošteno, dostupno i transparentno europsko obrambeno tržište otvoreno za druge, promicati buduće tehnološke inovacije, pružati podrška malim i srednjim poduzećima te poticati rast i stvaranje radnih mjesta kako bi se državama članicama omogućilo mnogo učinkovitije i djelotvornije iskorištavanje njihovih proračuna za obranu i sigurnost u najvećoj mogućoj mjeri; napominje da je za čvrstu europsku obrambenu, tehnološku i industrijsku bazu potrebno pošteno i transparentno unutarnje tržište koje funkcionira, sigurnost opskrbe i strukturirani dijalog s industrijama koje su relevantne za područje obrane; zabrinut je zbog dosadašnjeg sporog napretka u pogledu povećanja konkurentnosti, mjera za suzbijanje korupcije i veće transparentnosti u obrambenom sektoru te zbog toga što još ne postoji solidna industrijska politika europskog obrambenog sektora i ne poštuju se u cijelosti pravila unutarnjeg tržišta; mišljenja je da integrirano i konkurentno europsko tržište obrambenog oružja treba osigurati poticaje i nagrade za sve države članice i opskrbiti sve kupce odgovarajućim i pristupačnim sredstvima koji odgovaraju njihovim individualnim sigurnosnim potrebama; naglašava da je potrebno pobrinuti se za to da se Direktiva o nabavi za obranu i Direktiva o transferu obrambenih proizvoda unutar Zajednice ispravno primjenjuju u cijelom EU-u; poziva Komisiju i države članice da zajamče punu provedbu dviju direktiva koje se odnose na obranu iz tzv. obrambenog paketa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisiju da odigra svoju ulogu u okviru obrambenog akcijskog plana, pruži potporu snažnoj industrijskoj bazi koja će biti u mogućnosti zadovoljiti europske potrebe za strateškim sposobnostima te utvrdi gdje bi EU mogao pružiti dodanu vrijednost; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uvjeren je da bi EU, pri postupnom oblikovanju zajedničke obrambene politike Unije, trebao u dogovoru s predmetnim državama članicama predvidjeti sudjelovanje u programima izgradnje sposobnosti koje one provode, uključujući sudjelovanje u strukturama kreiranim za provedbu tih programa u okviru Unije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | potiče Komisiju da, u suradnji s Europskom obrambenom agencijom, potpomaže i omogućava suradnju u području obrane s pomoću mobilizacije sredstava i instrumenata EU-a u cilju toga da države članice razvijaju programe za sposobnosti u području obrane; podsjeća da bi europski akcijski plan obrane trebao biti strateški alat za poticanje suradnje u području obrane na europskoj razini, posebice preko istraživačkog programa u području obrane koji financira EU i mjerama za jačanje industrijske suradnje u cijelom lancu vrijednosti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | snažno pozdravlja koncept strateške autonomije koji je u globalnoj strategiji Europske unije razvila potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku; smatra da bi taj koncept trebao biti prisutan u našim strateškim prioritetima te u jačanju naših kapaciteta i industrije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja zajedničku izjavu predsjednika Europskog vijeća i Europske komisije te glavnog tajnika NATO-a od 8. srpnja 2016. kojom se ističe potreba suradnje između Europske unije i NATO-a u području sigurnosti i obrane; uvjeren je da bi suradnja EU-a i NATO-a trebala obuhvaćati suradnju na istoku i jugu, suzbijanje hibridnih i kibernetičkih prijetnji i poboljšanje pomorske sigurnosti, kao i usklađivanje i koordiniranje razvoja obrambenih sposobnosti; smatra da suradnja u pogledu tehnoloških, industrijskih i vojnih sposobnosti nudi mogućnost poboljšanja kompatibilnosti i sinergije između tih dvaju okvira, čime se jamči učinkovitije korištenje resursima; podsjeća da je brza provedba navedene izjave vrlo važna i u tom pogledu poziva ESVD da zajedno s relevantnim partnerima razvije konkretne mogućnosti za njezinu provedbu do prosinca 2016.; smatra da bi države članice trebale razviti sposobnosti koje se mogu koristiti u okviru ZSOP-a kako bi se omogućilo autonomno djelovanje u slučajevima u kojima NATO nije voljan djelovati i u kojima je djelovanje EU-a primjerenije; uvjeren je da bi se time također osnažila uloga NATO-a u sigurnosnoj i obrambenoj politici i u zajedničkoj obrani; naglašava da suradnja između EU-a i NATO-a, kojom se omogućuju snažnija i učinkovita obrambena industrija i istraživanja u području obrane, predstavlja strateški prioritet te je njezina brza provedba od ključne važnosti; uvjeren je da će zajednički rad na sprečavanju, analizi i ranom otkrivanju s pomoću učinkovite razmjene informacija i obavještajnih podataka povećati sposobnost EU-a da suzbije prijetnje, uključujući hibridne prijetnje; i dalje je uvjeren da je NATO glavni pružatelj sigurnosti i obrane u Europi; naglašava važnost toga da se izbjegnu preklapanja u primjeni instrumenata NATO-a i Unije; smatra da EU ima potencijal i u civilnim aspektima da znatno poboljša situaciju u nestabilnim regijama; međutim, ustraje na tome da bi, iako je uloga NATO-a da zaštiti svoje uglavnom europske članice od svakog vanjskog napada, EU trebao težiti tomu da bude doista sposoban prema potrebi se obraniti i djelovati samostalno, preuzimajući veću odgovornost poboljšanjem opreme, obuke i organizacije; |
| --- | --- |

36.

| 37. | napominje da, iako NATO mora ostati temelj kolektivne obrane u Europi, politički prioriteti NATO-a i EU-a ne moraju uvijek biti isti, posebice ne u kontekstu okretanja SAD-a k Aziji; nadalje napominje da EU posjeduje jedinstven skup instrumenata povezanih sa sigurnošću koji nisu dostupni NATO-u i obratno; smatra da bi EU trebao preuzeti veću odgovornost za sigurnosne krize u svojem neposrednom susjedstvu te na taj način pridonijeti zadaćama NATO-a, posebice u kontekstu hibridnog ratovanja i pomorske sigurnosti; smatra da bi se dugoročno reforma dogovora „Berlin plus” mogla pokazati nužnom kako bi se, među ostalim, omogućilo NATO-u da iskoristi sposobnosti i instrumente EU-a; naglašava da se ambicija EU-a za stratešku autonomiju i oblikovanje Europske obrambene unije mora ostvariti u punoj sinergiji s NATO-om i da mora dovesti do učinkovitije suradnje, pravedne raspodjele opterećenja i produktivne podjele rada između NATO-a i EU-a; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uvjeren je da bi suradnja EU-a i NATO-a trebala obuhvaćati zajedničko jačanje otpornosti na istoku i jugu, kao i ulaganja u obranu; smatra da suradnja u pogledu sposobnosti nudi mogućnost poboljšanja kompatibilnosti i sinergije između tih dvaju okvira; uvjeren je da bi se time također osnažila uloga NATO-a u sigurnosnoj i obrambenoj politici i u zajedničkoj obrani; |
| --- | --- |

38.

| 39. | duboko je zabrinut zbog izvješća da administrativne procedure nepotrebno usporavaju formiranje snaga za misije ZSOP-a i prekogranično kretanje snaga za brzi odgovor unutar EU-a; poziva države članice da na razini EU-a uspostave sustav za koordinaciju brzog kretanja osoblja, opreme i materijala obrambenih snaga za potrebe ZSOP-a kada dođe do pozivanja na klauzulu o solidarnosti i kada postoji obveza pružanja pomoći i potpore svim raspoloživim sredstvima, u skladu s člankom 51. Povelje UN-a; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva na uspostavu praktičnih načina i smjernica za buduću aktivaciju članka 42. stavka 7. UEU-a; poziva države članice da poduzmu nužne korake za provedbu tog članka kako bi pojedine države članice mogle djelotvorno upravljati doprinosima drugih država članica u vidu pomoći i potpore ili kako bi se tim doprinosima moglo djelotvorno upravljati u okviru Unije; poziva države članice da nastoje ostvariti cilj potrošnje 2 % BDP-a na obranu te da 20 % svojih proračuna za obranu utroše na opremu čiju je nužnost utvrdila Europska obrambena agencija, uključujući povezana istraživanja i razvoj, zatvarajući na taj način jaz s pomoću četiriju kriterija zajedničkog ulaganja Europske obrambene agencije; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mišljenja je da su izazovi koje financijska ograničenja predstavljaju za državne proračune praćeni mogućnostima za napredak, koje proizlaze iz očite potrebe za bližom suradnjom između država članica u području obrane; pozdravlja odluku nekih država članica da se zaustavi ili preokrene trend smanjenja troškova obrane; |
| --- | --- |

41.

| 42. | smatra da bi Europski parlament trebao imati važnije mjesto u budućoj Europskoj obrambenoj uniji i da bi Pododbor za sigurnost i obranu trebao postati punopravni parlamentarni odbor; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da pokrene izradu bijele knjige o sigurnosti i obrani EU-a koja će se temeljiti na globalnoj strategiji EU-a koja ima potporu Europskog vijeća; traži od Vijeća da bez odgađanja dodijeli zadaću izrade nacrta tog dokumenta; žali zbog prijedloga koji je potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku uputila ministrima obrane EU-a da bi trebao postojati samo provedbeni plan u području sigurnosti i obrane umjesto sveobuhvatnog procesa izrade bijele knjige; smatra da bi takav provedbeni plan trebao biti preteča redovitom postupku izrade bijele knjige o sigurnosti i obrani koji bi trebao donijeti korisne elemente za procjenu mogućih doprinosa Unije u području sigurnosne i obrambene politike za svako zakonodavno razdoblje na poseban i realističan način; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uvjeren je da bi bijela knjiga o sigurnosti i obrani EU-a trebala biti rezultat koherentnih međuvladinih i međuparlamentarnih procesa i doprinosa različitih institucija EU-a, koji bi se trebali oslanjati na međunarodnu suradnju s našim partnerima i saveznicima, uključujući NATO, te sveobuhvatne međuinstitucijske potpore; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da revidira prvotni raspored kako bi započela ciljana savjetovanja s državama članicama i parlamentima; |
| --- | --- |

44.

| 45. | smatra da bi, na temelju globalne strategije EU-a, bijela knjiga trebala obuhvatiti sigurnosnu i obrambenu strategiju EU-a, sposobnosti koje se smatraju potrebnima za provedbu te strategije, kao i mjere i programe na razini država članica i EU-a kojima će se te sposobnosti omogućiti, a koji bi se trebali temeljiti na suradničkoj europskoj politici kapaciteta i naoružanja, uzimajući u obzir da obrana i sigurnost ostaju u nacionalnoj nadležnosti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | smatra da bi bijela knjiga trebala biti u obliku međuinstitucijskog sporazuma obvezujuće naravi kojim bi se utvrdile sve inicijative, ulaganja, mjere i programi Unije u predmetnom višegodišnjem političkom i financijskom okviru EU-a; uvjeren je da bi države članice, partneri i saveznici trebali uzeti u obzir taj međuinstitucijski sporazum prilikom vlastitog planiranja sigurnosti i obrane kako bi se zajamčila međusobna usklađenost i komplementarnost; |
| --- | --- |

46.

Početne inicijative

| 47. | smatra da bi se odmah trebale pokrenuti sljedeće inicijative:






  — | pripremno djelovanje o istraživanju u području zajedničke sigurnosne i obrambene politike koje počinje 2017. te će se nastaviti do 2019.; |
| --- | --- | --- |

47.

—

pripremno djelovanje o istraživanju u području zajedničke sigurnosne i obrambene politike koje počinje 2017. te će se nastaviti do 2019.;

| — | nakon toga, ambiciozniji i više strateški program istraživanja u području obrane, kojim bi se premostio jaz do sljedećeg VFO-a, ako države članice pruže potrebna dodatna financijska sredstva ili sufinanciraju program u skladu s člankom 185. UFEU-a; |
| --- | --- |

—

nakon toga, ambiciozniji i više strateški program istraživanja u području obrane, kojim bi se premostio jaz do sljedećeg VFO-a, ako države članice pruže potrebna dodatna financijska sredstva ili sufinanciraju program u skladu s člankom 185. UFEU-a;

| — | europski semestar obrane kojim bi se ocjenjivao postignuti napredak u proračunskim naporima država članica u pogledu obrane; |
| --- | --- |

—

europski semestar obrane kojim bi se ocjenjivao postignuti napredak u proračunskim naporima država članica u pogledu obrane;

| — | strategiju u kojoj su opisani koraci koji se trebaju poduzeti kako bi se uspostavila i provela Europska obrambena unija; |
| --- | --- |

—

strategiju u kojoj su opisani koraci koji se trebaju poduzeti kako bi se uspostavila i provela Europska obrambena unija;

| — | razmatranje uspostave stalnog vijeća ministara obrane; |
| --- | --- |

—

razmatranje uspostave stalnog vijeća ministara obrane;

| — | potporu inicijativi NATO-a kojom će se razmjestiti multinacionalne bojne u države članice kada je i gdje je to potrebno, posebice nužnom razvoju infrastrukture (uključujući smještaj); |
| --- | --- |

—

potporu inicijativi NATO-a kojom će se razmjestiti multinacionalne bojne u države članice kada je i gdje je to potrebno, posebice nužnom razvoju infrastrukture (uključujući smještaj);

| — | razvoj regularnog procesa izrade bijele knjige koji će se prvi put primijeniti u okviru planiranja sljedećeg VFO-a; |
| --- | --- |

—

razvoj regularnog procesa izrade bijele knjige koji će se prvi put primijeniti u okviru planiranja sljedećeg VFO-a;

| — | konferenciju dionika o pitanjima razvoja europske politike kapaciteta i naoružanja i usklađivanje odgovarajućih nacionalnih politika na temelju revizije obrane EU-a; |
| --- | --- |

—

konferenciju dionika o pitanjima razvoja europske politike kapaciteta i naoružanja i usklađivanje odgovarajućih nacionalnih politika na temelju revizije obrane EU-a;

| — | rješavanje pravnih problema koji sprečavaju provedbu zajedničke komunikacije o izgradnji kapaciteta za poboljšanje sigurnosti i razvoja u trećim zemljama; |
| --- | --- |

—

rješavanje pravnih problema koji sprečavaju provedbu zajedničke komunikacije o izgradnji kapaciteta za poboljšanje sigurnosti i razvoja u trećim zemljama;

| — | reformu koncepta borbenih skupina EU-a u cilju uspostave trajnih jedinica koje bi bile neovisne o bilo kojoj državi predvodnici, i uz sustavnu zajedničku obuku; |
| --- | --- |

—

reformu koncepta borbenih skupina EU-a u cilju uspostave trajnih jedinica koje bi bile neovisne o bilo kojoj državi predvodnici, i uz sustavnu zajedničku obuku;

| — | stvaranje početnog vojnog fonda, kako je predviđeno člankom 41. stavkom 3. UEU-a, koji bi pridonio mnogo bržem pokretanju vojnih operacija u okviru ZSOP-a; |
| --- | --- |

—

stvaranje početnog vojnog fonda, kako je predviđeno člankom 41. stavkom 3. UEU-a, koji bi pridonio mnogo bržem pokretanju vojnih operacija u okviru ZSOP-a;

| — | akcijski plan za jačanje i proširenje mehanizma Athena kako bi se moglo pružiti više sredstava Zajednice za misije EU-a; |
| --- | --- |

—

akcijski plan za jačanje i proširenje mehanizma Athena kako bi se moglo pružiti više sredstava Zajednice za misije EU-a;

| — | reformu mehanizma Athena u cilju povećanja njegova potencijala za dijeljenje troškova i zajedničko financiranje, posebice u pogledu formiranja borbenih skupina EU-a ili drugih instrumenata za brzi odgovor i za izgradnju kapaciteta vojnih aktera u zemljama partnerima (obuka, mentorstvo, savjetovanje, pružanje opreme, poboljšanje infrastrukture i druge usluge); |
| --- | --- |

—

reformu mehanizma Athena u cilju povećanja njegova potencijala za dijeljenje troškova i zajedničko financiranje, posebice u pogledu formiranja borbenih skupina EU-a ili drugih instrumenata za brzi odgovor i za izgradnju kapaciteta vojnih aktera u zemljama partnerima (obuka, mentorstvo, savjetovanje, pružanje opreme, poboljšanje infrastrukture i druge usluge);

| — | proces razmatranja izravnih stranih ulaganja u ključnim industrijama u području obrane i sigurnosti, i pružatelja usluga, u cilju izrade zakonodavstva na razini EU-a; |
| --- | --- |

—

proces razmatranja izravnih stranih ulaganja u ključnim industrijama u području obrane i sigurnosti, i pružatelja usluga, u cilju izrade zakonodavstva na razini EU-a;

| — | proces razmatranja standardizacije dvojne namjene u cilju izrade zakonodavstva na razini EU-a; |
| --- | --- |

—

proces razmatranja standardizacije dvojne namjene u cilju izrade zakonodavstva na razini EU-a;

| — | razmatranje uspostave stalnog sjedišta za upravljanje vojnim operacijama ZSOP-a i nadzor nad njima; |
| --- | --- |

—

razmatranje uspostave stalnog sjedišta za upravljanje vojnim operacijama ZSOP-a i nadzor nad njima;

| — | sustav na razini EU-a za koordinaciju brzog kretanja osoblja, opreme i materijala obrambenih snaga; |
| --- | --- |

—

sustav na razini EU-a za koordinaciju brzog kretanja osoblja, opreme i materijala obrambenih snaga;

| — | inicijalne elemente europskog akcijskog plana obrane koji će se temeljiti na bijeloj knjizi EU-a o sigurnosti i obrani; |
| --- | --- |

—

inicijalne elemente europskog akcijskog plana obrane koji će se temeljiti na bijeloj knjizi EU-a o sigurnosti i obrani;

| — | inicijalne projekte EU-a i NATO-a za suzbijanje i sprečavanje hibridnih prijetnji i jačanje otpornosti, suradnju u pogledu strateške komunikacije i odgovora, operativnu suradnju, pa i na moru, te u vezi s migracijama, koordinacijom u području kibersigurnosti i obrane, obrambenim sposobnostima, jačanjem tehnološke, istraživačke i industrijske obrambene baze, vježbama te izgradnjom obrambenih i sigurnosnih kapaciteta naših istočnih i južnih partnera; |
| --- | --- |

—

inicijalne projekte EU-a i NATO-a za suzbijanje i sprečavanje hibridnih prijetnji i jačanje otpornosti, suradnju u pogledu strateške komunikacije i odgovora, operativnu suradnju, pa i na moru, te u vezi s migracijama, koordinacijom u području kibersigurnosti i obrane, obrambenim sposobnostima, jačanjem tehnološke, istraživačke i industrijske obrambene baze, vježbama te izgradnjom obrambenih i sigurnosnih kapaciteta naših istočnih i južnih partnera;

| — | mjere za jačanje suradnje i povjerenja između dionika u kibersigurnosti i obrani; |
| --- | --- |

—

mjere za jačanje suradnje i povjerenja između dionika u kibersigurnosti i obrani;

| 48. | predlaže da se Europska obrambena unija bez odgađanja pokrene na temelju sustava diferencirane integracije i u dvije faze:






  (a) | pokretanje stalne strukturirane suradnje koju je Parlament već odobrio i koja je bila uključena u program predsjednika Komisije „Novi početak”; |
| --- | --- | --- |

48.

(a)

pokretanje stalne strukturirane suradnje koju je Parlament već odobrio i koja je bila uključena u program predsjednika Komisije „Novi početak”;

| (b) | provođenje akcijskog plana za globalnu strategiju za vanjsku i sigurnosnu politiku potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice; |
| --- | --- |

(b)

provođenje akcijskog plana za globalnu strategiju za vanjsku i sigurnosnu politiku potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice;

o

o o

| 49. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Europskom vijeću, Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, glavnom tajniku Organizacije sjevernoatlantskog ugovora, agencijama EU-a u područjima svemira, sigurnosti i obrane te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0120.

(2)  SL C 419, 16.12.2015., str. 138.

(3)  SL C 46 E, 24.2.2010., str. 48.

(4)  „Trošak neujedinjene Europe u zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici”, Služba Europskog parlamenta za istraživanja (2013.), str. 78.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/29

---

P8_TA(2016)0436

Ostvarivanje potencijala putničkog prometa vodnim putovima

Rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o ostvarivanju potencijala putničkog prijevoza vodnim putovima (2015/2350(INI))

(2018/C 224/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir izmijenjenu Međunarodnu konvenciju o zaštiti ljudskih života na moru (SOLAS) iz 1974. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmijenjenu Međunarodnu konvenciju o zaštiti ljudskih života na moru (SOLAS) iz 1974. godine,

| — | uzimajući u obzir Protokol Međunarodne pomorske organizacije iz 1978. o Međunarodnoj konvenciji o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol Međunarodne pomorske organizacije iz 1978. o Međunarodnoj konvenciji o sprečavanju onečišćenja s brodova iz 1973.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom iz 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom iz 2006.,

| — | uzimajući u obzir 21. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 21) i 11. konferenciju stranaka koja je služila kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP 11), a koje su održane u Parizu (Francuska) od 30. studenog do 11. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 21. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 21) i 11. konferenciju stranaka koja je služila kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP 11), a koje su održane u Parizu (Francuska) od 30. studenog do 11. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir bijelu knjigu Komisije od 28. ožujka 2011. naslovljenu „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir bijelu knjigu Komisije od 28. ožujka 2011. naslovljenu „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima” (COM(2011)0144),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. siječnja 2009. pod naslovom „Strateški ciljevi i preporuke za politiku pomorskog prometa EU-a do 2018.” (COM(2009)0008), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. siječnja 2009. pod naslovom „Strateški ciljevi i preporuke za politiku pomorskog prometa EU-a do 2018.” (COM(2009)0008),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. svibnja 2010. o strateškim ciljevima i preporukama za politiku pomorskog prometa EU-a do 2018. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. svibnja 2010. o strateškim ciljevima i preporukama za politiku pomorskog prometa EU-a do 2018. (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o provedbi Bijele knjige o prometu iz 2011.: razmatranje aktualnog stanja i put naprijed prema održivoj mobilnosti (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o provedbi Bijele knjige o prometu iz 2011.: razmatranje aktualnog stanja i put naprijed prema održivoj mobilnosti (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1177/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o pravima putnika kada putuju morem ili unutarnjim plovnim putovima i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1177/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o pravima putnika kada putuju morem ili unutarnjim plovnim putovima i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 (5),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 24. svibnja 2016. o primjeni Uredbe (EU) br. 1177/2010 o pravima putnika kada putuju morem ili unutarnjim plovnim putovima i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 (COM(2016)0274), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 24. svibnja 2016. o primjeni Uredbe (EU) br. 1177/2010 o pravima putnika kada putuju morem ili unutarnjim plovnim putovima i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 (COM(2016)0274),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 10. rujna 2013. pod nazivom „Ususret kvalitetnom prijevozu unutarnjim plovnim putovima – NAIADES II” (COM(2013)0623), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 10. rujna 2013. pod nazivom „Ususret kvalitetnom prijevozu unutarnjim plovnim putovima – NAIADES II” (COM(2013)0623),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o utvrđivanju tehničkih pravila za plovila unutarnje plovidbe (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o utvrđivanju tehničkih pravila za plovila unutarnje plovidbe (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/45/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o sigurnosnim pravilima i normama za putničke brodove (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/45/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o sigurnosnim pravilima i normama za putničke brodove (7),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1090/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o izmjeni Direktive 2009/42/EZ o statističkim izvještajima u vezi prijevoza robe i putnika morem (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1090/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o izmjeni Direktive 2009/42/EZ o statističkim izvještajima u vezi prijevoza robe i putnika morem (8),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 98/41/EZ od 18. lipnja 1998. o upisu osoba koje putuju putničkim brodovima koji plove prema lukama ili iz luka država članica Zajednice (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 98/41/EZ od 18. lipnja 1998. o upisu osoba koje putuju putničkim brodovima koji plove prema lukama ili iz luka država članica Zajednice (9),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 3051/95 od 8. prosinca 1995. o sigurnom upravljanju „roll-on/roll-off” putničkih brodova (ro-ro putnički brodovi) (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 3051/95 od 8. prosinca 1995. o sigurnom upravljanju „roll-on/roll-off” putničkih brodova (ro-ro putnički brodovi) (10),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o izmjeni Direktive 1999/32/EZ u vezi sa sadržajem sumpora u brodskim gorivima (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o izmjeni Direktive 1999/32/EZ u vezi sa sadržajem sumpora u brodskim gorivima (11),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. listopada 2015. naslovljenu „REFIT – Prilagodba kursa: Provjera prikladnosti zakonodavstva EU-a o sigurnosti putničkih brodova” (COM(2015)0508), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. listopada 2015. naslovljenu „REFIT – Prilagodba kursa: Provjera prikladnosti zakonodavstva EU-a o sigurnosti putničkih brodova” (COM(2015)0508),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 31. ožujka 2016. pod naslovom „Evaluacija Direktive 2000/59/EZ o lučkim uređajima za prihvat brodskog otpada i ostataka tereta u okviru programa za prikladnost i učinkovitost propisa (REFIT)” (COM(2016)0168), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 31. ožujka 2016. pod naslovom „Evaluacija Direktive 2000/59/EZ o lučkim uređajima za prihvat brodskog otpada i ostataka tereta u okviru programa za prikladnost i učinkovitost propisa (REFIT)” (COM(2016)0168),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A8-0306/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A8-0306/2016),

| A. | budući da geografska obilježja Europe, njezine duge obale te brojni otoci i rijeke, nude izvanredne mogućnosti za održiv putnički promet vodnim putovima; |
| --- | --- |

A.

budući da geografska obilježja Europe, njezine duge obale te brojni otoci i rijeke, nude izvanredne mogućnosti za održiv putnički promet vodnim putovima;

| B. | budući da putnički promet vodnim putovima u području obalne (kratke pomorske) plovidbe, trajekata za plovidbu unutarnjim plovnim putovima i morem, urbane i periferne mobilnosti, kružnih putovanja i turizma nudi velik potencijal za korištenje dostupnim viškom kapaciteta i u pogledu infrastrukture i plovila te ima ključnu ulogu u povezivanju različitih regija Europske unije, što ga čini važnim faktorom u unapređenju kohezije; budući da se osim toga aktivnostima povezanim s kružnim putovanjima i trajektnim prometom potiče obalni turizam koji je jedna od glavnih pomorskih aktivnosti u Europi; |
| --- | --- |

B.

budući da putnički promet vodnim putovima u području obalne (kratke pomorske) plovidbe, trajekata za plovidbu unutarnjim plovnim putovima i morem, urbane i periferne mobilnosti, kružnih putovanja i turizma nudi velik potencijal za korištenje dostupnim viškom kapaciteta i u pogledu infrastrukture i plovila te ima ključnu ulogu u povezivanju različitih regija Europske unije, što ga čini važnim faktorom u unapređenju kohezije; budući da se osim toga aktivnostima povezanim s kružnim putovanjima i trajektnim prometom potiče obalni turizam koji je jedna od glavnih pomorskih aktivnosti u Europi;

| C. | budući da posljednjih godina vlada trend intenzivnijeg razvoja plovila za različite vrste plovidbe kao što su na primjer plovila za plovidbu rijekama i morem koja odgovaraju uvjetima za plovidbu morem, ali su također pogodna za plovidbu plitkim vodama; |
| --- | --- |

C.

budući da posljednjih godina vlada trend intenzivnijeg razvoja plovila za različite vrste plovidbe kao što su na primjer plovila za plovidbu rijekama i morem koja odgovaraju uvjetima za plovidbu morem, ali su također pogodna za plovidbu plitkim vodama;

| D. | budući da je tehnološki napredak još jednom pokazao da je promet vodnim putovima alternativa začepljenim cestama koje vode do središta grada; |
| --- | --- |

D.

budući da je tehnološki napredak još jednom pokazao da je promet vodnim putovima alternativa začepljenim cestama koje vode do središta grada;

| E. | budući da se putnički i teretni promet vodnim putovima suočavaju s različitim problemima i imaju različite potrebe u smislu infrastrukture, ekoloških izazova, operativnih pitanja, sigurnosti i odnosa s lučkim gradovima, iako obama tržišnim segmentima upravlja jedna lučka uprava; |
| --- | --- |

E.

budući da se putnički i teretni promet vodnim putovima suočavaju s različitim problemima i imaju različite potrebe u smislu infrastrukture, ekoloških izazova, operativnih pitanja, sigurnosti i odnosa s lučkim gradovima, iako obama tržišnim segmentima upravlja jedna lučka uprava;

| F. | budući da će se uvrštenjem putničkih čvorišta na vodnim putovima u europsku politiku o međusobnom povezivanju infrastrukture, koja je već provedena u okviru uredbi (EU) br. 1315/2013 i (EU) br. 1316/2013 o Transeuropskoj prometnoj mreži (TEN-T) i Instrumentu za povezivanje Europe (CEF), ostvariti veća europska dodana vrijednost; |
| --- | --- |

F.

budući da će se uvrštenjem putničkih čvorišta na vodnim putovima u europsku politiku o međusobnom povezivanju infrastrukture, koja je već provedena u okviru uredbi (EU) br. 1315/2013 i (EU) br. 1316/2013 o Transeuropskoj prometnoj mreži (TEN-T) i Instrumentu za povezivanje Europe (CEF), ostvariti veća europska dodana vrijednost;

| G. | budući da su u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU), kao komplementarnog instrumenta tradicionalnim bespovratnim sredstvima, dostupni i zajmovi i jamstva za vodne projekte; |
| --- | --- |

G.

budući da su u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU), kao komplementarnog instrumenta tradicionalnim bespovratnim sredstvima, dostupni i zajmovi i jamstva za vodne projekte;

| H. | budući da je promet unutarnjim plovnim putovima prepoznat kao ekološki način prometovanja kojemu je potrebno pružiti posebnu pozornost i potporu te budući da se u Bijeloj knjizi preporuča promicanje prometa morskim i unutarnjim plovnim putovima, čime se povećava udio pomorske plovidbe i plovidbe unutarnjim putovima te povećava sigurnost u prometu; |
| --- | --- |

H.

budući da je promet unutarnjim plovnim putovima prepoznat kao ekološki način prometovanja kojemu je potrebno pružiti posebnu pozornost i potporu te budući da se u Bijeloj knjizi preporuča promicanje prometa morskim i unutarnjim plovnim putovima, čime se povećava udio pomorske plovidbe i plovidbe unutarnjim putovima te povećava sigurnost u prometu;

| I. | budući da se Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom i prijedlogom Europskog akta o pristupačnosti pružaju čvrste smjernice ne samo za provedbu i, po potrebi, buduću reviziju Uredbe (EU) br. 1177/2010 nego i za donošenje zakonodavstva o pravima putnika u intermodalnom kontekstu, pri čemu bi to zakonodavstvo trebalo uključivati nesmetan pristup za putnike s invaliditetom ili smanjenom mobilnošću; |
| --- | --- |

I.

budući da se Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom i prijedlogom Europskog akta o pristupačnosti pružaju čvrste smjernice ne samo za provedbu i, po potrebi, buduću reviziju Uredbe (EU) br. 1177/2010 nego i za donošenje zakonodavstva o pravima putnika u intermodalnom kontekstu, pri čemu bi to zakonodavstvo trebalo uključivati nesmetan pristup za putnike s invaliditetom ili smanjenom mobilnošću;

| J. | budući da se u sektoru putničkog prometa vodnim putovima, iako se ta vrsta prometa smatra sigurnom, u prošlosti dogodilo nekoliko tragičnih nesreća, uključujući nesreće plovila Estonia, Herald of Free Enterprise, Costa Concordia, Norman Atlantic i UND Adryatik; |
| --- | --- |

J.

budući da se u sektoru putničkog prometa vodnim putovima, iako se ta vrsta prometa smatra sigurnom, u prošlosti dogodilo nekoliko tragičnih nesreća, uključujući nesreće plovila Estonia, Herald of Free Enterprise, Costa Concordia, Norman Atlantic i UND Adryatik;

| K. | budući da si je EU u okviru strategije za politiku pomorskog prometa do 2018. zadao cilj da postane svjetski predvodnik u pomorskom istraživanju i inovacijama te brodogradnji jer tako želi poboljšati energetsku učinkovitost brodova i inteligentne sustave upravljanja brodovima, smanjiti utjecaj brodova na okoliš, svesti na minimum rizik od nesreća te pružiti bolju kvalitetu života na moru; |
| --- | --- |

K.

budući da si je EU u okviru strategije za politiku pomorskog prometa do 2018. zadao cilj da postane svjetski predvodnik u pomorskom istraživanju i inovacijama te brodogradnji jer tako želi poboljšati energetsku učinkovitost brodova i inteligentne sustave upravljanja brodovima, smanjiti utjecaj brodova na okoliš, svesti na minimum rizik od nesreća te pružiti bolju kvalitetu života na moru;

| L. | budući da turizam u području kružnih putovanja rijekama i putnički promet vodnim putovima koji se odvija na rijekama, kanalima i ostalim unutarnjim plovnim putovima bilježe porast u brojnim područjima europskih rijeka i urbanim čvorištima uz njih; |
| --- | --- |

L.

budući da turizam u području kružnih putovanja rijekama i putnički promet vodnim putovima koji se odvija na rijekama, kanalima i ostalim unutarnjim plovnim putovima bilježe porast u brojnim područjima europskih rijeka i urbanim čvorištima uz njih;

| M. | budući da je EU donio niz makrostrategija koje su upravno temeljene na korištenju vodnih puteva, uključujući Dunavsku, Jadransko-jonsku i Baltičku strategiju; |
| --- | --- |

M.

budući da je EU donio niz makrostrategija koje su upravno temeljene na korištenju vodnih puteva, uključujući Dunavsku, Jadransko-jonsku i Baltičku strategiju;

| 1. | smatra da se putničkom prometu vodnim putovima mora pridati više pozornosti u okviru programa prometne politike EU-a i njegovih država članica; stoga smatra da bi svoje napore trebali usmjeriti na stvaranje „jedinstvenog područja za putnički promet vodnim putovima”, na primjer, pojednostavljenjem administrativnog opterećenja koje nastaje uslijed prekograničnog putničkog prijevoza; |
| --- | --- |

1.

Konkurentnost

| 2. | potiče države članice, regionalne i lokalne vlasti i Komisiju da razmisle o putničkom prometu vodnim putovima, a posebno da poboljšaju s njime povezanu infrastrukturu, kako u osnovnoj tako i u sveobuhvatnoj mreži, u okviru transeuropske prometne mreže i Instrumenta za povezivanje Europe jačanjem njezine povezanosti s, među ostalim, željezničkom infrastrukturom u unutrašnjosti, uključujući osiguravanje infrastrukture i informacija kako bi se zadovoljilo potrebe svih putnika u vezi s mobilnošću; |
| --- | --- |

2.

| 3. | potiče razvoj pomorskih autocesta, uključujući i u trećim zemljama, kojim se promiče učinkovit multimodalni prijevoz, olakšava integriranje te vrste prijevoza s drugim prometnim mrežama i vrstama prijevoza, otklanjaju uska grla u infrastrukturi ključnih mreža te osiguravaju teritorijalni kontinuitet i integracija; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da je potrebno ukloniti uska grla u vezama između proširenog zapadnoeuropskog sustava unutarnjih vodnih putova i postojećeg istočnoeuropskog sustava, koji je pretrpio znatne štete te je ponegdje i potpuno uništen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da objavi godišnji pregled projekata iz područja putničkog prometa vodnim putovima koje sufinancira EU u okviru kohezijskog i strukturnog fonda, regionalnih fondova, fondova za programe Interreg i Obzor 2020., fondova za Instrument za povezivanje Europe i Transeuropsku prometnu mrežu te Europskog fonda za strateška ulaganja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da objavi sažeto izvješće o provedbi strategija EU-a u pogledu putničkog prometa vodnim putevima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da europski statistički podaci imaju ključnu ulogu u razradi planova i politika za sektor putničkog prometa vodnim putovima, posebno u pogledu broja prekograničnih pomorskih usluga i usluga na unutarnjim vodnim putovima koje se pružaju na trajektima i brodovima za kružna putovanja, s obzirom na to da postoje područja u kojima se prijevoz između različitih lokacija može odvijati samo vodnim putom; poziva Eurostat da u svoje statističke podatke o putnicima na pomorskim kružnim putovanjima uključi i posjete putnika lukama pristanka, odnosno broj putnika koji se ukrcavaju na brod ili iskrcavaju s njega u svakoj tranzitnoj luci, a ne samo broj putnika na kružnim putovanjima godišnje (ukupni promet); uključivanjem tih brojaka dobili bismo realističniju sliku dodane vrijednosti sektora kružnih putovanja i putničkog prometa vodnim putovima općenito; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da razvije sustav za harmonizirano prikupljanje statističkih podataka o nesrećama i nezgodama plovila unutarnje plovidbe, uključujući prekogranični promet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vjeruje da bi uvrštenje putničkog prometa vodnim putovima u gradske mreže javnog prijevoza moglo znatno unaprijediti učinkovitost u pogledu mobilnosti, zaštitu okoliša, kvalitetu života, cjenovnu prihvatljivost, rasterećenje kopnenih prometnih mreža i udobnost u gradovima; poziva Komisiju da u potpunosti podrži ulaganja u kvalitetnu infrastrukturu u unutrašnjosti kojom se može doprinijeti smanjenju gužvi u lokalnom prometu i zajamčiti da neće biti negativnih posljedica za lokalno stanovništvo; poziva Komisiju da sastavi popis primjera najbolje prakse u tom području; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice na promicanje i pružanje potpore lokalnim inicijativama usmjerenima na aktiviranje prometa unutarnjim plovnim putovima kao načina za opskrbu aglomeracija, između ostalog razvojem distribucijskih centara u riječnim lukama i razvojem putničkog prometa, u prvom redu kako bi se predmetna područja učinila atraktivnijima za turiste; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da bi putnički promet vodnim putovima trebalo bolje uvrstiti u sustave za davanje informacija, rezervaciju i izdavanje karata kako bi se poboljšala kvaliteta javnih usluga te dodatno razvio sektor turizma, posebice u udaljenim i izoliranim područjima; naglašava da je prijevoznike u putničkom prometu vodnim putovima potrebno uzeti u obzir pri radu na integriranom europskom sustavu za izdavanje karata; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potiče Europsku komisiju da financira bolje organizirane i učinkovitije projekte za usluge integriranog prijevoza, omogućavajući: postupno smanjenje potrošnje energije; reorganizaciju voznih redova raznih javnih i privatnih zračnih, pomorskih i kopnenih prijevoznika u cilju intermodalnog i učinkovitog upravljanja putničkim prometom; konsolidaciju prijevoznih karata koje izdaju javni i privatni prijevoznici u jedinstvenu kartu dostupnu uz korištenje digitalne aplikacije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da bi, gdje je to moguće, trebalo promicati prakse u okviru kojih se na teretnim plovilima također pružaju usluge putničkog prijevoza i obrnuto, kao što je na primjer slučaj s trajektima, jer bi se na taj način ostvarila veća stopa popunjenosti plovila i veća financijska učinkovitost te bi se smanjile gužve na cestama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja napore u sektoru putničkog prometa vodnim putovima u pogledu prelaska na čišće, energetski učinkovitije brodove s nižim emisijama, razvijene u sklopu europskog okvira za zeleniji promet vodnim putovima; vjeruje da će to dovesti do jeftinijih, održivijih, atraktivnijih i ekonomski konkurentnijih rješenja koja će taj sektor općenito učiniti „jeftinijim, čišćim i zelenijim”; |
| --- | --- |

14.

| 15. | napominje da različiti izazovi s kojima se susreću glavne obalne zone u EU-u zahtijevaju različite mjere (veći broj usluga trajektnog prijevoza na Sjevernom moru, modernizacija trajekata i primjena tehnologije na trajektima na Sredozemnom moru itd.); |
| --- | --- |

15.

| 16. | uvjeren je da industrija izgradnje putničkih brodova EU-a mora ostati glavni konkurentni igrač, da se mora aktivnije poticati, uz istovremeno smanjenje ekološkog otiska poticanjem istraživanja i inovacija u toj industriji; |
| --- | --- |

16.

Ekološka održivost

| 17. | poziva Komisiju da uvrsti putnički promet vodnim putovima u svoju strategiju te da poduzme mjere kako bi se smanjile emisije CO2 u skladu s dogovorima ostvarenima na konferenciji COP 21 čime bi se vanjski troškovi sveli na minimum; |
| --- | --- |

17.

| 18. | potiče Komisiju i države članice da u cilju smanjenja onečišćenja zraka poboljšaju ekološke standarde po uzoru na standarde iz baltičkih zemalja koji se odnose na granične vrijednosti emisija sumpora, kvalitetu goriva te motore koji su učinkovitiji u potrošnji goriva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da su za dekarbonizaciju prometa potrebni znatni napori i napredak u području istraživanja i razvoja; podupire Komisiju u promicanju ukapljenog prirodnog plina, alternativnih nefosilnih goriva, elektroničkih i hibridnih sustava utemeljenih na obnovljivim izvorima te energije sunca i vjetra za morska plovila i potiče je da istraživanja i inovacije oblikuje tako da se poseban naglasak stavi na njihovu praktičnost za sektor putničkog prometa vodnim putovima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća da sukladno Direktivi 2014/94/EU o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva, morske luke u okviru osnovne mreže TEN-T moraju osigurati skladišta za ukapljeni prirodni plin za plovila i morske brodove do 2025., a luke u unutrašnjosti trebaju to učiniti do 2030.; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da potiče politike energetske samodostatnosti s pomoću solarnih sustava postavljenih na zgrade lučkih terminala i pohrane energije proizvedene tijekom dana radi njezina korištenja noću; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da je sektor trajektnog prijevoza važan sastavni element tržišta pomorskog prometa na kraćim relacijama te je stoga ključan za očuvanje njegove dinamičnosti i konkurentnosti, uz istovremeno poboljšavanje njegove ekološke i energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja inicijativu Komisije u okviru programa za prikladnost i učinkovitost propisa (REFIT) o lučkim uređajima za prihvat kao priliku za prilagodbu važeće direktive međunarodnom razvoju događaja te podupire i potiče njezine planove za izradu novog zakonodavstva u okviru redovnog zakonodavnog postupka; ističe da to ne bi trebalo spriječiti države članice da pokrenu održivije inicijative, uključujući dobre sustave informiranja o upravljanju otpadom i nadzora nad njime, i na brodovima i u lukama; |
| --- | --- |

23.

Sigurnost i zaštita

| 24. | naglašava da su sprečavanje onečišćenja i nesreća presudni aspekti uloge Europske agencije za pomorsku sigurnost u poboljšanju sigurnosti trajekata za prekogranični pomorski promet i brodova za kružna putovanja, kao i za osiguravanje zaštite potrošača; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podsjeća na to da osoblje na trajektima i brodovima za kružna putovanja mora biti osposobljeno za učinkovito pružanje pomoći putnicima u slučaju nužde; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja prijedlog direktive o priznavanju stručnih kvalifikacija u unutarnjoj plovidbi koji je predstavila Komisija, a kojim se utvrđuju usklađeni standardi za kvalifikacije članova posade i zapovjednika brodova kako bi se poboljšala mobilnost radne snage u unutarnjoj plovidbi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da bi, kada je riječ o daljnjem razvoju informacijskih sustava kao što su konvencionalni radar, SafeSeaNet, Galileo i riječni informacijski servisi, naglasak trebao biti na poboljšanju sigurnosti, zaštite i interoperabilnosti te potiče države članice da uvedu obvezu korištenja riječnim informacijskim servisima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva nadležne vlasti da, u cilju poboljšanja sigurnosti, predlože jasan okvir za dodjelu odgovornosti i troškova te da se pozabave pitanjima dodatnog osposobljavanja, podučavanja i usmjeravanja osoblja, a posebno pitanjem prihvaćanja osposobljavanja u sklopu kojeg se koriste odobreni simulatori kao dio programa osposobljavanja unutar okvira propisa Međunarodne pomorske organizacije i Međunarodne organizacije rada; smatra da se s pomoću kvalificiranog osoblja na najbolji način može podići kvaliteta i sigurnost usluga; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja nove zakonodavne prijedloge Komisije kojima se nastoje pojednostaviti i poboljšati zajednička pravila o sigurnosti putničkih brodova u vodama EU-a kako bi se poboljšala sigurnost i konkurentnost pojašnjavanjem i pojednostavljenjem pravila te njihovim usklađivanjem s pravnim i tehnološkim novostima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | priznaje da bi, s obzirom na to da postoji sve veća zabrinutost u vezi sa sigurnošću, mogle biti potrebne dodatne mjere kojima se u obzir uzimaju posebne značajke trajektnog prometa i operacija u lukama, kako bi se osiguralo nesmetano funkcioniranje dnevnih trajektnih linija; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da velik broj rijeka čini granice i potiče nadležne vlasti da osiguraju suradnju te dobro integrirane i učinkovite sustave sigurnosti, zaštite i reagiranja u hitnim situacijama, koji su funkcionalni s obje strane granice; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da niz zatvorenih mora, kao na primjer Baltičko i Jadransko more, dijeli više zemalja članica, ali i zemlje nečlanice Europske unije, te stoga potiče nadležne vlasti da osiguraju učinkovit sustav sigurnosti i zaštite, a pogotovo reagiranja u hitnim situacijama; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe da se zakonodavstvo EU-a i država članica mora primjenjivati kada se međunarodni trajekti za pomorski promet nalaze u teritorijalnim vodama EU-a; |
| --- | --- |

33.

Kvaliteta i dostupnost usluga

| 34. | potiče Komisiju da načela iz Uredbe (EU) br. 1177/2010 uvrsti u svoj prijedlog o intermodalnim putničkim pravima, uključujući aspekte koji se odnose na nesmetan pristup za osobe s invaliditetom ili smanjenom mobilnošću te da u njemu također uzme u obzir posebne potrebe starijih osoba i obitelji koje putuju s djecom; potiče Komisiju da predstavi godišnje statističke podatke o broju putnika s invaliditetom ili smanjenom mobilnošću; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe važnost sektora putničkog prometa vodnim putovima u razvijanju održivog turizma i rješavanju pitanja sezonske naravi turizma, posebno u udaljenim i rubnim regijama Unije kao što su priobalne, otočne, jezerske i ruralne regije; nadalje, smatra da bi mala i srednja poduzeća trebala biti središnja točka za promicanje usluga turizma; poziva Komisiju, države članice te lokalna i regionalna tijela da u najvećoj mogućoj mjeri iskoriste mogućnosti financiranja koje EU nudi malim i srednjim poduzećima, uključujući subvencije za lokalne zajednice u gore spomenutim rubnim regijama; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe velik potencijal koji leži u uspostavi odgovarajućih veza između unutarnjih plovnih putova i europske mreže biciklističkih ruta u pogledu povećanja turističke atraktivnosti brojnih regija EU-a; naglašava da je potrebno uzeti u obzir potrebe osoba koje putuju u okviru putničkog prometa vodnim putovima s biciklima; |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da je turizam u obalnim regijama i na otocima nedovoljno razvijen zbog nedostatka povezanosti; smatra da bi Komisija trebala voditi računa o tome da u tim područjima postoji veća potražnja za kvalitetnim uslugama prijevoza; |
| --- | --- |

37.

| 38. | smatra da je sektor putničkog prometa vodnim putevima važan i u područjima gdje trenutačno nema ekonomske opravdanosti kao što su slabije naseljeni udaljeni otoci; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podsjeća na to da su neke trajektne linije od iznimne važnosti za povezivanje najudaljenijih regija s kopnom te s područjima u kojima se ostvaruje gospodarski i industrijski rast, odnosno da su ključne za teritorijalnu, socijalnu i gospodarsku koheziju u pravom smislu riječi, te da stoga doprinose europskoj koheziji i integraciji; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe da bi trebalo promicati okvir za osiguravanje veza s otocima te otočnim i udaljenim regijama, uz mjere kojima bi se omogućila bolja kvaliteta trajekata i prikladni terminali; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ističe da, s obzirom na javni prijevoz u velikim aglomeracijama, uvrštenje putničkog prometa vodnim putovima u multimodalni okvir mobilnosti krije velik potencijal te da je ono poželjno i za osobe koje svakodnevno putuju i za turiste; u tom pogledu smatra da su potrebni daljnji napori za razvijanje mobilnosti kao usluge uvođenjem integriranog sustava za izdavanje karata u cilju povećanja pouzdanosti, udobnosti, točnosti i učestalosti, za smanjenje pritiska na logističke lance te za ostvarenje bržeg ukrcaja kako bi se privuklo putnike; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava da je za održavanje visoke razine kvalitete usluga, i u interesu pomorske sigurnosti, ključno razvijanje znanja i vještina u pomorskom sektoru EU-a; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  SL L 348, 20.12.2013., str. 1.

(2)  SL L 348, 20.12.2013., str. 129.

(3)  SL C 81 E, 15.3.2011., str. 10.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0310.

(5)  SL L 334, 17.12.2010., str. 1.

(6)  SL L 389, 30.12.2006., str. 1.

(7)  SL L 163, 25.6.2009., str. 1.

(8)  SL L 325, 9.12.2010., str. 1.

(9)  SL L 188, 2.7.1998., str. 35.

(10)  SL L 320, 30.12.1995., str. 14.

(11)  SL L 327, 27.11.2012., str. 1.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/36

---

P8_TA(2016)0437

Povećanje učinkovitosti razvojne suradnje

Rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o povećanju učinkovitosti razvojne suradnje (2016/2139(INI))

(2018/C 224/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sastanak na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju i zaključni dokument koji je Opća skupština UN-a donijela 25. rujna 2015. pod nazivom „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”, a osobito cilj 17. u okviru ciljeva održivog razvoja koji su u njemu utvrđeni, a kojim su se države članice UN-a obvezale na jačanje mjera za provedbu i za oživljavanje globalnog partnerstva za održivi razvoj (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sastanak na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju i zaključni dokument koji je Opća skupština UN-a donijela 25. rujna 2015. pod nazivom „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”, a osobito cilj 17. u okviru ciljeva održivog razvoja koji su u njemu utvrđeni, a kojim su se države članice UN-a obvezale na jačanje mjera za provedbu i za oživljavanje globalnog partnerstva za održivi razvoj (1),

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan iz Addis Abebe, zaključni dokument usvojen na trećoj Međunarodnoj konferenciji o financiranju razvoja, održanoj u Addis Abebi (Etiopija) od 13. do 16. srpnja 2015., koji je Opća skupština UN-a podržala svojom rezolucijom 69/313 od 27. srpnja 2015. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan iz Addis Abebe, zaključni dokument usvojen na trećoj Međunarodnoj konferenciji o financiranju razvoja, održanoj u Addis Abebi (Etiopija) od 13. do 16. srpnja 2015., koji je Opća skupština UN-a podržala svojom rezolucijom 69/313 od 27. srpnja 2015. (2),

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a naslovljeno „Trendovi i napredak međunarodne razvojne suradnje”, podneseno na zasjedanju Foruma za razvojnu suradnju održanom 2016. (E/2016/65) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a naslovljeno „Trendovi i napredak međunarodne razvojne suradnje”, podneseno na zasjedanju Foruma za razvojnu suradnju održanom 2016. (E/2016/65) (3),

| — | uzimajući u obzir Parišku deklaraciju o učinkovitosti pomoći, donesenu 2005. na drugom forumu na visokoj razini o učinkovitosti pomoći, Akcijski plan iz Accre donesen 2008. na trećem forumu na visokoj razini o učinkovitosti pomoći održanom u Accri (Gana) (4), i zaključke s četvrtog foruma na visokoj razini o učinkovitosti pomoći održanog u prosincu 2011. u Busanu (Republika Koreja), na kojem je pokrenuto Globalno partnerstvo za učinkovitu razvojnu suradnju (GPEDC) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Parišku deklaraciju o učinkovitosti pomoći, donesenu 2005. na drugom forumu na visokoj razini o učinkovitosti pomoći, Akcijski plan iz Accre donesen 2008. na trećem forumu na visokoj razini o učinkovitosti pomoći održanom u Accri (Gana) (4), i zaključke s četvrtog foruma na visokoj razini o učinkovitosti pomoći održanog u prosincu 2011. u Busanu (Republika Koreja), na kojem je pokrenuto Globalno partnerstvo za učinkovitu razvojnu suradnju (GPEDC) (5),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Dilija od 10. travnja 2010., koja se odnosi na izgradnju mira i države, te „Novi dogovor za angažman u nestabilnim državama”, pokrenut 30. studenoga 2011. na četvrtom forumu na visokoj razini o učinkovitosti pomoći, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Dilija od 10. travnja 2010., koja se odnosi na izgradnju mira i države, te „Novi dogovor za angažman u nestabilnim državama”, pokrenut 30. studenoga 2011. na četvrtom forumu na visokoj razini o učinkovitosti pomoći,

| — | uzimajući u obzir Priopćenje s prvog sastanka na visokoj razini Globalnog partnerstva za učinkovitu razvojnu suradnju (GPEDC), održanog u Mexico Cityju u travnju 2014. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Priopćenje s prvog sastanka na visokoj razini Globalnog partnerstva za učinkovitu razvojnu suradnju (GPEDC), održanog u Mexico Cityju u travnju 2014. (6),

| — | uzimajući u obzir predstojeći drugi sastanak na visokoj razini Globalnog partnerstva za učinkovitu razvojnu suradnju, koji će se održati u Nairobiju od 28. studenoga do 1. prosinca 2016. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir predstojeći drugi sastanak na visokoj razini Globalnog partnerstva za učinkovitu razvojnu suradnju, koji će se održati u Nairobiju od 28. studenoga do 1. prosinca 2016. (7),

| — | uzimajući u obzir izvješće o napretku OECD-a/UNDP-a za 2014., naslovljeno „Poboljšanje učinkovitosti razvojne suradnje” (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o napretku OECD-a/UNDP-a za 2014., naslovljeno „Poboljšanje učinkovitosti razvojne suradnje” (8),

| — | uzimajući u obzir konsenzus organizacija civilnog društva o međunarodnom okviru za razvojnu učinkovitost organizacija civilnog društva postignut u Siem Reapu 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konsenzus organizacija civilnog društva o međunarodnom okviru za razvojnu učinkovitost organizacija civilnog društva postignut u Siem Reapu 2011.,

| — | uzimajući u obzir članak 208. UFEU-a, u kojem se smanjenje i iskorjenjivanje siromaštva utvrđuje kao glavni cilj razvojne politike Unije i zahtijeva da Unija i njezine države članice poštuju preuzete obveze u okviru Ujedinjenih naroda i ostalih nadležnih organizacija te da uzmu u obzir ciljeve razvojne suradnje u politikama koje provode i koje će vjerojatno utjecati na zemlje u razvoju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 208. UFEU-a, u kojem se smanjenje i iskorjenjivanje siromaštva utvrđuje kao glavni cilj razvojne politike Unije i zahtijeva da Unija i njezine države članice poštuju preuzete obveze u okviru Ujedinjenih naroda i ostalih nadležnih organizacija te da uzmu u obzir ciljeve razvojne suradnje u politikama koje provode i koje će vjerojatno utjecati na zemlje u razvoju,

| — | uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju iz 2005. (9) i planove za dogovor o novom Konsenzusu 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju iz 2005. (9) i planove za dogovor o novom Konsenzusu 2017.,

| — | uzimajući u obzir Kodeks ponašanja EU-a o dopunjavanju i podjeli rada u okviru razvojne politike (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kodeks ponašanja EU-a o dopunjavanju i podjeli rada u okviru razvojne politike (10),

| — | uzimajući u obzir konsolidirani tekst operativnog okvira djelotvorne pomoći (11), koji se temelji na zaključcima Vijeća od 17. studenoga 2009. o operativnom okviru djelotvorne pomoći, zaključcima Vijeća od 14. lipnja 2010. o podjeli rada među zemljama i zaključcima Vijeća od 9. prosinca 2010. o transparentnosti i uzajamnoj odgovornosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konsolidirani tekst operativnog okvira djelotvorne pomoći (11), koji se temelji na zaključcima Vijeća od 17. studenoga 2009. o operativnom okviru djelotvorne pomoći, zaključcima Vijeća od 14. lipnja 2010. o podjeli rada među zemljama i zaključcima Vijeća od 9. prosinca 2010. o transparentnosti i uzajamnoj odgovornosti,

| — | uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije od 26. ožujka 2015. naslovljen „Pokretanje okvira EU-a za rezultate međunarodne suradnje i razvoja” (SWD(2015)0080) i zaključke Vijeća od 26. svibnja 2015. o okviru za rezultate (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije od 26. ožujka 2015. naslovljen „Pokretanje okvira EU-a za rezultate međunarodne suradnje i razvoja” (SWD(2015)0080) i zaključke Vijeća od 26. svibnja 2015. o okviru za rezultate (12),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. ožujka 2014. o zajedničkom stajalištu EU-a na prvom sastanku na visokoj razini Globalnog partnerstva za učinkovitu razvojnu suradnju (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. ožujka 2014. o zajedničkom stajalištu EU-a na prvom sastanku na visokoj razini Globalnog partnerstva za učinkovitu razvojnu suradnju (13),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. svibnja 2015. o Novom globalnom partnerstvu za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015. (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. svibnja 2015. o Novom globalnom partnerstvu za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015. (14),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2016. o intenziviranju zajedničkog programiranja (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2016. o intenziviranju zajedničkog programiranja (15),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2016. o godišnjem izvješću za 2016. Europskom vijeću o ciljevima razvojne pomoći EU-a (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2016. o godišnjem izvješću za 2016. Europskom vijeću o ciljevima razvojne pomoći EU-a (16),

| — | uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije od 23. lipnja 2015. naslovljen „Izvješće o odgovornosti EU-a za 2015. godinu o financiranju razvoja – Pregled napretka EU-a i država članica” (SWD(2015)0128), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije od 23. lipnja 2015. naslovljen „Izvješće o odgovornosti EU-a za 2015. godinu o financiranju razvoja – Pregled napretka EU-a i država članica” (SWD(2015)0128),

| — | uzimajući u obzir dokument naslovljen „Globalna strategija Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku – zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa”, koji je u lipnju 2016. predstavila potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument naslovljen „Globalna strategija Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku – zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa”, koji je u lipnju 2016. predstavila potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. svibnja 2008. o popratnim aktivnostima Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoći iz 2005. (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. svibnja 2008. o popratnim aktivnostima Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoći iz 2005. (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2011. o budućnosti pomoći iz proračuna EU-a zemljama u razvoju (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2011. o budućnosti pomoći iz proračuna EU-a zemljama u razvoju (19),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2011. o četvrtom forumu na visokoj razini o učinkovitosti pomoći (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2011. o četvrtom forumu na visokoj razini o učinkovitosti pomoći (20),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2013. s preporukama Komisiji za koordiniranje donatora u EU-u za razvojnu pomoć (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2013. s preporukama Komisiji za koordiniranje donatora u EU-u za razvojnu pomoć (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2015. o financiranju razvoja (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2015. o financiranju razvoja (22),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. travnja 2016. o privatnom sektoru i razvoju (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. travnja 2016. o privatnom sektoru i razvoju (23),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2016. o praćenju i ocjenjivanju Programa održivog razvoja do 2030. (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2016. o praćenju i ocjenjivanju Programa održivog razvoja do 2030. (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2016. o izvješću EU-a za 2015. o usklađenosti politika u interesu razvoja (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2016. o izvješću EU-a za 2015. o usklađenosti politika u interesu razvoja (25),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A8-0322/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A8-0322/2016),

| A. | budući da su načela utvrđena Pariškom deklaracijom i Akcijskim planom iz Accre i dalje u potpunosti važeća i da je dokazana njihova vrijednost u unaprjeđenju kvalitete razvojne pomoći, kao i u povećanju javne potpore razvojnoj pomoći u donatorskim zemljama; |
| --- | --- |

A.

budući da su načela utvrđena Pariškom deklaracijom i Akcijskim planom iz Accre i dalje u potpunosti važeća i da je dokazana njihova vrijednost u unaprjeđenju kvalitete razvojne pomoći, kao i u povećanju javne potpore razvojnoj pomoći u donatorskim zemljama;

| B. | budući da sva politička obećanja na visokoj razini iz Konsenzusa iz Monterreya (2002.), Rimske deklaracije (2003.), Pariške deklaracije (2005.), Akcijskog plana iz Accre (2008.) i Četvrtog foruma o učinkovitosti pomoći u Busanu (2011.) imaju isti cilj, odnosno poboljšanje kvalitete provedbe, upravljanja i uporabe državne potpore za razvoj radi optimizacije njezinih učinaka; |
| --- | --- |

B.

budući da sva politička obećanja na visokoj razini iz Konsenzusa iz Monterreya (2002.), Rimske deklaracije (2003.), Pariške deklaracije (2005.), Akcijskog plana iz Accre (2008.) i Četvrtog foruma o učinkovitosti pomoći u Busanu (2011.) imaju isti cilj, odnosno poboljšanje kvalitete provedbe, upravljanja i uporabe državne potpore za razvoj radi optimizacije njezinih učinaka;

| C. | budući da su načela učinkovitosti pomoći očigledno doprinijela napretku u postizanju milenijskih razvojnih ciljeva u mnogim zemljama, iako je taj napredak i dalje nejednak, a svi dionici razvoja ne provode sva načela u potpunosti, u svim zemljama i u svakom trenutku; |
| --- | --- |

C.

budući da su načela učinkovitosti pomoći očigledno doprinijela napretku u postizanju milenijskih razvojnih ciljeva u mnogim zemljama, iako je taj napredak i dalje nejednak, a svi dionici razvoja ne provode sva načela u potpunosti, u svim zemljama i u svakom trenutku;

| D. | budući da globalno partnerstvo može imati ključnu ulogu u provedbi Programa održivog razvoja do 2030. i postizanju ciljeva održivog razvoja premještajući pozornost s pojma „učinkovitost pomoći”, koji se odnosi na tradicionalnu javnu potporu razvoju, na pojam „učinkovitost razvojne suradnje”; |
| --- | --- |

D.

budući da globalno partnerstvo može imati ključnu ulogu u provedbi Programa održivog razvoja do 2030. i postizanju ciljeva održivog razvoja premještajući pozornost s pojma „učinkovitost pomoći”, koji se odnosi na tradicionalnu javnu potporu razvoju, na pojam „učinkovitost razvojne suradnje”;

| E. | budući da službena razvojna pomoć može imati ključnu ulogu u ostvarenju ciljeva Programa održivog razvoja do 2030., osobito u zemljama s niskim dohotkom te u pogledu borbe protiv ekstremnog siromaštva i nejednakosti, pod uvjetom da bude usmjerenija i da poštuje načela učinkovite razvojne suradnje, ponajprije demokratsku odgovornost zemalja, prilagodbu, jačanje lokalnih kapaciteta, transparentnost i demokratsku odgovornost, usmjerenost na rezultate i uključivost; naglašava da uvjeti za pružanje pomoći moraju poštovati načela demokratske odgovornosti; |
| --- | --- |

E.

budući da službena razvojna pomoć može imati ključnu ulogu u ostvarenju ciljeva Programa održivog razvoja do 2030., osobito u zemljama s niskim dohotkom te u pogledu borbe protiv ekstremnog siromaštva i nejednakosti, pod uvjetom da bude usmjerenija i da poštuje načela učinkovite razvojne suradnje, ponajprije demokratsku odgovornost zemalja, prilagodbu, jačanje lokalnih kapaciteta, transparentnost i demokratsku odgovornost, usmjerenost na rezultate i uključivost; naglašava da uvjeti za pružanje pomoći moraju poštovati načela demokratske odgovornosti;

| F. | budući da su, osim razvojne pomoći i suradnje, potrebni drugi alati razvojne politike kako bi se učinkovito iskorijenilo siromaštvo i promicali ciljevi održivog razvoja; |
| --- | --- |

F.

budući da su, osim razvojne pomoći i suradnje, potrebni drugi alati razvojne politike kako bi se učinkovito iskorijenilo siromaštvo i promicali ciljevi održivog razvoja;

| G. | budući da proračunska potpora ima brojne prednosti, kao što su odgovornost države, točnije ocjenjivanje rezultata, veća koherentnost politika, djelotvornije predviđanje pomoći i optimalna primjena dostupnih sredstava izravno u korist stanovništva; |
| --- | --- |

G.

budući da proračunska potpora ima brojne prednosti, kao što su odgovornost države, točnije ocjenjivanje rezultata, veća koherentnost politika, djelotvornije predviđanje pomoći i optimalna primjena dostupnih sredstava izravno u korist stanovništva;

| H. | budući da privatni sektor postaje, uz druge tradicionalne vladine i nevladine razvojne organizacije, istinskim partnerom u našim razvojnim strategijama u smislu postizanja uključivoga i održivog razvoja; |
| --- | --- |

H.

budući da privatni sektor postaje, uz druge tradicionalne vladine i nevladine razvojne organizacije, istinskim partnerom u našim razvojnim strategijama u smislu postizanja uključivoga i održivog razvoja;

| I. | budući da je za učinkovitost pomoći bitno da zemlje primateljice istodobno primjenjuju ekonomske politike za poticanje rasta kojima se uvode mehanizmi tržišne ekonomije, mobilizacija privatnog kapitala i zemljišne reforme te da postupno otvaraju svoja tržišta globalnom tržišnom natjecanju; |
| --- | --- |

I.

budući da je za učinkovitost pomoći bitno da zemlje primateljice istodobno primjenjuju ekonomske politike za poticanje rasta kojima se uvode mehanizmi tržišne ekonomije, mobilizacija privatnog kapitala i zemljišne reforme te da postupno otvaraju svoja tržišta globalnom tržišnom natjecanju;

| J. | budući da je, prema studiji Komisije, fragmentacija potpore znači dodatni trošak za EU u iznosu od 2 do 3 milijarde EUR godišnje; |
| --- | --- |

J.

budući da je, prema studiji Komisije, fragmentacija potpore znači dodatni trošak za EU u iznosu od 2 do 3 milijarde EUR godišnje;

| K. | budući da je GPEDC uključiv forum koji okuplja vlade, bilateralne i multilateralne organizacije, civilno društvo, parlamente, sindikate i privatni sektor iz svih zemalja; |
| --- | --- |

K.

budući da je GPEDC uključiv forum koji okuplja vlade, bilateralne i multilateralne organizacije, civilno društvo, parlamente, sindikate i privatni sektor iz svih zemalja;

| L. | budući da je GPEDC usredotočen na djelovanje dionika razvoja i njihove međusobne odnose, djelotvornu provedbu razvojnih politika i programa te praćenje napretka u poštovanju ključnih načela utvrđenih tijekom posljednjeg desetljeća u cilju poboljšanja učinkovitosti svih napora koje dionici ulažu u razvoj; budući da bi trebalo pojasniti položaj GPEDC-a unutar globalne razvojne strukture kojom se nadzire provedba Programa održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

L.

budući da je GPEDC usredotočen na djelovanje dionika razvoja i njihove međusobne odnose, djelotvornu provedbu razvojnih politika i programa te praćenje napretka u poštovanju ključnih načela utvrđenih tijekom posljednjeg desetljeća u cilju poboljšanja učinkovitosti svih napora koje dionici ulažu u razvoj; budući da bi trebalo pojasniti položaj GPEDC-a unutar globalne razvojne strukture kojom se nadzire provedba Programa održivog razvoja do 2030.;

| M. | budući da zemlje kao što su Kina, Brazil, Turska, Rusija i Indija imaju sve važniju ulogu kao rastući donatori i kao prenositelji stručnog znanja i tehnologije u vezi s razvojem, i to ne samo zahvaljujući vlastitom, nedavno stečenom i aktualnom iskustvu u vezi s razvojem; budući da se njihova suradnja s tradicionalnijim donatorima u promicanju globalnih javnih dobara i njihovo sudjelovanje u uključivoj razvojnoj suradnji u okviru GPEDC-a može unaprijediti; |
| --- | --- |

M.

budući da zemlje kao što su Kina, Brazil, Turska, Rusija i Indija imaju sve važniju ulogu kao rastući donatori i kao prenositelji stručnog znanja i tehnologije u vezi s razvojem, i to ne samo zahvaljujući vlastitom, nedavno stečenom i aktualnom iskustvu u vezi s razvojem; budući da se njihova suradnja s tradicionalnijim donatorima u promicanju globalnih javnih dobara i njihovo sudjelovanje u uključivoj razvojnoj suradnji u okviru GPEDC-a može unaprijediti;

| N. | budući da Komisija ima aktivnu ulogu u Upravnom odboru GPEDC-a, a jedan od njegovih supredsjednika dolazi iz države članice EU-a, Nizozemske; budući da Njemačka preuzima tu ulogu supredsjednika; |
| --- | --- |

N.

budući da Komisija ima aktivnu ulogu u Upravnom odboru GPEDC-a, a jedan od njegovih supredsjednika dolazi iz države članice EU-a, Nizozemske; budući da Njemačka preuzima tu ulogu supredsjednika;

| O. | budući da dimenzija nacionalne odgovornosti u razvojnoj suradnji zahtijeva prilagodbu donatora nacionalnim razvojnim planovima te ciljevima i potciljevima održivog razvoja dogovorenim na međunarodnoj razini, kao i sudjelovanje na nacionalnoj razini u pogledu pripreme i odgovornosti za provedbu razvojnih planova i programa; |
| --- | --- |

O.

budući da dimenzija nacionalne odgovornosti u razvojnoj suradnji zahtijeva prilagodbu donatora nacionalnim razvojnim planovima te ciljevima i potciljevima održivog razvoja dogovorenim na međunarodnoj razini, kao i sudjelovanje na nacionalnoj razini u pogledu pripreme i odgovornosti za provedbu razvojnih planova i programa;

| P. | budući da se potporom ostvaruje dvostruka dividenda ako ne služi samo za financiranje razvojnih projekata nego se troši i na lokalnoj razini, na lokalno proizvedenu robu i usluge; budući da je stoga jačanje državnih sustava i nacionalnih sustava javne nabave bitan element za učinkovitost pomoći u skladu s Pariškom deklaracijom o učinkovitosti pomoći te za poboljšanje dobrog upravljanja i demokratske odgovornosti u partnerskim zemljama; |
| --- | --- |

P.

budući da se potporom ostvaruje dvostruka dividenda ako ne služi samo za financiranje razvojnih projekata nego se troši i na lokalnoj razini, na lokalno proizvedenu robu i usluge; budući da je stoga jačanje državnih sustava i nacionalnih sustava javne nabave bitan element za učinkovitost pomoći u skladu s Pariškom deklaracijom o učinkovitosti pomoći te za poboljšanje dobrog upravljanja i demokratske odgovornosti u partnerskim zemljama;

| Q. | budući da programi za razvojnu suradnju koje predvode donatori i vezana pomoć, među ostalim u području javne nabave, mogu biti izraz raznolikih političkih interesa koji su katkad u sukobu s razvojnim politikama i mogu predstavljati rizik za odgovornost i održivost razvojne pomoći, kao i postignut napredak u pogledu prilagodbe, što može rezultirati neučinkovitošću i povećanjem ovisnosti; budući da lokalna odgovornost ima važnu ulogu u osiguravanju učinkovitoga razvoja za građane; |
| --- | --- |

Q.

budući da programi za razvojnu suradnju koje predvode donatori i vezana pomoć, među ostalim u području javne nabave, mogu biti izraz raznolikih političkih interesa koji su katkad u sukobu s razvojnim politikama i mogu predstavljati rizik za odgovornost i održivost razvojne pomoći, kao i postignut napredak u pogledu prilagodbe, što može rezultirati neučinkovitošću i povećanjem ovisnosti; budući da lokalna odgovornost ima važnu ulogu u osiguravanju učinkovitoga razvoja za građane;

| R. | budući da je, iako se okviri za rezultate sada više koriste za mjerenje postignuća programa razvojne suradnje, preuzimanje potpune odgovornosti i korištenje tim okvirima u zemljama u razvoju i dalje stalan izazov; |
| --- | --- |

R.

budući da je, iako se okviri za rezultate sada više koriste za mjerenje postignuća programa razvojne suradnje, preuzimanje potpune odgovornosti i korištenje tim okvirima u zemljama u razvoju i dalje stalan izazov;

| S. | budući da se u GPEDC-ovu krugu praćenja iz 2016. pokazalo da je napredak u korištenju državnim sustavima i dalje slab i da nevezana pomoć nije napredovala, ostavši na vrhuncu od 80 % iz 2010.; |
| --- | --- |

S.

budući da se u GPEDC-ovu krugu praćenja iz 2016. pokazalo da je napredak u korištenju državnim sustavima i dalje slab i da nevezana pomoć nije napredovala, ostavši na vrhuncu od 80 % iz 2010.;

| T. | budući da parlamentarci iz partnerskih zemalja, lokalne vlasti i civilno društvo i dalje izražavaju nezadovoljstvo razinom svoje uključenosti i količinom informacija koje dobivaju o programiranju i provedbi razvojne suradnje; |
| --- | --- |

T.

budući da parlamentarci iz partnerskih zemalja, lokalne vlasti i civilno društvo i dalje izražavaju nezadovoljstvo razinom svoje uključenosti i količinom informacija koje dobivaju o programiranju i provedbi razvojne suradnje;

| U. | budući da razvojna učinkovitost, koja podrazumijeva djelotvornu upotrebu svih sredstava i resursa usmjerenih na razvoj, uključujući smanjenje siromaštva, ovisi i o donatorskim zemljama i zemljama primateljicama pomoći, kao i o postojanju djelotvornih institucija spremnih na suradnju, stabilnih politika, uključivanja lokalnih dionika i civilnog društva, vladavine prava, uključivog demokratskog vladanja, prisutnosti učinkovitih i transparentnih mehanizama praćenja te zaštitnih mehanizama protiv korupcije u zemljama u razvoju i nezakonitih financijskih tokova na međunarodnoj razini; budući da bi GPEDC trebao imati važniju ulogu u olakšavanju i promicanju napretka u pogledu navedenih čimbenika razvoja; |
| --- | --- |

U.

budući da razvojna učinkovitost, koja podrazumijeva djelotvornu upotrebu svih sredstava i resursa usmjerenih na razvoj, uključujući smanjenje siromaštva, ovisi i o donatorskim zemljama i zemljama primateljicama pomoći, kao i o postojanju djelotvornih institucija spremnih na suradnju, stabilnih politika, uključivanja lokalnih dionika i civilnog društva, vladavine prava, uključivog demokratskog vladanja, prisutnosti učinkovitih i transparentnih mehanizama praćenja te zaštitnih mehanizama protiv korupcije u zemljama u razvoju i nezakonitih financijskih tokova na međunarodnoj razini; budući da bi GPEDC trebao imati važniju ulogu u olakšavanju i promicanju napretka u pogledu navedenih čimbenika razvoja;

| V. | budući da je fragmentacija pomoći i dalje trajan izazov prouzročen širenjem donatora i agencija za pomoć te nedostatkom koordinacije između njihovih aktivnosti i projekata; |
| --- | --- |

V.

budući da je fragmentacija pomoći i dalje trajan izazov prouzročen širenjem donatora i agencija za pomoć te nedostatkom koordinacije između njihovih aktivnosti i projekata;

| W. | budući da je suradnja na potezu jug – jug nastavila rasti unatoč usporavanju gospodarstava u usponu i padu cijena robe; |
| --- | --- |

W.

budući da je suradnja na potezu jug – jug nastavila rasti unatoč usporavanju gospodarstava u usponu i padu cijena robe;

| X. | budući da su okolnosti razvoja sve raznolikije s obzirom na to da više siromašnih ljudi živi u zemljama sa srednjim dohotkom nego u zemljama s niskim dohotkom; budući da se u isto vrijeme promijenila narav razvojnih izazova zbog pojave novih globalnih izazova kao što su migracije, sigurnost opskrbe hranom, mir i stabilnost te klimatske promjene; |
| --- | --- |

X.

budući da su okolnosti razvoja sve raznolikije s obzirom na to da više siromašnih ljudi živi u zemljama sa srednjim dohotkom nego u zemljama s niskim dohotkom; budući da se u isto vrijeme promijenila narav razvojnih izazova zbog pojave novih globalnih izazova kao što su migracije, sigurnost opskrbe hranom, mir i stabilnost te klimatske promjene;

| 1. | poziva sve dionike razvoja da se nadovežu na obveze preuzete u razdoblju od Pariza do Busana te da osvježe i pojačaju napore kako bi postigli najveću moguću učinkovitost razvojne suradnje i ostvarili ambiciozne ciljeve i potciljeve utvrđene u Programu održivog razvoja do 2030. te kako bi u potpunosti iskoristili javna i privatna sredstva namijenjena za razvoj; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva na uporabu svih alata razvojne politike u iskorjenjivanju siromaštva i promicanju ciljeva održivog razvoja; smatra da bi se učinkovitost razvojnog financiranja trebala ocjenjivati na temelju konkretnih rezultata i njegova doprinosa razvojnoj politici u cjelini; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe ključnu ulogu službene razvojne pomoći u ostvarenju programa razvojne učinkovitosti, iskorjenjivanju siromaštva, smanjenju nejednakosti, pružanju bitnih javnih usluga i podupiranju dobrog upravljanja; naglašava da je službena razvojna pomoć fleksibilnija, predvidljivija i odgovornija od ostalih tokova koji mogu pridonijeti razvoju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća na to da je dostatno financiranje preduvjet za učinkovitu razvojnu suradnju; napominje da većina pružatelja službene razvojne pomoći nije ispunila svoju obvezu dodjeljivanja 0,7 % svojeg BND-a za razvojnu pomoć do 2015. godine, što je dovelo do toga da više od 2 bilijuna dolara nije stavljeno na raspolaganje zemljama u razvoju kako bi ostvarile milenijske razvojne ciljeve; |
| --- | --- |

4.

| 5. | potiče EU i njegove države članice da ispune svoju dugoročnu obvezu dodjeljivanja 0,7 % svojeg BND-a za pomoć, da povećaju pomoć koju izdvajaju za razvoj, među ostalim preko proračuna EU-a i Europskog razvojnog fonda, te da usvoje djelotvoran plan kako bi na transparentan, predvidljiv i odgovoran način postigle cilj u vezi s tom obvezom; upozorava na to da se kriteriji službene razvojne pomoći ne smiju oslabiti kako bi se pokrivali troškovi koji nisu izravno povezani s promicanjem održivog razvoja u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sa zabrinutošću napominje da je od sredine 2015. samo pet država članica EU-a objavilo planove za ispunjavanje obveza iz Busana; potiče države članice da prije drugog sastanka na visokoj razini GPEDC-a, koji će se održati u Nairobiju od 28. studenoga do 1. prosinca 2016., objave planove za ispunjavanje obveza i podnesu izvješća o poduzetim naporima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva na to da se u zaključnom dokumentu s drugog sastanka na visokoj razini GPEDC-a jasno odrede i dodijele različite uloge i zaduženja dionika razvoja i institucija za provedbu programa i primjenu načela kako bi se ostvario veći napredak i olakšala buduća suradnja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prima na znanje meksički prijedlog za uključivanje petog načela razvojne učinkovitosti, tj. „ne zapostaviti nikoga”; prima na znanje važnost stavljanja snažnog naglaska na siromašne, ugrožene i marginalizirane skupine, propisno uzimajući u obzir ravnopravnost spolova i situacije nestabilnosti i sukoba, u okviru programa razvojne učinkovitosti; smatra da bi, iako bi to načelo odgovaralo općoj filozofiji i sveobuhvatnoj obvezi Programa održivog razvoja do 2030., njegovo moguće uključivanje trebalo biti popraćeno ozbiljnom raspravom i promišljanjem o njegovoj operacionalizaciji, posebice u pogledu pitanja njegove primjene i pokazatelja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava potrebu za time da se GPEDC čvrsto postavi u kontekst provedbe Programa održivog razvoja do 2030. i Akcijskog plana iz Addis Abebe; smatra da GPEDC može pružiti dodanu vrijednost ako se faze njegova rada strateški isplaniraju te prilagode radu i rasporedu Foruma za razvojnu suradnju Gospodarskog i socijalnog vijeća UN-a (ECOSOC), Foruma za financiranje razvoja i Političkog foruma na visokoj razini; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da bi GPEDC trebao imati važnu ulogu u razradi onih aspekata načela učinkovitosti za postizanje ciljeva održivog razvoja koji su povezani s praćenjem provedbe i preuzimanjem odgovornosti te temeljeni na dokazima, kao i u podupiranju njihove potpunije provedbe od strane svih dionika na nacionalnoj razini; ističe da GPEDC treba omogućiti jasno utvrđene mehanizme za suradnju onih dionika razvoja koji ne djeluju u okviru OECD-a, među ostalim, rastućih donatora, lokalnih i regionalnih vlada, organizacija civilnog društva, privatnih filantropa, financijskih institucija, poduzeća iz privatnog sektora i sindikata; smatra da bi aranžmani predsjedanja GPEDC-a trebali odražavati raznovrsnost dionika; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća da rast od 1 % u Africi predstavlja više od dvostrukog iznosa službene razvojne pomoći; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da bi GPEDC trebao imati vodeću ulogu u jamčenju napretka u vezi sa 17. ciljem održivog razvoja, poglavito u pogledu praćenja i odgovornosti, povećanja učinkovitosti pomoći, aspekata financiranja razvoja koji se tiču kvalitete i kapaciteta, održivosti poreza i duga, mobilizacije privatnog sektora i njegove odgovornosti za održivi razvoj, transparentnosti, usklađenosti politika, partnerstva s više dionika, suradnje na potezu jug – jug te trostrane suradnje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava važnu ulogu koju GPEDC mora imati u pogledu pokazatelja cilja održivog razvoja 17.16.1, posebice u postizanju učinkovitijih i uključivijih partnerstava s više dionika kako bi se podržala i održala provedba Programa održivog razvoja do 2030., mjerenjem kvalitete napora koje ulažu u razvoj; pozdravlja krug praćenja iz 2016., uz napomenu da se broj razvojnih partnera uključenih u ovu zadaću povećao i da s veseljem očekuje objavljivanje izvješća o napretku; |
| --- | --- |

13.

| 14. | potiče strane GPEDC-a da razmotre uspostavu neovisnijeg stalnog tajništva GPEDC-a koje će raspolagati prikladnijim sredstvima i nadovezati se na rad zajedničke skupine za potporu te potiče države članice EU-a i partnerske zemlje da odrede nacionalne kontaktne točke; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća na to da bi Europskom parlamentu trebala biti zajamčena ključna uloga u demokratskom nadzoru nad svim politikama EU-a, uključujući razvojne politike, te inzistira na tome da ga se redovito i pravodobno obavještava o stajalištima koje Komisija zauzima u Upravnom odboru GPEDC-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja postignuti napredak i predlaže Komisiji da uloži dodatan napor kako bi svim zainteresiranim stranama zajamčila pristup informacijama u pogledu transparentnosti programiranja, mehanizama financiranja, projekata i tokova pomoći razvojne suradnje, osobito u kontekstu Inicijative za transparentnost međunarodne pomoći (IATI) i uspostave internetske stranice za Preglednik humanitarne pomoći EU-a; međutim, podsjeća na to da je potrebno poduzeti još važnih koraka u tom pogledu te zahtijeva da svi donatori hitno ulože znatne daljnje napore kako bi se povećala dostupnost, pravodobnost i usporedivost informacija i podataka; poziva države članice koje još ne doprinose IATI-ju da to počnu činiti; poziva Komisiju i države članice da iskoriste raspoložive podatke, kao i da pruže podršku partnerskim zemljama promicanjem razmjene informacija i dobrih praksi u tom pogledu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da su praćenje, revizija i razmjena znanja o napretku u razvoju iznimno važni za povećanje odgovornosti i utjecaja suradnje, osobito na razini zemalja; stoga potiče Komisiju da najmanje svaka 24 mjeseca podnosi izvješća o naporima i akcijskim planovima EU-a i država članica u cilju sveobuhvatne provedbe načela iz Busana; poziva EU da pruži dodatnu podršku partnerskim zemljama u poboljšanju njihova administrativnog i logističkog kapaciteta, a posebice njihovih statističkih sustava; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja inicijative OECD-a koje bi mogle pridonijeti smanjenju nezakonitih financijskih tokova i poziva međunarodnu zajednicu da pojača suradnju u svrhu općeg povećanja transparentnosti poreznih sustava i financijskih tokova; u tom pogledu ustraje u ključnoj ulozi i odgovornostima multinacionalnih kompanija i financijskih institucija; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju i delegacije EU-a te agencije države članica da obavještavaju nacionalne parlamente, a u mjeri u kojoj je to moguće i lokalne i regionalne vlasti te privatne dionike i civilno društvo, o programiranju i financijskim obvezama u vezi s razvojnom pomoći, i to na način da se objavljuju pregledi razvojne suradnje za svaku pojedinu zemlju koji bi trebali obuhvatiti prikaz strateških dokumenata, koordinacije donatora, godišnjih akcijskih planova te aktualnih i planiranih programa, kao i poziva na podnošenje projekata i ponuda u okviru javne nabave ili drugih upotrijebljenih mehanizama financiranja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | potiče parlamente zemalja primateljica pomoći da usvoje nacionalne politike o razvojnoj pomoći kako bi se povećala odgovornost donatora i vlada koje primaju pomoć, uključujući i lokalne vlasti, unaprijedilo upravljanje javnim financijama i apsorpcijski kapacitet, iskorijenila korupcija i svaki oblik rasipanja pomoći, porezni sustav učinio učinkovitim te poboljšali uvjeti za primanje proračunske potpore i dugoročno smanjila ovisnost o pomoći; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smatra da je važno promicati pristupanje svih država članica Poreznoj inicijativi iz Adis Abebe kako bi se udvostručila tehnička podrška do 2020. godine i ojačao kapacitet partnerskih zemalja u pogledu oporezivanja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju i države članice da surađuju s nacionalnim parlamentima partnerskih zemalja u cilju konstruktivnog podupiranja razvoja takvih politika, dopunjujući ih mehanizmima uzajamne odgovornosti; pozdravlja napore koje Komisija ulaže u povećanje domaće odgovornosti u kontekstu proračunske pomoći podupiranjem institucijskih kapaciteta nacionalnih parlamenata i vrhovnih revizijskih institucija; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe ulogu koju u razvoju imaju građani, lokalne zajednice, izabrani predstavnici, vjerske organizacije, organizacije civilnog društva, akademska zajednica, sindikati i privatni sektor te naglašava da svi ti dionici moraju sudjelovati u promicanju i provedbi programa za učinkovitost na više razina; smatra da njihov djelotvoran doprinos nije moguć bez sudjelovanja u planiranju i provedbi, uzajamne odgovornosti i transparentnosti, praćenja i evaluacije te da bi donatori trebali povećati predvidljivost i brzinu u suradnji s tim dionicima kao partnerima u provedbi i pružateljima osnovnih usluga kako bi se doista doprlo do najranjivijih slojeva stanovništva; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da se pomoć može održati samo ako su korisnici snažno posvećeni i preuzmu odgovornost; inzistira na važnosti zajedničke odgovornosti za rezultate u području razvoja, među ostalim za provedbu Istanbulskih načela, te podsjeća na to da demokratska odgovornost iziskuje snažne institucije koje mogu osigurati potpuno sudjelovanje lokalnih aktera u provedbi, praćenju i evaluaciji razvojnih programa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava važnost toga da se organizacijama civilnog društva omogući da ostvare svoju ulogu kao nezavisni dionici razvoja, s posebnim naglaskom na poticajnom okruženju koje je u skladu s dogovorenim međunarodnim pravima i koje maksimalno povećava doprinose organizacija civilnog društva razvoju; izražava zabrinutost zbog sve manjeg prostora za organizacije civilnog društva u mnogim partnerskim zemljama; poziva Komisiju da poveća dostupnost financiranja za organizacije civilnog društva; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja napredak i predanost EU-a u pogledu zajedničkog programiranja; napominje da bi se zajedničkim programiranjem trebala smanjiti fragmentacija pomoći i troškovi transakcija, povećati komplementarnost boljom podjelom rada te povećati domaća i uzajamna odgovornost i predvidljivost razvojne suradnje, čime će se ponuditi očite prednosti i za EU i za partnerske zemlje; primjećuje da je zajedničko programiranje istraženo u 59 od 110 partnerskih zemalja koje primaju razvojnu pomoć EU-a; poziva države članice i partnerske zemlje da unaprijede suradnju u zajedničkom programiranju kako bi se u cijelosti i u svim mogućim zemljama iskoristile njegove prednosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća na svoj zahtjev (26) za kodifikaciju i jačanje mehanizama i praksi kojima se jamči veća komplementarnost i djelotvorna koordinacija razvojne pomoći među državama članicama i institucijama EU-a te pružaju jasna i provediva pravila kojima se osigurava demokratska odgovornost na nacionalnoj razini, usklađivanje, prilagodba državnim strategijama i sustavima, predvidljivost sredstava, transparentnost i uzajamna odgovornost; traži od Komisije da pruži informacije o izostanku popratnih mjera u vezi s tim zahtjevom te da navede koje je alternativne mjere poduzela ili namjerava poduzeti u tom pogledu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća na to da su se EU i njegove države članice obvezale da će osloboditi svoju pomoć i priznaje napredak u tom području; poziva na dodatne napore za ubrzanje oslobađanja pomoći na globalnoj razini koje trebaju uložiti svi pružatelji razvojne pomoći, uključujući gospodarstva u usponu; poziva pružatelje pomoći da kao prvu mogućnost iskoriste sustave javne nabave partnerskih zemalja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju i države članice da osmisle nove inicijative kojima bi se razradili primarni projekti suradnje na potezu jug – jug i trostrane suradnje u kojima bi sudjelovali novi rastući donatori i druge zemlje sa srednjim dohotkom i koji bi se temeljili na borbi protiv globalnih izazova od zajedničkog interesa, a da se pritom ne izgubi iz vida iskorjenjivanje siromaštva; ističe da je potrebno u potpunosti iskoristiti potencijal decentralizirane suradnje kako bi se unaprijedio program za razvojnu učinkovitost, pritom poštujući sve zaštitne mehanizme u vezi s transparentnošću, učinkovitošću i dosljednošću te izbjegavajući daljnju fragmentaciju strukture međunarodne pomoći; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da razvojna pomoć može odigrati važnu ulogu u borbi protiv siromaštva, hvatanju u koštac s nejednakostima i u promicanju razvoja, osobito najnerazvijenijih zemalja, kao i u poboljšanju pristupa kvalitetnim javnim uslugama za najugroženije skupine u najnepovoljnijem položaju te u potpomaganju ostalih ključnih sistemskih čimbenika koji vode prema razvoju, kao što su promicanje ravnopravnosti spolova (kako je elaborirano u Partnerstvu iz Busana), obrazovanje, jačanje zdravstvenih sustava, uključujući borbu protiv bolesti povezanih sa siromaštvom ako ih se iskoristi u kontekstu legitimnog, uključivog vladanja temeljenog na vladavini prava i poštovanju ljudskih prava; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe važnost 16. cilja održivog razvoja za razvojnu učinkovitost općenito i upozorava na to da razvojna pomoć ne može u stvarnosti ispuniti svoju svrhu ako nisu prisutni mir, poštovanje ljudskih prava i vladavina prava, nepristran, učinkovit i neovisan pravosudni sustav, međunarodno priznati socijalni, ekološki i radni standardi te mehanizmi kojima se štiti integritet javnih institucija i vršitelja dužnosti, uključivo, participativno i reprezentativno donošenje odluka na svim razinama te transparentnost i odgovornost; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podsjeća na to da korupcija u zemljama primateljicama pomoći, bila ona izravno ili neizravno povezana s razvojnom pomoći, predstavlja ozbiljno narušavanje demokratskog legitimiteta i javne potpore razvojnoj pomoći u zemljama koje doniraju pomoć; stoga pozdravlja sve mjere poduzete u cilju promicanja dobrog financijskog upravljanja i konačnog iskorjenjivanja korupcije, ali napominje da stanje u mnogim partnerskim zemljama samo po sebi podrazumijeva određen stupanj rizika; |
| --- | --- |

32.

| 33. | potiče države članice i druge donatore da ulože veće napore i ljudske resurse u dubinsku analizu i promišljanje učinkovitosti u kontekstu nestabilnosti, razdoblja nakon sukoba i sprječavanja sukoba s obzirom na to da željeni rezultati nisu uvijek vidljivi u obliku podataka i unutar okvira za rezultate; |
| --- | --- |

33.

| 34. | čvrsto je uvjeren da je privatni sektor važan partner u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja i mobilizaciji dodatnih resursa za razvoj; naglašava da se, s obzirom na njihovu rastuću ulogu u razvojnoj suradnji, akteri iz privatnog sektora moraju prilagoditi načelima razvojne suradnje i poštovati načela korporativne odgovornosti tijekom cijelog životnog vijeka projekata; priznaje napore nekih dionika iz privatnog sektora da integriraju obveze u području ljudskih prava, socijalnu uključenost i održivost u središte svojih poslovnih modela i poziva na generalizaciju tog pristupa; ističe potrebu da privatni sektor poštuje načela međunarodnog prava i socijalne i ekološke standarde, kao i Globalni sporazum UN-a o ljudskim pravima, Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, temeljne radne standarde Međunarodne organizacije rada i Konvenciju UN-a protiv korupcije; poziva Komisiju da zajamči da poduzeća koja posluju u poreznim oazama ne sudjeluju u projektima koji se financiraju kroz službenu razvojnu pomoć; osim toga, naglašava potrebu za time da partnerske zemlje stvaraju poticajno okruženje za poduzeća, uključujući transparentne pravne i regulatorne sustave; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, parlamentu i vladi Kenije kao domaćinima drugog sastanka na visokoj razini GPEDC-a, supredsjedateljima GPEDC-a, Programu Ujedinjenih naroda za razvoj, OECD-u i Interparlamentarnoj uniji. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(2)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/08/AAAA_Outcome.pdf

(3)  https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N16/132/05/PDF/N1613205.pdf?OpenElement

(4)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/34428351.pdf

(5)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

(6)  http://effectivecooperation.org/2014/03/draft-communique-for-the-first-high-level-meeting-of-the-global-partnership/

(7)  http://effectivecooperation.org/events/2016-high-level-meeting/

(8)  http://effectivecooperation.org/wp-content/uploads/2016/05/4314021e.pdf

(9)  SL C 46, 24.2.2006., str. 1.

(10)  Zaključci Vijeća 9558/07, 15.5.2007.

(11)  Dokument Vijeća 18239/10

(12)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9145-2015-INIT/hr/pdf

(13)  http://www.consilium.europa.eu/en/workarea/downloadasset.aspx?id=15603

(14)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9241-2015-INIT/hr/pdf

(15)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8831-2016-INIT/hr/pdf

(16)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8822-2016-INIT/hr/pdf

(17)  Dokument Vijeća 10715/16.

(18)  SL C 279 E, 19.11.2009., str. 100.

(19)  SL C 33 E, 5.2.2013., str. 38.

(20)  SL C 131 E, 8.5.2013., str. 80.

(21)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0558.

(22)  SL C 353, 27.9.2016., str. 2.

(23)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0137.

(24)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0224.

(25)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0246.

(26)  Usvojeni tekstovi od 11. prosinca 2013., P7_TA(2013)0558.

---

Srijeda, 23. studenog 2016.

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/45 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/45

---

P8_TA(2016)0439

Finalizacija Basela III

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2016. o finalizaciji Basela III (2016/2959(RSP))

(2018/C 224/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zaključke sa sastanaka na vrhu skupine G20 nakon krize, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke sa sastanaka na vrhu skupine G20 nakon krize,

| — | uzimajući u obzir priopćenje ministara financija skupine G20 i guvernera središnjih banaka od 27. veljače 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje ministara financija skupine G20 i guvernera središnjih banaka od 27. veljače 2016.,

| — | uzimajući u obzir priopćenje ministara financija skupine G20 i guvernera središnjih banaka od 14. – 15. travnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje ministara financija skupine G20 i guvernera središnjih banaka od 14. – 15. travnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir priopćenje ministara financija skupine G20 i guvernera središnjih banaka od 23. – 24. srpnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje ministara financija skupine G20 i guvernera središnjih banaka od 23. – 24. srpnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir priopćenje čelnika skupine G20 od 4. – 5. rujna 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje čelnika skupine G20 od 4. – 5. rujna 2016.,

| — | uzimajući u obzir izvješća Bazelskog odbora za nadzor banaka (BCBS) čelnicima skupine G20 u kojima su predstavljene novosti u provedbi dogovorenog plana reforme, a posebno izvješće BCBS-a iz studenog 2015. upućeno čelnicima skupine G20 i naslovljeno „Finalizacija reformi nakon krize: novo stanje” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Bazelskog odbora za nadzor banaka (BCBS) čelnicima skupine G20 u kojima su predstavljene novosti u provedbi dogovorenog plana reforme, a posebno izvješće BCBS-a iz studenog 2015. upućeno čelnicima skupine G20 i naslovljeno „Finalizacija reformi nakon krize: novo stanje” (1),

| — | uzimajući u obzir savjetodavne dokumente BCBS-a, i to dokument o „revidiranom okviru Basel III za omjer financijske poluge” od 6. travnja 2016., o „smanjenju razlike u kreditiranju rizikom ponderirane imovine – prepreke za korištenje pristupa internog modela” od 24. ožujka 2016. i o „revizijama standardiziranog pristupa za kreditni rizik” od 10. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir savjetodavne dokumente BCBS-a, i to dokument o „revidiranom okviru Basel III za omjer financijske poluge” od 6. travnja 2016., o „smanjenju razlike u kreditiranju rizikom ponderirane imovine – prepreke za korištenje pristupa internog modela” od 24. ožujka 2016. i o „revizijama standardiziranog pristupa za kreditni rizik” od 10. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir dokument za raspravu BCBS-a i savjetodavni dokument „Regulatorno postupanje s računovodstvenim odredbama” iz listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument za raspravu BCBS-a i savjetodavni dokument „Regulatorno postupanje s računovodstvenim odredbama” iz listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir standard BCBS-a za „ukupnu sposobnost pokrivanja gubitaka (TLAC) u holdinzima – izmjene standarda Basel III za definiranje kapitala” iz listopada 2016. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir standard BCBS-a za „ukupnu sposobnost pokrivanja gubitaka (TLAC) u holdinzima – izmjene standarda Basel III za definiranje kapitala” iz listopada 2016. (2),

| — | uzimajući u obzir priopćenje Europskog odbora za sistemske rizike (ESRB) o usporednom bankarskom sustavu u EU-u iz srpnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje Europskog odbora za sistemske rizike (ESRB) o usporednom bankarskom sustavu u EU-u iz srpnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir rezultate testova otpornosti na stres koje je provelo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) i objavilo 29. srpnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate testova otpornosti na stres koje je provelo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) i objavilo 29. srpnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. srpnja 2016. o dovršetku bazelskih reformi nakon krize (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. srpnja 2016. o dovršetku bazelskih reformi nakon krize (3),

| — | uzimajući u obzir Izvješće MMF-a o globalnoj financijskoj stabilnosti iz 2016. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće MMF-a o globalnoj financijskoj stabilnosti iz 2016. godine,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2016. o bankovnoj uniji – godišnje izvješće za 2015. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2016. o bankovnoj uniji – godišnje izvješće za 2015. (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o pregledu stanja i izazovima u regulaciji financijskih usluga u EU-u: put prema učinkovitijem i djelotvornijem okviru EU-a za financijsku regulaciju i prema uniji tržišta kapitala te njihov utjecaj (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o pregledu stanja i izazovima u regulaciji financijskih usluga u EU-u: put prema učinkovitijem i djelotvornijem okviru EU-a za financijsku regulaciju i prema uniji tržišta kapitala te njihov utjecaj (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o ulozi EU-a u okviru međunarodnih financijskih, monetarnih i regulatornih institucija i tijela (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o ulozi EU-a u okviru međunarodnih financijskih, monetarnih i regulatornih institucija i tijela (6),

| — | uzimajući u obzir istraživanje za Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku naslovljeno „Uloga Europske unije u međunarodnim gospodarskim forumima, dokument 5: Bazelski odbor za nadzor banaka”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje za Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku naslovljeno „Uloga Europske unije u međunarodnim gospodarskim forumima, dokument 5: Bazelski odbor za nadzor banaka”,

| — | uzimajući u obzir razmjenu gledišta s glavnim tajnikom Bazelskog odbora za nadzor banaka Billom Coenom, predsjednicom Nadzornog odbora jedinstvenoga nadzornog mehanizma (SSM) Danièle Nouy, predsjednikom Europskog nadzornog tijela za bankarstvo Andreom Enrio i potpredsjednikom Europske komisije Valdisom Dombrovskisom o finalizaciji okvira Basel III / Basel IV, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir razmjenu gledišta s glavnim tajnikom Bazelskog odbora za nadzor banaka Billom Coenom, predsjednicom Nadzornog odbora jedinstvenoga nadzornog mehanizma (SSM) Danièle Nouy, predsjednikom Europskog nadzornog tijela za bankarstvo Andreom Enrio i potpredsjednikom Europske komisije Valdisom Dombrovskisom o finalizaciji okvira Basel III / Basel IV,

| — | uzimajući u obzir izjavu Komisije o reviziji standardiziranog pristupa za kreditni rizik, koju je izvršio Bazelski odbor, i razmjenu gledišta s potpredsjednikom Katainenom koja je uslijedila 6. srpnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Komisije o reviziji standardiziranog pristupa za kreditni rizik, koju je izvršio Bazelski odbor, i razmjenu gledišta s potpredsjednikom Katainenom koja je uslijedila 6. srpnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o finalizaciji Basela III (O-000136/2016 – B8-1810/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o finalizaciji Basela III (O-000136/2016 – B8-1810/2016),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je otporan i dobro kapitaliziran bankarski sustav preduvjet za očuvanje financijske stabilnosti, osiguravanje odgovarajućeg kreditiranja realnog gospodarstva tijekom cijelog ciklusa i potporu gospodarskom rastu; |
| --- | --- |

A.

budući da je otporan i dobro kapitaliziran bankarski sustav preduvjet za očuvanje financijske stabilnosti, osiguravanje odgovarajućeg kreditiranja realnog gospodarstva tijekom cijelog ciklusa i potporu gospodarskom rastu;

| B. | budući da su čelnici država skupine G20 u razdoblju nakon financijske krize dogovorili opsežan plan reformi za jačanje regulatornih standarda međunarodnih banaka, uključujući jačanje bonitetnih zahtjeva; |
| --- | --- |

B.

budući da su čelnici država skupine G20 u razdoblju nakon financijske krize dogovorili opsežan plan reformi za jačanje regulatornih standarda međunarodnih banaka, uključujući jačanje bonitetnih zahtjeva;

| C. | budući da BCBS izrađuje međunarodno dogovorene minimalne standarde bonitetnih zahtjeva za velike banke s međunarodnim poslovanjem; budući da BCBS prati i provjerava provedbu tih globalnih standarda i izvješćuje skupinu G20; budući da su njegove smjernice važan alat za sprečavanje regulatorne fragmentacije u svijetu; |
| --- | --- |

C.

budući da BCBS izrađuje međunarodno dogovorene minimalne standarde bonitetnih zahtjeva za velike banke s međunarodnim poslovanjem; budući da BCBS prati i provjerava provedbu tih globalnih standarda i izvješćuje skupinu G20; budući da su njegove smjernice važan alat za sprečavanje regulatorne fragmentacije u svijetu;

| D. | budući da je Europska unija provela međunarodno dogovorene standarde u okviru Uredbe o kapitalnim zahtjevima (CRR) i Direktive o kapitalnim zahtjevima (CRD IV), iako ih je prilagodila stvarnim potrebama EU-a za financiranjem, na primjer u pogledu pomoćnog faktora za MSP-ove, i omogućila određeni stupanj fleksibilnosti; budući da je u EU-u odlučeno je se ti standardi primjenjuju na sve banke, a ne samo na najveće banke s međunarodnim poslovanjem, dok neke izvaneuropske jurisdikcije primjenjuju neke od tih standarda samo na najveće banke; budući da je važan napredak u ostvarenju jednakih uvjeta poslovanja na međunarodnoj razini; budući da se od Komisije očekuje da pripremi zakonodavni prijedlog za reviziju uredbe CRR / direktive CRD IV kako bi se provele daljnje dogovorene izmjene Bazelskog okvira; |
| --- | --- |

D.

budući da je Europska unija provela međunarodno dogovorene standarde u okviru Uredbe o kapitalnim zahtjevima (CRR) i Direktive o kapitalnim zahtjevima (CRD IV), iako ih je prilagodila stvarnim potrebama EU-a za financiranjem, na primjer u pogledu pomoćnog faktora za MSP-ove, i omogućila određeni stupanj fleksibilnosti; budući da je u EU-u odlučeno je se ti standardi primjenjuju na sve banke, a ne samo na najveće banke s međunarodnim poslovanjem, dok neke izvaneuropske jurisdikcije primjenjuju neke od tih standarda samo na najveće banke; budući da je važan napredak u ostvarenju jednakih uvjeta poslovanja na međunarodnoj razini; budući da se od Komisije očekuje da pripremi zakonodavni prijedlog za reviziju uredbe CRR / direktive CRD IV kako bi se provele daljnje dogovorene izmjene Bazelskog okvira;

| E. | budući da su bonitetni zahtjevi za banke međusobno povezani i da nadopunjuju ostale regulatorne zahtjeve, kao što je ukupna sposobnost pokrivanja gubitaka (TLAC) i obvezna primjena središnjeg poravnavanja za izvedene instrumente; budući da je regulatorni okvir kojim se uređuje bankovni sektor EU-a znatno poboljšan posljednjih godina, posebno uspostavom bankovne unije; |
| --- | --- |

E.

budući da su bonitetni zahtjevi za banke međusobno povezani i da nadopunjuju ostale regulatorne zahtjeve, kao što je ukupna sposobnost pokrivanja gubitaka (TLAC) i obvezna primjena središnjeg poravnavanja za izvedene instrumente; budući da je regulatorni okvir kojim se uređuje bankovni sektor EU-a znatno poboljšan posljednjih godina, posebno uspostavom bankovne unije;

| F. | budući da zdrav okvir za financijsku stabilnost i rast treba biti sveobuhvatan i uravnotežen kako bi obuhvatio dinamičnu praksu nadzora, a ne se samo usredotočio na statičnu regulaciju koja se uglavnom odnosi na kvantitativne aspekte; |
| --- | --- |

F.

budući da zdrav okvir za financijsku stabilnost i rast treba biti sveobuhvatan i uravnotežen kako bi obuhvatio dinamičnu praksu nadzora, a ne se samo usredotočio na statičnu regulaciju koja se uglavnom odnosi na kvantitativne aspekte;

| G. | budući da podaci pokazuju da su ponderi rizika i „strateško modeliranje rizika” za smanjenje kapitalnih zahtjeva banaka u prošlosti prekomjerno varirali i da su nacionalna nadzorna tijela suočila s poteškoćama pri procjeni internih modela, što je doprinijelo financijskoj krizi; |
| --- | --- |

G.

budući da podaci pokazuju da su ponderi rizika i „strateško modeliranje rizika” za smanjenje kapitalnih zahtjeva banaka u prošlosti prekomjerno varirali i da su nacionalna nadzorna tijela suočila s poteškoćama pri procjeni internih modela, što je doprinijelo financijskoj krizi;

| H. | budući da se provedba bonitetnih zahtjeva za različite poslovne modele banaka može znatno razlikovati po opsegu i složenosti, pri čemu je „jedinstveno rješenje za sve” neučinkovito i nerazmjerno opterećenje, osobito za mnoge male, manje složene i međusobno povezane banke usmjerene na domaće poslovanje, kao i za njihove regulatore i nadzorna tijela; stoga je potreban odgovarajući stupanj proporcionalnosti i fleksibilnosti; |
| --- | --- |

H.

budući da se provedba bonitetnih zahtjeva za različite poslovne modele banaka može znatno razlikovati po opsegu i složenosti, pri čemu je „jedinstveno rješenje za sve” neučinkovito i nerazmjerno opterećenje, osobito za mnoge male, manje složene i međusobno povezane banke usmjerene na domaće poslovanje, kao i za njihove regulatore i nadzorna tijela; stoga je potreban odgovarajući stupanj proporcionalnosti i fleksibilnosti;

| I. | budući da BCBS trenutno raspravlja o dodatnim izmjenama bonitetnog okvira za banke koje se odnose na kreditni i operativni rizik; budući da su te reforme usmjerene na poboljšanje osjetljivosti na rizik i otpornost standardiziranog pristupa kreditnom riziku, dodatna ograničenja interno izrađenih pristupa, konačno oblikovanje omjera financijske poluge te potencijalnu granicu za kapital na temelju standardiziranih pristupa; |
| --- | --- |

I.

budući da BCBS trenutno raspravlja o dodatnim izmjenama bonitetnog okvira za banke koje se odnose na kreditni i operativni rizik; budući da su te reforme usmjerene na poboljšanje osjetljivosti na rizik i otpornost standardiziranog pristupa kreditnom riziku, dodatna ograničenja interno izrađenih pristupa, konačno oblikovanje omjera financijske poluge te potencijalnu granicu za kapital na temelju standardiziranih pristupa;

| J. | budući da većina financijska institucija u SAD primjenjuje standardizirani pristup za procjene kreditnog rizika, dok u EU-u mnoge velike i srednje velike banke koriste interne modele; |
| --- | --- |

J.

budući da većina financijska institucija u SAD primjenjuje standardizirani pristup za procjene kreditnog rizika, dok u EU-u mnoge velike i srednje velike banke koriste interne modele;

| K. | budući da su odgovarajuće preispitivanje standardiziranog pristupa i poštovanje načela proporcionalnosti ključni čimbenici za funkcioniranje BCBS-ova standarda kod malih banaka koji se uglavnom njime koriste; |
| --- | --- |

K.

budući da su odgovarajuće preispitivanje standardiziranog pristupa i poštovanje načela proporcionalnosti ključni čimbenici za funkcioniranje BCBS-ova standarda kod malih banaka koji se uglavnom njime koriste;

| L. | budući da je G20 najavio da sadašnja revizija ne treba dovesti do znatnog povećanja ukupnih kapitalnih zahtjeva i da su to stajalište ponovile i države članice na sastanku Vijeća ECOFIN u srpnju 2016.; |
| --- | --- |

L.

budući da je G20 najavio da sadašnja revizija ne treba dovesti do znatnog povećanja ukupnih kapitalnih zahtjeva i da su to stajalište ponovile i države članice na sastanku Vijeća ECOFIN u srpnju 2016.;

| M. | budući da regulatori sada podvrgavaju europske banke sustavnom redovitom testiranju otpornosti na stres i da se rezultati tih testova stavljaju javnosti na raspolaganje; |
| --- | --- |

M.

budući da regulatori sada podvrgavaju europske banke sustavnom redovitom testiranju otpornosti na stres i da se rezultati tih testova stavljaju javnosti na raspolaganje;

| N. | budući da su predstavnici jurisdikcija izvan EU-a, poput Japana, izrazili zabrinutost zbog sve većeg pritiska za prikupljanje kapitala i suočavanja s povećanim troškovima usklađivanja kako bi se mogli pridržavati novih dogovorenih standarda; |
| --- | --- |

N.

budući da su predstavnici jurisdikcija izvan EU-a, poput Japana, izrazili zabrinutost zbog sve većeg pritiska za prikupljanje kapitala i suočavanja s povećanim troškovima usklađivanja kako bi se mogli pridržavati novih dogovorenih standarda;

| O. | budući da odluke BSBC-a nemaju pravnu snagu i da ih se redovnim zakonodavnim postupkom mora prenijeti u zakonodavstvo EU-a kako bi imale učinak u EU-u; budući da nemaju sva nacionalna nadležna tijela svog predstavnika u BCBS-u, dok su ESB i SSM punopravni članovi, a Komisija i EBA promatrači; |
| --- | --- |

O.

budući da odluke BSBC-a nemaju pravnu snagu i da ih se redovnim zakonodavnim postupkom mora prenijeti u zakonodavstvo EU-a kako bi imale učinak u EU-u; budući da nemaju sva nacionalna nadležna tijela svog predstavnika u BCBS-u, dok su ESB i SSM punopravni članovi, a Komisija i EBA promatrači;

| 1. | naglašava važnost dobrih globalnih standarda i načela za bonitetno reguliranje banaka i pozdravlja rad BCBS-a na tom području u razdoblju nakon krize; |
| --- | --- |

1.

| 2. | potvrđuje da banke trebaju biti dobro kapitalizirane da bi podupirale realno gospodarstvo, smanjile sustavni rizik i da se ne bi ponovilo spašavanje banaka golemim financijskim sredstvima, čemu smo svjedočili tijekom krize; naglašava potrebu za odgovarajućim uređenjem usporednog bankovnog sektora kako bi se osiguralo pošteno natjecanje i financijska stabilnost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da, za razliku od drugih jurisdikcija, banke imaju ključnu ulogu u financiranju europskog gospodarstva i da će vjerojatno ostati glavni izvor financiranja kućanstava i poduzeća, a posebno malih i srednjih poduzeća (MSP); ističe da je zakonodavstvo EU-a oduvijek pokušavalo odražavati tu činjenicu (npr. upotrebom pomoćnog faktora za MSP-ove) i da tako treba i dalje ostati (npr. produženjem i proširenjem pomoćnog faktora); ipak prepoznaje važnost diversificiranja izvora financiranja europskog gospodarstva i u tom pogledu pozdravlja sadašnji rad u okviru unije tržišta kapitala; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prima na znanje sadašnje napore BCBS-a da finalizira okvir Basel III, čija je svrha povećati jednostavnost, usporedivost i konvergenciju od kapitalnog okvira ponderiranog rizika radi rješavanja pitanja prekomjerne varijabilnosti rizikom ponderirane aktive i primjene istih pravila na iste rizike; naglašava potrebu za većom transparentnošću i odgovornošću kako bi se povećala legitimnost savjeta BCBS-a i njihovo preuzimanje; pozdravlja dolazak glavnog tajnika BCBS-a na sastanak odbora ECON i potiče nastavak dijaloga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da pri aktualnoj reviziji treba poštovati načelo koje je navela Skupina guvernera i čelnika nadzornih tijela (GHOS) da se bitno ne povećaju ukupni kapitalni zahtjevi, a da se istovremeno ojača ukupno financijsko stanje europskih banaka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da pri reviziji treba poštovati i drugo, jednako važno načelo, a to je promicanje jednakih uvjeta poslovanja na svjetskoj razini smanjenjem, a ne povećanjem razlika među jurisdikcijama i bankovnim modelima te izbjegavanjem neopravdanog kažnjavanja bankovnog modela EU-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zabrinut je jer rana analiza nedavnih prijedloga BCBS-a pokazuje da paket reformi u svojoj sadašnjoj fazi možda nije u skladu s dvama navedenim načelima; poziva BCBS da u skladu s time revidira svoje prijedloge, a ESB i SSM da se pobrinu za poštovanje tih načela pri finalizaciji i praćenju novog standarda; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da bi takav pristup bio način da Europski parlament kao suzakonodavac osigura dosljednu primjenu novog standarda; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća na važnost načela proporcionalnosti, koje ne bi trebalo procjenjivati samo u odnosu na veličinu reguliranih institucija, nego shvatiti i kao pravednu ravnotežu između troškova i koristi regulacije za svaku skupinu dionika; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na dijalog i razmjenu primjera najbolje prakse među regulatorima u vezi s primjenom načela proporcionalnosti koje treba uspostaviti na razini EU-a i na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva BCBS da prije nego što Odbor usvoji standard pažljivo i opsežno procijeni kvalitativni i kvantitativni učinak novih reformi uzimajući u obzir njihov utjecaj na različite jurisdikcije i različite bankovne modele; smatra da u toj procjeni treba uzeti u obzir i prethodne reforme koje je Odbor predložio; poziva BCBS da provede nužne prilagodbe ako se pojave neravnoteže tijekom te analize; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da je kod regulacije važan pristup temeljen na riziku, pri čemu se ista pravila trebaju primjenjivati na isti rizik, a istovremeno naglašava potrebu da se smanji opseg regulatorne arbitraže i prekomjerna varijabilnost rizikom ponderirane aktive; poziva BCBS da sačuva osjetljivost bonitetnih propisa na rizik, među ostalim jamstvom da će revizija standardiziranog pristupa i područje primjene pristupa temeljenog na internom rejtingu (IRBA) nadvladati rizike regulatorne arbitraže i točno odražavati specifičnosti različitih oblika financiranja, kao što su pozajmljivanje za nekretnine, financiranje infrastrukture i specijalizirano kreditiranja, te izbjegavanjem nerazmjernog učinka na realno gospodarstvo; u tom pogledu izražava zabrinutost zbog mogućih učinaka predloženog uvođenja donje granice za rezultate na realno gospodarstvo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da pažljivo i opsežno procijeni kvalitativni i kvantitativni utjecaj nedavnih i novih reformi, između ostalog, na financiranje realnog gospodarstva u Europi i na predviđene europske zakonodavne projekte kao što je unija tržišta kapitala; poziva Komisiju da iskoristi rezultate dobivene pozivom na podnošenje dokaza i rad na prvoj ocjeni stanja na području regulacije financijskih usluga koja treba biti dovršena do kraja 2016.; poziva Komisiju da se pobrine da novi prijedlozi BCBS-a ili njihova provedba ne budu u suprotnosti s tim inicijativama; ističe da ta ocjena ne bi smjela ugroziti dosadašnja zakonodavna postignuća i da je ne treba shvatiti kao poziv na deregulaciju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | traži da se pri utvrđivanju omjera financijske poluge potpuno uzmu u obzir zahtjevi za obvezno središnje poravnavanje za izvedene instrumente kako bi se poticalo praksu središnjeg poravnanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća da se i pri procjeni učinka i kalibriranju standarda mora na odgovarajući način voditi računa o specifičnostima europskog bankovnog modela, tržišta na kojima djeluju, različite veličine institucija i različite profile rizika kako bi se očuvala nužna raznolikost europskog bankovnog sektora i poštovala proporcionalnost; poziva Komisiju da ta načela uzme u obzir pri određivanju opsega provedbe i pri prenošenju prijedloga BCBS-a u zakonodavstvo EU-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe ključnu ulogu europskih i nacionalnih nadzornih tijela za bankarstvo u osiguravanju usklađenosti nadzora u EU-u, uz uvažanje načela proporcionalnosti i prikladnosti pravila za različite bankovne modele; naglašava važnost pouzdanih i usporedivih informacija o stanju institucija koje se nadzire kako bi se taj posao mogao obavljati učinkovito i pouzdano; naglašava da treba zadržati pravo na korištenje internih modela; poziva SSM i EBA-u da nastave svoj nadzor kako bi se osigurala dosljedna provedba internih modela i njihova sposobnost da adekvatno odražavaju rizike poslovnih modela banaka, da poboljšaju konvergenciju u načinu rješavanja vlastitih nedostataka i da po potrebi predlažu promjene; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća na interakciju bonitetnih zahtjeva za banke s drugim glavnim bankarskim standardima, kao što je uvođenje standarda TLAC unutar EU-a i njegovo usklađivanje sa zahtjevom za regulatorni kapital i prihvatljive obveze (MREL) u okviru Direktive o oporavku i sanaciji banaka (BRRD), kao i s primjenom računovodstvenog standarda MSFI 9 u bliskoj budućnosti i okvirom bankovne unije; zato naglašava da pri razmišljanjima o reformama bonitetne regulative treba uzeti u obzir sve te različite elemente te njihove pojedinačne i kombinirane učinke; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća da je nekoliko velikih banaka u EU-u posljednjih godina isplatilo dividende svojim dioničarima, a da su istovremeno ostale nedovoljno kapitalizirane i da nisu dosljedno dovele u red svoje bilance; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da da prioritet radu na „režimu za male banke” za najmanje rizične bankovne modele i da proširi taj rad na procjenu izvedivosti budućeg regulatornog okvira koji bi se sastojao od manje složenih, prikladnijih i proporcionalnijih bonitetnih pravila posebno prilagođenih različitim tipovima bankovnog modela; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe važnost uloge Komisije, Europske središnje banke i Europskog nadzornog tijela za bankarstvo pri uključivanju u radu BCBS-a te davanja transparentnih i sveobuhvatnih novih informacija o smjeru rasprava u BCBS-u; traži da se tu ulogu učini vidljivijom na sastancima ECOFIN-a i da se naglasi odgovornost prema Odboru Parlamenta za ekonomsku i monetarnu politiku, uz redovite izvještaje predstavnika EU-a koji sudjeluju u raspravama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  http://www.bis.org/bcbs/publ/d344.pdf

(2)  https://www.bis.org/bcbs/publ/d387.htm

(3)  http://www.consilium.europa.eu/hr/press/press-releases/2016/07/12-conclusions-banking-reform/

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0093.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0006.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0108.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/50 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/50

---

P8_TA(2016)0440

Provedba zajedničke sigurnosne i obrambene politike

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2016. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (na temelju godišnjeg izvješća Vijeća o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici Europskom parlamentu) (2016/2067(INI))

(2018/C 224/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir provedbu zajedničke sigurnosne i obrambene politike (na temelju godišnjeg izvješća Vijeća o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici Europskom parlamentu), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir provedbu zajedničke sigurnosne i obrambene politike (na temelju godišnjeg izvješća Vijeća o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici Europskom parlamentu),

| — | uzimajući u obzir članak 42. stavak 6. i članak 46. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) o uspostavljanju stalne strukturirane suradnje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 42. stavak 6. i članak 46. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) o uspostavljanju stalne strukturirane suradnje,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici (ZVSP) (13026/2016), posebice dijelove koji se odnose na europsku sigurnosnu i obrambenu politiku (ZSOP), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici (ZVSP) (13026/2016), posebice dijelove koji se odnose na europsku sigurnosnu i obrambenu politiku (ZSOP),

| — | uzimajući u obzir članke 2. i 3. i glavu V. Ugovora o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 21., članak 36., članak 42. stavke 2. i 3. te članak 42. stavak 7., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2. i 3. i glavu V. Ugovora o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 21., članak 36., članak 42. stavke 2. i 3. te članak 42. stavak 7.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici od 25. studenoga 2013., 18. studenoga 2014., 18. svibnja 2015., 27. lipnja 2016. i 17. listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici od 25. studenoga 2013., 18. studenoga 2014., 18. svibnja 2015., 27. lipnja 2016. i 17. listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 20. prosinca 2013. i 26. lipnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 20. prosinca 2013. i 26. lipnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. svibnja 2015. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (1), Rezoluciju od 21. svibnja 2015. o utjecaju promjena na europskim obrambenim tržištima na sigurnosne i obrambene kapacitete u Europi (2), Rezoluciju od 11. lipnja 2015. o strateškoj vojnoj situaciji u crnomorskom bazenu nakon nezakonitog ruskog pripojenja Krima (3), Rezoluciju od 13. travnja 2016. o EU-u u globalnom okruženju koje se mijenja – povezaniji, konfliktniji i kompleksniji svijet (4) i Rezoluciju od 7. lipnja 2016. o operacijama potpore miru – suradnja EU-a s Ujedinjenim narodima i Afričkom unijom (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. svibnja 2015. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (1), Rezoluciju od 21. svibnja 2015. o utjecaju promjena na europskim obrambenim tržištima na sigurnosne i obrambene kapacitete u Europi (2), Rezoluciju od 11. lipnja 2015. o strateškoj vojnoj situaciji u crnomorskom bazenu nakon nezakonitog ruskog pripojenja Krima (3), Rezoluciju od 13. travnja 2016. o EU-u u globalnom okruženju koje se mijenja – povezaniji, konfliktniji i kompleksniji svijet (4) i Rezoluciju od 7. lipnja 2016. o operacijama potpore miru – suradnja EU-a s Ujedinjenim narodima i Afričkom unijom (5),

| — | uzimajući u obzir dokument naslovljen „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: Jača Europa – Globalna strategija za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije”, koji je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Federica Mogherini predstavila 28. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument naslovljen „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: Jača Europa – Globalna strategija za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije”, koji je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Federica Mogherini predstavila 28. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir plan provedbe u pogledu sigurnosti i obrane koji je 14. studenoga 2016. predstavila potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Federica Mogherini i zaključke Vijeća od 14. studenoga 2016. o provedbi Globalne strategije EU-a u području sigurnosti i obrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plan provedbe u pogledu sigurnosti i obrane koji je 14. studenoga 2016. predstavila potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Federica Mogherini i zaključke Vijeća od 14. studenoga 2016. o provedbi Globalne strategije EU-a u području sigurnosti i obrane,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visoke predstavnice i Komisije od 6. travnja 2016. o suzbijanju hibridnih prijetnji (JOIN(2016)0018) i povezane zaključke Vijeća od 19. travnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visoke predstavnice i Komisije od 6. travnja 2016. o suzbijanju hibridnih prijetnji (JOIN(2016)0018) i povezane zaključke Vijeća od 19. travnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visoke predstavnice i Komisije od 28. travnja 2015. o izgradnji kapaciteta kao potpori sigurnosti i razvoju (JOIN(2015)0017) i prijedlog Komisije od 5. srpnja 2016. o Uredbi Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru (COM(2016)0447), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visoke predstavnice i Komisije od 28. travnja 2015. o izgradnji kapaciteta kao potpori sigurnosti i razvoju (JOIN(2015)0017) i prijedlog Komisije od 5. srpnja 2016. o Uredbi Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru (COM(2016)0447),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visoke predstavnice i Komisije od 5. srpnja 2016. o elementima strateškog okvira na razini EU-a za potporu reformi sigurnosnog sektora (JOIN(2016)0031), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visoke predstavnice i Komisije od 5. srpnja 2016. o elementima strateškog okvira na razini EU-a za potporu reformi sigurnosnog sektora (JOIN(2016)0031),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o platformi za potporu misijama od 18. travnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o platformi za potporu misijama od 18. travnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. travnja 2015. naslovljenu „Europski program sigurnosti” (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. travnja 2015. naslovljenu „Europski program sigurnosti” (COM(2015)0185),

| — | uzimajući u obzir „Obnovljenu strategiju unutarnje sigurnosti Europske unije” za razdoblje od 2015. do 2020. godine i povezane zaključke Vijeća od 15. do 16. lipnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Obnovljenu strategiju unutarnje sigurnosti Europske unije” za razdoblje od 2015. do 2020. godine i povezane zaključke Vijeća od 15. do 16. lipnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. travnja 2016. naslovljenu „Provedba Europskog programa sigurnosti za borbu protiv terorizma i stvaranje uvjeta za uspostavu učinkovite i istinske sigurnosne unije” (COM(2016)0230), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. travnja 2016. naslovljenu „Provedba Europskog programa sigurnosti za borbu protiv terorizma i stvaranje uvjeta za uspostavu učinkovite i istinske sigurnosne unije” (COM(2016)0230),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visoke predstavnice i Komisije od 11. prosinca 2013. o cjelovitom pristupu EU-a vanjskim sukobima i krizama (JOIN(2013(0030) i povezane zaključke Vijeća od 12. svibnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visoke predstavnice i Komisije od 11. prosinca 2013. o cjelovitom pristupu EU-a vanjskim sukobima i krizama (JOIN(2013(0030) i povezane zaključke Vijeća od 12. svibnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenog 2012. o kibernetičkoj sigurnosti i obrani (6), uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Visoke predstavnice i Komisije od 7. veljače 2013. naslovljenu „Strategija Europske unije za kibersigurnost: otvoren, siguran i zaštićen kiberprostor” (JOIN(2013)0001); uzimajući u obzir okvir za politiku kibernetičke obrane EU-a koji je Vijeće donijelo 18. studenog 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenog 2012. o kibernetičkoj sigurnosti i obrani (6), uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Visoke predstavnice i Komisije od 7. veljače 2013. naslovljenu „Strategija Europske unije za kibersigurnost: otvoren, siguran i zaštićen kiberprostor” (JOIN(2013)0001); uzimajući u obzir okvir za politiku kibernetičke obrane EU-a koji je Vijeće donijelo 18. studenog 2014.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Europske komisije od 5. srpnja 2016. naslovljenu „Jačanje europskog sustava kibernetičke sigurnosti i poticanje konkurentne i inovativne industrije kibernetičke sigurnosti” (COM(2016)0410), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Europske komisije od 5. srpnja 2016. naslovljenu „Jačanje europskog sustava kibernetičke sigurnosti i poticanje konkurentne i inovativne industrije kibernetičke sigurnosti” (COM(2016)0410),

| — | uzimajući u obzir tehnički dogovor između Službe NATO-a za odgovor na računalne incidente (NCIRC) i tima za hitne računalne intervencije Europske unije (CERT-EU), potpisan 10. veljače 2016., koji olakšava povećanu razmjenu informacija o kibernetičkim incidentima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tehnički dogovor između Službe NATO-a za odgovor na računalne incidente (NCIRC) i tima za hitne računalne intervencije Europske unije (CERT-EU), potpisan 10. veljače 2016., koji olakšava povećanu razmjenu informacija o kibernetičkim incidentima,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu EU-a i NATO-a potpisanu 8. srpnja 2016. u kontekstu sastanka na vrhu NATO-a održanog u Varšavi 2016. (Zajednička izjava predsjednika Europskog vijeća, predsjednika Europske komisije i glavnog tajnika Organizacije sjevernoatlantskog ugovora), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu EU-a i NATO-a potpisanu 8. srpnja 2016. u kontekstu sastanka na vrhu NATO-a održanog u Varšavi 2016. (Zajednička izjava predsjednika Europskog vijeća, predsjednika Europske komisije i glavnog tajnika Organizacije sjevernoatlantskog ugovora),

| — | uzimajući u obzir priopćenje sa sastanka na vrhu u Varšavi koje su izdali čelnici država i vlada koji su sudjelovali na sastanku Sjevernoatlantskog vijeća u Varšavi 8. i 9. srpnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje sa sastanka na vrhu u Varšavi koje su izdali čelnici država i vlada koji su sudjelovali na sastanku Sjevernoatlantskog vijeća u Varšavi 8. i 9. srpnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir rezultate istraživanja Eurobarometra 85.1 od lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate istraživanja Eurobarometra 85.1 od lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0317/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0317/2016),

Strateški kontekst

| 1. | napominje da je europsko sigurnosno okruženje znatno narušeno te da je postalo protočnije, kompleksnije, opasnije i manje predvidljivo; napominje da su prijetnje konvencionalne i hibridne naravi, da ih uzrokuju državni i nedržavni akteri, da dolaze s juga i s istoka te da različito utječu na države članice; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da je sigurnost pojedinačnih država članica EU-a duboko povezana i napominje da one reagiraju na zajedničke prijetnje i rizike na nekoordiniran i fragmentiran način te tako kompliciraju i često otežavaju zajednički pristup; ističe da ovaj nedostatak usklađenosti predstavlja jednu od slabosti djelovanja Unije; napominje da Europi manjka otpornosti kako bi se učinkovito suočila s hibridnim prijetnjama, koje često imaju prekograničnu dimenziju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da je Europa prisiljena reagirati na niz sve složenijih kriza: od zapadne Afrike, preko Sahela, Afričkog roga i Bliskog istoka do istočne Ukrajine i Kavkaza; smatra da bi EU trebao pojačati dijalog i suradnju s trećim zemljama iz regije te s regionalnim i podregionalnim organizacijama; ističe da bi EU trebao biti spreman suočiti se sa strukturalnim promjenama u međunarodnom sigurnosnom okolišu i s izazovima koji uključuju sukobe među državama, raspade država i kibernapade, kao i sigurnosne implikacije klimatskih promjena; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje sa zabrinutošću da je Europa kao nikad dosad postala meta terorističke aktivnosti koju provode radikalne islamističke organizacije i pojedinci te da europski način života trpi pritisak; naglašava da je zbog toga sigurnost pojedinca postala od iznimne važnosti te da je narušena tradicionalna razlika između njezine vanjske i unutarnje dimenzije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva stoga EU da se prilagodi tim sigurnosnim izazovima, posebice učinkovitijom uporabom postojećih instrumenata ZSOP-a u skladu s drugim vanjskim i unutarnjim instrumentima; poziva na kvalitetniju suradnju i usklađenost među državama članicama, posebno u području protuterorizma; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva na snažnu preventivnu politiku koja se temelji na sveobuhvatnim programima deradikalizacije; napominje da je također od presudne važnosti usvojiti aktivniji pristup u borbi protiv radikalizacije i terorističke propagande, i u EU-u i u vanjskim odnosima EU-a; poziva Komisiju da poduzme mjere radi sprječavanja širenja ekstremističkog materijala na internetu i da promiče aktivniju pravosudnu suradnju među sustavima kaznenog pravosuđa, uključujući Eurojust, u borbi protiv radikalizacije i terorizma u svim državama članicama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da su po prvi puta nakon Drugog svjetskog rata granice u Europi promijenjene silom; ističe štetan učinak vojne okupacije na sigurnost Europe kao cjeline; ponavlja da bilo kakvo mijenjanje granice silom u Ukrajini nije u skladu s načelima Helsinškog završnog akta i Povelje Ujedinjenih naroda; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da bi prema Eurobarometru 85.1 objavljenom u lipnju 2016. otprilike dvije trećine građana EU-a željele snažniji angažman EU-a u pitanjima sigurnosne i obrambene politike; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da ujedinjenija europska vanjska i sigurnosna politika, koja je stoga i efektivnija, može bitno doprinijeti smanjenju intenziteta oružanih sukoba u Iraku i Siriji te eliminaciji tzv. Islamske države; |
| --- | --- |

9.

Revidirani i pouzdaniji ZSOP

| 10. | čvrsto je uvjeren da je stoga potrebno temeljito i suštinski revidirati ZSOP kako bi se omogućilo da EU i države članice daju presudan doprinos sigurnosti Unije, rješavanju međunarodnih kriza i potvrdi strateške autonomije EU-a; podsjeća da se nijedna zemlja ne može sama suočiti s trenutačnim sigurnosnim izazovima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da će za uspješnu reviziju ZSOP-a od samog početka morati biti uključene države članice EU-a kako bi se u budućnosti mogao izbjeći rizik zastoja; naglašava praktičnu i financijsku korist daljnje suradnje na razvoju europskih obrambenih sposobnosti te prima na znanje trenutačne inicijative nakon kojih bi na sastanku Europskog vijeća o obrani koji će se održati u prosincu 2016. trebale uslijediti konkretne mjere; poziva također države članice i EU na odgovarajuća ulaganja u sigurnost i obranu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da će pokretanje stalne strukturirane suradnje (članak 42. stavak 6. Ugovora o Europskoj uniji) omogućiti stvaranje vlastite obrane ili stalne strukture za vlastitu obranu koja može poslužiti kao podrška operacijama upravljanja krizama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe, budući da Europa više ne kontrolira u potpunosti svoje sigurnosno okruženje te nema mogućnost birati vrijeme i mjesto djelovanja, da bi EU preko misija i operacija ZSOP-a te drugih relevantnih instrumenata trebao moći intervenirati unutar čitavog spektra upravljanja krizama, uključujući sprečavanje i rješavanje kriza, te tako obuhvatiti sve faze ciklusa sukoba i u potpunosti sudjelovati u pružanju zajedničke sigurnosti i obrane cijelog područja slobode, sigurnosti i pravde; potiče Europsko Vijeće da započne preoblikovanje zajedničke sigurnosne i obrambene politike u zajedničku obranu, kako je predviđeno člankom 42. stavkom 2. UEU-a; stajališta je da u tu svrhu jedan od glavnih ciljeva ZSOP-a mora biti jačanje otpornosti EU-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja činjenicu da će plan za ZSOP koji je predstavila potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije imati jasne rokove i korake; pozdravlja činjenicu da se tim planom dopunjuje skorašnji europski akcijski plan obrane; naglašava da je potrebno ojačati vojnu komponentu ZSOP-a; snažno podržava koordiniranje ulaganja država članica u području sigurnosti i obrane te povećanje financijske potpora za obrambena istraživanja na razini EU-a; |
| --- | --- |

14.

| 15. | također ističe da bi se ZSOP trebao temeljiti na snažnom načelu zajedničke obrane i djelotvornom financiranju te da bi se trebao provoditi u koordinaciji s međunarodnim institucijama u području sigurnosti i obrane te u potpunoj komplementarnosti s NATO-om; smatra da bi EU trebao poticati države članice da ostvare ciljeve NATO-a u pogledu kapaciteta, što zahtijeva minimalni trošak za obranu od 2 % BDP-a, kao što je potvrđeno na sastancima na vrhu u Walesu i Varšavi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća da se sukobi i krize u Europi i okolici ne odigravaju samo u fizičkom nego i u kiberprostoru te da stoga kibersigurnost i kiberobrana moraju biti integrirane kao temeljni elementi ZSOP-a i uključene u sve unutarnje i vanjske politike EU-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja činjenicu da je potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica predstavila Globalnu strategiju za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije (EUGS) kao potreban i pozitivan korak u razvoju institucionalnog okvira u kojem će djelovati te se razvijati ZVSP i ZSOP; žali zbog slabe uključenosti država članica u izradi EUGS-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da su potrebne snažna predanost, odgovornost i podrška država članica i nacionalnih parlamenata u bliskoj suradnji sa svim relevantnim tijelima EU-a kako bi se zajamčila brza i učinkovita provedba razine ciljeva i prioriteta EUGS-a te njegova sveobuhvatnog pristupa u vidu bijele knjige EU-a o sigurnosti i obrani kojoj prethodi plan provedbe u pogledu sigurnosti i obrane; ističe tijesnu povezanost plana provedbe sa širom primjenom EUGS-a, sa skorašnjim europskim akcijskim planom obrane Komisije i s primjenom zajedničke izjave EU-a i NATO-a potpisane u Varšavi; pozdravlja djelovanje potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice i država članica u postupku provedbe; ističe činjenicu da je potrebno dodijeliti odgovarajuća sredstva za provedbu EUGS-a te za ostvarenje učinkovitog i snažnijeg ZSOP-a; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da je potreban, nastavno na EUGS, razvoj sektorske strategije s kojom se Europsko vijeće mora složiti te je mora predstaviti, a kojom bi se trebali dodatno utvrditi civilne i vojne ambicije, zadaci, zahtjevi i prioriteti u pogledu sposobnosti; ponovno poziva na razvoj bijele knjige o europskoj obrani i apelira na Vijeće da bez odlaganja izradi taj dokument; izražava zabrinutost da predloženi plan provedbe u pogledu sigurnosti i obrane u velikoj mjeri neće ispuniti očekivanja Parlamenta i javnosti; ponovno ističe da je sigurnost svih država članica Europske Unije nedjeljiva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prima na znanje Europski sigurnosni pakt koji su predložili ministri vanjskih poslova Njemačke i Francuske te, između ostaloga, podržava ideju o zajedničkoj analizi strateškog okruženja Europe, provođenjem redovitih zajedničkih procjena prijetnji, čime se pokazuje poštovanje zabrinutosti svih uključenih i podrška za zajedničke sposobnosti i zajednička djelovanja; također pozdravlja nedavne inicijative drugih država članica u pogledu razvoja ZSOP-a; izražava žaljenje zbog nedostatka samoprocjene neaktivnosti država članica pri provedbi prethodno preuzetih europskih obveza u području obrane; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primjećuje da je u tu svrhu potrebna suradnja na sličnim djelovanjima NATO-a; ističe da su od ključne važnosti snažan angažman i učinkovitija razmjena informacija obavještajnih službi između država članica; |
| --- | --- |

21.

| 22. | napominje da, kako unutarnja i vanjska sigurnost postaju sve povezanije te kako je sve teže utvrditi granice fizičkog i kiberprostora, integracija njihovih instrumenata također postaje nužna, čime se EU ovlašćuje da djeluje s pomoću cijelog niza instrumenata, sve do razine iz članka 42. stavka 7. Ugovora o Europskoj uniji; |
| --- | --- |

22.

ZSOP i integrirani pristup krizama

| 23. | naglašava važnost otvaranja stalnog glavnog stožera EU-a za civilne i vojne misije i operacije u okviru ZSOP-a iz kojega bi integrirani operativni stožer pružao potporu tijekom cijelog ciklusa planiranja, od početne političke ideje do detaljnog planiranja; ističe da se time ne bi replicirale strukture NATO-a, nego bi se stvorio nužan institucionalni aranžman za jačanje planiranja i provedbe misija i operacija u okviru ZSOP-a; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava doprinos misija i operacija ZSOP-a međunarodnom miru i stabilnosti, uključujući misije za pomoć na granici, izgradnju kapaciteta, misije vojne obuke i pomorske operacije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | žali zbog činjenice da su misije i operacije u okviru ZSOP-a i dalje obilježene strukturnim manjkavostima, čime je ugrožena njihova učinkovitost; smatra da bi one trebale biti istinski instrumenti te da bi ih se moglo bolje integrirati u EUGS; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava u tom pogledu razinu političkih ambicija utvrđenu EUGS-om za integrirani pristup sukobima i krizama u pogledu djelovanja Unije u svim fazama ciklusa sukoba s pomoću sprečavanja, rješavanja i stabilizacije, kao i obvezu izbjegavanja preranog isključenja; smatra da bi EU na dosljedan način trebao pružiti potporu državama članicama koje su dio koalicije protiv takozvane Islamske države na način da se u Iraku u okviru ZSOP-a pokrenu operacije s naglaskom na obuci; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja ideju „regionaliziranih” misija ZSOP-a u Sahelu, osobito zato što ona odgovara želji zemalja te podregije za većom suradnjom u području sigurnosti preko platforme G5 Sahela; uvjeren je da bi to mogla biti prilika za povećanje djelotvornosti i relevantnosti misija ZSOP-a na terenu (EUCAP Sahel Mali i EUCAP Sahel Niger); snažno je uvjeren da se taj koncept „regionalizacije” mora zasnivati na stručnom znanju, jasnim ciljevima i sredstvima za njihovo ostvarenje te da se ne bi trebao definirati samo uslijed poticaja političkih razmatranja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava da svim odlukama Vijeća o budućim misijama i operacijama prioritet treba biti djelovanje u sukobima koji izravno utječu na sigurnost EU-a ili sigurnost partnera i regija u kojima EU ima ulogu jamčenja sigurnosti; smatra da se odluka o djelovanju treba temeljiti na zajedničkoj analizi i razumijevanju strateškog okruženja te na zajedničkim strateškim interesima država članica te uzimajući u obzir djelovanje ostalih saveznika i organizacija kao što su UN i NATO; smatra da se misije za izgradnju kapaciteta ZSOP-a moraju koordinirati s reformom sigurnosnog sektora i radom u pogledu vladavine prava koji obavlja Komisija; |
| --- | --- |

28.

| 29. | prima na znanje prijedlog Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014 (o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru) radi proširenja pomoći Unije u opremanju vojnih aktera u partnerskim zemljama, što smatra nužnim doprinosom njihovoj otpornosti, čime će se smanjiti mogućnost da opet postanu predmet sukoba i utočište za neprijateljsko djelovanje protiv EU-a; ističe da bi se to trebalo učiniti u iznimnim okolnostima, kako je navedeno u članku 3.a gore navedenog prijedloga o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014, kako bi se doprinijelo održivom razvoju, dobrom upravljanju i vladavini zakona; u tom kontekstu potiče ESVD i Komisiju da ubrzaju provedbu inicijative za izgradnju kapaciteta kao potpore sigurnosti i razvoju (CBSD) kako bi se poboljšala učinkovitost i održivost misija ZSOP-a; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe također potrebu utvrđivanja financijskih instrumenata za poboljšanje izgradnje kapaciteta na područjima sigurnosti i obrane partnera; poziva ESVD i Komisiju da zajamče potpunu dosljednost i koordinaciju kako bi postigli najbolje rezultate i izbjegli udvostručenje djelovanja na terenu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | napominje u tom pogledu da valja preispitati petersberške zadaće te da bi borbene skupine čim prije trebale postati iskoristivi vojni instrument preko veće modularnosti i funkcionalnijeg financiranja; napominje da nedostatak konstruktivnog pristupa među državama članicama i dalje predstavlja političku i operativnu prepreka slanju borbenih skupina; apelira na Vijeće da započne s osnivanjem početnog fonda (kako je predviđeno člankom 41. stavkom 3. UEU-a) u cilju hitnog financiranja početnih faza vojnih operacija; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva na veću fleksibilnost u financijskim pravilima EU-a kako bi se pružila potpora njegovoj sposobnosti da odgovori na krize i za provedbu postojećih odredbi Ugovora iz Lisabona; poziva na reviziju mehanizma Athena kako bi se proširilo njegovo područje primjene za sve troškove, prvo na operacije za brzo djelovanje i slanje borbenih skupina EU-a, a poslije na sve vojne operacije; |
| --- | --- |

32.

Suradnja s NATO-om i drugim partnerima

| 33. | podsjeća da NATO i EU dijele iste strateške interese i suočavaju se s istim izazovima s istoka i juga; ističe važnost klauzule o uzajamnoj obrani iz članka 42. stavka 7. za države članice EU-a, bilo da su članice NATO-a ili ne; napominje da bi EU trebao moći svojim sredstvima jednako štititi države članice koje nisu dio NATO-a; ističe cilj EUGS-a o odgovarajućoj razini strateške autonomije EU-a i naglašava da te dvije organizacije trebaju komplementarno koristiti svoja sredstva; smatra da bi „strateška autonomija” EU-a trebala ojačati sposobnost EU-a da promiče sigurnost unutar i izvan svojih granica, kao i partnerstvo s NATO-om i transatlantske odnose; |
| --- | --- |

33.

| 34. | smatra da temelj bliske i uspješne suradnje između EU-a i NATO-a proizlazi iz komplementarnosti i kompatibilnosti njihovih misija te, prema tome, instrumenata kojima raspolažu; naglašava da bi odnosi između tih dviju organizacija i dalje trebali počivati na suradnji, a ne na konkurentnosti; smatra da bi EU trebao poticati države članice da ostvare ciljeve NSTO-a u pogledu kapaciteta, što zahtijeva minimalni trošak za obranu od 2 % BDP-a; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe da je NATO najbolje opremljen u području odvraćanja i obrane te da je spreman provoditi zajedničku obranu (članak V. Ugovora iz Washingtona) u slučaju napada na neku od njegovih članica, dok je trenutačni naglasak ZSOP-a na čuvanju mira, sprječavanju sukoba i jačanju međunarodne sigurnosti (članak 42. UEU-a), a EU ima dodatna sredstva za suočavanje s izazovima unutarnje sigurnosti država članica, uključujući subverziju, koji nisu obuhvaćeni člankom V.; ponovno ističe da je cilj „klauzule o solidarnosti” iz članka 222. UFEU-a zajamčiti zaštitu demokratskih institucija i civilnog stanovništva u slučaju terorističkog napada; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja nedavnu zajedničku izjavu koju je EU potpisao s NATO-om u Varšavi i u cijelosti podržava područja suradnje navedena u toj izjavi; napominje da ta izjava opisuje dobro utemeljene neformalne prakse umjesto da odvede suradnju EU-a i NATO-a na višu razinu; ističe da je posebno potrebno pojačati suradnju i dodatno nadopuniti izgradnju kapaciteta u pogledu hibridnih i kibernetičkih prijetnji te istraživanja; pozdravlja cilj iz Plana iz Bratislave da se bez odlaganja započne s provedbom zajedničke izjave; |
| --- | --- |

36.

| 37. | u potpunosti podržava poboljšanje suradnje na području sigurnosti i obrane s drugim institucijskim partnerima kao što su UN, Afrička unija i OESS, kao i strateškim bilateralnim partnerima, osobito SAD-om, u području hibridnih prijetnji, pomorske sigurnosti, brzog djelovanja, protuterorizma i kibersigurnosti; |
| --- | --- |

37.

Europska suradnja u području obrane

| 38. | smatra da bi se razvojem snažnije obrambene industrije ojačale strateška autonomija i tehnološka neovisnost EU-a; uvjeren je da su za jačanje statusa EU-a kao globalnog pružatelja sigurnosti u europskom susjedstvu potrebne prikladne i dostatne sposobnosti te konkurentna, djelotvorna i transparentna obrambena industrija koja jamči održivi lanac opskrbe; napominje da je europski obrambeni sektor obilježen rascjepkanošću i udvostručenjem, što je potrebno s vremenom ukloniti preko postupka koji pruža poticaje i nagrade za sve nacionalne sastavnice te uzima u obzir dugoročnu perspektivu integriranog tržišta obrambenih proizvoda; |
| --- | --- |

38.

| 39. | izražava žaljenje zato što države članice još nisu provele Okvir za politiku sustavne i dugoročne suradnje u području obrane s potrebnom predanosti i što inicijativa za udruživanje i dijeljenje nije dovela do opipljivih rezultata; poziva Vijeće da uvede dvogodišnje rasprave o obrani kako bi se pružilo strateško vodstvo i politički poticaj za ZSOP i europsku suradnju u području obrane; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe da je potrebno dodatno produbiti suradnju na području kiberobrane i zajamčiti potpunu kibernetičku sigurnost misija ZSOP-a; poziva Vijeće da uključi kiberobranu kao sastavni dio svojih rasprava o obrani; uviđa da postoji snažna potreba za nacionalnim strategijama kiberobrane; poziva države članice da u potpunosti iskoriste mjere izgradnje kibernetičkih kapaciteta u nadležnosti Europske obrambene agencije (EDA) i iskoriste Kooperativni centar izvrsnosti za kibernetičku obranu NATO-a; |
| --- | --- |

40.

| 41. | napominje da sve države članice, većinom zbog financijskih ograničenja, imaju poteškoća pri održavanju širokog raspona potpuno operativnih obrambenih kapaciteta; stoga poziva na bolju koordinaciju i jasnije odluke o tome koji će se kapaciteti zadržati, tako da se države članice mogu specijalizirati za određene kapacitete; |
| --- | --- |

41.

| 42. | smatra da je interoperabilnost od ključne važnosti za veću kompatibilnost i bolju integriranost snaga država članica; stoga ističe da države članice moraju istražiti mogućnost zajedničke nabave obrambenih resursa; ističe da to otežavaju protekcionizam i zatvorenost koji vladaju na obrambenim tržištima EU-a; |
| --- | --- |

42.

| 43. | podsjeća da je snažna europska obrambena tehnološka i industrijska baza, koja obuhvaća instrumente za male i srednje poduzetnike, temelj ZSOP-a i preduvjet za zajedničko tržište, čime se omogućuje EU-u da izgradi svoju stratešku autonomiju; |
| --- | --- |

43.

| 44. | napominje sa žaljenjem da države članice potpuno neravnomjerno primjenjuju Direktivu 2009/81/EZ o nabavi u području obrane i sigurnosti i Direktivu 2009/43/EZ o pojednostavnjivanju uvjeta za transfer obrambenih proizvoda unutar Zajednice; poziva Komisiju da s obzirom na to primjeni smjernicu iz članka 346. i preuzme svoju ulogu čuvarice Ugovora tako što će početi primjenjivati postupke protiv povrede u slučajevima kršenja direktiva; poziva u pogledu potražnje države članice da povećaju međunarodna nastojanja pri nabavi vojne opreme, a u pogledu ponude europske industrije da ojačaju svoj položaj na globalnom tržištu boljom koordinacijom i industrijskom konsolidacijom; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zabrinut je zbog stalnog smanjenja sredstava za obrambena istraživanja u državama članicama kojim se ugrožavaju industrijska i tehnološka baza te tako i europska strateška autonomija; poziva države članice da opskrbljuju svoje vojne snage opremom koju je proizvela europska obrambena industrija, a ne njezini industrijski konkurenti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uvjeren je da bi se povećanjem uloge EDA-e u koordinaciji programa, projekata i aktivnosti koji se temelje na sposobnostima, pridonijelo djelotvornijem ZSOP-u; smatra da bi trebalo pružiti podršku EDA-i da potpuno ostvari ciljeve, uključujući posebno njezine predstojeće prioritete i uloge u kontekstu europskog akcijskog plana obrane i europskog programa za istraživanje u području obrane; stoga poziva države članice da revidiraju organizaciju, procedure i aktivnosti te agencije i tako otvore više opcija za dodatnu kooperaciju i suradnju; poziva države članice da pruže EDA-i smjernice za koordiniranje revizije plana za razvoj sposobnosti u skladu s EUGS-om i sektorskom strategijom; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe da je po svojoj prirodi kibersigurnost područje politike u kojem su suradnja i integracija od ključne važnosti, ne samo između država članica EU-a, ključnih partnera i NATO-a, već i različitih društvenih sudionika jer nije riječ samo o vojnoj odgovornosti; poziva na donošenje jasnijih smjernica o tome kako se i u kojem kontekstu trebaju koristiti kapaciteti EU-a za obranu i napad; podsjeća da je Europski parlament više puta pozvao na temeljitu reviziju uredbe EU-a o izvozu robe s dvojnom namjenom kako bi se spriječilo da računalni programi i drugi sustavi koji se mogu koristiti protiv digitalne infrastrukture EU-a i za kršenje ljudskih prava padnu u krive ruke; poziva EU da na međunarodnim forumima, uključujući među ostalim forume za upravljanje internetom, brani načelo da bi osnovna infrastruktura interneta trebala biti neutralna zona u kojoj je zabranjeno uplitanje vlada koje rade na ostvarivanju svojih nacionalnih interesa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | podržava inicijative Komisije koje se odnose na obranu, kao što su obrambeni akcijski plan i obrambena industrijska politika, s kojima bi trebalo započeti nakon predstavljanja bijele knjige EU-a o sigurnosti i obrani; podržava daljnje uključivanje Komisije u obranu s pomoću opsežnog i usredotočenog istraživanja, planiranja i provedbe; pozdravlja pripremne radnje za istraživanje povezano sa ZSOP-om i traži primjereno financiranje preostalog dijela tekućeg višegodišnjeg financijskog okvira (VFO); podržava razvoj programa EU-a za istraživanje u području obrane u okviru narednog VFO-a (2021. – 2027.); |
| --- | --- |

48.

| 49. | smatra da bi se u sklopu budućeg programa EU-a za istraživanje u području obrane trebali financirati istraživački projekti u prioritetnim područjima o kojima će se dogovoriti države članice i da bi europski obrambeni fond mogao poduprijeti financiranje kapaciteta koje će zajednički dogovoriti države članice i koji će nositi priznatu dodanu vrijednost EU-a; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva na izmjenu europskog zakonodavstva koja bi omogućila europskoj obrambenoj industriji da prima državne potpore kao i američka industrija; |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica EU-a, glavnom tajniku NATO-a, predsjedniku Parlamentarne skupštine NATO-a, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, predsjedavajućem Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) i predsjedniku Parlamentarne skupštine OESS-a. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  SL C 353, 27.9.2016., str. 59.

(2)  SL C 353, 27.9.2016., str. 74.

(3)  SL C 407, 4.11.2016., str. 74.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0120.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0249.

(6)  SL C 419, 16.12.2015., str. 145.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/58 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/58

---

P8_TA(2016)0441

Strateška komunikacija EU za borbu protiv propagande koju protiv nje provode treće strane

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2016. o strateškoj komunikaciji Europske unije za borbu protiv propagande koju protiv nje provode treće strane (2016/2030(INI))

(2018/C 224/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. travnja 2009. o europskoj savjesti i totalitarizmu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. travnja 2009. o europskoj savjesti i totalitarizmu (1),

| — | uzimajući u obzir izjavu sa sastanka na vrhu u Strasbourgu i Kehlu od 4. travnja 2009. donesenu povodom 60. obljetnice NATO-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu sa sastanka na vrhu u Strasbourgu i Kehlu od 4. travnja 2009. donesenu povodom 60. obljetnice NATO-a,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. o strategiji digitalne slobode u vanjskoj politici EU-a (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. o strategiji digitalne slobode u vanjskoj politici EU-a (2),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove o borbi protiv terorizma od 9. veljače 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove o borbi protiv terorizma od 9. veljače 2015.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. i 20. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. i 20. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Regionalnoj strategiji EU-a za Siriju i Irak, kao i za prijetnju koju predstavlja ISIL/Daeš od 16. ožujka 2015. koje je Vijeće za vanjske poslove potvrdilo 23. svibnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Regionalnoj strategiji EU-a za Siriju i Irak, kao i za prijetnju koju predstavlja ISIL/Daeš od 16. ožujka 2015. koje je Vijeće za vanjske poslove potvrdilo 23. svibnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir izvješće potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku naslovljeno „EU u globalnom okruženju koje se mijenja – povezaniji, konfliktniji i kompleksniji svijet” od 18. svibnja 2015. i aktualni rad na novoj Globalnoj strategiji EU-a za sigurnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku naslovljeno „EU u globalnom okruženju koje se mijenja – povezaniji, konfliktniji i kompleksniji svijet” od 18. svibnja 2015. i aktualni rad na novoj Globalnoj strategiji EU-a za sigurnost,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. lipnja 2015. o stanju odnosa između EU-a i Rusije (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. lipnja 2015. o stanju odnosa između EU-a i Rusije (3),

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a o strateškom komuniciranju (Ref. Ares(2015)2608242 – 22.6.2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a o strateškom komuniciranju (Ref. Ares(2015)2608242 – 22.6.2015),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. srpnja 2015. o reviziji europske politike susjedstva (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. srpnja 2015. o reviziji europske politike susjedstva (4),

| — | uzimajući u obzir izjavu sa sastanka na vrhu NATO-a u Walesu od 5. rujna 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu sa sastanka na vrhu NATO-a u Walesu od 5. rujna 2014.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2015. o suzbijanju radikalizacije i novačenja europskih građana u terorističke organizacije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2015. o suzbijanju radikalizacije i novačenja europskih građana u terorističke organizacije (5),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. travnja 2015. upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija pod naslovom „Europski program sigurnosti” (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. travnja 2015. upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija pod naslovom „Europski program sigurnosti” (COM(2015)0185),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu i Vijeću od 6. travnja 2016. naslovljenu „Zajednički okvir za suzbijanje hibridnih prijetnji – odgovor Europske unije” (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu i Vijeću od 6. travnja 2016. naslovljenu „Zajednički okvir za suzbijanje hibridnih prijetnji – odgovor Europske unije” (JOIN(2016)0018),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću od 20. travnja 2016. o provedbi Europskog programa sigurnosti za borbu protiv terorizma i stvaranje uvjeta za uspostavu učinkovite i istinske sigurnosne unije (COM(2016)0230), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću od 20. travnja 2016. o provedbi Europskog programa sigurnosti za borbu protiv terorizma i stvaranje uvjeta za uspostavu učinkovite i istinske sigurnosne unije (COM(2016)0230),

| — | uzimajući u obzir studiju izvedivosti Europske zaklade za demokraciju o inicijativama medija na ruskome jeziku u Istočnome partnerstvu i šire naslovljenu „Bringing Plurality and Balance to the Russian Language Media Space” (Unošenje pluralnosti i ravnoteže u prostor medija na ruskome jeziku), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju izvedivosti Europske zaklade za demokraciju o inicijativama medija na ruskome jeziku u Istočnome partnerstvu i šire naslovljenu „Bringing Plurality and Balance to the Russian Language Media Space” (Unošenje pluralnosti i ravnoteže u prostor medija na ruskome jeziku),

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o promicanju i zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma (A/HRC/31/65), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o promicanju i zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma (A/HRC/31/65),

| — | uzimajući u obzir opću napomenu br. 34 Odbora UN-a za ljudska prava (CCPR/C/GC/34), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opću napomenu br. 34 Odbora UN-a za ljudska prava (CCPR/C/GC/34),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0290/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0290/2016),

| A. | budući da se EU obvezao na to da će svoje djelovanje na međunarodnoj sceni provoditi prema načelima kao što su demokracija, vladavina prava, poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda te sloboda medija, dostupnost informacija, sloboda izražavanja i medijski pluralizam, od kojih se potonje ipak može u određenoj mjeri ograničiti kako je utvrđeno u međunarodnom pravu, uključujući Europsku konvenciju o ljudskim pravima; budući da akteri trećih strana koji nastoje diskreditirati Uniju ne dijele te iste vrijednosti; |
| --- | --- |

A.

budući da se EU obvezao na to da će svoje djelovanje na međunarodnoj sceni provoditi prema načelima kao što su demokracija, vladavina prava, poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda te sloboda medija, dostupnost informacija, sloboda izražavanja i medijski pluralizam, od kojih se potonje ipak može u određenoj mjeri ograničiti kako je utvrđeno u međunarodnom pravu, uključujući Europsku konvenciju o ljudskim pravima; budući da akteri trećih strana koji nastoje diskreditirati Uniju ne dijele te iste vrijednosti;

| B. | budući da su EU, njegove države članice i građani pod sustavnim i sve većim pritiskom da odgovore na kampanje širenja informacija, dezinformacija i pogrešnih informacija te propagande iz zemalja i nedržavnih aktera, kao što su transnacionalni teroristi i kriminalne organizacije u njegovu susjedstvu, kojima se nastoji ugroziti sama ideja objektivnog informiranja ili etičkog novinarstva, pri čemu se sve informiranje proglašuje pristranim ili instrumentom političke moći, i kojima su meta demokratske vrijednosti i interesi; |
| --- | --- |

B.

budući da su EU, njegove države članice i građani pod sustavnim i sve većim pritiskom da odgovore na kampanje širenja informacija, dezinformacija i pogrešnih informacija te propagande iz zemalja i nedržavnih aktera, kao što su transnacionalni teroristi i kriminalne organizacije u njegovu susjedstvu, kojima se nastoji ugroziti sama ideja objektivnog informiranja ili etičkog novinarstva, pri čemu se sve informiranje proglašuje pristranim ili instrumentom političke moći, i kojima su meta demokratske vrijednosti i interesi;

| C. | budući da su medijska sloboda, dostupnost informacija i sloboda izražavanja glavni stupovi demokratskoga sustava, u kojem su transparentnost medijskoga vlasništva i izvori financiranja medija iznimno važni; budući da strategije kojima se jamči kvalitetno novinarstvo, medijski pluralizam i provjera činjenica mogu biti djelotvorne samo dok pružatelji informacija uživaju povjerenje i vjerodostojnost; budući da bi istodobno trebalo kritički ocijeniti način postupanja s medijskim izvorima koji dokazano i redovno provode strategiju hotimičnoga obmanjivanja i dezinformiranja, posebno u tzv. novim medijima, na društvenim mrežama i u digitalnoj sferi; |
| --- | --- |

C.

budući da su medijska sloboda, dostupnost informacija i sloboda izražavanja glavni stupovi demokratskoga sustava, u kojem su transparentnost medijskoga vlasništva i izvori financiranja medija iznimno važni; budući da strategije kojima se jamči kvalitetno novinarstvo, medijski pluralizam i provjera činjenica mogu biti djelotvorne samo dok pružatelji informacija uživaju povjerenje i vjerodostojnost; budući da bi istodobno trebalo kritički ocijeniti način postupanja s medijskim izvorima koji dokazano i redovno provode strategiju hotimičnoga obmanjivanja i dezinformiranja, posebno u tzv. novim medijima, na društvenim mrežama i u digitalnoj sferi;

| D. | budući da je informacijski rat povijesna pojava stara koliko i samo ratovanje; budući da se ciljani informacijski rat tijekom hladnoga rata naširoko primjenjivao te da on otad tvori sastavni dio modernog hibridnog ratovanja, kombinacije vojnih i nevojnih mjera tajne i javne naravi koje se provode kako bi se destabilizirala politička, ekonomska i socijalna situacija države koja je pod napadom, bez službenog objavljivanja rata, na čijoj su meti ne samo partneri EU-a već i sam EU, njegove institucije i sve države članice i građani, bez obzira na njihovu nacionalnu ili vjersku pripadnost; |
| --- | --- |

D.

budući da je informacijski rat povijesna pojava stara koliko i samo ratovanje; budući da se ciljani informacijski rat tijekom hladnoga rata naširoko primjenjivao te da on otad tvori sastavni dio modernog hibridnog ratovanja, kombinacije vojnih i nevojnih mjera tajne i javne naravi koje se provode kako bi se destabilizirala politička, ekonomska i socijalna situacija države koja je pod napadom, bez službenog objavljivanja rata, na čijoj su meti ne samo partneri EU-a već i sam EU, njegove institucije i sve države članice i građani, bez obzira na njihovu nacionalnu ili vjersku pripadnost;

| E. | budući da je ruskim pripojenjem Krima i hibridnim ratom u Donbasu koji Rusija vodi Kremlj zaoštrio sukob s EU-om; budući da je Kremlj pojačao svoju propagandu pri čemu Rusija ima istaknutiju ulogu u europskom medijskom okruženju radi stvaranja političke potpore za rusko djelovanje u europskom javnom mišljenju i dovođenja u pitanje dosljednosti vanjske politike EU-a; |
| --- | --- |

E.

budući da je ruskim pripojenjem Krima i hibridnim ratom u Donbasu koji Rusija vodi Kremlj zaoštrio sukob s EU-om; budući da je Kremlj pojačao svoju propagandu pri čemu Rusija ima istaknutiju ulogu u europskom medijskom okruženju radi stvaranja političke potpore za rusko djelovanje u europskom javnom mišljenju i dovođenja u pitanje dosljednosti vanjske politike EU-a;

| F. | budući da se propaganda kojom se poziva na rat i zagovaranje nacionalne, rasne ili vjerske mržnje koje čini poticanje na diskriminaciju, neprijateljstvo ili nasilje zabranjuje zakonom u skladu s člankom 20. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima; |
| --- | --- |

F.

budući da se propaganda kojom se poziva na rat i zagovaranje nacionalne, rasne ili vjerske mržnje koje čini poticanje na diskriminaciju, neprijateljstvo ili nasilje zabranjuje zakonom u skladu s člankom 20. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima;

| G. | budući da financijska kriza i razvoj novih formata digitalnih medija stvaraju ozbiljne probleme za kvalitetno novinarstvo, što vodi smanjenju kritičkoga razmišljanja javnosti koje ju čini podložnijom dezinformiranju i manipuliranju; |
| --- | --- |

G.

budući da financijska kriza i razvoj novih formata digitalnih medija stvaraju ozbiljne probleme za kvalitetno novinarstvo, što vodi smanjenju kritičkoga razmišljanja javnosti koje ju čini podložnijom dezinformiranju i manipuliranju;

| H. | budući da je u zemljama Istočnoga susjedstva propaganda i prodor ruskih medija posebno jak i često mu nema ravnoga; budući da su nacionalni mediji u tim zemljama često slabi i ne mogu se nositi sa snagom i moći ruskih medija; |
| --- | --- |

H.

budući da je u zemljama Istočnoga susjedstva propaganda i prodor ruskih medija posebno jak i često mu nema ravnoga; budući da su nacionalni mediji u tim zemljama često slabi i ne mogu se nositi sa snagom i moći ruskih medija;

| I. | budući da se tehnologija informacijskog i komunikacijskog ratovanja primjenjuje kako bi se opravdalo djelovanje kojim se prijeti suverenosti i političkoj neovisnosti država članica EU-a, sigurnosti njihovih građana i njihovoj teritorijalnoj cjelovitosti; |
| --- | --- |

I.

budući da se tehnologija informacijskog i komunikacijskog ratovanja primjenjuje kako bi se opravdalo djelovanje kojim se prijeti suverenosti i političkoj neovisnosti država članica EU-a, sigurnosti njihovih građana i njihovoj teritorijalnoj cjelovitosti;

| J. | budući da EU ne priznaje ISIL/Daiš kao državu ili organizaciju sličnu državi; |
| --- | --- |

J.

budući da EU ne priznaje ISIL/Daiš kao državu ili organizaciju sličnu državi;

| K. | budući da se ISIL/Daiš, al-Kaida i mnoge druge nasilne džihadističke terorističke skupine sustavno služe komunikacijskim strategijama i izravnom propagandom na internetu i izvan njega kako bi djelomično opravdali svoje djelovanje protiv EU-a i država članica te protiv europskih vrijednosti te u svrhu poticanja novačenja mladih Europljana; |
| --- | --- |

K.

budući da se ISIL/Daiš, al-Kaida i mnoge druge nasilne džihadističke terorističke skupine sustavno služe komunikacijskim strategijama i izravnom propagandom na internetu i izvan njega kako bi djelomično opravdali svoje djelovanje protiv EU-a i država članica te protiv europskih vrijednosti te u svrhu poticanja novačenja mladih Europljana;

| L. | budući da je, nakon izjave sa sastanka na vrhu NATO-a u Strasbourgu i Kehlu u kojoj se naglašava sve veća važnost potrebe da NATO o svojim ulogama, ciljevima i zadaćama koje se mijenjaju izvješćuje na odgovarajući, pravodoban, točan i potrebama prilagođen način, u Latviji 2014. osnovan Strateški komunikacijski centar izvrsnosti NATO-a, što je dočekano s odobravanjem u izjavi sa sastanka na vrhu NATO-a u Walesu; |
| --- | --- |

L.

budući da je, nakon izjave sa sastanka na vrhu NATO-a u Strasbourgu i Kehlu u kojoj se naglašava sve veća važnost potrebe da NATO o svojim ulogama, ciljevima i zadaćama koje se mijenjaju izvješćuje na odgovarajući, pravodoban, točan i potrebama prilagođen način, u Latviji 2014. osnovan Strateški komunikacijski centar izvrsnosti NATO-a, što je dočekano s odobravanjem u izjavi sa sastanka na vrhu NATO-a u Walesu;

Strateška komunikacija Europske unije za borbu protiv propagande koju protiv nje provode treće strane

| 1. | naglašava da neprijateljska propaganda protiv EU-a poprima brojne različite oblike te da se u njezine svrhe upotrebljavaju razna sredstva, često prilagođena profilima država članica, kako bi se izvrnula istina, izazvala sumnja, razjedinile države članice, prouzročilo strateško razilaženje između Europske unije i njezinih sjevernoameričkih partnera i paralizirali procesi donošenja odluka, diskreditirale institucije EU-a i transatlantska partnerstva, koji imaju priznatu ulogu u europskoj sigurnosnoj i ekonomskoj strukturi, u očima građana EU-a i njemu susjednih zemalja, te doveo u pitanje i potkopao europski politički narativ koji se temelji na demokratskim vrijednostima, ljudskim pravima i vladavini prava; podsjeća da je izazivanje straha i nesigurnosti u građanima EU-a jedno od najvažnijih sredstava koje se upotrebljava, kao i predstavljanje neprijateljskih državnih i nedržavnih aktera jačima i uspješnijima nego što jesu u stvarnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva institucije EU-a da priznaju da strateška komunikacija i informacijski rat nisu samo vanjski već i unutarnji problem EU-a te izražava zabrinutost zbog toga što se neprijateljska propaganda službi brojnim širiteljima informacija unutar EU-a; zabrinut je zbog ograničene osviještenosti nekih država članica EU-a da su one publika i pozornica za propagandu i dezinformiranje; u tom smislu poziva aktere u EU-u da razriješe trenutačnu nejasnoću i neslogu kad je riječ o tome što se treba smatrati propagandom i dezinformiranjem te da u suradnji s medijskim predstavnicima i stručnjacima iz država članica EU-a izrade zajednički niz definicija te prikupe podatke i činjenice o konzumiranju propagande; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da su dezinformiranje i propaganda dio hibridnog ratovanja; stoga naglašava potrebu za podizanjem razine osviještenosti i pokazivanjem odlučnosti institucijskom/političkom komunikacijom, istraživanjem u skupinama za strateško promišljanje/znanstvenoj zajednici, kampanjama na društvenim mrežama, inicijativama građanskog društva, medijskom pismenošću i drugim korisnim mjerama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da strategija antieuropske propagande i dezinformacija koju provode treće zemlje može poprimiti razne oblike i obuhvaćati, ponajprije, tradicionalne medije, društvene mreže, školske programe i političke stranke u Europskoj uniji i izvan nje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primjećuje višeslojni karakter sadašnje strateške komunikacije EU-a na raznim razinama, uključujući na razini europskih institucija, država članica, raznih tijela NATO-a i UN-a, nevladinih organizacija i organizacija civilnog društva te poziva na najbolju moguću koordinaciju i razmjenu informacija među tim stranama; poziva na veću suradnju i razmjenu informacija između različitih aktera koji su pokazali svoju zabrinutost zbog te propagande i žele uspostaviti strategije borbe protiv dezinformacija; smatra da bi u kontekstu EU-a institucijama Unije trebala biti povjerena zadaća te koordinacije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uviđa da EU mora razmotriti svoja nastojanja oko strateške komunikacije kao prioritet, što bi trebalo obuhvaćati relevantne resurse; ponavlja da je EU uspješan model integracije koji i usred krize i dalje privlači zemlje koje u njemu žele sudjelovati i postati njegov dio; stoga ističe da EU treba odlučno i hrabro iznositi pozitivnu poruku o svojim uspjesima, vrijednostima i načelima te da u svojem narativu treba biti ofenzivan, a ne defenzivan; |
| --- | --- |

6.

Priznavanje i raskrinkavanje ruskog dezinformacijskog i propagandnog ratovanja

| 7. | sa žaljenjem napominje da se Rusija služi kontaktima i sastancima sa svojim kolegama iz EU-a više u svrhe širenja propagande i javnoga slabljenja zajedničkoga stajališta EU-a nego za uspostavljanje stvarnoga dijaloga; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uviđa da se ruska vlada služi širokom lepezom sredstava i instrumenata kao što su skupine za strateško promišljanje, specijalne zaklade (npr. Ruski mir), posebna tijela (Rosotrudničestvo), višejezične TV postaje (npr. RT), lažne novinske agencije i multimedijske službe (Sputnik), prekogranične društvene i vjerske skupine, jer se režim želi predstavljati kao jedini branitelj tradicionalnih kršćanskih vrijednosti, društveni mediji i internetski trolovi kako bi dovela u pitanje demokratske vrijednosti, podijelila Europu, pribavila podršku domaće javnosti i stvorila predodžbu o državama u istočnom susjedstvu EU-a kao o propalim državama; naglašava da Rusija ulaže znatna financijska sredstva u svoje instrumente dezinformiranja i propagande primijenjene bilo izravno državnim kanalima bilo posredstvom poduzeća i organizacija koje kontrolira Kremlj; ističe da s jedne strane Kremlj financira političke stranke i druge organizacije u EU-u radi potkopavanja političke kohezije i da s druge strane svojom propagandom izravno cilja na određene novinare, političare i pojedince u EU-u; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća da sigurnosne i obavještajne službe zaključuju da Rusija ima kapacitet i namjeru provođenja operacija kojima se nastoje destabilizirati druge zemlje; ističe da to često poprima oblik potpore političkim ekstremistima i kampanja dezinformiranja velikih razmjera u masovnim medijima; nadalje primjećuje da su te medijske kuće prisutne i aktivne u EU-u; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da je informacijska strategija Kremlja komplementarna s njegovom politikom jačanja bilateralnih odnosa, gospodarske suradnje i zajedničkih projekata s pojedinačnim državama članicama EU-a kako bi se oslabila koherentnost EU-a i potkopale njegove politike; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tvrdi da je ruska strateška komunikacija dio šire subverzivne kampanje za slabljenje suradnje na razini EU-a te suverenosti, političke neovisnosti i teritorijalne cjelovitosti Unije i njezinih država članica; snažno potiče vlade država članica da budu oprezne kad je riječ o ruskim operacijama informiranja na europskom tlu, da pojačano dijele kapacitete i protuobavještajne napore usmjerene na suprotstavljanje takvim operacijama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | oštro kritizira ruska nastojanja da se poremeti integracijski proces EU-a i u tom pogledu osuđuje rusko podupiranje snaga u EU-u usmjerenih protiv njega uz poseban naglasak na strankama ekstremne desnice, populističke snage i pokrete koji odbacuju osnovne vrijednosti liberalnih demokracija; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ozbiljno je zabrinut zbog brzoga širenja aktivnosti inspiriranih Kremljom u Europi, uključujući dezinformacije i propagandu kojima se nastoji održati ili povećati utjecaj Rusije kako bi se EU oslabio i razjedinio; naglašava činjenicu da je propaganda Kremlja uvelike usmjerena na to da neke europske države prikaže kao pripadnice „tradicionalne sfere utjecaja Rusije”; primjećuje da je jedna od glavnih strategija Rusije širenje i nametanje alternativnoga narativa koji se često zasniva na manipuliranom tumačenju povijesnih događaja, a čime se nastoje opravdati njezino vanjsko djelovanje i geopolitički interesi; primjećuje da je jedna od glavnih strategija Rusije falsificiranje povijesti; u tom pogledu napominje da je potrebno podići razinu osviještenosti o zločinima komunističkih režima posredstvom javnih kampanja i obrazovnih sustava te poduprijeti istraživačke i dokumentacijske aktivnosti, posebno u bivšim članicama sovjetskoga bloka kako bi se suprotstavilo narativu Kremlja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da Rusija iskorištava nepostojanje međunarodnog pravnog okvira u područjima poput kibersigurnosti i izostanak odgovornosti u reguliranju medija te svaku nejasnoću u tim područjima okreće u svoju korist; ističe da se agresivnim ruskim aktivnostima u kiberdomeni omogućuje informacijsko ratovanje; poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da obrate pozornost na ulogu središta za razmjenu internetskog prometa kao ključne infrastrukture u sigurnosnoj strategiji EU-a; ističe ključnu potrebu za jamčenjem otpornosti informacijskih sustava na razini EU-a i država članica, posebno u borbi protiv nijekanja i poremećaja koji mogu imati središnju ulogu u hibridnome sukobu i suprotstavljanju propagandi te potrebu za uskom suradnjom u tom pogledu s NATO-om, posebno s njegovim Kooperativnim centrom izvrsnosti za kibernetičku obranu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva države članice na razradu mehanizama za koordinirano strateško komuniciranje radi podupiranja atribucije i borbe protiv dezinformiranja i propagande kako bi se razotkrile hibridne prijetnje; |
| --- | --- |

15.

Razumijevanje i rješavanje problema informacijskog ratovanja, dezinformiranja i metoda radikalizacije koje primjenjuje ISIL/Daiš

| 16. | svjestan je niza strategija kojima se u regiji i u svijetu služi ISIL/Daiš kako bi promicao svoj politički, vjerski, društveni, mržnjom ispunjen i nasilan narativ; poziva EU i države članice da osmisle svoj odgovor na narativ ISIL-a/Daiša koji će obuhvaćati obrazovni sustav te jačanje pozicije i prepoznatljivosti umjerenih muslimanskih učenjaka koji uživaju kredibilitet potreban za delegitimiziranje propagande ISIL-a/Daiša; pozdravlja napore svjetske koalicije oko suprotstavljanja ISIL-u/Daišu i u tom smislu podupire Regionalnu strategiju EU-a za Siriju i Irak; snažno potiče EU i države članice da osmisle i šire narativ kojim bi se suprotstavili džihadističkoj propagandi s posebnim naglaskom na didaktičkoj dimenziji uz objašnjenje kako promicanje radikalnog islamizma počiva na iskrivljenoj teologiji; |
| --- | --- |

16.

| 17. | napominje da islamističke terorističke organizacije, posebno ISIL/Daiš i al-Kaida, vode aktivne informacijske kampanje kako bi ugrozile europske vrijednosti i interese i povećale razinu mržnje prema njima; zabrinut je zbog toga što se ISIL/Daiš opsežno služi alatima društvenih medija, a posebno Twitterom i Facebookom, kako bi zagovarao svoje ciljeve propagande i novačenja, osobito među mladima; u tom pogledu ističe važnost uvrštenja strategije za protupropagandu protiv ISIL-a/Daiša u širu, sveobuhvatnu regionalnu strategiju u kojoj se kombiniraju diplomatski, socioekonomski i razvojni instrumenti te instrumenti za sprečavanje sukoba; pozdravlja stvaranje radne skupine Stratcom posvećene jugu, koja ima potencijal da stvarno doprinese razgradnji i borbi protiv ekstremističke propagande i utjecaja ISIL-a/Daiša; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da su EU i europski građani među glavnim metama za ISIL/Daiš te poziva EU i države članice da tješnje surađuju na zaštiti društva, osobito mladih, od novačenja, čime će se povećati njihova otpornost na radikalizaciju; ističe da je potrebno staviti jači naglasak na poboljšanje mehanizama i metoda EU-a, uglavnom u kiberprostoru; potiče sve države članice da u tijesnoj suradnji s Centrom za izvrsnost Mreže za osvješćivanje o radikalizaciji koji je osnovan u listopadu 2015. istražuju i djelotvorno rješavaju temeljne sociodemografske razloge koji su glavni uzrok podložnosti radikalizaciji te osmisle institucijske višedimenzionalne mjere (kojima se povezuju sveučilišno istraživanje, zatvorske službe, policija, sudovi, socijalne službe i obrazovni sustavi) u cilju borbe protiv radikalizacije; ističe da je Vijeće pozvalo na promicanje mjera kaznenopravnog odgovora radi suprotstavljanja radikalizaciji koja dovodi do terorizma i nasilnog ekstremizma; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice da rade na tome da se ISIL-u/Daišu onemogući pristup financijskim i drugim sredstvima te da to načelo promiču u vanjskom djelovanju EU-a te naglašava potrebu da se iznese na vidjelo prava narav ISIL-a/Daiša i da se pobije njegova ideološka legitimizacija; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva EU i njegove države članice da poduzmu dosljedne mjere u cijelom EU-u protiv govora mržnje koji netolerantni, radikalni propovjednici sustavno promiču u svojim propovijedima, knjigama, televizijskim emisijama, preko interneta i svim ostalim komunikacijskim sredstvima, čime se stvara plodno tlo za procvat terorističkih organizacija poput ISIL-a/Daiša ili al-Kaide; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da je važno da EU i države članice surađuju s pružateljima usluga društvenih medija u borbi protiv širenja propagande ISIL-a/Daiša kanalima društvenih medija; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da islamističke terorističke organizacije, posebno ISIS/Daiš i al-Kaida, vode aktivne dezinformacijske kampanje kako bi ugrozile europske vrijednosti i interese; u tom pogledu naglašava važnost posebne strategije za suzbijanje islamističke propagande i dezinformacija usmjerenih protiv EU-a; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da bi nepristrano, pouzdano i objektivno informiranje i protok informacija o događanjima u državama EU-a koje se temelje na činjenicama spriječili širenje propagande koju provode treće zemlje; |
| --- | --- |

23.

Strategija EU-a za djelovanje protiv propagande

| 24. | pozdravlja Akcijski plan o strateškom komuniciranju; pozdravlja zajedničku komunikaciju o Zajedničkom okviru za suprotstavljanje hibridnim prijetnjama te traži da se preporuke sadržane u njoj prihvate i primijene bez odgađanja; naglašava da je za predloženo djelovanje nužna suradnja i koordinacija svih relevantnih aktera na razini EU-a i na nacionalnoj razini; smatra da jedino sveobuhvatan pristup može dovesti do uspjeha u naporima EU-a; poziva države članice koje se rotiraju u predsjedanju EU-om da u svoj program uvijek uvrste stratešku komunikaciju kako bi se osigurao kontinuitet rada na toj temi; pozdravlja inicijative i rezultate latvijskog predsjedništva u tom pogledu; poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da zajamči čestu komunikaciju s državama članicama na političkoj razini kako bi se bolje koordiniralo djelovanje EU-a; naglašava da bi suradnju EU-a i NATO-a u području strateške komunikacije trebalo znatno ojačati; pozdravlja namjeru slovačkoga predsjedništva da organizira konferenciju o totalitarizmu povodom Europskoga dana sjećanja na žrtve totalitarnih režima; |
| --- | --- |

24.

| 25. | traži od nadležnih institucija i tijela EU-a da pomno prate izvore financiranja antieuropske propagande; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da je potrebno više sredstava za pružanje potpore medijima u zemljama europske susjedske politike koje su obuhvaćene instrumentima demokracije EU-a; u tom pogledu poziva Komisiju da se pobrine za to da u cijelosti iskoristi postojeće instrumente poput Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava, europske susjedske politike, Opservatorija za slobodu medija (Media Freedom Watch) u okviru Istočnog partnerstva i Europske zaklade za demokraciju kako bi se zaštitila medijska sloboda i pluralizam; |
| --- | --- |

26.

| 27. | napominje da Rusija ulaže goleme resurse u propagandne aktivnosti i da neprijateljska propaganda može utjecati na procese donošenja odluka u EU-u te na potkopavanje povjerenja, otvorenosti i demokracije; pohvaljuje važan rad koji je obavila Radna skupina EU-a za stratešku komunikaciju; traži stoga da se Radna skupina EU-a za stratešku komunikaciju pojača te da postane punopravni odjel u okviru ESVD-a, nadležan za Istočno i Južno susjedstvo, kadrovski i proračunski opremljen na odgovarajući način, možda i u okviru dodatne namjenske proračunske linije; poziva na tješnju koordinaciju među obavještajnim službama država članica EU-a radi procjenjivanja utjecaja koji vrše treće zemlje koje nastoje dovesti u opasnost demokratske temelje i vrijednosti EU-a; traži tješnju suradnju Parlamenta i ESVD-a u strateškoj komunikaciji, što uključuje i upotrebu analitičkih kapaciteta i informacijskih ureda Parlamenta u državama članicama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava da je ključno da EU u okviru svojega vanjskoga djelovanja nastavi s aktivnim promicanjem poštovanja temeljnih prava i sloboda; smatra da bi podupiranje slobode izražavanja, slobode okupljanja, prava na pristup informacijama i neovisnosti medija u susjednim zemljama trebalo činiti temelj djelovanja EU-a kojemu je svrha suprotstavljanje propagandi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava potrebu za jačanjem medijskog pluralizma i objektivnosti, nepristranosti i neovisnosti medija u EU-u i njegovu susjedstvu, pa i kada je riječ o nedržavnim akterima, između ostalog pružanjem podrške novinarima i razvojem programa izgradnje kapaciteta za medijske subjekte, poticanjem partnerstva i mreža za razmjenu informacija kao što su platforme za dijeljenje sadržaja, istraživanjem u području medija, mogućnostima osposobljavanja za novinare i stažiranja u medijima sa sjedištem u EU-u radi razmjene najboljih praksi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava važnu ulogu kvalitetnog obrazovanja u novinarstvu i osposobljavanja unutar EU-a i izvan njega kako bi se ponudile kvalitetne novinarske analize i visoki izdavački standardi; tvrdi da promicanje europskih vrijednosti slobode tiska i izražavanja te medijskog pluralizma podrazumijeva podržavanje progonjenih i pritvorenih novinara i boraca za ljudska prava u trećim zemljama; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zalaže se za jaču suradnju između institucija EU-a, Europske zaklade za demokraciju, Organizacije za sigurnost i suradnju u Europi, Vijeća Europe i država članica kako bi se izbjegla preklapanja i ostvarila sinergija u sličnim inicijativama; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zaprepašten je velikim problemima u pogledu neovisnosti i slobode medija u određenim državama članicama, sudeći prema izvještavanju međunarodnih organizacija poput Novinara bez granica; poziva EU i države članice da poduzmu odgovarajuće mjere za poboljšanje trenutačne situacije u sektoru medija ne bi li se time postiglo i to da vanjsko djelovanje EU-a kojim se podržava sloboda, nepristranost i neovisnost medija bude vjerodostojno; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Radnu skupinu EU-a za stratešku komunikaciju, pojačanu kako je predloženo i pod profilom @EUvsDisInfo na društvenoj mreži Twitter, da uspostavi internetski prostor na kojem je širokoj javnosti na raspolaganju niz sredstava za otkrivanje dezinformacija, uz objašnjenja o njihovu funkcioniranju, te tako poveže brojne inicijative civilnog društva koje su usredotočene na to pitanje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | potvrđuje da učinkovita komunikacijska strategija u raspravu o mjerama EU-a mora uključiti lokalne zajednice, pružiti podršku međuljudskom kontaktu i dati primjerenu važnost kulturnim i društvenim razmjenama kao ključnim platformama u borbi protiv predrasuda lokalnoga stanovništva; podsjeća na to da delegacije EU-a moraju u tom pogledu održavati izravan kontakt s lokalnim dionicima i predstavnicima civilnog društva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava da se poticanje na mržnju, nasilje ili rat ne može „skrivati” iza slobode izražavanja; potiče pokretanje pravnih inicijativa u tom pogledu kako bi se ponudila viša razina odgovornosti pri postupanju s dezinformacijama; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava važnost učinkovite i dosljedne unutarnje i vanjske komunikacije o politikama EU-a te komunikacije po mjeri s određenim regijama, u što se ubraja i pristup informacijama na lokalnim jezicima; pozdravlja u tom kontekstu izradu internetskih stranica ESVD-a na ruskom kao prvi korak u pravom smjeru i potiče na to da se internetske stranice ESVD-a prevedu na više jezika, npr. arapski i turski; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe da je odgovornost država članica da se aktivno, preventivno i zajednički suprotstavljaju neprijateljskim informacijskim operacijama na njihovim teritorijima ili usmjerenima protiv njihovih interesa; snažno potiče vlade država članica da razvijaju vlastite kapacitete za stratešku komunikaciju; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva svaku državu članicu da svojim građanima učini dostupnim Sažetak dezinformacija (Disinformation Digest) i Pregled dezinformacija (Disinformation Review) koje je sastavila Radna skupina za stratešku komunikaciju EU-a kako bi se u općoj javnosti stvorila svijest o metodama propagande kojima se koriste treće strane; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ustraje u tome da se razlikuju propaganda i kritika; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe da iako svaka kritika EU-a ili njegovih politika nije nužno propaganda ili dezinformacija, posebno u kontekstu političkog izražavanja, slučajevi manipulacije ili potpore povezani s trećim zemljama kojima je cilj raspirivati ili pojačati tu kritiku razlog su da se ispita pouzdanost tih poruka; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ističe da iako treba zauzeti stav protiv antieuropske propagande i dezinformacija koje šire treće zemlje, time se ne bi trebalo dovesti u pitanje važnost održavanja konstruktivnih veza s trećim zemljama i toga da one postanu strateški partneri u suočavanju sa zajedničkim izazovima; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja usvajanje akcijskog plana za stratešku komunikaciju i uspostavu radne skupine East StratCom u sklopu Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) radi priopćavanja politika EU-a i borbe protiv propagande i dezinformacija protiv EU-a; traži da se strateška komunikacija dodatno pojača; smatra da bi učinkovitost i transparentnost rada radne skupine East StratCom trebalo dodatno poboljšati; poziva ESVD da izradi kriterije za mjerenje učinkovitosti njezina rada; naglašava važnost jamčenja dostatnog financiranja i broja osoblja radne skupine East StratCom; |
| --- | --- |

42.

| 43. | napominje da Pregled dezinformacija koji je objavila radna skupina East StratCom mora ispunjavati standarde propisane u Deklaraciji Međunarodne federacije novinara o načelima postupanja novinara; ističe da taj pregled mora biti sastavljen na odgovarajući način, bez uporabe uvredljivog rječnika ili vrijednosnih sudova; poziva radnu skupinu East StratCom da preispita kriterije kojima se koristila pri sastavljanju tog pregleda; |
| --- | --- |

43.

| 44. | smatra da bi donošenje mjera kojima bi se ciljnoj publici pružile prikladne i zanimljive informacije o aktivnostima EU-a, europskim vrijednostima i drugim pitanjima od javnog interesa mogla biti učinkovita strategija za suzbijanje antieuropske propagande te naglašava da bi se suvremene tehnologije i društvene mreže mogle rabiti u te svrhe; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da se zalaže za određene pravne inicijative kako bi se djelotvornije i odgovornije postupalo s dezinformacijama i propagandom te da iskoristi reviziju na sredini razdoblja Europskog instrumenta za susjedstvo kako bi promicala jačanje otpornosti medija kao strateški prioritet; poziva Komisiju da provede detaljan pregled učinkovitosti postojećih financijskih instrumenata EU-a te iznese prijedlog sveobuhvatnog i fleksibilnog rješenja kojim bi se nezavisnim medijskim kućama, skupinama za strateško promišljanje i nevladinim organizacijama mogla pružiti izravna podrška osobito na materinskom jeziku ciljne skupine i omogućiti slanje dodatnih sredstava organizacijama poput Europske zaklade za demokraciju koje takvu podršku mogu pružiti, uz istodobno presijecanje financijskih tokova kojima je cilj financiranje pojedinaca i tijela angažiranih na aktivnostima strateške komunikacije, poticanja na nasilje i mržnju; poziva Komisiju da provede temeljitu reviziju učinkovitosti određenih medijskih projekata velikih razmjera koje financira EU, kao što je Euronews; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe važnost podizanja razine osviještenosti, obrazovanja, internetske medijske i informacijske pismenosti u EU-u i njegovu susjedstvu radi osnaživanja građana da kritički analiziraju medijski sadržaj kako bi mogli prepoznati propagandu; u tom smislu naglašava važnost jačanja znanja na svim razinama obrazovnoga sustava; ističe potrebu da se stanovnike potakne na aktivno građanstvo i da se razvije njihova osviještenost kao medijskih konzumenata; ističe središnju ulogu internetskih instrumenata, posebno društvenih medija u kojima je širenje lažnih informacija i pokretanje dezinformacijskih kampanja jednostavnije i često ne nailazi ni na kakve prepreke; podsjeća da je suprotstavljanje propagandi propagandom kontraproduktivno te stoga shvaća da se EU kao cjelina i države članice pojedinačno mogu boriti protiv propagande koju provode treće zemlje samo opovrgavanjem dezinformacijskih kampanja i odašiljanjem pozitivnih poruka i informacija te bi trebalo izraditi stvarno djelotvornu strategiju koja će se diferencirati i prilagođavati prirodi aktera koji šire propagandu; uviđa da financijska kriza i razvoj novih formata digitalnih medija stvaraju ozbiljne probleme za kvalitetno novinarstvo; |
| --- | --- |

46.

| 47. | izražava zabrinutost zbog uporabe društvenih medija i internetskih platformi za kazneno kažnjiv govor mržnje i poticanje na nasilje te potiče države članice da prilagode i osuvremene zakonodavstvo za rješavanje tih aktualnih pitanja ili da cjelovito provode i primjenjuju postojeće zakonodavstvo u području govora mržnje, pa i na internetu; smatra da je potrebna veća suradnja s internetskim platformama i vodećim internetskim i medijskim društvima; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva države članice da izrade i pobrinu se za okvir koji je nužan za kvalitetno novinarstvo i raznolikost informacija borbom protiv medijskih koncentracija, koje nepovoljno utječu na medijski pluralizam; |
| --- | --- |

48.

| 49. | napominje da medijsko obrazovanje pruža znanje i vještine te osnažuje građane da ostvaruju svoja prava na slobodu izražavanja, da kritički analiziraju medijski sadržaj i reagiraju na dezinformacije; stoga naglašava potrebu za podizanjem razine osviještenosti o rizicima od dezinformiranja donošenjem mjera o medijskoj pismenosti na svim razinama, pa i u okviru europskih informativnih kampanja o medijima, novinarskoj i uredničkoj etičnosti te poticanjem bolje suradnje s društvenim platformama i promicanjem zajedničkih inicijativa za rješavanje problema govora mržnje, poticanja na nasilje i diskriminacije na internetu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | napominje da nijedna strategija meke sile ne može biti uspješna bez kulturne diplomacije i promicanja međukulturnog dijaloga između zemalja i u njima samima, u EU-u i izvan njega; stoga podržava dugoročne javne i kulturne diplomatske aktivnosti i inicijative kao što su stipendije i programi razmjene za studente i mlade stručnjake, uključujući inicijative za podršku međukulturnog dijaloga, jačanje kulturnih veza s EU-om i promicanje zajedničkog nasljeđa te pružanje odgovarajućeg osposobljavanja za osoblje delegacija EU-a i ESVD-a kako bi stekli odgovarajuće međukulturne vještine; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vjeruje da bi javni mediji trebali pružiti primjer kako prenositi nepristrane i objektivne informacije pridržavajući se dobre prakse i etičkoga novinarstva; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava da se posebna pažnja treba posvetiti novim tehnologijama, uključujući digitalno emitiranje programa, mobilne komunikacije, internetske medije i društvene mreže, pa i one lokalne, koje omogućuju lakše širenje informacija i podizanje razine osviještenosti o europskim vrijednostima ugrađenima u Ugovorima; podsjeća na to da takvo komuniciranje moraju odlikovati visoki standardi i konkretne najbolje prakse te da se u njemu mora isticati utjecaj EU-a na treće zemlje, uključujući humanitarnu pomoć EU-a te prilike i prednosti koje uska suradnja s EU-om pruža građanima trećih zemalja, a posebno mladima, poput bezviznog režima ili izgradnje kapaciteta, mobilnosti i eventualno programa razmjene; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe potrebu za time da novi portal europske politike susjedstva, koji se trenutačno izrađuje u okviru programa OPEN Neighbourhood, ne bude sastavljen samo od sadržaja posvećenoga stručnoj zajednici, nego da sadrži dio prilagođen i općoj javnosti; smatra da bi taj portal trebao sadržavati dio posvećen Istočnom partnerstvu u kojem će se na jednom mjestu nalaziti informacije o inicijativama koje su trenutačno rascjepkane na brojnim mrežnim stranicama; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ističe potencijal popularne kulture i učenja kroz zabavu kao sredstava za izražavanje zajedničkih ljudskih vrijednosti i priopćavanje politika EU-a; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naglašava svoju podršku inicijativama kao što su Baltički centar za izvrsnost medija u Rigi, Strateški komunikacijski centar izvrsnosti NATO-a ili Centar za izvrsnost Mreže za osvješćivanje o radikalizaciji; ističe potrebu za korištenjem njihovim zaključcima i analizama te za jačanjem analitičkih kapaciteta EU-a na svim razinama; poziva Komisiju i države članice da pokrenu slične projekte, rade na stručnom usavršavanju novinara, podupiru nezavisne medijske centre i raznolikost u medijima, potiču umreživanje i suradnju među medijima i skupinama za strateško promišljanje te razmjenjuju najbolje prakse i informacije u tim područjima; |
| --- | --- |

55.

| 56. | osuđuje redovne napade na neovisne medije, novinare i aktiviste civilnoga društva u Rusiji i na okupiranim područjima, uključujući Krim od njegova nezakonita pripojenja; naglašava da su u Rusiji od 1999. deseci novinara ubijeni, netragom nestali ili su utamničeni; poziva Komisiju i države članice da povećaju zaštitu novinara u Rusiji i u susjedstvu EU-a te da podupiru rusko civilno društvo i ulažu u međuljudske kontakte; poziva na hitno oslobađanje novinara; napominje da EU jača odnose sa svojim istočnim partnerima i drugim susjednim zemljama te da također drži otvorenima komunikacijske linije s Rusijom; uviđa da bi najveća prepreka za ruske kampanje dezinformiranja bilo postojanje neovisnih i slobodnih medija u samoj Rusiji; smatra da bi postizanje toga trebalo biti cilj EU-a; poziva na posvećivanje posebne pozornosti i dostatnih sredstava za medijski pluralizam, lokalne medije, istraživačko novinarstvo i medije na stranim jezicima, osobito na ruskom, arapskom, novoperzijskom, turskom i urdskom te na drugim jezicima kojima govori stanovništvo podložno propagandi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | podupire komunikacijske kampanje koje provode relevantni dionici u Siriji, Iraku i regiji (među ostalim u zemljama podrijetla stranih boraca) radi osporavanja istinitosti ideologije ISIS-a/Daiša i osude njegova kršenja ljudskih prava te radi suprotstavljanja nasilnom ekstremizmu i govoru mržnje povezanima s drugim skupinama u regiji; poziva EU i njegove države članice da u dijalogu sa zemljama Bliskog istoka i sjeverne Afrike istaknu da su dobro upravljanje, odgovornost, transparentnost, vladavina prava i poštovanje ljudskih prava preduvjeti za zaštitu tih društava od širenja netolerantnih i nasilnih ideologija kojima se nadahnjuju terorističke organizacije kao što su ISIS/Daiš i al-Kaida; pri suočavanju sa sve većom prijetnjom ISIS-a/Daiša i drugih međunarodnih terorističkih organizacija, ističe potrebu za jačanjem suradnje na pitanjima sigurnosti sa zemljama koje imaju dugotrajno iskustvo u borbi s terorizmom; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu i Vijeće da potvrde punu potporu EU-a provedbenom procesu koji je u tijeku i financijski doprinesu ostvarenju preporuka studije izvedivosti o inicijativama medija na ruskome jeziku u Istočnome partnerstvu i šire koju je 2015. provela Europska zaklada za demokraciju; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, državama članicama, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, ESVD-u i NATO-u. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  SL C 137 E, 27.5.2010., str. 25.

(2)  SL C 434, 23.12.2015., str. 24.

(3)  SL C 407, 4.11.2016., str. 35.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0272.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0410.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/68

---

P8_TA(2016)0442

Znakovni jezik i stručni tumači za znakovni jezik

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2016. o znakovnom jeziku i stručnim tumačima za znakovni jezik (2016/2952(RSP))

(2018/C 224/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 5., 9., 10., 19., 168. i članak 216. stavak 2. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU) i članke 2. i 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 5., 9., 10., 19., 168. i članak 216. stavak 2. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU) i članke 2. i 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. lipnja 1988. o znakovnom jeziku za gluhe (1) i Rezoluciju od 18. studenog 1998. o znakovnim jezicima (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. lipnja 1988. o znakovnom jeziku za gluhe (1) i Rezoluciju od 18. studenog 1998. o znakovnim jezicima (2),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (CRPD) i činjenicu da je u EU-u stupila na snagu 21. siječnja 2011. u skladu s Odlukom Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od strane Europske zajednice (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (CRPD) i činjenicu da je u EU-u stupila na snagu 21. siječnja 2011. u skladu s Odlukom Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od strane Europske zajednice (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2016. o provedbi Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom uz poseban osvrt na zaključne napomene Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2016. o provedbi Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom uz poseban osvrt na zaključne napomene Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom (4),

| — | uzimajući u obzir opću napomenu br. 4 (2016) Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom o pravu na uključujuće obrazovanje (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opću napomenu br. 4 (2016) Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom o pravu na uključujuće obrazovanje (5),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja („Direktiva o jednakosti pri zapošljavanju”) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja („Direktiva o jednakosti pri zapošljavanju”) (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (7),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 12. travnja 2016. o programu Erasmus+ i ostalim mjerama za poticanje mobilnosti u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja – pristup koji se temelji na cjeloživotnom učenju (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 12. travnja 2016. o programu Erasmus+ i ostalim mjerama za poticanje mobilnosti u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja – pristup koji se temelji na cjeloživotnom učenju (8),

| — | uzimajući u obzir strateški dokument Europskog foruma mladih o jednakosti i nediskriminaciji (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateški dokument Europskog foruma mladih o jednakosti i nediskriminaciji (9),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2015. o usklađivanju zakona, propisa i administrativnih odredaba država članica u pogledu zahtjeva za pristupačnost proizvoda i usluga (COM(2015)0615), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2015. o usklađivanju zakona, propisa i administrativnih odredaba država članica u pogledu zahtjeva za pristupačnost proizvoda i usluga (COM(2015)0615),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 3. prosinca 2012. o dostupnosti internetskih stranica tijela javnog sektora (COM(2012)0721), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 3. prosinca 2012. o dostupnosti internetskih stranica tijela javnog sektora (COM(2012)0721),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2010/64/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o pravu na tumačenje i prevođenje u kaznenim postupcima (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2010/64/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o pravu na tumačenje i prevođenje u kaznenim postupcima (10),

| — | uzimajući u obzir Smjernice o ishodima učenja i procjeni postignuća Europskog foruma tumača i prevoditelja znakovnog jezika (efsli) u vezi s jednakim mogućnostima osposobljavanja za prevoditelje znakovnog jezika i kvalitetnim uslugama za gluhe građane u cijeloj Uniji (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice o ishodima učenja i procjeni postignuća Europskog foruma tumača i prevoditelja znakovnog jezika (efsli) u vezi s jednakim mogućnostima osposobljavanja za prevoditelje znakovnog jezika i kvalitetnim uslugama za gluhe građane u cijeloj Uniji (11),

| — | uzimajući u obzir Smjernice Europskog foruma tumača i prevoditelja znakovnog jezika/Europske unije gluhih (EUD) namijenjene tumačima znakovnog jezika za sastanke na međunarodnoj i europskoj razini (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice Europskog foruma tumača i prevoditelja znakovnog jezika/Europske unije gluhih (EUD) namijenjene tumačima znakovnog jezika za sastanke na međunarodnoj i europskoj razini (12),

| — | uzimajući u obzir Smjernice Međunarodne udruge konferencijskih prevoditelja (AIIC) za usmene prevoditelje koji rade u mješovitim timovima (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice Međunarodne udruge konferencijskih prevoditelja (AIIC) za usmene prevoditelje koji rade u mješovitim timovima (13),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog foruma tumača i prevoditelja znakovnog jezika o pravu na usluge prevođenja na znakovni jezik u slučaju rada ili studiranja u inozemstvu (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog foruma tumača i prevoditelja znakovnog jezika o pravu na usluge prevođenja na znakovni jezik u slučaju rada ili studiranja u inozemstvu (14),

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da, kao punopravni građani, sve osobe s invaliditetom, a posebno žene i djeca, uključujući gluhe i nagluhe osobe, osobe koje se služe znakovnim jezikom i one koje se ne služe njime, imaju jednaka prava i pripada im pravo na neotuđivo dostojanstvo, jednako postupanje, neovisan život, autonomnost i potpuno sudjelovanje u društvu; |
| --- | --- |

A.

budući da, kao punopravni građani, sve osobe s invaliditetom, a posebno žene i djeca, uključujući gluhe i nagluhe osobe, osobe koje se služe znakovnim jezikom i one koje se ne služe njime, imaju jednaka prava i pripada im pravo na neotuđivo dostojanstvo, jednako postupanje, neovisan život, autonomnost i potpuno sudjelovanje u društvu;

| B. | budući da se u okviru UFEU-a od Unije zahtijeva da pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti bude usmjerena na borbu protiv diskriminacije na temelju invaliditeta (članak 10.) te da joj se daje ovlast za donošenje zakonodavstva u cilju borbe protiv takve diskriminacije (članak 19.); |
| --- | --- |

B.

budući da se u okviru UFEU-a od Unije zahtijeva da pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti bude usmjerena na borbu protiv diskriminacije na temelju invaliditeta (članak 10.) te da joj se daje ovlast za donošenje zakonodavstva u cilju borbe protiv takve diskriminacije (članak 19.);

| C. | budući da se člancima 21. i 26. Povelje Europske unije o temeljnim pravima izričito zabranjuje diskriminacija na osnovi invaliditeta te se predviđa jednako sudjelovanje osoba s invaliditetom u društvu; |
| --- | --- |

C.

budući da se člancima 21. i 26. Povelje Europske unije o temeljnim pravima izričito zabranjuje diskriminacija na osnovi invaliditeta te se predviđa jednako sudjelovanje osoba s invaliditetom u društvu;

| D. | budući da je u EU-u otprilike jedan milijun gluhih osoba koje se služe znakovnim jezikom za gluhe (15) i 51 milijun nagluhih građana (16), od kojih se mnogi služe znakovnim jezikom; |
| --- | --- |

D.

budući da je u EU-u otprilike jedan milijun gluhih osoba koje se služe znakovnim jezikom za gluhe (15) i 51 milijun nagluhih građana (16), od kojih se mnogi služe znakovnim jezikom;

| E. | budući da su nacionalni i regionalni znakovni jezici punopravni prirodni jezici s vlastitim gramatikom i sintaksom poput govornih jezika (17); |
| --- | --- |

E.

budući da su nacionalni i regionalni znakovni jezici punopravni prirodni jezici s vlastitim gramatikom i sintaksom poput govornih jezika (17);

| F. | budući da se politikom višejezičnosti EU-a promiče učenje stranih jezika i budući da je jedan od njezinih ciljeva da svaki Europljanin, osim svog materinskog, govori dva jezika; budući da bi učenje i promicanje nacionalnih i regionalnih znakovnih jezika moglo doprinijeti tom cilju; |
| --- | --- |

F.

budući da se politikom višejezičnosti EU-a promiče učenje stranih jezika i budući da je jedan od njezinih ciljeva da svaki Europljanin, osim svog materinskog, govori dva jezika; budući da bi učenje i promicanje nacionalnih i regionalnih znakovnih jezika moglo doprinijeti tom cilju;

| G. | budući da je pristupačnost preduvjet da osobe s invaliditetom vode neovisan život te da potpuno i ravnopravno sudjeluju u društvu (18); |
| --- | --- |

G.

budući da je pristupačnost preduvjet da osobe s invaliditetom vode neovisan život te da potpuno i ravnopravno sudjeluju u društvu (18);

| H. | budući da pristupačnost nije ograničena samo na fizičku pristupačnost okruženju, već se odnosi i na pristupačnost informacija i komunikacije, uključujući u obliku pružanja sadržaja na znakovnom jeziku (19); |
| --- | --- |

H.

budući da pristupačnost nije ograničena samo na fizičku pristupačnost okruženju, već se odnosi i na pristupačnost informacija i komunikacije, uključujući u obliku pružanja sadržaja na znakovnom jeziku (19);

| I. | budući da su obveze i zadaci stručnih tumača za znakovni jezik jednaki onima usmenih prevoditelja; |
| --- | --- |

I.

budući da su obveze i zadaci stručnih tumača za znakovni jezik jednaki onima usmenih prevoditelja;

| J. | budući da je situacija tumača za znakovni jezik heterogena među državama članica te varira od neformalne obiteljske podrške do stručnih fakultetski obrazovanih i potpuno kvalificiranih tumača; |
| --- | --- |

J.

budući da je situacija tumača za znakovni jezik heterogena među državama članica te varira od neformalne obiteljske podrške do stručnih fakultetski obrazovanih i potpuno kvalificiranih tumača;

| K. | budući da nedostaje kvalificiranih i stručnih tumača za znakovni jezik u svim državama članicama i da je omjer osoba koje se služe znakovnim jezikom i tumača za znakovni jezik između 8:1 i 2 500:1, s time da prosječni omjer iznosi 160:1 (20); |
| --- | --- |

K.

budući da nedostaje kvalificiranih i stručnih tumača za znakovni jezik u svim državama članicama i da je omjer osoba koje se služe znakovnim jezikom i tumača za znakovni jezik između 8:1 i 2 500:1, s time da prosječni omjer iznosi 160:1 (20);

| L. | budući da je podnesena predstavka (21) u kojoj se traži da Parlament dopusti podnošenje predstavki na nacionalnim i regionalnim znakovnim jezicima EU-a; |
| --- | --- |

L.

budući da je podnesena predstavka (21) u kojoj se traži da Parlament dopusti podnošenje predstavki na nacionalnim i regionalnim znakovnim jezicima EU-a;

| M. | budući da se Briselskom deklaracijom o znakovnim jezicima u Europskoj uniji (22) promiče nediskriminirajući pristup upotrebi prirodnog znakovnog jezika, kao što se zahtijeva u Konvenciji UN-a o pravima osoba s invaliditetom, koju je ratificirao EU i sve države članice osim jedne; |
| --- | --- |

M.

budući da se Briselskom deklaracijom o znakovnim jezicima u Europskoj uniji (22) promiče nediskriminirajući pristup upotrebi prirodnog znakovnog jezika, kao što se zahtijeva u Konvenciji UN-a o pravima osoba s invaliditetom, koju je ratificirao EU i sve države članice osim jedne;

| N. | budući da se razina i kvaliteta podnaslovljavanja na javnim i privatnim televizijama znatno razlikuje među državama članicama, te oscilira od manje od 10 % do gotovo 100 %, uz standarde kvalitete koji izrazito variraju (23); budući da u većini država članica nema podataka o razini prevođenja na znakovni jezik na televiziji; |
| --- | --- |

N.

budući da se razina i kvaliteta podnaslovljavanja na javnim i privatnim televizijama znatno razlikuje među državama članicama, te oscilira od manje od 10 % do gotovo 100 %, uz standarde kvalitete koji izrazito variraju (23); budući da u većini država članica nema podataka o razini prevođenja na znakovni jezik na televiziji;

| O. | budući da korisnici znakovnog jezika mogu profitirati od razvoja novih jezičnih tehnologija |
| --- | --- |

O.

budući da korisnici znakovnog jezika mogu profitirati od razvoja novih jezičnih tehnologija

| P. | budući da prema Konvenciji o pravima osoba s invaliditetom uskraćivanje razumne prilagodbe predstavlja diskriminaciju i da se prema Direktivi o jednakosti pri zapošljavanju razumna prilagodba mora osigurati kako bi se zajamčilo poštovanje načela jednakog postupanja; |
| --- | --- |

P.

budući da prema Konvenciji o pravima osoba s invaliditetom uskraćivanje razumne prilagodbe predstavlja diskriminaciju i da se prema Direktivi o jednakosti pri zapošljavanju razumna prilagodba mora osigurati kako bi se zajamčilo poštovanje načela jednakog postupanja;

| Q. | budući da trenutačno gluhi, gluhoslijepi ili nagluhi građani nemaju pristup izravnoj komunikaciji sa zastupnicima u Europskom parlamentu i administratorima u institucijama EU-a i da nema izravne komunikacije institucija EU-a s gluhim ili nagluhim osobama; |
| --- | --- |

Q.

budući da trenutačno gluhi, gluhoslijepi ili nagluhi građani nemaju pristup izravnoj komunikaciji sa zastupnicima u Europskom parlamentu i administratorima u institucijama EU-a i da nema izravne komunikacije institucija EU-a s gluhim ili nagluhim osobama;

Kvalificirani i stručni tumači za znakovni jezik

| 1. | ističe potrebu za kvalificiranim i stručnim tumačima za znakovni jezik, koja se jedino može ostvariti uz sljedeći pristup:






  (a) | služeno priznavanje nacionalnog i regionalnog znakovnog ili znakovnih jezika u državama članicama i unutar institucija EU-a, |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

služeno priznavanje nacionalnog i regionalnog znakovnog ili znakovnih jezika u državama članicama i unutar institucija EU-a,

| (b) | formalna izobrazba (fakultet ili slična razina, koja odgovara trogodišnjem redovnom studiju i izobrazbi za usmene prevoditelje) (24), |
| --- | --- |

(b)

formalna izobrazba (fakultet ili slična razina, koja odgovara trogodišnjem redovnom studiju i izobrazbi za usmene prevoditelje) (24),

| (c) | registracija (službena akreditacija i sustav kontrole kvalitete poput kontinuiranog stručnog usavršavanja), |
| --- | --- |

(c)

registracija (službena akreditacija i sustav kontrole kvalitete poput kontinuiranog stručnog usavršavanja),

| (d) | službeno priznanje struke; |
| --- | --- |

(d)

službeno priznanje struke;

| 2. | shvaća da ostvarenje kvalitetnih usluga prevođenja na znakovni jezik:






  (a) | ovisi o objektivnoj procjeni kvalitete koja obuhvaća sve dionike, |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

ovisi o objektivnoj procjeni kvalitete koja obuhvaća sve dionike,

| (b) | da se temelji na stručnim kvalifikacijama i |
| --- | --- |

(b)

da se temelji na stručnim kvalifikacijama i

| (c) | da uključuje stručne predstavnike zajednice gluhih osoba; |
| --- | --- |

(c)

da uključuje stručne predstavnike zajednice gluhih osoba;

| (d) | ovisi o dostatnim resursima za izobrazbu i zapošljavanje prevoditelja znakovnog jezika; |
| --- | --- |

(d)

ovisi o dostatnim resursima za izobrazbu i zapošljavanje prevoditelja znakovnog jezika;

| 3. | shvaća da je prevođenje znakovnog jezika profesionalna usluga za koju treba postojati odgovarajuća financijska naknada; |
| --- | --- |

3.

Razlika između pristupačnosti i razumne prilagodbe
   (25)

| 4. | cijeni to što određene skupine imaju koristi od pristupačnosti i to što se ona temelji na skupu standarda koji se postupno uvode; |
| --- | --- |

4.

| 5. | svjestan je da se nije moguće pozivati na nesrazmjernost ili neprimjereno opterećenje kao izgovor za neomogućavanje pristupačnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prihvaća činjenicu da se razumna prilagodba odnosi na pojedinca i da dopunjuje obvezu omogućavanja pristupačnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | također prima na znanje da pojedinac može tražiti mjere razumne prilagodbe čak i ako je ispunjena obveza u pogledu pristupačnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | shvaća da prevođenje na znakovni jezik može predstavljati mjeru pristupačnosti ili mjeru razumne prilagodbe, ovisno o situaciji; |
| --- | --- |

8.

Pristupačnost

| 9. | ističe da gluhi, gluhoslijepi i nagluhi građani moraju imati pristup istim informacijama i komunikaciji kao i ostale osobe u obliku prevođenja na znakovni jezik, podnaslovljavanja, pretvaranja govora u tekst i/ili alternativnih oblika komunikacije, uključujući usmene prevoditelje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da javne i državne službe, uključujući njihov internetski sadržaj, moraju biti dostupni zahvaljujući posrednicima koji ih prenose uživo, kao što su tumači znakovnog jezika na licu mjesta, ali i alternativne usluge temeljene na internetu i usluge na daljinu ako su prikladne; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponavlja svoju predanost da politički proces učini što pristupačnijim, među ostalim i preko stručnih tumača za znakovni jezik; konstatira da to uključuje izbore, savjetovanja s javnošću i po potrebi ostale događaje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe sve važniju ulogu jezičnih tehnologija pri pružanju jednakog pristupa digitalnom prostoru svima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prepoznaje važnost minimalnih standarda za osiguravanje pristupačnosti, posebno s obzirom na nove tehnologije i one u nastanku, kao što su pružanje usluga prevođenja na znakovni jezik preko interneta i usluge podnaslovljavanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | konstatira da se države članice trebaju pobrinuti za potrebe gluhih, gluhoslijepih i nagluhih pacijenata s obzirom na to da je pružanje zdravstvene zaštite u nadležnosti država članica, na primjer preko stručnih tumača za znakovni jezik i podizanjem razine svijesti osoblja, uz stavljanje posebnog naglaska na žene i djecu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prepoznaje da se jednak pristup gluhih, gluhoslijepih i nagluhih građana pravosuđu može osigurati jedino primjereno kvalificiranim i stručnim tumačima za znakovni jezik; |
| --- | --- |

15.

| 16. | svjestan je važnosti točnih i preciznih usluga usmenog i pismenog prijevoda, posebno na sudu i u drugim pravnim kontekstima; stoga ponavlja važnost specijaliziranih i visoko kvalificiranih tumača za znakovni jezik, posebnom u takvom okruženju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe potrebu da se poveća podrška i posebne usluge, kao što su prevođenje na znakovni jezik i pristupačne tekstualne informacije o katastrofama u stvarnom vremenu o katastrofa za osobe s invaliditetom u situacijama oružanog sukoba, humanitarnih kriza i prirodnih katastrofa (26); |
| --- | --- |

17.

Zapošljavanje, obrazovanje i osposobljavanje

| 18. | primjećuje da se u cilju jednakog pristupa zapošljavanju, obrazovanju i osposobljavanju moraju poduzeti mjere razumne prilagodbe, koje uključuju angažiranje stručnih tumača za znakovni jezik; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da se moraju ponuditi uravnotežene i cjelovite informacije o znakovnom jeziku i gluhoći tako da roditelji mogu donijeti utemeljene odluke koje su u interesu njihove djece; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da su programi rane intervencije ključni za razvoj životnih vještina, uključujući i jezične vještine, kod djece; nadalje primjećuje da bi ti programi u idealnom slučaju trebali obuhvaćati gluhe uzore; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da se gluhim, gluhoslijepim i nagluhim učenicima i njihovim roditeljima mora omogućiti da nauče nacionalni ili regionalni znakovni jezik svog okruženja kroz predškolsku skrb i u školama (27); |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da bi se znakovni jezik trebao uvrstiti u obrazovni program kako bi se podigla svijest o njemu i povećala njegova upotreba; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da se moraju poduzeti mjere za priznavanje i promicanje jezičnog identiteta gluhe zajednice (28); |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države članice da potiču učenje znakovnog jezika na isti način kao i stranih jezika; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da kvalificirani tumači za znakovni jezik i nastavno osoblje koje poznaje znakovni jezik i osposobljeno da učinkovito radi u dvojezičnom uključujućem obrazovnom okruženju čine ključan dio akademskog uspjeha gluhe djece i mlađih odraslih osoba, što dugoročno dovodi do boljih obrazovnih rezultata i niže stope nezaposlenosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava opće prisutan nedostatak dvojezičnih udžbenika za znakovni jezik i materijala za učenje u dostupnim formatima i na raznim jezicima; |
| --- | --- |

26.

| 27. | traži da se gluhim, gluhoslijepim i nagluhim osoba zajamči načelo slobode kretanja unutar EU-a, osobito u kontekstu programa Erasmus+ i srodnih programa mobilnosti, tako da se sudionike nesrazmjerno ne opterećuje osiguravanjem prevođenja za vlastite potrebe; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja pilot-projekt europske iskaznice za osobe s invaliditetom; žali što se zbog izostanka prevođenja na znakovni jezik u sklopu projekta poput ovog znatno ograničava sloboda kretanja gluhih, gluhoslijepih i nagluhih radnika i studenata unutar EU-a; |
| --- | --- |

28.

Institucije Europske unije

| 29. | shvaća da institucije EU-a moraju biti primjer najbolje prakse kad je riječ o osiguranju razumne prilagodbe i pristupačnosti za svoje zaposlenike, izabrane dužnosnike i stažiste, a to uključuje i prevođenje na znakovni jezik; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja činjenicu da institucije EU-a već povremeno omogućavaju pristupačnost javnih događaja i sastanaka odbora; smatra da podnaslovljavanje i pretvaranje govora u tekst treba smatrati alternativom, ali neophodnom mjerom kojom se jamči ravnopravnost nagluhim osobama koje se ne koriste znakovnim jezikom te da je to relevantno i za zaposlenike institucija EU-a u smislu pružanja razumne prilagodbe u skladu s člankom 5. Direktive 2000/78/EZ o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uviđa da institucije EU-a raspolažu sustavom kojim se omogućuje prevođenje na znakovni jezik u svrhu pristupačnosti preko svojih službi za usmeno prevođenje; potiče institucije da se koriste takvim postojećim sustavima i onda kad svojim zaposlenicima i/ili izabranim dužnosnicima osiguravaju razumnu prilagodbu, čime se učinkovito smanjuje administrativno opterećenje pojedinca i institucija; |
| --- | --- |

31.

| 32. | odlučno potiče institucije da tumačima za znakovni jezik službeno dodijele isti status kao i usmenim prevoditeljima u odnosu na usluge prevođenja koje nude institucijama i/ili njihovim zaposlenicima i imenovanim dužnosnicima, uključujući pristup tehnološkoj podršci, pripremnim materijalima i dokumentima; |
| --- | --- |

32.

| 33. | potiče Eurostat da institucijama EU-a dostavlja statističke podatke o gluhim, gluhoslijepim i nagluhim korisnicima znakovnog jezika kako bi mogle bolje definirati, provoditi i analizirati svoje politike za osobe s invaliditetom i jezične politike; |
| --- | --- |

33.

| 34. | moli Službu Parlamenta za posjetitelje da se pobrine za potrebe gluhih, gluhoslijepih i nagluhih posjetitelja tako da izravno omogući pristup na nacionalnom ili regionalnom znakovnom jeziku i uslugama pretvaranja govora u tekst; |
| --- | --- |

34.

| 35. | traži od institucija da u potpunosti provedu pilot projekt EU-a INSIGN, koji je odgovor na odluku Parlamenta od 12. prosinca 2012. o provedbi aplikacije i usluge za znakovni jezik u stvarnom vremenu, a čiji je cilj unapređenje komunikacije između gluhih i nagluhih osoba i institucija EU-a (29); |
| --- | --- |

35.

o

o o

| 36. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  SL C 187, 18.7.1988., str. 236.

(2)  SL C 379, 7.12.1998., str. 66.

(3)  SL L 23, 27.1.2010., str. 35.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0318.

(5)  http://www.ohchr.org/Documents/HRBodies/CRPD/GC/RighttoEducation/CRPD-C-GC-4.doc

(6)  SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

(7)  SL L 255, 30.9.2005., str. 22.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0107.

(9)  http://www.youthforum.org/assets/2016/04/0099-16_Policy_Paper_Equality_Non-discrimination_FINAL2.pdf

(10)  SL L 280, 26.10.2010., str. 1.

(11)  http://efsli.org/publications

(12)  http://efsli.org/efsliblu/wp-content/uploads/2012/09/SL-Interpreter-Guidelines.pdf

(13)  http://aiic.net/page/6701/guidelines-for-spoken-language-interpreters-working-in-mixed-teams/lang/1

(14)  http://efsli.org/efsliblu/wp-content/uploads/2012/09/R1101-The-right-to-sign-language-interpreting-services-when-working-or-studying-abroad.pdf

(15)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-511_en.htm

(16)  Europska federacija nagluhih (EFHOH), http://www.efhoh.org/about_us

(17)  Brentari, D., ed. (2010.) Sign Languages (Znakovni jezici). Cambridge University Press. Pfau, R., Steinbach M. & Bencie W., eds. (2012.) Sign Language: An International Handbook (Znakovni jezik: međunarodni priručnik). De Gruyter.

(18)  Opća napomena br. 2 Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom, CRPD/C/GC/2.

(19)  Konvencija Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (CRPD), članak 9.

(20)  Wit, M. de (2016., pred objavom). Sign Language Interpreting in Europe (Prevođenje znakovnog jezika u Europi), izdanje 2016.

(21)  Predstavka br. 1056-16.

(22)  Briselska deklaracija (2010.), Europska unija gluhih (EUD) http://www.eud.eu/files/8514/5803/7674/brussels_declaration_FINAL.pdf

(23)  EFHOH (2015.). State of subtitling access in EU (Stanje pristupa podnaslovljavanju u EU-u). Dostupno na: http://media.wix.com/ugd/c2e099_0921564404524507bed 2ff3648781a3c.pdf

(24)  Efsli (2013.), Ishodi učenja za osobe koje se završile trogodišnji program izobrazbe za usmeno prevođenje.

(25)  CRPD/C/GC/4, stavak 28.

(26)  Konvencija Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (CRPD), članak 11.

(27)  http://www.univie.ac.at/designbilingual/downloads/De-Sign_Bilingual_Findings.pdf

(28)  Opća napomena br. 4 Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom, CRPD/C/GC/4, dostupna na: http://www.ohchr.org/Documents/HRBodies/CRPD/GC/RighttoEducation/CRPD-C-GC-4.doc

(29)  http://www.eud.eu/projects/past-projects/insign-project/

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/75 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/75

---

P8_TA(2016)0443

Produljenje odobrenja aktivne tvari bentazona

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2016. o nacrtu provedbene uredbe Komisije o produljenju odobrenja aktivne tvari bentazona u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (D047341/00 – 2016/2978(RSP))

(2018/C 224/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt provedbene uredbe Komisije o produljenju odobrenja aktivne tvari bentazona u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (D047341/00, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt provedbene uredbe Komisije o produljenju odobrenja aktivne tvari bentazona u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (D047341/00,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 20. stavak 1., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 20. stavak 1.,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europske agencije za sigurnost hrane o stručnom preispitivanju procjene rizika od pesticida koji sadržavaju aktivnu tvar bentazon (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europske agencije za sigurnost hrane o stručnom preispitivanju procjene rizika od pesticida koji sadržavaju aktivnu tvar bentazon (3),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da aktivna tvar bentazon djeluje kao selektivni herbicid koji se primjenjuje nakon nicanja (post-emergence) protiv širokolisnih korova u raznim usjevima i da se često koristi u poljoprivredi; |
| --- | --- |

A.

budući da aktivna tvar bentazon djeluje kao selektivni herbicid koji se primjenjuje nakon nicanja (post-emergence) protiv širokolisnih korova u raznim usjevima i da se često koristi u poljoprivredi;

| B. | budući da zbog inherentnih svojstava aktivne tvari bentazona postoji velika mogućnost njezina izravnog ispiranja u podzemne vode; |
| --- | --- |

B.

budući da zbog inherentnih svojstava aktivne tvari bentazona postoji velika mogućnost njezina izravnog ispiranja u podzemne vode;

| C. | budući da je prema podacima britanske Agencije za okoliš aktivna tvar bentazon odobreni pesticid koji se u podzemnim vodama Ujedinjene Kraljevine najčešće pronalazi, a prisutan je i u površinskim vodama; budući da je slična situacija u cijeloj Europi; |
| --- | --- |

C.

budući da je prema podacima britanske Agencije za okoliš aktivna tvar bentazon odobreni pesticid koji se u podzemnim vodama Ujedinjene Kraljevine najčešće pronalazi, a prisutan je i u površinskim vodama; budući da je slična situacija u cijeloj Europi;

| D. | budući da je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/549 od 8. travnja 2016. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 rok važenja odobrenja aktivne tvari bentazona produljen do 30. lipnja 2017. zbog toga što je bila odgođena ocjena te tvari; |
| --- | --- |

D.

budući da je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/549 od 8. travnja 2016. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 rok važenja odobrenja aktivne tvari bentazona produljen do 30. lipnja 2017. zbog toga što je bila odgođena ocjena te tvari;

| E. | budući da se Nacrtom provedbene uredbe Komisije o produljenju odobrenja aktivne tvari bentazona u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (dalje u tekstu „Nacrt provedbene uredbe”), na temelju znanstvene procjene koju je provela Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA), predviđa odobrenje bentazona do 31. siječnja 2032., odnosno na najduže moguće razdoblje; |
| --- | --- |

E.

budući da se Nacrtom provedbene uredbe Komisije o produljenju odobrenja aktivne tvari bentazona u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (dalje u tekstu „Nacrt provedbene uredbe”), na temelju znanstvene procjene koju je provela Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA), predviđa odobrenje bentazona do 31. siječnja 2032., odnosno na najduže moguće razdoblje;

| F. | budući da su u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 i s obzirom na trenutačne znanstvene i tehničke spoznaje u Nacrtu provedbene uredbe postavljeni određeni uvjeti i ograničenja, a naročito zahtjev da se pruže dodatne potvrdne informacije; |
| --- | --- |

F.

budući da su u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 i s obzirom na trenutačne znanstvene i tehničke spoznaje u Nacrtu provedbene uredbe postavljeni određeni uvjeti i ograničenja, a naročito zahtjev da se pruže dodatne potvrdne informacije;

| G. | budući da je nakon razmatranja dobivenih primjedbi o izvješću o ocjeni produljenja zaključeno da bi se od podnositelja zahtjeva trebale zatražiti dodatne informacije; |
| --- | --- |

G.

budući da je nakon razmatranja dobivenih primjedbi o izvješću o ocjeni produljenja zaključeno da bi se od podnositelja zahtjeva trebale zatražiti dodatne informacije;

| H. | budući da je nakon razmatranja dobivenih primjedbi o izvješću o ocjeni produljenja zaključeno da bi EFSA trebala provesti stručno savjetovanje u područjima toksikologije sisavaca, ostataka, zadržavanja i ponašanja tvari u okolišu i ekotoksikologije te donijeti zaključak o tome može li se očekivati da će aktivna tvar bentazon zadovoljiti uvjete navedene u članku 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009; |
| --- | --- |

H.

budući da je nakon razmatranja dobivenih primjedbi o izvješću o ocjeni produljenja zaključeno da bi EFSA trebala provesti stručno savjetovanje u područjima toksikologije sisavaca, ostataka, zadržavanja i ponašanja tvari u okolišu i ekotoksikologije te donijeti zaključak o tome može li se očekivati da će aktivna tvar bentazon zadovoljiti uvjete navedene u članku 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009;

| I. | budući da se od podnositelja zahtjeva traži da podnesu potvrdne informacije u vezi s ispitivanjima razine 2./3. trenutačno navedene u konceptualnom okviru OECD-a kako bi se ispitala mogućnost endokrinog djelovanja s obzirom na razvojne učinke uočene u ispitivanjima toksičnosti za razvoj štakora (povećani gubitak embrija nakon implantacije, manje preživljavanje fetusa i zaostajanje u fetalnom razvoju prilikom nepostojanja očite toksičnosti kod majke, što upućuje na to da bi kategorizacija među tvari toksične za reprodukciju kategorije 2 mogla biti primjerena); |
| --- | --- |

I.

budući da se od podnositelja zahtjeva traži da podnesu potvrdne informacije u vezi s ispitivanjima razine 2./3. trenutačno navedene u konceptualnom okviru OECD-a kako bi se ispitala mogućnost endokrinog djelovanja s obzirom na razvojne učinke uočene u ispitivanjima toksičnosti za razvoj štakora (povećani gubitak embrija nakon implantacije, manje preživljavanje fetusa i zaostajanje u fetalnom razvoju prilikom nepostojanja očite toksičnosti kod majke, što upućuje na to da bi kategorizacija među tvari toksične za reprodukciju kategorije 2 mogla biti primjerena);

| J. | budući da procjena rizika za potrošača nije dovršena zato što su predložene definicije ostataka za procjenu rizika u bilju i za primjenu na životinjama smatrane privremenima zbog nedostatnih podataka; |
| --- | --- |

J.

budući da procjena rizika za potrošača nije dovršena zato što su predložene definicije ostataka za procjenu rizika u bilju i za primjenu na životinjama smatrane privremenima zbog nedostatnih podataka;

| K. | budući da nije dovršena procjena izloženosti podzemnih voda polaznom bentazonu i metabolitu N-metil-bentazonu; budući da nedostaju informacije o potencijalnoj izloženosti podzemnih voda kada je godišnja primjena veća od 960 g aktivne tvari po hektaru (tražile su se reprezentativne uporabe do 1 440 g aktivne tvari/ha); |
| --- | --- |

K.

budući da nije dovršena procjena izloženosti podzemnih voda polaznom bentazonu i metabolitu N-metil-bentazonu; budući da nedostaju informacije o potencijalnoj izloženosti podzemnih voda kada je godišnja primjena veća od 960 g aktivne tvari po hektaru (tražile su se reprezentativne uporabe do 1 440 g aktivne tvari/ha);

| L. | budući da bi donošenjem odluke o odobrenju aktivne tvari dok istovremeno traži podatke o potvrdi sigurnosti te tvari (postupak u vezi s potvrdnim podacima) Komisija omogućila to da aktivna tvar bude stavljena na tržište prije nego što dobije sve podatke koji su joj potrebni da opravda tu odluku; |
| --- | --- |

L.

budući da bi donošenjem odluke o odobrenju aktivne tvari dok istovremeno traži podatke o potvrdi sigurnosti te tvari (postupak u vezi s potvrdnim podacima) Komisija omogućila to da aktivna tvar bude stavljena na tržište prije nego što dobije sve podatke koji su joj potrebni da opravda tu odluku;

| M. | budući da je u odluci Europskog ombudsmana od 18. veljače 2016. u predmetu 12/2013/MDC o praksama Komisije u pogledu odobravanja i stavljanja na tržište sredstava za zaštitu bilja (pesticida) Komisija pozvana da postupak u vezi s potvrdnim podacima primjenjuje restriktivno i strogo u skladu s primjenjivim zakonodavstvom, te da u roku od dvije godine od Ombudsmanove odluke podnese izvješće iz kojeg je vidljivo da je broj odluka s potvrdnim podacima znatno pao u usporedbi s aktualnim pristupom; |
| --- | --- |

M.

budući da je u odluci Europskog ombudsmana od 18. veljače 2016. u predmetu 12/2013/MDC o praksama Komisije u pogledu odobravanja i stavljanja na tržište sredstava za zaštitu bilja (pesticida) Komisija pozvana da postupak u vezi s potvrdnim podacima primjenjuje restriktivno i strogo u skladu s primjenjivim zakonodavstvom, te da u roku od dvije godine od Ombudsmanove odluke podnese izvješće iz kojeg je vidljivo da je broj odluka s potvrdnim podacima znatno pao u usporedbi s aktualnim pristupom;

| N. | budući da u Nacrtu provedbene uredbe Komisije nisu usvojeni prijedlozi Europskog ombudsmana za poboljšanje postupka odobravanja pesticida koji provodi Komisija; |
| --- | --- |

N.

budući da u Nacrtu provedbene uredbe Komisije nisu usvojeni prijedlozi Europskog ombudsmana za poboljšanje postupka odobravanja pesticida koji provodi Komisija;

| O. | budući da se prema Uredbi (EZ) br. 1107/2009 odobrenje aktivne tvari može produljiti na najviše 15 godina; budući da razdoblje na koje se aktivna tvar odobrava treba biti razmjerno mogućim rizicima svojstvenima uporabi te tvari; budući da prema načelu opreznosti, koje se mora primijeniti u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009, Komisija mora voditi računa o tome da ne odobri aktivnu tvar ako bi ona mogla ugroziti javno zdravlje ili okoliš; |
| --- | --- |

O.

budući da se prema Uredbi (EZ) br. 1107/2009 odobrenje aktivne tvari može produljiti na najviše 15 godina; budući da razdoblje na koje se aktivna tvar odobrava treba biti razmjerno mogućim rizicima svojstvenima uporabi te tvari; budući da prema načelu opreznosti, koje se mora primijeniti u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009, Komisija mora voditi računa o tome da ne odobri aktivnu tvar ako bi ona mogla ugroziti javno zdravlje ili okoliš;

| P. | budući da je u stručnom preispitivanju koje je provela EFSA predloženo da se aktivna tvar bentazon svrsta među tvari toksične za reprodukciju kategorije 2 u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1272/2008; |
| --- | --- |

P.

budući da je u stručnom preispitivanju koje je provela EFSA predloženo da se aktivna tvar bentazon svrsta među tvari toksične za reprodukciju kategorije 2 u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1272/2008;

| Q. | budući da se problem određuje kao kritično područje ako je dostupno dovoljno informacija za izradu ocjene reprezentativnih uporaba u skladu s jedinstvenim načelima iz članka 29. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 i kao što je navedeno u Uredbi Komisije (EU) br. 546/2011, i ako na temelju te ocjene nije moguće donijeti zaključak da se barem za jednu od reprezentativnih uporaba može očekivati da sredstvo za zaštitu bilja koje sadržava predmetnu aktivnu tvar neće imati nikakve štetne posljedice za zdravlje ljudi ili životinja ili podzemne vode, ili bilo kakav neprihvatljivi učinak na okoliš; |
| --- | --- |

Q.

budući da se problem određuje kao kritično područje ako je dostupno dovoljno informacija za izradu ocjene reprezentativnih uporaba u skladu s jedinstvenim načelima iz članka 29. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 i kao što je navedeno u Uredbi Komisije (EU) br. 546/2011, i ako na temelju te ocjene nije moguće donijeti zaključak da se barem za jednu od reprezentativnih uporaba može očekivati da sredstvo za zaštitu bilja koje sadržava predmetnu aktivnu tvar neće imati nikakve štetne posljedice za zdravlje ljudi ili životinja ili podzemne vode, ili bilo kakav neprihvatljivi učinak na okoliš;

| R. | budući da su prema zaključcima EFSA-e uočena kritična područja, u prvom redu činjenica da specifikacija tehničkog materijala predložena za oba predmetna podnositelja zahtjeva nije bila usporediva s materijalom korištenim pri testiranju za utvrđivanje referentnih toksikoloških vrijednosti i da nije dokazano da je tehnički materijal korišten pri ispitivanjima ekotoksičnosti u dostatnoj mjeri reprezentativan za tehničke specifikacije obaju podnositelja zahtjeva; |
| --- | --- |

R.

budući da su prema zaključcima EFSA-e uočena kritična područja, u prvom redu činjenica da specifikacija tehničkog materijala predložena za oba predmetna podnositelja zahtjeva nije bila usporediva s materijalom korištenim pri testiranju za utvrđivanje referentnih toksikoloških vrijednosti i da nije dokazano da je tehnički materijal korišten pri ispitivanjima ekotoksičnosti u dostatnoj mjeri reprezentativan za tehničke specifikacije obaju podnositelja zahtjeva;

| 1. | smatra da se Nacrtom provedbene uredbe Komisije prekoračuju provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1107/2009; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da ocjena reprezentativnih uporaba aktivne tvari bentazona nije dostatna da bi se na temelju nje moglo zaključiti da se, barem za jednu od reprezentativnih uporaba, može očekivati da sredstvo za zaštitu bilja koje sadržava aktivnu tvar bentazon neće imati nikakve štetne posljedice za zdravlje ljudi ili životinja ili podzemne vode, ili bilo kakav neprihvatljivi učinak na okoliš; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju i države članice da financiraju istraživanja i inovacije na području alternativnih održivih i isplativih rješenja za sredstva za zaštitu od štetočina kako bi se omogućila visoka razina zaštite zdravlja ljudi i životinja i zaštite okoliša; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da je Komisija primjenom postupka u vezi s potvrdnim podacima za odobrenje aktivne tvari bentazona prekršila odredbe Uredbe (EZ) br. 1107/2009 i načelo opreznosti utvrđeno člankom 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da joj prioritet bude da zahtijeva i ocijeni sve relevantne informacije koje nedostaju prije nego što donese odluku o odobrenju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da povuče taj nacrt provedbene uredbe i da Odboru podnese novi nacrt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  EFSA Journal 2015., 13(4):4077.

---

Četvrtak, 24. studenog 2016.

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/78 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/78

---

P8_TA(2016)0444

Slučaj Guija Minhaija, izdavača koji se nalazi u zatvoru u Kini

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o slučaju Guija Minhaija, izdavača koji se nalazi u zatvoru u Kini (2016/2990(RSP))

(2018/C 224/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju u Kini, posebno Rezoluciju od 4. veljače 2016. o slučaju nestalih izdavača knjiga u Hong Kongu (1), Rezoluciju od 16. prosinca 2015. o odnosima EU-a i Kine (2) i Rezoluciju od 13. ožujka 2014. o prioritetima EU-a za 25. sjednicu Vijeća UN-a za ljudska prava (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju u Kini, posebno Rezoluciju od 4. veljače 2016. o slučaju nestalih izdavača knjiga u Hong Kongu (1), Rezoluciju od 16. prosinca 2015. o odnosima EU-a i Kine (2) i Rezoluciju od 13. ožujka 2014. o prioritetima EU-a za 25. sjednicu Vijeća UN-a za ljudska prava (3),

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 7. siječnja 2016. o nestanku pojedinaca povezanih s izdavačkom kućom Mighty Current u Hong Kongu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 7. siječnja 2016. o nestanku pojedinaca povezanih s izdavačkom kućom Mighty Current u Hong Kongu,

| — | uzimajući u obzir 18. godišnje izvješće Europske komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje o Posebnom upravnom području Hong Kongu iz travnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 18. godišnje izvješće Europske komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje o Posebnom upravnom području Hong Kongu iz travnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir dijalog EU-a i Kine o ljudskim pravima započet 1995. i njegov 34. krug održan 30. studenoga i 1. prosinca 2015. u Pekingu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dijalog EU-a i Kine o ljudskim pravima započet 1995. i njegov 34. krug održan 30. studenoga i 1. prosinca 2015. u Pekingu,

| — | uzimajući u obzir izjavu visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 16. veljače 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 16. veljače 2016.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Europske komisije i ESVD-a Europskom parlamentu i Vijeću pod naslovom „Elementi nove strategije EU-a za Kinu” od 22. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Europske komisije i ESVD-a Europskom parlamentu i Vijeću pod naslovom „Elementi nove strategije EU-a za Kinu” od 22. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir Temeljni zakon Posebnog upravnog područja Narodne Republike Kine Hong Konga, posebno članke o osobnim slobodama i slobodi tiska, i hongkonšku Povelju o pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Temeljni zakon Posebnog upravnog područja Narodne Republike Kine Hong Konga, posebno članke o osobnim slobodama i slobodi tiska, i hongkonšku Povelju o pravima,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir novi zakon o nacionalnoj sigurnosti koji je stalni odbor Svekineskog narodnog kongresa donio 1. srpnja 2015., novi zakon o postupanju sa stranim nevladinim organizacijama koji je Svekineski narodni kongres donio 28. travnja 2016. i novi zakon o kibersigurnosti donesen 7. studenog 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir novi zakon o nacionalnoj sigurnosti koji je stalni odbor Svekineskog narodnog kongresa donio 1. srpnja 2015., novi zakon o postupanju sa stranim nevladinim organizacijama koji je Svekineski narodni kongres donio 28. travnja 2016. i novi zakon o kibersigurnosti donesen 7. studenog 2016.,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Gui Minhai, izdavač i dioničar izdavačke kuće i knjižare koja prodaje književna djela kritički nastrojena prema Pekingu, 17. listopada 2015. nestao u Pattayi u Tajlandu ne ostavivši nikakav trag; |
| --- | --- |

A.

budući da je Gui Minhai, izdavač i dioničar izdavačke kuće i knjižare koja prodaje književna djela kritički nastrojena prema Pekingu, 17. listopada 2015. nestao u Pattayi u Tajlandu ne ostavivši nikakav trag;

| B. | budući da su u razdoblju od listopada do prosinca 2015. nestala još četvorica stanovnika Hong Konga (Lui Bo, Zhang Zhiping, Lam Wing-Kee i Lee Bo) koji su radili za tu istu knjižaru; |
| --- | --- |

B.

budući da su u razdoblju od listopada do prosinca 2015. nestala još četvorica stanovnika Hong Konga (Lui Bo, Zhang Zhiping, Lam Wing-Kee i Lee Bo) koji su radili za tu istu knjižaru;

| C. | budući da je Gui Minhai švedski državljanin kineskog podrijetla, a time i građanin EU-a; |
| --- | --- |

C.

budući da je Gui Minhai švedski državljanin kineskog podrijetla, a time i građanin EU-a;

| D. | budući da se Gui Minhai 17. siječnja 2016. pojavio u emisiji kineske televizije i izjavio da se dobrovoljno vratio u kontinentalnu Kinu kako bi mu se sudilo za navodni zločin povezan s automobilskom nesrećom iz 2003.; budući da postoje ozbiljni razlozi da se vjeruje da je to njegovo pojavljivanje na televiziji izrežirano i da mu je dan tekst koji je morao pročitati; |
| --- | --- |

D.

budući da se Gui Minhai 17. siječnja 2016. pojavio u emisiji kineske televizije i izjavio da se dobrovoljno vratio u kontinentalnu Kinu kako bi mu se sudilo za navodni zločin povezan s automobilskom nesrećom iz 2003.; budući da postoje ozbiljni razlozi da se vjeruje da je to njegovo pojavljivanje na televiziji izrežirano i da mu je dan tekst koji je morao pročitati;

| E. | budući da je Gui Minhai u pritvoru već više od godinu dana, u izolaciji, i budući da se ne zna gdje se nalazi; budući da je Gui Minhai jedini zaposlenik knjižare iz navedene skupine koji je još uvijek u zatvoru; |
| --- | --- |

E.

budući da je Gui Minhai u pritvoru već više od godinu dana, u izolaciji, i budući da se ne zna gdje se nalazi; budući da je Gui Minhai jedini zaposlenik knjižare iz navedene skupine koji je još uvijek u zatvoru;

| F. | budući da su švedske vlasti zatražile punu potporu kineskih vlasti u zaštiti prava svojeg državljanina kao i ostalih „nestalih” pojedinaca; budući da ni obitelj Guija Minhaija ni švedska vlada nisu obaviještene ni o kakvoj službenoj optužnici protiv njega kao ni o službenom mjestu njegova pritvora; |
| --- | --- |

F.

budući da su švedske vlasti zatražile punu potporu kineskih vlasti u zaštiti prava svojeg državljanina kao i ostalih „nestalih” pojedinaca; budući da ni obitelj Guija Minhaija ni švedska vlada nisu obaviještene ni o kakvoj službenoj optužnici protiv njega kao ni o službenom mjestu njegova pritvora;

| G. | budući da je Luiju Bou i Zhangu Zhipingu dopušteno da se nakon pritvora u kontinentalnoj Kini 4. ožujka odnosno 8. ožujka 2016. vrate u Hong Kong; budući da su oni od policije zatražili da odustane od kaznenog progona te su se vratili u kontinentalnu Kinu isti dan kada su stigli u Hong Kong; budući da se Lee Bo 24. ožujka 2016. vratio u Hong Kong i poriče da je bio otet; budući da se Lam Wing-Kee vratio u Hong Kong 16. lipnja 2016.; |
| --- | --- |

G.

budući da je Luiju Bou i Zhangu Zhipingu dopušteno da se nakon pritvora u kontinentalnoj Kini 4. ožujka odnosno 8. ožujka 2016. vrate u Hong Kong; budući da su oni od policije zatražili da odustane od kaznenog progona te su se vratili u kontinentalnu Kinu isti dan kada su stigli u Hong Kong; budući da se Lee Bo 24. ožujka 2016. vratio u Hong Kong i poriče da je bio otet; budući da se Lam Wing-Kee vratio u Hong Kong 16. lipnja 2016.;

| H. | budući da se Lam Wing-Kee, jedan od izdavača, u lipnju 2016. vratio u Hong Kong kako bi zaključio istragu o svojem nestanku, ali je, umjesto da se vrati u kontinentalnu Kinu, medijima rekao da su ga otele kineske službe sigurnosti, držale ga u izolaciji i prisilile da pred televizijskim kamerama prizna zločine koje nije počinio; |
| --- | --- |

H.

budući da se Lam Wing-Kee, jedan od izdavača, u lipnju 2016. vratio u Hong Kong kako bi zaključio istragu o svojem nestanku, ali je, umjesto da se vrati u kontinentalnu Kinu, medijima rekao da su ga otele kineske službe sigurnosti, držale ga u izolaciji i prisilile da pred televizijskim kamerama prizna zločine koje nije počinio;

| I. | budući da Hong Kong poštuje i štiti slobodu govora, izražavanja i objavljivanja; budući da je u Hong Kongu objava bilo kakvog materijala kojim se kritizira kinesko vodstvo legalna, premda je u kontinentalnoj Kini zabranjena; budući da se načelom „jedna zemlja, dva sustava” Hong Kongu jamči autonomija u odnosima s Pekingom u pogledu tih sloboda koje su utvrđene člankom 27. Temeljnog zakona; |
| --- | --- |

I.

budući da Hong Kong poštuje i štiti slobodu govora, izražavanja i objavljivanja; budući da je u Hong Kongu objava bilo kakvog materijala kojim se kritizira kinesko vodstvo legalna, premda je u kontinentalnoj Kini zabranjena; budući da se načelom „jedna zemlja, dva sustava” Hong Kongu jamči autonomija u odnosima s Pekingom u pogledu tih sloboda koje su utvrđene člankom 27. Temeljnog zakona;

| J. | budući da ESVD i Europska komisija u Godišnjem izvješću o Posebnom upravnom području Hong Kongu za 2015. slučaj petorice izdavača navode kao najozbiljniji izazov za Temeljni zakon Hong Konga i načelo „jedna zemlja, dva sustava” od vraćanja Hong Konga Narodnoj Republici Kini 1997.; budući da su samo kaznenopravna tijela u Hong Kongu zakonski nadležna za izvršenje zakona u Hong Kongu; |
| --- | --- |

J.

budući da ESVD i Europska komisija u Godišnjem izvješću o Posebnom upravnom području Hong Kongu za 2015. slučaj petorice izdavača navode kao najozbiljniji izazov za Temeljni zakon Hong Konga i načelo „jedna zemlja, dva sustava” od vraćanja Hong Konga Narodnoj Republici Kini 1997.; budući da su samo kaznenopravna tijela u Hong Kongu zakonski nadležna za izvršenje zakona u Hong Kongu;

| K. | budući da je Odbor UN-a protiv mučenja izrazio ozbiljnu zabrinutost zbog stalnih navoda iz raznih izvora o ustaljenoj praksi nezakonitog pritvaranja u nepotvrđenim i neslužbenim pritvornim objektima, takozvanim crnim zatvorima; budući da je također izrazio ozbiljnu zabrinutost zbog stalnih navoda koji upućuju na to da je praksa mučenja i zlostavljanja još uvijek duboko usađena u kaznenopravni sustav, koji se pretjerano oslanja na priznanja kao osnovu za osuđujuće presude; |
| --- | --- |

K.

budući da je Odbor UN-a protiv mučenja izrazio ozbiljnu zabrinutost zbog stalnih navoda iz raznih izvora o ustaljenoj praksi nezakonitog pritvaranja u nepotvrđenim i neslužbenim pritvornim objektima, takozvanim crnim zatvorima; budući da je također izrazio ozbiljnu zabrinutost zbog stalnih navoda koji upućuju na to da je praksa mučenja i zlostavljanja još uvijek duboko usađena u kaznenopravni sustav, koji se pretjerano oslanja na priznanja kao osnovu za osuđujuće presude;

| L. | budući da je Kina potpisala, ali još uvijek nije ratificirala Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima; budući da Kina nije niti potpisala niti ratificirala Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnih nestanaka; |
| --- | --- |

L.

budući da je Kina potpisala, ali još uvijek nije ratificirala Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima; budući da Kina nije niti potpisala niti ratificirala Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnih nestanaka;

| M. | budući da su na 17. sastanku na vrhu između EU-a i Kine, održanom 29. lipnja 2015., bilateralni odnosi podignuti na novu razinu i budući da se u svojem strateškom okviru za ljudska prava i demokraciju EU obvezuje da će ljudska prava postaviti u središte svojih odnosa sa svim trećim zemljama, uključujući strateške partnere; budući da je 18. sastanak na vrhu između EU-a i Kine, održan 12. i 13. srpnja 2016., zaključen izjavom da će se prije kraja 2016. održati još jedan krug dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i Kine; |
| --- | --- |

M.

budući da su na 17. sastanku na vrhu između EU-a i Kine, održanom 29. lipnja 2015., bilateralni odnosi podignuti na novu razinu i budući da se u svojem strateškom okviru za ljudska prava i demokraciju EU obvezuje da će ljudska prava postaviti u središte svojih odnosa sa svim trećim zemljama, uključujući strateške partnere; budući da je 18. sastanak na vrhu između EU-a i Kine, održan 12. i 13. srpnja 2016., zaključen izjavom da će se prije kraja 2016. održati još jedan krug dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i Kine;

| 1. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog činjenice da se ne zna gdje se nalazi Gui Minhai; poziva na trenutačnu objavu detaljnih informacija o tome gdje se nalazi te poziva da ga se odmah pod sigurnim uvjetima pusti na slobodu i da mu se omogući pravo na komunikaciju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sa zabrinutošću prima na znanje navode da tijela kaznenopravnog progona kontinentalne Kine djeluju u Hong Kongu; podsjeća kineske vlasti da bi svako djelovanje njihovih kaznenopravnih tijela u Hong Kongu bilo u suprotnosti s načelom „jedna zemlja, dva sustava”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apelira na mjerodavna tijela u Tajlandu, Kini i Hong Kongu da razjasne okolnosti nestanaka u skladu s vladavinom prava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | oštro osuđuje sve slučajeve kršenja ljudskih prava, posebno samovoljna uhićenja, izručenja, iznuđena priznanja, tajna pritvaranja, pritvor u izolaciji i kršenja slobode objavljivanja i izražavanja; podsjeća da se mora zaštititi neovisnost književnih urednika, novinara i blogera; poziva na to da se smjesta obustave kršenja ljudskih prava i političko zastrašivanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | osuđuje ograničenja i kriminalizaciju slobode izražavanja i žali zbog strožih ograničenja slobode izražavanja; poziva kinesku vladu da prestane kočiti slobodan protok informacija, među ostalim ograničavanjem upotrebe interneta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava zabrinutost zbog novog zakona o kibersigurnosti, koji je donesen 7. studenog 2016. i kojim bi se podržale i institucionalizirale prakse cenzuriranja i nadziranja kiberprostora, kao i zbog donesenog zakona o nacionalnoj sigurnosti i nacrta zakona o borbi protiv terorizma; prima na znanje bojazan kineskih reformistički nastrojenih odvjetnika i boraca za građanska prava da će se tim zakonima dodatno ograničiti sloboda izražavanja i da će biti sve više autocenzure; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Kinu da oslobodi sve miroljubive kritičare vlade, aktiviste koji se bore protiv korupcije, odvjetnike i novinare ili da odbaci sve optužbe protiv njih; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava zabrinutost zbog skorašnjeg stupanja na snagu novog zakona o postupanju sa stranim nevladinim organizacijama 1. siječnja 2017., s obzirom na to da bi se tim zakonom drastično otežale aktivnosti kineskog civilnog društva te bi se znatno ograničila sloboda udruživanja i izražavanja u toj zemlji, među ostalim onemogućavanjem djelovanja stranih nevladinih organizacija koje nisu registrirane pri kineskom Ministarstvu javne sigurnosti i zabranom provincijskim uredima za javnu sigurnost da financiraju kineske pojedince ili organizacije te zabranom kineskim skupinama da provode „aktivnosti” u ime ili s ovlaštenjem neregistriranih stranih nevladinih organizacija, uključujući one sa sjedištem u Hong Kongu i Makau; poziva kineske vlasti da omoguće sigurno i pravedno okruženje i transparentne procese kojima će se nevladinim organizacijama omogućiti slobodno i učinkovito djelovanje u Kini; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da se Europska unija zauzima za jačanje demokracije, uključujući vladavinu prava, neovisnosti pravosuđa, temeljnih sloboda i prava, transparentnosti te slobode informiranja i izražavanja u Hong Kongu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Kinu da bez odgode ratificira Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima te da potpiše i ratificira Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnih nestanaka; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava predanost Europske unije jačanju vladavine prava, neovisnosti pravosuđa te temeljnih sloboda i prava, posebno transparentnosti te slobode informiranja i izražavanja, u svim zemljama s kojima održava bilateralne odnose; smatra da je potrebno uspostaviti sadržajan i otvoren dijalog o ljudskim pravima koji se temelji na uzajamnom poštovanju; smatra da postojeći čvrsti odnosi EU-a i Kine moraju ponuditi učinkovitu platformu za promišljen, sadržajan i otvoren dijalog o ljudskim pravima koji se temelji na uzajamnom poštovanju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da su trgovinski i gospodarski odnosi važni za poticanje blagostanja obiju strana; podsjeća da se ti odnosi mogu razviti samo u slučaju dobrih namjera i uzajamnog povjerenja; ističe da su poštovanje ljudskih prava i transparentnost dio modernih trgovinskih sporazuma; |
| --- | --- |

12.

| 13. | apelira na mjerodavne institucije EU-a da žurno djeluju i da slučaj Guija Minhaija uvrste u program sljedećeg dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i Kine; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladi i parlamentu Narodne Republike Kine te izvršnom dužnosniku i skupštini Posebnog upravnog područja Hong Konga. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0045.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0458.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0252.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/82

---

P8_TA(2016)0445

Stanje naroda Gvarani-Kajova u brazilskog saveznoj državi Mato Grosso do Sul

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o stanju naroda Gvarani-Kajova u brazilskoj saveznoj državi Mato Grosso do Sul (2016/2991(RSP))

(2018/C 224/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o potrebi zaštite prava autohtonih naroda Brazila, posebice rezoluciju od 15. veljače 1996. o kršenju ustavnih prava autohtonih naroda Brazila (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o potrebi zaštite prava autohtonih naroda Brazila, posebice rezoluciju od 15. veljače 1996. o kršenju ustavnih prava autohtonih naroda Brazila (1),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 12. listopada 1995. o stanju autohtonih naroda Brazila (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 12. listopada 1995. o stanju autohtonih naroda Brazila (2),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda o pravima autohtonih naroda, koju je Opća skupština usvojila 13. rujna 2007., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda o pravima autohtonih naroda, koju je Opća skupština usvojila 13. rujna 2007.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948.,

| — | uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja UN-a iz rujna 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja UN-a iz rujna 2015.,

| — | uzimajući u obzir Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima i Globalni sporazum UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima i Globalni sporazum UN-a,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada o autohtonim i plemenskim narodima (Konvencija 169), usvojenu 27. lipnja 1989., čiji je Brazil potpisnik, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada o autohtonim i plemenskim narodima (Konvencija 169), usvojenu 27. lipnja 1989., čiji je Brazil potpisnik,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 9. kolovoza 2016. povodom Međunarodnog dana autohtonih naroda svijeta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 9. kolovoza 2016. povodom Međunarodnog dana autohtonih naroda svijeta,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava iz 1998., Smjernice Europske unije o borcima za ljudska prava i Europski instrument za demokraciju i ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava iz 1998., Smjernice Europske unije o borcima za ljudska prava i Europski instrument za demokraciju i ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebne izvjestiteljice UN-a za prava autohtonih naroda Victorije Tauli-Corpuz o njezinoj misiji u Brazilu od 7. do 17. ožujka 2016. (A/HRC/33/42/Add.1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebne izvjestiteljice UN-a za prava autohtonih naroda Victorije Tauli-Corpuz o njezinoj misiji u Brazilu od 7. do 17. ožujka 2016. (A/HRC/33/42/Add.1),

| — | uzimajući u obzir izvješće Domorodačkog misionarskog vijeća (CIMI) iz 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Domorodačkog misionarskog vijeća (CIMI) iz 2016.,

| — | uzimajući u obzir izjave posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava tijekom dijaloga između EU-a i Brazila o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava tijekom dijaloga između EU-a i Brazila o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da se brazilskim ustavom iz 1988., koji je na snazi i oko kojega su se vodili pregovori s autohtonim narodima, priznaje pravo takvih naroda na očuvanje vlastite kulturne tradicije te prihvaća njihovo izvorno pravo na teritorij njihovih predaka; budući da je država dužna regulirati i štititi to pravo; |
| --- | --- |

A.

budući da se brazilskim ustavom iz 1988., koji je na snazi i oko kojega su se vodili pregovori s autohtonim narodima, priznaje pravo takvih naroda na očuvanje vlastite kulturne tradicije te prihvaća njihovo izvorno pravo na teritorij njihovih predaka; budući da je država dužna regulirati i štititi to pravo;

| B. | budući da prema posebnoj izvjestiteljici UN-a za prava autohtonih naroda posljednjih osam godina nije zabilježen nikakav napredak u provedbi preporuka UN-a i rješavanju dugotrajnih problema od ključne važnosti za autohtone narode u Brazilu, primjerice službeno priznavanje njihova teritorija, dok zabrinjava i nazadovanje u području zaštite prava autohtonih naroda; |
| --- | --- |

B.

budući da prema posebnoj izvjestiteljici UN-a za prava autohtonih naroda posljednjih osam godina nije zabilježen nikakav napredak u provedbi preporuka UN-a i rješavanju dugotrajnih problema od ključne važnosti za autohtone narode u Brazilu, primjerice službeno priznavanje njihova teritorija, dok zabrinjava i nazadovanje u području zaštite prava autohtonih naroda;

| C. | budući da je tijekom posljednjih 14 godina, prema službenim podacima posebnog tajništva za zdravlje autohtonog stanovništva (SESAI) i uprave za zdravlje autohtonog stanovništva Mato Grosso do Sul o ubojstvima pripadnika autohtonog naroda Gvarani-Kajova u državi Mato Grosso do Sul, ubijeno najmanje 400 autohtonih stanovnika i 14 njihovih vođa, među kojima i Simiao Vilharva i Clodiodi de Souza, koji su mirnim prosvjedima pokušavali vratiti kontrolu nad teritorijem svojih predaka; |
| --- | --- |

C.

budući da je tijekom posljednjih 14 godina, prema službenim podacima posebnog tajništva za zdravlje autohtonog stanovništva (SESAI) i uprave za zdravlje autohtonog stanovništva Mato Grosso do Sul o ubojstvima pripadnika autohtonog naroda Gvarani-Kajova u državi Mato Grosso do Sul, ubijeno najmanje 400 autohtonih stanovnika i 14 njihovih vođa, među kojima i Simiao Vilharva i Clodiodi de Souza, koji su mirnim prosvjedima pokušavali vratiti kontrolu nad teritorijem svojih predaka;

| D. | budući da, prema nacionalnom ispitivanju zdravlja i prehrane autohtonog stanovništva u Brazilu provedenome 2008. – 2009., stopa kronične pothranjenosti među djecom koja pripadaju autohtonom stanovništvu iznosi 26 %, dok je prosjek za djecu koja ne pripadaju autohtonom stanovništvu 5,9 %; budući da, prema nedavnom istraživanju koje su proveli FIAN Brazil i Domorodačko misionarsko vijeće (CIMI), 42 % pripadnika zajednice naroda Gvarani i Kajova pati od kronične pothranjenosti; |
| --- | --- |

D.

budući da, prema nacionalnom ispitivanju zdravlja i prehrane autohtonog stanovništva u Brazilu provedenome 2008. – 2009., stopa kronične pothranjenosti među djecom koja pripadaju autohtonom stanovništvu iznosi 26 %, dok je prosjek za djecu koja ne pripadaju autohtonom stanovništvu 5,9 %; budući da, prema nedavnom istraživanju koje su proveli FIAN Brazil i Domorodačko misionarsko vijeće (CIMI), 42 % pripadnika zajednice naroda Gvarani i Kajova pati od kronične pothranjenosti;

| E. | budući da su nedovoljno pružanje odgovarajuće zdravstvene skrbi, obrazovanja i socijalnih usluga te nepostojanje utvrđenih granica između teritorija autohtonih naroda utjecali na stopu samoubojstva mladih i smrtnosti dojenčadi; budući da je posljednjih 15 godina barem 750 osoba, većinom mladih, počinilo samoubojstvo, dok je više od 600 djece mlađe od pet godina preminulo, većinom uslijed bolesti koje su se mogle spriječiti ili lako izliječiti; |
| --- | --- |

E.

budući da su nedovoljno pružanje odgovarajuće zdravstvene skrbi, obrazovanja i socijalnih usluga te nepostojanje utvrđenih granica između teritorija autohtonih naroda utjecali na stopu samoubojstva mladih i smrtnosti dojenčadi; budući da je posljednjih 15 godina barem 750 osoba, većinom mladih, počinilo samoubojstvo, dok je više od 600 djece mlađe od pet godina preminulo, većinom uslijed bolesti koje su se mogle spriječiti ili lako izliječiti;

| F. | budući da se 98,33 % teritorija autohtonog stanovništva u Brazilu nalazi u amazonskoj regiji, u kojoj autohtono stanovništvo pomaže u očuvanju biološke raznolikosti tog područja i tako ima ulogu u sprečavanju klimatskih promjena; budući da, prema studiji naslovljenoj „Prema globalnim polaznim količinama ugljika uskladištenog na zemljištima u zajedničkom vlasništvu: ažurirana analiza doprinosa autohtonih naroda i lokalnih zajednica ublažavanju utjecaja klimatskih promjena” Inicijative za prava i resurse Istraživačkog centra Woods Hole i Svjetskog istraživačkog instituta, objavljenoj 1. studenog 2016., povećanje zemljišnih prava autohtonog stanovništva može imati važnu ulogu u zaštiti šuma, biološke raznolikosti i ekosustava; |
| --- | --- |

F.

budući da se 98,33 % teritorija autohtonog stanovništva u Brazilu nalazi u amazonskoj regiji, u kojoj autohtono stanovništvo pomaže u očuvanju biološke raznolikosti tog područja i tako ima ulogu u sprečavanju klimatskih promjena; budući da, prema studiji naslovljenoj „Prema globalnim polaznim količinama ugljika uskladištenog na zemljištima u zajedničkom vlasništvu: ažurirana analiza doprinosa autohtonih naroda i lokalnih zajednica ublažavanju utjecaja klimatskih promjena” Inicijative za prava i resurse Istraživačkog centra Woods Hole i Svjetskog istraživačkog instituta, objavljenoj 1. studenog 2016., povećanje zemljišnih prava autohtonog stanovništva može imati važnu ulogu u zaštiti šuma, biološke raznolikosti i ekosustava;

| G. | budući da su Ured saveznog javnog tužitelja i Nacionalna zaklada za pružanje potpore autohtonim narodima (FUNAI) 2007. godine potpisali Uvjete prilagodbe ponašanja u cilju određivanja i utvrđivanja granica između 36 teritorija zajednice Gvarani-Kajova u državi Mato Grosso do Sul do 2009.; |
| --- | --- |

G.

budući da su Ured saveznog javnog tužitelja i Nacionalna zaklada za pružanje potpore autohtonim narodima (FUNAI) 2007. godine potpisali Uvjete prilagodbe ponašanja u cilju određivanja i utvrđivanja granica između 36 teritorija zajednice Gvarani-Kajova u državi Mato Grosso do Sul do 2009.;

| H. | budući da su aktualne brojne inicijative za reformu, tumačenje i primjenu brazilskog saveznog ustava i budući da bi se tim mogućim promjenama mogla ugroziti prava autohtonih naroda priznata ustavom; |
| --- | --- |

H.

budući da su aktualne brojne inicijative za reformu, tumačenje i primjenu brazilskog saveznog ustava i budući da bi se tim mogućim promjenama mogla ugroziti prava autohtonih naroda priznata ustavom;

| 1. | priznaje dugotrajno partnerstvo između EU-a i Brazila, koje počiva na uzajamnom povjerenju i poštovanju demokratskih načela i vrijednosti; pohvaljuje brazilsku vladu na napretku ostvarenom u pitanjima poput konstruktivne uloge FUNAI-ja, niza odluka Saveznog vrhovnog suda o sprečavanju deložacija, napora uloženog u provedbu diferenciranih usluga u području zdravstva i obrazovanja, značajnih postignuća u utvrđivanju granica u amazonskoj regiji, organizaciji prve Nacionalne konferencije o politici povezanoj s autohtonim narodima te osnivanju Nacionalnog vijeća za politiku povezanu s autohtonim narodima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | oštro osuđuje nasilje počinjeno nad brazilskim autohtonim zajednicama; izražava žaljenje zbog siromaštva i stanja ljudskih prava pripadnika zajednice Gvarani-Kajova u državi Mato Grosso do Sul; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva brazilske vlasti da smjesta poduzmu mjere zaštite sigurnosti autohtonih naroda i da se pobrinu za provedbu neovisnih istraga u vezi s ubojstvima i napadima na pripadnike autohtonih naroda tijekom njihovih pokušaja obrane vlastitih ljudskih i teritorijalnih prava, i to kako bi se počinitelje moglo privesti pravdi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća brazilske vlasti da su odgovorne za zadržavanje i cjelovitu primjenu odredbi brazilskog ustava koje se odnose na zaštitu pojedinačnih prava, prava manjina i nezaštićenih etničkih skupina, imajući u vidu pripadnike naroda Gvarani-Kajova; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća brazilske vlasti da su obvezne poštovati međunarodne standarde u pogledu ljudskih prava autohtonih naroda, kao što je posebno utvrđeno brazilskim saveznim ustavom i zakonom 6.001/73 o statutu autohtonog stanovništva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzima u obzir ulogu brazilskog Saveznog vrhovnog suda u daljnjoj zaštiti izvornih i ustavnih prava autohtonih naroda te poziva Nacionalno vijeće da izradi mehanizme i poduzme mjere u cilju bolje zaštite potreba ugroženog stanovništva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva brazilske vlasti da u potpunosti provedu preporuke posebne izvjestiteljice UN-a za prava autohtonih naroda nakon njezine misije u Brazilu u ožujku 2016.; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva brazilske vlasti da osmisle radni plan kako bi se dala prednost završetku postupka utvrđivanja granica svih teritorija na koje pripadnici zajednice Gvarani-Kajova polažu prava te da stvore tehničke operativne preduvjete u tu svrhu, s obzirom na to da su mnoga ubojstva počinjena iz osvete zbog ponovnog zauzimanja teritorija predaka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | preporučuje brazilskim vlastima da izdvoje dovoljna sredstava u proračunu za rad FUNAI-ja te da mu osiguraju dodatna sredstva za pružanje temeljnih usluga o kojima autohtono stanovništvo ovisi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izražava zabrinutost zbog predložene ustavne izmjene 215/2000 (PEC 215), kojoj se brazilski autohtoni narodi žestoko protive s obzirom na to da bi se njome, bude li usvojena, ugrozila prava autohtonih naroda na zemljište, i to tako što bi omogućila onima koji rade na štetu autohtonog stanovništva, osobito u poljoprivrednoj, drvnoj, rudarskoj i energetskoj industriji, da blokiraju priznavanje novih teritorija koji pripadaju autohtonom stanovništvu; čvrsto vjeruje da bi poduzeća trebala odgovarati za eventualnu štetu nanesenu okolišu i kršenja ljudskih prava za koje su odgovorni te da bi EU i države članice to trebale poštovati kao temeljno načelo koje treba obvezno uvrstiti kao odredbu u svim trgovinskim politikama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Europske komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, visokom povjereniku UN-a za ljudska prava, predsjedniku i vladi Brazila, predsjedniku brazilskog Nacionalnog kongresa, supredsjednicima Europsko-latinskoameričke parlamentarne skupštine i Stalnom forumu Ujedinjenih naroda za pitanja autohtonog stanovništva. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  SL C 65, 4.3.1996., str. 164.

(2)  SL C 287, 30.10.1995., str. 202.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/85 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/85

---

P8_TA(2016)0446

Slučaj Ildara Dadina, zatvorenika savjesti u Rusiji

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o slučaju Ildara Dadina, zatvorenika savjesti u Rusiji (2016/2992(RSP))

(2018/C 224/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoja prethodna izvješća, preporuke i rezolucije o Rusiji, posebno preporuke Vijeću od 23. listopada 2012. o uspostavi zajedničkih viznih ograničenja za ruske dužnosnike upletene u slučaj Sergeja Magnickog (1), svoju rezoluciju od 13. lipnja 2013. o vladavini prava u Rusiji (2), te od 13. ožujka 2014. o Rusiji: izricanje osuđujućih presuda protiv prosvjednika koji su sudjelovali u događajima na trgu Bolotnaja (3); svoje preporuke Vijeću od 2. travnja 2014. o uvođenju zajedničkih viznih ograničenja za ruske dužnosnike upletene u slučaj Sergeja Magnickog (4); kao i svoje rezolucije od 23. listopada 2014. o zatvaranju nevladine organizacije „Memorial” (dobitnice nagrade Saharov 2009. godine) u Rusiji (5), od 12. ožujka 2015. o ubojstvu ruskog oporbenog čelnika Borisa Njemcova i stanju demokracije u Rusiji (6), od 10. lipnja 2015. o stanju odnosa između EU-a i Rusije (7), te od 10. rujna 2015. o Rusiji, posebno o slučaju Estona Kohvera, Olega Sencova i Oleksandra Kolčenka (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoja prethodna izvješća, preporuke i rezolucije o Rusiji, posebno preporuke Vijeću od 23. listopada 2012. o uspostavi zajedničkih viznih ograničenja za ruske dužnosnike upletene u slučaj Sergeja Magnickog (1), svoju rezoluciju od 13. lipnja 2013. o vladavini prava u Rusiji (2), te od 13. ožujka 2014. o Rusiji: izricanje osuđujućih presuda protiv prosvjednika koji su sudjelovali u događajima na trgu Bolotnaja (3); svoje preporuke Vijeću od 2. travnja 2014. o uvođenju zajedničkih viznih ograničenja za ruske dužnosnike upletene u slučaj Sergeja Magnickog (4); kao i svoje rezolucije od 23. listopada 2014. o zatvaranju nevladine organizacije „Memorial” (dobitnice nagrade Saharov 2009. godine) u Rusiji (5), od 12. ožujka 2015. o ubojstvu ruskog oporbenog čelnika Borisa Njemcova i stanju demokracije u Rusiji (6), od 10. lipnja 2015. o stanju odnosa između EU-a i Rusije (7), te od 10. rujna 2015. o Rusiji, posebno o slučaju Estona Kohvera, Olega Sencova i Oleksandra Kolčenka (8),

| — | uzimajući u obzir zaključke sastanka na vrhu EU-a i Rusije održanog 3. i 4. lipnja 2013. te konzultacija o ljudskim pravima održanih 19. svibnja 2013. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke sastanka na vrhu EU-a i Rusije održanog 3. i 4. lipnja 2013. te konzultacija o ljudskim pravima održanih 19. svibnja 2013. godine,

| — | uzimajući u obzir Ustav Rusije, a posebno njegov članak 29., kojim se jamči sloboda govora, te članak 31., koji obuhvaća pravo na mirno okupljanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Rusije, a posebno njegov članak 29., kojim se jamči sloboda govora, te članak 31., koji obuhvaća pravo na mirno okupljanje,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je početkom prosinca 2015. ruski oporbeni aktivist Ildar Dadin osuđen na kaznu zatvora u trajanju od tri godine zbog organiziranja niza mirnih antiratnih prosvjeda i okupljanja, čime je postao prva osoba u Rusiji osuđena na osnovi strogog Zakona o javnom okupljanju donesenog 2014. godine; |
| --- | --- |

A.

budući da je početkom prosinca 2015. ruski oporbeni aktivist Ildar Dadin osuđen na kaznu zatvora u trajanju od tri godine zbog organiziranja niza mirnih antiratnih prosvjeda i okupljanja, čime je postao prva osoba u Rusiji osuđena na osnovi strogog Zakona o javnom okupljanju donesenog 2014. godine;

| B. | budući da je Ildar Dadin osuđen na kaznu zatvora u trajanju od tri godine, što je kazna stroža od dvije godine, koliko je preporučilo tužiteljstvo; budući da mu je kazna u drugom stupnju smanjena na dvije i pol godine; |
| --- | --- |

B.

budući da je Ildar Dadin osuđen na kaznu zatvora u trajanju od tri godine, što je kazna stroža od dvije godine, koliko je preporučilo tužiteljstvo; budući da mu je kazna u drugom stupnju smanjena na dvije i pol godine;

| C. | budući da je, prema izvješćima, Ildar Dadin na izdržavanju kazne u kaznenoj koloniji br. 7 u Kareliji izložen stalnim mučenjima, premlaćivanjima i nečovječnom postupanju ruskih vlasti, koje mu također prijete ubojstvom; |
| --- | --- |

C.

budući da je, prema izvješćima, Ildar Dadin na izdržavanju kazne u kaznenoj koloniji br. 7 u Kareliji izložen stalnim mučenjima, premlaćivanjima i nečovječnom postupanju ruskih vlasti, koje mu također prijete ubojstvom;

| D. | budući da je Europski sud za ljudska prava prihvatio zahtjev Dadinovog odvjetnika i naložio Ruskoj Federaciji da se pobrine za provođenje efektivne istrage, premjesti Ildara Dadina u drugu kaznionicu i zajamči mu komunikaciju s pravnim zastupnikom; |
| --- | --- |

D.

budući da je Europski sud za ljudska prava prihvatio zahtjev Dadinovog odvjetnika i naložio Ruskoj Federaciji da se pobrine za provođenje efektivne istrage, premjesti Ildara Dadina u drugu kaznionicu i zajamči mu komunikaciju s pravnim zastupnikom;

| E. | budući da slučaj Ildara Dadina nije izoliran i da vjerodostojna izvješća o ljudskim pravima ukazuju na sustavnu upotrebu mučenja, zlostavljanja i nečovječnog postupanja u ruskom kaznenom sustavu; budući da počinitelji odnosno osobe odgovorne za mučenja i zlostavljanja zatvorenika i osoba u kaznionicama i pritvornim objektima često ostaju nekažnjeni; |
| --- | --- |

E.

budući da slučaj Ildara Dadina nije izoliran i da vjerodostojna izvješća o ljudskim pravima ukazuju na sustavnu upotrebu mučenja, zlostavljanja i nečovječnog postupanja u ruskom kaznenom sustavu; budući da počinitelji odnosno osobe odgovorne za mučenja i zlostavljanja zatvorenika i osoba u kaznionicama i pritvornim objektima često ostaju nekažnjeni;

| F. | budući da je 3. studenog 2016. Thorbjørn Jagland, glavni tajnik Vijeća Europe, zbog navoda o zlostavljanju Ildara Dadina izrazio zabrinutost Aleksandru Konovalovu, ministru pravosuđa Ruske Federacije; |
| --- | --- |

F.

budući da je 3. studenog 2016. Thorbjørn Jagland, glavni tajnik Vijeća Europe, zbog navoda o zlostavljanju Ildara Dadina izrazio zabrinutost Aleksandru Konovalovu, ministru pravosuđa Ruske Federacije;

| G. | budući da je broj političkih zatvorenika u Rusiji posljednjih godina znatno porastao i da ih je prema Centru za ljudska prava „Memorial” sada 102, a među njima su i Aleksandar Kostenko Fedorovič, Ivan Nepomnjaščih, Dmitri Bučenkov, Vladimir Ionov, Maksim Panfilov i drugi; budući da je utvrđeno da je Rusija 2015. godine 109 puta prekršila Europsku konvenciju o ljudskim pravima, što znači više od bilo koje druge zemlje; |
| --- | --- |

G.

budući da je broj političkih zatvorenika u Rusiji posljednjih godina znatno porastao i da ih je prema Centru za ljudska prava „Memorial” sada 102, a među njima su i Aleksandar Kostenko Fedorovič, Ivan Nepomnjaščih, Dmitri Bučenkov, Vladimir Ionov, Maksim Panfilov i drugi; budući da je utvrđeno da je Rusija 2015. godine 109 puta prekršila Europsku konvenciju o ljudskim pravima, što znači više od bilo koje druge zemlje;

| H. | budući da je 2015. zabilježeno 197 smrtnih slučajeva u policijskom pritvoru, što obuhvaća i 109 slučajeva smrti zbog „iznenadnog pogoršanja zdravstvenog stanja” i 62 samoubojstva, što dovoljno govori o raširenom zlostavljanju, mučenju i maltretiranju zatvorenika u zatvorskom sustavu Ruske Federacije; |
| --- | --- |

H.

budući da je 2015. zabilježeno 197 smrtnih slučajeva u policijskom pritvoru, što obuhvaća i 109 slučajeva smrti zbog „iznenadnog pogoršanja zdravstvenog stanja” i 62 samoubojstva, što dovoljno govori o raširenom zlostavljanju, mučenju i maltretiranju zatvorenika u zatvorskom sustavu Ruske Federacije;

| I. | budući da je 26. listopada 2016. sud u Moskvi izrekao novčanu kaznu od 300 000 rubalja Analitičkom centru Juri Levada (Centar Levada), jednoj od tri glavne organizacije koje se bave analiziranjem javnog mnijenja u Rusiji, zbog toga što se nije registrirao kao „strani agent”; |
| --- | --- |

I.

budući da je 26. listopada 2016. sud u Moskvi izrekao novčanu kaznu od 300 000 rubalja Analitičkom centru Juri Levada (Centar Levada), jednoj od tri glavne organizacije koje se bave analiziranjem javnog mnijenja u Rusiji, zbog toga što se nije registrirao kao „strani agent”;

| J. | budući da je predsjednik Putin nedavno potpisao ukaz kojim Rusija nadalje odbija sudjelovati u Rimskom statutu Međunarodnog kaznenog suda; budući da je rusko Ministarstvo vanjskih poslova u svojoj izjavi rad Međunarodnog kaznenog suda opisalo „nedjelotvornim i jednostranim” i izrazilo zabrinutost zbog istrage događaja u Južnoj Osetiji iz kolovoza 2008. godine; budući da su tužitelji Međunarodnog kaznenog suda na internetskoj stranici Suda objavili izvješće u kojem se navodi da je „ruska okupacija bila popraćena maltretiranjem i zastrašivanjem Krimskih Tatara”; |
| --- | --- |

J.

budući da je predsjednik Putin nedavno potpisao ukaz kojim Rusija nadalje odbija sudjelovati u Rimskom statutu Međunarodnog kaznenog suda; budući da je rusko Ministarstvo vanjskih poslova u svojoj izjavi rad Međunarodnog kaznenog suda opisalo „nedjelotvornim i jednostranim” i izrazilo zabrinutost zbog istrage događaja u Južnoj Osetiji iz kolovoza 2008. godine; budući da su tužitelji Međunarodnog kaznenog suda na internetskoj stranici Suda objavili izvješće u kojem se navodi da je „ruska okupacija bila popraćena maltretiranjem i zastrašivanjem Krimskih Tatara”;

| K. | budući da je Vijeće Ujedinjenih naroda za ljudska prava u listopadu 2016. odlučilo da neće ponovno izabrati Rusiju u svoje članstvo, nakon što je više od 80 organizacija za ljudska prava i međunarodnu pomoć potpisalo pismo kojim se članice UN-a pozivaju da spriječe izbor Rusije u to tijelo; |
| --- | --- |

K.

budući da je Vijeće Ujedinjenih naroda za ljudska prava u listopadu 2016. odlučilo da neće ponovno izabrati Rusiju u svoje članstvo, nakon što je više od 80 organizacija za ljudska prava i međunarodnu pomoć potpisalo pismo kojim se članice UN-a pozivaju da spriječe izbor Rusije u to tijelo;

| 1. | poziva na trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu Ildara Dadina i svih zatočenih na temelju lažnih ili neosnovanih optužbi ili zbog korištenja svojega prava na slobodu izražavanja i okupljanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog toga što je Kazneni zakon Ruske Federacije dopunjen člankom kojim se uvode nova ograničenja javnih okupljanja i kojim se ta okupljanja kvalificiraju kao kazneno djelo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva ruske vlasti na provođenje temeljite i transparentne istrage navoda Ildara Dadina o mučenju i zlostavljanju, uz sudjelovanje neovisnih stručnjaka za ljudska prava; poziva na provođenje neovisne istrage navoda o mučenju, zlostavljanju i ponižavajućem i nečovječnom postupanju državnih dužnosnika u ruskim kaznionicama, radnim logorima i zatvorima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Rusku Federaciju da u tom smislu provede sveobuhvatno preispitivanje zatvorskog sustava radi njegove temeljite reforme, te da u potpunosti provede norme dogovorene relevantnim međunarodnim konvencijama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava solidarnost s onima koji su na temelju lažnih i neosnovanih optužbi uhićeni u Rusiji i na privremeno okupiranim područjima Ukrajine, uključujući Krimske Tatare, te poziva na njihovo trenutačno puštanje na slobodu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća Rusiju na važnost da kao članica Vijeća Europe i Organizacije za europsku sigurnost i suradnju u potpunosti poštuje svoje međunarodne pravne obveze i temeljna ljudska prava i vladavinu prava koji su upisani u razne međunarodne ugovore koje je Rusija potpisala i čija je država stranka; ističe da se Ruska Federacija može smatrati pouzdanim partnerom u međunarodnoj suradnji samo ako ispunjava svoje obveze u skladu s međunarodnim pravom; s tim u vezi, izražava zabrinutost zbog ukaza predsjednika o povlačenju Rusije iz Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva vladu Rusije da poduzme konkretne i trenutačne mjere za izvršavanje svih presuda Europskog suda za ljudska prava protiv Rusije; u tom pogledu žali zbog činjenice da je Ruska Federacija novim zakonodavnim aktom usvojenim u prosincu 2015. ovlastila Ustavni sud da poništi presude Međunarodnog suda za ljudska prava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Vijeće da osmisli jedinstvenu politiku prema Rusiji koja će 28 država članica EU-a i institucije EU-a obvezati na slanje snažne zajedničke poruke o ulozi ljudskih prava u odnosima između EU-a i Rusije te poštovanja međunarodnog prava; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da zajedno s Europskom službom za vanjsko djelovanje i Komisijom osmisli sadržajnu i konkretnu strategiju za davanje potpore ruskom civilnom društvu i organizacijama uz pomoć Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Vijeće da usvoji niz ciljanih sankcija kako bi se kaznili odgovorni za zlostavljanje Ildara Dadina i drugih aktivista za ljudska prava; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Europskoj službi za vanjsko djelovanje, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju te predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  SL C 68 E, 7.3.2014., str. 13.

(2)  SL C 65, 19.2.2016., str. 150.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0253.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0258.

(5)  SL C 274, 27.7.2016., str. 21.

(6)  SL C 316, 30.8.2016., str. 126.

(7)  SL C 407, 4.11.2016., str. 35.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0314.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/88 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/88

---

P8_TA(2016)0449

Stanje u Siriji

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o stanju u Siriji (2016/2933(RSP))

(2018/C 224/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Siriji, uključujući onu od 6. listopada 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Siriji, uključujući onu od 6. listopada 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir načela iz Povelje Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načela iz Povelje Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Ženevske konvencije iz 1949. i njihove dodatne protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ženevske konvencije iz 1949. i njihove dodatne protokole,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o Daišu i frontu al-Nusra te rezolucije o sukobu u Sirijskoj Arapskoj Republici, posebice rezolucije 2118 (2013), 2139 (2014), 2165 (2014), 2191 (2014), 2199 (2015), 2254 (2015), 2258 (2015) i 2268 (2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o Daišu i frontu al-Nusra te rezolucije o sukobu u Sirijskoj Arapskoj Republici, posebice rezolucije 2118 (2013), 2139 (2014), 2165 (2014), 2191 (2014), 2199 (2015), 2254 (2015), 2258 (2015) i 2268 (2016),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. listopada 2016. te zaključke Europskog vijeća od 18. i 19. veljače 2016. te od 20. i 21. listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. listopada 2016. te zaključke Europskog vijeća od 18. i 19. veljače 2016. te od 20. i 21. listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini te povjerenika za humanitarnu pomoć i civilnu zaštitu Christosa Stylianidesa od 16. rujna 2016. o Siriji, od 20. rujna 2016. o zračnim napadima na humanitarni konvoj UN-a i Sirijskog Arapskog Crvenog polumjeseca, od 24. rujna 2016. o stanju u Aleppu, od 2. listopada 2016. o hitnoj humanitarnoj inicijativi za Aleppo i od 25. listopada 2016. o hitnosti da humanitarna pomoć stigne u Aleppo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini te povjerenika za humanitarnu pomoć i civilnu zaštitu Christosa Stylianidesa od 16. rujna 2016. o Siriji, od 20. rujna 2016. o zračnim napadima na humanitarni konvoj UN-a i Sirijskog Arapskog Crvenog polumjeseca, od 24. rujna 2016. o stanju u Aleppu, od 2. listopada 2016. o hitnoj humanitarnoj inicijativi za Aleppo i od 25. listopada 2016. o hitnosti da humanitarna pomoć stigne u Aleppo,

| — | uzimajući u obzir izvješća Nezavisne međunarodne istražne komisije o Sirijskoj Arapskoj Republici koju je osnovalo Vijeće UN-a za ljudska prava, kao i rezolucije Vijeća UN-a za ljudska prava o Sirijskoj Arapskoj Republici od 27. rujna 2016. i 21. listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Nezavisne međunarodne istražne komisije o Sirijskoj Arapskoj Republici koju je osnovalo Vijeće UN-a za ljudska prava, kao i rezolucije Vijeća UN-a za ljudska prava o Sirijskoj Arapskoj Republici od 27. rujna 2016. i 21. listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Federice Mogherini od 17. studenoga 2016. o Rusiji i Međunarodnom kaznenom sudu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Federice Mogherini od 17. studenoga 2016. o Rusiji i Međunarodnom kaznenom sudu,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je tijekom šest godina sukoba, ekstremnog nasilja i brutalnosti u Siriji više od 400 000 osoba izgubilo život te više od 13 milijuna ljudi treba humanitarnu pomoć; budući da će unutar Sirije 2016. godine vjerojatno biti 8,7 milijuna raseljenih osoba i da je 4,8 milijuna ljudi napustilo zemlju; |
| --- | --- |

A.

budući da je tijekom šest godina sukoba, ekstremnog nasilja i brutalnosti u Siriji više od 400 000 osoba izgubilo život te više od 13 milijuna ljudi treba humanitarnu pomoć; budući da će unutar Sirije 2016. godine vjerojatno biti 8,7 milijuna raseljenih osoba i da je 4,8 milijuna ljudi napustilo zemlju;

| B. | budući da borbe i bombardiranja u Siriji ne jenjavaju i da se humanitarno stanje dodatno pogoršalo; budući da je Aleppo još uvijek epicentar sirijskog sukoba, no borbe se nastavljaju i u Hami, Idlibu, sjeverozapadnoj Siriji, predgrađima Damaska i Deir ez-Zora; budući da više od četiri milijuna ljudi živi u opkoljenim gradovima i teško pristupačnim područjima gdje je uništena osnovna infrastruktura za vodu i električnu energiju; budući da je u istočnom Aleppu i drugim opkoljenim gradovima, kao što je grad Zabadani, koji drže pobunjenici, te gradići Kefraja i Foja u pokrajini Idlib, koji su u rukama vladinih snaga, unatoč jednostranom humanitarnom primirju koje su proglasili Asadov režim i Rusija, stanovništvo suočeno s ozbiljnom nestašicom hrane i osnovnih medicinskih potrepština; budući da od srpnja 2016. humanitarna pomoć nije mogla biti dopremljena u opkoljene dijelove istočnog Aleppa; |
| --- | --- |

B.

budući da borbe i bombardiranja u Siriji ne jenjavaju i da se humanitarno stanje dodatno pogoršalo; budući da je Aleppo još uvijek epicentar sirijskog sukoba, no borbe se nastavljaju i u Hami, Idlibu, sjeverozapadnoj Siriji, predgrađima Damaska i Deir ez-Zora; budući da više od četiri milijuna ljudi živi u opkoljenim gradovima i teško pristupačnim područjima gdje je uništena osnovna infrastruktura za vodu i električnu energiju; budući da je u istočnom Aleppu i drugim opkoljenim gradovima, kao što je grad Zabadani, koji drže pobunjenici, te gradići Kefraja i Foja u pokrajini Idlib, koji su u rukama vladinih snaga, unatoč jednostranom humanitarnom primirju koje su proglasili Asadov režim i Rusija, stanovništvo suočeno s ozbiljnom nestašicom hrane i osnovnih medicinskih potrepština; budući da od srpnja 2016. humanitarna pomoć nije mogla biti dopremljena u opkoljene dijelove istočnog Aleppa;

| C. | budući da u Aleppu i diljem Sirije postoji trajna zdravstvena kriza; budući da prema podacima UNICEF-a više od dvije trećine Sirijaca u regiji nema redovit pristup vodi i gotovo šest milijuna djece hitno treba životno važnu pomoć; |
| --- | --- |

C.

budući da u Aleppu i diljem Sirije postoji trajna zdravstvena kriza; budući da prema podacima UNICEF-a više od dvije trećine Sirijaca u regiji nema redovit pristup vodi i gotovo šest milijuna djece hitno treba životno važnu pomoć;

| D. | budući da su sve strane u sukobu, a posebno Asadov režim uz potporu Rusije i Irana, počinile ozbiljna kršenja međunarodnih ljudskih prava i humanitarnog prava, među ostalim korištenjem neselektivnog oružja, zapaljivih bombi, bojler-bombi i bombi za napade na bunkere u civilnim područjima, te tvari koje su kemijsko oružje prema Konvenciji o zabrani razvijanja, proizvodnje, gomilanja i korištenja kemijskim oružjem i o njegovu uništenju; budući da se ne poštuju načela predostrožnosti i proporcionalnosti; budući da se namjerno ciljaju civilna područja, škole, bolnice, humanitarni radnici i izbjeglički kampovi; budući da ratni zločini i zločini protiv čovječnosti ne smiju ostati nekažnjeni; |
| --- | --- |

D.

budući da su sve strane u sukobu, a posebno Asadov režim uz potporu Rusije i Irana, počinile ozbiljna kršenja međunarodnih ljudskih prava i humanitarnog prava, među ostalim korištenjem neselektivnog oružja, zapaljivih bombi, bojler-bombi i bombi za napade na bunkere u civilnim područjima, te tvari koje su kemijsko oružje prema Konvenciji o zabrani razvijanja, proizvodnje, gomilanja i korištenja kemijskim oružjem i o njegovu uništenju; budući da se ne poštuju načela predostrožnosti i proporcionalnosti; budući da se namjerno ciljaju civilna područja, škole, bolnice, humanitarni radnici i izbjeglički kampovi; budući da ratni zločini i zločini protiv čovječnosti ne smiju ostati nekažnjeni;

| E. | budući da je prema dokazima koje su prikupili Nezavisna međunarodna istražna komisija o Sirijskoj Arapskoj Republici u okviru mandata UN-a i skupine za ljudska prava sirijska vlada u pritvoru držala najmanje 200 000 ljudi u nehumanim uvjetima; budući da su posljednjih godina u pritvorima sirijske vlade zbog zlostavljanja i bolesti umrle tisuće Sirijaca; budući da su prisilni nestanci i strašna zlostavljanja pritvorenika raširena pojava; budući da su sirijske vlasti pokušale zadržati tajnima informacije o svojim objektima za pritvor i odbile dopustiti pristup priznatim međunarodnim promatračima u pogledu pritvora; budući da je od 2011. Međunarodnom odboru Crvenog križa (ICRC) bilo dopušteno posjetiti samo nekoliko zatvora; |
| --- | --- |

E.

budući da je prema dokazima koje su prikupili Nezavisna međunarodna istražna komisija o Sirijskoj Arapskoj Republici u okviru mandata UN-a i skupine za ljudska prava sirijska vlada u pritvoru držala najmanje 200 000 ljudi u nehumanim uvjetima; budući da su posljednjih godina u pritvorima sirijske vlade zbog zlostavljanja i bolesti umrle tisuće Sirijaca; budući da su prisilni nestanci i strašna zlostavljanja pritvorenika raširena pojava; budući da su sirijske vlasti pokušale zadržati tajnima informacije o svojim objektima za pritvor i odbile dopustiti pristup priznatim međunarodnim promatračima u pogledu pritvora; budući da je od 2011. Međunarodnom odboru Crvenog križa (ICRC) bilo dopušteno posjetiti samo nekoliko zatvora;

| F. | budući da se svijet neprestano zgraža nad zlodjelima koja čine Daiš i druge džihadističke skupine, nad brutalnim pogubljenjima i neopisivim seksualnim nasiljem, otmicama, mučenjem, prisilnim preobraćenjima i ropstvom žena, djevojaka i djevojčica; budući da se djeca novače i koriste za terorističke napade; budući da Daiš još kontrolira velike dijelove Sirije i Iraka; budući da Daiš provodi genocid nad vjerskim i etničkim manjinama, kao i ekstremna mučenja te uništava kulturnu baštinu; budući da postoji opravdana zabrinutost za dobrobit stanovništva koje se trenutačno nalazi pod kontrolom Daiša i zbog mogućnosti da ga se tijekom akcije oslobađanja koristi kao ljudski štit; |
| --- | --- |

F.

budući da se svijet neprestano zgraža nad zlodjelima koja čine Daiš i druge džihadističke skupine, nad brutalnim pogubljenjima i neopisivim seksualnim nasiljem, otmicama, mučenjem, prisilnim preobraćenjima i ropstvom žena, djevojaka i djevojčica; budući da se djeca novače i koriste za terorističke napade; budući da Daiš još kontrolira velike dijelove Sirije i Iraka; budući da Daiš provodi genocid nad vjerskim i etničkim manjinama, kao i ekstremna mučenja te uništava kulturnu baštinu; budući da postoji opravdana zabrinutost za dobrobit stanovništva koje se trenutačno nalazi pod kontrolom Daiša i zbog mogućnosti da ga se tijekom akcije oslobađanja koristi kao ljudski štit;

| G. | budući da je Džabat Fatah al-Šam, ranije poznat kao front al-Nusra, pridruženi član al-Qaide u Siriji, teroristička organizacija koja odbacuje sporazumnu političku tranziciju i uključivu demokratsku budućnost za Siriju; |
| --- | --- |

G.

budući da je Džabat Fatah al-Šam, ranije poznat kao front al-Nusra, pridruženi član al-Qaide u Siriji, teroristička organizacija koja odbacuje sporazumnu političku tranziciju i uključivu demokratsku budućnost za Siriju;

| H. | budući da je Sirija potpisala, no nije ratificirala, Rimski statut Međunarodnoga kaznenog suda (MKS); budući da je glavni tajnik UN-a Ban Ki-moon opetovano tražio da Vijeće sigurnosti UN-a pitanje stanja u Siriji uputi Međunarodnom kaznenom sudu; budući da Rusija i Kina blokiraju svaki napredak u pogledu odgovornosti Sirije ulaganjem veta na svaku rezoluciju Vijeća sigurnosti koja bi tom sudu dala mandat za istraživanje strašnih zločina koji su počinjeni tijekom sukoba u Siriji; budući da je 16. studenog 2016. Rusija odlučila povući svoj potpis iz Rimskog statuta; budući da zbog tog nedostatka odgovornosti dolazi do daljnjih zlodjela, a žrtve još više trpe; |
| --- | --- |

H.

budući da je Sirija potpisala, no nije ratificirala, Rimski statut Međunarodnoga kaznenog suda (MKS); budući da je glavni tajnik UN-a Ban Ki-moon opetovano tražio da Vijeće sigurnosti UN-a pitanje stanja u Siriji uputi Međunarodnom kaznenom sudu; budući da Rusija i Kina blokiraju svaki napredak u pogledu odgovornosti Sirije ulaganjem veta na svaku rezoluciju Vijeća sigurnosti koja bi tom sudu dala mandat za istraživanje strašnih zločina koji su počinjeni tijekom sukoba u Siriji; budući da je 16. studenog 2016. Rusija odlučila povući svoj potpis iz Rimskog statuta; budući da zbog tog nedostatka odgovornosti dolazi do daljnjih zlodjela, a žrtve još više trpe;

| I. | budući da je sve zemlje i strane uključene u sukob potrebno podsjetiti na njihove obveze u skladu s Rezolucijom UN-a 2254 (2015), a naročito na obvezu prekida svih napada na civile i civilnu infrastrukturu te na obvezu osiguranja humanitarnog pristupa u cijeloj zemlji; budući da Europska unija mora upotrijebiti sve svoje instrumente, uključujući nametanje mjera ograničavanja kako bi se zajamčilo da sve strane poštuju tu Rezoluciju; |
| --- | --- |

I.

budući da je sve zemlje i strane uključene u sukob potrebno podsjetiti na njihove obveze u skladu s Rezolucijom UN-a 2254 (2015), a naročito na obvezu prekida svih napada na civile i civilnu infrastrukturu te na obvezu osiguranja humanitarnog pristupa u cijeloj zemlji; budući da Europska unija mora upotrijebiti sve svoje instrumente, uključujući nametanje mjera ograničavanja kako bi se zajamčilo da sve strane poštuju tu Rezoluciju;

| J. | budući da je EU jedan od najvećih pružatelja humanitarne pomoći za osobe koje bježe od dugotrajnog nasilja i uništenja u Siriji; budući da je zbog nedostatka međunarodnog jedinstva sve teže pregovorima postići rješenje za rat u Siriji; |
| --- | --- |

J.

budući da je EU jedan od najvećih pružatelja humanitarne pomoći za osobe koje bježe od dugotrajnog nasilja i uništenja u Siriji; budući da je zbog nedostatka međunarodnog jedinstva sve teže pregovorima postići rješenje za rat u Siriji;

| 1. | izražava još jednom svoju krajnju zabrinutost zbog neprestanih borbi, bombardiranja i sve lošijeg humanitarnog stanja u Siriji; oštro osuđuje sve napade na civile i civilnu infrastrukturu, nastavak svih opsada u Siriji i činjenicu da nema humanitarnog pristupa za potrebit sirijski narod; poziva sve strane da omoguće nesmetan i kontinuiran humanitarni pristup i dostavu hitno potrebne robe, naročito u opkoljena i teško pristupačna područja; ističe da je namjerno izgladnjivanje stanovništva zabranjeno međunarodnim humanitarnim pravom i apelira na sve strane da odmah omoguće medicinske evakuacije iz istočnog Aleppa i svih drugih opkoljenih područja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | najsnažnije osuđuje zlodjela i rašireno kršenje ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava koje provode Asadove snage uz pomoć Rusije i Irana te kršenje ljudskih prava i povrede međunarodnog humanitarnog prava koje provode nedržavne oružane terorističke skupine, posebice Daiš, Džabat Fatah al-Šam/front al-Nusra i druge džihadističke skupine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži trenutno zaustavljanje bombardiranja i neselektivnih napada na civile; ističe da sve strane trebaju posvetiti maksimalnu pozornost i poduzeti odgovarajuće mjere za zaštitu civila, neovisno o njihovoj etničkoj pripadnosti te vjeri ili vjeroispovijesti; snažno osuđuje neselektivno bacanje velikog broja raketa na civilna predgrađa zapadnog Aleppa od strane oružanih oporbenih skupina; naglašava da je navodno ranjeno i ubijeno mnogo civila, uključujući djecu; poziva sve strane uključene u sukob da poduzmu odgovarajuće korake kako bi se zaštitili civili u skladu s međunarodnim pravom, među ostalim prekidom napada usmjerenih na civilne objekte kao što su zdravstveni centri, škole i vodovodna mreža, trenutačnom demilitarizacijom takvih objekata, izbjegavanjem uspostave vojnih položaja u gusto naseljenim područjima te omogućavanjem evakuacije ranjenih i svih civila koji žele napustiti područja pod opsadom; ističe da primarnu odgovornost za zaštitu sirijskog stanovništva snosi sirijski režim; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pohvaljuje napore humanitarnih radnika koji osobama u područjima sukoba nastoje osigurati prijeko potrebnu pomoć, hranu, vodu i lijekove te apelira na sve strane uključene u sukob da zajamče siguran i neograničen pristup humanitarnih agencija civilnom stanovništvu koje je pogođeno ratnim djelovanjima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva institucije EU-a i države članice da u potpunosti podrže UN i Organizaciju za zabranu kemijskog oružja (OPCW) kako bi se kod svih uključenih strana nastavila istraga u vezi s upotrebom kemijskog oružja u Siriji i njegovim uništavanjem; ustraje u tome da odgovorni za uporabu kemijskog oružja moraju odgovarati; podržava produženje mandata zajedničkog istražnog mehanizma OPCW-a kako bi se utvrdila odgovornost za upotrebu kemijskog oružja u Siriji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava zabrinutost zbog protupravnog oduzimanja slobode, mučenja, zlostavljanja, prisilnih nestanaka i ubijanja pritvorenika u zatvorima pod nadzorom režima i tajnim centrima za pritvor koje vode paravojne skupine uz vanjsku podršku; poziva sirijske vlasti koje vode te centre za pritvor da prestanu sa svim pogubljenjima i neljudskim postupanjem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva na trenutačno oslobađanje onih koji su proizvoljno pritvoreni te na okončanje primjene mučenja i drugog zlostavljanja kao i prakse prisilnih nestanaka, u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2139 od 22. veljače 2014.; poziva na to da se međunarodnim promatračima u pogledu pritvora, na primjer ICRC-u, odmah odobri nesmetan pristup kako bi pratili stanje svih pritvorenika u Siriji te pružili informacije i potporu njihovim obiteljima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponavlja svoju snažnu osudu zlodjela koja su počinili Asadov režim, Daiš, Džabat Fatah al-Šam/al-Nusra i druge terorističke organizacije i koja se mogu smatrati teškim ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti; podupire poziv pet zemalja (Sjedinjenih Američkih Država, Francuske, Njemačke, Italije i Ujedinjene Kraljevine) i potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice upućen svim oružanim skupinama koje se bore u Siriji da prekinu svaku suradnju s Džabatom Fatahom al-Šamom; ističe da je važno stvarno zaustaviti pristup financiranju i sredstvima aktivnosti Daiša, uhititi strane borce i zaustaviti priljev oružja džihadističkim skupinama; poziva sirijsku oporbu da se jasno ogradi od takvih ekstremističkih elemenata i ideologije; podsjeća na to da bi napore trebalo usmjeriti na poražavanje Daiša i drugih skupina koje su prema UN-u terorističke skupine; poziva na to da se poduzmu mjere kako bi se spriječilo da materijalna i financijska potpora stigne do pojedinaca, skupina, poduzeća i subjekata koji su povezani sa skupinama koje je UN označio terorističkima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno traži da počinitelji ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti za te zločine snose posljedice te da ih se pozove na odgovornost; naglašava da bi oni koji čine zločine nad vjerskim, etničkim i drugim skupinama i manjinama trebali također biti privedeni pravdi; i dalje je uvjeren da stvarnog rješenja sukoba i održivog mira u Siriji ne može biti ako počinitelji ne budu odgovarali za počinjena zlodjela; smatra da se pitanje odgovornosti za ratne zločine i zločine protiv čovječnosti ne bi smjelo politizirati; sve strane uključene u sukob imaju obvezu u svim okolnostima poštovati međunarodno humanitarno pravo i tko god počini takve zločine mora znati da će prije ili kasnije biti priveden pravdi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče EU i njegove države članice da se pobrinu da svi odgovorni za povrede međunarodnih ljudskih prava i humanitarnog prava odgovaraju pred licem pravde u okviru odgovarajućih, nepristranih međunarodnih kazneno-sudskih mehanizama ili nacionalnih sudova uz primjenu načela univerzalne jurisdikcije; ponovno ističe da podržava upućivanje sirijskog slučaja MKS-u, no s obzirom da Vijeće sigurnosti nije u mogućnosti raspravljati o toj temi, ponovno poziva Europsku uniju i njezine države članice da u Općoj skupštini Ujedinjenih naroda preuzmu vodeću ulogu te da do odluke o upućivanju MKS-u razmotre mogućnost uspostavljanja suda za ratne zločine u Siriji; ističe da je nakon okončanja sukoba te vodeći računa o promicanju pomirenja važno da za taj proces bude odgovorna Sirija; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja i ističe ključnu važnost rada lokalnih i međunarodnih organizacija civilnog društva u dokumentiranju dokaza o ratnim zločinima, zločinima protiv čovječnosti i drugim kršenjima, uključujući uništavanje kulturne baštine; poziva EU i njegove države članice da pruže dodatnu i potpunu pomoć tim akterima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | žali zbog odluke ruskog predsjednika Vladimira Putina da se povuče iz MKS-a, no naglašava da Ruska Federacija zapravo nikada nije ratificirala Rimski statut te da se odabirom trenutka u kojem je ta odluka donesena umanjuje kredibilnost zemlje te da se mogu izvesti zaključci o njezinoj predanosti međunarodnoj pravdi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja zaključke Vijeća o Siriji od 17. listopada 2016. te zaključke Europskog vijeća o Siriji od 20. i 21. listopada 2016.; podupire poziv EU-a za okončanje svih vojnih letova nad gradom Aleppom, hitan prekid neprijateljstava koji je potrebno pratiti snažnim i transparentnim mehanizmom, ukidanje opsada te potpun, nesmetan i održiv humanitarni pristup diljem zemlje koji trebaju osigurati sve strane; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja preispitivanje mjera ograničavanja EU-a protiv Sirije i pojedinaca koji su odgovorni za represiju nad civilnim stanovništvom u toj zemlji; naglašava da bi Europska unija, u slučaju da se zlodjela i očito zanemarivanje humanitarnog prava nastave, trebala razmotriti sve raspoložive mogućnosti, uključujući zonu zabrane letenja nad gradom Aleppom, kako bi odredila posljedice za najgnjusnije povrede i kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | traži da svi poštuju prava etničkih i vjerskih manjina u Siriji, uključujući kršćane, kako bi dostojanstveno, u jednakosti i sigurnosti, nastavile živjeti u područjima koja su povijesno i tradicionalno njihova domovina te kako bi slobodno prakticirale svoju vjeru i vjerovanja, bez da su žrtve prisile, nasilja ili diskriminacije; podupire međuvjerski dijalog kako bi se poticalo uzajamno razumijevanje i suzbijao fundamentalizam; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potiče sve sudionike u Međunarodnoj skupini za potporu Siriji da nastave s pregovorima za uspostavu stabilnog primirja i da više rade na postizanju trajnog političkog dogovora u Siriji; ističe da regionalni akteri, a naročito susjedne zemlje, snose posebnu odgovornost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponovno poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da obnovi napore u pogledu postizanja zajedničke strategije EU-a za Siriju; pozdravlja i u potpunosti podržava nedavne diplomatske inicijative potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Federice Mogherini, u skladu s mandatom Europskog vijeća, kojima se strane uključene u sukob želi vratiti za pregovarački stol i ponovno pokrenuti politički proces u Ženevi; sa zanimanjem prima na znanje razgovore koje je u regiji održala s Iranom i Saudijskom Arabijom te smatra da njezine aktivnosti predstavljaju dodanu vrijednost i koristan doprinos naporima posebnog izaslanika Ujedinjenih naroda Staffana de Misture; poziva sve strane uključene u sukob da čim prije nastave i ojačaju političke pregovore u očekivanju uspostave novog i stabilnog primirja, koje bi trebalo obuhvaćati odredbe za jačanje tranzicijskog pravosuđa nakon okončanja sukoba u Siriji; ističe da bi ti mirovni pregovori trebali dovesti do prekida neprijateljstava i političke tranzicije kojom bi upravljala i za koju bi bila odgovorna Sirija; naglašava da Europska unija može imati važnu ulogu u procesu obnove i pomirenja nakon sukoba; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponovno izražava svoju punu potporu aktualnoj humanitarnoj inicijativi EU-a za Aleppo te potiče sve strane da omoguće njezinu provedbu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja prioritete partnerstva i pakt s Jordanom za razdoblje 2016. – 2018. te s Libanonom za razdoblje 2016. – 2020.; napominje da su paktovi okvir kojim se uzajamne obveze preuzete na konferenciji u Londonu o potpori Siriji i regiji od 4. veljače 2016. provode u djelo; svjestan je da financijske potrebe zemalja u susjedstvu Sirije stalno rastu te da im i dalje nedostaje sredstava za humanitarnu pomoć koja im je potrebna; poziva države članice EU-a da ispune preuzete obveze i da pruže potporu koja je toliko potrebna UN-u, njegovim posebnim agencijama i drugim humanitarnim akterima koji pružaju humanitarnu pomoć milijunima Sirijaca koji su interno raseljeni ili se nalaze u zemljama i zajednicama domaćinima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica Europske unije, Ujedinjenim narodima, članovima Međunarodne skupine za potporu Siriji te svim stranama uključenima u sukob. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0382.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/93 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/93

---

P8_TA(2016)0450

Odnosi EU-a i Turske

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o odnosima EU-a i Turske (2016/2993(RSP))

(2018/C 224/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, posebno one od 27. listopada 2016. o položaju novinara u Turskoj (1) i od 14. travnja 2016. o izvješću o Turskoj za 2015. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, posebno one od 27. listopada 2016. o položaju novinara u Turskoj (1) i od 14. travnja 2016. o izvješću o Turskoj za 2015. (2),

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće o Turskoj za 2016. koje je Komisija objavila 9. studenog 2016. (SWD(2016)0366), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće o Turskoj za 2016. koje je Komisija objavila 9. studenog 2016. (SWD(2016)0366),

| — | uzimajući u obzir pregovarački okvir EU-a za Tursku od 3. listopada 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregovarački okvir EU-a za Tursku od 3. listopada 2005.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. srpnja 2016. o Turskoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. srpnja 2016. o Turskoj,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 231/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 231/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II) (3),

| — | uzimajući u obzir pravo na slobodu izražavanja zajamčeno Europskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima kojih je Turska država stranka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pravo na slobodu izražavanja zajamčeno Europskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima kojih je Turska država stranka,

| — | uzimajući u obzir memorandume povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir memorandume povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir izjavu povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava od 26. srpnja 2016. o mjerama poduzetim tijekom izvanrednog stanja u Turskoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava od 26. srpnja 2016. o mjerama poduzetim tijekom izvanrednog stanja u Turskoj,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da su Europska unija i Europski parlament oštro osudili neuspjeli vojni udar u Turskoj i priznali legitimnu odgovornost turskih vlasti da kazneno gone osobe koje su odgovorne za taj pokušaj i koje su sudjelovale u njemu; |
| --- | --- |

A.

budući da su Europska unija i Europski parlament oštro osudili neuspjeli vojni udar u Turskoj i priznali legitimnu odgovornost turskih vlasti da kazneno gone osobe koje su odgovorne za taj pokušaj i koje su sudjelovale u njemu;

| B. | budući da je Turska važan partner i da od nje, kao od države kandidatkinje, očekuje da poštuje najviše standarde demokracije, što uključuje poštovanje ljudskih prava, vladavine prava, temeljnih sloboda i univerzalnog prava na pošteno suđenje; budući da je Turska članica Vijeća Europe od 1950. te ju stoga obvezuje Europska konvencija za zaštitu ljudskih prava; |
| --- | --- |

B.

budući da je Turska važan partner i da od nje, kao od države kandidatkinje, očekuje da poštuje najviše standarde demokracije, što uključuje poštovanje ljudskih prava, vladavine prava, temeljnih sloboda i univerzalnog prava na pošteno suđenje; budući da je Turska članica Vijeća Europe od 1950. te ju stoga obvezuje Europska konvencija za zaštitu ljudskih prava;

| C. | budući da su represivne mjere, koje je turska vlada poduzela tijekom izvanrednog stanja, nerazmjerne i da se njima krše osnovna prava i slobode koji su zaštićeni turskim Ustavom, demokratske vrijednosti na kojima se temelji Europska unija te Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima; budući da su od pokušaja državnog udara vlasti uhitile deset članova Velike narodne skupštine Turske iz oporbene Narodne demokratske stranke (HDP) i oko 150 novinara, što je najveći broj takve vrste uhićenja svugdje u svijetu; budući da je pritvoreno 2386 sudaca i tužitelja te 40 000 drugih osoba, a više od 31 000 njih je i dalje u pritvoru; budući da je, prema podacima izvješća Komisije o Turskoj za 2016., 129 000 javnih zaposlenika ili i dalje suspendirano (66 000) ili otpušteno (63 000), a za većinu njih do danas i dalje nije podignuta optužnica; |
| --- | --- |

C.

budući da su represivne mjere, koje je turska vlada poduzela tijekom izvanrednog stanja, nerazmjerne i da se njima krše osnovna prava i slobode koji su zaštićeni turskim Ustavom, demokratske vrijednosti na kojima se temelji Europska unija te Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima; budući da su od pokušaja državnog udara vlasti uhitile deset članova Velike narodne skupštine Turske iz oporbene Narodne demokratske stranke (HDP) i oko 150 novinara, što je najveći broj takve vrste uhićenja svugdje u svijetu; budući da je pritvoreno 2386 sudaca i tužitelja te 40 000 drugih osoba, a više od 31 000 njih je i dalje u pritvoru; budući da je, prema podacima izvješća Komisije o Turskoj za 2016., 129 000 javnih zaposlenika ili i dalje suspendirano (66 000) ili otpušteno (63 000), a za većinu njih do danas i dalje nije podignuta optužnica;

| D. | budući da su predsjednik Erdogan i članovi turske vlade u više navrata dali izjave o ponovnom uvođenju smrtne kazne; budući da je Vijeće u svojim zaključcima od 18. srpnja 2016. o Turskoj podsjetilo da je nedvosmisleno odbacivanje smrtne kazne temeljni element pravne stečevine Unije; |
| --- | --- |

D.

budući da su predsjednik Erdogan i članovi turske vlade u više navrata dali izjave o ponovnom uvođenju smrtne kazne; budući da je Vijeće u svojim zaključcima od 18. srpnja 2016. o Turskoj podsjetilo da je nedvosmisleno odbacivanje smrtne kazne temeljni element pravne stečevine Unije;

| E. | budući da je izražena zabrinutost zbog položaja osoba koje su pritvorene i uhićene nakon pokušaja vojnog udara i zbog ozbiljnih ograničenja slobode izražavanja i ograničenja slobode tiska i medija u Turskoj; |
| --- | --- |

E.

budući da je izražena zabrinutost zbog položaja osoba koje su pritvorene i uhićene nakon pokušaja vojnog udara i zbog ozbiljnih ograničenja slobode izražavanja i ograničenja slobode tiska i medija u Turskoj;

| F. | budući da je u stavku 5. pregovaračkog okvira utvrđeno da će Komisija, u slučaju da Turska ozbiljno i trajno krši načela slobode, demokracije, poštovanja ljudskih prava, temeljnih sloboda i vladavine prava na kojima se Unija temelji, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev trećine država članica preporučiti privremenu obustavu pregovora i predložiti uvjete za njihovo ponovno pokretanje; |
| --- | --- |

F.

budući da je u stavku 5. pregovaračkog okvira utvrđeno da će Komisija, u slučaju da Turska ozbiljno i trajno krši načela slobode, demokracije, poštovanja ljudskih prava, temeljnih sloboda i vladavine prava na kojima se Unija temelji, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev trećine država članica preporučiti privremenu obustavu pregovora i predložiti uvjete za njihovo ponovno pokretanje;

| G. | budući da bi privremeni prekid pregovora podrazumijevao da se trenutačni pregovori zamrzavaju, da se ne otvaraju nova poglavlja i da se ne poduzimaju nove inicijative u vezi s pregovaračkim okvirom EU-a za Tursku; |
| --- | --- |

G.

budući da bi privremeni prekid pregovora podrazumijevao da se trenutačni pregovori zamrzavaju, da se ne otvaraju nova poglavlja i da se ne poduzimaju nove inicijative u vezi s pregovaračkim okvirom EU-a za Tursku;

| 1. | oštro osuđuje nerazmjerne represivne mjere koje se u Turskoj primjenjuju od neuspjelog vojnog udara u srpnju 2016.; ostaje predan tome da Turska i dalje bude usko povezana s EU-om; međutim, poziva Komisiju i države članice da pokrenu privremenu obustavu tekućih pristupnih pregovora s Turskom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obvezuje se da će preispitati svoj položaj kad se nerazmjerne mjere uvedene tijekom izvanrednog stanja u Turskoj ukinu; temeljit će svoje preispitivanje na tome jesu li u zemlji ponovno uspostavljeni vladavina prava i ljudska prava; smatra da bi odgovarajuće vrijeme za početak preispitivanja bilo ukidanje izvanrednog stanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponavlja da bi, kad bi turska vlada ponovo uvela smrtnu kaznu, posljedica bila formalna obustava pristupnog procesa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatira da do danas Turska nije ispunila sedam od 72 kriterija iz plana za liberalizaciju viznog režima, od koji su neki od iznimne važnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konstatira da je unapređenje carinske unije važno za Tursku; ističe da bi obustava rada na unapređenju carinske unije imala ozbiljne ekonomske posljedice za zemlju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | duboko je zabrinut zbog izjava kojima se osporava Ugovor iz Lausanne, kojim se definiraju granice moderne Turske i koji gotovo stotinu godina doprinosi očuvanju mira i stabilnosti u toj regiji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da u izvješću o evaluaciji Instrumenta pretpristupne pomoći na sredini razdoblja, koja je predviđena za 2017., razmotri najnovije događaje u Turskoj; traži od Komisije da istraži mogućnost povećanja potpore turskom civilnom društvu iz Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | potiče Europsku komisiju, Vijeće Europe i Venecijansku komisiju da ponude dodatnu sudsku pomoć turskim vlastima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe stratešku važnost odnosa EU-a i Turske za obje strane; uviđa da, premda je Turska važan partner EU-a, politička volja za suradnjom mora postojati kod obiju strana u partnerstvu; smatra da Turska ne pokazuje tu političku volju s obzirom na to da koraci koje vlada poduzima Tursku sve više udaljavaju od njezina europskog puta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica i turskoj vladi i parlamentu. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0423.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0133.

(3)  SL L 77, 15.3.2014., str. 11.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/96 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/96

---

P8_TA(2016)0451

Pristupanje EU-a Istanbulskoj konvenciji o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama (2016/2966(RSP))

(2018/C 224/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te članke 8., 19., 157. i 216. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te članke 8., 19., 157. i 216. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članke 21., 23., 24. i 25. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 21., 23., 24. i 25. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje koje su usvojene 15. rujna 1995. na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama i zaključne dokumente koji su iz njih proizašli, a koji su usvojeni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda: Peking + 5 (2000.), Peking + 10 (2005.), Peking + 15 (2010.) i Peking + 20 (2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje koje su usvojene 15. rujna 1995. na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama i zaključne dokumente koji su iz njih proizašli, a koji su usvojeni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda: Peking + 5 (2000.), Peking + 10 (2005.), Peking + 15 (2010.) i Peking + 20 (2015.),

| — | uzimajući u obzir odredbe pravnih instrumenata UN-a u području ljudskih prava, pogotovo onih koji se tiču prava žena, poput Povelje UN-a, Opće deklaracije o ljudskim pravima, Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima te o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima, Konvencije o suzbijanju trgovine ljudima i iskorištavanja prostitucije drugih, Konvencije o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) i njezina Fakultativnog protokola, Konvencije protiv mučenja i ostalog okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, Konvencije o statusu izbjeglica te načela zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja iz 1951. i Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odredbe pravnih instrumenata UN-a u području ljudskih prava, pogotovo onih koji se tiču prava žena, poput Povelje UN-a, Opće deklaracije o ljudskim pravima, Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima te o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima, Konvencije o suzbijanju trgovine ljudima i iskorištavanja prostitucije drugih, Konvencije o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) i njezina Fakultativnog protokola, Konvencije protiv mučenja i ostalog okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, Konvencije o statusu izbjeglica te načela zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja iz 1951. i Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir članak 11. stavak 1. točku (d) Konvencije o ukidanju svih oblika diskriminacije žena, koju je Glavna skupština UN-a usvojila Rezolucijom 34/180 od 18. prosinca 1979., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 11. stavak 1. točku (d) Konvencije o ukidanju svih oblika diskriminacije žena, koju je Glavna skupština UN-a usvojila Rezolucijom 34/180 od 18. prosinca 1979.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o Strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o Strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenog 2009. o iskorjenjivanju nasilja nad ženama (2), svoju Rezoluciju od 5. travnja 2011. o prioritetima i glavnim crtama novog političkog okvira EU-a za borbu protiv nasilja nad ženama (3) te svoju Rezoluciju od 6. veljače 2013. o 57. sjednici Komisije UN-a o položaju žena (CSW): iskorjenjivanje i prevencija svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenog 2009. o iskorjenjivanju nasilja nad ženama (2), svoju Rezoluciju od 5. travnja 2011. o prioritetima i glavnim crtama novog političkog okvira EU-a za borbu protiv nasilja nad ženama (3) te svoju Rezoluciju od 6. veljače 2013. o 57. sjednici Komisije UN-a o položaju žena (CSW): iskorjenjivanje i prevencija svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama (5),

| — | uzimajući u obzir Europski pakt za jednakost spolova (2011. – 2020.) koji je u ožujku 2011. usvojilo Vijeće Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski pakt za jednakost spolova (2011. – 2020.) koji je u ožujku 2011. usvojilo Vijeće Europske unije,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o nasilju nad ženama i djevojčicama te borbi protiv svih oblika diskriminacije žena i djevojčica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o nasilju nad ženama i djevojčicama te borbi protiv svih oblika diskriminacije žena i djevojčica,

| — | uzimajući u obzir procjenu europske dodane vrijednosti (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir procjenu europske dodane vrijednosti (6),

| — | uzimajući u obzir Program za prava, jednakost i građanstvo za razdoblje 2014. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program za prava, jednakost i građanstvo za razdoblje 2014. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. prosinca 2015. naslovljen „Strateška suradnja za jednakost spolova za razdoblje 2016. – 2019.” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. prosinca 2015. naslovljen „Strateška suradnja za jednakost spolova za razdoblje 2016. – 2019.” (SWD(2015)0278),

| — | uzimajući u obzir izjavu trija predsjedatelja EU-a (Nizozemska, Slovačka i Malta) od 7. prosinca 2015. o jednakosti spolova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu trija predsjedatelja EU-a (Nizozemska, Slovačka i Malta) od 7. prosinca 2015. o jednakosti spolova,

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava naslovljeno „Nasilje nad ženama: Istraživanje na razini EU-a”, objavljeno u ožujku 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava naslovljeno „Nasilje nad ženama: Istraživanje na razini EU-a”, objavljeno u ožujku 2014.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela (7); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela (7);

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/99/EU o europskom nalogu za zaštitu (8) i Uredbu (EU) br. 606/2013 o uzajamnom priznavanju zaštitnih mjera u građanskim stvarima (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/99/EU o europskom nalogu za zaštitu (8) i Uredbu (EU) br. 606/2013 o uzajamnom priznavanju zaštitnih mjera u građanskim stvarima (9),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava (10) i Direktivu 2011/92/EU o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije, te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava (10) i Direktivu 2011/92/EU o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije, te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP (11),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija),

| — | uzimajući u obzir plan Komisije o mogućem pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji, objavljen u listopadu 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plan Komisije o mogućem pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji, objavljen u listopadu 2015.,

| — | uzimajući u obzir prijedloge odluka Vijeća o potpisivanju i sklapanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama, (COM(2016)0111 i COM(2016)0109) koje je podnijela Komisija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedloge odluka Vijeća o potpisivanju i sklapanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama, (COM(2016)0111 i COM(2016)0109) koje je podnijela Komisija,

| — | uzimajući u obzir pitanja upućena Vijeću i Komisiji o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama (O-000121/2016 – B8-1805/2016 i O-000122/2016 – B8-1806/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja upućena Vijeću i Komisiji o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama (O-000121/2016 – B8-1805/2016 i O-000122/2016 – B8-1806/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je jednakost spolova jedna od temeljnih vrijednosti EU-a, kako je priznato u Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima, i da se EU obvezao integrirati je u sve svoje aktivnosti, te budući da je jednakost spolova kao strateški cilj ključna za postizanje ukupnih ciljeva strategije Europa 2020. u području rasta, zapošljavanja i socijalne uključenosti; |
| --- | --- |

A.

budući da je jednakost spolova jedna od temeljnih vrijednosti EU-a, kako je priznato u Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima, i da se EU obvezao integrirati je u sve svoje aktivnosti, te budući da je jednakost spolova kao strateški cilj ključna za postizanje ukupnih ciljeva strategije Europa 2020. u području rasta, zapošljavanja i socijalne uključenosti;

| B. | budući da je pravo na jednako postupanje i nediskriminaciju temeljno pravo priznato u Ugovorima Europske unije i duboko ukorijenjeno u europsko društvo te budući da je nužno za daljnji razvoj društva te bi se trebalo primjenjivati u zakonodavstvu, praksi, sudskoj praksi i svakodnevnom životu; |
| --- | --- |

B.

budući da je pravo na jednako postupanje i nediskriminaciju temeljno pravo priznato u Ugovorima Europske unije i duboko ukorijenjeno u europsko društvo te budući da je nužno za daljnji razvoj društva te bi se trebalo primjenjivati u zakonodavstvu, praksi, sudskoj praksi i svakodnevnom životu;

| C. | budući da je u Direktivi 2012/29/EU o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela rodno uvjetovano nasilje definirano kao nasilje usmjereno protiv osobe zbog njezina spola, spolnog identiteta ili spolnog izražavanja ili ono koje nerazmjerno više pogađa osobe određenog spola; budući da ono žrtvama može prouzročiti tjelesnu, spolnu, emocionalnu ili psihičku štetu ili ekonomski gubitak te istodobno može utjecati na njihove obitelji i rodbinu i na društvo u cjelini; budući da je rodno uvjetovano nasilje ekstreman oblik diskriminacije i kršenja temeljnih prava i sloboda žrtve, što je istovremeno i uzrok i posljedica nejednakosti spolova; budući da nasilje nad ženama i djevojčicama obuhvaća nasilje u bliskim odnosima, seksualno nasilje (uključujući silovanje, seksualni napad i uznemiravanje), trgovinu ljudima, ropstvo, među ostalim i nove oblike zlostavljanja žena i djevojčica na internetu te različite oblike štetnih praksi poput prisilnih brakova, genitalnog sakaćenja žena i takozvanih „zločina iz časti”; |
| --- | --- |

C.

budući da je u Direktivi 2012/29/EU o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela rodno uvjetovano nasilje definirano kao nasilje usmjereno protiv osobe zbog njezina spola, spolnog identiteta ili spolnog izražavanja ili ono koje nerazmjerno više pogađa osobe određenog spola; budući da ono žrtvama može prouzročiti tjelesnu, spolnu, emocionalnu ili psihičku štetu ili ekonomski gubitak te istodobno može utjecati na njihove obitelji i rodbinu i na društvo u cjelini; budući da je rodno uvjetovano nasilje ekstreman oblik diskriminacije i kršenja temeljnih prava i sloboda žrtve, što je istovremeno i uzrok i posljedica nejednakosti spolova; budući da nasilje nad ženama i djevojčicama obuhvaća nasilje u bliskim odnosima, seksualno nasilje (uključujući silovanje, seksualni napad i uznemiravanje), trgovinu ljudima, ropstvo, među ostalim i nove oblike zlostavljanja žena i djevojčica na internetu te različite oblike štetnih praksi poput prisilnih brakova, genitalnog sakaćenja žena i takozvanih „zločina iz časti”;

| D. | budući da je nasilje nad ženama i rodno uvjetovano nasilje i dalje raširena pojava unutar EU-a; budući da se na osnovi istraživanja Agencije za temeljna prava iz 2014. o nasilju nad ženama procjenjuje, što je u skladu s drugim postojećim studijama, da je jedna trećina svih žena u Europi doživjela fizičko ili seksualno nasilje barem jednom tijekom svoje odrasle dobi, 20 % mladih žena (od 18 do 29 godina) iskusilo je spolno uznemiravanje na internetu, svaka peta žena (18 %) doživjela je nametljivo ponašanje, svaka dvadeseta bila je silovana, a više od jedne desetine njih pretrpjelo je seksualno nasilje bez pristanka ili uz upotrebu sile; budući da se u tom istraživanju objašnjava i da većina slučajeva nasilja nije prijavljena vlastima, što pokazuje da su istraživanja o viktimizaciji, uz administrativne statističke podatke, od ključne važnosti za dobivanje potpune slike o različitim oblicima nasilja nad ženama; budući da su potrebne daljnje mjere kako bi se potaknulo žene koje su žrtve nasilja da prijave što se dogodilo i potraže pomoć te kako bi se zajamčilo da pružatelji usluga mogu zadovoljiti potrebe žrtava i informirati ih o njihovim pravima i postojećim oblicima potpore; |
| --- | --- |

D.

budući da je nasilje nad ženama i rodno uvjetovano nasilje i dalje raširena pojava unutar EU-a; budući da se na osnovi istraživanja Agencije za temeljna prava iz 2014. o nasilju nad ženama procjenjuje, što je u skladu s drugim postojećim studijama, da je jedna trećina svih žena u Europi doživjela fizičko ili seksualno nasilje barem jednom tijekom svoje odrasle dobi, 20 % mladih žena (od 18 do 29 godina) iskusilo je spolno uznemiravanje na internetu, svaka peta žena (18 %) doživjela je nametljivo ponašanje, svaka dvadeseta bila je silovana, a više od jedne desetine njih pretrpjelo je seksualno nasilje bez pristanka ili uz upotrebu sile; budući da se u tom istraživanju objašnjava i da većina slučajeva nasilja nije prijavljena vlastima, što pokazuje da su istraživanja o viktimizaciji, uz administrativne statističke podatke, od ključne važnosti za dobivanje potpune slike o različitim oblicima nasilja nad ženama; budući da su potrebne daljnje mjere kako bi se potaknulo žene koje su žrtve nasilja da prijave što se dogodilo i potraže pomoć te kako bi se zajamčilo da pružatelji usluga mogu zadovoljiti potrebe žrtava i informirati ih o njihovim pravima i postojećim oblicima potpore;

| E. | budući da je prema procjeni europske dodane vrijednosti 2011. godišnji trošak nasilja nad ženama i rodno uvjetovanog nasilja u EU-u iznosio 228 milijardi EUR (tj. 1,8 % BDP-a EU-a), od čega je 45 milijarde EUR godišnje bilo za javne i državne službe, a 24 milijarde EUR izgubljena gospodarska proizvodnja; |
| --- | --- |

E.

budući da je prema procjeni europske dodane vrijednosti 2011. godišnji trošak nasilja nad ženama i rodno uvjetovanog nasilja u EU-u iznosio 228 milijardi EUR (tj. 1,8 % BDP-a EU-a), od čega je 45 milijarde EUR godišnje bilo za javne i državne službe, a 24 milijarde EUR izgubljena gospodarska proizvodnja;

| F. | budući da je Komisija u svom dokumentu naslovljenom „Strateška suradnja za jednakost spolova za razdoblje 2016. – 2019.” naglasila da je nasilje nad ženama i rodno uvjetovano nasilje, koji štete zdravlju i dobrobiti žena, njihovu profesionalnom životu, financijskoj neovisnosti i gospodarstvu, jedan od ključnih problema koji treba riješiti kako bi se postigla istinska jednakost spolova; |
| --- | --- |

F.

budući da je Komisija u svom dokumentu naslovljenom „Strateška suradnja za jednakost spolova za razdoblje 2016. – 2019.” naglasila da je nasilje nad ženama i rodno uvjetovano nasilje, koji štete zdravlju i dobrobiti žena, njihovu profesionalnom životu, financijskoj neovisnosti i gospodarstvu, jedan od ključnih problema koji treba riješiti kako bi se postigla istinska jednakost spolova;

| G. | budući da se nasilje nad ženama prečesto smatra privatnim pitanjem i vrlo lako tolerira; budući da je ono zapravo kršenje temeljnih prava i teško kazneno djelo koje kao takvo mora biti kažnjeno; budući da nekažnjavanje počinitelja mora prestati kako bi se prekinuo začarani krug šutnje i usamljenosti žena i djevojčica koje su žrtve nasilja; |
| --- | --- |

G.

budući da se nasilje nad ženama prečesto smatra privatnim pitanjem i vrlo lako tolerira; budući da je ono zapravo kršenje temeljnih prava i teško kazneno djelo koje kao takvo mora biti kažnjeno; budući da nekažnjavanje počinitelja mora prestati kako bi se prekinuo začarani krug šutnje i usamljenosti žena i djevojčica koje su žrtve nasilja;

| H. | budući da se nasilje nad ženama i rodno uvjetovano nasilje ne može iskorijeniti samo jednom intervencijom, nego se kombinacijom infrastrukturnih, pravnih, pravosudnih, policijskih, kulturnih, obrazovnih, socijalnih, zdravstvenih mjera i drugih mjera povezanih s uslugama može znatno podići razina osviještenosti te smanjiti nasilje i njegove posljedice; |
| --- | --- |

H.

budući da se nasilje nad ženama i rodno uvjetovano nasilje ne može iskorijeniti samo jednom intervencijom, nego se kombinacijom infrastrukturnih, pravnih, pravosudnih, policijskih, kulturnih, obrazovnih, socijalnih, zdravstvenih mjera i drugih mjera povezanih s uslugama može znatno podići razina osviještenosti te smanjiti nasilje i njegove posljedice;

| I. | budući da zbog faktora kao što su etnicitet, vjera ili uvjerenje, zdravlje, bračno stanje, stambeni položaj, migracijski status, dob, invalidnost, klasa, seksualna orijentacija, rodni identitet i rodno izražavanje, žene mogu imati specifične potrebe i biti izloženije višestrukoj diskriminaciji te bi im stoga trebalo pružiti posebnu zaštitu; |
| --- | --- |

I.

budući da zbog faktora kao što su etnicitet, vjera ili uvjerenje, zdravlje, bračno stanje, stambeni položaj, migracijski status, dob, invalidnost, klasa, seksualna orijentacija, rodni identitet i rodno izražavanje, žene mogu imati specifične potrebe i biti izloženije višestrukoj diskriminaciji te bi im stoga trebalo pružiti posebnu zaštitu;

| J. | budući da se donošenjem smjernica EU-a o nasilju nad ženama i djevojčicama te borbi protiv svih oblika diskriminacije žena i djevojčica kao i posebnog poglavlja o zaštiti žena od rodno uvjetovanog nasilja u strateškom okviru i akcijskom planu o ljudskim pravima EU-a pokazuje jasna politička volja EU-a da pitanje prava žena postavi kao prioritet i da poduzme dugoročne mjere u tom području; budući da se usklađivanjem unutarnjih i vanjskih dimenzija politika koje se tiču ljudskih prava katkad može otkriti raskorak između riječi i djelovanja; |
| --- | --- |

J.

budući da se donošenjem smjernica EU-a o nasilju nad ženama i djevojčicama te borbi protiv svih oblika diskriminacije žena i djevojčica kao i posebnog poglavlja o zaštiti žena od rodno uvjetovanog nasilja u strateškom okviru i akcijskom planu o ljudskim pravima EU-a pokazuje jasna politička volja EU-a da pitanje prava žena postavi kao prioritet i da poduzme dugoročne mjere u tom području; budući da se usklađivanjem unutarnjih i vanjskih dimenzija politika koje se tiču ljudskih prava katkad može otkriti raskorak između riječi i djelovanja;

| K. | budući da građani i rezidenti u Uniji nisu jednako zaštićeni od rodno uvjetovanog nasilja zbog nepostojanja usklađenog okvira, razlika u politikama i zakonodavstvu u državama članicama, među ostalim, u pogledu definicije kaznenih djela i područja primjene zakonodavstva, te su stoga manje zaštićeni od nasilja; |
| --- | --- |

K.

budući da građani i rezidenti u Uniji nisu jednako zaštićeni od rodno uvjetovanog nasilja zbog nepostojanja usklađenog okvira, razlika u politikama i zakonodavstvu u državama članicama, među ostalim, u pogledu definicije kaznenih djela i područja primjene zakonodavstva, te su stoga manje zaštićeni od nasilja;

| L. | budući da je 4. ožujka 2016. Komisija predložila pristupanje EU-a Istanbulskoj konvenciji, prvom pravno obvezujućem instrumentu za sprečavanje i borbu protiv nasilja nad ženama na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

L.

budući da je 4. ožujka 2016. Komisija predložila pristupanje EU-a Istanbulskoj konvenciji, prvom pravno obvezujućem instrumentu za sprečavanje i borbu protiv nasilja nad ženama na međunarodnoj razini;

| M. | budući da su sve su države članice EU-a potpisale Istanbulsku konvenciju, ali ju je ratificiralo samo njih četrnaest; |
| --- | --- |

M.

budući da su sve su države članice EU-a potpisale Istanbulsku konvenciju, ali ju je ratificiralo samo njih četrnaest;

| N. | budući da se ratifikacijom Konvencije neće postići rezultati osim ako ne bude zajamčena pravilna provedba te ako odgovarajući financijski i ljudski resursi ne budu namijenjeni za sprečavanje i borbu protiv nasilja nad ženama i rodno utemeljenog nasilja te zaštitu žrtava; |
| --- | --- |

N.

budući da se ratifikacijom Konvencije neće postići rezultati osim ako ne bude zajamčena pravilna provedba te ako odgovarajući financijski i ljudski resursi ne budu namijenjeni za sprečavanje i borbu protiv nasilja nad ženama i rodno utemeljenog nasilja te zaštitu žrtava;

| O. | budući da se Istanbulskom konvencijom slijedi cjelovit pristup i rješava pitanje nasilja nad ženama i djevojčicama te rodno utemeljenog nasilja iz niza perspektiva kao što su sprečavanje, borba protiv diskriminacije, mjere kaznenog prava za borbu protiv nekažnjavanja, zaštita žrtava i pomoć žrtvama, zaštita djece, zaštita tražiteljica azila i žena izbjeglica, ili bolje prikupljanje podataka; budući da taj pristup znači donošenje integriranih politika, kombiniranje mjera u raznim područjima na čijem je čelu više dionika (pravosudne, policijske i društvene vlasti, nevladine organizacije, lokalne i regionalne udruge, vlade itd.) na svim razinama vlasti; |
| --- | --- |

O.

budući da se Istanbulskom konvencijom slijedi cjelovit pristup i rješava pitanje nasilja nad ženama i djevojčicama te rodno utemeljenog nasilja iz niza perspektiva kao što su sprečavanje, borba protiv diskriminacije, mjere kaznenog prava za borbu protiv nekažnjavanja, zaštita žrtava i pomoć žrtvama, zaštita djece, zaštita tražiteljica azila i žena izbjeglica, ili bolje prikupljanje podataka; budući da taj pristup znači donošenje integriranih politika, kombiniranje mjera u raznim područjima na čijem je čelu više dionika (pravosudne, policijske i društvene vlasti, nevladine organizacije, lokalne i regionalne udruge, vlade itd.) na svim razinama vlasti;

| P. | budući da je Istanbulska konvencija mješoviti sporazum koji omogućuje pristupanje EU-a usporedno s pristupanjem država članica jer je EU nadležan, među ostalim, u područjima poput prava žrtava i naloga o zaštiti, azila i migracija te pravosudne suradnje u kaznenim stvarima; |
| --- | --- |

P.

budući da je Istanbulska konvencija mješoviti sporazum koji omogućuje pristupanje EU-a usporedno s pristupanjem država članica jer je EU nadležan, među ostalim, u područjima poput prava žrtava i naloga o zaštiti, azila i migracija te pravosudne suradnje u kaznenim stvarima;

| 1. | podsjeća na to da u skladu s člankom 2. UEU-a i Poveljom o temeljnim pravima Komisija ima obvezu jamčiti i promicati jednakost spolova te djelovati u korist jednakosti spolova; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja prijedlog Komisije da se potpiše i završi pristupanje EU-a Istanbulskoj konvenciji, no žali zbog toga što se pregovori u Vijeću ne odvijaju istom brzinom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da će se pristupanjem EU-a jamčiti usklađen europski pravni okvir za sprečavanje i borbu protiv nasilja nad ženama i rodno uvjetovanog nasilja te za zaštitu žrtava; naglašava da će se njime omogućiti veća usklađenost i efikasnost unutarnje i vanjske politike, zajamčiti bolje praćenje, tumačenje i provedba zakona, programa i fondova EU-a bitnih za Konvenciju kao i primjerenije i bolje prikupljanje usporedivih podataka razvrstanih po spolu o nasilju nad ženama i rodno uvjetovanom nasilju na razini EU-a te ojačati odgovornost EU-a na međunarodnoj razini; nadalje ističe da će se pristupanjem EU-a ojačati politički pritisak na države članice da ratificiraju taj instrument; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Vijeće i Komisiju da ubrzaju pregovore o potpisivanju i sklapanju Istanbulske konvencije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bez zadrške podržava pristupanje EU-a Istanbulskoj konvenciji na širokoj osnovi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju i Vijeće da zajamče potpuno sudjelovanje Europskog parlamenta u procesu praćenja Konvencije nakon pristupanja EU-a Istanbulskoj konvenciji, kako je predviđeno člankom 218. UFEU-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća na to da pristupanje EU-a Istanbulskoj konvenciji države članice ne oslobađa od ratificiranja Konvencije; stoga poziva države članice koje još nisu ratificirale Istanbulsku konvenciju da to brzo učine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice da zajamče pravilnu provedbu Konvencije te odgovarajuće financijske i ljudske resurse radi sprečavanja i borbe protiv nasilja nad ženama i rodno uvjetovanog nasilja te zaštite žrtava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da napori EU-a za iskorjenjivanje nasilja nad ženama i djevojčicama moraju biti dio sveobuhvatnog plana za borbu protiv svih oblika nejednakosti spolova; poziva na donošenje strategije EU-a za borbu protiv nasilja nad ženama i rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponavlja poziv Komisiji, kako je to već učinio u svojoj Rezoluciji od 25. veljače 2014. s preporukama o borbi protiv nasilja nad ženama, da podnese prijedlog zakonodavnog akta kojim bi se zajamčio dosljedan sustav za prikupljanje statističkih podataka te odlučniji pristup država članica sprečavanju i progonu svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama kao i rodno uvjetovanog nasilja, te kojim bi se omogućio jednostavan pristup pravosuđu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | traži od Vijeća da aktivira prijelaznu klauzulu donošenjem jednoglasne odluke o utvrđivanju nasilja nad ženama i djevojčicama (i drugih oblika rodno uvjetovanog nasilja) kao područja kriminaliteta navedenih u članku 83. stavku 1. UFEU-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priznaje izniman rad organizacija civilnog društva u cilju sprečavanja i borbe protiv nasilja nad ženama i djevojčicama te pomoći žrtvama nasilja i njihove zaštite; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice i dionike, koji surađuju s Komisijom te sa ženskim nevladinim organizacijama i organizacijama civilnog društva, da pomognu širiti informacije o Konvenciji, programima i sredstvima EU-a koja su u okviru tih programa na raspolaganju za borbu protiv nasilja nad ženama i zaštitu žrtava; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju i Vijeće da surađuju s Parlamentom kako bi se utvrdio napredak učinjen u vezi s jednakošću spolova te traži od trija predsjedatelja da učine velike napore za ispunjenje svojih obveza u tom kontekstu; poziva na održavanje sastanka EU-a na vrhu o jednakosti spolova te pravima žena i djevojčica radi preuzimanja obnovljenih obveza; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama država članica te Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  SL C 407, 4.11.2016., str. 2.

(2)  SL C 285 E, 21.10.2010., str. 53.

(3)  SL C 296 E, 2.10.2012., str. 26.

(4)  SL C 24, 22.1.2016., str. 8.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0126.

(6)  PE 504.467.

(7)  SL L 315, 14.11.2012., str. 57.

(8)  SL L 338, 21.12.2011., str. 2.

(9)  SL L 181, 29.6.2013., str. 4.

(10)  SL L 101, 15.4.2011., str. 1.

(11)  SL L 335, 17.12.2011., str. 1.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/101 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/101

---

P8_TA(2016)0452

Djelovanje Europskog ombudsmana tijekom 2015. godine

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o godišnjem izvješću o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2015. godine (2016/2150(INI))

(2018/C 224/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće o djelovanju Europskog ombudsmana za 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće o djelovanju Europskog ombudsmana za 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 15. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 15. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 228. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 228. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 258. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 258. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 11. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 11. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 42. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 42. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 43. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 43. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir Odluku Europskog parlamenta 94/262/EZUČ, EZ, Euratom od 9. ožujka 1994. o propisima i općim uvjetima kojima se uređuje izvršavanje dužnosti Europskog ombudsmana (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Europskog parlamenta 94/262/EZUČ, EZ, Euratom od 9. ožujka 1994. o propisima i općim uvjetima kojima se uređuje izvršavanje dužnosti Europskog ombudsmana (1),

| — | uzimajući u obzir Europski kodeks dobrog administrativnog postupanja, koji je Europski parlament usvojio 6. rujna 2001. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski kodeks dobrog administrativnog postupanja, koji je Europski parlament usvojio 6. rujna 2001. (2),

| — | uzimajući u obzir Okvirni sporazum o suradnji zaključen 15. ožujka 2006. između Europskog parlamenta i Europskog ombudsmana, koji je stupio na snagu 1. travnja 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirni sporazum o suradnji zaključen 15. ožujka 2006. između Europskog parlamenta i Europskog ombudsmana, koji je stupio na snagu 1. travnja 2006.,

| — | uzimajući u obzir načela transparentnosti i integriteta pri lobiranju koja je objavila Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načela transparentnosti i integriteta pri lobiranju koja je objavila Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o djelovanju Europskog ombudsmana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o djelovanju Europskog ombudsmana,

| — | uzimajući u obzir drugu i treću rečenicu članka 220. stavka 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir drugu i treću rečenicu članka 220. stavka 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za predstavke (A8-0331/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za predstavke (A8-0331/2016),

| A. | budući da je godišnje izvješće o djelovanju Europskog ombudsmana za 2015. predsjedniku Europskog parlamenta službeno podneseno 3. svibnja 2016. i da je Europska ombudsmanica Emily O'Reilly predstavila izvješće Odboru za predstavke 20. lipnja 2016. u Bruxellesu; |
| --- | --- |

A.

budući da je godišnje izvješće o djelovanju Europskog ombudsmana za 2015. predsjedniku Europskog parlamenta službeno podneseno 3. svibnja 2016. i da je Europska ombudsmanica Emily O'Reilly predstavila izvješće Odboru za predstavke 20. lipnja 2016. u Bruxellesu;

| B. | budući da se u članku 15. UFEU-a navodi da institucije, tijela, uredi i agencije Unije, kako bi promicali dobro upravljanje i zajamčili sudjelovanje civilnog društva, pri svome radu koliko je god to moguće poštuju načelo otvorenosti djelovanja; |
| --- | --- |

B.

budući da se u članku 15. UFEU-a navodi da institucije, tijela, uredi i agencije Unije, kako bi promicali dobro upravljanje i zajamčili sudjelovanje civilnog društva, pri svome radu koliko je god to moguće poštuju načelo otvorenosti djelovanja;

| C. | budući da se u članku 24. UFEU-a navodi da se „svaki građanin Unije može obratiti Europskom ombudsmanu imenovanom u skladu s člankom 228. UFEU-a”; |
| --- | --- |

C.

budući da se u članku 24. UFEU-a navodi da se „svaki građanin Unije može obratiti Europskom ombudsmanu imenovanom u skladu s člankom 228. UFEU-a”;

| D. | budući da je člankom 228. UFEU-a Europski ombudsman ovlašten primati pritužbe u vezi s nepravilnostima u djelovanju institucija, tijela, ureda ili agencija Unije, s iznimkom Suda Europske unije u izvršavanju njegovih pravosudnih ovlasti; |
| --- | --- |

D.

budući da je člankom 228. UFEU-a Europski ombudsman ovlašten primati pritužbe u vezi s nepravilnostima u djelovanju institucija, tijela, ureda ili agencija Unije, s iznimkom Suda Europske unije u izvršavanju njegovih pravosudnih ovlasti;

| E. | budući da se u članku 258. UFEU-a utvrđuje uloga Komisije kao čuvarice Ugovorâ; budući da bi se zanemarivanje ili neispunjavanje te odgovornosti moglo smatrati nepravilnošću u postupanju; |
| --- | --- |

E.

budući da se u članku 258. UFEU-a utvrđuje uloga Komisije kao čuvarice Ugovorâ; budući da bi se zanemarivanje ili neispunjavanje te odgovornosti moglo smatrati nepravilnošću u postupanju;

| F. | budući da, u skladu s člankom 298. UFEU-a, institucije, tijela, uredi i agencije EU-a „imaju podršku otvorene, učinkovite i neovisne europske administracije”, te budući da se istim člankom u tu svrhu predviđa donošenje specifičnog sekundarnog zakonodavstva u vidu odredbi primjenjivih na sva područja administracije EU-a; |
| --- | --- |

F.

budući da, u skladu s člankom 298. UFEU-a, institucije, tijela, uredi i agencije EU-a „imaju podršku otvorene, učinkovite i neovisne europske administracije”, te budući da se istim člankom u tu svrhu predviđa donošenje specifičnog sekundarnog zakonodavstva u vidu odredbi primjenjivih na sva područja administracije EU-a;

| G. | budući da članak 41. Povelje o temeljnim pravima propisuje da „svatko ima pravo da institucije i tijela Unije njegove predmete obrađuju nepristrano, pravično i u razumnom roku”; |
| --- | --- |

G.

budući da članak 41. Povelje o temeljnim pravima propisuje da „svatko ima pravo da institucije i tijela Unije njegove predmete obrađuju nepristrano, pravično i u razumnom roku”;

| H. | budući da u članku 43. Povelje stoji da: „Svaki građanin Unije te svaka fizička osoba koja prebiva ili pravna osoba sa sjedištem u nekoj državi članici ima pravo prijaviti Europskom ombudsmanu slučajeve nepravilnosti u postupku institucija, tijela, ureda ili agencija Unije, osim Suda Europske unije kad on obavlja svoju sudbenu dužnost”; |
| --- | --- |

H.

budući da u članku 43. Povelje stoji da: „Svaki građanin Unije te svaka fizička osoba koja prebiva ili pravna osoba sa sjedištem u nekoj državi članici ima pravo prijaviti Europskom ombudsmanu slučajeve nepravilnosti u postupku institucija, tijela, ureda ili agencija Unije, osim Suda Europske unije kad on obavlja svoju sudbenu dužnost”;

| I. | budući da je Ured europskog ombudsmana, osnovan Ugovorom iz Maastrichta, 2015. proslavio svoju 20. obljetnicu, a pritom je od 2005. obradio 48 840 pritužbi; |
| --- | --- |

I.

budući da je Ured europskog ombudsmana, osnovan Ugovorom iz Maastrichta, 2015. proslavio svoju 20. obljetnicu, a pritom je od 2005. obradio 48 840 pritužbi;

| J. | budući da je prema istraživanju Flash Eurobarometer o građanskim pravima iz listopada 2015. 83 % europskih građana upoznato s time da kao građani EU-a imaju pravo podnijeti pritužbu Europskoj komisiji, Europskom parlamentu ili Europskom ombudsmanu; |
| --- | --- |

J.

budući da je prema istraživanju Flash Eurobarometer o građanskim pravima iz listopada 2015. 83 % europskih građana upoznato s time da kao građani EU-a imaju pravo podnijeti pritužbu Europskoj komisiji, Europskom parlamentu ili Europskom ombudsmanu;

| K. | budući da nepravilnosti u postupanju Europski ombudsman definira kao manjkavu ili krajnje lošu upravu do koje dolazi ako institucija ili javno tijelo ne djeluje u skladu sa zakonom, pravilom ili načelom kojim je obvezano, ne poštuje načela dobre uprave ili krši ljudska prava; |
| --- | --- |

K.

budući da nepravilnosti u postupanju Europski ombudsman definira kao manjkavu ili krajnje lošu upravu do koje dolazi ako institucija ili javno tijelo ne djeluje u skladu sa zakonom, pravilom ili načelom kojim je obvezano, ne poštuje načela dobre uprave ili krši ljudska prava;

| L. | budući da je svrha Kodeksa dobrog administrativnog postupanja spriječiti nepravilnosti u postupanju; budući da zbog svojeg neobvezujućeg karaktera taj instrument ima ograničene koristi; |
| --- | --- |

L.

budući da je svrha Kodeksa dobrog administrativnog postupanja spriječiti nepravilnosti u postupanju; budući da zbog svojeg neobvezujućeg karaktera taj instrument ima ograničene koristi;

| M. | budući da je visoka razina transparentnosti presudna da bi se dobio legitimitet i povjerenje u to da se odluke temelje na općem javnom interesu; |
| --- | --- |

M.

budući da je visoka razina transparentnosti presudna da bi se dobio legitimitet i povjerenje u to da se odluke temelje na općem javnom interesu;

| N. | budući da nedostatak transparentnosti u dokumentima koji sa sobom nose velike posljedice za socijalno-ekonomski model EU-a i koji često imaju velike implikacije u području javnog zdravlja i okoliša, u pravilu stvara nepovjerenje među građanima i javnome mnijenju općenito; |
| --- | --- |

N.

budući da nedostatak transparentnosti u dokumentima koji sa sobom nose velike posljedice za socijalno-ekonomski model EU-a i koji često imaju velike implikacije u području javnog zdravlja i okoliša, u pravilu stvara nepovjerenje među građanima i javnome mnijenju općenito;

| O. | budući da zviždači imaju glavnu ulogu u otkrivanju slučajeva nepravilnosti u postupanju, pa čak i političke korupcije; budući da ti slučajevi ozbiljno narušavaju kvalitetu naše demokracije; budući da se zviždači nakon toga često suočavaju s ozbiljnim problemima, a prečesto su izloženi negativnim osobnim posljedicama i to na više razina, ne samo profesionalnim već i kaznenim; budući da bi u nedostatku većih jamstava ta protekla iskustva ubuduće mogla obeshrabriti pojedince da slijede etički put i prijavljuju nepravilnosti; |
| --- | --- |

O.

budući da zviždači imaju glavnu ulogu u otkrivanju slučajeva nepravilnosti u postupanju, pa čak i političke korupcije; budući da ti slučajevi ozbiljno narušavaju kvalitetu naše demokracije; budući da se zviždači nakon toga često suočavaju s ozbiljnim problemima, a prečesto su izloženi negativnim osobnim posljedicama i to na više razina, ne samo profesionalnim već i kaznenim; budući da bi u nedostatku većih jamstava ta protekla iskustva ubuduće mogla obeshrabriti pojedince da slijede etički put i prijavljuju nepravilnosti;

| P. | budući da je stopa usklađenosti s odlukama i/ili preporukama Ureda europskog ombudsmana u 2014. iznosila 90 %, što je za deset postotnih bodova više nego u 2013.; |
| --- | --- |

P.

budući da je stopa usklađenosti s odlukama i/ili preporukama Ureda europskog ombudsmana u 2014. iznosila 90 %, što je za deset postotnih bodova više nego u 2013.;

| Q. | budući da se u istragama koje je Ombudsman otvorio 2015. mogu uočiti sljedeće glavne teme: transparentnost u institucijama EU-a, etička pitanja, javno sudjelovanje u odlučivanju EU-a, pravila tržišnog natjecanja EU-a i temeljna prava; |
| --- | --- |

Q.

budući da se u istragama koje je Ombudsman otvorio 2015. mogu uočiti sljedeće glavne teme: transparentnost u institucijama EU-a, etička pitanja, javno sudjelovanje u odlučivanju EU-a, pravila tržišnog natjecanja EU-a i temeljna prava;

| R. | budući da je Odbor za predstavke aktivan član Europske mreže pučkih pravobranitelja; budući da je Odbor u tom svojstvu od Europskog ombudsmana zaprimio 42 pritužbe na daljnje razmatranje kao predstavke; |
| --- | --- |

R.

budući da je Odbor za predstavke aktivan član Europske mreže pučkih pravobranitelja; budući da je Odbor u tom svojstvu od Europskog ombudsmana zaprimio 42 pritužbe na daljnje razmatranje kao predstavke;

| 1. | odobrava godišnje izvješće koje je Europska ombudsmanica podnijela za 2015. godinu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | čestita gđi Emily O'Reilly na njezinu izvrsnom radu i neumornim naporima da poboljša kvalitetu usluga koje europska administracija pruža građanima; uviđa važnost transparentnosti kao ključne sastavnice stjecanja povjerenja i dobre administracije, što se vidi i u visokom postotku pritužbi u vezi s transparentnošću (22,4 %), zbog čega je riječ o najviše rangiranom pitanju; uvažava ulogu strateških istraga u jamčenju dobrog upravljanja i podupire one koje je u tom području dosad proveo Ured europskog ombudsmana; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja stalne napore Europskog ombudsmana da svojim prijedlozima Komisiji poveća transparentnost pregovora o TTIP-u; pohvaljuje to što je na temelju toga Komisija objavila brojne dokumente o TTIP-u i što je transparentnost tako uvrštena u jedan od triju stupova nove trgovinske strategije Komisije; ponovno ističe potrebu za većom transparentnošću međunarodnih sporazuma poput TTIP-a, CETA-e itd., kao što su to zatražili brojni zabrinuti građani u svojim predstavkama upućenima Odboru za predstavke; poziva na jače i opsežnije napore u tom pogledu kako bi se očuvalo povjerenje europskih građana; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Europskog ombudsmana da istraži u kojoj je mjeri uvođenje sigurnih soba za čitanje u skladu s pravom na pristup dokumentima i načelima dobre uprave; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća na to da je Uredba (EZ) br. 1049/2001 o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije počiva na načelu „najvećeg mogućeg pristupa”; stoga naglašava da transparentnost i pun pristup dokumentima institucija EU-a mora biti pravilo kako bi građani u potpunosti mogli ostvarivati svoja demokratska prava; ističe da se, kao što je već odlučio Sud Europske unije, iznimke od tog pravila moraju propisno tumačiti, uzimajući pritom u obzir primarni javni interes za objavljivanje i pravila koja nameće demokracija, veće sudjelovanje građana u postupku odlučivanja, legitimitet za upravljanje, učinkovitost i odgovornost prema građanima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | potiče Komisiju i države članice da ovlaste Europskog ombudsmana da izdaje izjavu o nepridržavanju raznih institucija EU-a Uredbe (EZ) br. 1049/2001 o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, pod uvjetom da ti dokumenti nisu obuhvaćeni člankom 4. i člankom 9. stavkom 1. Uredbe; podupire ideju da Ombusman bude ovlašten donositi odluke o objavljivanju relevantnih dokumenata nakon istrage o nepridržavanju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | žali zbog toga što je revizija Uredbe (EZ) br. 1049/2001 u slijepoj ulici; smatra da bi se u tome trebalo napredovati bez daljnjeg odgađanja jer Uredba više ne odražava aktualnu pravnu situaciju i institucijsku praksu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prepoznaje potrebu za transparentnošću u odlučivanju EU-a i podržava istrage Europskog ombudsmana o neslužbenim pregovorima između triju glavnih institucija EU-a (tzv. trijalog) te pokretanje javnog savjetovanja o tom pitanju; podržava objavljivanje dokumenata s trijaloga, u skladu s člancima 4. i 9. Uredbe (EZ) br. 1049/2001. |
| --- | --- |

8.

| 9. | žali zbog toga što je Komisija Istražnom odboru za mjerenje emisija u automobilskom sektoru (EMIS) dostavila nepotpunu dokumentaciju, u kojoj su bile izostavljene informacije koje je Komisija smatrala nerelevantnima; poziva Komisiju da zajamči najveću preciznost u svojem radu i potpunu transparentnost dostavljene dokumentacije, u cijelosti se pridržavajući načela iskrene suradnje, kako bi se EMIS-u omogućilo nesmetano i efektivno izvršavanje ovlasti vođenja istrage; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podržava odlučnost Europskog ombudsmana da rad Europske središnje banke učini transparentnijim i usklađenim s visokim standardima upravljanja, a posebno kao članice Trojke/Četvorke koja nadgleda provedbu programa fiskalne konsolidacije u državama EU-a; pozdravlja odluku ESB-a da objavljuje popise sastanaka članova njezina izvršnog odbora; podržava nova vodeća načela za javne govore i uvođenje „razdoblja šutnje” koje prethodi sjednici Upravnog vijeća kada je riječ o tržišno osjetljivim informacijama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prima na znanje status ESB-a i kao monetarne vlasti i kao savjetodavnog člana Trojke/Četvorke te poziva Europskog ombudsmana da zaštiti interese dobre uprave u tom jednom od najvažnijih europskih financijskih tijela; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva na veću transparentnost sastanaka Euroskupine, odnosno da se ona ne zaustavi na koracima koje je nakon intervencije Europskog ombudsmana već poduzeo njezin predsjednik; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podržava istragu Ombudsmana o sastavljanju i transparentnosti rada stručnih skupina Komisije; prima na znanje nastojanja Komisije da te skupine postanu otvorene javnosti i ističe da su potrebne daljnje mjere da bi se postigla potpuna transparentnost; ponavlja poziv Vijeću, pa i njegovim pripremnim tijelima, da se što je prije pristupi registru lobista i da poveća transparentnost rada tih tijela; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podržava nastojanja Ombudsmana da lobiranje učini transparentnijim; žali zbog toga što Komisija ne želi objaviti detaljne informacije o sastancima s lobistima duhanske industrije; snažno potiče Komisiju da svoj rad učini potpuno transparentnim kako bi javnost stekla više povjerenja u njezin rad; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da sve informacije o utjecaju lobista, besplatno i u razumljivom obliku, učini lako dostupnima javnosti preko jedinstvene centralizirane internetske baze podataka; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da tijekom 2017. podnese prijedlog o u potpunosti obveznom i pravno obvezujućem registru lobista kojim bi se eliminirale sve rupe u propisima i donio u potpunosti obvezan registar svih lobista; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podržava nastojanja oko provedbe smjernica o transparentnosti lobiranja koje bi se odnosile ne samo na institucije EU-a već i na nacionalne uprave; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe zabrinutost građana u vezi s postupanjem Komisije u pogledu postupaka povodom povrede pred Sudom Europske Unije i nedovoljnom transparentnošću u važnim fazama procesa; naglašava da pravo na dobru upravu, kao što je utvrđeno u članku 41. Povelje o temeljnim pravima EU-a, podrazumijeva i obvezu na propisno obrazloženje u slučaju da Komisija odluči da neće pokrenuti postupak povodom povrede pred Sudom EU-a; pozdravlja stratešku istragu Europskog ombudsmana o sustavnim problemima uočenima u inicijativi „EU pilot”; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja istragu koju je Ombudsman pokrenuo (predmet 0I/5/2016/AB) o postupanju Komisije, u svojstvu čuvarice Ugovorâ, s pritužbama o povredama u sklopu projekta EU Pilot; podsjeća na prethodne zahtjeve Odbora za predstavke u vezi s dobivanjem pristupa dokumentima projekta EU Pilot i dokumentima postupaka zbog povrede prava, s obzirom na to da predstavke često dovode do pokretanja takvih postupaka; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja to što je Europski ombudsman nastavio istraživati slučajeve „kružnih vrata” u Komisiji; prima na znanje činjenicu da je kao rezultat tih istraga Komisija pružila opširnije informacije o imenima viših dužnosnika koji su napustili Komisiju da bi radili u privatnom sektoru; potiče na češće objavljivanje imena i drugih podataka o tim osobama; nada se da će druge europske institucije i agencije slijediti taj primjer; pozdravlja spremnost Komisije da objavi informacije o radnim mjestima bivših povjerenika Komisije nakon prestanka obnašanja dužnosti; izražava veliku zabrinutost zbog toga što je bivši predsjednik Komisije g. Barroso imenovan na mjesto savjetnika i neizvršnog direktora u društvu Goldman Sachs International; poziva Ombudsmana da započne stratešku istragu postupanja Komisije u vezi sa slučajem „kružnih vrata” u koji je uključen g. Barroso te izradu preporuka o načinu izmjene Kodeksa ponašanja u skladu s načelima dobre uprave i uvjetima Ugovora iz članka 245. UFEU-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća na to da je sukob interesa širi pojam od slučajeva „kružnih vrata”; ističe da je za postizanje dobrog upravljanja i ostvarivanje vjerodostojnosti pri donošenju političkih i tehničkih odluka presudno ozbiljno se pozabaviti svim izvorima sukoba interesa; smatra da se posebna pozornost na razini EU-a treba pridati imenovanjima kandidata na položaje u institucijama, agencijama i tijelima EU-a, uz visoke standarde i konkretne mjere koji otklanjaju svaku sumnju u postojanje sukoba interesa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja činjenicu da su 2015. sve institucije EU-a uvele interna pravila za zaštitu zviždača u skladu s člankom 22. točkama a) – c) Pravilnika o osoblju te na taj način ohrabrile uređeno prijavljivanje nepravilnosti; napominje da bi zaštita zviždača od odmazde mogla biti bolja; stoga snažno potiče donošenje zajedničkih pravila za poticanje na otkrivanje informacija i uvođenje minimalnih jamstava i zaštite za zviždače; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva na donošenje direktive o zviždačima kojom bi se utvrdili odgovarajući kanali i postupci za otkrivanje svih oblika prijestupa, kao i minimalna adekvatna jamstva i pravna zaštita za zviždače u javnom kao i privatnom sektoru; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja uvođenje mehanizma za podnošenje pritužbi u vezi s mogućim povredama temeljnih prava u Frontexu, što se nadovezuje na tekuću istragu Ombudsmana o praksama koje se primjenjuju u Frontexu i državama članicama prilikom zajedničkih prisilnih povrata neregularnih migranata; pohvaljuje uvrštavanje takvog mehanizma u novu Uredbu o europskoj graničnoj i obalnoj straži; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pohvaljuje istrage Europskog ombudsmana o tome pridržavaju li se države članice Povelje o temeljnim pravima pri provedbi mjera koje se financiraju sredstvima iz europskih fondova, primjerice pri financiranju projekata u sklopu kojih se osobe s invaliditetom smješta u institucije umjesto da ih se integrira u društvo; snažno potiče Europskog ombudsmana da i dalje provodi te istrage kako bi se zajamčila transparentnost i dodana vrijednost projekata; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja suradnju Ombudsmana i Europskog parlamenta u sklopu Okvira EU-a za Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, posebno u pozivanju na cjelovitu provedbu Konvencije na razini EU-a i dodjelu dostatnih sredstava u tu svrhu; potvrđuje svoju punu potporu implementaciji Konvencije i poziva Komisiju i države članice da u cijelosti provedu Konvenciju na razini EU-a; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podupire napore Ombudsmana u bavljenju slučajevima u vezi s diskriminacijom, pravima manjina i pravima starijih osoba u sklopu seminara Europske mreže pučkih pravobranitelja na temu „Pučki pravobranitelji protiv diskriminacije”; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podupire nastojanja Ombudsmana da zajamči nepristranost Komisije u odlučivanju o pitanjima iz područja tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uviđa da je pravo građana na to da se pri donošenju politika EU-a čuje i njihov glas važnije nego ikad prije; pozdravlja smjernice koje je Ombudsman predložio za poboljšanje rada Europske građanske inicijative, posebno kada je riječ o utemeljenom argumentiranju razloga Komisije u slučaju odbijanja europske građanske inicijative; priznaje međutim da postoje znatni nedostaci kojima se treba pozabaviti i riješiti ih kako bi europske građanske inicijative bile djelotvornije; potvrđuje da se većom uključenošću građana u određivanje politika EU-a uvećava vjerodostojnost europskih institucija; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja Ombudsmanov kontinuirani dijalog i uske veze sa širokim nizom institucija EU-a, uključujući Europski parlament, pa i s drugim tijelima, radi ostvarivanja administrativne suradnje i kohezije; isto tako pohvaljuje nastojanja Ombudsmana da uspostavi kontinuiranu i otvorenu komunikaciju s Odborom za predstavke; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uviđa potrebu za time da se agencije EU-a pridržavaju istih standarda transparentnosti, odgovornosti i etičnosti kao i ostale institucije; pozdravlja važan rad koji je Europski ombudsman obavio u više agencija u EU-u; podupire prijedlog dan Europskoj agenciji za kemikalije da registrirani subjekti moraju dokazati da su učinili sve što je u njihovoj moći da izbjegnu pokuse na životinjama i pružiti informacije o tome kako izbjeći takve pokuse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podržava preporuke Ombudsmana prema kojima bi Europska agencija za sigurnost hrane trebala revidirati svoja pravila o sukobu interesa i postupke u slučaju toga kako bi se zajamčilo propisno javno savjetovanje i sudjelovanje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podsjeća na to da Ombudsman također ima mogućnost, a stoga i dužnost, da nadzire rad Parlamenta, i to u skladu s ostvarivanjem cilja dobre uprave za građane EU-a; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva na efektivno poboljšanje Kodeksa dobrog administrativnog postupanja donošenjem obvezujuće uredbe o tom pitanju tijekom aktualnog zakonodavnog saziva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Europskog ombudsmana da u buduća godišnja izvješća uvrsti kategorizaciju pritužbi koja su izvan njegova mandata, što bi zastupnicima u Europskom parlamentu dalo pregled problema s kojima se suočavaju građani EU-a; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju i izvješće Odbora za predstavke proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom ombudsmanu, vladama i parlamentima država članica te njihovim ombudsmanima ili sličnim mjerodavnim tijelima. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  SL L 113, 4.5.1994., str.15.

(2)  SL C 72 E, 21.3.2002., str. 331.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/107 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/107

---

P8_TA(2016)0453

Prema konačnom sustavu PDV-a i borbi protiv prijevara u vezi s PDV-om

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. na temu „Prema konačnom sustavu PDV-a i borbi protiv prijevara u vezi s PDV-om” (2016/2033(INI))

(2018/C 224/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir akcijski plan o PDV-u koji je Komisija predstavila 7. travnja 2016. (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan o PDV-u koji je Komisija predstavila 7. travnja 2016. (COM(2016)0148),

| — | uzimajući u obzir posebno izvješće Europskog revizorskog suda br. 24/2015 od 3. ožujka 2016. naslovljeno „Borba protiv prijevara unutar Zajednice u području PDV-a: potrebno je odlučnije djelovati”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebno izvješće Europskog revizorskog suda br. 24/2015 od 3. ožujka 2016. naslovljeno „Borba protiv prijevara unutar Zajednice u području PDV-a: potrebno je odlučnije djelovati”,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. listopada 2011. o budućnosti PDV-a (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. listopada 2011. o budućnosti PDV-a (1),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog direktive o suzbijanju prijevara na štetu financijskih interesa Unije primjenom kaznenog prava (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog direktive o suzbijanju prijevara na štetu financijskih interesa Unije primjenom kaznenog prava (COM(2012)0363),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja (COM(2013)0534),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2014. o Prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2014. o Prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja (2),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe o Agenciji Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) (COM(2013)0535), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe o Agenciji Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) (COM(2013)0535),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. travnja 2015. o Prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. travnja 2015. o Prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja (3),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenja Odbora za proračunski nadzor i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0307/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenja Odbora za proračunski nadzor i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0307/2016),

| A. | budući da su uspostavom jedinstvenog tržišta 1. siječnja 1993. ukinute granične kontrole za trgovinu unutar Zajednice i budući da je sustav PDV-a koji u Europskoj uniji postoji od 1993. u skladu s člancima 402. – 404. važeće Direktive o sustavu PDV-a samo privremenog karaktera i da je riječ o prijelaznom sustavu; |
| --- | --- |

A.

budući da su uspostavom jedinstvenog tržišta 1. siječnja 1993. ukinute granične kontrole za trgovinu unutar Zajednice i budući da je sustav PDV-a koji u Europskoj uniji postoji od 1993. u skladu s člancima 402. – 404. važeće Direktive o sustavu PDV-a samo privremenog karaktera i da je riječ o prijelaznom sustavu;

| B. | budući da Vijeće u skladu s člankom 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) jednoglasno odlučujući donosi propise u cilju konačne uspostave zajedničkog sustava PDV-a, a osobito u cilju postupnog ograničavanja, odnosno ukidanja propisa koji nisu u skladu s tim sustavom; |
| --- | --- |

B.

budući da Vijeće u skladu s člankom 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) jednoglasno odlučujući donosi propise u cilju konačne uspostave zajedničkog sustava PDV-a, a osobito u cilju postupnog ograničavanja, odnosno ukidanja propisa koji nisu u skladu s tim sustavom;

| C. | budući da Komisija svake četiri godine Europskom parlamentu i Vijeću mora predstaviti izvješće o funkcioniranju postojećeg sustava PDV-a i, posebice, o funkcioniranju prijelaznog sustava; |
| --- | --- |

C.

budući da Komisija svake četiri godine Europskom parlamentu i Vijeću mora predstaviti izvješće o funkcioniranju postojećeg sustava PDV-a i, posebice, o funkcioniranju prijelaznog sustava;

| D. | budući da je PDV, od kojeg su 2014. prikupljeni prihodi od gotovo 1 bilijun EUR, važan i rastući izvor prihoda država članica i da on pridonosi vlastitim sredstvima EU-a, da ukupni prihodi EU-a od vlastitih sredstava temeljenih na PDV-u iznose 17 667 milijuna EUR i da predstavljaju 12,27 % ukupnih prihoda EU-a tijekom 2014. (4); |
| --- | --- |

D.

budući da je PDV, od kojeg su 2014. prikupljeni prihodi od gotovo 1 bilijun EUR, važan i rastući izvor prihoda država članica i da on pridonosi vlastitim sredstvima EU-a, da ukupni prihodi EU-a od vlastitih sredstava temeljenih na PDV-u iznose 17 667 milijuna EUR i da predstavljaju 12,27 % ukupnih prihoda EU-a tijekom 2014. (4);

| E. | budući da je postojeći sustav PDV-a, prije svega zato što ga velike korporacije primjenjuju na prekogranične transakcije, podložan prijevarama, strategijama izbjegavanja poreza i nemogućnosti naplate PDV-a zbog nesolventnosti ili krivih izračuna; budući da se procjenjuje da godišnji gubitak prihoda od PDV-a iznosi otprilike 170 milijardi EUR i da su bolje digitalne tehnologije kojima će se omogućiti uklanjanje tih gubitaka sve dostupnije; |
| --- | --- |

E.

budući da je postojeći sustav PDV-a, prije svega zato što ga velike korporacije primjenjuju na prekogranične transakcije, podložan prijevarama, strategijama izbjegavanja poreza i nemogućnosti naplate PDV-a zbog nesolventnosti ili krivih izračuna; budući da se procjenjuje da godišnji gubitak prihoda od PDV-a iznosi otprilike 170 milijardi EUR i da su bolje digitalne tehnologije kojima će se omogućiti uklanjanje tih gubitaka sve dostupnije;

| F. | budući da su prema studiji Komisije (5) samo prijevare unutar Zajednice uz pomoć tzv. nestalog trgovca, koje se nazivaju i kružnim prijevarama, odgovorne za gubitak prihoda od PDV-a u iznosu od otprilike 45 milijardi EUR do53 milijarde EUR godišnje; |
| --- | --- |

F.

budući da su prema studiji Komisije (5) samo prijevare unutar Zajednice uz pomoć tzv. nestalog trgovca, koje se nazivaju i kružnim prijevarama, odgovorne za gubitak prihoda od PDV-a u iznosu od otprilike 45 milijardi EUR do53 milijarde EUR godišnje;

| G. | budući da među državama članicama postoje razlike u tome koliko se uspješno bore protiv prijevara u vezi s PDV-om i izbjegavanja PDV-a s obzirom na to da se procjenjuje da se gubitak prihoda od PDV-a kreće od manje od 5 % do više od 40 %, ovisno o državi; |
| --- | --- |

G.

budući da među državama članicama postoje razlike u tome koliko se uspješno bore protiv prijevara u vezi s PDV-om i izbjegavanja PDV-a s obzirom na to da se procjenjuje da se gubitak prihoda od PDV-a kreće od manje od 5 % do više od 40 %, ovisno o državi;

| H. | budući da su, prema procjenama Europola, skupine koje se bave organiziranim kriminalom odgovorne za gubitak prihoda od PDV-a u iznosu od 40 – 60 milijardi EUR godišnje u državama članicama, a 2 % tih skupina stoji iza 80 % prijevara unutar Zajednice uz pomoć tzv. nestalog trgovca; |
| --- | --- |

H.

budući da su, prema procjenama Europola, skupine koje se bave organiziranim kriminalom odgovorne za gubitak prihoda od PDV-a u iznosu od 40 – 60 milijardi EUR godišnje u državama članicama, a 2 % tih skupina stoji iza 80 % prijevara unutar Zajednice uz pomoć tzv. nestalog trgovca;

| I. | budući da izračun gubitka prihoda zbog prekograničnih prijevara u vezi s PDV-om predstavlja veliki izazov s obzirom na to da samo dvije države članice, a to su Ujedinjena Kraljevina i Belgija, prikupljaju i daju statističke podatke o tome; |
| --- | --- |

I.

budući da izračun gubitka prihoda zbog prekograničnih prijevara u vezi s PDV-om predstavlja veliki izazov s obzirom na to da samo dvije države članice, a to su Ujedinjena Kraljevina i Belgija, prikupljaju i daju statističke podatke o tome;

| J. | budući da je nekoliko država članica uz koordinaciju Eurojusta i Europola nedavno provelo tri uspješne uzastopne operacije Vertigo u kojima je razotkriven sustav kružnih prijevara u iznosu od ukupno 320 milijuna EUR; |
| --- | --- |

J.

budući da je nekoliko država članica uz koordinaciju Eurojusta i Europola nedavno provelo tri uspješne uzastopne operacije Vertigo u kojima je razotkriven sustav kružnih prijevara u iznosu od ukupno 320 milijuna EUR;

| K. | budući da postojeći sustav PDV-a stvara visoke administrativne troškove, ponajprije u prekograničnim transakcijama, koji bi se, osobito za mala i srednja poduzeća, među ostalim i primjenom mjera pojednostavljenja u kojima se koriste alati za digitalno izvješćivanje i zajedničke baze podataka, mogli znatno smanjiti; |
| --- | --- |

K.

budući da postojeći sustav PDV-a stvara visoke administrativne troškove, ponajprije u prekograničnim transakcijama, koji bi se, osobito za mala i srednja poduzeća, među ostalim i primjenom mjera pojednostavljenja u kojima se koriste alati za digitalno izvješćivanje i zajedničke baze podataka, mogli znatno smanjiti;

| L. | budući da još uvijek ima puno prostora za poboljšanje u pogledu smanjenja administrativnih i poreznih opterećenja, koja posebno utječu na projekte u okviru prekogranične suradnje; |
| --- | --- |

L.

budući da još uvijek ima puno prostora za poboljšanje u pogledu smanjenja administrativnih i poreznih opterećenja, koja posebno utječu na projekte u okviru prekogranične suradnje;

| M. | budući da je PDV porez na potrošnju, koji se temelji na sustavu obročnih plaćanja, što omogućava samokontrolu osoba koje imaju obvezu plaćanja, i koji bi trebali plaćati samo krajnji potrošači kako bi se zajamčila neutralnost za poduzeća; budući da su za organizaciju praktične naplate PDV-a odgovorne države članice kako bi se osiguralo da ga snosi krajnji potrošač; |
| --- | --- |

M.

budući da je PDV porez na potrošnju, koji se temelji na sustavu obročnih plaćanja, što omogućava samokontrolu osoba koje imaju obvezu plaćanja, i koji bi trebali plaćati samo krajnji potrošači kako bi se zajamčila neutralnost za poduzeća; budući da su za organizaciju praktične naplate PDV-a odgovorne države članice kako bi se osiguralo da ga snosi krajnji potrošač;

| N. | budući da 23 godine nakon uvođenja Direktive o PDV-u tzv. odstupanja u mirovanju više nisu u skladu s vremenom, osobito s obzirom na moderno digitalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

N.

budući da 23 godine nakon uvođenja Direktive o PDV-u tzv. odstupanja u mirovanju više nisu u skladu s vremenom, osobito s obzirom na moderno digitalno gospodarstvo;

| O. | budući da je Komisija u protekla dva desetljeća pokrenula više od 40 postupaka radi utvrđivanja povrede prava protiv više od dvije trećine država članica zbog kršenja odredbi navedene direktive; |
| --- | --- |

O.

budući da je Komisija u protekla dva desetljeća pokrenula više od 40 postupaka radi utvrđivanja povrede prava protiv više od dvije trećine država članica zbog kršenja odredbi navedene direktive;

| P. | budući da se za konačno uređenje sustava PDV-a prema načelu zemlje podrijetla ne može postići većina jer bi ono zahtijevalo intenzivnije usklađivanje poreznih stopa kako bi se izbjeglo veliko narušavanje tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

P.

budući da se za konačno uređenje sustava PDV-a prema načelu zemlje podrijetla ne može postići većina jer bi ono zahtijevalo intenzivnije usklađivanje poreznih stopa kako bi se izbjeglo veliko narušavanje tržišnog natjecanja;

| Q. | budući da borba protiv poreznih prijevara predstavlja jedan od glavnih izazova s kojim se države članice suočavaju kada je riječ o porezu; |
| --- | --- |

Q.

budući da borba protiv poreznih prijevara predstavlja jedan od glavnih izazova s kojim se države članice suočavaju kada je riječ o porezu;

| R. | budući da su prijevare u vezi s PDV-om izuzetno štetne prakse zbog kojih se preusmjeravaju veliki iznosi proračunskih prihoda država članica i istodobno potkopavaju njihovi napori da konsolidiraju svoje javne financije; |
| --- | --- |

R.

budući da su prijevare u vezi s PDV-om izuzetno štetne prakse zbog kojih se preusmjeravaju veliki iznosi proračunskih prihoda država članica i istodobno potkopavaju njihovi napori da konsolidiraju svoje javne financije;

| S. | budući da prekogranične prijevare u vezi s PDV-om naše države članice i europske porezne obveznike koštaju gotovo 50 milijardi EUR godišnje; |
| --- | --- |

S.

budući da prekogranične prijevare u vezi s PDV-om naše države članice i europske porezne obveznike koštaju gotovo 50 milijardi EUR godišnje;

| T. | budući da su vrste prijevara povezanih s PDV-om raznolike, da se stalno mijenjaju i da obuhvaćaju brojne ekonomske sektore te da stoga zahtijevaju brzu prilagodbu relevantnog zakonodavstva kako bi se ostvario napredak u smjeru održivog i jednostavnog sustava PDV-a kojim bi se omogućilo sprječavanje prijevara i mogućeg gubitka prihoda od poreza; |
| --- | --- |

T.

budući da su vrste prijevara povezanih s PDV-om raznolike, da se stalno mijenjaju i da obuhvaćaju brojne ekonomske sektore te da stoga zahtijevaju brzu prilagodbu relevantnog zakonodavstva kako bi se ostvario napredak u smjeru održivog i jednostavnog sustava PDV-a kojim bi se omogućilo sprječavanje prijevara i mogućeg gubitka prihoda od poreza;

| U. | budući da provedba bilo kakvih pilot-projekata u vezi s prijenosom porezne obveze ne smije na bilo kakav način rezultirati odgodom uspostave konačnog sustava PDV-a, kako je predviđeno planom djelovanja u akcijskom planu Komisije; |
| --- | --- |

U.

budući da provedba bilo kakvih pilot-projekata u vezi s prijenosom porezne obveze ne smije na bilo kakav način rezultirati odgodom uspostave konačnog sustava PDV-a, kako je predviđeno planom djelovanja u akcijskom planu Komisije;

| V. | budući da je najpopularnija tehnika prijevara povezanih s PDV-om tzv. kružna prijevara; budući da u toj vrsti prijevara, koja se vrlo često javlja u trgovini elektroničkim dijelovima, mobilnom telefonijom i tekstilom, roba kruži između više poduzeća u različitim državama članicama, pri čemu se iskorištava činjenica da se na opskrbu robom unutar EU-a ne plaća porez; |
| --- | --- |

V.

budući da je najpopularnija tehnika prijevara povezanih s PDV-om tzv. kružna prijevara; budući da u toj vrsti prijevara, koja se vrlo često javlja u trgovini elektroničkim dijelovima, mobilnom telefonijom i tekstilom, roba kruži između više poduzeća u različitim državama članicama, pri čemu se iskorištava činjenica da se na opskrbu robom unutar EU-a ne plaća porez;

| W. | budući da je poboljšana i stalna suradnja država članica prijeko potrebna kako bi se osmislile sveobuhvatne i cjelovite strategije za borbu protiv prijevara, posebno uzimajući u obzir postojeća proračunska ograničenja u EU-u te porast e-trgovine i internetske trgovine zbog kojih je oslabljen teritorijalni nadzor nad naplatom PDV-a; |
| --- | --- |

W.

budući da je poboljšana i stalna suradnja država članica prijeko potrebna kako bi se osmislile sveobuhvatne i cjelovite strategije za borbu protiv prijevara, posebno uzimajući u obzir postojeća proračunska ograničenja u EU-u te porast e-trgovine i internetske trgovine zbog kojih je oslabljen teritorijalni nadzor nad naplatom PDV-a;

| X. | budući da je zaštita financijskih interesa Europske unije i njezinih država članica ključna sastavnica programa politike Unije kojim se nastoji učvrstiti i povećati povjerenje građana te jamčiti da se njihov novac ispravno koristi; |
| --- | --- |

X.

budući da je zaštita financijskih interesa Europske unije i njezinih država članica ključna sastavnica programa politike Unije kojim se nastoji učvrstiti i povećati povjerenje građana te jamčiti da se njihov novac ispravno koristi;

| Y. | budući da prijevare u području PDV-a uzrokuju smanjenje prihoda država članica, a time i EU-a, narušavaju fiskalno okruženje, što posebno šteti malim i srednjim poduzećima, te budući da se njima služe kriminalne organizacije koje iskorištavaju postojeće zakonodavne praznine među državama članicama i njihovim nadležnim nadzornim tijelima; |
| --- | --- |

Y.

budući da prijevare u području PDV-a uzrokuju smanjenje prihoda država članica, a time i EU-a, narušavaju fiskalno okruženje, što posebno šteti malim i srednjim poduzećima, te budući da se njima služe kriminalne organizacije koje iskorištavaju postojeće zakonodavne praznine među državama članicama i njihovim nadležnim nadzornim tijelima;

| Z. | budući da je Europski revizorski sud u svojem tematskom izvješću br. 24/2015 zaključio da je prijevara u vezi s PDV-om praksa uglavnom kriminalne naravi koju je potrebno zaustaviti; |
| --- | --- |

Z.

budući da je Europski revizorski sud u svojem tematskom izvješću br. 24/2015 zaključio da je prijevara u vezi s PDV-om praksa uglavnom kriminalne naravi koju je potrebno zaustaviti;

| AA. | budući da je Sud Europske unije u predmetu „Taricco i drugi” (C105/14) iznio mišljenje da je pojmom „prijevara”, kako ga se definira u članku 1. Konvencije o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica, obuhvaćen i prihod od PDV-a; |
| --- | --- |

AA.

budući da je Sud Europske unije u predmetu „Taricco i drugi” (C105/14) iznio mišljenje da je pojmom „prijevara”, kako ga se definira u članku 1. Konvencije o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica, obuhvaćen i prihod od PDV-a;

| 1. | pozdravlja namjeru Komisije da do 2017. iznese prijedlog konačnog sustava PDV-a koji će biti jednostavan, pravedan, čvrst, učinkovit i manje podložan prijevarama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je za dobro funkcioniranje jedinstvenog digitalnog tržišta potreban jednostavan sustav PDV-a koji zahtijeva manje iznimki; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da stručno mišljenje na kojem se zasnivaju Komisijini prijedlozi akcijskog programa sadržava niz vrijednih preporuka; ističe da popis prijedloga Komisije čiji je cilj ostvarenje sustava PDV-a koji će biti čvrst, jednostavan i manje podložan prijevarama nije konačan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja nedavnu komunikaciju Komisije od 7. travnja 2016. i njezin plan u skladu s kojim će poduzeti daljnje mjere radi sprječavanja prijevara i poticanja daljnjeg unapređenja postojećeg sustava PDV-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da je jednako važno poboljšati postojeći sustav i poziva na provođenje temeljitih reformi kojima će se ukloniti ili barem znatno smanjiti problemi postojećeg sustava, a posebice problem naplate PDV-a u Europi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da bi Komisija trebala ispitati sve moguće opcije podjednako i bez prejudiciranja ishoda i da bi ih trebala uključiti u zakonodavni postupak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da su potrebni zajednički napori država članica kako bi se postigao dogovor oko konačnog sustava PDV-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prepoznaje da će jednoglasje biti nužan preduvjet za dogovor o funkcionalnijem sustavu PDV-a i zato poziva na jasnu viziju u pogledu jednostavnosti i manje iznimki zajedno s pragmatičnim pristupom koji poštuje interese digitalnog gospodarstva koje se brzo razvija; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da države članice moraju uskladiti svoje porezne politike i uvesti brže i učestalije razmjene informacija u vezi s trgovinom unutar Zajednice kako bi se uspješnije borile protiv utaje poreza i izbjegavanja poreza i kako bi se konačno riješio problem gubitka prihoda od PDV-a; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče Komisiju i vladine agencije da istraže i ispitaju nove tehnologije, kao što je tehnologija decentraliziranog vođenja evidencije transakcija i nadzor u stvarnom vremenu u okviru plana REGTech s ciljem da se u velikoj mjeri smanji postojeći veliki gubitak prihoda od PDV-a u Uniji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da je odgovornost poreznih tijela pojedinih država članica osigurati da plaćanje PDV-a bude jednostavno i pristupačno malim i srednjim poduzećima, što se može olakšati pojačanom suradnjom između nacionalnih tijela; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da su suradnja i razmjena informacija među poreznim tijelima država članica u prošlosti bile nedovoljne i da aktivnosti mreže Eurofisc dosad nisu imale zadovoljavajuće rezultate; stajališta je da bi informacije koje se razmjenjuju preko mreže Eurofisc trebale biti preciznije usmjerene na prijevare; sa zadovoljstvom iščekuje budući prijedlog Komisije o poboljšanju funkcioniranja mreže Eurofisc; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da se Sustav razmjene informacija o PDV-u (VIES) pokazao korisnim u borbi protiv prijevara jer poreznim tijelima omogućuje objedinjavanje podataka o trgovcima u svim državama, no da i dalje postoje nedostatci kod njegove primjene, osobito u vezi s pravodobnim pružanjem informacija, brzinom odgovaranja na pitanja i brzinom reakcije na ukazane pogreške; stoga preporučuje državama članicama da pažljivo razmotre rješavanje tih nedostataka; |
| --- | --- |

13.

| 14. | napominje da se podaci koje nadležna nacionalna tijela šalju u mrežu Eurofisc ne filtriraju tako da se prenose samo sumnjivi slučajevi i da to ometa optimalno funkcioniranje skupine; podupire inicijativu nekoliko država članica koje se zalažu za uvođenje nacionalnih alata za analizu rizika koji bi omogućili filtriranje podataka bez opasnosti da se sumnjivi slučajevi eliminiraju u bilo kojoj državi članici i brzu reakciju mreže Eurofisc u slučaju prekograničnih prijevara u vezi s PDV-om; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da je odgovornost poreznih tijela u pojedinačnim državama članicama osigurati da se PDV plaća na pravilan i jednostavan način; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća da države članice uvelike ovise o informacijama koje dobiju od drugih država članica u vezi s trgovinom unutar EU-a kako bi mogle naplaćivati PDV na svojem teritoriju; poziva nadležna tijela da automatski međusobno razmjenjuju, u prvom redu, podatke o PDV-u i carinama te na to da iskoriste pouzdane i pristupačne mogućnosti informacijske tehnologije za registraciju prekograničnih isporuka robe i usluga krajnjim korisnicima, kao što su elektronički standardni obrasci; smatra da bi u tom pogledu koristan alat mogli biti brojevi za lociranje PDV-a u skladu s kojima kupci ne mogu odbiti pretporeze ako je PDV naveden na računu bez valjanog broja za lociranje PDV-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da nedostatak usporedivih podataka i odgovarajućih relevantnih pokazatelja za mjerenje uspješnosti država članica utječe na djelotvornost sustava EU-a u njegovoj borbi protiv prijevara u vezi s PDV-om unutar Unije i stoga poziva porezna tijela da u suradnji s Komisijom uspostave zajednički sustav kako bi se procijenili razmjeri prijevara unutar EU-a, a zatim postavili ciljevi smanjenja tih razmjera, jer bi se tako omogućila ocjena uspješnosti država članica u pogledu rješavanja tog problema; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice da također olakšaju razmjenu informacija s pravosudnim tijelima i tijelima za izvršavanje zakonodavstva kao što su Europol i OLAF, u skladu s preporukom Revizorskog suda; |
| --- | --- |

18.

| 19. | napominje da se carinski postupak br. 42., kojim je predviđeno oslobađanje od plaćanja PDV-a na robu koja se uvozi u jednu državu članicu da bi se zatim otpremila u drugu državu članicu, pokazao osjetljivim na prijevare; napominje da su djelotvorne unakrsne provjere podataka kojima raspolažu porezna tijela i podataka kojima raspolažu carinska tijela ključne za otkrivanje i sprječavanje takve vrste prijevara; stoga poziva države članice i Komisiju da poduzmu mjere kako bi se omogućio protok informacija između poreznih i carinskih tijela u pogledu uvoza u okviru carinskog postupka br. 42., u skladu s preporukom Europskog revizorskog suda; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podupire cilj akcijskog plana prema kojem bi se trebalo uvesti jedinstveno europsko područje PDV-a koje bi trebalo biti oslonac za produbljeno i poštenije unutarnje tržište i koje bi trebalo doprinijeti poticanju porezne pravde, održive potrošnje, zapošljavanja, rasta, ulaganja i konkurentnosti smanjujući pritom mogućnost počinjenja prijevara u vezi s PDV-om; |
| --- | --- |

20.

| 21. | s tim u vezi poziva na žurno i potpuno uključivanje usluga u novi sustav i pritom posebice poziva na to da financijske usluge podliježu plaćanju PDV-a; |
| --- | --- |

21.

| 22. | slaže se s Komisijom da bi konačni sustav PDV-a trebao počivati na načelu oporezivanja u zemlji odredišta proizvoda i usluga jer provedba načela zemlje podrijetla nije bila moguća; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podržava uvođenje načela zemlje odredišta kao pravila u slučaju prodaje na daljinu pojedincima i podržava uvođenje usklađenih mjera za mala poduzeća; |
| --- | --- |

23.

| 24. | traži da se pri uspostavi konačnog sustava PDV-a u postojeće porezne modele ugrade tehnološka dostignuća u digitalnom svijetu i da se tako sustav PDV-a osposobi za 21. stoljeće; |
| --- | --- |

24.

| 25. | napominje da činjenica da trenutačno postoji mnogo različitih stopa PDV-a stvara veliku nesigurnost za poduzeća koja posluju izvan nacionalnih granica, osobito u sektoru usluga i kada je riječ o malim i srednjim poduzećima; napominje da nesigurnost također izazivaju čimbenici kao što su pitanje tko je odgovoran za naplatu PDV-a, dokaz o isporuci unutar Zajednice, rizik od uključenosti u prijevare uz pomoć tzv. nestalog trgovca, problemi s novčanim tokom i različite stope PDV-a za različite kategorije proizvoda u istoj zemlji; stoga poziva Komisiju da do sredine 2017. istraži posljedice prijevara uz pomoć tzv. nestalog trgovca; poziva države članice da postignu dogovor o povećanju usklađenosti stopa PDV-a; |
| --- | --- |

25.

| 26. | traži od Komisije da analizira učinak neusklađenosti poreznih stopa na razini Unije, posebno kada je riječ o prekograničnom djelovanju, te da razmotri načine ukidanja navedenih prepreka; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podržava mogućnost koju je predložila Komisija o redovitom revidiranju popisa robe i usluga na koje se mogu primjenjivati smanjene stope, na temelju odobrenja koje daje Vijeće; poziva na to da se, kada je riječ o tom popisu, vodi računa o političkim prioritetima kao što su socijalni, rodni, zdravstveni, ekološki, nutritivni i kulturni aspekti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | smatra da bi potpuno ukidanje minimalne stope PDV-a, što kao alternativu predlaže Komisija, moglo rezultirati znatnim narušavanjem tržišnog natjecanja i problemima na unutarnjem tržištu; smatra da je potrebno voditi računa o potrebi za boljim usklađivanjem, koje je potrebno za pravilno funkcioniranje jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | traži da se ispita bi li se mogao sastaviti jedinstveni europski popis proizvoda i usluga na koje se primjenjuje snižena stopa PDV-a kako bi se pronašla alternativa postojećim sniženim stopama PDV-a, čime bi se znatno povećala učinkovitost sustava PDV-a i omogućila uspostava strukturiranijeg sustava od onog koji se trenutačno primjenjuje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da je za borbu protiv prijevara u vezi s PDV-om važno smanjiti broj izuzeća te da je najbolji i najučinkovitiji način rješavanja prijevara jednostavan sustav PDV-a s najnižom mogućom stopom; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smatra da se postojeći složeni sustav može znatno pojednostavniti ako se robe i usluga za koje se mogu primjenjivati snižene porezne stope ograniče i ako se zajednički na razini EU-a utvrdi koji su neki od proizvoda i usluga za koje se mogu primjenjivati snižene porezne stope, pri čemu bi države članice mogle odlučivati o poreznim stopama pod uvjetom da su one sukladne minimalnim poreznim stopama iz Direktive o PDV-u i pod uvjetom da to ne rezultira rizikom od nepoštenog tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | traži da se na proizvode primjenjuju jednaki porezi u skladu s načelom zemlje odredišta, bez obzira na to u kojem su obliku ili na kojoj platformi kupljeni i na to jesu li isporučeni elektronički ili fizički; |
| --- | --- |

32.

| 33. | napominje da je danas MSP-ovima velik problem to što države članice različito tumače što je proizvod ili što je usluga; stoga poziva Komisiju da koristi jasnije i preciznije definicije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice da, kad je riječ o PDV-u, predvide jednake uvjete za privatna i javna poduzeća u sektorima u kojima si ona međusobno konkuriraju; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podsjeća da je u okviru projekta BEPS OECD-a (mjera 1) kao referenca za neizravno oporezivanje odabran sustav obročnih plaćanja PDV-a jer se njime jamči učinkovitost naplate poreza i samom njegovom prirodom omogućava samokontrola subjekata; |
| --- | --- |

35.

| 36. | napominje da se člancima 199. i 199.a Direktive o PDV-u utvrđuje privremena i ciljana primjena mehanizma prijenosa porezne obveze za prekogranične transakcije i za određene visokorizične domaće sektore u državama članicama; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju da pažljivo prouči posljedice mehanizma prijenosa porezne obveze i da ispita hoće li se tim postupkom pojednostaviti situacija za MSP-ove i smanjiti prijevare u vezi s PDV-om; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju da uz pomoć pilot-projekata analizira učinke procedure prijenosa porezne obveze, i to ne samo za pojedine sektore koji su osobito podložni prijevarama, u smislu prednosti, troškova usklađivanja, prijevara, učinkovitosti i problema s provedbom te dugoročnih prednosti i nedostataka, kao što su zatražile neke države članice i kao što je Komisija u međuvremenu izričito potvrdila, čak i ako to dosad nije bilo uključeno u njezin akcijski plan; ističe, međutim, da provedba bilo kakvih pilot-projekata te vrste ne smije na bilo kakav način rezultirati odgodom izrade i primjene konačnog sustava PDV-a, kako je predviđeno planom djelovanja u akcijskom planu Komisije; |
| --- | --- |

38.

| 39. | smatra da nacionalne porezne uprave kod opće provedbe načela zemlje odredišta moraju preuzeti više odgovornosti za osiguravanje poštovanja poreznih obveza i smanjenje mogućnosti izbjegavanja plaćanja poreza; slaže se s Komisijom da ima dovoljno prostora za unaprjeđenje borbe protiv prijevara u vezi s PDV-om uz pomoć konvencionalnih administrativnih mjera te uz pomoć unapređenja sposobnosti i vještina osoblja u državama članicama kada je riječ o naplati poreza i inspekcijama; naglašava da je potrebno pojačati porezni nadzor i sankcije za najveće utajivače; poziva Komisiju da u tom pogledu pruži odgovarajuću financijsku i tehničku potporu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | smatra da bi Komisija trebala pomno nadzirati uspješnost nacionalnih poreznih tijela i unaprijediti njihovu koordinaciju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja najavu Komisije da će minisustav „sve na jednom mjestu” proširiti na pravi sustav „sve na jednom mjestu”; napominje da je iznimno važno da taj sustav bude pristupačan korisnicima i jednako učinkovit u svih 28 država članica; napominje da bi uspostavljanje sustava „sve na jednom mjestu” smanjilo administrativno opterećenje koje poduzećima onemogućuje prekogranično poslovanje te smanjilo troškove MSP-ova (COM(2016)0148); |
| --- | --- |

41.

| 42. | napominje da je za provedbu načela zemlje odredišta i smanjenje njegove podložnosti prijevarama nužan sustav „sve na jednom mjestu”; poziva na poboljšanje sustava „sve na jednom mjestu” na temelju trenutnog iskustva s minisustavom „sve na jednom mjestu” za digitalne proizvode; napominje da administrativno opterećenje u vezi s novim načelom zemlje odredišta s kojim se suočavaju mala i mikropoduzeća može biti veliko čak i uz minisustav „sve na jednom mjestu”; pozdravlja stoga prijedlog iz akcijskog plana Komisije o PDV-u da se na razini Unije uvede zajednička mjera pojednostavljenja (prag PDV-a); zahtijeva da se jasno definira koja je država nadležna za porezni nadzor u prekograničnim transakcijama; pozdravlja namjeru Komisije da u okviru svog akcijskog plana o PDV-u ukine olakšice za pošiljke male vrijednosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | svjestan da bi se različiti sustavi PDV-a u Europskoj uniji također mogli smatrati necarinskom preprekom na jedinstvenom tržištu, ističe da je minisustav za PDV „sve na jednom mjestu” (VAT MOSS) dobar način da se pridonese rješavanju te prepreke i posebno da se podrže prekogranične aktivnosti MSP-ova; uviđa da još uvijek postoje određeni manji problemi u pogledu minisustava za PDV „sve na jednom mjestu”; poziva Komisiju da poduzećima diljem EU-a dodatno olakša podmirivanje obveza u vezi s PDV-om; |
| --- | --- |

43.

| 44. | prima na znanje presudu Suda Europske unije u predmetu C-97/09[Ingrid Schmelz protiv Finanzamt Waldviertel]; svjestan je da postoji 28 različitih pragova za izuzeće od plaćanja PDV-a; svjestan je financijskih poteškoća s kojima su zbog toga suočeni MSP-ovi i mikropoduzeća koji bi u svojim nacionalnim sustavima bili izuzeti od plaćanja; poziva Komisiju da provede daljnje studije o uspostavljanju praga za izuzeće od plaćanja PDV-a za mikropoduzeća; |
| --- | --- |

44.

| 45. | traži da se prouče svi prijedlozi kako bi se smanjilo administrativno opterećenje povezano s porezom na promet za mikropoduzeća i mala i srednja poduzeća; potiče Komisiju da u tom pogledu također prouči najbolje međunarodne prakse, poput sustava zlatne kartice, koji se primjenjuje u Singapuru i Australiji, kojim se određenim dobavljačima potvrđuje da je kod njih rizik od prijevare vrlo mali; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja najavu Komisije da će tijekom 2017. predstaviti paket za mala i srednja poduzeća u području PDV-a; preporučuje, međutim, da se novi okvir postupno uvede jer će uzrokovati dodatne administrativne troškove (npr. informatička infrastruktura ili postupci u vezi s PDV-om); |
| --- | --- |

46.

| 47. | svjestan je složenosti sustava prijave PDV-a, koji predstavlja veliko opterećenje za MSP-ove i stoga ih odvraća od prekogranične trgovine; poziva Komisiju da u svoj paket za MSP-ove uključi prijedlog o ujednačenoj prijavi PDV-a i usklađenim zahtjevima o izvješćivanju i rokovima; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ističe da je potrebna usklađenost u području PDV-a za prodaju na daljinu između poduzeća te između poduzeća i potrošača; napominje da se zbog propusta u koordinaciji prag za PDV ne provodi jednako uspješno u različitim državama članicama; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe da novi i pojednostavljeni sustav PDV-a mora biti osmišljen na način da se MSP-ovima omogući da jednostavno slijede pravila za prekograničnu trgovinu te da u svakoj državi članici mogu pronaći potporu ne samo u pogledu toga kako se prilagoditi tim pravilima, već i kako voditi postupke u vezi s PDV-om; |
| --- | --- |

49.

| 50. | zahtijeva skoro uvođenje sveobuhvatnog i javno dostupnog internetskog portala na kojem će se poduzeća i krajnji potrošači na jednostavan i pregledan način moći detaljno informirati o stopama PDV-a koje se primjenjuju na pojedinačne proizvode i usluge u državama članicama; ističe da jezik i struktura tog portala trebaju biti lako razumljivi i jednostavni za korištenje; ponovo naglašava da je uvjeren kako će pružanje pomoći poduzećima da dobro razumiju pravila u području PDV-a koja se primjenjuju u državama članicama dodatno osnažiti mjere protiv prijevara u vezi s PDV-om; također napominje da bi certificirani porezni softver mogao pomoći u ograničavanju rizika od određenih vrsta prijevara i drugih nepravilnosti te da može pružiti sigurnost poštenim poduzećima koja obavljaju domaće i prekogranične transakcije; nadalje poziva Komisiju da nacionalnim poreznim tijelima izda smjernice o klasificiranju transakcija u odnosu na primijenjenu stopu PDV-a kako bi se smanjili troškovi usklađivanja i pravnih sporova; poziva države članice da uspostave sustave za informiranje javnosti, kao što je internetski portal o PDV-u, kako bi se zajamčila dostupnost pouzdanih informacija; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisiju da sastavi popis ažuriranih informacija o pravilima u vezi s PDV-om u svakoj pojedinoj državi članici; istovremeno ističe da su države članice obvezne Komisiju obavijestiti o svojim pravilima i stopama; |
| --- | --- |

51.

| 52. | napominje da prilikom prodaje u okviru e-trgovine neusklađenost pragova PDV-a dovodi do visokih transakcijskih troškova kada MSP-ovi koji se bave e-trgovinom slučajno ili neplanirano prijeđu prag; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva države članice da Komisiju hitno obavijeste o svojim stopama PDV-a, posebnim zahtjevima i izuzećima od plaćanja; poziva Komisiju da prikupi te informacije i stavi ih na raspolaganje poduzećima i potrošačima; |
| --- | --- |

53.

| 54. | smatra da je za planove reformi sustava PDV-a koje je Komisija najavila u akcijskom programu potrebna obuhvatna i kvalitativno pouzdana procjena utjecaja uz sudjelovanje znanstvenog sektora, poreznih tijela država članica EU-a, MSP-ova i poduzeća iz EU-a; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naglašava da je zakonodavstvo u području oporezivanja u isključivoj nadležnosti država članica; naglašava da u skladu s člankom 329. stavkom 1. UFEU-a skupina od najmanje devet država članica može uspostaviti pojačanu suradnju; poziva Komisiju da podrži prijedloge o pojačanoj suradnji kojima se žele suzbiti prijevare i smanjiti administrativno opterećene u vezi s PDV-om; |
| --- | --- |

55.

| 56. | smatra da je rješenje u okviru OECD-a bolje od pojedinačnih mjera, koje moraju biti usklađene s preporukama OECD-a i akcijskim planom u vezi sa smanjenjem porezne osnovice i prijenosom dobiti (BEPS); |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja Komunikaciju Komisije pod nazivom „Akcijski plan EU-a za e-upravu 2016. – 2020.: Ubrzavanje digitalne transformacije uprave” (COM(2016)0179); |
| --- | --- |

57.

| 58. | naglašava da novi akcijski plan obuhvaća daljnje korake u smjeru učinkovitijeg konačnog mehanizma koji će biti otporan na prijevare i više pogodovati poduzećima u vremenu digitalne ekonomije i e-trgovine; |
| --- | --- |

58.

| 59. | podržava prijedlog Komisije prema kojemu bi PDV za prekogranične prodaje (dobara i usluga) prikupljalo porezno tijelo zemlje podrijetla, i to po stopi koja je na snazi u zemlji potrošnje, te bi ga prenijelo u zemlju u kojoj se roba i usluge na kraju koriste; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ističe da je važno izraditi zakonodavni prijedlog za proširenje jedinstvenog elektroničkog postupka (za registraciju i plaćanje PDV-a prekograničnim poduzećima) na internetske prodaje fizičkih dobara potrošačima u cilju smanjenja administrativnog opterećenja, koje predstavlja jednu od najvećih prepreka na koje nailaze poduzeća koja posluju prekogranično; |
| --- | --- |

60.

| 61. | traži od Komisije da se pozabavi problemom administrativnog opterećenja za poduzeća koji je prouzročen fragmentiranim sustavom PDV-a i to na način da izradi zakonodavne prijedloge za proširenje postojećeg minisustava „sve na jednom mjestu” na fizička dobra koja se prodaju na internetu te da se na taj način poduzećima omogući da podnesu samo jednu prijavu i izvrše samo jedno plaćanje PDV-a u vlastitoj državi članici; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva države članice da pojednostave, usklade i ojačaju svoje nacionalne porezne sustave kako bi se omogućila usklađenost s pravilima i kako bi se spriječile, obeshrabrile i kaznile porezne prijevare i utaje te povećala učinkovitost naplate PDV-a; |
| --- | --- |

62.

| 63. | izražava sumnju da je u potpunosti ostvaren cilj pojednostavljenja sustava odgovornosti za PDV kao izvora vlastitih sredstava; podsjeća da je potrebno dodatno pojednostaviti sustav upravljanja povezan s vlastitim sredstvima kako bi se smanjile mogućnosti grešaka i prijevare; žali zbog činjenice da se u novom akcijskom planu ne razmatra učinak na vlastita sredstva temeljena na PDV-u; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ističe da su gubici prihoda od PDV-a u državama članicama i procijenjeni gubici povezani s naplatom PDV-a u Uniji 2015. iznosili 170 milijardi EUR te upozorava na činjenicu da je u 13 od 26 država članica u kojima je 2014. provedena kontrola prosječni procijenjeni gubitak prihoda od PDV-a prelazio 15,2 %; poziva Komisiju da u potpunosti iskoristi svoje izvršne ovlasti kako bi i nadzirala države članice i pomagala im; ističe da je za učinkovito smanjenje gubitaka prihoda od PDV-a potreban koordiniran i multidisciplinaran pristup jer ti gubici nisu rezultat samo prijevare, već i spleta drugih faktora koji uključuju bankrot i insolventnost, statističke pogreške, zakašnjelo plaćanje, utaje poreza i izbjegavanje plaćanja poreza; ponovno poziva Komisiju da čim prije počne promicati zakonodavstvo o minimalnoj razini zaštite zviždača u EU-u kako bi se učinkovitije istražile i spriječile prijevare te da uvede financijsku potporu za prekogranično istraživačko novinarstvo, koje se neosporno pokazalo učinkovitim u skandalima povezanima sa slučajevima „LuxLeaks”, „Dieselgate” i „Panamski dokumenti”; |
| --- | --- |

64.

| 65. | žali što se prijevarama u vezi s PDV-om, posebice tzv. kružnim prijevarama ili prijevarama uz pomoć tzv. nestalog trgovca, narušava tržišno natjecanje, uskraćuju znatna sredstva nacionalnim proračunima, a štetne su i za proračun Unije; zabrinut je jer Komisija ne raspolaže pouzdanim podacima o tzv. kružnim prijevarama u području PDV-a; stoga poziva Komisiju da pokrene inicijativu za udruživanje napora država članica i uspostavu zajedničkog sustava prikupljanja statističkih podataka o tzv. kružnim prijevarama u području PDV-a; naglašava da bi se taj sustav mogao oslanjati na prakse koje se već provode u nekim državama članicama; |
| --- | --- |

65.

| 66. | traži od Komisije da započne postupak uvođenja zajedničkog sustava koji će omogućiti da se prikupljanjem statističkih podataka o prijevarama koje su povezane s PDV-om u EU-u poboljša procjena njihova opsega, što bi pojedinačnim državama članicama omogućilo da ocijene svoju uspješnost u tom području na temelju preciznih i pouzdanih pokazatelja smanjenja PDV-a unutar EU-a i uspješnijeg otkrivanja prijevara te povećanja iznosa naplaćenog poreza nakon otkrivanja prijevare; smatra da bi se novi pristupi reviziji, poput jedinstvene revizije ili zajedničkih revizija, trebali proširiti i na prekogranično djelovanje; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ističe važnost provedbe novih strategija i djelotvornijeg korištenja postojećih struktura EU-a kako bi se uspješnije uhvatilo u koštac s prijevarama povezanima s PDV-om; ističe da su veća transparentnost koja omogućuje odgovarajuću kontrolu te donošenje strukturiranijeg pristupa temeljenog na riziku ključni faktori u otkrivanju i sprječavanju prijevara i korupcije; |
| --- | --- |

67.

| 68. | žali zbog činjenice da administrativna suradnja država članica u borbi protiv prijevara povezanih s PDV-om još uvijek nije učinkovita kada je riječ o borbi protiv mehanizama izbjegavanja plaćanja PDV-a i prijevara povezanih s PDV-om u EU-u niti kada je riječ o upravljanju prekograničnim transakcijama ili trgovinom; ističe potrebu za jednostavnijim, učinkovitim i pristupačnim sustavom PDV-a koji će svim državama članicama omogućiti da smanje svoja opterećenja povezana s PDV-om i da se bore protiv prijevara u području PDV-a; stoga poziva Komisiju da kod ocjene sporazuma o administrativnoj suradnji organizira više promatračkih posjeta državama članicama odabranima na temelju procjene rizika; poziva Komisiju da se, osim toga, u kontekstu ocjene administrativnih sporazuma usredotoči na otklanjanje pravnih prepreka koje onemogućavaju razmjenu informacija među upravnim i pravosudnim tijelima te tijelima kaznenog progona na nacionalnoj razini i razini EU-a; uz to poziva Komisiju da državama članicama preporuči da uvedu zajedničku analizu rizika, koja će uključivati i analizu korištenja društvenih mreža, kako bi osigurala da je razmjena informacija putem Eurofisca usmjerena na prijevare; poziva države članice da uvedu učinkovite, razmjerne i odvraćajuće kazne i da usavrše postojeći sustav za razmjenu informacija; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ističe da je potrebno povećati učinkovitost Eurofisca kako bi se ubrzala razmjena informacija; upozorava da i dalje postoje problemi u vezi s preciznosti, potpunosti i pravodobnosti informacija; smatra da postoji potreba za povezivanjem mjera i koordiniranjem strategija poreznih, pravosudnih i policijskih tijela država članica te europskih tijela, poput Europola, Eurojusta i OLAF-a, koja su uključena u borbu protiv prijevara, organiziranog kriminala i pranja novca; potiče sve dionike da dodatno razmotre donošenje jednostavnih i sveobuhvatnih modela za razmjenu informacija u stvarnom vremenu kako bi se omogućila brza reakcija ili mjere ublažavanja za borbu protiv postojećih ili novih mehanizama prijevara; |
| --- | --- |

69.

| 70. | smatra da je od ključne važnosti da sve države članice sudjeluju u Eurofiscu i to u svim područjima iz njegova djelokruga kako bi se omogućilo donošenje učinkovitih mjera za borbu protiv prijevara u području PDV-a; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva Komisiju da donese prijedloge za učinkovite unakrsne provjere podataka carinskih i poreznih tijela te da svoj nadzor nad državama članicama usredotoči na mjere koje ukazuju na poboljšanje pravovremenosti njihovih odgovora na zahtjeve za slanje informacija i pouzdanosti Sustava za razmjenu informacija o PDV-u; |
| --- | --- |

71.

| 72. | traži od Komisije da one države članice koje to još uvijek nisu učinile potakne na primjenu dvorazinskog PDV identifikacijskog broja (s brojem koji se dodjeljuje trgovcima koji žele sudjelovati u trgovini unutar Unije, a koji se razlikuje od domaćeg identifikacijskog PDV broja) kao i na provođenje provjera utvrđenih u članku 22. Uredbe (EU) br. 904/2010 te na davanje besplatnih savjeta trgovcima; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva Komisiju da osigura da se pomoću elektroničkih sustava carinjenja u državama članicama može provesti automatska provjera PDV identifikacijskih brojeva, kao i da se ta provjera provodi; |
| --- | --- |

73.

| 74. | potiče Komisiju da predloži izmjenu Direktive o PDV-u kako bi se postigla bolja usklađenost zahtjeva za izvješćivanje za države članice kada je riječ o PDV-u za isporuku robe i usluga u EU-u; |
| --- | --- |

74.

| 75. | žali zbog činjenice da Vijeće nije usvojilo prijedlog Komisije o solidarnoj odgovornosti u slučajevima prekogranične trgovine; ističe da se time smanjuje destimulativni učinak u pogledu poslovanja s nepoštenim trgovcima; smatra da, kada je riječ o razdoblju podnošenja rekapitulacijskih izvješća, provedba Direktive o PDV-u nije ujednačena u državama članicama i da se zbog toga povećava administrativno opterećenje trgovaca koji posluju u više država članica; stoga potiče Vijeće da odobri prijedlog Komisije o solidarnoj odgovornosti; |
| --- | --- |

75.

| 76. | potiče Komisiju i države članice da budu aktivnije na međunarodnoj razini i da pojačaju suradnju sa zemljama koje nisu članice EU-a te poboljšaju naplatu PDV-a s ciljem uspostavljanja standarda i strategija suradnje koji se poglavito temelje na načelima transparentnosti, dobrog upravljanja i razmjene informacija; poziva države članice da među sobom razmjenjuju informacije koje dobiju od država koje nisu članice EU-a kako bi olakšale naplatu PDV-a, posebno kada je riječ o e-trgovini; |
| --- | --- |

76.

| 77. | potiče Vijeće da uključi PDV u područje primjene Direktive o suzbijanju prijevara na štetu financijskih interesa Unije primjenom kaznenog prava („Direktiva PIF”) kako bi se što brže postigao dogovor o toj temi; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva Komisiju da i dalje procjenjuje prihode koje kriminalne organizacije ostvaruju zahvaljujući prijevarama u području PDV-a te da osmisli sveobuhvatnu, zajedničku i multidisciplinarnu strategiju za hvatanje u koštac s poslovnim modelima kriminalnih organizacija koji se temelje na prijevari u području PDV-a, uključujući po potrebi i osnivanjem zajedničkih istražnih timova; |
| --- | --- |

78.

| 79. | smatra da je ključno osigurati uspostavljanje jedinstvenog, snažnog i neovisnog Ureda europskog javnog tužitelja koji bi imao ovlasti istraživati, kazneno goniti i privesti sudu počinitelje kaznenih djela zbog kojih trpe financijski interesi Unije, što uključuje i prijevare u području PDV-a, u skladu s definicijom iz spomenute Direktive PIF, i vjeruje da bi svako slabije rješenje uzrokovalo trošak za proračun Unije; naglašava, osim toga, da se mora osigurati da podjela nadležnosti između Ureda europskog javnog tužitelja i istražnih tijela država članica ne rezultira time da se prekršaji sa znatnim učinkom na proračun Unije isključuju iz nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva sve države članice da objave procjene gubitaka uzrokovanih prijevarama u vezi s PDV-om unutar EU-a, da pokušaju ukloniti nedostatke Eurofisca i da bolje usklađuju svoje politike o prijenosu porezne obveze za PDV na robu i usluge; |
| --- | --- |

80.

| 81. | smatra neophodnim da se države članice koriste multilateralnim kontrolama, tj. koordiniranim kontrolama porezne obveze jednog ili više povezanih poreznih obveznika od strane dviju ili više država članica, kao korisnim alatom za borbu protiv prijevara u vezi s PDV-om; |
| --- | --- |

81.

| 82. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i državama članicama. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  SL C 94 E, 3.4.2013., str. 5.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0234.

(3)  SL C 346, 21.9.2016., str. 27.

(4)  Europska komisija, financijsko izvješće za 2014.

(5)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/resources/documents/common/publications/studies/ey_study_destination_principle.pdf

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/117 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/117

---

P8_TA(2016)0454

Akcijski plan EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o Akcijskom planu EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom (2016/2076(INI))

(2018/C 224/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije pod nazivom „Akcijski plan EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom” (COM(2016)0087), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije pod nazivom „Akcijski plan EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom” (COM(2016)0087),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2014. o kriminalu povezanom s divljom florom i faunom (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2014. o kriminalu povezanom s divljom florom i faunom (1),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES), provedenu u Europskoj uniji putem Uredbe Vijeća (EZ) br. 338/97 o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine njima, te Uredbu Komisije (EZ) br. 865/2006 o utvrđivanju detaljnih pravila o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 338/97, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES), provedenu u Europskoj uniji putem Uredbe Vijeća (EZ) br. 338/97 o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine njima, te Uredbu Komisije (EZ) br. 865/2006 o utvrđivanju detaljnih pravila o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 338/97,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2015/451 od 6. ožujka 2015. o pristupanju Europske unije Konvenciji o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2015/451 od 6. ožujka 2015. o pristupanju Europske unije Konvenciji o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) (2),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv korupcije iz 2003., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv korupcije iz 2003.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta iz 2000. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta iz 2000. godine,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o biološkoj raznolikosti i Konvenciju o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa (Bernska konvencija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o biološkoj raznolikosti i Konvenciju o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa (Bernska konvencija),

| — | uzimajući u obzir Izvješće o kaznenim djelima u području divlje faune i flore u svijetu iz 2016. koje je sastavio Ured Ujedinjenih naroda za droge i kriminal (UNODC), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće o kaznenim djelima u području divlje faune i flore u svijetu iz 2016. koje je sastavio Ured Ujedinjenih naroda za droge i kriminal (UNODC),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju br. 69/314 Opće skupštine UN-a od 30. srpnja 2015. o suzbijanju nezakonitog trgovanja divljom faunom i florom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju br. 69/314 Opće skupštine UN-a od 30. srpnja 2015. o suzbijanju nezakonitog trgovanja divljom faunom i florom,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Skupštine Ujedinjenih naroda za okoliš br. 2/14 o nezakonitoj trgovini divljom faunom i florom te proizvodima dobivenima od njih, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Skupštine Ujedinjenih naroda za okoliš br. 2/14 o nezakonitoj trgovini divljom faunom i florom te proizvodima dobivenima od njih,

| — | uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda za razdoblje 2015. – 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda za razdoblje 2015. – 2030.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni konzorcij za borbu protiv kriminala povezanog s divljom faunom i florom (ICCWC) kojim su obuhvaćeni CITES, Interpol, UNODC, Svjetska banka i Svjetska carinska organizacija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni konzorcij za borbu protiv kriminala povezanog s divljom faunom i florom (ICCWC) kojim su obuhvaćeni CITES, Interpol, UNODC, Svjetska banka i Svjetska carinska organizacija,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju koja je potpisana na Konferenciji o nezakonitoj trgovini divljom florom i faunom održanoj 2014. u Londonu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju koja je potpisana na Konferenciji o nezakonitoj trgovini divljom florom i faunom održanoj 2014. u Londonu,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Buckhingamske palače o sprečavanju nezakonite trgovine divljom faunom i florom u sektoru prijevoza, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Buckhingamske palače o sprečavanju nezakonite trgovine divljom faunom i florom u sektoru prijevoza,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o utvrđivanju obveza gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva (3) te izvješće Komisije iz 2016. o provedbi te Uredbe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o utvrđivanju obveza gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva (3) te izvješće Komisije iz 2016. o provedbi te Uredbe,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1005/2008 od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1005/2008 od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 605/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1185/2003 o uklanjanju peraja morskih pasa na plovilima (5) i Uredbu Komisije (EZ) br. 206/2009 od 5. ožujka 2009. (6) kojom se dozvoljava uvoz 20 kg ribljih proizvoda za osobnu potrošnju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 605/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1185/2003 o uklanjanju peraja morskih pasa na plovilima (5) i Uredbu Komisije (EZ) br. 206/2009 od 5. ožujka 2009. (6) kojom se dozvoljava uvoz 20 kg ribljih proizvoda za osobnu potrošnju,

| — | uzimajući u obzir važnost Europske agencije za kontrolu ribarstva, koja je utemeljena Uredbom Vijeća (EZ) br. 768/2005, za suzbijanje nezakonitog ulova i prodaje vodenih vrsta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir važnost Europske agencije za kontrolu ribarstva, koja je utemeljena Uredbom Vijeća (EZ) br. 768/2005, za suzbijanje nezakonitog ulova i prodaje vodenih vrsta,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o zaštiti okoliša putem kaznenog prava (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o zaštiti okoliša putem kaznenog prava (7),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 1999/22/EZ od 29. ožujka 1999. o držanju divljih životinja u zoološkim vrtovima (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 1999/22/EZ od 29. ožujka 1999. o držanju divljih životinja u zoološkim vrtovima (8),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (9),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (10),

| — | uzimajući u obzir studiju o kaznenim djelima povezanima s divljom florom i faunom koju je u ožujku 2016. objavio resorni odjel pri Odboru za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju o kaznenim djelima povezanima s divljom florom i faunom koju je u ožujku 2016. objavio resorni odjel pri Odboru za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir mrežu Natura 2000 kojom su obuhvaćena ključna mjesta za razmnožavanje i odmaranje rijetkih i ugroženih vrsta te neka rijetka prirodna staništa koja su sama po sebi zaštićena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mrežu Natura 2000 kojom su obuhvaćena ključna mjesta za razmnožavanje i odmaranje rijetkih i ugroženih vrsta te neka rijetka prirodna staništa koja su sama po sebi zaštićena,

| — | uzimajući u obzir izvješće o istraživačkom projektu iz 2014. „Djelovanje EU-a za suzbijanje kaznenih djela povezanih s okolišem” (EFFACE), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o istraživačkom projektu iz 2014. „Djelovanje EU-a za suzbijanje kaznenih djela povezanih s okolišem” (EFFACE),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. veljače 2016. o borbi protiv financiranja terorizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. veljače 2016. o borbi protiv financiranja terorizma,

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika Komisije UN-a za sprječavanje kriminala i kazneno pravosuđe od 4. ožujka 2003. pod nazivom „Nezakonita trgovina zaštićenim vrstama divlje flore i faune te nezakonit pristup genetskim resursima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika Komisije UN-a za sprječavanje kriminala i kazneno pravosuđe od 4. ožujka 2003. pod nazivom „Nezakonita trgovina zaštićenim vrstama divlje flore i faune te nezakonit pristup genetskim resursima”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. lipnja 2016. o Akcijskom planu EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. lipnja 2016. o Akcijskom planu EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom,

| — | uzimajući u obzir procjenu brzog odgovora pod nazivom „Porast kaznenih djela povezanih s okolišem”, koju su 2016. zajedno proveli Program Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP) i Interpol, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir procjenu brzog odgovora pod nazivom „Porast kaznenih djela povezanih s okolišem”, koju su 2016. zajedno proveli Program Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP) i Interpol,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za ribarstvo i Odbora za pravna pitanja (A8-0303/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za ribarstvo i Odbora za pravna pitanja (A8-0303/2016),

| A. | budući da je nezakonita trgovina divljom faunom i florom oblik organiziranog međunarodnog kriminala čija se godišnja vrijednost procjenjuje na iznos od otprilike 20 milijardi EUR i koji je posljednjih godina porastao u svijetu, što ga čini jednim od najvećih i najunosnijih oblika organiziranog prekograničnog kriminala; budući da se nezakonitom trgovinom divljom faunom i florom financiraju drugi oblici teškog i organiziranog kriminala te da je uz njih usko vezana; |
| --- | --- |

A.

budući da je nezakonita trgovina divljom faunom i florom oblik organiziranog međunarodnog kriminala čija se godišnja vrijednost procjenjuje na iznos od otprilike 20 milijardi EUR i koji je posljednjih godina porastao u svijetu, što ga čini jednim od najvećih i najunosnijih oblika organiziranog prekograničnog kriminala; budući da se nezakonitom trgovinom divljom faunom i florom financiraju drugi oblici teškog i organiziranog kriminala te da je uz njih usko vezana;

| B. | budući da se zbog ozbiljnosti globalnog smanjenja biološke raznolikosti može govoriti o šestom valu masovnog izumiranja vrsta; |
| --- | --- |

B.

budući da se zbog ozbiljnosti globalnog smanjenja biološke raznolikosti može govoriti o šestom valu masovnog izumiranja vrsta;

| C. | budući da su svjetska biološka raznolikost i usluge ekosustava pod prijetnjom zbog promjena u uporabi zemlje, neodrživoga korištenja prirodnim izvorima, onečišćenja i klimatskih promjena; budući da su, posebice, mnoge ugrožene vrste suočene s većim izazovima nego prije zbog brze urbanizacije, nestanka staništa i nezakonite trgovine divljom faunom i florom; |
| --- | --- |

C.

budući da su svjetska biološka raznolikost i usluge ekosustava pod prijetnjom zbog promjena u uporabi zemlje, neodrživoga korištenja prirodnim izvorima, onečišćenja i klimatskih promjena; budući da su, posebice, mnoge ugrožene vrste suočene s većim izazovima nego prije zbog brze urbanizacije, nestanka staništa i nezakonite trgovine divljom faunom i florom;

| D. | budući da nezakonita trgovina divljom faunom i florom ima ozbiljne negativne učinke na biološku raznolikost, postojeće ekosustave, prirodnu baštinu matičnih zemalja, prirodne resurse i očuvanje vrsta; |
| --- | --- |

D.

budući da nezakonita trgovina divljom faunom i florom ima ozbiljne negativne učinke na biološku raznolikost, postojeće ekosustave, prirodnu baštinu matičnih zemalja, prirodne resurse i očuvanje vrsta;

| E. | budući da je nezakonita trgovina divljom faunom i florom ozbiljna i rastuća prijetnja svjetskoj sigurnosti, političkoj stabilnosti, ekonomskom razvoju, izvorima prihoda lokalnog stanovništva i vladavini prava te stoga zahtijeva strateški i koordiniran pristup EU-a koji bi obuhvaćao sve relevantne dionike; |
| --- | --- |

E.

budući da je nezakonita trgovina divljom faunom i florom ozbiljna i rastuća prijetnja svjetskoj sigurnosti, političkoj stabilnosti, ekonomskom razvoju, izvorima prihoda lokalnog stanovništva i vladavini prava te stoga zahtijeva strateški i koordiniran pristup EU-a koji bi obuhvaćao sve relevantne dionike;

| F. | budući da je zaustavljanje nezakonite trgovine ugroženim vrstama flore i faune i od njih dobivenih proizvoda od ključne važnosti za ostvarivanje UN-ovih ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

F.

budući da je zaustavljanje nezakonite trgovine ugroženim vrstama flore i faune i od njih dobivenih proizvoda od ključne važnosti za ostvarivanje UN-ovih ciljeva održivog razvoja;

| G. | budući da je CITES važan međunarodni sporazum koji obuhvaća 35 000 životinjskih i biljnih vrsta, koji je na snazi od 1975. i ima 183 stranke (uključujući sve države članice EU-a, a od srpnja 2015. i sam EU); |
| --- | --- |

G.

budući da je CITES važan međunarodni sporazum koji obuhvaća 35 000 životinjskih i biljnih vrsta, koji je na snazi od 1975. i ima 183 stranke (uključujući sve države članice EU-a, a od srpnja 2015. i sam EU);

| H. | budući da bi trgovinske i razvojne politike, među ostalim, trebale služiti kao sredstvo za postizanje većeg poštovanja ljudskih prava te poboljšanja dobrobiti životinja i zaštite okoliša; |
| --- | --- |

H.

budući da bi trgovinske i razvojne politike, među ostalim, trebale služiti kao sredstvo za postizanje većeg poštovanja ljudskih prava te poboljšanja dobrobiti životinja i zaštite okoliša;

| I. | budući da se sustavom EU-a za razmjenu podataka o divljoj fauni i flori (EU-TWIX) nadzire nezakonita trgovina divljom faunom i florom stvaranjem baze podataka o zapljenama i komunikacijskim kanalima među službenicima u europskim zemljama od 2005.; |
| --- | --- |

I.

budući da se sustavom EU-a za razmjenu podataka o divljoj fauni i flori (EU-TWIX) nadzire nezakonita trgovina divljom faunom i florom stvaranjem baze podataka o zapljenama i komunikacijskim kanalima među službenicima u europskim zemljama od 2005.;

| J. | budući da su nedostatak osviještenosti i političkog angažmana velika prepreka za učinkovitost borbe protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom; |
| --- | --- |

J.

budući da su nedostatak osviještenosti i političkog angažmana velika prepreka za učinkovitost borbe protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom;

| K. | budući da su u okviru Programa sigurnosti EU-a za razdoblje 2015. – 2020. kaznena djela u području divlje faune i flore okarakterizirana kao oblik organiziranog kriminala koji je potrebno suzbiti na razini EU-a razmatranjem daljnjih kaznenih sankcija diljem EU-a s pomoću revizije postojećeg zakonodavstva o kaznenim djelima povezanima s okolišem; |
| --- | --- |

K.

budući da su u okviru Programa sigurnosti EU-a za razdoblje 2015. – 2020. kaznena djela u području divlje faune i flore okarakterizirana kao oblik organiziranog kriminala koji je potrebno suzbiti na razini EU-a razmatranjem daljnjih kaznenih sankcija diljem EU-a s pomoću revizije postojećeg zakonodavstva o kaznenim djelima povezanima s okolišem;

| L. | budući da je Operacija COBRA III, koja je provedena u svibnju 2015., bila najveća dosad koordinirana međunarodna operacija kaznenog progona nezakonite trgovine ugroženim vrstama koja je dovela do 139 uhićenja i više od 247 zapljena, uključujući zapljenu slonove bjelokosti, medicinskog bilja, rogova nosoroga, ljuskavaca, palisandra, kornjača te mnogih drugih biljnih i životinjskih primjeraka; |
| --- | --- |

L.

budući da je Operacija COBRA III, koja je provedena u svibnju 2015., bila najveća dosad koordinirana međunarodna operacija kaznenog progona nezakonite trgovine ugroženim vrstama koja je dovela do 139 uhićenja i više od 247 zapljena, uključujući zapljenu slonove bjelokosti, medicinskog bilja, rogova nosoroga, ljuskavaca, palisandra, kornjača te mnogih drugih biljnih i životinjskih primjeraka;

| M. | budući da se potražnjom za nezakonitim proizvodima divlje faune i flore na ciljnim tržištima promiče korupcija diljem opskrbnog lanca u nezakonitoj trgovini divljom faunom i florom; |
| --- | --- |

M.

budući da se potražnjom za nezakonitim proizvodima divlje faune i flore na ciljnim tržištima promiče korupcija diljem opskrbnog lanca u nezakonitoj trgovini divljom faunom i florom;

| N. | budući da EU važno ciljno tržište i tranzitni put za nezakonitu trgovinu divljom faunom i florom, ali i izvorište nezakonite trgovine određenim europskim ugroženim biljnim i životinjskim vrstama; |
| --- | --- |

N.

budući da EU važno ciljno tržište i tranzitni put za nezakonitu trgovinu divljom faunom i florom, ali i izvorište nezakonite trgovine određenim europskim ugroženim biljnim i životinjskim vrstama;

| O. | budući da se rezolucijom UN-ove Komisije za sprečavanje kriminala i kazneno pravosuđe iz travnja 2013., koju je 25. srpnja 2013. podržalo Gospodarsko i socijalno vijeće UN-a, potiče njegove „države članice da proglase nezakonitu trgovinu zaštićenim vrstama divlje faune i flore teškim kaznenim djelom kada u njoj sudjeluju skupine organiziranog kriminala”, čime se tu trgovinu smješta na istu razinu kao i trgovinu ljudima i krijumčarenje droge; |
| --- | --- |

O.

budući da se rezolucijom UN-ove Komisije za sprečavanje kriminala i kazneno pravosuđe iz travnja 2013., koju je 25. srpnja 2013. podržalo Gospodarsko i socijalno vijeće UN-a, potiče njegove „države članice da proglase nezakonitu trgovinu zaštićenim vrstama divlje faune i flore teškim kaznenim djelom kada u njoj sudjeluju skupine organiziranog kriminala”, čime se tu trgovinu smješta na istu razinu kao i trgovinu ljudima i krijumčarenje droge;

Opće napomene

| 1. | pozdravlja Akcijski plan Komisije za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom u kojem se ističe potreba za koordiniranim djelovanjem u cilju suzbijanja uzroka nezakonite trgovine divljom faunom i florom, učinkovite provedbe i primjene postojećih pravila te jačanja globalne suradnje matičnih, tranzitnih i ciljnih zemalja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju, države članice, Europsku službu za vanjsko djelovanje i agencije EU-a Europol i Eurojust da prime na znanje da su kaznena djela u području divlje faune i flore ozbiljna prijetnja u porastu te da ih hitno rješavaju na političkoj razini; ističe potrebu za sveobuhvatnim i koordiniranim pristupima u svim područjima politika, uključujući trgovinu, razvoj, vanjske poslove, promet i turizam te pravosuđe i unutarnje poslove; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da je utvrđivanje i dodjeljivanje prikladnih financijskih i ljudskih resursa ključno za provedbu Akcijskog plana; naglašava potrebu da se u proračunu EU-a i nacionalnim proračunima država članica predvide odgovarajuća financijska sredstva kako bi se osigurala učinkovita provedba tog plana; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uviđa važnost Akcijskog plana, no ističe da je nedovoljno pozornosti posvećeno vodenim vrstama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ustraje na potpunoj i pravodobnoj provedbi svih elemenata Akcijskog plana kako bi se odrazila hitna potreba da se zaustave nezakonite i neodržive prakse i spriječi daljnji gubitak vrsta; poziva Komisiju da Parlamentu i Vijeću jednom godišnje pisanim putem dostavi najnovije informacije o provedbi te da uspostavi kontinuirani i detaljni mehanizam praćenja i evaluacije radi mjerenja napretka, uključujući i mjere koje poduzimaju države članice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju i države članice da poboljšaju zaštitu staništa ciljanih vrsta te ističe da povećanu zaštitu treba zajamčiti za područja koja su označena kao osjetljivi morski ekosustavi, morska područja od ekološkog ili biološkog značaja i područja koja su dio mreže Natura 2000; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da u tu svrhu osnuje ured koordinatora za borbu protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom nalik modelu koji se koristi za borbu protiv trgovine ljudima kako bi se akumulirali učinci napora koje u tom smislu ulažu različite službe Komisije i države članice; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća Komisiju da su mnoge vodene vrste također u opasnosti od izumiranja, što će utjecati na održivost mnogih ekosustava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju i države članice da nastave razvijati znanstvene studije o tehnološkim prilagodbama ribolovnih alata kako bi se izbjegao usputni ulov, s obzirom na činjenicu da su brojne vrste, uključujući kornjače, ugrožene i usputnim ulovom i krijumčarenjem divljih životinjskih vrsta; |
| --- | --- |

9.

Sprečavanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom te uklanjanje njezinih temeljnih uzroka

| 10. | poziva EU, treće zemlje, dionike i civilno društvo da počnu provoditi ciljane i koordinirane serije kampanja za podizanje razine osviještenosti kako bi se istinskim i trajnim promjenama ponašanja pojedinaca i društva postiglo smanjenje potražnje povezane s nezakonitom trgovinom divljom faunom i florom; prepoznaje ulogu koju organizacije civilnog društva mogu imati u pogledu pružanja podrške Akcijskom planu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva EU da podrži inicijative kojima se promiču alternativni održivi izvori prihoda ruralnih zajednica koje žive u blizini divljih vrsta, čime bi se povećale lokalne koristi od mjera za očuvanje, smanjio sukob između ljudi i divlje faune i flore te promicale divlje vrste kao vrijedan izvor prihoda za zajednicu; smatra da će se takvim inicijativama, ako se provode u savjetovanju s predmetnim zajednicama, povećati podrška očuvanju i doprinijeti oporavku i očuvanju populacije divljih vrsta i njihovih staništa te održivom upravljanju tim populacijama i staništima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da zaštita divlje flore i faune mora biti ključan element strategije EU-a za globalno smanjenje siromaštva i poziva da se mjere kojima bi se lokalnim zajednicama omogućile izravne koristi od sudjelovanja u zaštiti divljih flore i faune obuhvate raznim sporazumima o suradnji o kojima se pregovara s trećim zemljama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća Komisiju da nezakonita trgovina vodenim vrstama također utječe na gospodarski razvoj obalnih zajednica i na ekološku prihvatljivost naših voda; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU da se hitno pozabavi problemom korupcije i nedostacima mjera međunarodnog upravljanja duž lanca nezakonite trgovine divljom faunom i florom; poziva EU i njegove države članice da se na temelju Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije (UNCAC) povežu s partnerskim zemljama te drugim forumima kako bi problem rješavali na matičnim, tranzitnim i ciljnim tržištima; poziva sve države članice da u potpunosti poštuju i učinkovito provode odredbe UNCAC-a; pozdravlja međunarodno obvezivanje na borbu protiv korupcije člankom 10. Rezolucije br. 69/314 Opće skupštine UN-a iz srpnja 2015.; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prepoznaje da postoji potreba za pružanjem pomoći, smjernica i osposobljavanja tijelima u matičnim, tranzitnim i ciljnim zemljama u pogledu istražnih i sudskih postupaka te postupaka kaznenog progona na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini; naglašava potrebu da se te napore učinkovito koordinira među svim agencijama uključenima u taj posao; poziva EU da podrži razmjenu primjera najbolje prakse i da omogući stavljanje specijalizirane opreme i stručnog znanja na raspolaganje ondje gdje je to potrebno; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prima na znanje zaključke Vijeća od 20. lipnja 2016. o Akcijskom planu EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom u kojima se navodi da kaznena djela u području divlje faune i flore predstavljaju ozbiljnu i sve veću prijetnju biološkoj raznolikosti i okolišu te svjetskoj sigurnosti, vladavini prava, ljudskim pravima i održivom razvoju; ozbiljno žali što nema jasne predanosti država članica; ističe da države članice imaju ključnu ulogu u punoj i usklađenoj provedbi Akcijskog plana na nacionalnoj razini i u ostvarivanju ciljeva koji su u njemu sadržani; |
| --- | --- |

16.

| 17. | snažno potiče vlade zemalja koje opskrbljuju tržište: (i) da poboljšaju vladavinu prava i stvore djelotvorna sredstva odvraćanja od te prakse jačanjem kriminalnih istraga, progona i kažnjavanja; (ii) da donesu oštrije zakone u kojima se nezakonito trgovanje divljom faunom i florom određuje kao „ozbiljan zločin” koji zaslužuje jednak stupanj pozornosti i težinu kao i drugi oblici transnacionalnoga organiziranoga kriminala; (iii) da dodijele više sredstava za borbu protiv kriminala povezanoga s divljom faunom i florom, posebno kako bi se ojačalo provođenje zakona o divljoj fauni i flori, trgovinske kontrole, praćenje te carinsko otkrivanje i oduzimanje; (iv) da se obvežu na politiku nulte tolerancije u pogledu korupcije; |
| --- | --- |

17.

Povećanje učinkovitosti provedbe i primjene

| 18. | poziva države članice da osmisle akcijske planove za nezakonito trgovanje divljom faunom i florom u kojima će razraditi detaljne politike provedbe propisa i kaznene mjere te da objavljuju i razmjenjuju podatke o zapljenama i uhićenjima povezanima s kaznenim djelima u području divlje faune i flore kako bi se osigurala dosljednost i usklađeni pristupi država članica; podržava uspostavu mehanizma putem kojeg će Komisija dobivati redovite podatke i ažurirane informacije o zapljenama i uhićenjima u državama članicama te promicati razmjenu dobre prakse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ustraje na važnosti potpune primjene i provedbe uredaba EU-a o trgovini divljom faunom i florom; |
| --- | --- |

19.

| 20. | predlaže da kazne za nezakonitu trgovinu divljim vrstama, posebno na područjima osjetljivih morskih sustava i mreže Natura 2000, budu dovoljno stroge kako bi imale odvraćajući učinak kod potencijalnih počinitelja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice da osiguraju da tijela odgovorna za provođenje zakona, tužiteljstva te nacionalna sudska tijela imaju potrebne financijske i ljudske resurse te prikladnu stručnost za borbu protiv kaznenih djela u području divlje faune i flore; odlučno potiče Komisiju i države članice da povećaju napore za osposobljavanje svih relevantnih agencija i institucija te podizanje njihove razine osviještenosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja napore Mreže Europske unije za primjenu i izvršenje prava u području okoliša (IMPEL), Europske mreže državnih odvjetnika koji se bave okolišem (ENPE), Europskog foruma sudaca koji se bave okolišem (EUFJE) i mreže policajaca koji se bave suzbijanjem kaznenih djela povezanih s okolišem (EnviCrimeNet); |
| --- | --- |

22.

| 23. | prima na znanje uvrštavanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom u Program sigurnosti EU-a za razdoblje 2015. – 2020., u kojem se navodi da se trgovinom divljom faunom i florom prijeti biološkoj raznolikosti u izvornim regijama, održivom razvoju i regionalnoj stabilnosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | predlaže da države članice ulože sredstva koja prikupe od kazni za nezakonitu trgovinu u zaštitu i očuvanje divlje flore i faune; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva na znatnu promjenu u području prikupljanja obavještajnih podataka, donošenja zakona i kaznenog progona, borbe protiv korupcije, u vezi s nezakonitom trgovinom divljom faunom i florom u državama članicama EU-a te u drugim odredišnim i tranzitnim zemljama; stoga poziva Komisiju da posveti puno pozornosti tim aspektima upravljanja i praćenja primjene međunarodnih normi u vezi s trgovinom divljom faunom i florom; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da je usklađivanje politika i pravnih okvira posebno važno u pogledu kriminala povezanoga s divljom faunom i florom kako bi se izbjegla „migracija” kriminalnih mreža koje nezakonito trguju divljom faunom i florom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe da je potrebno poboljšati suradnju među agencijama i uvesti djelotvornu i pravovremenu razmjenu podataka između nacionalnih i europskih provedbenih agencija i agencija za izvršavanje zakonodavstva; poziva na uspostavu strateških mreža za provedbu na razini EU-a i država članica kako bi se takva suradnja olakšala i poboljšala; poziva države članice da utemelje jedinice za borbu protiv kaznenih djela u području divlje faune i flore kako bi se olakšala provedba u različitim agencijama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice da Europolu kontinuirano dostavljaju relevantne obavještajne informacije i podatke; poziva Europol da razmotri uključivanje kaznenih djela u području divlje faune i flore u sljedeću procjenu prijetnje teškog i organiziranog kriminala za EU; poziva na uspostavljanje specijalizirane jedinice za borbu protiv kaznenih djela u području divlje faune i flore u sklopu Europola koja bi imala transnacionalne ovlasti i dužnosti te dovoljne financijske i ljudske resurse, čime bi se omogućilo centralizirano prikupljanje i analiza informacija te koordinirana provedba strategija i istraga; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju da promiče sustav EU-TWIX kao provjeren i funkcionalan alat s pomoću kojeg države članice mogu razmjenjivati podatke i informacije te da osigura dugoročnu financijsku potporu tom sustavu; smatra da organizacije civilnog društva mogu imati važnu ulogu u praćenju provođenja zakona o kriminalu povezanom s divljom faunom i florom te izvješćivanju o njemu; poziva Komisiju i države članice na daljnju suradnju kako bi podržali takve napore nevladinih organizacija; |
| --- | --- |

29.

| 30. | napominje da postoji poveznica između kaznenih djela u području divlje faune i flore te drugih oblika organiziranog kriminala, uključujući pranje novca i financiranje paravojnih i terorističkih skupina, te u tom smislu vidi međunarodnu suradnju radi borbe protiv nezakonitih financijskih tokova kao prioritet; poziva EU i države članice da upotrijebe sve relevantne instrumente, uključujući suradnju s financijskom sektoru, te da prate i istražuju učinke financijskih proizvoda i praksi u nastajanju koji su povezani s ovom aktivnošću; |
| --- | --- |

30.

| 31. | apelira na države članice da u potpunosti provedu odredbe Direktive 2008/99/EZ o zaštiti okoliša putem kaznenog prava i da odrede primjerenu razinu sankcija za kaznena djela povezana s divljom faunom i florom; zabrinut je da neke države članice još nisu u potpunosti provele tu direktivu te poziva Komisiju da procijeni provedbu u svakoj državi članici, posebno u pogledu kazni, i da ponudi smjernice; poziva Komisiju da u roku koji je predviđen Programom sigurnosti EU-a revidira Direktivu 2008/99/EZ, prije svega u pogledu njezine djelotvornosti u borbi protiv kriminala u području divlje faune i flore, te da po potrebi predloži njezinu reviziju; poziva Komisiju da poduzme mjere u cilju utvrđivanja i provođenja zajedničkih minimalnih pravila u vezi s definiranjem kaznenih djela i sankcija u vezi s nezakonitom trgovinom divljom faunom i florom, u skladu s člankom 83. stavkom 1. UFEU-a o osobito teškom kriminalitetu s prekograničnim elementima; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da bi carinsku dimenziju Akcijskog plana trebalo dodatno naglasiti, kako u pogledu suradnje s partnerskim zemljama tako i u pogledu bolje i učinkovitije provedbe unutar Unije; stoga iščekuje da Komisija 2016. provede preispitivanje primjene i provedbe trenutačnog zakonskog okvira EU-a i traži da se u to preispitivanje uključi ocjena carinskih postupaka; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice da uspješno provode i poštuju Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta (UNTOC) kao temelj za međunarodno djelovanje i uzajamnu pravnu pomoć te kao ključni korak u zajedničkom koordiniranom pristupanju borbi protiv kriminala u području divlje faune i flore; s tim u vezi duboko žali zbog činjenice da jedanaest država članica još uvijek nije provelo UNTOC; poziva te države članice da u što skorijem roku provedu Konvenciju; |
| --- | --- |

33.

| 34. | smatra da su za djelovanje protiv kriminala u području divlje faune i flore potrebne dosljedne, učinkovite i odvraćajuće kaznenopravne sankcije; poziva države članice da nezakonitu trgovinu divljom faunom i florom definiraju kao ozbiljno kazneno djelo u skladu s člankom 2. točkom (b) UNTOC-a; |
| --- | --- |

34.

| 35. | prepoznaje potrebu za davanjem smjernica sudskim tijelima i tužiteljstvima država članica u pogledu kaznenog progona i izricanja kazni te potrebu za obučavanjem carinskih i pravosudnih službenika na ulaznim točkama u EU; smatra da su „Svjetski program UNEP-a za suce” i „Inicijativa zelene carine” modeli koje treba slijediti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju, relevantne agencije EU-a i države članice da uvide razmjere internetske trgovine divljom faunom i florom te da ojačaju kapacitete jedinica za borbu protiv kaznenih djela protiv okoliša i carinskih jedinica, pokrenu suradnju s jedinicama za borbu protiv kiberkriminaliteta i potiču angažman organizacija civilnog društva kako bi osigurale postojanje kanala mobilizacije pomoći prekograničnih jedinica specijaliziranih za kiberkriminalitet; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva države članice i Komisiju da zajedno s operatorima platformi za društvene medije, pretraživačkim servisima i platformama za e-trgovinu rješavaju problem nezakonite internetske trgovine divljom faunom i florom; poziva Komisiju i države članice da pooštre mjere kontrole i razrade politike za borbu protiv potencijalnih nezakonitih aktivnosti na internetu; u tom smislu poziva Komisiju da izradi smjernice za rješavanje problema internetskog kriminala povezanog s divljom faunom i florom na razini EU-a; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva EU i tijela za provedbu zakona država članica da utvrde i prate obrasce drugih oblika teškog i organiziranog kriminala, kao što je trgovina ljudima, kako bi pripomogli u preventivnim aktivnostima i istragama o nepravilnostima u opskrbnom lancu u slučaju rješavanja problema nezakonite trgovine divljom faunom i florom, na primjer sumnjivih pošiljki i financijskih transakcija; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja činjenicu da je EU prvi put kao stranka CITES-a sudjelovao na 17. Konferenciji stranaka (COP17) i činjenicu da EU i države članice pokazuju snažnu predanost i daju znatnu financijsku potporu za CITES; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja proces stručne revizije u okviru Programa Ujedinjenih naroda za zaštitu okoliša (UNEP) čiji je cilj donijeti opće priznatu definiciju kaznenog djela protiv okoliša; u tom pogledu napominje da su pravne granice između različitih vrsta kaznenih djela protiv okoliša ponekad nejasne, što može ograničiti mogućnosti uspješnog kaznenog progona i kažnjavanja; |
| --- | --- |

40.

Jačanje globalnog partnerstva

| 41. | poziva Komisiju i države članice da pojačaju dijalog i suradnju s matičnim, tranzitnim i ciljnim zemljama u opskrbnom lancu nezakonite trgovine divljom faunom i florom te da im pruže tehničku i ekonomsku pomoć te diplomatsku podršku; smatra da EU mora djelovati na međunarodnoj razini kako bi se treće zemlje poduprlo u borbi protiv nezakonitoga trgovanja divljom faunom i florom te kako bi se doprinijelo daljnjem razvoju nužnih zakonskih okvira bilateralnim i multilateralnim sporazumima; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe raširenu korupciju, institucijske nedostatke, slabljenje države, loše upravljanje i slabe kazne za kaznena djela povezana s divljom faunom i florom kao najveće izazove koje treba riješiti da bi se transnacionalna nezakonita trgovina divljom faunom i florom učinkovito suzbila; snažno potiče EU da podupre zemlje u razvoju u njihovim nastojanjima da smanje poticaje za krivolov poboljšanjem ekonomskih prilika te promicanjem dobrog upravljanja i vladavine prava; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva institucije EU-a, države članice i sve uključene države da sustavnije istražuju veze između nezakonite trgovine divljom faunom i florom te regionalnih sukoba i terorizma; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisiju i države članice da uspostave uzajamni fond ili sličan instrument na temelju članka 187. revidirane Uredbe o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, s ciljem očuvanja zaštićenih područja i borbe protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom i krivolova, kao dio Akcijskog plana za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva EU da unaprijedi svoju financijsku i tehničku potporu koju pruža preko Instrumenta za razvojnu suradnju i Europskog razvojnog fonda radi potpore zemljama u razvoju u provedbi nacionalnih propisa o divljoj fauni i flori u skladu s preporukama iz CITES-a, a posebno onima s nedostatnim resursima za provođenje zakonodavstva i sudski progon krijumčara; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisiju da razmotri mogućnost da se u okviru Instrumenta za partnerstvo financiraju inicijative kojima je cilj smanjenje potražnje za nezakonitim proizvodima od divlje faune i flore na ključnim tržištima, u skladu s prioritetom 1. Akcijskog plana; ističe da uključenost civilnog društva u strukture praćenja u sklopu poglavlja o trgovini i održivom razvoju unutar trgovinskih sporazuma EU-a može imati znatan doprinos u tom pogledu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe važnost toga da se, u kontekstu strateškog partnerstva između EU-a i Kine, uhvati u koštac s osjetljivim pitanjem sve veće potražnje za proizvodima od divlje faune i flore, poput slonove bjelokosti, nosorogova roga i tigrovih kosti, što je istinska prijetnja očuvanju tih vrsta i biološkoj raznolikosti općenito; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da u sve trgovinske sporazume EU-a i pregovore o njima uključi obvezujuća i provediva poglavlja o održivom razvoju u kojima se izričito navodi obveza zaustavljanja nezakonite trgovine divljom faunom i florom u svim gospodarskim sektorima i poziva Komisiju da u svoja izvješća o provedbi uvrsti analizu tih odredbi; apelira na Komisiju da u kontekstu sustava OSP+ naglasi provedbu Konvencije CITES i mjera borbe protiv kaznenih djela povezanih s divljom faunom i florom; |
| --- | --- |

48.

| 49. | konstatira da je korupcija jedan od glavnih faktora kojim se otvara put i doprinosi trgovini nezakonitom faunom i florom i nezakonitim proizvodima dobivenima od njih; pozdravlja činjenicu da je Komisija u strategiji pod nazivom „Trgovina za sve” preuzela obvezu da u sve buduće trgovinske sporazume uključi ambiciozne antikorupcijske odredbe za suprotstavljanje izravnom i neizravnom učinku korupcije i nezakonite trgovine divljom faunom i florom; stoga traži da Komisija posveti najveću moguću pozornost administrativnim aspektima i praćenju primjene međunarodnih normi u vezi s trgovinom divljom faunom i florom; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva EU da u granicama okvira koji je postavio WTO istraži načine na koje bi se svjetska trgovina i ekološki sustavi mogli bolje uzajamno potpomagati, prije svega u kontekstu tekućih napora oko povećanja dosljednosti između WTO-a i multilateralnih sporazuma o okolišu, te u svjetlu Sporazuma o olakšavanju trgovine kojim se otvara put suradnji među carinskim službenicima te onima koji se bave zaštitom divlje faune i flore i trgovinom, posebice u zemljama u razvoju; smatra da bi trebalo istražiti dodatne prilike za suradnju između WTO-a i CITES-a, posebno u vidu pružanja tehničke pomoći službenicima iz zemalja u razvoju i jačanja njihova kapaciteta u području trgovine i okoliša; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ističe ključnu ulogu međunarodne suradnje organizacija u lancu provedbe zakona; poziva EU i države članice da i dalje podupiru Međunarodni konzorcij za borbu protiv kriminala povezanog s divljom faunom i florom (ICCWC); pozdravlja svako jačanje te potpore, među ostalim osiguravanjem financijskih resursa i ustupanjem stručnog znanja, kako bi se olakšala izgradnja kapaciteta, promicala razmjena informacija i obavještajnih podataka te poduprlo provođenje i pridržavanje zakona; poziva Komisiju da pri ocjenjivanju učinkovitosti financijske potpore EU-a trećim zemljama za potporu aktivnostima suzbijanja nezakonite trgovine divljom faunom i florom koristi pokazatelje ICCWC-a i da omogući ujednačenu i vjerodostojnu procjenu financiranja razvoja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja međunarodne operacije provedbe zakona, kao što je operacija COBRA III, čiji su rezultat velike zapljene nezakonitih proizvoda od divljih vrsta, uhićenja trgovaca i veća prepoznatljivost nezakonite trgovine divljom faunom i florom kao teškog organiziranog kriminala u javnosti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva države članice da povećaju proračun za CITES kako bi ta organizacija mogla proširiti svoje aktivnosti u vezi s praćenjem i utvrđivanjem vrsta; u tom pogledu žali što šest država članica još ima nepodmirena plaćanja u korist CITES-a za razdoblje 1992. – 2015.; |
| --- | --- |

53.

| 54. | također pozdravlja činjenicu da Akcijski plan EU-a predstavlja velik doprinos postizanju ciljeva održivog razvoja utvrđenih u okviru Programa održivog razvoja do 2030., koji su šefovi država donijeli na sastanku na vrhu UN-a u rujnu 2015.; |
| --- | --- |

54.

EU kao ciljno tržište, izvorište i tranzitna točka

| 55. | napominje da CITES-a, Uredba EU-a o drvu i regulatorni okvir EU-a za borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova predstavljaju važne alate za reguliranje međunarodne trgovine divljom faunom i florom; međutim, zabrinut je zbog nepostojanja pravilne provedbe i primjenu tog zakonodavstva i poziva države članice da pojačaju zajedničke i koordinirane napore kako bi osigurale učinkovitu provedbu; nadalje je zabrinut zbog nedostataka u pogledu životinjskih vrsta i dionika u sadašnjem regulatornom okviru; stoga poziva EU da revidira postojeći zakonodavni okvir kako bi ga dopunio zabranom da se divlja flora i fauna koja je protuzakonito ulovljena ili ubrana te kojom se protuzakonito trguje u trećim zemljama stavlja na raspolaganje i na tržište, kao i njezin prijevoz, nabava i posjedovanje; smatra da bi se takvim zakonodavstvom mogao uskladiti postojeći okvir EU-a te da transnacionalni učinak takvog zakonodavstva može imati ključnu ulogu u smanjenju nezakonite trgovine divljom faunom i florom na svjetskoj razini; u tom pogledu naglašava da, radi pravne sigurnosti za one koji su uključeni u zakonitu trgovinu, takvo zakonodavstvo mora osigurati potpunu transparentnost u pogledu zabrane trgovanja vrstama jer je ona nezakonita u nekoj trećoj zemlji; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ističe da je lov na trofeje doprinio masovnom nestajanju ugroženih vrsta navedenih u dodacima I. i II. CITES-u te odlučno poziva Komisiju i države članice da zauzmu oprezan pristup pri uvozu lovačkih trofeja vrsta zaštićenih propisima EU-a o trgovini divljim vrstama, da podupru daljnje jačanje pravnih odredbi EU-a koje se odnose na uvoz lovačkih trofeja u države članice EU-a i da uvedu obvezu izdavanja dozvola za uvoz trofeja svih vrsta navedenih u Prilogu B Uredbi (EZ) br. 338/97; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja Deklaraciju iz Buckinghamske palače donesenu 2016. u kojoj se potpisani predstavnici zrakoplovnih kompanija, brodarskih poduzeća, lučkih operatora, carinskih agencija, međuvladinih organizacija i organizacija za očuvanje vrsta obvezuju na podizanje standarda u cijelom prometnom sektoru, s naglaskom na razmjeni informacija, obuci zaposlenika, tehnološkim poboljšanjima i razmjeni resursa među poduzećima i organizacijama u cijelom svijetu; poziva sve strane da u potpunosti provedu obveze iz te Deklaracije; potiče države članice da promiču dobrovoljno preuzimanje obveza po uzoru na Deklaraciju iz Buckinghamske palače i u drugim sektorima, prije svega financijskom sektoru i sektoru e-trgovine; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva da se na europskoj razini uvede apsolutna i trenutna zabrana trgovine, izvoza ili ponovnog izvoza slonovače, uključujući i slonovaču iz razdoblja prije Konvencije i rogove nosoroga, u Europsku uniju i izvan nje; poziva na uspostavu mehanizma za procjenu nužnosti sličnih mjera zabrane za druge ugrožene vrste; |
| --- | --- |

58.

| 59. | napominje da je Uredbom EU-a o uspostavi sustava za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova postignut određeni rezultat, ali ustraje u tome da bi provedba trebala biti snažnija kako bi se zajamčilo da nezakonito ulovljena riba ne može ući na europsko tržište; smatra da bi države članice EU-a trebale biti dosljednije i učinkovitije kada je riječ o provjerama dokumentacije o ulovu (certifikati o ulovu) i pošiljaka (posebno iz zemalja koje se smatraju visokorizičnima) kako bi se zajamčilo da je riba ulovljena na zakonit način; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ističe važnost uključivanja privatnog sektora u borbu protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom samoreguliranjem i društveno odgovornim poslovanjem; smatra da je sljedivost u opskrbnom lancu ključna za zakonitu i održivu trgovinu, bilo komercijalnu ili nekomercijalnu; naglašava potrebu za suradnjom i koordinacijom na međunarodnoj razini, kao i između javnog i privatnog sektora, te poziva EU da ojača postojeće instrumente kontrole, uključujući upotrebu mehanizama sljedivosti; smatra da bi prometni sektor u tome trebao imati središnju ulogu, npr. tako što bi se u područje prijevoza mogao uvesti sustav ranog upozoravanja i otkrivanja; napominje da u tom pogledu javno-privatna partnerstva mogu imati važnu ulogu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva države članice da, uz granične kontrole propisane Uredbom (EZ) br. 338/97, uvedu unutardržavno nadziranje pridržavanja propisa u sklopu kojeg bi se provodile redovne provjere trgovaca i nositelja dozvola, kao što su trgovine kućnim ljubimcima, uzgajivači, istraživački centri i rasadnici, te uključujući praćenje modnih, umjetničkih, zdravstvenih i uslužnih obrta u kojima se možda koriste nezakoniti biljni ili životinjski materijali; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva države članice da osiguraju mogućnost trenutačne zapljene svih oduzetih primjeraka te odgovarajuću brigu o oduzetim ili zaplijenjenim živim primjercima u centrima za dobrobit životinja kao i njihovo udomljavanje; poziva Komisiju da ponudi smjernice kojima bi se osiguralo da svi centri za spašavanje divljih vrsta koje koriste države članice imaju odgovarajuće standarde; nadalje poziva EU i države članice da osiguraju odgovarajuće financiranje centara za spašavanje životinja; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva države članice da donesu nacionalne planove za postupanje sa živim zaplijenjenim primjercima u skladu s Prilogom 3. Rezoluciji 10.7. (Rev. CoP15) s Konferencije stranaka CITES-a; ističe da bi države članice trebale prijaviti sve slučajeve oduzimanja živih primjeraka u sustav EU-TWIX, da treba objavljivati godišnja sažeta izvješća i da bi države članice trebale službenicima za provedbu zakona osigurati obuku koja će obuhvaćati i aspekte dobrobiti životinja i sigurnost pri postupanju sa živim životinjama; poziva EU i države članice da osiguraju odgovarajuću financijsku potporu za centre za spašavanje divljih vrsta; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva države članice da razmotre sustave „pozitivnih popisa” dopuštenih vrsta u okviru kojih će se objektivno i u skladu sa znanstvenim kriterijima ocjenjivati sigurnost egzotičnih vrsta i njihova prikladnost za trgovanje i da budu kućni ljubimci; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0031.

(2)  SL L 75, 19.3.2015., str. 1.

(3)  SL L 295, 12.11.2010., str. 23.

(4)  SL L 286, 29.10.2008., str. 1.

(5)  SL L 181, 29.6.2013., str. 1.

(6)  SL L 77, 24.3.2009., str. 1.

(7)  SL L 328, 6.12.2008., str. 28.

(8)  SL L 94, 9.4.1999., str. 24.

(9)  SL L 20, 26.1.2010., str. 7.

(10)  SL L 206, 22.7.1992., str. 7.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/127 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/127

---

P8_TA(2016)0455

Nove prilike za mala prijevoznička poduzeća

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o novim prilikama za mala prijevoznička poduzeća, uključujući poslovne modele temeljene na suradnji (2015/2349(INI))

(2018/C 224/20)

Europski parlament

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 5. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 5. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

| — | uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije pod naslovom „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije pod naslovom „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima” (COM(2011)0144),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o provedbi Bijele knjige o prometu iz 2011.: razmatranje aktualnog stanja i put naprijed prema održivoj mobilnosti (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o provedbi Bijele knjige o prometu iz 2011.: razmatranje aktualnog stanja i put naprijed prema održivoj mobilnosti (1),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije 2003/361/EZ o definiciji mikropoduzeća, malih i srednjih poduzeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije 2003/361/EZ o definiciji mikropoduzeća, malih i srednjih poduzeća,

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće Komisije o europskim malim i srednjim poduzećima za 2014/2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće Komisije o europskim malim i srednjim poduzećima za 2014/2015.,

| — | uzimajući u obzir komunikacije Komisije naslovljene „Počnimo od malih – Akt o malom poduzetništvu za Europu” (COM(2008)0394) i „Revizija Akta o malom poduzetništvu za Europu” (COM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikacije Komisije naslovljene „Počnimo od malih – Akt o malom poduzetništvu za Europu” (COM(2008)0394) i „Revizija Akta o malom poduzetništvu za Europu” (COM(2011)0078),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije „Europski program za ekonomiju suradnje” (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije „Europski program za ekonomiju suradnje” (COM(2016)0356),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o europskoj strategiji za mobilnost s niskom razinom emisije (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o europskoj strategiji za mobilnost s niskom razinom emisije (COM(2016)0501),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 5. veljače 2013. o poboljšanju pristupa financiranju malih i srednjih poduzeća (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 5. veljače 2013. o poboljšanju pristupa financiranju malih i srednjih poduzeća (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2015. o mogućnostima zelenog rasta za mala i srednja poduzeća (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2015. o mogućnostima zelenog rasta za mala i srednja poduzeća (3),

| — | uzimajući u obzir instrument za mala i srednja poduzeća programa Obzor 2020. te inicijativu INNOSUP, program COSME, portal Vaša Europa – poslovanje, pilot-projekt „Brzi program za inovacije” (FTI) i mogućnosti umrežavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir instrument za mala i srednja poduzeća programa Obzor 2020. te inicijativu INNOSUP, program COSME, portal Vaša Europa – poslovanje, pilot-projekt „Brzi program za inovacije” (FTI) i mogućnosti umrežavanja,

| — | uzimajući u obzir Direktivu o elektroničkoj trgovini (2000/31/EZ) i Direktivu o uslugama (2006/123/EZ), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu o elektroničkoj trgovini (2000/31/EZ) i Direktivu o uslugama (2006/123/EZ),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća” (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća” (COM(2015)0550),

| — | uzimajući u obzir Instrument za povezivanje Europe (CEF) uspostavljen Uredbom (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Instrument za povezivanje Europe (CEF) uspostavljen Uredbom (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. (4),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0304/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0304/2016),

| A. | budući da su mala i srednja poduzeća glavni pokretač europske ekonomije i da prema podacima iz 2014. ona predstavljaju 99,8 % svih poduzeća koja ne pripadaju financijskom sektoru i pružaju dvije trećine radnih mjesta; |
| --- | --- |

A.

budući da su mala i srednja poduzeća glavni pokretač europske ekonomije i da prema podacima iz 2014. ona predstavljaju 99,8 % svih poduzeća koja ne pripadaju financijskom sektoru i pružaju dvije trećine radnih mjesta;

| B. | budući da mala i srednja poduzeća koja su proteklih godina stvorila radna mjesta uglavnom pripadaju uslužnom sektoru; |
| --- | --- |

B.

budući da mala i srednja poduzeća koja su proteklih godina stvorila radna mjesta uglavnom pripadaju uslužnom sektoru;

| C. | budući da mala prijevoznička poduzeća imaju ključnu ulogu u dobrom funkcioniranju mobilnosti u Europi, ali često nailaze na poteškoće pri ulasku na tržište i pri zadržavanju svojeg položaja na njemu, prije svega zbog prisutnosti monopola na tom tržištu; |
| --- | --- |

C.

budući da mala prijevoznička poduzeća imaju ključnu ulogu u dobrom funkcioniranju mobilnosti u Europi, ali često nailaze na poteškoće pri ulasku na tržište i pri zadržavanju svojeg položaja na njemu, prije svega zbog prisutnosti monopola na tom tržištu;

| D. | budući da mala poduzeća pružaju dodanu vrijednost, osobito u udaljenim i gusto naseljenim područjima, zahvaljujući odličnom poznavanju lokalnog tržišta, bliskosti s klijentom i/ili spremnosti i sposobnosti za inovacije; budući da, uz to, ona mogu pružati usluge po mjeri i da pridonose borbi protiv socijalne isključenosti stvaranjem radnih mjesta i ekonomske aktivnosti, poboljšavanjem upravljanja mobilnošću i pridonošenjem razvoju turizma (kod kojeg su usluge mobilnosti izravno vezane za potražnju posjetitelja za novim proizvodima i iskustvima); |
| --- | --- |

D.

budući da mala poduzeća pružaju dodanu vrijednost, osobito u udaljenim i gusto naseljenim područjima, zahvaljujući odličnom poznavanju lokalnog tržišta, bliskosti s klijentom i/ili spremnosti i sposobnosti za inovacije; budući da, uz to, ona mogu pružati usluge po mjeri i da pridonose borbi protiv socijalne isključenosti stvaranjem radnih mjesta i ekonomske aktivnosti, poboljšavanjem upravljanja mobilnošću i pridonošenjem razvoju turizma (kod kojeg su usluge mobilnosti izravno vezane za potražnju posjetitelja za novim proizvodima i iskustvima);

| E. | budući da se potražnja za uslugama prijevoza, za osobe kao i za robu, i uvjeti pod kojima se one pružaju međusobno bitno razlikuju te da smanjenje mobilnosti ne dolazi u obzir; |
| --- | --- |

E.

budući da se potražnja za uslugama prijevoza, za osobe kao i za robu, i uvjeti pod kojima se one pružaju međusobno bitno razlikuju te da smanjenje mobilnosti ne dolazi u obzir;

| F. | budući da organizacija prijevoza u velikim gradovima i na cestama koje vode do njih uzrokuje zagušenja i gužve u prometu, čime nastaje znatna šteta za gospodarstvo; budući da su mala i srednja poduzeća u prometnom sektoru važna nadopuna mreži javnog prijevoza u gradskim čvorištima, posebno u ono doba dana kad je javni prijevoz vrlo rijedak i u perifernim područjima u kojima prigradske usluge prijevoza nisu dobro razvijene; |
| --- | --- |

F.

budući da organizacija prijevoza u velikim gradovima i na cestama koje vode do njih uzrokuje zagušenja i gužve u prometu, čime nastaje znatna šteta za gospodarstvo; budući da su mala i srednja poduzeća u prometnom sektoru važna nadopuna mreži javnog prijevoza u gradskim čvorištima, posebno u ono doba dana kad je javni prijevoz vrlo rijedak i u perifernim područjima u kojima prigradske usluge prijevoza nisu dobro razvijene;

| G. | budući da jedna novija studija Komisije pokazuje da je 17 % europskih potrošača već koristilo usluge ekonomije dijeljenja, a da je njih 52 % upoznato s ponudom tih usluga; budući da potrošači traže lako dostupne i fleksibilne načine korištenja uslugama prijevoza uz održavanje cijena u skladu sa stvarnim troškovima pružanja usluge, kao i jednostavan pristup rezervacijama i sigurnom plaćanju ponuđenih usluga; |
| --- | --- |

G.

budući da jedna novija studija Komisije pokazuje da je 17 % europskih potrošača već koristilo usluge ekonomije dijeljenja, a da je njih 52 % upoznato s ponudom tih usluga; budući da potrošači traže lako dostupne i fleksibilne načine korištenja uslugama prijevoza uz održavanje cijena u skladu sa stvarnim troškovima pružanja usluge, kao i jednostavan pristup rezervacijama i sigurnom plaćanju ponuđenih usluga;

| H. | budući da ekonomija suradnje u prometnom sektoru može aktivno sudjelovati u razvoju održivih oblika mobilnosti; budući da samoregulacija nije uvijek dobro rješenje i da je potreban odgovarajući zakonodavni okvir; |
| --- | --- |

H.

budući da ekonomija suradnje u prometnom sektoru može aktivno sudjelovati u razvoju održivih oblika mobilnosti; budući da samoregulacija nije uvijek dobro rješenje i da je potreban odgovarajući zakonodavni okvir;

| I. | budući da su nužnošću održivog razvoja i revolucijom na području informacijskih i komunikacijskih tehnologija stvorene nove prilike i izazovi za poduzeća svih veličina u pogledu odgovaranja na sve veću potražnju za održivom mobilnošću unutar infrastrukturnih ograničenja; |
| --- | --- |

I.

budući da su nužnošću održivog razvoja i revolucijom na području informacijskih i komunikacijskih tehnologija stvorene nove prilike i izazovi za poduzeća svih veličina u pogledu odgovaranja na sve veću potražnju za održivom mobilnošću unutar infrastrukturnih ograničenja;

| J. | budući da su eksponencijalni rast raširenosti pametnih mobilnih uređaja i sveobuhvatna pokrivenost brzim širokopojasnim mrežama doveli do novih digitalnih alata i za pružatelje usluga prijevoza i za klijente smanjenjem transakcijskih troškova i važnosti fizičke lokacije pružatelja usluga jer je, zahvaljujući digitalnim mrežama, i u udaljenim područjima omogućena internetska povezanost radi pružanja usluga, ne samo na regionalnoj već i na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

J.

budući da su eksponencijalni rast raširenosti pametnih mobilnih uređaja i sveobuhvatna pokrivenost brzim širokopojasnim mrežama doveli do novih digitalnih alata i za pružatelje usluga prijevoza i za klijente smanjenjem transakcijskih troškova i važnosti fizičke lokacije pružatelja usluga jer je, zahvaljujući digitalnim mrežama, i u udaljenim područjima omogućena internetska povezanost radi pružanja usluga, ne samo na regionalnoj već i na svjetskoj razini;

| K. | budući da tehnološka otkrića, novi poslovni modeli i digitalizacija posljednjih godina znatno mijenjaju prometni sektor i snažno utječu na tradicionalne poslovne modele, kao i na radne uvjete i zapošljavanje u tom sektoru; budući da su se, iako se s jedne strane prometni sektor otvara, s druge strane radni uvjeti u mnogim slučajevima pogoršali zbog ekonomske krize, a u nekim slučajevima i zbog nedostatne provedbe postojećih propisa; |
| --- | --- |

K.

budući da tehnološka otkrića, novi poslovni modeli i digitalizacija posljednjih godina znatno mijenjaju prometni sektor i snažno utječu na tradicionalne poslovne modele, kao i na radne uvjete i zapošljavanje u tom sektoru; budući da su se, iako se s jedne strane prometni sektor otvara, s druge strane radni uvjeti u mnogim slučajevima pogoršali zbog ekonomske krize, a u nekim slučajevima i zbog nedostatne provedbe postojećih propisa;

| L. | budući da prometni sektor ne obuhvaća samo izravne pružatelje usluga prijevoza nego i mala i srednja poduzeća koja nude usluge kao što su održavanje prijevoznih sredstava, prodaja rezervnih dijelova, obuka osoblja te iznajmljivanje vozila i opreme; budući da postoji ogroman potencijal za stvaranje novih radnih mjesta povezanih s tim aktivnostima, među ostalim i za visokokvalificirane radnike; budući da u politikama za prometni sektor treba uzeti u obzir interese cijelog vrijednosnog lanca; |
| --- | --- |

L.

budući da prometni sektor ne obuhvaća samo izravne pružatelje usluga prijevoza nego i mala i srednja poduzeća koja nude usluge kao što su održavanje prijevoznih sredstava, prodaja rezervnih dijelova, obuka osoblja te iznajmljivanje vozila i opreme; budući da postoji ogroman potencijal za stvaranje novih radnih mjesta povezanih s tim aktivnostima, među ostalim i za visokokvalificirane radnike; budući da u politikama za prometni sektor treba uzeti u obzir interese cijelog vrijednosnog lanca;

| M. | budući da samo 1,7 % poduzeća u EU-u u cijelosti iskorištava mogućnosti naprednih digitalnih tehnologija, dok se 41 % njih uopće ne služi tim tehnologijama; budući da je digitalizacija svih sektora od presudne važnosti da bi se zadržala i povećala konkurentnost EU-a; |
| --- | --- |

M.

budući da samo 1,7 % poduzeća u EU-u u cijelosti iskorištava mogućnosti naprednih digitalnih tehnologija, dok se 41 % njih uopće ne služi tim tehnologijama; budući da je digitalizacija svih sektora od presudne važnosti da bi se zadržala i povećala konkurentnost EU-a;

| N. | budući da se ekonomija suradnje odlikuje fleksibilnošću i lakim pristupom, zbog kojih ona može ponuditi mogućnosti zapošljavanja skupinama koje su tradicionalno isključene s tržišta rada, posebno ženama, mladima i migrantima; |
| --- | --- |

N.

budući da se ekonomija suradnje odlikuje fleksibilnošću i lakim pristupom, zbog kojih ona može ponuditi mogućnosti zapošljavanja skupinama koje su tradicionalno isključene s tržišta rada, posebno ženama, mladima i migrantima;

| O. | budući da usluge prijevoza mogu biti dobar način samozapošljavanja i promicanja poduzetničke kulture; |
| --- | --- |

O.

budući da usluge prijevoza mogu biti dobar način samozapošljavanja i promicanja poduzetničke kulture;

| P. | budući da internetske platforme za usluge prijevoza mogu omogućiti brzo usklađivanje korisničkih zahtjeva za uslugama i ponude radne snage koju čine registrirana poduzeća ili radnici; |
| --- | --- |

P.

budući da internetske platforme za usluge prijevoza mogu omogućiti brzo usklađivanje korisničkih zahtjeva za uslugama i ponude radne snage koju čine registrirana poduzeća ili radnici;

| Q. | budući da OECD smatra kvalitetna radna mjesta neizostavnim elementom napora u cilju rješavanja pitanja visoke razine nejednakosti i promicanja socijalne kohezije; |
| --- | --- |

Q.

budući da OECD smatra kvalitetna radna mjesta neizostavnim elementom napora u cilju rješavanja pitanja visoke razine nejednakosti i promicanja socijalne kohezije;

I.   
  Izazovi za mala prijevoznička poduzeća

| 1. | smatra da su, kako bi odgovorila na rastuću potražnju za mobilnošću uz ograničenu infrastrukturu i sve veće ekološke zahtjeve, sva prijevoznička poduzeća izložena velikim izazovima; ističe da su sva prijevoznička poduzeća pod pritiskom da ponude sigurna, održiva i visokokonkurentna rješenja kojima se istodobno štiti okoliš u skladu sa sporazumom COP21 i ograničava gužva, ali da je malim poduzećima teže i skuplje suočiti se s tim izazovom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da prečesta izmjena normi emisija za vozila može rezultirati posebnim poteškoćama za mala prometna poduzeća s obzirom na trajanje amortizacije voznog parka; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava složenost prometnog sektora koji je obilježen višerazinskim upravljanjem (na lokalnoj, nacionalnoj, europskoj i globalnoj razini) velikim dijelom još uvijek sektoriziranim po vrstama prijevoza; napominje da taj sektor podliježe visokoj razini regulacije, posebice kad je riječ o pristupu profesiji, predmetnim aktivnostima i razvoju, korištenju i prodaji usluga prijevoza (isključiva prava, gornja granica broja dozvola) i subvencioniranju; naglašava da su sigurnost i zaštita od ključne važnosti za prometni sektor, ali žali zbog toga što one, među ostalim čimbenicima, ponekad služe kao izlika za stvaranje nepostojećih prepreka; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva države članice da okončaju praksu prekomjerne regulacije, često povezane sa protekcionističkim i korporativnim refleksom koji vodi k sve većoj fragmentaciji, složenosti i krutosti unutarnjeg tržišta, čime se povećavaju nejednakosti; smatra korisnim da države članice jednako tumače zakonitost internetskih platformi te da se spriječe jednostrane neopravdane restriktivne mjere; poziva države članice da poštuju i u potpunosti provedu Direktivu o elektroničkoj trgovini (2000/31/EZ) i Direktivu o uslugama (2006/123/EZ); i dalje smatra da su slobodno kretanje pružatelja usluga i sloboda poslovnog nastana, koji su zajamčeni člancima 56. odnosno 49. UFEU-a, ključni za ostvarivanje europske dimenzije usluga te naposljetku unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da zbog trenutačne pravne nesigurnosti u pogledu definiranja pružatelja usluga u prijevozničkom sektoru nije moguće uspostaviti pravednu konkurenciju te žali zbog poteškoća na koje nailaze brojna mala poduzeća pri ulasku na domaće i međunarodno tržište i razvoju ili predstavljanju novih usluga; naglašava činjenicu da je zbog navedenog otežan ulazak malih i srednjih poduzeća u taj sektor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da je potrebno poboljšati Uredbu Europskog parlamenta i Vijeća (EZ) br. 1072/2009 kako bi se razriješili ozbiljni poremećaji koji su nakon njezina uvođenja nastali na nacionalnom prometnom tržištu u nekoliko država članica; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja nove mogućnosti koje pružaju mala prijevoznička poduzeća i novi poslovni modeli temeljeni na suradnji, ali istovremeno žali zbog praksi kojima se narušava tržišno natjecanje, a koje nastaju zbog neujednačene primjene propisa EU-a u državama članicama, posebno u pogledu plaća i sustava socijalnog osiguranja, i koje mogu prouzročiti ozbiljne poremećaje poput socijalnog dampinga, kao i sigurnosne izazove; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju i države članice na veću provedbu zakona; smatra da se svakom promjenom zakonodavstva u području socijalnih i radnih uvjeta moraju poštovati temeljne slobode EU-a, da se ne smije ograničavati pošteno tržišno natjecanje temeljeno na objektivnim konkurentnim prednostima i da se ne smiju stvarati dodatna administrativna opterećenja i dodatni troškovi za mala prijevoznička poduzeća; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da mala prijevoznička poduzeća moraju investirati, ne samo kako bi poslovala u skladu s mjerodavnim pravom nego i kako bi ostala konkurentna (primjerice usmjeravanjem na nove tehnologije); izražava žaljenje što im je, s jedne strane, suprotno velikim poduzećima, pristup kreditima i financiranju na tržištima novca i dalje ograničen usprkos mjerama kvantitativnog ublažavanja dok im se, s druge strane, javne financijske potpore, pogotovo europske, rijetko dodjeljuju zbog presloženih i dugih administrativnih postupaka; naglašava važnost omogućavanja širenja znanja i pružanja pomoći za mala poduzeća podnositelje zahtjeva u okviru Europskog investicijskog fonda; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da, u okviru rastuće urbanizacije, prijevoz mora biti organiziran na sve više integriran, digitaliziran i multimodalan način te da gradska čvorišta sve češće imaju središnju ulogu u organizaciji održive mobilnosti; naglašava da je utjecaj aplikacija za multimodalno planiranje putovanja sve veći i da je za mala poduzeća važno da budu uključena u popis dostupnih aplikacija i portfelja usluga prijevoza; napominje da bi se univerzalnim pristupom internetu potaknulo dijeljenje prijevoza i bolje planiranje putovanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da se zbog gospodarskih poteškoća i nedostatka sredstava za održavanje razgranate prometne mreže ukidaju brojne sporedne linije u mnogim regijama, posebno u onima koje su slabije povezane i rjeđe naseljene; smatra da pojava poslovnih modela temeljenih na suradnji nikako ne može opravdati ukidanje javnih usluga prijevoza u tim regijama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe važnost usluge najma lakih vozila poput bicikala ili skutera za gradsku mobilnost; napominje da veliku većinu pružatelja takvih usluga čine mala i srednja poduzeća; poziva na to da se potencijal tih pružatelja usluga češće uzme u obzir u okviru postupka povećanja razine gradske mobilnosti i razvoja energetski i troškovno učinkovitog gradskog prijevoza; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice i Komisiju da razmotre okupljanje malih prijevozničkih poduzeća, čime bi se među njima potaknuo razvoj partnerstva, a potrošačima pomoglo pronalaženje potrebnih usluga malih prijevozničkih poduzeća ovisno o potrebama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da pri utvrđivanju smjernica u vezi s tim pitanjem vodi računa o tome da se ti novi poslovni modeli utemeljeni na suradnji teško probijaju u ruralnim i izvangradskim područjima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | napominje da razvoj poslovnih modela utemeljenih na suradnji omogućava optimizaciju upotrebe vozila i infrastrukture te time pomaže zadovoljavanju potražnje za mobilnošću na održiviji način; prima na znanje da bi rastuća uporaba podataka koje stvaraju korisnici mogla dovesti do stvaranja dodane vrijednosti u prometnom lancu; ipak, napominje da bi koncentracija podataka u rukama samo nekoliko posredničkih platformi mogla imati negativan utjecaj i na poštenu raspodjelu prihoda i na uravnoteženo sudjelovanje u ulaganju u infrastrukturu i u drugim relevantnim troškovima, a sve to izravno utječe na mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja činjenicu da su posredničke platforme uvele ideju međusobnog konkuriranja, konkuriranja postojećim pružateljima usluga i korporacijskim strukturama te slabljenja postojećih i sprečavanja nastajanja novih monopola; naglašava da se tako potiče tržište koje je u puno većoj mjeri usredotočeno na potražnju potrošača i navodi države članice na preispitivanje strukture tržišta; ipak, napominje da će bez odgovarajućeg i jasnog zakonskog okvira posredničke platforme koje posluju prema načelu „pobjednik dobiva sve” doći na dominantne položaje na tržištu na štetu raznolikosti gospodarstva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | skreće pozornost na prilike i izazove (npr. i mala bi poduzeća mogla doći do izražaja u tim novim područjima) koji proizlaze iz razvoja umreženih i autonomnih vozila (automobila, plovila, bespilotnih letjelica i vožnja u konvoju, tzv. platooning); stoga apelira na Komisiju da osmisli plan za umrežena i automatizirana vozila i da analizira potencijalne učinke koje bi raširena upotreba te tehnologije mogla imati na europski prijevozni sektor, posebno na mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

17.

II.   
  Preporuke: kako pretvoriti izazove u prilike

| 18. | poziva na daljnje ulaganje napora u dovršavanje jedinstvenog europskog prometnog prostora; smatra da svaka regulativa kojom se malim poduzećima nameću novi uvjeti, između ostalog u poreznim, socijalnim i ekološkim pitanjima, mora biti razmjerna, jednostavna i jasna, ne smije kočiti njihov razvoj i kad je to potrebno mora odražavati regionalna i nacionalna obilježja pojedinih država članica; smatra da takve regulative moraju biti popraćene potrebnim poticajnim mjerama (regulatornim i/ili financijskim); |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da je poticanje integriranog i koordiniranog europskog sustava mobilnosti najbolji način s pomoću kojeg će se sva poduzeća u svim vrstama prijevoza na odgovarajući način integrirati u proces zajedničke dinamike u kojem digitalizacija i promicanje inovacija iz vlastitog sektora prijevoza predstavljaju najbolju metodu da se klijentima zajamči jedinstven i koherentan sustav, a stručnjacima omogući bolji položaj u dodavanju vrijednosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | napominje da usluge koje MSP-ovi pružaju u prijevoznom sektoru nisu uvijek dovoljno prilagođene potrebama osoba s invaliditetom i starijim osobama; poziva na to da se instrumentima i programima usmjerenima na podržavanje tih pružatelja usluga uzme u obzir potreba za prilagođavanjem usluga prijevoza, koliko je to moguće, potrebama osoba s ograničenom mobilnošću; |
| --- | --- |

20.

| 21. | napominje da bi s obzirom na manjak investiranja u infrastrukturu, svi prijevoznici koji profitiraju od korištenja prijevoznom infrastrukturom trebali dati svoj doprinos, uzimajući u potpunosti u obzir sve postojeće prometne poreze, pristojbe i negativne utjecaje na okoliš i na zdravlje; ističe važnost internalizacije negativnih vanjskih čimbenika u cestovnom prijevozu i korištenje prihoda za prometne infrastrukture, među ostalim i prekograničnog; ipak, uviđa da bi to moglo predstavljati poseban problem za mala poduzeća, uključujući i poduzeća u najudaljenijim regijama, koji se mora uzeti u obzir kao prioritet; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podsjeća na to da je EFSU uspostavljen kako bi se pridonijelo visoko inovativnim projektima utemeljenima na tržištu i stoga smatra da se radi o ključnom instrumentu za pomoć malim i srednjim poduzećima u prijevoznom sektoru pri izradi novih rješenja u području mobilnosti; poziva Komisiju i države članice da ubrzaju njegovu provedbu i povećaju potporu malim i srednjim poduzećima te novonastalim poduzećima kada pripremaju te projekte; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju i države članice da poduzmu primjerene mjere u cilju borbe protiv praksi kojima velika udružena poduzeća narušavaju tržišno natjecanje kako bi se riješio problem diskriminacije i ograničenog pristupa tržištu bez obzira na veličinu ili vrstu poduzeća, posebno kad je riječ o novim poslovnim modelima; poziva na dijalog i na poboljšanje odnosa između prijevoznika i naručitelja, posebno na novim i potencijalnim tržištima, kao i na rješavanje problema lažnog samozapošljavanja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva na to da se mala i srednja poduzeća uključe u planove izrade integriranih sustava izdavanja karata; napominje da će učinkovitost takvog sustava ovisiti o tome obuhvaća li se njime što veći mogući broj poduzeća i pružatelja usluga u području usluga prijevoza; napominje da razmjena informacija i iskustva između velikih pružatelja usluga i MSP-ova može dovesti do vrlo korisnih sinergija u pogledu izrade učinkovite prijevozne mreže u Europi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva da se u cilju veće transparentnosti revidiraju i usklade pravila o pristupu profesijama i djelatnostima koje su regulirane u Europi i njihov nadzor kako bi se novi pružatelji usluga i usluge povezane s digitalnim platformama i ekonomija suradnje mogli razvijati u okruženju koje pogoduje poduzećima, među ostalim uz veću transparentnost u pogledu zakonodavnih promjena i poslovati uz tradicionalne operatere u okružju zdravog tržišnog natjecanja; primjećuje pozitivne učinke pružatelja usluga u ekonomiji dijeljenja u pogledu stvaranja novih radnih mjesta za mlade osobe koje ulaze na tržište rada i za samozaposlene radnije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju da bez odgode objavi plan za objavu podataka o prijevozu financiranom javnim sredstvima i uvede usklađene standarde za podatke o prijevozu i programska sučelja kako bi se potaknule inovacije koje uključuju veliku količinu podataka i nove usluge prijevoza; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smatra da s obzirom na razvoj ekonomije suradnje rješenje nije ni u propisima za pojedinačne sektore ni u posebnim propisima za digitalne platforme i da u budućnosti propisima treba obuhvatiti sustav mobilnosti u cjelini; poziva na uspostavu moderniziranog i multimodalnog regulatornog okvira kojim se potiču inovativnost, konkurentnost i zaštita potrošača i njihovih podataka, štite prava radnika te osiguravaju jednaki uvjeti za različite pružatelje usluga; imajući to na umu, skreće pozornost na važnost interoperabilnosti u sektoru prometa s obzirom na to da ona malim poduzećima omogućuje jedinstvena rješenja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice da procijene je li potrebno prilagoditi nacionalne zakone o radu digitalnom dobu vodeći računa o odlikama modela ekonomije suradnje i zakonima o radu svake pojedinačne države članice; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da je za ostvarivanje tog cilja potrebno usklađivanje modela utemeljeno na jasnim, dosljednim i međusobno razgraničenim definicijama posrednika i pružatelja usluga; poziva na razlikovanje tih posredničkih platformi, preko kojih korisnici ne mogu ostvariti dobit, i profitnih posredničkih platformi koje povezuju pružatelje usluga i klijente, uz hijerarhijski odnos između pružatelja usluge i platforme ili bez njega; predlaže da se, kako bi se svim stranama olakšalo poštovanje poreznih obveza i obveza socijalnog osiguranja i kako bi se utvrdilo da su pružatelji usluga koji se koriste platformama kompetentni i kvalificirani (da bi se zajamčila zaštita potrošača), nacionalnim tijelima omogući da od posredničkih platformi traže informacije koje smatraju nužnima; naglašava da i već postojeći sustavi za povratne informacije i ocjenjivanje pomažu posrednicima da s potrošačima izgrade osnos povjerenja i da bi se s prikupljenim podacima trebalo postupati u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog Parlamenta i Vijeća; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da se zbog velikog potencijala za transparentnost u ekonomiji suradnje mogu dobro pratiti operacije usluga prijevoza, u skladu s ciljem da se učvrsti postojeće zakonodavstvo; poziva Komisiju da objavi smjernice o tome kako se pravo EU-a primjenjuje na različite vrste poslovnih modela temeljenih na suradnji kako bi se, po potrebi, uklonile regulatorne praznine na području zapošljavanja i socijalne sigurnosti uz poštovanje nacionalnih nadležnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da prijevoznička poduzeća obuhvaćaju i dionike koji ne pružaju izravno usluge prijevoza, kao što su pružatelji usluga osposobljavanja, poduzeća za iznajmljivanje vozila, radionice i centri za usluge; napominje da veliku većinu takvih pružatelja usluga čine mala i srednja poduzeća; poziva na to da se potrebe tih pružatelja usluga uzmu u obzir prilikom izrade pravnih mjera i investicijskih programa usmjerenih na podržavanje razvoja MSP-ova; |
| --- | --- |

31.

| 32. | potiče Komisiju da pruži podršku malim i srednjim poduzećima u prijevoznom sektoru pri formiranju klastera u tom području kojima se mogu pridružiti i potrošači i ostali dionici; |
| --- | --- |

32.

| 33. | napominje da većina ponuđača u ekonomiji suradnje dolazi iz država izvan EU-a; smatra da EU treba inovativnija start-up poduzeća u prijevoznom sektoru i poziva na pružanje veće podrške takvim poduzećima, posebno za obuku mladih poduzetnika u tom području; |
| --- | --- |

33.

| 34. | žali što su dosadašnje reakcije država članica na razvoj poslovnih modela utemeljenih na suradnji bile individualne i u nekim slučajevima neusklađene s potencijalom i korišću razvoja tog sektora i u suprotnosti s očekivanjima potrošača te smatra poželjnim usklađeno i opće djelovanje na europskoj razini kojim će se obuhvatiti pitanja poslovnih modela utemeljenih na suradnji; prima na znanje razborit pristup Komisije u pogledu tog „novog poslovnog modela” koji je izrazila u nedavnoj komunikaciji u kojoj je naglasila važnost ekonomije suradnje za budući razvoj (COM(2016)0356); |
| --- | --- |

34.

| 35. | napominje golemi potencijal novih tehnologija za pojavu novih oblika pružanja usluga u sektoru prijevoza roba; posebno ističe iznimne mogućnosti bespilotnih letjelica koje već predstavljaju vrlo učinkovito sredstvo za rad u teškim uvjetima; ističe da bi EU trebao poduprijeti potencijal malih i srednjih poduzeća uključenih u izradu, proizvodnju i upotrebu bespilotnih letjelica; |
| --- | --- |

35.

| 36. | smatra da modeli ekonomije suradnje predstavljaju važan instrument za održiv razvoj povezivanja udaljenih, planinskih i ruralnih područja i omogućuju neizravne koristi i za sektor turizma; |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da bi zakonodavni uvjeti trebali biti razmjerni prirodi posla i veličini poduzeća; ipak, zabrinut je zbog pitanja jesu li izuzeća za laka gospodarska vozila iz niza europskih propisa i dalje opravdana s obzirom na sve rašireniju upotrebu tih vozila u međunarodnom prijevozu dobara te poziva Komisiju da predstavi dijagnostičko izvješće o posljedičnom utjecaju na ekonomiju, okoliš i sigurnost; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva na uspostavljanje struktura za suradnju između malih prijevozničkih poduzeća, znanstvenih istraživačkih instituta i lokalnih i regionalnih tijela kako bi se bolje organizirala održiva gradska i međugradska mobilnost i tako učinkovito reagiralo na pojavu novih usluga i proizvoda, uključujući i one koje nude mala i srednja poduzeća (npr. prvu i zadnju etapu prijevoza od vrata do vrata), usklađujući istovremeno postojeće mreže javnog prijevoza s potrebama i očekivanjima putnika; poziva na to da se informacije o uslugama mobilnosti koje nude mala poduzeća uvrste u usluge informiranja o putovanjima i usluge planiranja putovanja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva na osnivanje radnih skupina za inovacije koje bi omogućile potpunu provedbu koncepta gradova dijeljenja („shareable cities”) i koje pomagale lokalnim, regionalnim i nacionalnim tijelima da učinkovito reagiraju na pojavu novih usluga i proizvoda; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe važnost usmjerene obuke (npr. u pogledu velikih količina podataka, integriranih usluga itd.) da bi se prijevozničkim poduzećima pomoglo pri stvaranju dodane vrijednosti zahvaljujući digitalnom okružju; stoga poziva na usklađivanje načina na koji se obučavaju profesionalci s vještinama i kvalifikacijama potrebnim za nove poslovne modele, prije svega da bi se riješio problem nedostatka osoblja, posebno vozača; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ističe da se mala i srednja poduzeća u prijevoznom sektoru često susprežu od širenja poslovanja zbog povećanih rizika koji se kriju u prekograničnom poslovanju, a do kojih dolazi zbog razlika u pravnim sustavima pojedinih država (članica); poziva Komisiju da u suradnji s nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima u državama članicama izradi platforme za suradnju i komunikaciju kako bi se mala i srednja poduzeća mogla savjetovati i osposobiti u pogledu različitih programa financiranja, bespovratnih sredstava i internacionalizacije; poziva Komisiju da bolje iskoristi postojeće programe potpore malim i srednjim poduzećima te da ih približi akterima u prijevoznom sektoru u kontekstu sinergija među raznim fondovima EU-a; |
| --- | --- |

41.

| 42. | potiče lokalne vlasti da se aktivno posvete načelima dekarbonizacije gradskog prijevoza utvrđenima u Bijeloj knjizi o prometu, a operatere da djeluju unutar novog okvira tržišnog natjecanja i aktivnosti te da time iskoriste konkurentne prednosti ponude usluga bez štetnih emisija te postupne digitalizacije svojeg upravljanja, djelovanja i marketinga; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisiju, države članice i lokalna tijela da promiču inovacije u području ekonomije dijeljenja koje će olakšati pojava poslovnih modela utemeljenih na suradnji, kao što su dijeljenje automobila, bicikala, prijevoza tereta, taksija ili vožnje, autobusi na zahtjev i povezanost tih vrsta prijevoza s javnim prijevozom; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisiju da s pomoću bolje suradnje glavnih uprava pomno prati razvoj digitalne ekonomije i učinak zakonodavnih inicijativa u okviru „Digitalnog programa” na prijevozni sektor; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju i države članice da u suradnji sa socijalnim partnerima redovito procjenjuju utjecaj digitalizacije na broj i vrstu radnih mjesta u sektoru prijevoza, te da se pobrinu da politike zapošljavanja i socijalne politike idu ukorak s digitalizacijom prijevozničkog tržišta rada; |
| --- | --- |

45.

| 46. | preporučuje da poduzeća koja posluju u okviru ekonomije suradnje i osobe zaposlene u sektoru prijevoza pronađu način da surađuju u pokušaju ostvarivanja zajedničkih interesa, na primjer u području osiguranja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja fleksibilne modele radnog vremena o kojima se u sektoru prijevoza pregovara sa socijalnim partnerima, a koji radnicima omogućuju bolje usklađivanje posla i privatnog života; međutim, ističe da je važno nadzirati poštuju li se u sektoru prijevoza obvezna pravila o radnom vremenu, vremenu vožnje i odmoru, što bi trebalo postati lakše zahvaljujući digitalizaciji sektora prijevoza; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0310.

(2)  SL C 24, 22.1.2016., str. 2.

(3)  SL C 353, 27.9.2016., str. 27.

(4)  SL L 348, 20.12.2013., str. 129.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/135 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/135

---

P8_TA(2016)0456

Stanje u Bjelarusu

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o stanju u Bjelarusu (2016/2934(RSP))

(2018/C 224/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije i preporuke o Bjelarusu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije i preporuke o Bjelarusu,

| — | uzimajući u obzir parlamentarne izbore održane 11. rujna 2016. i predsjedničke izbore održane 11. listopada 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir parlamentarne izbore održane 11. rujna 2016. i predsjedničke izbore održane 11. listopada 2015.,

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednika svojeg Izaslanstva za odnose s Bjelarusom od 13. rujna 2016. o nedavnim parlamentarnim izborima u Bjelarusu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednika svojeg Izaslanstva za odnose s Bjelarusom od 13. rujna 2016. o nedavnim parlamentarnim izborima u Bjelarusu,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje od 12. rujna 2016. o parlamentarnim izborima u Bjelarusu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje od 12. rujna 2016. o parlamentarnim izborima u Bjelarusu,

| — | uzimajući u obzir preliminarnu izjavu Ureda za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) pri Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju (OESS), Parlamentarne skupštine OESS-a i Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 12. rujna 2016. o parlamentarnim izborima u Bjelarusu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preliminarnu izjavu Ureda za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) pri Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju (OESS), Parlamentarne skupštine OESS-a i Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 12. rujna 2016. o parlamentarnim izborima u Bjelarusu,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Bjelarusu, posebno one od 16. veljače 2016. kojima se ukidaju restriktivne mjere protiv 170 pojedinaca i tri bjelaruska poduzeća; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Bjelarusu, posebno one od 16. veljače 2016. kojima se ukidaju restriktivne mjere protiv 170 pojedinaca i tri bjelaruska poduzeća;

| — | uzimajući u obzir završno izvješće OESS-a od 28. siječnja 2016. o predsjedničkim izborima održanima 11. listopada 2015. u Bjelarusu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće OESS-a od 28. siječnja 2016. o predsjedničkim izborima održanima 11. listopada 2015. u Bjelarusu,

| — | uzimajući u obzir brojne izjave bjelaruskih vlasti da će neke od preporuka koje je OESS/ODIHR donio nakon predsjedničkih izbora 2015. biti provedene prije parlamentarnih izbora 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir brojne izjave bjelaruskih vlasti da će neke od preporuka koje je OESS/ODIHR donio nakon predsjedničkih izbora 2015. biti provedene prije parlamentarnih izbora 2016.,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da su 22. kolovoza 2015. bjelaruske vlasti oslobodile šest političkih zatvorenika, kao i izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice EU-a za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini i povjerenika za europsku susjedsku politiku i pregovore o proširenju Johannesa Hahna od 22. kolovoza 2015. o puštanju na slobodu političkih zatvorenika u Bjelarusu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da su 22. kolovoza 2015. bjelaruske vlasti oslobodile šest političkih zatvorenika, kao i izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice EU-a za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini i povjerenika za europsku susjedsku politiku i pregovore o proširenju Johannesa Hahna od 22. kolovoza 2015. o puštanju na slobodu političkih zatvorenika u Bjelarusu,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je u svojem završnom izvješću o predsjedničkim izborima održanima 2015. u Bjelarusu OESS/ODIHR zajedno s Venecijanskom komisijom Vijeća Europe iznio niz preporuka koje je Bjelarus trebao provesti prije parlamentarnih izbora 2016. godine; |
| --- | --- |

A.

budući da je u svojem završnom izvješću o predsjedničkim izborima održanima 2015. u Bjelarusu OESS/ODIHR zajedno s Venecijanskom komisijom Vijeća Europe iznio niz preporuka koje je Bjelarus trebao provesti prije parlamentarnih izbora 2016. godine;

| B. | budući da su u cilju izgradnje boljih odnosa sa Zapadom bjelaruske vlasti nerado poduzele korake kako bi demokratskim oporbenim strankama omogućile jednostavniju registraciju u usporedbi s prethodnim izborima te da je stranim promatračima omogućen veći pristup prebrojavanju glasova; |
| --- | --- |

B.

budući da su u cilju izgradnje boljih odnosa sa Zapadom bjelaruske vlasti nerado poduzele korake kako bi demokratskim oporbenim strankama omogućile jednostavniju registraciju u usporedbi s prethodnim izborima te da je stranim promatračima omogućen veći pristup prebrojavanju glasova;

| C. | budući da je predsjednik Bjelarusa 6. lipnja 2016. raspisao izbore za Zastupnički dom; budući da su se ti izbori održali 11. rujna 2016.; budući da je za izbore akreditirano više od 827 međunarodnih promatrača i 32 100 građana promatrača; budući da je, kako u svojim zaključcima navodi OESS/ODIHR, većina građana promatrača predstavljala javna udruženja koja subvencionira država i koja su bila uključena u aktivnu promidžbu provladinih kandidata; budući da je, s ciljem promatranja izbora i kao odgovor na poziv Ministarstva vanjskih poslova Bjelarusa, pokrenuta misija za promatranje izbora OESS-a/ODIHR-a; |
| --- | --- |

C.

budući da je predsjednik Bjelarusa 6. lipnja 2016. raspisao izbore za Zastupnički dom; budući da su se ti izbori održali 11. rujna 2016.; budući da je za izbore akreditirano više od 827 međunarodnih promatrača i 32 100 građana promatrača; budući da je, kako u svojim zaključcima navodi OESS/ODIHR, većina građana promatrača predstavljala javna udruženja koja subvencionira država i koja su bila uključena u aktivnu promidžbu provladinih kandidata; budući da je, s ciljem promatranja izbora i kao odgovor na poziv Ministarstva vanjskih poslova Bjelarusa, pokrenuta misija za promatranje izbora OESS-a/ODIHR-a;

| D. | budući da su prema ocjeni OESS-a/ODIHR-a parlamentarni izbori 2016. učinkovito organizirani, ali i dalje postoje brojni već dugo prisutni sistemski nedostaci, uključujući ograničenja koja se u pravnom okviru odnose na politička prava i temeljne slobode; budući da je pri prebrojavanju i tabeliranju glasova utvrđen značajan broj proceduralnih nepravilnosti kao i manjak transparentnosti; |
| --- | --- |

D.

budući da su prema ocjeni OESS-a/ODIHR-a parlamentarni izbori 2016. učinkovito organizirani, ali i dalje postoje brojni već dugo prisutni sistemski nedostaci, uključujući ograničenja koja se u pravnom okviru odnose na politička prava i temeljne slobode; budući da je pri prebrojavanju i tabeliranju glasova utvrđen značajan broj proceduralnih nepravilnosti kao i manjak transparentnosti;

| E. | budući da će prvi put nakon dugo vremena demokratska oporba imati predstavnike u bjelaruskom parlamentu; budući da se, prema posebnom izvjestitelju UN-a za stanje ljudskih prava u Bjelarusu, pravni i administrativni sustavi na kojima se temelji ograničavanje ljudskih prava nisu promijenili; budući da se od dvojice neovisnih članova parlamenta očekuje da preuzmu ulogu istinske oporbe; |
| --- | --- |

E.

budući da će prvi put nakon dugo vremena demokratska oporba imati predstavnike u bjelaruskom parlamentu; budući da se, prema posebnom izvjestitelju UN-a za stanje ljudskih prava u Bjelarusu, pravni i administrativni sustavi na kojima se temelji ograničavanje ljudskih prava nisu promijenili; budući da se od dvojice neovisnih članova parlamenta očekuje da preuzmu ulogu istinske oporbe;

| F. | budući da od 1994. u Bjelarusu nisu održani slobodni i pravedni izbori temeljeni na izbornom zakonu usklađenim s međunarodno priznatim standardima OESS-a/ODIHR-a; |
| --- | --- |

F.

budući da od 1994. u Bjelarusu nisu održani slobodni i pravedni izbori temeljeni na izbornom zakonu usklađenim s međunarodno priznatim standardima OESS-a/ODIHR-a;

| G. | budući da je EU u veljači 2016. ukinuo većinu svojih restriktivnih mjera protiv bjelaruskih dužnosnika i pravnih subjekata u znak dobre volje kako bi potaknuo Bjelarus na poboljšanje stanja u pogledu ljudskih prava, demokracije i vladavine prava; budući da je Vijeće u svojim zaključcima o Bjelarusu od 15. veljače 2016. naglasilo potrebu da se poboljša suradnja EU-a i Bjelarusa u nizu gospodarskih područja i pitanja povezanih s trgovinom i pomoći, čime se Bjelarusu otvorila mogućnost da podnosi zahtjeve za financiranje Europske investicijske banke i Europske banke za obnovu i razvoj; budući da je zabilježen napor uložen u rješavanje određenih već dugo prisutnih problema uoči izbora 2016., ali da istovremeno i dalje postoje mnogi neriješeni problemi u pravnom i postupovnom izbornom okviru; |
| --- | --- |

G.

budući da je EU u veljači 2016. ukinuo većinu svojih restriktivnih mjera protiv bjelaruskih dužnosnika i pravnih subjekata u znak dobre volje kako bi potaknuo Bjelarus na poboljšanje stanja u pogledu ljudskih prava, demokracije i vladavine prava; budući da je Vijeće u svojim zaključcima o Bjelarusu od 15. veljače 2016. naglasilo potrebu da se poboljša suradnja EU-a i Bjelarusa u nizu gospodarskih područja i pitanja povezanih s trgovinom i pomoći, čime se Bjelarusu otvorila mogućnost da podnosi zahtjeve za financiranje Europske investicijske banke i Europske banke za obnovu i razvoj; budući da je zabilježen napor uložen u rješavanje određenih već dugo prisutnih problema uoči izbora 2016., ali da istovremeno i dalje postoje mnogi neriješeni problemi u pravnom i postupovnom izbornom okviru;

| H. | budući da su dvije bjelaruske skupine za promatranje izbora (Branitelji ljudskih prava za slobodne izbore i Pravo na izbor 2016.) osudile nedavne izbore jer nisu provedeni u skladu s brojnim ključnim međunarodnim standardima i jer nisu vjerodostojan odraz volje bjelaruskih građana; |
| --- | --- |

H.

budući da su dvije bjelaruske skupine za promatranje izbora (Branitelji ljudskih prava za slobodne izbore i Pravo na izbor 2016.) osudile nedavne izbore jer nisu provedeni u skladu s brojnim ključnim međunarodnim standardima i jer nisu vjerodostojan odraz volje bjelaruskih građana;

| I. | budući da su bjelaruske promatračke skupine prikupile konkretne dokaze o masovnim pokušajima da se diljem zemlje umjetno uveća ukupan odaziv birača tijekom petodnevnog razdoblja za rano glasovanje (6. – 10. rujna 2016.) i na dan izbora (11. rujna 2016.) te budući da je jedini nezavisni institut za ispitivanje javnog mnijenja u Bjelarusu (NISEPI) zbog pritiska vlade prekinuo s radom pa je zbog toga vrlo teško ocijeniti koje su stvarne političke preferencije stanovnika Bjelarusa; |
| --- | --- |

I.

budući da su bjelaruske promatračke skupine prikupile konkretne dokaze o masovnim pokušajima da se diljem zemlje umjetno uveća ukupan odaziv birača tijekom petodnevnog razdoblja za rano glasovanje (6. – 10. rujna 2016.) i na dan izbora (11. rujna 2016.) te budući da je jedini nezavisni institut za ispitivanje javnog mnijenja u Bjelarusu (NISEPI) zbog pritiska vlade prekinuo s radom pa je zbog toga vrlo teško ocijeniti koje su stvarne političke preferencije stanovnika Bjelarusa;

| J. | budući da je 18. studenog 2015. dio bjelaruskih oporbenih snaga prvi put predstavio sporazum o suradnji radi zajedničke kandidature na parlamentarnim izborima 2016.; |
| --- | --- |

J.

budući da je 18. studenog 2015. dio bjelaruskih oporbenih snaga prvi put predstavio sporazum o suradnji radi zajedničke kandidature na parlamentarnim izborima 2016.;

| K. | budući da je prvi posjet Izaslanstva Parlamenta za odnose s Bjelarusom nakon 2002. održan u Minsku 18. i 19. lipnja 2015.; budući da Europski parlament trenutačno nema službene odnose s bjelaruskim parlamentom; |
| --- | --- |

K.

budući da je prvi posjet Izaslanstva Parlamenta za odnose s Bjelarusom nakon 2002. održan u Minsku 18. i 19. lipnja 2015.; budući da Europski parlament trenutačno nema službene odnose s bjelaruskim parlamentom;

| L. | budući da je Bjelarus imao konstruktivnu ulogu u sklapanju sporazuma o prekidu vatre u Ukrajini; |
| --- | --- |

L.

budući da je Bjelarus imao konstruktivnu ulogu u sklapanju sporazuma o prekidu vatre u Ukrajini;

| M. | budući da se, uslijed ruske agresije na Ukrajinu i protupravnog pripojenja Krima, u bjelaruskom društvu povećao strah od destabilizacije stanja u zemlji zbog promjene vlasti; budući da se, međutim, bjelaruski narod i dalje nada temeljitim reformama i mirnoj transformaciji svoje zemlje; |
| --- | --- |

M.

budući da se, uslijed ruske agresije na Ukrajinu i protupravnog pripojenja Krima, u bjelaruskom društvu povećao strah od destabilizacije stanja u zemlji zbog promjene vlasti; budući da se, međutim, bjelaruski narod i dalje nada temeljitim reformama i mirnoj transformaciji svoje zemlje;

| N. | budući da bjelarusko gospodarstvo više od 20 godina stagnira i da su najvažniji sektori i dalje u vlasništvu države te da njima upravlja i nadzire ih državna uprava; budući da se sve više povećava gospodarska ovisnost Bjelarusa o ruskoj gospodarskoj pomoći te da je gospodarstvo Bjelarusa među najlošijima kada je riječ o zemljama Euroazijske gospodarske unije: 2015. i 2016. bjelaruski BDP pao je, primjerice, za više od 30 milijardi USD; |
| --- | --- |

N.

budući da bjelarusko gospodarstvo više od 20 godina stagnira i da su najvažniji sektori i dalje u vlasništvu države te da njima upravlja i nadzire ih državna uprava; budući da se sve više povećava gospodarska ovisnost Bjelarusa o ruskoj gospodarskoj pomoći te da je gospodarstvo Bjelarusa među najlošijima kada je riječ o zemljama Euroazijske gospodarske unije: 2015. i 2016. bjelaruski BDP pao je, primjerice, za više od 30 milijardi USD;

| O. | budući da je Bjelarus jedina zemlja u Europi koja i dalje provodi smrtnu kaznu; budući da je 4. listopada 2016. bjelaruski Vrhovni sud potvrdio smrtnu kaznu izrečenu Sjarheju Vostrikauu, što je četvrti put 2016. godine da bjelaruski Vrhovni sud potvrđuje smrtnu kaznu; |
| --- | --- |

O.

budući da je Bjelarus jedina zemlja u Europi koja i dalje provodi smrtnu kaznu; budući da je 4. listopada 2016. bjelaruski Vrhovni sud potvrdio smrtnu kaznu izrečenu Sjarheju Vostrikauu, što je četvrti put 2016. godine da bjelaruski Vrhovni sud potvrđuje smrtnu kaznu;

| P. | budući da su organizacije koje se bore za ljudska prava skrenule pozornost na nove metode uznemiravanja oporbe; budući da bjelaruske vlasti nisu prestale s političkim protivnicima postupati na represivan način: mirni prosvjednici i dalje snose upravnu odgovornost, druga su građanska i politička prava ograničena, a zemlja ima nove političke zatvorenike; budući da bjelaruske vlasti nisu poduzele mjere za sustavne i kvalitativne promjene u području ljudskih prava, osobito na zakonodavnoj razini; |
| --- | --- |

P.

budući da su organizacije koje se bore za ljudska prava skrenule pozornost na nove metode uznemiravanja oporbe; budući da bjelaruske vlasti nisu prestale s političkim protivnicima postupati na represivan način: mirni prosvjednici i dalje snose upravnu odgovornost, druga su građanska i politička prava ograničena, a zemlja ima nove političke zatvorenike; budući da bjelaruske vlasti nisu poduzele mjere za sustavne i kvalitativne promjene u području ljudskih prava, osobito na zakonodavnoj razini;

| Q. | budući da znatno poboljšanje u području slobode govora i slobode medija, poštovanje političkih prava običnih građana i oporbenih aktivista te poštovanje vladavine prava i temeljnih prava predstavljaju preduvjete za bolje odnose između EU-a i Bjelarusa; budući da je Europska unija i dalje čvrsto predana daljnjem djelovanju u području zaštite ljudskih prava u Bjelarusu, uključujući slobodu govora i medija; |
| --- | --- |

Q.

budući da znatno poboljšanje u području slobode govora i slobode medija, poštovanje političkih prava običnih građana i oporbenih aktivista te poštovanje vladavine prava i temeljnih prava predstavljaju preduvjete za bolje odnose između EU-a i Bjelarusa; budući da je Europska unija i dalje čvrsto predana daljnjem djelovanju u području zaštite ljudskih prava u Bjelarusu, uključujući slobodu govora i medija;

| R. | budući da je 25. listopada 2016. Bjelarus donio prvi nacionalni plan djelovanja u području ljudskih prava, odobren rezolucijom Vijeća ministara; budući da se, prema bjelaruskim vlastima, tim planom utvrđuju glavni smjerovi djelovanja u cilju ispunjenja obveza koje je ta zemlja preuzela u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

R.

budući da je 25. listopada 2016. Bjelarus donio prvi nacionalni plan djelovanja u području ljudskih prava, odobren rezolucijom Vijeća ministara; budući da se, prema bjelaruskim vlastima, tim planom utvrđuju glavni smjerovi djelovanja u cilju ispunjenja obveza koje je ta zemlja preuzela u području ljudskih prava;

| S. | budući da su ciljevi sudjelovanja Bjelarusa u Istočnom partnerstvu i njegovu parlamentarnom ogranku, Euronestu, jačanje suradnje Bjelarusa i EU-a; budući da bjelaruski parlament nema službeni status u Parlamentarnoj skupštini Euronesta; |
| --- | --- |

S.

budući da su ciljevi sudjelovanja Bjelarusa u Istočnom partnerstvu i njegovu parlamentarnom ogranku, Euronestu, jačanje suradnje Bjelarusa i EU-a; budući da bjelaruski parlament nema službeni status u Parlamentarnoj skupštini Euronesta;

| T. | budući da je Bjelarus u procesu izgradnje svoje prve nuklearne elektrane u Ostrovecu, na granici s EU-om; budući da se svaka zemlja koja razvije nuklearno oružje mora strogo pridržavati međunarodnih zahtjeva i standarda povezanih s nuklearnom sigurnošću i sigurnošću okoliša; budući da bjelaruska vlada, koja je jedina odgovorna za sigurnost i zaštitu nuklearnih postrojenja na svom teritoriju, mora ispuniti obveze i prema svojim građanima i prema susjednim zemljama; budući da odluke o gradnji nuklearnih postrojenja, njihovu stavljanju u pogon i izvan pogona moraju biti utemeljene na načelima otvorenosti i transparentnosti; |
| --- | --- |

T.

budući da je Bjelarus u procesu izgradnje svoje prve nuklearne elektrane u Ostrovecu, na granici s EU-om; budući da se svaka zemlja koja razvije nuklearno oružje mora strogo pridržavati međunarodnih zahtjeva i standarda povezanih s nuklearnom sigurnošću i sigurnošću okoliša; budući da bjelaruska vlada, koja je jedina odgovorna za sigurnost i zaštitu nuklearnih postrojenja na svom teritoriju, mora ispuniti obveze i prema svojim građanima i prema susjednim zemljama; budući da odluke o gradnji nuklearnih postrojenja, njihovu stavljanju u pogon i izvan pogona moraju biti utemeljene na načelima otvorenosti i transparentnosti;

| U. | budući da je Bjelarus član Organizacije ugovora o zajedničkoj sigurnosti (CSTO) i da sudjeluje u zajedničkim vojnim vježbama s Rusijom pod nazivom „Zapad”, koje su povezane sa scenarijima napada u zapadnom susjedstvu koji uključuju simulaciju korištenja nuklearnog oružja protiv Poljske; budući da će Rusija sljedeće godine sudjelovati u vježbama „Zapad – 2017.”, koje uključuju moguće daljnje agresivne scenarije; |
| --- | --- |

U.

budući da je Bjelarus član Organizacije ugovora o zajedničkoj sigurnosti (CSTO) i da sudjeluje u zajedničkim vojnim vježbama s Rusijom pod nazivom „Zapad”, koje su povezane sa scenarijima napada u zapadnom susjedstvu koji uključuju simulaciju korištenja nuklearnog oružja protiv Poljske; budući da će Rusija sljedeće godine sudjelovati u vježbama „Zapad – 2017.”, koje uključuju moguće daljnje agresivne scenarije;

| 1. | i dalje je duboko zabrinut zbog nedostataka koje su neovisni međunarodni promatrači uočili tijekom predsjedničkih izbora 2015. i parlamentarnih izbora 2016. godine; priznaje pokušaje da se ostvari napredak, ali napominje da oni još uvijek nisu dovoljni; skreće pozornost na činjenicu da će u novoizabranom parlamentu biti jedan predstavnik oporbene stranke i jedan predstavnik nevladina sektora; međutim, smatra da je riječ o političkim imenovanjima, a ne o rezultatu izbornog postupka; napominje da će razmatranje budućih zakonodavnih prijedloga koje podnesu ta dva zastupnika biti ispit političkih namjera vlasti koje se kriju iza tih imenovanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva bjelaruske vlasti da bez odgađanja nastave s radom na sveobuhvatnoj izbornoj reformi, koja je dio šireg procesa demokratizacije, te da pritom surađuju s međunarodnim partnerima; ističe da se preporuke OESS-a/ODIHR-a trebaju provesti pravovremeno, uoči lokalnih izbora u ožujku 2018., te da njihovu provedbu trebaju promatrati domaći i međunarodni promatrači; naglašava da je to ključ ostvarenja željenog napretka u odnosima između EU-a i Bjelarusa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno poziva bjelaruske vlasti da u svim okolnostima zajamče poštovanje demokratskih načela, ljudskih prava i temeljnih sloboda, u skladu s Općom deklaracijom o ljudskim pravima te međunarodnim i regionalnim instrumentima o ljudskim pravima koje je Bjelarus ratificirao; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva bjelarusku vladu da rehabilitira oslobođene političke zatvorenike i da im vrati sva građanska i politička prava; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava zabrinutost zbog činjenice da od 2000. u Bjelarusu nije registrirana nijedna nova politička stranka; traži ukidanje svih ograničenja u tom pogledu; ističe da sve političke stranke moraju imati mogućnost neograničenog političkog djelovanja, posebno u razdoblju predizborne kampanje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | očekuje da vlasti prestanu progoniti nezavisne medije iz političkih razloga; poziva na ukidanje prakse prekršajnog progona i proizvoljne primjene članka 22.9. odjeljka 2. Upravnog kodeksa na slobodne novinare zbog toga što surađuju sa stranim medijima bez akreditacije, čime se ograničava pravo na slobodu izražavanja i širenje informacija; |
| --- | --- |

6.

| 7. | traži od bjelaruskih vlasti da čim prije stave izvan snage članak 193. stavak 1. Kaznenog zakona, kojim se kažnjava organiziranje aktivnosti neregistriranih javnih udruga i organizacija kao i sudjelovanje u njima, te da omoguće potpuno, slobodno i neometano pravno djelovanje javnih udruga i organizacija; skreće pozornost Komisije posebno na činjenicu da je trenutno, kao posljedica primjene članka 193. stavka 1. i ostalih restriktivnih mjera, više od 150 bjelaruskih nevladinih organizacija registrirano u Litvi, Poljskoj, Češkoj i drugdje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apelira na bjelaruske vlasti da revidiraju politiku u okviru koje međunarodna financijska pomoć nevladinu sektoru u Bjelarusu i dalje podliježe velikim poreznim opterećenjima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | snažno osuđuje politiku bjelaruske vlade koja se odnosi na upotrebu posebnih snaga kako bi se interveniralo u unutarnja pitanja organizacija civilnog društva, između ostalog onih koje predstavljaju nacionalne manjine, kao što je npr. neovisna nevladina organizacija Savez Poljaka u Bjelarusu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče Bjelarus, kao jedinu zemlju u Europi koja još uvijek provodi smrtnu kaznu, i koja je nedavno nastavila s njezinim izvršenjem, da se pridruži globalnom moratoriju na izvršenje smrtne kazne kao prvom koraku prema njezinu trajnom ukidanju; podsjeća da smrtna kazna predstavlja nečovječno i ponižavajuće postupanje, nema dokazani odvraćajući učinak, a sudske pogreške čini nepovratnima; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i Komisiju da u aktualnom dijalogu o ljudskim pravima između EU-a i Bjelarusa kao prioritet jasno odrede navedene probleme; pozdravlja, u tom kontekstu, činjenicu da je Vijeće ministara Bjelarusa usvojilo plan djelovanja za provedbu preporuka koje je iznijela radna skupina za univerzalni periodični pregled Vijeća UN-a za ljudska prava te očekuje da će taj plan biti u cijelosti proveden; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva EU da nastavi raditi na daljnjoj normalizaciji odnosa s Bjelarusom: ponovno izražava stajalište prema kojemu se postojeće nesuglasice najbolje mogu riješiti poboljšanim komunikacijskim kanalima i prema kojem se daljnjim angažmanom EU-a, osobito Europskog parlamenta, u dijalogu s Bjelarusom i posebno s njegovim građanima i civilnim društvom, kao i s parlamentima i raznim političkim strankama, mogu ostvariti konkretni rezultati i doprinijeti nezavisnosti, suverenitetu i prosperitetu te zemlje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva ESVD i Komisiju da nastave pružati i povećaju potporu organizacijama civilnog društva u Bjelarusu i u inozemstvu; u tom kontekstu naglašava da je potrebno poduprijeti sve neovisne izvore informacija u bjelaruskom društvu, uključujući radiodifuziju na bjelaruskom jeziku i iz inozemstva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da su u siječnju 2014. započeli pregovori o pojednostavnjenju viznog režima u cilju poboljšanja međuljudskih kontakata i poticanja stvaranja civilnog društva; ističe da bi Komisija i ESVD trebali poduzeti potrebne mjere za ubrzanje napretka u tom pogledu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podupire EU i njegovu politiku „kritičkog angažmana” prema bjelaruskim vlastima te navodi i da je spreman doprinijeti toj politici, među ostalim preko svojeg Izaslanstva za odnose s Bjelarusom; poziva Komisiju da pomno prati zakonodavne inicijative i nadzire njihovu provedbu; podsjeća da EU mora osigurati da se njegova sredstva ne upotrebljavaju za represiju nad organizacijama civilnog društva, borcima za ljudska prava, slobodnim novinarima i vođama oporbe; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izražava zabrinutost zbog sigurnosnih problema koji su posljedica izgradnje bjelaruske nuklearne elektrane u Ostrovecu, koji je od Vilniusa, glavnog grada Litve, udaljen manje od 50 km i nalazi se blizu granice s Poljskom; ističe potrebu za sveobuhvatnim međunarodnim nadzorom provedbe tog projekta kako bi se zajamčila njegova usklađenost s međunarodnim sigurnosnim uvjetima i normama u pogledu nuklearne sigurnosti i sigurnosti okoliša, među kojima su i konvencije UN-a iz Espoa i Aarhusa; poziva Komisiju da pitanje sigurnosti i transparentnosti spomenute nuklearne elektrane u izgradnji uključi u svoj dijalog s Bjelarusom i Rusijom, s obzirom na to da je financira Rusija i da se temelji na tehnologiji Rosatoma, te da Parlamentu i državama članicama, osobito onima koje se nalaze u susjedstvu Bjelarusa, podnosi redovna izvješća; poziva Vijeće i Komisiju da iskoriste svoje instrumente, među kojima je i postavljanje uvjeta za dobivanje makrofinancijske pomoći EU-a, kako bi osigurali da Bjelarus poštuje međunarodne sigurnosne standarde u pogledu nuklearne elektrane iz Ostroveca, posebno kada je riječ o provođenju testiranja otpornosti na krizne situacije, kako je dogovoreno s Komisijom 23. lipnja 2011.; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pridaje veliku važnost i raduje se što će Bjelarus, čim se ispune politički uvjeti u skladu s Osnivačkim aktom, pristupiti Parlamentarnoj skupštini Euronesta, s obzirom na to da bi to pristupanje bilo prirodan korak naprijed u sudjelovanju Bjelarusa u multilateralnom okviru suradnje Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponovno ističe svoju predanost radu za dobrobit naroda Bjelarusa u vidu potpore njihovim prodemokratskim težnjama i inicijativama i doprinosa stabilnoj, demokratskoj i prosperitetnoj budućnosti te države; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Vijeću, Komisiji, državama članicama, OESS-u/ODIHR-u, Vijeću Europe i bjelaruskim vlastima. |
| --- | --- |

18.

---

Četvrtak, 1. prosinca 2016.

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/140 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/140

---

P8_TA(2016)0464

Fond solidarnosti Europske unije: ocjena

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o Fondu solidarnosti Europske unije: ocjena (2016/2045(INI))

(2018/C 224/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 175. i članak 212. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 175. i članak 212. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2013. o Fondu solidarnosti Europske unije, provedbi i primjeni (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2013. o Fondu solidarnosti Europske unije, provedbi i primjeni (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 661/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 661/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (3),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (COM(2013)0522) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (COM(2013)0522) (4),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Fond solidarnosti Europske unije – godišnje izvješće za 2014.” (COM(2015)0502), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Fond solidarnosti Europske unije – godišnje izvješće za 2014.” (COM(2015)0502),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. rujna 2002. o poplavama u Europi (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. rujna 2002. o poplavama u Europi (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. rujna 2005. o elementarnim nepogodama (požarima i poplavama) koje su pogodile Europu u ljeto 2005. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. rujna 2005. o elementarnim nepogodama (požarima i poplavama) koje su pogodile Europu u ljeto 2005. (6),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Budućnost Fonda solidarnosti Europske unije” (COM(2011)0613), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Budućnost Fonda solidarnosti Europske unije” (COM(2011)0613),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 28. studenoga 2013. – Fond solidarnosti Europske unije (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 28. studenoga 2013. – Fond solidarnosti Europske unije (7),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (8),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za proračunski nadzor (A8-0341/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za proračunski nadzor (A8-0341/2016),

| A. | budući da je Fond solidarnosti Europske unije (EUSF) osnovan Uredbom (EZ) br. 2012/2002 kao odgovor na katastrofalne poplave koje su pogodile srednju Europu tijekom ljeta 2002., kao koristan instrument koji EU-u omogućuje da odgovori na velike elementarne nepogode i izvanredne regionalne nepogode u EU-u i zemljama koje vode pregovore o pristupanju te da pokaže solidarnost s pogođenim europskim regijama i državama; budući da je taj fond ograničen na financiranje hitnih operacija i operacija oporavka koje provode vlade nakon elementarnih nepogoda s izravnim utjecajem na ljudske živote, prirodni okoliš ili gospodarstvo u određenom pogođenom području (iako valja napomenuti da je Komisija 2005. podnijela prijedlog da se dodatno proširi prvotno područje primjene); |
| --- | --- |

A.

budući da je Fond solidarnosti Europske unije (EUSF) osnovan Uredbom (EZ) br. 2012/2002 kao odgovor na katastrofalne poplave koje su pogodile srednju Europu tijekom ljeta 2002., kao koristan instrument koji EU-u omogućuje da odgovori na velike elementarne nepogode i izvanredne regionalne nepogode u EU-u i zemljama koje vode pregovore o pristupanju te da pokaže solidarnost s pogođenim europskim regijama i državama; budući da je taj fond ograničen na financiranje hitnih operacija i operacija oporavka koje provode vlade nakon elementarnih nepogoda s izravnim utjecajem na ljudske živote, prirodni okoliš ili gospodarstvo u određenom pogođenom području (iako valja napomenuti da je Komisija 2005. podnijela prijedlog da se dodatno proširi prvotno područje primjene);

| B. | budući da se od svojeg osnivanja Fond solidarnosti Europske unije pokazao vrlo korisnim i da je u okviru tog fonda mobilizirano ukupno 3,8 milijardi EUR za više od 70 nepogoda u 24 države članice i države pristupnice te se upotrebljava za širok spektar prirodnih katastrofa, uključujući potrese, poplave, šumske požare, oluje, a nedavno i sušu; budući da je Fond solidarnosti EU-a i dalje jedan od najvećih simbola solidarnosti EU-a u kriznim situacijama; |
| --- | --- |

B.

budući da se od svojeg osnivanja Fond solidarnosti Europske unije pokazao vrlo korisnim i da je u okviru tog fonda mobilizirano ukupno 3,8 milijardi EUR za više od 70 nepogoda u 24 države članice i države pristupnice te se upotrebljava za širok spektar prirodnih katastrofa, uključujući potrese, poplave, šumske požare, oluje, a nedavno i sušu; budući da je Fond solidarnosti EU-a i dalje jedan od najvećih simbola solidarnosti EU-a u kriznim situacijama;

| C. | budući da je taj instrument 2014. bio predmet velike reforme s ciljem da se: poboljšaju i pojednostave postupci te zajamči brža reakcija u roku od šest tjedana od podnošenja zahtjeva; ponovno utvrdi njegovo područje primjene; ustanove jasni kriteriji za regionalne nepogode; ojačaju strategije za prevenciju katastrofa i upravljanje rizicima, čime bi se povećala učinkovitost financiranja pomoći, u skladu s brojnim zahtjevima koje su godinama iznosili Europski parlament te lokalne i regionalne vlasti; budući da je nova revizija Fonda predviđena u tzv. skupnoj uredbi (COM(2016)0605 – 2016/0282(COD)) koju je 14. rujna 2016. predložila Komisija u cilju poboljšanja spremnosti i učinkovitosti sustava financiranja hitnih operacija; |
| --- | --- |

C.

budući da je taj instrument 2014. bio predmet velike reforme s ciljem da se: poboljšaju i pojednostave postupci te zajamči brža reakcija u roku od šest tjedana od podnošenja zahtjeva; ponovno utvrdi njegovo područje primjene; ustanove jasni kriteriji za regionalne nepogode; ojačaju strategije za prevenciju katastrofa i upravljanje rizicima, čime bi se povećala učinkovitost financiranja pomoći, u skladu s brojnim zahtjevima koje su godinama iznosili Europski parlament te lokalne i regionalne vlasti; budući da je nova revizija Fonda predviđena u tzv. skupnoj uredbi (COM(2016)0605 – 2016/0282(COD)) koju je 14. rujna 2016. predložila Komisija u cilju poboljšanja spremnosti i učinkovitosti sustava financiranja hitnih operacija;

| D. | budući da Parlament čvrsto podržava predložene izmjene od kojih je većina već zatražena ranijim rezolucijama; |
| --- | --- |

D.

budući da Parlament čvrsto podržava predložene izmjene od kojih je većina već zatražena ranijim rezolucijama;

| E. | budući su zahtjevi zaprimljeni do lipnja 2014. (kad je reforma stupila na snagu) procjenjivani prema prvotnoj uredbi, dok se kasnije zaprimljeni zahtjevi procjenjuju u skladu s revidiranom uredbom; |
| --- | --- |

E.

budući su zahtjevi zaprimljeni do lipnja 2014. (kad je reforma stupila na snagu) procjenjivani prema prvotnoj uredbi, dok se kasnije zaprimljeni zahtjevi procjenjuju u skladu s revidiranom uredbom;

| F. | budući da su ulaganja u prevenciju prirodnih nepogoda izuzetno važna u odgovoru na klimatske promjene; budući da su znatni iznosi financijskih sredstava EU-a dodijeljeni ulaganjima u prevenciju prirodnih nepogoda i strategijama upravljanja rizicima, prije svega u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

F.

budući da su ulaganja u prevenciju prirodnih nepogoda izuzetno važna u odgovoru na klimatske promjene; budući da su znatni iznosi financijskih sredstava EU-a dodijeljeni ulaganjima u prevenciju prirodnih nepogoda i strategijama upravljanja rizicima, prije svega u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova;

| G. | budući da se sredstva namijenjena za sljedeću godinu mogu iznimno iskoristiti samo u slučaju da sredstva za tu godinu nisu dostatna, uzimajući u obzir godišnju proračunsku granicu Fonda za godinu u kojoj se nesreća dogodila i za iduću godinu; |
| --- | --- |

G.

budući da se sredstva namijenjena za sljedeću godinu mogu iznimno iskoristiti samo u slučaju da sredstva za tu godinu nisu dostatna, uzimajući u obzir godišnju proračunsku granicu Fonda za godinu u kojoj se nesreća dogodila i za iduću godinu;

| 1. | podsjeća na to da je od samog osnivanja 2002. Fond solidarnosti Europske unije važan izvor financiranja za lokalne i regionalne vlade, kojim se ublažavaju posljedice elementarnih nepogoda širom europskog kontinenta, od poplava i potresa do šumskih požara, te se njime pokazuje europska solidarnost prema pogođenim regijama; naglašava da je Fond solidarnosti, kad je riječ o javnosti, jedna od najkonkretnijih i najopipljivijih manifestacija potpore koju Europska unija može dati lokalnim zajednicama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je zbog klimatskih promjena od osnivanja Fonda solidarnosti Europske unije broj elementarnih nepogoda u Europskoj uniji znatno porastao te da su one postale ozbiljnije i intenzivnije; stoga inzistira na dodanoj vrijednosti čvrstog i fleksibilnog instrumenta kojim će se pokazivati solidarnost i zajamčiti odgovarajuća i brza pomoć građanima pogođenima velikim elementarnim nepogodama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da se Fond solidarnosti Europske unije financira izvan proračuna Europske unije u maksimalnom iznosu od 500 milijuna EUR (prema cijenama iz 2011.) i da, unatoč ugrađenoj fleksibilnosti (prijenos N+1), za znatan dio sredstava postoji rizik da se neće iskoristiti svake godine; u tom kontekstu prima na znanje djelomično „uvrštavanje u proračun” godišnje dodjele financijskih sredstava predviđene u predloženoj skupnoj uredbi s ciljem ubrzanja postupka mobilizacije sredstava i pružanja ranijeg i učinkovitijeg odgovora na probleme građana pogođenih katastrofom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da korištenje godišnjih pragova potvrđuje odgovarajuću godišnju razinu sredstava nakon početka novog programskog razdoblja VFO-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava važnost reforme iz 2014. kojom se uspjelo premostiti prepreke u Vijeću i kojom je napokon odgovoreno na opetovane zahtjeve Parlamenta za poboljšanjem reakcije i učinkovitosti pomoći kako bi se zajamčila brza i transparentna pomoć građanima pogođenima elementarnim nepogodama; nadalje, pozdravlja nedavni skupni prijedlog u kojem su predstavljene nove odredbe u pogledu pojednostavljivanja i lakše mobilizacije financijskih sredstava; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe glavne elemente reforme kao što su: plaćanje predujma do 10 % iznosa predviđenog financijskog doprinosa koji na zahtjev može biti dostupan ubrzo nakon što se zahtjev za financijski doprinos iz Fonda podnese Komisiji (gornja granica od 30 milijuna EUR); prihvatljivost troškova povezanih s pripremom i provedbom hitnih operacija i operacija oporavka (jedan od glavnih zahtjeva Europskog parlamenta); produženje rokova za podnošenje zahtjeva država koje ispunjavaju propisane uvjete (12 tjedana nakon što se zabilježi prva šteta) i za uspostavljanje projekta (18 mjeseci); uvođenje roka od šest tjedana za odgovor Komisije na zahtjeve; nove odredbe o prevenciji prirodnih nepogoda; te poboljšanja u postupcima u pogledu dobrog financijskog upravljanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ipak ističe da su unatoč mogućnosti plaćanja predujma brže nego u okviru normalne procedure, korisnici i dalje oštećeni zbog dugotrajnosti cjelokupnog postupka od podnošenja zahtjeva do plaćanja ukupne svote doprinosa; u tom kontekstu naglašava da zahtjev treba podnijeti u najkraćem mogućem roku nakon katastrofe, kao i potrebu za daljnjim poboljšanjima u fazi ocjenjivanja i kasnijim fazama kako bi se olakšalo izvršenje plaćanja; smatra da nedavno predložene skupne odredbe u pogledu Fonda solidarnosti Europske unije mogu pridonijeti bržoj mobilizaciji kako bi se mogle ispuniti stvarne potrebe u praksi; također ističe da države članice moraju preispitati svoje administrativne procedure u cilju brže mobilizacije pomoći za pogođene regije i države; nadalje, u svrhu mogućih poboljšanja u budućoj reformi predlaže uvođenje zahtjeva za obvezne ažurirane nacionalne programe za upravljanje katastrofama, kao i zahtjeva za dostavljanje informacija o pripremi sporazuma o ugovorima u hitnim situacijama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva same države članice da poboljšaju svoja sredstva komunikacije i suradnje s lokalnim i regionalnim nadležnim tijelima pri procjeni šteta prihvatljivih za financijsku potporu Fonda solidarnosti Europske unije i na razini pripreme zahtjeva, kao i pri provedbi projekata čija je svrha uklanjanje posljedica elementarnih nepogoda, jamčeći pritom učinkovitost pomoći Unije na terenu i promicanje održivih rješenja; nadalje, smatra da bi potpora Fonda solidarnosti Europske unije trebala biti priopćena široj javnosti; poziva predmetna nadležna tijela da poboljšaju komunikaciju i dostave informacije o potpori Fonda solidarnosti Europske unije ne uzrokujući dodatno administrativno opterećenje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da je važno osigurati da se države članice pridržavaju postupaka javne nabave pri pružanju odgovora na prirodne katastrofe u cilju utvrđivanja i širenja najboljih praksi i pouka u pogledu sklapanja ugovora u hitnim situacijama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja jasnija pravila Komisije o prihvatljivosti za regionalne elementarne nepogode, no podsjeća da je konačnim sporazumom između Parlamenta i Komisije zadržan prag prihvatljivosti od 1,5 % regionalnog BDP-a kao što je predviđeno prijedlogom Komisije, unatoč nastojanjima Parlamenta da se taj prag smanji na 1 %; napominje da je osjetljivost najudaljenijih regija uzeta u obzir jer je u njihovom slučaju prag spušten na 1 %; |
| --- | --- |

10.

| 11. | priznaje da Fond pruža pomoć za štete koje se ne mogu osigurati i da se iz njega ne nadoknađuju privatni gubici; ističe da se za dugoročna djelovanja, kao što su održiva obnova ili djelatnosti ekonomskog razvoja i prevencije, mogu koristiti sredstva iz drugih instrumenata Unije, prije svega u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice da optimiziraju uporabu postojećih financijskih sredstava EU-a, prije svega europskih strukturnih i investicijskih fondova, za ulaganja u svrhu prevencije nastanka prirodnih nepogoda te podsjeća na važnost razvijanja sinergija između različitih fondova i politika Unije kako bi se spriječili učinci elementarnih nepogoda te kako bi se, u slučajevima kad se aktivira Fond solidarnosti Europske unije, zajamčila konsolidacija i dugoročni razvoj projekata obnove; drži da bi se, u trenutku korištenja Fonda solidarnosti Europske unije, predmetna država članica trebala službeno obvezati da će primijeniti sve mjere namijenjene prevenciji katastrofa i održivoj obnovi pogođenih područja; u slučaju aktiviranja sinergija, poziva na maksimalno birokratsko pojednostavljenje postupka za pristup navedenim kombiniranim fondovima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | stoga naglašava da treba pojačati napore za ulaganja u ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu na njih, uzevši u obzir mjere prevencije prilikom potpore za obnovu i pošumljavanje u okviru Fonda solidarnosti Europske unije; smatra da bi prevencija trebala postati horizontalna zadaća te predlaže da se pri ublažavanju posljedica katastrofe u okviru Fonda solidarnosti Europske unije poduzmu mjere u skladu s pristupom utemeljenim na ekosustavima; nadalje, poziva države članice da uspostave strategije za prevenciju rizika i upravljanje rizicima, uzimajući u obzir da su mnoge današnje prirodne katastrofe izravne posljedice ljudske aktivnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava važnost jamčenja maksimalne transparentnosti u dodjeljivanju sredstava iz Fonda solidarnosti Europske unije, upravljanju njime i njegovoj provedbi; smatra da je važno utvrditi jesu li subvencije EUSF-a korištene u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja kako bi se odredile, osmislile i razmijenile najbolje prakse i pouke; stoga poziva Komisiju i države članice da povećaju transparentnost i zajamče dostupnost informacija javnosti tijekom cijelog postupka mobilizacije pomoći, od predavanja zahtjeva do zatvaranja projekta; poziva na izradu tematskog izvješća Europskog revizorskog suda o funkcioniranju EUSF-a, posebice uzimajući u obzir činjenicu da je posljednje dostupno izvješće nastalo prije revizije Uredbe o EUSF-u iz 2014.; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primjećuje da je 2014. zaprimljeno 13 novih zahtjeva i skreće pozornost na posebnu situaciju iz te godine u kojoj je šest zahtjeva procijenjeno na temelju stare uredbe, dok je preostalih sedam zahtjeva procijenjeno u skladu s revidiranom uredbom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća na dva slučaja odbijanja zahtjeva iz 2014. u skladu sa starom Uredbom o Fondu solidarnosti Europske unije jer predmetne nepogode nisu procijenjene kao „izvanredne” u smislu stare uredbe iako su prouzrokovale ozbiljne štete s izravnim posljedicama na gospodarski i društveni razvoj regija pogođenih nepogodama te stoga pozdravlja pojašnjenja koja su u tom pogledu navedena u revidiranoj Uredbi o Fondu solidarnosti Europske unije; međutim, s obzirom na buduće reforme i uzimajući u obzir mogućnost redefiniranja regionalnih prirodnih katastrofa, predlaže da se omogući skupno podnošenje pojedinačnih zahtjeva nekoliko država pogođenih prirodnim katastrofama na prekograničnoj razini, pri čemu uzrok katastrofa treba biti isti, a posljedice se trebaju dogoditi u isto vrijeme, te da se pri ocjeni zahtjeva u obzir uzme neizravna šteta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | u svjetlu budućih reformi poziva Komisiju da u obzir uzme mogućnost povećanja praga predujma s 10 % na 15 %, kao i skraćivanja rokova za obradu zahtjeva sa šest na četiri tjedna; također poziva Komisiju da razmotri mogućnost određivanja praga prihvatljivosti za regionalne prirodne katastrofe od 1 % regionalnog BDP-a, i uzimanja u obzir, pri ocjeni zahtjeva, razine društveno-gospodarskog razvoja pogođenih regija; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponavlja potrebu da se razmotri upotreba novih pokazatelja kojima se osim BDP-a razmatra, među ostalim, ljudski razvojni indeks i regionalni indeks društvenog napretka; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja činjenicu da je Komisija prihvatila sedam zahtjeva za pomoć zaprimljenih u skladu s novom uredbom, uključujući četiri zahtjeva koja su odobrena krajem 2014., ali su sredstva odobrena za njih morala biti prebačena u 2015., kako je navedeno u godišnjem izvješću EUSF-a za 2015.; u tom kontekstu podsjeća da je 2015. bila prva puna godina provedbe u skladu s revidiranim pravilima te da analiza pokazuje da su pravna pojašnjenja uvedena s reformom osigurala uspješne zahtjeve, što nije bio slučaj sa starim odredbama u okviru kojih je za otprilike dvije trećine zahtjeva za pomoć u slučaju regionalnih katastrofa utvrđeno da ne ispunjavaju uvjete; |
| --- | --- |

19.

| 20. | žali zbog dugotrajnosti postupaka ocjenjivanja izvješća o uspostavi i zatvaranju s kojima se prema staroj uredbi u velikoj mjeri kasnilo te predviđa da će prema revidiranoj uredbi zatvaranja biti učinkovitija i transparentnija, uz istovremenu zaštićenost financijskih interesa Unije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nadalje, naglašava da se člankom 11. izmijenjene Uredbe Komisiji i Revizorskom sudu daje ovlast za reviziju, a Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) omogućuje da provodi istrage kad god je to potrebno; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju i Revizorski sud da ocijene funkcioniranje Fonda solidarnosti Europske unije prije isteka trenutačnog višegodišnjeg financijskog razdoblja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, državama članicama i regionalnim vlastima. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

(2)  SL C 440, 30.12.2015., str. 13.

(3)  SL L 189, 27.6.2014., str. 143.

(4)  SL C 170, 5.6.2014., str. 45.

(5)  SL C 272 E, 13.11.2003., str. 471.

(6)  SL C 193 E, 17.8.2006., str. 322.

(7)  SL C 114, 15.4.2014., str. 48.

(8)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/145 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/145

---

P8_TA(2016)0476

Prijedlozi rezolucija – Stanje u Italiji nakon potresa

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o stanju u Italiji nakon potresa (2016/2988(RSP))

(2018/C 224/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članak 174., članak 175. stavak 3. i članak 212. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 174., članak 175. stavak 3. i članak 212. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2016/369 od 15. ožujka 2016. o pružanju hitne potpore unutar Unije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2016/369 od 15. ožujka 2016. o pružanju hitne potpore unutar Unije (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (3) i Uredbu (EU) br. 661/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. (4) o izmjeni te Uredbe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (3) i Uredbu (EU) br. 661/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. (4) o izmjeni te Uredbe,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 375/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o osnivanju Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć (inicijativa Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 375/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o osnivanju Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć (inicijativa Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a) (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1257/96 od 20. lipnja 1996. o humanitarnoj pomoći (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1257/96 od 20. lipnja 1996. o humanitarnoj pomoći (6),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 11. travnja 2011. o daljnjem razvijanju procjene rizika za upravljanje katastrofama u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 11. travnja 2011. o daljnjem razvijanju procjene rizika za upravljanje katastrofama u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 28. studenoga 2008. koji pozivaju na poboljšanje mogućnosti civilne zaštite pomoću europskog sustava uzajamne pomoći koji se temelji na modularnom pristupu civilnoj zaštiti (16474/08), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 28. studenoga 2008. koji pozivaju na poboljšanje mogućnosti civilne zaštite pomoću europskog sustava uzajamne pomoći koji se temelji na modularnom pristupu civilnoj zaštiti (16474/08),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Fond solidarnosti Europske unije – godišnje izvješće za 2014.” (COM(2015)0502), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Fond solidarnosti Europske unije – godišnje izvješće za 2014.” (COM(2015)0502),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. studenoga 2007. o regionalnom utjecaju potresa (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. studenoga 2007. o regionalnom utjecaju potresa (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. lipnja 2008. o jačanju kapaciteta Unije za odgovaranje na katastrofe (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. lipnja 2008. o jačanju kapaciteta Unije za odgovaranje na katastrofe (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2009. (9) o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije: Italija, potres u regiji Abruzzo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2009. (9) o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije: Italija, potres u regiji Abruzzo,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2013. o Fondu solidarnosti Europske unije, provedbi i primjeni (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2013. o Fondu solidarnosti Europske unije, provedbi i primjeni (10),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 28. studenoga 2013. o Fondu solidarnosti Europske unije (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 28. studenoga 2013. o Fondu solidarnosti Europske unije (11),

| — | uzimajući u obzir pitanja upućena Komisiji o stanju u Italiji nakon potresa (O-000139/2016 – B8-1812/2016, O-000140/2016 – B8-1813/2016 i O-000141/2016 – B8-1814/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja upućena Komisiji o stanju u Italiji nakon potresa (O-000139/2016 – B8-1812/2016, O-000140/2016 – B8-1813/2016 i O-000141/2016 – B8-1814/2016),

| — | uzimajući obzir tematsko izvješće br. 24/2012 Revizorskog suda naslovljeno „Reakcija Fonda solidarnosti Europske unije na potres u regiji Abruzzo 2009. godine: važnost i troškovi operacija”, |
| --- | --- |

—

uzimajući obzir tematsko izvješće br. 24/2012 Revizorskog suda naslovljeno „Reakcija Fonda solidarnosti Europske unije na potres u regiji Abruzzo 2009. godine: važnost i troškovi operacija”,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su nakon razornog potresa koji je pogodio središnju Italiju 24. kolovoza 2016., još tri velika potresa, uz niz manjih potresa, pogodila regije u središnjoj Italiji, i to 26. listopada 2016. jačine 5,5 i 6,1 te 30. listopada 2016. jačine 6,5 stupnjeva prema Richterovoj ljestvici; |
| --- | --- |

A.

budući da su nakon razornog potresa koji je pogodio središnju Italiju 24. kolovoza 2016., još tri velika potresa, uz niz manjih potresa, pogodila regije u središnjoj Italiji, i to 26. listopada 2016. jačine 5,5 i 6,1 te 30. listopada 2016. jačine 6,5 stupnjeva prema Richterovoj ljestvici;

| B. | budući da su se potresi i naknadna podrhtavanja tla u središnjoj Italiji nastavili tijekom proteklih mjeseci; budući da je najnoviji potres, od 30. listopada 2016., najjači koji je pogodio tu državu u više od tri desetljeća te su čitava sela potpuno uništena, velik broj stanovnika na tim područjima doveden je na rub očaja i prouzročeni su razni oblici neizravne štete u okolnim područjima; |
| --- | --- |

B.

budući da su se potresi i naknadna podrhtavanja tla u središnjoj Italiji nastavili tijekom proteklih mjeseci; budući da je najnoviji potres, od 30. listopada 2016., najjači koji je pogodio tu državu u više od tri desetljeća te su čitava sela potpuno uništena, velik broj stanovnika na tim područjima doveden je na rub očaja i prouzročeni su razni oblici neizravne štete u okolnim područjima;

| C. | budući da je u nedavnim potresima prema izvješćima ozlijeđeno više od 400 osoba, a 290 ih je poginulo; |
| --- | --- |

C.

budući da je u nedavnim potresima prema izvješćima ozlijeđeno više od 400 osoba, a 290 ih je poginulo;

| D. | budući da su ti razorni potresi doveli do „domino-efekta” te su prouzročili raseljavanje 100 000 stanovnika; |
| --- | --- |

D.

budući da su ti razorni potresi doveli do „domino-efekta” te su prouzročili raseljavanje 100 000 stanovnika;

| E. | budući da su u nedavnim potresima uništeni gradovi, da je ozbiljno oštećena lokalna i regionalna infrastruktura, uništena povijesna i kulturna baština, da su štetu pretrpjele i gospodarske aktivnosti, osobito one malih i srednjih poduzeća, kao i okoliš, poljoprivreda i potencijal turističkih i ugostiteljskih industrija; |
| --- | --- |

E.

budući da su u nedavnim potresima uništeni gradovi, da je ozbiljno oštećena lokalna i regionalna infrastruktura, uništena povijesna i kulturna baština, da su štetu pretrpjele i gospodarske aktivnosti, osobito one malih i srednjih poduzeća, kao i okoliš, poljoprivreda i potencijal turističkih i ugostiteljskih industrija;

| F. | budući da je na pogođenim područjima prisutna deformacija koja se proteže na oko 130 kvadratnih kilometara, uz maksimalni pomak od barem 70 centimetara, te budući da bi nepredvidljive hidrogeološke posljedice u oštrim zimskim vremenskim uvjetima mogle dovesti do daljnjih prirodnih katastrofa poput poplava i odrona tla te kumulativne štete; |
| --- | --- |

F.

budući da je na pogođenim područjima prisutna deformacija koja se proteže na oko 130 kvadratnih kilometara, uz maksimalni pomak od barem 70 centimetara, te budući da bi nepredvidljive hidrogeološke posljedice u oštrim zimskim vremenskim uvjetima mogle dovesti do daljnjih prirodnih katastrofa poput poplava i odrona tla te kumulativne štete;

| G. | budući da su određena područja u Europskoj uniji ugroženija i izložena većem riziku od potresa; budući da u njima može doći čak i do ponavljanja raznih prirodnih katastrofa, katkad i u razmaku kraćem od jedne godine, što je u posljednje vrijeme zabilježeno u Italiji, Portugalu, Grčkoj i na Cipru; |
| --- | --- |

G.

budući da su određena područja u Europskoj uniji ugroženija i izložena većem riziku od potresa; budući da u njima može doći čak i do ponavljanja raznih prirodnih katastrofa, katkad i u razmaku kraćem od jedne godine, što je u posljednje vrijeme zabilježeno u Italiji, Portugalu, Grčkoj i na Cipru;

| H. | budući da napore koji se ulažu u održivu obnovu treba na odgovarajući način koordinirati kako bi se nadoknadili ekonomski i društveni gubici te budući da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti neprocjenjivoj talijanskoj kulturnoj baštini promicanjem međunarodnih i europskih projekata usmjerenih na zaštitu povijesnih zgrada i lokaliteta; |
| --- | --- |

H.

budući da napore koji se ulažu u održivu obnovu treba na odgovarajući način koordinirati kako bi se nadoknadili ekonomski i društveni gubici te budući da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti neprocjenjivoj talijanskoj kulturnoj baštini promicanjem međunarodnih i europskih projekata usmjerenih na zaštitu povijesnih zgrada i lokaliteta;

| I. | budući da je Fond solidarnosti Europske unije (EUSF) osnovan Uredbom (EZ) br. 2012/2002 kao odgovor na katastrofalne poplave koje su pogodile srednju Europu tijekom ljeta 2002. godine; |
| --- | --- |

I.

budući da je Fond solidarnosti Europske unije (EUSF) osnovan Uredbom (EZ) br. 2012/2002 kao odgovor na katastrofalne poplave koje su pogodile srednju Europu tijekom ljeta 2002. godine;

| J. | budući da se različiti instrumenti Unije poput europskih strukturnih i investicijskih fondova ili mehanizma civilne zaštite i financijskog instrumenta za civilnu zaštitu mogu upotrijebiti za jačanje preventivnih mjera u slučaju potresa i mjera obnove; |
| --- | --- |

J.

budući da se različiti instrumenti Unije poput europskih strukturnih i investicijskih fondova ili mehanizma civilne zaštite i financijskog instrumenta za civilnu zaštitu mogu upotrijebiti za jačanje preventivnih mjera u slučaju potresa i mjera obnove;

| K. | budući da je reformom EUSF-a iz 2014. uvedena mogućnost da država članica zatraži predujam, o čijem dodjeljivanju odlučuje Komisija, ako su dostupna dostatna sredstva; budući da, međutim, iznos predujma ne smije premašiti 10 % ukupnog očekivanog iznosa financijskog doprinosa iz EUSF-a te je njegova gornja granica postavljena na 30 milijuna EUR; |
| --- | --- |

K.

budući da je reformom EUSF-a iz 2014. uvedena mogućnost da država članica zatraži predujam, o čijem dodjeljivanju odlučuje Komisija, ako su dostupna dostatna sredstva; budući da, međutim, iznos predujma ne smije premašiti 10 % ukupnog očekivanog iznosa financijskog doprinosa iz EUSF-a te je njegova gornja granica postavljena na 30 milijuna EUR;

| L. | budući da država članica koju je pogodila katastrofa mora Komisiji podnijeti zahtjev za dodjelu pomoći iz EUSF-a najkasnije 12 tjedana nakon što su uočene prve posljedice katastrofe; budući da je država korisnica odgovorna za korištenje bespovratnih sredstava te za reviziju trošenja tih sredstava, ali Komisija može izvršiti provjere na terenu za operacije koje se financiraju iz EUSF-a; |
| --- | --- |

L.

budući da država članica koju je pogodila katastrofa mora Komisiji podnijeti zahtjev za dodjelu pomoći iz EUSF-a najkasnije 12 tjedana nakon što su uočene prve posljedice katastrofe; budući da je država korisnica odgovorna za korištenje bespovratnih sredstava te za reviziju trošenja tih sredstava, ali Komisija može izvršiti provjere na terenu za operacije koje se financiraju iz EUSF-a;

| M. | budući da se tijekom procesa obnove mora voditi računa o prošlim iskustvima te budući da se održiva obnova treba temeljiti na hitrom provođenju obnove, adekvatnim sredstvima, pojednostavljenoj administraciji i transparentnosti, kao i na potrebi da se stanovnicima u pogođenim područjima pruži sigurnost i stabilnost kako bi se zajamčilo da će moći nastaviti živjeti u tim regijama; |
| --- | --- |

M.

budući da se tijekom procesa obnove mora voditi računa o prošlim iskustvima te budući da se održiva obnova treba temeljiti na hitrom provođenju obnove, adekvatnim sredstvima, pojednostavljenoj administraciji i transparentnosti, kao i na potrebi da se stanovnicima u pogođenim područjima pruži sigurnost i stabilnost kako bi se zajamčilo da će moći nastaviti živjeti u tim regijama;

| N. | budući da bi prevencija trebala biti sve važnija faza u upravljanju katastrofama i trebalo bi joj pridavati veću društvenu važnost te je u tom kontekstu nužan pažljivo razrađen akcijski program o širenju informacija, osviještenosti i edukaciji; |
| --- | --- |

N.

budući da bi prevencija trebala biti sve važnija faza u upravljanju katastrofama i trebalo bi joj pridavati veću društvenu važnost te je u tom kontekstu nužan pažljivo razrađen akcijski program o širenju informacija, osviještenosti i edukaciji;

| O. | budući da se mjere za sprečavanje katastrofa trebaju unaprijediti u skladu s prijašnjim prijedlozima Parlamenta kako bi se konsolidirala strategija za sprečavanje prirodnih katastrofa i katastrofa prouzročenih ljudskim djelovanjem na razini EU-a; |
| --- | --- |

O.

budući da se mjere za sprečavanje katastrofa trebaju unaprijediti u skladu s prijašnjim prijedlozima Parlamenta kako bi se konsolidirala strategija za sprečavanje prirodnih katastrofa i katastrofa prouzročenih ljudskim djelovanjem na razini EU-a;

| 1. | izražava duboku solidarnost i suosjećanje sa svim pojedincima pogođenima potresima i njihovim obiteljima, kao i s talijanskim nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima uključenima u aktivnosti pružanja pomoći nakon katastrofe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava zabrinutost zbog velikog broja raseljenih osoba koje će tijekom predstojeće zime biti izložene oštrim vremenskim uvjetima; stoga poziva Komisiju da utvrdi na koje se sve načine talijanskim vlastima može pružiti pomoć kako bi se zajamčili dostojni životni uvjeti za osobe koje su ostale bez domova; |
| --- | --- |

2.

| 3. | cijeni neumorne napore spasilačkih jedinica, djelatnika civilne zaštite, volontera, organizacija civilnog društva te lokalnih, regionalnih i nacionalnih tijela u razorenim područjima u cilju spašavanja života, ograničavanja štete i jamčenja odvijanja osnovnih aktivnosti kako bi se održao pristojan životni standard; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe ozbiljnost ekonomskih i društvenih posljedica uzastopnih potresa i štete koju su prouzročili; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe težinu situacije na terenu zbog koje su talijanska nacionalna, regionalna i lokalna javna tijela izložena znatnom i intenzivnom financijskom pritisku; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja veću razinu fleksibilnosti koja je Italiji odobrena u izračunu deficita za troškove nastale zbog potresa, u skladu s Ugovorima, kako bi joj se omogućilo da učinkovito i brzo reagira na aktualnu izvanrednu situaciju i u budućim intervencijama potrebnim za osiguravanje pogođenih područja; također poziva talijansku vladu da se pobrine za to da se sva dodatna primljena sredstva zaista upotrebljavaju za tu konkretnu namjenu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | u svjetlu ove izvanredne i vrlo ozbiljne situacije traži od Komisije da razmotri mogućnost da se iz izračuna nacionalnih deficita u okviru Pakta o stabilnosti i rastu isključe ulaganja u održivu obnovu i u svaki oblik protupotresnih mjera, uključujući ulaganja sufinancirana preko europskih strukturnih i investicijskih fondova i dodijeljena tematskom cilju br. 5 („prevencija, promicanje prilagodbe na klimatske promjene, sprečavanje rizika i upravljanje njima”); |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja solidarnost koju su institucije EU-a, druge države članice, europske regije i međunarodni akteri pokazali u obliku uzajamne pomoći u izvanrednim situacijama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | traži od Komisije da razmotri proširenje aktualne metode izračuna za potporu iz Fonda solidarnosti, koja se trenutačno temelji na posljedicama štete koju prouzroči jedna prirodna katastrofa, na kumulativni obračun štete koju prouzroči nekoliko prirodnih katastrofa koje zadese isto područje u jednoj godini; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da u sustavima za predviđanje potresa postoje poteškoće te naglašava činjenicu da su Sredozemlje i jugoistočna Europa područja snažne seizmičke aktivnosti; poziva države članice da ubrzaju istraživanja u cilju sprečavanja štete, upravljanja krizama i minimiziranja razmjera posljedica katastrofa u kombinaciji s mjerama u okviru programa Obzor 2020.; sa zabrinutošću napominje da su tisuće osoba poginule, a stotine tisuća ostale bez domova u posljednjih 15 godina kao posljedica razornih potresa koji su pogodili Europu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća da je važno da se poštuju pravila o protupotresnoj gradnji kada je riječ o zgradama i infrastrukturi; potiče nacionalna, regionalna i lokalna tijela da pojačaju napore kako bi građevine bile u skladu s postojećim standardima u vezi s potresima i da obrate potrebnu pozornost na taj aspekt prilikom izdavanja građevinskih dozvola; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe važnost koju mehanizam Europske unije za civilnu zaštitu ima u poticanju suradnje u kriznim situacijama među nacionalnim tijelima civilne zaštite diljem Europe te u minimiziranju posljedica izvanrednih događaja; poziva Komisiju i države članice da dodatno pojednostave postupke za aktivaciju tog mehanizma kako bi ga se brzo i učinkovito moglo staviti na raspolaganje odmah nakon što do katastrofe dođe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prima na znanje da je talijanska vlada podnijela zahtjev za dodjelu sredstava iz Europskog fonda solidarnosti te poziva Komisiju da poduzme sve potrebne mjere kako bi brzo analizirala zahtjeve za potporu u okviru Fonda solidarnosti Europske unije, u cilju jamčenja njegove brze mobilizacije; u tom kontekstu ističe da je važno da predujmovi čim prije budu stavljeni na raspolaganje nacionalnim vlastima kako bi mogle odgovoriti na hitne potrebe povezane s nastalom situacijom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da bi djelomično „uvrštavanje u proračun” godišnje dodjele financijskih sredstava EUSF-a predviđeno u predloženoj „skupnoj” uredbi moglo pomoći da se u budućnosti ubrza postupak mobilizacije sredstava u cilju pružanja ranijeg i učinkovitijeg odgovora za osobe pogođene katastrofom; nadalje poziva Komisiju da u kontekstu mogućih budućih reformi analizira izvedivost povećanja praga za predujmove i skraćivanja rokova za obradu zahtjeva; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe važnost stvaranja sinergija među svim postojećim instrumentima, uključujući europske strukturne i investicijske fondove, te jamčenja da se sredstva efektivno koriste za obnovu i sve druge potrebne intervencije u punoj suradnji s talijanskim nacionalnim i regionalnim vlastima; poziva Komisiju da u tu svrhu bude spremna donijeti izmjene programa i operativnih programa čim određena država članica podnese zahtjev za izmjenu; također ističe mogućnost uporabe Europskog fonda za ruralni razvoj za pružanje potpore poljoprivrednim aktivnostima i ruralnim područjima pogođenim potresima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nadalje, ističe važnost optimizacije uporabe postojećih sredstava EU-a za ulaganje u sprečavanje prirodnih katastrofa i važnost jamčenja konsolidacije i dugoročnog održivog razvoja projekata obnove, te ponovno ističe potrebu za pojednostavljenjem administrativnih postupaka za koordinaciju sredstava; ističe da bi, nakon dobivanja pomoći u okviru EUSF-a, dotične države članice trebale pojačati svoje napore za uspostavljanje odgovarajućih strategija za upravljanje rizicima i ojačati svoje mehanizme za sprečavanje katastrofa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | prima na znanje da je na zahtjev talijanske vlade aktivirana služba EU-a za upravljanje hitnim situacijama Copernicus kako bi se dobila procjena štete u pogođenim područjima na temelju satelitskih snimaka; potiče suradnju među međunarodnim istraživačkim centrima i pozdravlja upotrebu radara sa sintetskom antenom kojima se može procijeniti i u centimetrima izmjeriti pomicanje tla čak i uz prisutnost oblaka, i danju i noću, među ostalim i za svrhe prevencije rizika i upravljanja njima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe važnost javnog istraživanja i razvoja u sprečavanju katastrofa i upravljanju njima te poziva na snažniju koordinaciju i suradnju među ustanovama za istraživanje i razvoj u državama članicama, posebno u onima koje se suočavaju sa sličnim rizicima; poziva na uspostavu poboljšanih sustava za rano upozoravanje u državama članicama te stvaranje i jačanje veza među raznim sustavima za rano upozoravanje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, talijanskoj vladi te regionalnim i lokalnim vlastima pogođenih područja. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(2)  SL L 70, 16.3.2016., str. 1.

(3)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

(4)  SL L 189, 27.6.2014., str. 143.

(5)  SL L 122, 24.4.2014., str. 1.

(6)  SL L 163, 2.7.1996., str. 1.

(7)  SL C 282 E, 6.11.2008., str. 269.

(8)  SL C 286 E, 27.11.2009., str. 15.

(9)  SL C 230 E, 26.8.2010., str. 13.

(10)  SL C 440, 30.12.2015., str. 13.

(11)  SL C 114, 15.4.2014., str. 48.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/150 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/150

---

P8_TA(2016)0477

Izjave o financijskim interesima povjerenika – smjernice

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o izjavama o financijskim interesima povjerenika – smjernice (2016/2080(INI))

(2018/C 224/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegov članak 17. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegov članak 17. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 245., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 245.,

| — | uzimajući u obzir Prilog XVI. Poslovniku (Smjernice za odobrenje Komisije), a posebno njegov stavak 1. točku (a) 3. podstavak, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prilog XVI. Poslovniku (Smjernice za odobrenje Komisije), a posebno njegov stavak 1. točku (a) 3. podstavak,

| — | uzimajući u obzir Odluku Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o pregledu izjave o financijskom interesu kandidata za povjerenika (tumačenje stavka 1. točke (a) Priloga XVI. Poslovniku) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Europskog parlamenta od 28. travnja 2015. o pregledu izjave o financijskom interesu kandidata za povjerenika (tumačenje stavka 1. točke (a) Priloga XVI. Poslovniku) (1),

| — | uzimajući u obzir Okvirni sporazum o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (2), a posebno njegove točke iz Dijela II. – Politička odgovornost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirni sporazum o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (2), a posebno njegove točke iz Dijela II. – Politička odgovornost,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. rujna 2015. o postupcima i načinima saslušanja kandidata za povjerenike, pouke iz postupka 2014. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. rujna 2015. o postupcima i načinima saslušanja kandidata za povjerenike, pouke iz postupka 2014. (3),

| — | uzimajući u obzir Kodeks ponašanja povjerenika od 20. travnja 2011. (4), a posebno njegove točke 1.3., 1.4., 1.5. i 1.6., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kodeks ponašanja povjerenika od 20. travnja 2011. (4), a posebno njegove točke 1.3., 1.4., 1.5. i 1.6.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenje Odbora za proračunski nadzor (A8-0315/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenje Odbora za proračunski nadzor (A8-0315/2016),

| A. | budući da u skladu sa stavkom 1. točkom (a) Priloga XVI. Poslovniku (Smjernice za odobrenje Komisije) Parlament može iznijeti svoje mišljenje o raspodjeli resora koju izvrši izabrani predsjednik Komisije i zatražiti sve relevantne informacije kako bi mogao donijeti odluku o sposobnosti kandidata za povjerenike; budući da Parlament očekuje da mu se dostave sve informacije o financijskim interesima kandidata za povjerenike te da se njihove izjave o interesima proslijede nadležnom Odboru za pravna pitanja na pregled; |
| --- | --- |

A.

budući da u skladu sa stavkom 1. točkom (a) Priloga XVI. Poslovniku (Smjernice za odobrenje Komisije) Parlament može iznijeti svoje mišljenje o raspodjeli resora koju izvrši izabrani predsjednik Komisije i zatražiti sve relevantne informacije kako bi mogao donijeti odluku o sposobnosti kandidata za povjerenike; budući da Parlament očekuje da mu se dostave sve informacije o financijskim interesima kandidata za povjerenike te da se njihove izjave o interesima proslijede nadležnom Odboru za pravna pitanja na pregled;

| B. | budući da u skladu s točkom 3. Dijelom II. (Politička odgovornost) Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije, kandidati za članove Komisije jamče potpunu objavu svih relevantnih informacija u skladu s obvezom neovisnost kojoj podliježu na temelju Ugovora; budući da se te informacije otkrivaju u skladu s postupcima osmišljenima za jamčenje otvorene, pravedne i dosljedne ocjene cijele Komisije koja se imenuje; |
| --- | --- |

B.

budući da u skladu s točkom 3. Dijelom II. (Politička odgovornost) Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije, kandidati za članove Komisije jamče potpunu objavu svih relevantnih informacija u skladu s obvezom neovisnost kojoj podliježu na temelju Ugovora; budući da se te informacije otkrivaju u skladu s postupcima osmišljenima za jamčenje otvorene, pravedne i dosljedne ocjene cijele Komisije koja se imenuje;

| C. | budući da se u skladu s njegovom gore navedenom Odlukom od 28. travnja 2015., pregled izjave o financijskom interesu kandidata za povjerenika koji obavlja nadležni Odbor za pravna pitanja ne sastoji samo od provjere toga je li izjava propisno ispunjena već i provjere točnosti sadržaja izjave i toga može li se na temelju sadržaja izjave zaključiti da postoji sukob interesa; |
| --- | --- |

C.

budući da se u skladu s njegovom gore navedenom Odlukom od 28. travnja 2015., pregled izjave o financijskom interesu kandidata za povjerenika koji obavlja nadležni Odbor za pravna pitanja ne sastoji samo od provjere toga je li izjava propisno ispunjena već i provjere točnosti sadržaja izjave i toga može li se na temelju sadržaja izjave zaključiti da postoji sukob interesa;

| D. | budući da u skladu sa stavkom 1. točkom (a) Priloga XVI. Poslovniku, Parlament kandidate za povjerenike ocjenjuje na temelju, između ostalog, njihove osobne neovisnosti, posebno u svjetlu posebne uloge čuvarice interesa Unije koja se Ugovorima dodjeljuje Europskoj komisiji; |
| --- | --- |

D.

budući da u skladu sa stavkom 1. točkom (a) Priloga XVI. Poslovniku, Parlament kandidate za povjerenike ocjenjuje na temelju, između ostalog, njihove osobne neovisnosti, posebno u svjetlu posebne uloge čuvarice interesa Unije koja se Ugovorima dodjeljuje Europskoj komisiji;

| E. | budući da je u svojoj gore navedenoj Rezoluciji od 8. rujna 2015. Parlament izjavio da je potvrda Odbora za pravna pitanja o nepostojanju sukoba interesa nezaobilazan preduvjet za saslušanje kandidata za povjerenike, ponajprije s obzirom na to da je politički mandat Komisije proširen Ugovorom iz Lisabona; |
| --- | --- |

E.

budući da je u svojoj gore navedenoj Rezoluciji od 8. rujna 2015. Parlament izjavio da je potvrda Odbora za pravna pitanja o nepostojanju sukoba interesa nezaobilazan preduvjet za saslušanje kandidata za povjerenike, ponajprije s obzirom na to da je politički mandat Komisije proširen Ugovorom iz Lisabona;

| F. | budući da je u svojoj gore navedenoj Rezoluciji od 8. rujna 2015. Parlament smatrao važnim da Odbor za pravna pitanja izda smjernice u obliku preporuka ili izvješća o vlastitoj inicijativi, i to radi pospješivanja reformi postupaka u vezi s izjavama povjerenika o financijskim interesima te istodobno pozvao Komisiju da revidira svoja pravila o izjavama o financijskim interesima povjerenika; |
| --- | --- |

F.

budući da je u svojoj gore navedenoj Rezoluciji od 8. rujna 2015. Parlament smatrao važnim da Odbor za pravna pitanja izda smjernice u obliku preporuka ili izvješća o vlastitoj inicijativi, i to radi pospješivanja reformi postupaka u vezi s izjavama povjerenika o financijskim interesima te istodobno pozvao Komisiju da revidira svoja pravila o izjavama o financijskim interesima povjerenika;

| G. | budući da u skladu s točkom 1.3. Kodeksa ponašanja povjerenika o nesebičnosti, integritetu, transparentnosti, iskrenosti, odgovornosti i poštovanju dostojanstva Parlamenta povjerenici moraju prijaviti svaki financijski interes i imovinu koji bi mogli dovesti do sukoba interesa tijekom izvršavanja njihovih dužnosti te da to vrijedi i za sve udjele koje drži supružnik/partner člana Komisije – u skladu s definicijom mjerodavnih pravila (5) – a koji mogu dovesti do sukoba interesa; |
| --- | --- |

G.

budući da u skladu s točkom 1.3. Kodeksa ponašanja povjerenika o nesebičnosti, integritetu, transparentnosti, iskrenosti, odgovornosti i poštovanju dostojanstva Parlamenta povjerenici moraju prijaviti svaki financijski interes i imovinu koji bi mogli dovesti do sukoba interesa tijekom izvršavanja njihovih dužnosti te da to vrijedi i za sve udjele koje drži supružnik/partner člana Komisije – u skladu s definicijom mjerodavnih pravila (5) – a koji mogu dovesti do sukoba interesa;

| H. | budući da se financijski interesi koje je potrebno prijaviti odnose na svaki oblik individualnog financijskog udjela u kapitalu poduzeća; |
| --- | --- |

H.

budući da se financijski interesi koje je potrebno prijaviti odnose na svaki oblik individualnog financijskog udjela u kapitalu poduzeća;

| I. | budući da su u skladu s točkom 1.4. Kodeksa ponašanja povjerenika, radi izbjegavanja svakog rizika od sukoba interesa, članovi Komisije u izjavi obvezni navesti profesionalne aktivnosti svojih supružnika/partnera i da u toj izjavi mora biti navedena vrsta aktivnosti, naziv funkcije koju obavlja i, prema potrebi, ime poslodavca; |
| --- | --- |

I.

budući da su u skladu s točkom 1.4. Kodeksa ponašanja povjerenika, radi izbjegavanja svakog rizika od sukoba interesa, članovi Komisije u izjavi obvezni navesti profesionalne aktivnosti svojih supružnika/partnera i da u toj izjavi mora biti navedena vrsta aktivnosti, naziv funkcije koju obavlja i, prema potrebi, ime poslodavca;

| J. | budući da se u skladu s točkom 1.5. Kodeksa ponašanja povjerenik izjava o financijskim interesima ispunjava na obrascu priloženom Kodeksu ponašanja i budući da je obrazac potrebno ispuniti i staviti na raspolaganje prije nego što se u Parlamentu održi saslušanje kandidata za povjerenika te da ga tijekom mandata treba revidirati u slučaju promjene podataka, i to najmanje jednom godišnje; |
| --- | --- |

J.

budući da se u skladu s točkom 1.5. Kodeksa ponašanja povjerenik izjava o financijskim interesima ispunjava na obrascu priloženom Kodeksu ponašanja i budući da je obrazac potrebno ispuniti i staviti na raspolaganje prije nego što se u Parlamentu održi saslušanje kandidata za povjerenika te da ga tijekom mandata treba revidirati u slučaju promjene podataka, i to najmanje jednom godišnje;

| K. | budući da su informacije na tom obrascu ograničene i neadekvatne, ne sadržavaju detaljnu definiciju sukoba interesa te prema tome Parlament na temelju njih ne može dobro, pravedno i dosljedno ocijeniti postoji li stvaran ili potencijalan sukob interesa kandidata za povjerenika niti ocijeniti njihovu sposobnost da izvršavaju dužnosti u skladu s Kodeksom ponašanja povjerenika; |
| --- | --- |

K.

budući da su informacije na tom obrascu ograničene i neadekvatne, ne sadržavaju detaljnu definiciju sukoba interesa te prema tome Parlament na temelju njih ne može dobro, pravedno i dosljedno ocijeniti postoji li stvaran ili potencijalan sukob interesa kandidata za povjerenika niti ocijeniti njihovu sposobnost da izvršavaju dužnosti u skladu s Kodeksom ponašanja povjerenika;

| L. | budući da u skladu s točkom 1.6. Kodeksa ponašanja povjerenika, član Komisije ne smije raspravljati ni o kojem pitanju iz svojeg portfelja u kojem ima bilo kakav osobni interes, posebno obiteljski ili financijski interes koji bi mogao dovesti u pitanje njegovu neovisnost; |
| --- | --- |

L.

budući da u skladu s točkom 1.6. Kodeksa ponašanja povjerenika, član Komisije ne smije raspravljati ni o kojem pitanju iz svojeg portfelja u kojem ima bilo kakav osobni interes, posebno obiteljski ili financijski interes koji bi mogao dovesti u pitanje njegovu neovisnost;

| M. | budući da je Komisija u konačnici odgovorna za prirodu i opseg informacija koje se navode u izjavama o interesima njezinih članova; budući da je stoga zadaća Komisije da se pobrine za točno onu razinu transparentnosti koja je nužna za dobro odvijanje postupka imenovanja kandidata za povjerenike; |
| --- | --- |

M.

budući da je Komisija u konačnici odgovorna za prirodu i opseg informacija koje se navode u izjavama o interesima njezinih članova; budući da je stoga zadaća Komisije da se pobrine za točno onu razinu transparentnosti koja je nužna za dobro odvijanje postupka imenovanja kandidata za povjerenike;

| N. | budući da, u skladu s točkom 5. Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije, Parlament može zatražiti od predsjednika Komisije da uskrati povjerenje kandidatu za povjerenika Komisije; budući da je u skladu s točkom 7. tog Sporazuma predsjednik Komisije dužan obavijestiti Parlament o tome da namjerava drugačije raspodijeliti nadležnosti među članovima Komisije kako bi se u vezi s tim promjenama održalo odgovarajuće parlamentarno savjetovanje; |
| --- | --- |

N.

budući da, u skladu s točkom 5. Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije, Parlament može zatražiti od predsjednika Komisije da uskrati povjerenje kandidatu za povjerenika Komisije; budući da je u skladu s točkom 7. tog Sporazuma predsjednik Komisije dužan obavijestiti Parlament o tome da namjerava drugačije raspodijeliti nadležnosti među članovima Komisije kako bi se u vezi s tim promjenama održalo odgovarajuće parlamentarno savjetovanje;

| O. | budući da se, općenito gledajući, sadašnje izjave članova Komisije o financijskim interesima mogu smatrati poboljšanjem u odnosu na postupanje s tim izjavama u razdoblju 2008. – 2009., no i da nije manjkalo slučajeva koji su zahtijevali naknadno pojašnjenje određenih izjava o financijskim interesima; |
| --- | --- |

O.

budući da se, općenito gledajući, sadašnje izjave članova Komisije o financijskim interesima mogu smatrati poboljšanjem u odnosu na postupanje s tim izjavama u razdoblju 2008. – 2009., no i da nije manjkalo slučajeva koji su zahtijevali naknadno pojašnjenje određenih izjava o financijskim interesima;

| P. | budući da je žalosno što u Kodeksu ponašanja povjerenika donesenom 2011. nije u dovoljnoj mjeri uzeto u obzir više preporuka Parlamenta za poboljšanje, posebno u pogledu izjava o financijskim interesima članova Komisije, ograničenja povezanih sa zapošljavanjem nakon isteka mandata u Komisiji i jačanja ad hoc etičkog odbora nadležnog za utvrđivanje sukoba interesa; budući da u tom kontekstu treba imati u vidu i stajališta Parlamenta o promjenama i poboljšanjima postupka saslušanja kandidata za povjerenike; |
| --- | --- |

P.

budući da je žalosno što u Kodeksu ponašanja povjerenika donesenom 2011. nije u dovoljnoj mjeri uzeto u obzir više preporuka Parlamenta za poboljšanje, posebno u pogledu izjava o financijskim interesima članova Komisije, ograničenja povezanih sa zapošljavanjem nakon isteka mandata u Komisiji i jačanja ad hoc etičkog odbora nadležnog za utvrđivanje sukoba interesa; budući da u tom kontekstu treba imati u vidu i stajališta Parlamenta o promjenama i poboljšanjima postupka saslušanja kandidata za povjerenike;

| Q. | budući da je jedan od stupova europskog upravljanja jačanje etičnosti i transparentnosti u institucijama EU-a radi stvaranja većeg povjerenja europskih građana u njih, posebno u svjetlu opsežnijeg političkog mandata Komisije od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona; |
| --- | --- |

Q.

budući da je jedan od stupova europskog upravljanja jačanje etičnosti i transparentnosti u institucijama EU-a radi stvaranja većeg povjerenja europskih građana u njih, posebno u svjetlu opsežnijeg političkog mandata Komisije od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona;

Opće napomene

| 1. | podsjeća na to da je cilj pregleda izjava o financijskim interesima povjerenika ispitati jesu li kandidati za povjerenike sposobni potpuno neovisno izvršavati svoje dužnosti i zajamčiti najveću transparentnost i odgovornost Komisije, u skladu s člankom 17. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji, člankom 245. UFEU-a i Kodeksom ponašanja povjerenika; u skladu s time napominje da se to ne bi trebalo ograničiti na imenovanje nove Komisije već bi se trebalo primjenjivati i prilikom popunjavanja praznog mjesta zbog ostavke povjerenika, obveznog umirovljenja ili smrti povjerenika, pristupanja nove države članice ili bitne izmjene povjerenikova portfelja ili njegovih financijskih interesa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da bi se ocjena o mogućem sukobu interesa trebala temeljiti na nepobitnim, objektivnim i relevantnim elementima i da bi se pritom trebao uzeti u obzir portfelj kandidata za povjerenika; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da se sukob interesa definira kao svaka situacija u kojoj su privatni interesi suprotstavljeni javnom interesu i javnim interesima koja utječe ili bi mogla utjecati na neovisnost, nepristranost i objektivnost izvršavanja dužnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potvrđuje da je Odbor za pravna pitanja nadležan i odgovoran za provedbu opsežne analize izjava o financijskim interesima, i to temeljitim pregledom čija je svrha utvrditi vjerodostojnost i točnost sadržaja izjava o financijskim interesima kandidata za povjerenike, jesu li u skladu s kriterijima i načelima utvrđenima Ugovorima i Kodeksom ponašanja i je li posrijedi sukob interesa, te da mora biti u stanju predsjedniku Komisije predložiti smjenu povjerenika; stoga poziva Komisiju da pruži sve činjenične instrumente i informacije na temelju kojih će Odbor za pravna pitanja provesti iscrpnu i objektivnu analizu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da je od presudne važnosti da se Odboru za pravna pitanja dade dovoljno vremena za to da ta iscrpna analiza bude djelotvorna; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća na to da Odbor za pravna pitanja u najstrožoj povjerljivosti provjerava pitanja koje se odnose na izjave o financijskim interesima kandidata za povjerenike i vodi računa o tome da se njegovi zaključci, u skladu s načelom transparentnosti, objave čim postanu dostupni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da ako Odbor za pravna pitanja uoči mogući sukob interesa, osim vremena koje mu je dodijeljeno za provjeru kandidata za povjerenike, trebao bi imati i pravo na to da nastavi sa saslušanjima i dobije nužna pojašnjenja; |
| --- | --- |

7.

Postupak pregleda izjava o financijskim interesima prije saslušanja kandidata za povjerenike

| 8. | smatra da je potvrda Odbora za pravna pitanja o nepostojanju ikakvog sukoba interesa, dana na osnovi podrobne analize izjava o financijskim interesima, ključni preduvjet za održavanje saslušanja u nadležnom odboru (6); |
| --- | --- |

8.

| 9. | stoga smatra da se u slučaju izostanka te potvrde ili u slučaju da Odbor za pravna pitanja utvrdi postojanje sukoba interesa postupak imenovanja kandidata za povjerenika obustavlja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da bi se Odbor za pravna pitanja pri pregledu izjava o financijskim interesima trebao držati sljedećih smjernica:






  (a) | ako tijekom pregleda izjave o financijskim interesima Odbor za pravna pitanja na temelju podnesenih dokumenata utvrdi da je izjava o financijskim interesima vjerodostojna, cjelovita i da ne sadržava ništa što bi moglo upućivati na postojanje ili mogućnost postojanja sukoba interesa povezanog s portfeljem kandidata za povjerenika, njegov predsjednik o tome pismeno obavještava odbore nadležne za saslušanje ili uključene odbore u slučaju da se postupak odvija tijekom mandata povjerenika; |
| --- | --- | --- |

10.

(a)

ako tijekom pregleda izjave o financijskim interesima Odbor za pravna pitanja na temelju podnesenih dokumenata utvrdi da je izjava o financijskim interesima vjerodostojna, cjelovita i da ne sadržava ništa što bi moglo upućivati na postojanje ili mogućnost postojanja sukoba interesa povezanog s portfeljem kandidata za povjerenika, njegov predsjednik o tome pismeno obavještava odbore nadležne za saslušanje ili uključene odbore u slučaju da se postupak odvija tijekom mandata povjerenika;

| (b) | ako Odbor za pravna pitanja smatra da izjava o interesima kandidata za povjerenika sadržava nepotpune ili proturječne informacije ili da su za njihov pregled potrebna dodatna objašnjenja, on od kandidata za povjerenika traži, u skladu s Poslovnikom (7) i Okvirnim sporazumom o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (8), da bez odgađanja dostave te informacije te ih uzima u obzir i propisno analizira prije donošenja odluke; Odbor za pravna pitanja može prema potrebi odlučiti da kandidata za povjerenika pozove na saslušanje; |
| --- | --- |

(b)

ako Odbor za pravna pitanja smatra da izjava o interesima kandidata za povjerenika sadržava nepotpune ili proturječne informacije ili da su za njihov pregled potrebna dodatna objašnjenja, on od kandidata za povjerenika traži, u skladu s Poslovnikom (7) i Okvirnim sporazumom o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (8), da bez odgađanja dostave te informacije te ih uzima u obzir i propisno analizira prije donošenja odluke; Odbor za pravna pitanja može prema potrebi odlučiti da kandidata za povjerenika pozove na saslušanje;

| (c) | ako Odbor za pravna pitanja utvrdi postojanje sukoba interesa na temelju izjave o financijskim interesima ili dodatnih informacija koje je dostavio kandidat za povjerenika, on razrađuje preporuke kojima bi se sukob interesa trebao razriješiti; među preporukama mogu biti i odricanje od predmetnih financijskih interesa te promjena portfelja kandidata za povjerenika koju provodi predsjednik Komisije; u ozbiljnijim slučajevima, ako se rješenje za sukob interesa ne može iznaći na temelju nijedne preporuke, nadležni Odbor za pravna pitanja može, kao krajnju mjeru, utvrditi nesposobnost kandidata za povjerenika da obnaša svoje dužnosti na temelju Ugovora i Kodeksa ponašanja; predsjednik Parlamenta pitat će predsjednika Komisije koje daljnje korake namjerava poduzeti; |
| --- | --- |

(c)

ako Odbor za pravna pitanja utvrdi postojanje sukoba interesa na temelju izjave o financijskim interesima ili dodatnih informacija koje je dostavio kandidat za povjerenika, on razrađuje preporuke kojima bi se sukob interesa trebao razriješiti; među preporukama mogu biti i odricanje od predmetnih financijskih interesa te promjena portfelja kandidata za povjerenika koju provodi predsjednik Komisije; u ozbiljnijim slučajevima, ako se rješenje za sukob interesa ne može iznaći na temelju nijedne preporuke, nadležni Odbor za pravna pitanja može, kao krajnju mjeru, utvrditi nesposobnost kandidata za povjerenika da obnaša svoje dužnosti na temelju Ugovora i Kodeksa ponašanja; predsjednik Parlamenta pitat će predsjednika Komisije koje daljnje korake namjerava poduzeti;

Postupak pregleda izjava o financijskim interesima tijekom povjerenikova mandata

| 11. | naglašava da su svi članovi Komisije obvezni pobrinuti se za to da čim dođe do izmjene njihovih financijskih interesa da ažuriraju svoje izjave o financijskim interesima te poziva Komisiju da bez odgađanja obavješćuje Parlament o svim promjenama i svemu što bi moglo prouzrokovati stvarni ili potencijalni sukob interesa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | stoga smatra da izjavom o financijskim interesima moraju biti obuhvaćeni sadašnji i prošli interesi ili aktivnosti iz protekle dvije godine koje su imovinske, profesionalne, osobne ili obiteljske naravi i koje su povezane s ponuđenim portfeljem; u njoj se isto tako mora voditi računa o činjenici da se taj interes može odnositi na prednost koju predmetna osoba ili treća strana stječe i da može biti moralne, materijalne ili financijske naravi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da svaka izmjena financijskih interesa povjerenika tijekom njegova mandata i svaka preraspodjela odgovornosti među članovima Komisije predstavlja novo stanje u smislu eventualnog postojanja sukoba interesa; stoga smatra da bi to trebalo podvrgnuti provjeri koju Parlament provodi u skladu sa stavkom 10. ove Uredbe i stavkom 2. Priloga XVI. (Smjernice za odobrenje Komisije) Poslovniku Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća na to da se u slučaju zamjene povjerenika tijekom njegova mandata, u skladu s člankom 246. drugim podstavkom UFEU-a, održava savjetovanje s Parlamentom; smatra da to mora obuhvaćati, između ostalog, provjere postojanja sukoba interesa, u skladu sa stavkom 10. ove Rezolucije i odredbama iz Priloga XVI. (Smjernice za odobrenje Komisije) Poslovniku (9) o ovlastima Europskog parlamenta u slučaju promjene sastava Kolegija povjerenika ili bitne izmjene portfelja tijekom njegova mandata; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da u slučaju da se tijekom mandata povjerenika utvrdi sukob interesa i da predsjednik Komisije ne slijedi preporuke Parlamenta za razrješenje sukoba interesa kao što se navodi u stavku 10. ove Rezolucije, Odbor za pravna pitanja može dati preporuku da Parlament od predsjednika Komisije zatraži da uskrati povjerenje dotičnom povjereniku, u skladu s člankom 17. stavkom 6. UEU-a, i da, ovisno o slučaju, Parlament pozove predsjednika Komisije da djeluje u skladu s drugim podstavkom članka 245. UFEU-a kako bi se dotičnom povjereniku oduzelo njegovo pravo na mirovinu ili druge povlastice na koje ima pravo; |
| --- | --- |

15.

Kodeks ponašanja povjerenika

| 16. | prima na znanje da Kodeks ponašanja povjerenika koji se odnosi na nepristranost, integritet, transparentnost, dužnu pažnju, poštenje, odgovornost i suzdržanost, donesen 20. travnja 2011., sadržava poboljšanja u odnosu na prethodni kodeks donesen 2004. u pogledu izjava o financijskim interesima s obzirom na to da je obveza objavljivanja informacija proširena na partnere povjerenika i da je izjavu o interesima nužno mijenjati dođe li do promjene informacija, a u svakom slučaju jednom godišnje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da vjerodostojnost izjave o financijskim interesima ovisi o preciznosti obrasca koji se podastire kandidatima za povjerenike; smatra da je trenutačan opseg izjava o financijskim interesima povjerenika preuzak i da je njihovo obrazloženje nejasno; stoga poziva Komisiju da Kodeks ponašanja revidira čim prije kako bi se postiglo to da se Odboru za pravna pitanja u izjavama o financijskim interesima ponude točne informacije na temelju kojih će moći jasno obrazložiti svoje odluke; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da bi, kako bi dobio cjelovitiji uvid u financijsku situaciju povjerenika, izjave o financijskim interesima navedene u točkama 1.3. – 1.5. Kodeksa ponašanja povjerenika trebale sadržavati sve financijske interese i aktivnosti kandidata za povjerenika i njegova supružnika, te se nipošto ne bi smjele ograničavati na one „zbog kojih bi moglo doći do sukoba interesa”; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da bi se obiteljski interesi iz točke 1.6. Kodeksa ponašanja povjerenika trebali uvrstiti u izjave o financijskim interesima; poziva Komisiju u vezi s time da osmisli pravednu metodu za utvrđivanje obiteljskih interesa koji bi mogli dovesti do sukoba interesa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | smatra da bi radi poboljšanja i proširenja pravila o sukobu interesa izjava o sukobu interesa trebala sadržavati i pojedinosti o svakom ugovornom odnosu kandidata za povjerenika zbog kojega bi pri obnašanju dužnosti mogao doći u sukob interesa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | žali zbog činjenice što se Kodeksom ponašanja ne kodificira na odgovarajući način uvjet iz članka 245. UFEU-a prema kojem će povjerenici „za trajanja i nakon isteka mandata poštovati obveze, a osobito svoju dužnost časnog i suzdržanog ponašanja u pogledu prihvaćanja određenih imenovanja ili povlastica nakon što prestanu obavljati tu dužnost”; |
| --- | --- |

21.

| 22. | žali zbog toga što se u Kodeksu ponašanja ne utvrđuju nikakvi uvjeti u pogledu dezinvesticije unatoč činjenici da ti uvjeti moraju biti standard u svakom etičkom režimu; smatra da taj aspekt treba regulirati što hitnije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | napominje da se u Kodeksu ponašanja ne propisuju nikakvi konkretni rokovi za podnošenje izjave prije saslušanja kandidata za povjerenike u Parlamentu; smatra da je taj uvjet temeljni aspekt revizije postupka saslušanja kandidata za povjerenike; |
| --- | --- |

23.

| 24. | žali zbog činjenice što Komisija ne izvješćuje redovito o primjeni Kodeksa ponašanja povjerenika, posebno u pogledu njihovih izjava o interesima, te smatra da bi Kodeks ponašanja trebalo izmijeniti kako bi se predvidjele pritužbe ili sankcije u slučaju kršenja, osim kada je riječ o težem propustu u radu navedenom u člancima 245. i 247. UFEU-a; |
| --- | --- |

24.

| 25. | žali naime zbog toga što je predsjednik Komisije negativno odgovorio na zahtjev Europskog ombudsmana da proaktivno objavljuje svoje odluke o odobravanju djelatnosti bivših povjerenika nakon isteka njihova mandata i mišljenja ad hoc etičkog odbora; ističe da samo objavljivanje zapisnika sa sastanaka Komisije nije dovoljno za to da Parlament i civilno društvo dobiju uvid u praktično tumačenje mogućih sukoba interesa te u politike u području integriteta koje je s tim u vezi izradio ad hoc etički odbor; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da za sve bivše povjerenike vrijedi zabrana od 18 mjeseci da lobiraju kod članova Europske komisije i njihovih zaposlenika za svoje poduzeće, klijenta ili poslodavca u vezi s pitanjima za koja su bili odgovorni, ali nakon što napuste Komisiju tri godine imaju pravo primati vrlo izdašnu prijelaznu naknadu u iznosu koji varira od 40 do 65 % posljednje osnovne plaće; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja činjenicu da je u Kodeks ponašanja uvrštena odredba o preraspodjeli predmeta među članovima Komisije u slučaju mogućeg sukoba interesa, no žali zbog činjenice što:






  (a) | sukob interesa nije jasno definiran; |
| --- | --- | --- |

27.

(a)

sukob interesa nije jasno definiran;

| (b) | se ta odredba ograničava na pitanja iz portfelja dotičnog povjerenika te stoga zanemaruje dužnosti koje ima kao član Kolegija; |
| --- | --- |

(b)

se ta odredba ograničava na pitanja iz portfelja dotičnog povjerenika te stoga zanemaruje dužnosti koje ima kao član Kolegija;

| (c) | ne postoje kriteriji na temelju kojih bi predsjednik odlučivao o preraspodjeli, nikakav obvezujući okvir za informiranje Parlamenta i nikakav propisani postupak u slučaju da povjerenik ne prijavi sukob interesa ili počne obavljati bilo koju djelatnost koja nije u skladu s prirodom njegovih dužnosti; |
| --- | --- |

(c)

ne postoje kriteriji na temelju kojih bi predsjednik odlučivao o preraspodjeli, nikakav obvezujući okvir za informiranje Parlamenta i nikakav propisani postupak u slučaju da povjerenik ne prijavi sukob interesa ili počne obavljati bilo koju djelatnost koja nije u skladu s prirodom njegovih dužnosti;

| 28. | poziva Komisiju da hitno revidira Kodeks ponašanja povjerenika iz 2011. kako bi se povelo računa o preporukama koje je Parlament naveo u svojim nedavnim rezolucijama te trendovima povezanima s normama u području etičnosti i transparentnosti, koje se primjenjuju u institucijama EU-a; preporučuje da Komisija izmijeni Kodeks ponašanja povjerenika kako bi se postiglo sljedeće:






  (a) | da povjerenici prijavljuju sve financijske interese, uključujući imovinu i financijske obveze u vrijednosti većoj od 10 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

28.

(a)

da povjerenici prijavljuju sve financijske interese, uključujući imovinu i financijske obveze u vrijednosti većoj od 10 000 EUR;

| (b) | da povjerenici prijavljuju sve interese (kao dioničari, članovi uprava trgovačkih društava, savjetnici i konzultanti, članovi srodnih zaklada itd.) povezane sa svim društvima u kojima su djelovali, uključujući bliske obiteljske interese, te promjene do kojih je došlo u trenutku objave njihovih kandidatura; |
| --- | --- |

(b)

da povjerenici prijavljuju sve interese (kao dioničari, članovi uprava trgovačkih društava, savjetnici i konzultanti, članovi srodnih zaklada itd.) povezane sa svim društvima u kojima su djelovali, uključujući bliske obiteljske interese, te promjene do kojih je došlo u trenutku objave njihovih kandidatura;

| (c) | da uzdržavani i/ili izravni članovi obitelji povjerenika objavljuju iste informacije kao i bračni drugovi ili partneri; |
| --- | --- |

(c)

da uzdržavani i/ili izravni članovi obitelji povjerenika objavljuju iste informacije kao i bračni drugovi ili partneri;

| (d) | da povjerenici u potpunosti objasne ciljeve organizacija u čijem radu sudjeluju oni i/ili njihovi bračni drugovi i/ili njihova uzdržavana djeca kako bi se utvrdilo postoji li ikakav sukob interesa; |
| --- | --- |

(d)

da povjerenici u potpunosti objasne ciljeve organizacija u čijem radu sudjeluju oni i/ili njihovi bračni drugovi i/ili njihova uzdržavana djeca kako bi se utvrdilo postoji li ikakav sukob interesa;

| (e) | da povjerenici prijave članstvo u svim nevladinim organizacijama, tajnim društvima ili udrugama koje skrivaju svoje postojanje i koje se bave djelatnostima koje zadiru u izvršavanje dužnosti javnih tijela; |
| --- | --- |

(e)

da povjerenici prijave članstvo u svim nevladinim organizacijama, tajnim društvima ili udrugama koje skrivaju svoje postojanje i koje se bave djelatnostima koje zadiru u izvršavanje dužnosti javnih tijela;

| (f) | da povjerenici i uzdržavani članovi njihovih obitelji prijave članstvo u bilo kojoj nevladinoj organizaciji i svaku donaciju NVO-ima veću od 500 EUR; |
| --- | --- |

(f)

da povjerenici i uzdržavani članovi njihovih obitelji prijave članstvo u bilo kojoj nevladinoj organizaciji i svaku donaciju NVO-ima veću od 500 EUR;

| (g) | da se Kodeks ponašanja izmijeni u skladu s člankom 245. UFEU-a kako bi se ograničenje povezano sa zapošljavanjem nakon isteka mandata u Komisiji produžilo na razdoblje od najmanje tri godine, a koje nije kraće od razdoblja tijekom kojeg bivši povjerenici ispunjavaju uvjete za prijelaznu naknadu u skladu s Uredbom br. 422/67/EEZ; |
| --- | --- |

(g)

da se Kodeks ponašanja izmijeni u skladu s člankom 245. UFEU-a kako bi se ograničenje povezano sa zapošljavanjem nakon isteka mandata u Komisiji produžilo na razdoblje od najmanje tri godine, a koje nije kraće od razdoblja tijekom kojeg bivši povjerenici ispunjavaju uvjete za prijelaznu naknadu u skladu s Uredbom br. 422/67/EEZ;

| (h) | da se u Kodeks ponašanja uvrste konkretni zahtjevi u pogledu dezinvesticija; |
| --- | --- |

(h)

da se u Kodeks ponašanja uvrste konkretni zahtjevi u pogledu dezinvesticija;

| (i) | da kandidati za povjerenike podnose svoje izjave u određenom roku i dovoljno unaprijed kako bi ad hoc etički odbor Parlamentu mogao dovoljno rano dostaviti svoja stajališta o mogućim sukobima interesa za potrebe saslušanja u Parlamentu; |
| --- | --- |

(i)

da kandidati za povjerenike podnose svoje izjave u određenom roku i dovoljno unaprijed kako bi ad hoc etički odbor Parlamentu mogao dovoljno rano dostaviti svoja stajališta o mogućim sukobima interesa za potrebe saslušanja u Parlamentu;

| (j) | da se povjerenici sastaju samo s predstavnicima lobističkih skupina uvrštenih u Registar transparentnosti, koji sadržava informacije o osobama koje nastoje utjecati na donošenje politika u institucijama EU-a; |
| --- | --- |

(j)

da se povjerenici sastaju samo s predstavnicima lobističkih skupina uvrštenih u Registar transparentnosti, koji sadržava informacije o osobama koje nastoje utjecati na donošenje politika u institucijama EU-a;

| (k) | da povjerenici nakon imenovanja podnose potpisanu izjavu kojom potvrđuju da će se pojaviti pred bilo kojim odborom Parlamenta u vezi s djelatnostima koje su dio njihova mandata; |
| --- | --- |

(k)

da povjerenici nakon imenovanja podnose potpisanu izjavu kojom potvrđuju da će se pojaviti pred bilo kojim odborom Parlamenta u vezi s djelatnostima koje su dio njihova mandata;

| (l) | da se izjave objavljuju u formatu kompatibilnom s otvorenim podacima kako bi ih se moglo lako obraditi u bazama podataka; |
| --- | --- |

(l)

da se izjave objavljuju u formatu kompatibilnom s otvorenim podacima kako bi ih se moglo lako obraditi u bazama podataka;

| (m) | da se postupak preraspodjele predmeta u slučaju sukoba interesa poboljša tako što će se voditi računa o dužnostima povjerenika kao člana Kolegija, uvesti kriteriji u pogledu integriteta i suzdržanosti na temelju kojih će predsjednik odlučivati o preraspodjeli predmeta, primjenjivati obvezujući postupak i kazne u slučajevima u kojima povjerenik ne pruži informacije o mogućem sukobu interesa te uvesti obvezujući postupak za obavještavanje Parlamenta o tim slučajevima; |
| --- | --- |

(m)

da se postupak preraspodjele predmeta u slučaju sukoba interesa poboljša tako što će se voditi računa o dužnostima povjerenika kao člana Kolegija, uvesti kriteriji u pogledu integriteta i suzdržanosti na temelju kojih će predsjednik odlučivati o preraspodjeli predmeta, primjenjivati obvezujući postupak i kazne u slučajevima u kojima povjerenik ne pruži informacije o mogućem sukobu interesa te uvesti obvezujući postupak za obavještavanje Parlamenta o tim slučajevima;

| (n) | da Komisija podnosi godišnje izvješće o primjeni Kodeksa ponašanja povjerenika te da propisuje žalbene procedure i kazne u slučaju težeg propusta u radu i kršenja uvjeta, osobito kada je riječ o izjavi o financijskim interesima; |
| --- | --- |

(n)

da Komisija podnosi godišnje izvješće o primjeni Kodeksa ponašanja povjerenika te da propisuje žalbene procedure i kazne u slučaju težeg propusta u radu i kršenja uvjeta, osobito kada je riječ o izjavi o financijskim interesima;

| (o) | da se kriteriji definiraju u skladu s člankom 245. UFEU-a kojim se povjerenicima nameće „dužnost časnog i suzdržanog ponašanja u pogledu prihvaćanja određenih imenovanja ili povlastica nakon što prestanu obavljati tu dužnost”; |
| --- | --- |

(o)

da se kriteriji definiraju u skladu s člankom 245. UFEU-a kojim se povjerenicima nameće „dužnost časnog i suzdržanog ponašanja u pogledu prihvaćanja određenih imenovanja ili povlastica nakon što prestanu obavljati tu dužnost”;

| (p) | da se proaktivno objavljuju odluke o odobravanju djelatnosti bivših povjerenika nakon isteka njihova mandata te mišljenja ad hoc etičkog odbora; |
| --- | --- |

(p)

da se proaktivno objavljuju odluke o odobravanju djelatnosti bivših povjerenika nakon isteka njihova mandata te mišljenja ad hoc etičkog odbora;

| (q) | da se ad hoc etički odbor sastoji od neovisnih stručnjaka koji nisu obnašali dužnost povjerenika; |
| --- | --- |

(q)

da se ad hoc etički odbor sastoji od neovisnih stručnjaka koji nisu obnašali dužnost povjerenika;

| (r) | da ad hoc etički odbor sastavlja i objavljuje godišnje izvješće o svojem radu u kojemu može navesti sve preporuke o poboljšanju samog Kodeksa ponašanja ili njegove primjene, ovisno o njegovoj odluci. |
| --- | --- |

(r)

da ad hoc etički odbor sastavlja i objavljuje godišnje izvješće o svojem radu u kojemu može navesti sve preporuke o poboljšanju samog Kodeksa ponašanja ili njegove primjene, ovisno o njegovoj odluci.

| 29. | poziva Komisiju da započne pregovore s Parlamentom o uvođenju nužnih izmjena u Okvirni sporazum o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije; |
| --- | --- |

29.

| 30. | traži od Odbora za ustavna pitanja da u Poslovnik Parlamenta, a posebno u njegov Prilog XVI., predloži amandmane nužne za provedbu ove Rezolucije; |
| --- | --- |

30.

o

o o

| 31. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  SL C 346, 21.9.2016., str. 110.

(2)  SL L 304, 20.11.2010., str. 47.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0287.

(4)  C(2011)2904.

(5)  Stalni izvanbračni partner, kako je definiran u Uredbi (Euratom, EZUČ, EEZ) br. 2278/69 (SL L 289, 17.11.1969., str. 1.) i u članku 1. stavku 2. točki (c) Priloga VII. Pravilnika o osoblju.

(6)  Vidi Rezoluciju Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o postupcima i načinima saslušanja kandidata za povjerenike, pouke iz postupka 2014.

(7)  Vidi stavak 1.a Priloga XVI. Poslovniku.

(8)  Vidi Dio II. stavak 3. Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Komisije.

(9)  Vidi stavak 2. Priloga XVI. Poslovniku Europskog parlamenta.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/157 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/157

---

P8_TA(2016)0478

Odgovornost, naknada štete i financijsko jamstvo za odobalne naftne i plinske djelatnosti

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o odgovornosti, naknadi štete i financijskom jamstvu za odobalne naftne i plinske djelatnosti (2015/2352(INI))

(2018/C 224/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o odgovornosti, naknadi štete i financijskom jamstvu za odobalne naftne i plinske djelatnosti u skladu s člankom 39. Direktive 2013/30/EU (COM(2015)0422), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o odgovornosti, naknadi štete i financijskom jamstvu za odobalne naftne i plinske djelatnosti u skladu s člankom 39. Direktive 2013/30/EU (COM(2015)0422),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije naslovljen „Odgovornost, naknada štete i financijsko jamstvo u odobalnim nesrećama u Europskom gospodarskom prostoru” i priložen izvješću Komisije o tom pitanju (SWD(2015)0167), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije naslovljen „Odgovornost, naknada štete i financijsko jamstvo u odobalnim nesrećama u Europskom gospodarskom prostoru” i priložen izvješću Komisije o tom pitanju (SWD(2015)0167),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti i o izmjeni Direktive 2004/35/EZ (1) (Direktiva o odobalnoj sigurnosti), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti i o izmjeni Direktive 2004/35/EZ (1) (Direktiva o odobalnoj sigurnosti),

| — | uzimajući u obzir procjenu učinka priloženu dokumentu „Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o sigurnosti odobalnih aktivnosti traženja, istraživanja i proizvodnje nafte i plina”, (SEC(2011)1293), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir procjenu učinka priloženu dokumentu „Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o sigurnosti odobalnih aktivnosti traženja, istraživanja i proizvodnje nafte i plina”, (SEC(2011)1293),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenog 2008. o zaštiti okoliša putem kaznenog prava (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenog 2008. o zaštiti okoliša putem kaznenog prava (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (3) (Direktiva o odgovornosti za okoliš), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (3) (Direktiva o odgovornosti za okoliš),

| — | uzimajući u obzir međunarodnu i regionalnu pravnu stečevinu u području odštetnih zahtjeva u nesrećama povezanima s odobalnim naftnim ili plinskim djelatnostima, a posebno Međunarodnu konvenciju o građanskoj odgovornosti za štetu zbog onečišćenja uljem (Konvencija o građanskoj odgovornosti) od 27. studenog 1992., Međunarodnu konvenciju o osnivanju Međunarodnog fonda za naknadu štete zbog onečišćenja uljem (Konvencija o fondu) od 27. studenog 1992., Međunarodnu konvenciju o građanskoj odgovornosti za štetu zbog onečišćenja pogonskim uljem (Konvencija o onečišćenju pogonskim uljem) od 23. ožujka 2001., Nordijsku konvenciju o zaštiti okoliša između Danske, Finske, Norveške i Švedske i Protokol o odobalnim aktivnostima Barcelonskoj konvenciji o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja (Protokol o odobalnim aktivnostima), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međunarodnu i regionalnu pravnu stečevinu u području odštetnih zahtjeva u nesrećama povezanima s odobalnim naftnim ili plinskim djelatnostima, a posebno Međunarodnu konvenciju o građanskoj odgovornosti za štetu zbog onečišćenja uljem (Konvencija o građanskoj odgovornosti) od 27. studenog 1992., Međunarodnu konvenciju o osnivanju Međunarodnog fonda za naknadu štete zbog onečišćenja uljem (Konvencija o fondu) od 27. studenog 1992., Međunarodnu konvenciju o građanskoj odgovornosti za štetu zbog onečišćenja pogonskim uljem (Konvencija o onečišćenju pogonskim uljem) od 23. ožujka 2001., Nordijsku konvenciju o zaštiti okoliša između Danske, Finske, Norveške i Švedske i Protokol o odobalnim aktivnostima Barcelonskoj konvenciji o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja (Protokol o odobalnim aktivnostima),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 13. rujna 2005. (4) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 13. rujna 2005. (4)

| — | uzimajući u obzir članak 83. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 83. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2012. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima (preinačena Uredba Bruxelles I) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2012. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima (preinačena Uredba Bruxelles I) (5),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o nadležnosti te priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima (6) (Konvencija iz Lugana iz 2007.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o nadležnosti te priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima (6) (Konvencija iz Lugana iz 2007.),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 864/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. srpnja 2007. o pravu koje se primjenjuje na izvanugovorne obveze (7) („Rim II”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 864/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. srpnja 2007. o pravu koje se primjenjuje na izvanugovorne obveze (7) („Rim II”),

| — | uzimajući u obzir završno izvješće koje je za Komisiju pripremilo društvo BIO by Deloitte o građanskopravnoj odgovornosti, financijskom jamstvu i zahtjevima za naknadu štete u odobalnim naftnim i plinskim djelatnostima u Europskom gospodarskom prostoru (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće koje je za Komisiju pripremilo društvo BIO by Deloitte o građanskopravnoj odgovornosti, financijskom jamstvu i zahtjevima za naknadu štete u odobalnim naftnim i plinskim djelatnostima u Europskom gospodarskom prostoru (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2011. o suočavanju sa sigurnosnim izazovima u odobalnim naftnim i plinskim djelatnostima (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2011. o suočavanju sa sigurnosnim izazovima u odobalnim naftnim i plinskim djelatnostima (9),

| — | uzimajući u obzir katastrofalnu nesreću koja se u travnju 2010. dogodila na platformi Deepwater Horizon u Meksičkom zaljevu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir katastrofalnu nesreću koja se u travnju 2010. dogodila na platformi Deepwater Horizon u Meksičkom zaljevu,

| — | uzimajući u obzir incidente povezane s platformom u okviru projekta Castor ispred obale španjolskih pokrajina Castellón i Tarragona, među kojima je i 500 zemljotresa koji su imali izravan učinak na tisuće europskih građana; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir incidente povezane s platformom u okviru projekta Castor ispred obale španjolskih pokrajina Castellón i Tarragona, među kojima je i 500 zemljotresa koji su imali izravan učinak na tisuće europskih građana;

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0308/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0308/2016),

| A. | budući da se člankom 194. UFEU-a jasno štiti pravo država članica da same utvrđuju uvjete iskorištavanja svojih energetskih izvora, poštujući pritom načelo solidarnosti i zaštitu okoliša; |
| --- | --- |

A.

budući da se člankom 194. UFEU-a jasno štiti pravo država članica da same utvrđuju uvjete iskorištavanja svojih energetskih izvora, poštujući pritom načelo solidarnosti i zaštitu okoliša;

| B. | budući da se postojeće energetske potrebe Europe u znatnoj mjeri mogu namiriti iz lokalnih izvora nafte i plina koji su u današnjem vremenu posebno važni za energetsku sigurnost i raznolikost; |
| --- | --- |

B.

budući da se postojeće energetske potrebe Europe u znatnoj mjeri mogu namiriti iz lokalnih izvora nafte i plina koji su u današnjem vremenu posebno važni za energetsku sigurnost i raznolikost;

| C. | budući da se odobalne naftne i plinske djelatnosti sve više odvijaju u sve ekstremnijem okružju i da bi potencijalno mogle imati velike i razorne posljedice za okoliš i gospodarstvo morskih i obalnih područja; |
| --- | --- |

C.

budući da se odobalne naftne i plinske djelatnosti sve više odvijaju u sve ekstremnijem okružju i da bi potencijalno mogle imati velike i razorne posljedice za okoliš i gospodarstvo morskih i obalnih područja;

| D. | budući da će, unatoč tome što je proteklih godina proizvodnja nafte i plina na Sjevernom moru u padu, broj odobalnih objekata u Europi u budućnosti vjerojatno porasti, posebno u Sredozemlju i na Crnom moru; |
| --- | --- |

D.

budući da će, unatoč tome što je proteklih godina proizvodnja nafte i plina na Sjevernom moru u padu, broj odobalnih objekata u Europi u budućnosti vjerojatno porasti, posebno u Sredozemlju i na Crnom moru;

| E. | budući da nesreće prouzročene radom odobalnih naftnih i plinskih platformi dovode do prekograničnih štetnih posljedica pa je stoga djelovanje EU-a u cilju sprečavanja i ublažavanja te suzbijanja posljedica takvih nesreća nužno i razmjerno; |
| --- | --- |

E.

budući da nesreće prouzročene radom odobalnih naftnih i plinskih platformi dovode do prekograničnih štetnih posljedica pa je stoga djelovanje EU-a u cilju sprečavanja i ublažavanja te suzbijanja posljedica takvih nesreća nužno i razmjerno;

| F. | budući da je važno prisjetiti se tragičnog gubitka 167 radnika u naftnoj industriji koji su 6. srpnja 1988. smrtno stradali u nesreći na platformi Piper Alpha nedaleko od obale Aberdeena u Škotskoj; |
| --- | --- |

F.

budući da je važno prisjetiti se tragičnog gubitka 167 radnika u naftnoj industriji koji su 6. srpnja 1988. smrtno stradali u nesreći na platformi Piper Alpha nedaleko od obale Aberdeena u Škotskoj;

| G. | budući da se u nizu studija, među kojima su jedna studija Službe Europskog parlamenta za istraživanja i jedna studija Zajedničkog istraživačkog centra, procjenjuje da je u Europskoj uniji bilo više tisuća nesreća u sektoru proizvodnje nafte i plina, točnije 9 700 između 1990. i 2007. godine; budući da zajednički učinak tih nesreća, uključujući i one male, ima znatne i dugotrajne posljedice na morski okoliš pa bi to trebalo uzeti u obzir u direktivi; |
| --- | --- |

G.

budući da se u nizu studija, među kojima su jedna studija Službe Europskog parlamenta za istraživanja i jedna studija Zajedničkog istraživačkog centra, procjenjuje da je u Europskoj uniji bilo više tisuća nesreća u sektoru proizvodnje nafte i plina, točnije 9 700 između 1990. i 2007. godine; budući da zajednički učinak tih nesreća, uključujući i one male, ima znatne i dugotrajne posljedice na morski okoliš pa bi to trebalo uzeti u obzir u direktivi;

| H. | budući da, u skladu s člankom 191. UFEU-a, sve djelovanje EU-a u tom području mora biti usmjereno na postizanje visokog stupnja zaštite utemeljenog, među ostalim, na načelima opreznosti, preventivnog djelovanja i održivosti te na načelu „onečišćivač plaća”; |
| --- | --- |

H.

budući da, u skladu s člankom 191. UFEU-a, sve djelovanje EU-a u tom području mora biti usmjereno na postizanje visokog stupnja zaštite utemeljenog, među ostalim, na načelima opreznosti, preventivnog djelovanja i održivosti te na načelu „onečišćivač plaća”;

| I. | budući da od 1988. u EU-u nije bilo velike odobalne nesreće te budući da 73 % nafte i plina u EU-u proizvode države članice na Sjevernom moru koje su već priznate kao države s najučinkovitijim sustavima za odobalnu sigurnost na svijetu; budući da je važno istaknuti da Europska unija ima obalu u dužini od oko 68 000 kilometara i da će broj odobalnih objekata u budućnosti vjerojatno znatno porasti, posebno u Sredozemlju i na Crnom moru, zbog čega je hitno potrebno u cijelosti provesti Direktivu 2013/30/EU i osigurati odgovarajući pravni okvir za upravljanje svim odobalnim djelatnostima prije nego što dođe do velike nesreće; budući da se u skladu s člankom 191. UFEU-a politika Unije u području okoliša mora temeljiti na načelu opreznosti te na načelu preventivnog djelovanja; |
| --- | --- |

I.

budući da od 1988. u EU-u nije bilo velike odobalne nesreće te budući da 73 % nafte i plina u EU-u proizvode države članice na Sjevernom moru koje su već priznate kao države s najučinkovitijim sustavima za odobalnu sigurnost na svijetu; budući da je važno istaknuti da Europska unija ima obalu u dužini od oko 68 000 kilometara i da će broj odobalnih objekata u budućnosti vjerojatno znatno porasti, posebno u Sredozemlju i na Crnom moru, zbog čega je hitno potrebno u cijelosti provesti Direktivu 2013/30/EU i osigurati odgovarajući pravni okvir za upravljanje svim odobalnim djelatnostima prije nego što dođe do velike nesreće; budući da se u skladu s člankom 191. UFEU-a politika Unije u području okoliša mora temeljiti na načelu opreznosti te na načelu preventivnog djelovanja;

| J. | budući da su sustavi odgovornosti glavni način primjene načela prema kojem onečišćivač plaća, da se njima osigurava da trgovačka društva snose odgovornost za svu štetu prouzročenu tijekom poslovanja te da se društva potiču na donošenje preventivnih mjera, osmišljavanje praksi i poduzimanje mjera kojima se rizik od takvih šteta svodi na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

J.

budući da su sustavi odgovornosti glavni način primjene načela prema kojem onečišćivač plaća, da se njima osigurava da trgovačka društva snose odgovornost za svu štetu prouzročenu tijekom poslovanja te da se društva potiču na donošenje preventivnih mjera, osmišljavanje praksi i poduzimanje mjera kojima se rizik od takvih šteta svodi na najmanju moguću mjeru;

| K. | budući da, iako su u skladu s Direktivom o odobalnoj sigurnosti nositelji odobrenja za odobalne djelatnosti strogo odgovorni za sprečavanje i otklanjanje svake štete u okolišu nastale zbog obavljanja njihovih djelatnosti (članak 7. u vezi s člankom 38., kojim se područje primjene Direktive o odgovornosti za okoliš proširuje na epikontinentalni pojas država članica), njome i dalje nije uspostavljen sveobuhvatni okvir EU-a za utvrđivanje odgovornosti; |
| --- | --- |

K.

budući da, iako su u skladu s Direktivom o odobalnoj sigurnosti nositelji odobrenja za odobalne djelatnosti strogo odgovorni za sprečavanje i otklanjanje svake štete u okolišu nastale zbog obavljanja njihovih djelatnosti (članak 7. u vezi s člankom 38., kojim se područje primjene Direktive o odgovornosti za okoliš proširuje na epikontinentalni pojas država članica), njome i dalje nije uspostavljen sveobuhvatni okvir EU-a za utvrđivanje odgovornosti;

| L. | budući da je iznimno važno imati učinkovite i odgovarajuće mehanizme za naknadu štete, mehanizme za brzo i adekvatno rješavanje zahtjeva za naknadu štete koja je zbog odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti nanesena žrtvama, životinjama i okolišu te dovoljno sredstava za ponovnu uspostavu velikih ekosustava; |
| --- | --- |

L.

budući da je iznimno važno imati učinkovite i odgovarajuće mehanizme za naknadu štete, mehanizme za brzo i adekvatno rješavanje zahtjeva za naknadu štete koja je zbog odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti nanesena žrtvama, životinjama i okolišu te dovoljno sredstava za ponovnu uspostavu velikih ekosustava;

| M. | budući da se Direktivom o odobalnoj sigurnosti ne osigurava ujednačenost u pogledu štete nanesene u odobalnim nesrećama i da postojeći međunarodni pravni okvir otežava postizanje uspjeha u prekograničnim odštetnim zahtjevima u građanskim stvarima; |
| --- | --- |

M.

budući da se Direktivom o odobalnoj sigurnosti ne osigurava ujednačenost u pogledu štete nanesene u odobalnim nesrećama i da postojeći međunarodni pravni okvir otežava postizanje uspjeha u prekograničnim odštetnim zahtjevima u građanskim stvarima;

| N. | budući da se Direktivom o odobalnoj sigurnosti utvrđuju preduvjeti za izdavanje odobrenja kojima se nastoji osigurati da se njihovi nositelji nikad ne nađu u situaciji u kojoj im je tehnički ili financijski nemoguće nositi se s posljedicama svojih odobalnih djelatnosti te da se od država članica traži da uspostave postupke za brzo i adekvatno rješavanje zahtjeva za naknadu štete, među ostalim za prekogranične nesreće, i da omoguće upotrebu održivih financijskih instrumenata (članak 4.); |
| --- | --- |

N.

budući da se Direktivom o odobalnoj sigurnosti utvrđuju preduvjeti za izdavanje odobrenja kojima se nastoji osigurati da se njihovi nositelji nikad ne nađu u situaciji u kojoj im je tehnički ili financijski nemoguće nositi se s posljedicama svojih odobalnih djelatnosti te da se od država članica traži da uspostave postupke za brzo i adekvatno rješavanje zahtjeva za naknadu štete, među ostalim za prekogranične nesreće, i da omoguće upotrebu održivih financijskih instrumenata (članak 4.);

| 1. | pozdravlja donošenje Direktive o odobalnoj sigurnosti 2013/30/EU, kojom se dopunjuje Direktiva o odgovornosti za okoliš 2004/35/EZ i Direktiva o procjeni učinka na okoliš 2011/92/EU, te ratifikaciju Protokola o odobalnim aktivnostima uz Barcelonsku konvenciju koju je obavilo Vijeće kao prve korake za zaštitu okoliša, ljudskih aktivnosti i sigurnosti radnika; poziva države članice koje još nisu prenijele navedene direktive u svoje nacionalno zakonodavstvo da to što prije učine; također poziva države članice da zajamče neovisnost nadležnih tijela kao što je utvrđeno u članku 8. Direktive o odobalnoj sigurnosti te poziva Komisiju da ocijeni je li potrebno uvesti dodatna usklađena pravila o odgovornosti, naknadi štete i financijskoj sigurnosti radi sprečavanja svih daljnjih nesreća s prekograničnim učinkom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žali zbog činjenice da se u DOS-u i DOO-u nesreće smatraju „velikima” samo ako prouzročuju gubitak života ili ozbiljne ozljede te da se u njima ne spominju posljedice za okoliš; ističe da, čak i ako ne dođe do gubitka ljudskih života ili ozbiljnih ozljeda, nesreća može imati vrlo jak utjecaj na okoliš zbog svoje veličine ili zbog toga što pogodi zaštićena područja, zaštićene vrste ili veoma osjetljiva staništa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da učinkovita primjena načela „onečišćivač plaća” u odobalnim naftnim i plinskim djelatnostima ne bi trebala obuhvaćati samo troškove sprečavanja i otklanjanja nastale ekološke štete, kao što se trenutačno postiže Direktivom o odobalnoj sigurnosti i Direktivom o odgovornosti za okoliš, već i troškove zahtjeva za naknadu uobičajene štete, u skladu s načelom opreznosti i načelom održivog razvoja; stoga poziva Komisiju da razmotri uspostavu zakonodavnog mehanizma naknade štete za odobalne nesreće po uzoru na već postojeći mehanizam u okviru Zakona o naftnim djelatnostima u Norveškoj, barem za sektore koji bi mogli pretrpjeti teške posljedice, kao što su ribarstvo i obalni turizam te drugi sektori plavog gospodarstva; u tom kontekstu preporučuje da se zloupotreba ili nesreće povezane s aktivnostima trgovačkih društava kvantitativno i kvalitativno ocjenjuju, tako da se ocjenama obuhvate svi sekundarni učinci na zajednice; u pogledu odgovornosti za okoliš također ističe razlike i nedostatke pri prijenosu i primjeni Direktive o odgovornosti za okoliš, kao što je istaknuto i u drugom izvješću Komisije o provedbi; poziva Komisiju da osigura učinkovitu provedbu Direktive o odgovornosti za okoliš i da se odgovornost za štetu prouzročenu u okolišu zbog odobalnih nesreća u prikladnoj mjeri primjenjuje diljem EU-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | u tom kontekstu žali što se u Direktivi o odobalnoj sigurnosti ne obrađuje građanskopravna odgovornost za izravnu ili neizravnu štetu nanesenu fizičkoj ili pravnoj osobi, bez obzira na to je li riječ o tjelesnoj ozljedi, imovinskoj šteti ili ekonomskom gubitku; |
| --- | --- |

4.

| 5. | također žali zbog toga što se način na koji se pristupa građanskopravnoj odgovornosti znatno razlikuje među državama članicama; ističe da u mnogim državama članicama koje se bave odobalnim i plinskim djelatnostima ne postoji odgovornost za većinu zahtjeva trećih strana za naknadu uobičajene štete prouzročene nesrećom, da u velikoj većini država članica ne postoji sustav plaćanja naknada i da u mnogim državama članicama ne postoji jamstvo da će poslovni subjekti ili odgovorne osobe imati adekvatna financijska sredstva za ispunjavanje zahtjeva za naknadu štete; štoviše ističe da često postoji nesigurnost u pogledu načina na koji bi se pravni sustavi država članica nosili s nizom različitih građanskih parnica koje bi se mogle pokrenuti uslijed nesreća povezanih s odobalnim naftnim i plinskim djelatnostima; stoga smatra da je potreban europski okvir koji se treba temeljiti na zakonodavstvu najnaprednijih država članica, koji ne treba obuhvaćati samo tjelesne ozljede i imovinsku štetu nego i čisti ekonomski gubitak te kojim treba osigurati učinkovite odštetne mehanizme za žrtve i sektore koji mogu biti teško pogođeni (primjerice ribarstvo i obalni turizam); u tom smislu poziva Komisiju da procijeni bi li horizontalni europski okvir za kolektivnu pravnu zaštitu bio moguće rješenje i da tome posveti posebnu pozornost pri sastavljanju izvješća o provedbi Direktive o odobalnoj sigurnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | u tom pogledu ističe da se zahtjevi za naknadu i otklanjanje tradicionalne štete dodatno otežavaju propisima građanskopravnog postupka o vremenskim ograničenjima, financijskim troškovima, nedostupnosti sudskih postupaka u javnom interesu i masovnih tužbi za naknadu, kao i odredbama o dokazima, koje se znatno razlikuju među državama članicama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da sustavima za naknadu štete mora biti moguće riješiti prekogranične zahtjeve učinkovito, brzo, u razumnom roku i bez diskriminiranja podnositelja zahtjeva iz različitih država Europskog gospodarskog prostora; preporučuje da se njima obuhvati i primarna i sekundarna šteta prouzročena u svim pogođenim područjima jer takve nesreće zahvaćaju šira područja i mogu imati dugoročni učinak; ističe potrebu da susjedne zemlje koje nisu članice EGP-a poštuju međunarodno pravo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mišljenja je da treba donijeti stroge propise o građanskopravnoj odgovornosti za odobalne nesreće kako bi se njihovim žrtvama (pravnim i fizičkim osobama) omogućio pristup pravdi jer se time poslovni subjekti u odobalnim djelatnostima mogu potaknuti na pravilno upravljanje rizicima operacija; smatra da bi trebalo izbjegavati gornja ograničenja u pogledu financijske odgovornosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice i Komisiju da razmotre posebnu situaciju u kojoj se nalaze radnici i zaposlenici u sektoru odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti, a posebno mali i srednji poduzetnici; ističe da nesreće povezane s odobalnim naftnim i plinskim djelatnostima mogu imati posebno teške posljedice na ribarstvo i turizam, kao i na druge sektore koji se u svojem poslovanju oslanjaju na dobre uvjete u zajedničkom morskom okolišu jer bi ti sektori, koji obuhvaćaju mnoga mala i srednja poduzeća, u slučaju velike odobalne nesreće mogli pretrpjeti znatne ekonomske gubitke; |
| --- | --- |

9.

| 10. | stoga ističe da je od presudne važnosti ažurirati postojeće sustave odgovornosti u državama članicama kako bi se osiguralo da moguća nesreća u njihovim teritorijalnim vodama ne utječe negativno na budućnost odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti tih država niti na budućnost cijelog EU-a ako bi se nesreća dogodila u području čiji prihodi uvelike ovise o turizmu; stoga poziva Komisiju da ponovno razmotri potrebu za uvođenjem zajedničkih normi EU-a u pogledu sustava za podnošenje zahtjeva za naknadu i otklanjanje štete; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da u njega treba uključiti žrtve kolateralne štete povezane s aktivnostima traženja i mjerenja te s radom odobalnih objekata, kao i osobe koje mogu zadovoljavati uvjete za predviđenu naknadu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prima na znanje namjeru Komisije da započne sustavno prikupljanje podataka preko Skupine tijela EU-a nadležnih za odobalne nesreće (EUOAG) u cilju provedbe sveobuhvatnije analize učinkovitosti i opsega nacionalnih odredbi o odgovornosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da Komisija treba provoditi redovite provjere sukladnosti nacionalnih pravnih sustava i društava koja imaju relevantne odredbe o odgovornosti i naknadi štete utvrđene u Direktivi o odobalnoj sigurnosti, uključujući provjeru financijskih izvješća odobalnih trgovačkih društava, te poduzeti mjere u slučaju nesukladnosti radi sprečavanja velikih nesreća i ograničavanja njihova učinka na ljude i okoliš; preporučuje uspostavu zajedničkog europskog mehanizma za rješavanje pitanja nesreća i zloupotrebe; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da je potrebno uspostaviti ravnotežu između brze i adekvatne naknade štete žrtvama i sprečavanja isplate u slučaju nelegitimnih zahtjeva (što je poznato kao problem „lančane reakcije”) pružanjem veće sigurnosti u pogledu razina financijske odgovornosti mnogih odobalnih društava i izbjegavanjem dugotrajnih i skupih postupaka pred sudom; |
| --- | --- |

14.

| 15. | žali zbog činjenice da ni jedna država članica nije izričito odredila širok spektar instrumenata financijskog jamstva u pogledu zahtjeva za naknadu tradicionalne štete u nesrećama povezanima s odobalnim naftnim i plinskim djelatnostima; u tom kontekstu ističe da bi pretjerano oslanjanje na osiguranje moglo dovesti do tržišta zatvorenih za instrumente financijskog jamstva, čija bi izravna posljedica mogli biti nedostatak konkurencije i povećani troškovi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | žali zbog toga što se u EU-u nedovoljno primjenjuju instrumenti financijskog jamstva za naknadu štete prouzročene najskupljim odobalnim nesrećama; napominje da jedan od razloga može biti činjenica da zbog opsega odgovornosti za štetu u nekim državama članicama ti instrumenti nisu potrebni; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice da pruže detaljne informacije u vezi s primjenom financijskih instrumenata i odgovarajućeg financijskog osiguranja za odobalne nesreće, uključujući one najskuplje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da sve slučajeve dokazane odgovornosti, kao i detalje o izrečenim kaznama treba objaviti kako bi stvarni trošak ekološke štete bio transparentan; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da potiče države članice na razvoj instrumenata financijskog jamstva u pogledu naknada za uobičajenu štetu koja je rezultat nesreća povezanih s općim odobalnim naftnim i plinskim djelatnostima ili odobalnim prijevozom nafte i plina, među ostalim i u slučajevima nelikvidnosti; smatra da bi se time mogao ograničiti prijenos odgovornosti za slučajno onečišćenje s poslovnih subjekata na državu koja bi, ako se propisi ne promijene, morala snositi troškove naknade štete; smatra da bi se u tom kontekstu moglo razmotriti i osnivanje fonda utemeljenog na naknadama koje plaća industrija odobalnih djelatnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | smatra da je nužno analizirati do koje će se mjere uvođenjem kaznene odgovornosti na razini EU-a pojačati učinak odvraćanja izvan okvira građanskopravnih sankcija, čime će se poboljšati zaštita okoliša i usklađenost sa sigurnosnim mjerama; stoga pozdravlja činjenicu da je EU donio Direktivu o zaštiti okoliša putem kaznenog prava 2008/99/EC, kojom se usklađuju kaznene sankcije za određene oblike kršenja zakonodavstva EU-a u području zaštite okoliša; međutim žali zbog toga što područje primjene te Direktive ne obuhvaća sve djelatnosti iz Direktive o odobalnoj sigurnosti; također žali zbog toga što definicije kaznenih djela i minimalnih sankcija povezanih s narušavanjem odobalne sigurnosti nisu usklađene na razini EU-u; poziva Komisiju da velike naftne nesreće doda u područje primjene Direktive o zaštiti okoliša putem kaznenog prava i da Parlamentu pravovremeno podnese svoje prvo izvješće o provedbi Direktive o odobalnoj sigurnosti, i to najkasnije do 19. srpnja 2019.; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da provede studije potrebne za procjenu ekonomskog rizika kojemu bi mogle biti izložene pojedinačne države članice i njihove obalne regije, uzimajući u obzir gospodarsku sektorsku orijentaciju pojedinačnih regija, stupanj koncentracije odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti u danom području, uvjete rada, klimatske faktore kao što su oceanske struje i vjetrovi te ekološke norme koje se primjenjuju; stoga preporučuje uvođenje zaštitnih mehanizama i sigurnosnih perimetara u slučaju da se djelatnosti obustave i pozdravlja činjenicu da je ta industrija izgradila četiri sustava za zatvaranje izvora kojima se može umanjiti izljev nafte u slučaju odobalne nesreće; |
| --- | --- |

21.

| 22. | traži provođenje prilagođene procjene učinka na arktički okoliš za sve operacije koje se provode u arktičkoj regiji gdje su ekosustavi posebno osjetljivi i blisko povezani s globalnom biosferom; |
| --- | --- |

22.

| 23. | traži od Komisije i država članica da razmotre mogućnost uvođenja dodatnih mjera kojima bi se učinkovito zaštitile odobalne naftne i plinske djelatnosti prije no što dođe do teške nesreće; |
| --- | --- |

23.

| 24. | u tom kontekstu poziva Komisiju i države članice da nastave razmatrati mogućnost pronalaska međunarodnog rješenja, uzimajući u obzir da su mnoga naftna i plinska društva koja posluju u EU-u aktivna diljem svijeta i da bi se globalnim rješenjem osigurali jednaki uvjeti tako što bi se pooštrile kontrole nad društvima za crpljenje nafte i plina izvan granica EU-a; poziva države članice da brzo ratificiraju Sporazum iz Pariza iz prosinca 2015. o klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  SL L 178, 28.6.2013., str. 66.

(2)  SL L 328, 6.12.2008., str. 28.

(3)  SL L 143, 30.4.2004., str. 56.

(4)  u predmetu C-176/03, Komisija protiv Vijeća, ECLI:EU:C:2005:542.

(5)  SL L 351, 20.12.2012., str. 1.

(6)  SL L 339, 21.12.2007., str. 3.

(7)  SL L 199, 31.7.2007., str. 40.

(8)  BIO by Deloitte (2014.), Građanskopravna odgovornost, financijsko jamstvo i zahtjevi za naknadu štete u odobalnim naftnim i plinskim djelatnostima u Europskom gospodarskom prostoru, završno izvješće pripremljeno za Glavnu upravu za energetiku Europske komisije.

(9)  SL C 51 E, 22.2.2013., str. 43.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/163 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/163

---

P8_TA(2016)0479

Stanje u Demokratskoj Republici Kongu

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o stanju u Demokratskoj Republici Kongu (2016/3001(RSP))

(2018/C 224/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Demokratskoj Republici Kongu (DR Kongo), posebno rezolucije od 10. ožujka 2016. (1) i 23. lipnja 2016. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Demokratskoj Republici Kongu (DR Kongo), posebno rezolucije od 10. ožujka 2016. (1) i 23. lipnja 2016. (2),

| — | uzimajući u obzir izjave izaslanstva EU-a u Demokratskoj Republici Kongu o stanju ljudskih prava u zemlji, posebno one od 23. studenoga 2016. i 24. kolovoza 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave izaslanstva EU-a u Demokratskoj Republici Kongu o stanju ljudskih prava u zemlji, posebno one od 23. studenoga 2016. i 24. kolovoza 2016.,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a od 15. lipnja 2016. o predizbornoj i sigurnosnoj situaciji u Demokratskoj Republici Kongu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a od 15. lipnja 2016. o predizbornoj i sigurnosnoj situaciji u Demokratskoj Republici Kongu,

| — | uzimajući u obzir lokalne izjave EU-a od 25. lipnja 2016. o stanju ljudskih prava u DR Kongu, od 2. kolovoza 2016. i od 24. kolovoza 2016. o izbornom postupku u DR Kongu nakon pokretanja nacionalnog dijaloga u toj zemlji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir lokalne izjave EU-a od 25. lipnja 2016. o stanju ljudskih prava u DR Kongu, od 2. kolovoza 2016. i od 24. kolovoza 2016. o izbornom postupku u DR Kongu nakon pokretanja nacionalnog dijaloga u toj zemlji,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava o stanju ljudskih prava i aktivnostima Zajedničkog ureda Ujedinjenih naroda za ljudska prava u Demokratskoj Republici Kongu, koje je objavljeno 27. srpnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava o stanju ljudskih prava i aktivnostima Zajedničkog ureda Ujedinjenih naroda za ljudska prava u Demokratskoj Republici Kongu, koje je objavljeno 27. srpnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir zajedničke izjave za medije koje su 16. veljače 2016. i 5. lipnja 2016. dali Afrička unija, Ujedinjeni narodi, Europska unija i Međunarodna organizacija frankofonije o potrebi za uključivim političkim dijalogom u DR Kongu te o punoj podršci koju su spremne pružiti kako bi podržale napore kongoanskih aktera da učvrste demokraciju u toj zemlji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke izjave za medije koje su 16. veljače 2016. i 5. lipnja 2016. dali Afrička unija, Ujedinjeni narodi, Europska unija i Međunarodna organizacija frankofonije o potrebi za uključivim političkim dijalogom u DR Kongu te o punoj podršci koju su spremne pružiti kako bi podržale napore kongoanskih aktera da učvrste demokraciju u toj zemlji,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 15. kolovoza 2016. o stanju u DR Kongu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 15. kolovoza 2016. o stanju u DR Kongu,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a o Demokratskoj Republici Kongu od 23. svibnja 2016. i 17. listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a o Demokratskoj Republici Kongu od 23. svibnja 2016. i 17. listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o DR Kongu, posebno rezoluciju 2293 (2016) o obnovi režima sankcija protiv DR Konga i o mandatu stručne skupine te rezoluciju 2277 (2016) kojom je obnovljen mandat MONUSCO-a, Misije UN-a za stabilizaciju u DR Kongu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o DR Kongu, posebno rezoluciju 2293 (2016) o obnovi režima sankcija protiv DR Konga i o mandatu stručne skupine te rezoluciju 2277 (2016) kojom je obnovljen mandat MONUSCO-a, Misije UN-a za stabilizaciju u DR Kongu,

| — | uzimajući u obzir izjave za medije Vijeća sigurnosti UN-a od 15. srpnja 2016. i 21. rujna 2016. o stanju u DR Kongu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave za medije Vijeća sigurnosti UN-a od 15. srpnja 2016. i 21. rujna 2016. o stanju u DR Kongu,

| — | uzimajući u obzir izjavu koju je 20. rujna 2016. dao supredsjednik Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a u kojoj se poziva na smirivanje tenzija i rješavanje krize dijalogom i uz poštovanje Ustava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu koju je 20. rujna 2016. dao supredsjednik Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a u kojoj se poziva na smirivanje tenzija i rješavanje krize dijalogom i uz poštovanje Ustava,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua, potpisan 23. lipnja 2000. te revidiran 25. lipnja 2005. i 22. lipnja 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua, potpisan 23. lipnja 2000. te revidiran 25. lipnja 2005. i 22. lipnja 2010.,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz lipnja 1981., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz lipnja 1981.,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju,

| — | uzimajući u obzir Ustav Demokratske Republike Konga, koji je usvojen 18. veljače 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Demokratske Republike Konga, koji je usvojen 18. veljače 2006.,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Joseph Kabila predsjednik DR Konga od 2001. godine; budući da mandat predsjednik Kabile istječe 20. prosinca 2016., da se predsjednik DR Konga prema Ustavu može kandidirati samo dva puta te da su se predstojeći predsjednički i parlamentarni izbori prvotno trebali održati prije kraja 2016.; |
| --- | --- |

A.

budući da je Joseph Kabila predsjednik DR Konga od 2001. godine; budući da mandat predsjednik Kabile istječe 20. prosinca 2016., da se predsjednik DR Konga prema Ustavu može kandidirati samo dva puta te da su se predstojeći predsjednički i parlamentarni izbori prvotno trebali održati prije kraja 2016.;

| B. | budući da se predsjednik Kabila posljednje dvije godine koristi administrativnim i tehničkim mjerama kojima pokušava odgoditi izbore te ostati na vlasti i nakon završetka mandata određenog Ustavom; |
| --- | --- |

B.

budući da se predsjednik Kabila posljednje dvije godine koristi administrativnim i tehničkim mjerama kojima pokušava odgoditi izbore te ostati na vlasti i nakon završetka mandata određenog Ustavom;

| C. | budući da je 2015. zbog snažnog protivljenja i mobilizacije civilnog društva propao prvi pokušaj da se Ustav DR Konga izmijeni kako bi se predsjedniku Kabili omogućilo da se treći put kandidira; budući da su ti pokušaji rezultirali sve većom političkom napetošću, nemirima i nasiljem diljem zemlje te da se čini da je izborni postupak trenutačno na mrtvoj točki; |
| --- | --- |

C.

budući da je 2015. zbog snažnog protivljenja i mobilizacije civilnog društva propao prvi pokušaj da se Ustav DR Konga izmijeni kako bi se predsjedniku Kabili omogućilo da se treći put kandidira; budući da su ti pokušaji rezultirali sve većom političkom napetošću, nemirima i nasiljem diljem zemlje te da se čini da je izborni postupak trenutačno na mrtvoj točki;

| D. | budući da je u studenom 2015. predsjednik Kabila najavio pokretanje nacionalnog dijaloga; budući da je Afrička unija potom bivšeg togoanskog premijera Edema Kodjoa imenovala posrednikom za nacionalni politički dijalog; budući da su dvije glavne oporbene skupine odbile sudjelovati u dijalogu koji smatraju isključivim i nedemokratskim, ali i taktikom odgode; |
| --- | --- |

D.

budući da je u studenom 2015. predsjednik Kabila najavio pokretanje nacionalnog dijaloga; budući da je Afrička unija potom bivšeg togoanskog premijera Edema Kodjoa imenovala posrednikom za nacionalni politički dijalog; budući da su dvije glavne oporbene skupine odbile sudjelovati u dijalogu koji smatraju isključivim i nedemokratskim, ali i taktikom odgode;

| E. | budući da su Afrička unija, Ujedinjeni narodi, Europska unija i Međunarodna organizacija frankofonije zajedničkom izjavom naglasili važnost dijaloga i nastojanja da se među političkim akterima postigne sporazum kojim će se poštovati demokracija i vladavina prava te su pozvali sve kongoanske političke aktere da u potpunosti surađuju s Edemom Kodjom; |
| --- | --- |

E.

budući da su Afrička unija, Ujedinjeni narodi, Europska unija i Međunarodna organizacija frankofonije zajedničkom izjavom naglasili važnost dijaloga i nastojanja da se među političkim akterima postigne sporazum kojim će se poštovati demokracija i vladavina prava te su pozvali sve kongoanske političke aktere da u potpunosti surađuju s Edemom Kodjom;

| F. | budući da je 18. listopada 2016. između predsjednika Kabile i dijela oporbe potpisan sporazum o odgodi predsjedničkih izbora na travanj 2018.; budući da je u okviru tog sporazuma predsjednik Kabila, kojemu je time omogućeno ostati na vlasti i nakon 2016., imenovao novog privremenog premijera, oporbenog člana Samyja Badibangu, nadležnim za sastavljanje nove vlade; |
| --- | --- |

F.

budući da je 18. listopada 2016. između predsjednika Kabile i dijela oporbe potpisan sporazum o odgodi predsjedničkih izbora na travanj 2018.; budući da je u okviru tog sporazuma predsjednik Kabila, kojemu je time omogućeno ostati na vlasti i nakon 2016., imenovao novog privremenog premijera, oporbenog člana Samyja Badibangu, nadležnim za sastavljanje nove vlade;

| G. | budući da službenici kongoanskih sigurnosnih snaga i obavještajnih službi od siječnja 2015. vrše pritisak na nenasilne aktiviste te članove oporbe i civilnog društva koji se protive pokušajima da se predsjedniku Kabili omogući da ostane na vlasti i nakon isteka Ustavom ograničenog razdoblja od dva mandata; |
| --- | --- |

G.

budući da službenici kongoanskih sigurnosnih snaga i obavještajnih službi od siječnja 2015. vrše pritisak na nenasilne aktiviste te članove oporbe i civilnog društva koji se protive pokušajima da se predsjedniku Kabili omogući da ostane na vlasti i nakon isteka Ustavom ograničenog razdoblja od dva mandata;

| H. | budući da su skupine za zaštitu ljudskih prava u više navrata upozorile da se uoči izbora u toj zemlji pogoršalo stanje ljudskih prava i slobode izražavanja, okupljanja i prosvjeda te da se među ostalim protiv nenasilnih prosvjednika, novinara, političkih vođa i drugih prekomjerno koristi sila; |
| --- | --- |

H.

budući da su skupine za zaštitu ljudskih prava u više navrata upozorile da se uoči izbora u toj zemlji pogoršalo stanje ljudskih prava i slobode izražavanja, okupljanja i prosvjeda te da se među ostalim protiv nenasilnih prosvjednika, novinara, političkih vođa i drugih prekomjerno koristi sila;

| I. | budući da rastuća stopa nasilja i kršenja ljudskih prava i međunarodnog prava, a posebno ciljani napadi i samovoljna uhićenja, negativno utječu na napore da se stanje u DR Kongu regulira i stabilizira; |
| --- | --- |

I.

budući da rastuća stopa nasilja i kršenja ljudskih prava i međunarodnog prava, a posebno ciljani napadi i samovoljna uhićenja, negativno utječu na napore da se stanje u DR Kongu regulira i stabilizira;

| J. | budući da je u prosvjedima koji su se održali 19. i 20. rujna 2016. u Kinshasi navodno ubijeno 50 osoba te da ih je velik broj nestao; budući da se pripadnici pokreta LUCHA i Filimbi i dalje nalaze u nezakonitom pritvoru; budući da su mediji poput Radio France Internationale (RFI) i Radio Okapi ugašeni ili da se njihov rad ometa; budući da su, prema izvješću Zajedničkog ureda UN-a za ljudska prava, tijekom prosvjeda održanih između 19. i 21. rujna 2016. prijavljena 422 slučaja kršenja ljudskih prava od strane policijskih djelatnika i snaga sigurnosti; |
| --- | --- |

J.

budući da je u prosvjedima koji su se održali 19. i 20. rujna 2016. u Kinshasi navodno ubijeno 50 osoba te da ih je velik broj nestao; budući da se pripadnici pokreta LUCHA i Filimbi i dalje nalaze u nezakonitom pritvoru; budući da su mediji poput Radio France Internationale (RFI) i Radio Okapi ugašeni ili da se njihov rad ometa; budući da su, prema izvješću Zajedničkog ureda UN-a za ljudska prava, tijekom prosvjeda održanih između 19. i 21. rujna 2016. prijavljena 422 slučaja kršenja ljudskih prava od strane policijskih djelatnika i snaga sigurnosti;

| K. | budući da humanitarne agencije smatraju da politička nestabilnost vodi zemlju u kaos i da zbog nje stanovništvo, koje je već oslabljeno različitim prošlim i sadašnjim krizama, tone u ekstremno siromaštvo i nesigurnost, uz više od pet milijuna ljudi kojima je trenutačno potrebna pomoć u hrani; |
| --- | --- |

K.

budući da humanitarne agencije smatraju da politička nestabilnost vodi zemlju u kaos i da zbog nje stanovništvo, koje je već oslabljeno različitim prošlim i sadašnjim krizama, tone u ekstremno siromaštvo i nesigurnost, uz više od pet milijuna ljudi kojima je trenutačno potrebna pomoć u hrani;

| L. | budući da je Europska unija naglasila da se svaka odluka o odgodi izbora mora donijeti u okviru uključivog, nepristranog i transparentnog političkog dijaloga između kongoanskih dionika prije kraja mandata predsjednika Kabile u prosincu 2016.; |
| --- | --- |

L.

budući da je Europska unija naglasila da se svaka odluka o odgodi izbora mora donijeti u okviru uključivog, nepristranog i transparentnog političkog dijaloga između kongoanskih dionika prije kraja mandata predsjednika Kabile u prosincu 2016.;

| M. | budući da se Nacionalnim okvirnim programom za razdoblje 2014. – 2020. za Demokratsku Republiku Kongo, koji je financiran s više od 620 milijuna eura iz 11. Europskog razvojnog fonda, prednost daje jačanju upravljanja i vladavine prava, uključujući reforme pravosuđa, policije i vojske; |
| --- | --- |

M.

budući da se Nacionalnim okvirnim programom za razdoblje 2014. – 2020. za Demokratsku Republiku Kongo, koji je financiran s više od 620 milijuna eura iz 11. Europskog razvojnog fonda, prednost daje jačanju upravljanja i vladavine prava, uključujući reforme pravosuđa, policije i vojske;

| 1. | žali zbog gubitka života tijekom prosvjeda koji su održani u zadnjih nekoliko tjedana i izražava najdublju sućut obiteljima žrtava i stanovništvu DR Konga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | duboko je zabrinut zbog sve nestabilnijeg stanja u DR Kongu u napetom predizbornom kontekstu; podsjeća vlasti DR Konga, a prvenstveno predsjednika te države, da je u njihovoj odgovornosti štiti građane koji žive u bilo kojem dijelu nacionalnog teritorija i naročito ih štititi od zlostavljanja i zločina, kao i izvršavati zadaću upravljanja najstrože poštujući vladavinu prava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava žaljenje zbog činjenice da vlada i Neovisno nacionalno izborno povjerenstvo (CENI) nisu uspjeli održati predsjedničke izbore u okviru roka određenog Ustavom; ponavlja svoj poziv na uspješno i pravovremeno održavanje izbora, uz potpuno poštovanje kongoanskog Ustava i Afričke povelje o demokraciji, izborima i upravljanju te ustraje na odgovornosti kongoanske vlade da čim prije zajamči stvaranje okruženja koje će pogodovati transparentnim, vjerodostojnim i uključivim izborima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća na obveze koje je Demokratska Republika Kongo preuzela u okviru Sporazuma iz Cotonoua u vezi s poštovanjem demokracije, vladavine prava i načela ljudskih prava, u koja se ubrajaju sloboda izražavanja i sloboda medija, dobro upravljanje i transparentnost političkih funkcija; smatra da je dijalog s vlastima Demokratske Republike Konga, koji se odvija u skladu s člankom 8. Sporazuma iz Cotonoua kako bi se dobila konačna pojašnjenja o izbornom postupku, neuspješan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | traži od EU-a da poduzme konkretne mjere i čim prije pokrene postupak koji se temelji na članku 96. Sporazuma iz Cotonoua te da izrekne sankcije, koje će uključivati zabranu viza i zamrzavanje imovine i odnositi se na visoke dužnosnike i pripadnike oružanih snaga koji su odgovorni za nasilno gušenje prosvjeda i političku mrtvu točku koja onemogućuje miran i ustavan prijenos vlasti: Kaleva Mutondu, generala bojnika Johna Numbija, generala Ilungu Kampetea, generala bojnika Gabriela Amisija Kumbu i generala Célestina Kanyamu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | traži od svih političkih aktera da započnu miroljubiv i konstruktivan dijalog, da spriječe produbljivanje trenutačne političke krize i da se suzdrže od daljnjeg nasilja i provokacija; pozdravlja napore Nacionalne biskupske konferencije u Kongu da postigne širi konsenzus u pogledu političkog prijelaza; traži i od vlasti i od oporbe da se suzdrže od svih oblika djelovanja i izjava koje bi mogle dodatno raspiriti nemir; u međuvremenu uviđa potrebu za prijelaznim razdobljem tijekom kojega se predsjednička funkcija može izvršavati samo u nadležnosti prijelaznog vijeća u kojemu će oporba imati ključnu ulogu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izražava duboku zabrinutost zbog sve lošijeg stanja ljudskih prava i sve većeg ograničavanja političkog prostora u DR Kongu, a posebno zbog instrumentalizacije pravosuđa te nasilja i zastrašivanja s kojima se suočavaju borci za ljudska prava, politički protivnici i novinari; poziva na trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu svih političkih zatvorenika; traži od vlasti da odmah ukinu sva ograničenja rada medija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | i dalje je duboko zabrinut kada je riječ o stvarnoj ulozi neovisnog nacionalnog izbornog povjerenstva, o kojemu će u velikoj mjeri ovisiti legitimitet izbornog procesa; podsjeća da bi to izborno povjerenstvo trebalo biti nepristrana i uključiva institucija te da bi trebalo raspolagati s dovoljno sredstava kako bi se omogućio sveobuhvatan i transparentan postupak; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva na provođenje cjelovite, temeljite i transparentne istrage o navodnim slučajevima kršenja ljudskih prava koji su se dogodili tijekom prosvjeda, kako bi se krivci pronašli i pozvali na odgovornost; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Delegaciju EU-a da nastavi pomno pratiti zbivanja u DR Kongu te da upotrijebi sve prikladne alate i instrumente kako bi pružila podršku borcima za ljudska prava i prodemokratskim pokretima; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da razmotri mogućnost jačanja posredničkih ovlasti izaslanstva EU-a kako bi surađivalo s Afričkom unijom i podržalo uključiviji politički dijalog te spriječilo produbljivanje političke krize i daljnje širenje nasilja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Afričku uniju da se više angažira kako bi se osiguralo da se kongoanski Ustav u cijelosti poštuje; poziva na trajni politički dijalog među zemljama regije Velikih jezera kako bi se spriječila svaka daljnja destabilizacija; u tom kontekstu pozdravlja održavanje Međunarodne konferencije regije Velikih jezera, koja je održana u listopadu 2016. u Luandi i čiji je cilj bio ocijeniti stanje u DR Kongu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da su mir i sigurnost preduvjeti uspješnih izbora i stabilnog političkog okruženja; u tom kontekstu pozdravlja produženje mandata MONUSCO-a i jačanje njegovih ovlasti u zaštiti civila i poštovanju ljudskih prava u izbornom kontekstu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja svoju duboku zabrinutost u pogledu alarmantne humanitarne situacije u DR Kongu; poziva EU i njegove države članice da nastave pružati pomoć narodu DR Konga kako bi se poboljšali životni uvjeti najugroženijih skupina stanovništva i riješile posljedice raseljavanja, nesigurnosti opskrbe hranom, epidemija i elementarnih nepogoda; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladi i parlamentu DR Konga, Afričkoj uniji, Vijeću AKP-a i EU-a, glavnom tajniku UN-a i Vijeću UN-a za ljudska prava. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0085.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0290.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/167 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/167

---

P8_TA(2016)0480

Pristup energiji u zemljama u razvoju

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o pristupu energiji u zemljama u razvoju (2016/2885(RSP))

(2018/C 224/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja, a posebno cilj br. 7 o pristupu energiji, cilj br. 12 o održivoj potrošnji i proizvodnji te cilj br. 13 o klimatskim promjenama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja, a posebno cilj br. 7 o pristupu energiji, cilj br. 12 o održivoj potrošnji i proizvodnji te cilj br. 13 o klimatskim promjenama,

| — | uzimajući u obzir inicijativu „Održiva energija za sve” (SE4ALL), koju su Ujedinjeni narodi pokrenuli 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inicijativu „Održiva energija za sve” (SE4ALL), koju su Ujedinjeni narodi pokrenuli 2011.,

| — | uzimajući u obzir inicijativu „Pružanje energije razvoju”, koju je Europska komisija pokrenula 2012. kako bi do 2030. dodatnih 500 milijuna ljudi u zemljama u razvoju imalo pristup održivoj energiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inicijativu „Pružanje energije razvoju”, koju je Europska komisija pokrenula 2012. kako bi do 2030. dodatnih 500 milijuna ljudi u zemljama u razvoju imalo pristup održivoj energiji,

| — | uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), u kojem se navodi da je smanjenje siromaštva, odnosno dugoročno iskorjenjivanje siromaštva, glavni cilj razvojne politike EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), u kojem se navodi da je smanjenje siromaštva, odnosno dugoročno iskorjenjivanje siromaštva, glavni cilj razvojne politike EU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 191. UFEU-a i klimatsku politiku EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 191. UFEU-a i klimatsku politiku EU-a,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta financiranja za razvojnu suradnju (1), a posebno njezin Prilog I., koji sadrži odredbe o održivoj energiji u geografskim programima, i Prilog II., koji sadrži odredbe o komponenti održive energije u tematskom programu „Globalna javna dobra i izazovi” u okviru Instrumenta za razvojnu suradnju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta financiranja za razvojnu suradnju (1), a posebno njezin Prilog I., koji sadrži odredbe o održivoj energiji u geografskim programima, i Prilog II., koji sadrži odredbe o komponenti održive energije u tematskom programu „Globalna javna dobra i izazovi” u okviru Instrumenta za razvojnu suradnju,

| — | uzimajući u obzir relevantne programske dokumente u okviru Instrumenta za razvojnu suradnju i Europskog razvojnog fonda, uključujući nacionalne okvirne programe koji obuhvaćaju ključne energetske sektore, te godišnje akcijske programe kojima se nacionalni okvirni programi provode; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir relevantne programske dokumente u okviru Instrumenta za razvojnu suradnju i Europskog razvojnog fonda, uključujući nacionalne okvirne programe koji obuhvaćaju ključne energetske sektore, te godišnje akcijske programe kojima se nacionalni okvirni programi provode;

| — | uzimajući u obzir inicijativu „Afrički koridor za čistu energiju”, kojoj je cilj promicati ubrzano uvođenje obnovljivih izvora energije u Africi te smanjiti emisije ugljika i ovisnost o uvezenim fosilnim gorivima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inicijativu „Afrički koridor za čistu energiju”, kojoj je cilj promicati ubrzano uvođenje obnovljivih izvora energije u Africi te smanjiti emisije ugljika i ovisnost o uvezenim fosilnim gorivima,

| — | uzimajući u obzir pregled nacrta relevantnih programskih dokumenata Instrumenta za razvojnu suradnju i Europskog razvojnog fonda prije nego što ih odobre odbori Instrumenta za razvojnu suradnju i Europskog razvojnog fonda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregled nacrta relevantnih programskih dokumenata Instrumenta za razvojnu suradnju i Europskog razvojnog fonda prije nego što ih odobre odbori Instrumenta za razvojnu suradnju i Europskog razvojnog fonda,

| — | uzimajući u obzir 21. konferenciju stranaka (COP 21) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama, koja se u prosincu 2015. održala u Parizu, i usvajanje Pariškog sporazuma, prvog univerzalnog i pravno obvezujućeg globalnog klimatskog sporazuma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 21. konferenciju stranaka (COP 21) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama, koja se u prosincu 2015. održala u Parizu, i usvajanje Pariškog sporazuma, prvog univerzalnog i pravno obvezujućeg globalnog klimatskog sporazuma,

| — | uzimajući u obzir 22. Konferenciju stranaka (COP 22) Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama, koja se od 7. do 18. studenoga 2016. održava u Marakešu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 22. Konferenciju stranaka (COP 22) Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama, koja se od 7. do 18. studenoga 2016. održava u Marakešu,

| — | uzimajući u obzir sastanak na visokoj razini o inicijativi za obnovljivu energiju i partnerstvu EU-a i Afričke unije održanom 21. rujna 2016. tijekom zasjedanja Opće skupštine Ujedinjenih naroda u New Yorku, kojem su predsjedali Idriss Déby, predsjednik Afričke unije, Alpha Condé, predsjednik Republike Gvineje, Nkosazana Dlamini-Zuma, predsjednik Komisije Afričke unije, Akinwumi Adesina, predsjednik Afričke razvojne banke, a prisustvovali predstavnici Europske unije Stefano Manservisi, glavni direktor Glavne uprave Komisije za međunarodnu suradnju i razvoj i Felice Zaccheo, zamjenik načelnika odjela C6 za energiju i klimatske promjene te Ségolène Royal, francuska ministrica ekologije, održivog razvoja i energije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na visokoj razini o inicijativi za obnovljivu energiju i partnerstvu EU-a i Afričke unije održanom 21. rujna 2016. tijekom zasjedanja Opće skupštine Ujedinjenih naroda u New Yorku, kojem su predsjedali Idriss Déby, predsjednik Afričke unije, Alpha Condé, predsjednik Republike Gvineje, Nkosazana Dlamini-Zuma, predsjednik Komisije Afričke unije, Akinwumi Adesina, predsjednik Afričke razvojne banke, a prisustvovali predstavnici Europske unije Stefano Manservisi, glavni direktor Glavne uprave Komisije za međunarodnu suradnju i razvoj i Felice Zaccheo, zamjenik načelnika odjela C6 za energiju i klimatske promjene te Ségolène Royal, francuska ministrica ekologije, održivog razvoja i energije,

| — | uzimajući u obzir izvješće Svjetske komisije za brane od 16. studenoga 2000. naslovljeno „Novi okvir za donošenje odluka”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Svjetske komisije za brane od 16. studenoga 2000. naslovljeno „Novi okvir za donošenje odluka”,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 27. rujna 2011. o financiranju jačanja infrastrukture brana u zemljama u razvoju (2), od 2. veljače 2012. o razvojnoj suradnji EU-a u korist cilja univerzalnog pristupa energiji do 2030. (3) i od 12. lipnja 2012. o suradnji na području energetske politike s partnerima izvan naših granica: Strateški pristup sigurnoj, održivoj i konkurentnoj opskrbi energijom (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 27. rujna 2011. o financiranju jačanja infrastrukture brana u zemljama u razvoju (2), od 2. veljače 2012. o razvojnoj suradnji EU-a u korist cilja univerzalnog pristupa energiji do 2030. (3) i od 12. lipnja 2012. o suradnji na području energetske politike s partnerima izvan naših granica: Strateški pristup sigurnoj, održivoj i konkurentnoj opskrbi energijom (4),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 15/2015 od 6. listopada 2015. naslovljeno „Potpora iz Instrumenta EU-a i AKP-a za energiju obnovljivim izvorima energije u istočnoj Africi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 15/2015 od 6. listopada 2015. naslovljeno „Potpora iz Instrumenta EU-a i AKP-a za energiju obnovljivim izvorima energije u istočnoj Africi”,

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o pristupu energiji u zemljama u razvoju (O-000134/2016 – B8-1809/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o pristupu energiji u zemljama u razvoju (O-000134/2016 – B8-1809/2016),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za razvoj,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je održivi pristup cjenovno pristupačnoj, pouzdanoj i sigurnoj energiji ključan za ispunjavanje osnovnih ljudskih potreba i prava, uključujući pristup čistoj vodi, sanitarijama, sigurnoj sredini, zdravstvenoj skrbi, grijanju i obrazovanju, da je ključan za praktički sve vrste gospodarskih aktivnosti te da je glavni pokretač razvoja; budući da je pristup energiji povezan sa sigurnosnim i geopolitičkim aspektima te budući da energetska pitanja mogu postati uzroci sukoba; |
| --- | --- |

A.

budući da je održivi pristup cjenovno pristupačnoj, pouzdanoj i sigurnoj energiji ključan za ispunjavanje osnovnih ljudskih potreba i prava, uključujući pristup čistoj vodi, sanitarijama, sigurnoj sredini, zdravstvenoj skrbi, grijanju i obrazovanju, da je ključan za praktički sve vrste gospodarskih aktivnosti te da je glavni pokretač razvoja; budući da je pristup energiji povezan sa sigurnosnim i geopolitičkim aspektima te budući da energetska pitanja mogu postati uzroci sukoba;

| B. | budući da 1,2 milijarde ljudi nema pristup električnoj energiji i da još veći broj ljudi ima nepouzdan pristup; budući da polovica osoba bez pristupa električnoj energiji živi u Africi; budući da taj broj raste jer stanovništvo afričkog kontinenta raste brže nego što se širi pristup energiji; |
| --- | --- |

B.

budući da 1,2 milijarde ljudi nema pristup električnoj energiji i da još veći broj ljudi ima nepouzdan pristup; budući da polovica osoba bez pristupa električnoj energiji živi u Africi; budući da taj broj raste jer stanovništvo afričkog kontinenta raste brže nego što se širi pristup energiji;

| C. | budući da je u pogledu pristupa električnoj energiji najgore stanje na svijetu u supsaharskoj Africi, no s razvojem energetskog sektora te regije supsaharska će Afrika do 2040. vjerojatno trošiti jednaku količinu električne energije kao 2010. Indija i Latinska Amerika zajedno; |
| --- | --- |

C.

budući da je u pogledu pristupa električnoj energiji najgore stanje na svijetu u supsaharskoj Africi, no s razvojem energetskog sektora te regije supsaharska će Afrika do 2040. vjerojatno trošiti jednaku količinu električne energije kao 2010. Indija i Latinska Amerika zajedno;

| D. | budući da više od 70 % ukupne potrošnje energije u Africi dolazi iz obnovljivih izvora, no to se gotovo sve odnosi na tradicionalne oblike korištenja biomase; budući da i dalje postoje goleme mogućnosti uključivanja drugih izvora energije, posebno solarne energije i energije vjetra; |
| --- | --- |

D.

budući da više od 70 % ukupne potrošnje energije u Africi dolazi iz obnovljivih izvora, no to se gotovo sve odnosi na tradicionalne oblike korištenja biomase; budući da i dalje postoje goleme mogućnosti uključivanja drugih izvora energije, posebno solarne energije i energije vjetra;

| E. | budući da će demografski trendovi u Africi imati golem utjecaj na zahtjeve u pogledu korištenja tla za proizvodnju usjeva te na potrebu za ogrjevnim drvom; |
| --- | --- |

E.

budući da će demografski trendovi u Africi imati golem utjecaj na zahtjeve u pogledu korištenja tla za proizvodnju usjeva te na potrebu za ogrjevnim drvom;

| F. | budući da je globalno krčenje šuma odgovorno za gotovo 20 % svih emisija CO2; budući da se velikim oslanjanjem na tradicionalnu biomasu i neučinkovite štednjake dovode u opasnost šume i grmoviti predjeli u brojnim regijama afričkog kontinenta; |
| --- | --- |

F.

budući da je globalno krčenje šuma odgovorno za gotovo 20 % svih emisija CO2; budući da se velikim oslanjanjem na tradicionalnu biomasu i neučinkovite štednjake dovode u opasnost šume i grmoviti predjeli u brojnim regijama afričkog kontinenta;

| G. | budući da se 2,3 milijarde ljudi za kuhanje tradicionalno koristi biomasom kao što je ugljen, a to često ima ozbiljne negativne posljedice za zdravlje i okoliš; budući da žene snose nerazmjeran dio tereta korištenja takvih materijala, uključujući prikupljanje ogrjevnog drva, što zahtijeva puno vremena i ugrožava njihovu sigurnost; budući da korištenje poboljšanih štednjaka smanjuje vrijeme i napor koji su potrebni za pripremu obroka; |
| --- | --- |

G.

budući da se 2,3 milijarde ljudi za kuhanje tradicionalno koristi biomasom kao što je ugljen, a to često ima ozbiljne negativne posljedice za zdravlje i okoliš; budući da žene snose nerazmjeran dio tereta korištenja takvih materijala, uključujući prikupljanje ogrjevnog drva, što zahtijeva puno vremena i ugrožava njihovu sigurnost; budući da korištenje poboljšanih štednjaka smanjuje vrijeme i napor koji su potrebni za pripremu obroka;

| H. | budući da afrički kontinent ima najveći potencijal na svijetu kada je riječ o obnovljivim izvorima energije, no također najviše zaostaje u elektrifikaciji; |
| --- | --- |

H.

budući da afrički kontinent ima najveći potencijal na svijetu kada je riječ o obnovljivim izvorima energije, no također najviše zaostaje u elektrifikaciji;

| I. | budući da je energetsko siromaštvo najraširenije u ruralnim područjima, no pružanje pristupa energiji u gradskim područjima koja brzo rastu također je izuzetno zahtjevan zadatak s obzirom na geografsko stanje, povezanost i nepostojanje infrastrukture te budući da je u najsiromašnijim afričkim zemljama energija najskuplja; |
| --- | --- |

I.

budući da je energetsko siromaštvo najraširenije u ruralnim područjima, no pružanje pristupa energiji u gradskim područjima koja brzo rastu također je izuzetno zahtjevan zadatak s obzirom na geografsko stanje, povezanost i nepostojanje infrastrukture te budući da je u najsiromašnijim afričkim zemljama energija najskuplja;

| J. | budući da je od presudne važnosti nastaviti razvijati još uvijek mlada ruralna tržišta električne energije sve dok se ne etabliraju i ne postanu samoodrživa te i dalje podržavati programe usredotočene na obnovljiva, energetski učinkovita, manja i decentralizirana energetska rješenja; |
| --- | --- |

J.

budući da je od presudne važnosti nastaviti razvijati još uvijek mlada ruralna tržišta električne energije sve dok se ne etabliraju i ne postanu samoodrživa te i dalje podržavati programe usredotočene na obnovljiva, energetski učinkovita, manja i decentralizirana energetska rješenja;

| K. | budući da energetsko siromaštvo ima i rodnu odrednicu; budući da su posljedice energetskog siromaštva teže za žene; |
| --- | --- |

K.

budući da energetsko siromaštvo ima i rodnu odrednicu; budući da su posljedice energetskog siromaštva teže za žene;

| L. | budući da je univerzalan cilj održivog razvoja br. 7 jamčenje pristupa cjenovno pristupačnoj, pouzdanoj, održivoj i modernoj energiji za sve do 2030.; budući da su za ispunjavanje klimatskih obveza potrebni snažni i promišljeni napori u području energije te budući da je Afrika stoga suočena s dvostrukim izazovom jer mora drastično povećati pristup svojih građana osnovnim energetskim uslugama i istodobno ispuniti svoje obveze koje proizlaze iz klimatskog sporazuma; |
| --- | --- |

L.

budući da je univerzalan cilj održivog razvoja br. 7 jamčenje pristupa cjenovno pristupačnoj, pouzdanoj, održivoj i modernoj energiji za sve do 2030.; budući da su za ispunjavanje klimatskih obveza potrebni snažni i promišljeni napori u području energije te budući da je Afrika stoga suočena s dvostrukim izazovom jer mora drastično povećati pristup svojih građana osnovnim energetskim uslugama i istodobno ispuniti svoje obveze koje proizlaze iz klimatskog sporazuma;

| M. | budući da izvješće Programa Ujedinjenih naroda za okoliš naslovljeno „Globalni trendovi u ulaganjima u obnovljive izvore energije 2016.” upućuje na to da su godišnja ulaganja na svjetskoj razini u nove kapacitete obnovljivih izvora energije 2015. bila više nego dvostruko veća od ulaganja u elektrane na ugljen i plin; budući da su 2015. na tržištu obnovljivih izvora energije dominirale solarna energija iz fotonaponskih ćelija i energija vjetra; budući da je 2015. udio obnovljivih izvora energije u ulaganjima u zemljama u razvoju prvi put bio veći od udjela u razvijenim zemljama; |
| --- | --- |

M.

budući da izvješće Programa Ujedinjenih naroda za okoliš naslovljeno „Globalni trendovi u ulaganjima u obnovljive izvore energije 2016.” upućuje na to da su godišnja ulaganja na svjetskoj razini u nove kapacitete obnovljivih izvora energije 2015. bila više nego dvostruko veća od ulaganja u elektrane na ugljen i plin; budući da su 2015. na tržištu obnovljivih izvora energije dominirale solarna energija iz fotonaponskih ćelija i energija vjetra; budući da je 2015. udio obnovljivih izvora energije u ulaganjima u zemljama u razvoju prvi put bio veći od udjela u razvijenim zemljama;

| N. | budući da se u izvješću Svjetske komisije za brane od 16. studenoga 2000. zaključuje da velike brane nisu uspjele proizvesti onoliko električne energije koliko se očekivalo, snabdjeti očekivanom količinom vode i kontrolirati štetu od poplava u mjeri u kojoj se to očekivalo zbog čega je njihov utjecaj na društvo i okoliš bio golem, a nastojanja da se taj utjecaj ublaži bila su u velikoj mjeri neuspješna; |
| --- | --- |

N.

budući da se u izvješću Svjetske komisije za brane od 16. studenoga 2000. zaključuje da velike brane nisu uspjele proizvesti onoliko električne energije koliko se očekivalo, snabdjeti očekivanom količinom vode i kontrolirati štetu od poplava u mjeri u kojoj se to očekivalo zbog čega je njihov utjecaj na društvo i okoliš bio golem, a nastojanja da se taj utjecaj ublaži bila su u velikoj mjeri neuspješna;

| O. | budući da je cilj postizanja univerzalnog pristupa energiji isprepleten s ciljem postizanja klimatske pravde; |
| --- | --- |

O.

budući da je cilj postizanja univerzalnog pristupa energiji isprepleten s ciljem postizanja klimatske pravde;

| P. | budući da klimatska pravda ljudska prava povezuje s razvojem kako bi se ostvario pristup kojemu je u središtu čovjek, pri čemu se štite prava najugroženijih osoba te pravedno i pošteno dijele teret i koristi klimatskih promjena i njihovog utjecaja; |
| --- | --- |

P.

budući da klimatska pravda ljudska prava povezuje s razvojem kako bi se ostvario pristup kojemu je u središtu čovjek, pri čemu se štite prava najugroženijih osoba te pravedno i pošteno dijele teret i koristi klimatskih promjena i njihovog utjecaja;

| Q. | budući da bi neujednačenost financiranja i prijenosa tehnologije u vezi s klimatskim promjenama mogla poljuljati odlučnost afričkih čelnika da razvijaju obnovljive izvore energije u cilju ostvarivanja plana industrijalizacije tog kontinenta; |
| --- | --- |

Q.

budući da bi neujednačenost financiranja i prijenosa tehnologije u vezi s klimatskim promjenama mogla poljuljati odlučnost afričkih čelnika da razvijaju obnovljive izvore energije u cilju ostvarivanja plana industrijalizacije tog kontinenta;

| R. | budući da se u Pariškom sporazumu naglašava nužnost promicanja univerzalnog pristupa održivoj energiji u zemljama u razvoju, a posebno u Africi, i to jačanjem razvoja obnovljivih izvora energije; |
| --- | --- |

R.

budući da se u Pariškom sporazumu naglašava nužnost promicanja univerzalnog pristupa održivoj energiji u zemljama u razvoju, a posebno u Africi, i to jačanjem razvoja obnovljivih izvora energije;

| S. | budući da postoje brojni dokazi i širok konsenzus u pogledu toga da su mala, decentralizirana proizvodnja obnovljive energije, lokalne mreže i rješenja izvan mreže često najučinkovitija rješenja, da ona u pravilu stvaraju najveće doprinose općem razvojnom napretku te su najuspješnija u maksimalnom smanjenju ili izbjegavanju negativnih utjecaja na okoliš; |
| --- | --- |

S.

budući da postoje brojni dokazi i širok konsenzus u pogledu toga da su mala, decentralizirana proizvodnja obnovljive energije, lokalne mreže i rješenja izvan mreže često najučinkovitija rješenja, da ona u pravilu stvaraju najveće doprinose općem razvojnom napretku te su najuspješnija u maksimalnom smanjenju ili izbjegavanju negativnih utjecaja na okoliš;

| T. | budući da se u Uredbi o Instrumentu za razvojnu suradnju naglašava lokalna proizvodnja obnovljive energije te da bi programi iz Instrumenta za razvojnu suradnju i Europskog razvojnog fonda te energetski projekti trebali biti osmišljeni tako da odražavaju razumijevanje prednosti decentralizirane proizvodnje obnovljive energije; |
| --- | --- |

T.

budući da se u Uredbi o Instrumentu za razvojnu suradnju naglašava lokalna proizvodnja obnovljive energije te da bi programi iz Instrumenta za razvojnu suradnju i Europskog razvojnog fonda te energetski projekti trebali biti osmišljeni tako da odražavaju razumijevanje prednosti decentralizirane proizvodnje obnovljive energije;

| U. | budući da se razvojna pomoć EU-a u području energije naglo povećala te da bi ti rashodi u razdoblju 2014. – 2020. trebali doseći 3,5 milijardi EUR; budući da je energija ključni element u 30 nacionalnih programa, od kojih je pola namijenjeno afričkim zemljama; |
| --- | --- |

U.

budući da se razvojna pomoć EU-a u području energije naglo povećala te da bi ti rashodi u razdoblju 2014. – 2020. trebali doseći 3,5 milijardi EUR; budući da je energija ključni element u 30 nacionalnih programa, od kojih je pola namijenjeno afričkim zemljama;

| V. | budući da se Instrumentom EU-a i AKP-a za energiju, uspostavljenom u lipnju 2005., teži promicati pristup modernim energetskim uslugama za siromašno stanovništvo u ruralnim i prigradskim sredinama, s velikim naglaskom na supsaharskoj Africi i obnovljivoj energiji; budući da se u povezanom tematskom izvješću Revizorskog suda EU-a br. 15/2015 iznose brojne preporuke Komisiji za stroži odabir projekata, poboljšanje njihova praćenja i povećanje njihovih izgleda za održivost; |
| --- | --- |

V.

budući da se Instrumentom EU-a i AKP-a za energiju, uspostavljenom u lipnju 2005., teži promicati pristup modernim energetskim uslugama za siromašno stanovništvo u ruralnim i prigradskim sredinama, s velikim naglaskom na supsaharskoj Africi i obnovljivoj energiji; budući da se u povezanom tematskom izvješću Revizorskog suda EU-a br. 15/2015 iznose brojne preporuke Komisiji za stroži odabir projekata, poboljšanje njihova praćenja i povećanje njihovih izgleda za održivost;

| W. | budući da je nedavno pokrenuta inicijativa EU-a za financiranje elektrifikacije (ElectriFI) te budući da drugi financijski mehanizmi obuhvaćaju instrumente za kombiniranje bespovratnih sredstava EU-a sa zajmovima ili vlasničkim kapitalom javnih i privatnih financijera (instrumenti za kombinirano financiranje) za različite dijelove svijeta, aktivnosti Europske investicijske banke u području energije u okviru njezina mandata za vanjsko kreditiranje i aktivnosti Infrastrukturnog uzajamnog fonda EU-a i Afrike u sektoru energije; |
| --- | --- |

W.

budući da je nedavno pokrenuta inicijativa EU-a za financiranje elektrifikacije (ElectriFI) te budući da drugi financijski mehanizmi obuhvaćaju instrumente za kombiniranje bespovratnih sredstava EU-a sa zajmovima ili vlasničkim kapitalom javnih i privatnih financijera (instrumenti za kombinirano financiranje) za različite dijelove svijeta, aktivnosti Europske investicijske banke u području energije u okviru njezina mandata za vanjsko kreditiranje i aktivnosti Infrastrukturnog uzajamnog fonda EU-a i Afrike u sektoru energije;

| X. | budući da je za postizanje cilja održivog razvoja br. 7 potreban sve veći doprinos javnih ulaganja; budući da bi se sve odluke o promicanju upotrebe javno-privatnih partnerstava preko mehanizma kombiniranog financiranja u zemljama u razvoju trebale zasnivati na temeljitoj procjeni tih mehanizama i stečenom iskustvu; budući da pod svaku cijenu treba izbjegavati financiranje projekata koji su već komercijalno održivi; |
| --- | --- |

X.

budući da je za postizanje cilja održivog razvoja br. 7 potreban sve veći doprinos javnih ulaganja; budući da bi se sve odluke o promicanju upotrebe javno-privatnih partnerstava preko mehanizma kombiniranog financiranja u zemljama u razvoju trebale zasnivati na temeljitoj procjeni tih mehanizama i stečenom iskustvu; budući da pod svaku cijenu treba izbjegavati financiranje projekata koji su već komercijalno održivi;

| Y. | budući da osposobljavanje specijaliziranih i visokospecijaliziranih lokalnih stručnjaka mora biti prioritet kako bi se u zemljama u razvoju zajamčio pristup energiji te budući da se tome trebaju dodijeliti znatan dio sredstava; |
| --- | --- |

Y.

budući da osposobljavanje specijaliziranih i visokospecijaliziranih lokalnih stručnjaka mora biti prioritet kako bi se u zemljama u razvoju zajamčio pristup energiji te budući da se tome trebaju dodijeliti znatan dio sredstava;

| Z. | budući da globalne subvencije za fosilna goriva iznose oko 500 milijardi USD godišnje, uzrokuju povećanje emisija stakleničkih plinova umjesto da ih smanjuju i u pravilu više koriste relativno dobrostojećim osobama, a ne siromašnima; budući da bi te subvencije trebalo postupno ukinuti jer bi na taj način vlade mogle osloboditi znatna sredstva za puno učinkovitije socijalne politike i za proširenje pristupa cjenovno pristupačnoj, pouzdanoj, održivoj i modernoj energiji, pri čemu bi se smanjile nejednakosti i poboljšala kvaliteta života; |
| --- | --- |

Z.

budući da globalne subvencije za fosilna goriva iznose oko 500 milijardi USD godišnje, uzrokuju povećanje emisija stakleničkih plinova umjesto da ih smanjuju i u pravilu više koriste relativno dobrostojećim osobama, a ne siromašnima; budući da bi te subvencije trebalo postupno ukinuti jer bi na taj način vlade mogle osloboditi znatna sredstva za puno učinkovitije socijalne politike i za proširenje pristupa cjenovno pristupačnoj, pouzdanoj, održivoj i modernoj energiji, pri čemu bi se smanjile nejednakosti i poboljšala kvaliteta života;

| 1. | podsjeća da pristup energiji ubrzava razvoj; skreće pozornost na raspon i implikacije energetskog siromaštva u zemljama u razvoju i na snažno sudjelovanje Europske unije u naporima da se to siromaštvo smanji; naglašava potrebu za snažnim i usklađenim naporima vlada, civilnog društva i drugih dionika u pogođenim zemljama te međunarodnih partnera kako bi se smanjilo energetsko siromaštvo i postigao cilj održivog razvoja br. 7, za što su potrebni posebni napori u udaljenim ruralnim sredinama, posebno u područjima koja nisu priključena na mrežu (off-grid); podsjeća da se klimatske i trgovinske politike trebaju međusobno podupirati u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja i iskorjenjivanja siromaštva u skladu s Programom održivog razvoja do 2030. i Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da postoji snažna povezanost između energije i mogućih sigurnosnih pitanja te smatra da je gospodarenje energijom, iako ga nije jednostavno provesti, ključno za gospodarski i ljudski razvoj u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da se elektrifikacija provodi zahvaljujući podršci javnih vlasti, a to iziskuje dobro upravljanje distribucijom energije i sposobnost zemalja da izvršavaju svoje suverene zadaće; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Europsku uniju da rodnu dimenziju uključi u sve svoje energetske politike, s naglaskom na ženama s posebnim potrebama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podržava inicijativu Komisije pod nazivom „Pružanje energije razvoju”, kojoj je cilj da do 2030. dodatnih 500 milijuna ljudi u zemljama u razvoju ima pristup održivoj energiji i to u okviru elemenata programa kao što je uspostavljanje mehanizma za tehničku pomoć, koji se zasniva na tome da stručnjaci iz EU-a razvijaju tehničku stručnost u zemljama u razvoju, te promicanje jačanja kapaciteta i prijenosa tehnologije; ističe ulogu energije kao pokretača u brojnim drugim područjima poput zdravstva, obrazovanja, čiste vode, poljoprivrede te telekomunikacijske i internetske povezanosti; ističe da inicijativa „Pružanje energije razvoju” mora biti u potpunosti u skladu s ciljevima razvojne politike Unije iz Ugovora iz Lisabona; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da relevantne odredbe iz Uredbe o Instrumentu za razvojnu suradnju, o kojima su zajednički odlučili Europski parlament i Vijeće, iako su kratke, predstavljaju čvrst temelj za razvojnu pomoć EU-a u području energije; podsjeća da su te odredbe usmjerene na pristup energiji i da se njima ističe lokalna i regionalna obnovljiva energija te omogućavanje pristupa za najsiromašnije osobe u udaljenim regijama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja inicijativu ElectriFI, kojom se pruža fleksibilna i uključiva struktura, pri čemu se omogućuje sudjelovanje različitih partnera poput privatnog sektora, javnih institucija i lokalnih vlasti, koji od toga u jednakoj mjeri mogu imati koristi pod jednakim tržišnim uvjetima, vodeći računa o potrebama i mogućnostima u svakoj ciljanoj zemlji/regiji; podsjeća da će sudjelovanje partnera iz lokalnog privatnog sektora i organizacija civilnog društva biti neophodno za veću djelotvornosti uvedenih mjera i odgovornost za njih; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da na svojim internetskim stranicama redovito izvješćuje o napretku koji je postignut prema ostvarenju cilja inicijative „Pružanje energije razvoju” kako bi se pojasnilo koji je udio ukupnih sredstava za energiju u zemljama u razvoju iskorišten za obnovljive izvore energije, najudaljenije regije, osposobljavanje zaposlenika i stvaranje znanja i vještina na lokalnoj razini te lokalnih rješenja i rješenja izvan mreže te kako bi se sažeto, ali što preciznije, opisalo sudjelovanje raznih dionika u dovršenim i tekućim mjerama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava velik potencijal obnovljivih izvora energije u Africi kada je riječ o solarnoj energiji i energiji vjetra kako bi se svima omogućio pristup energiji, posebno u ruralnim sredinama; ističe da cijena fotonaponske opreme ima presudan utjecaj na stvarno iskorištavanje potencijala solarne energije u Africi; stoga snažno potiče Uniju i njezine države članice da potpomognu prijenos tehnologija radi njihova uvođenja u zemlje u razvoju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da Afrika teoretski ima oko 10 % svjetskog hidroenergetskog potencijala; podsjeća da će globalno zatopljenje utjecati na prosječne oborine, što će stoga predstavljati sve veći izazov za pristup vodi i sigurnost opskrbe hranom; također podsjeća da je Svjetska komisija za brane navela da će siromašni, ostale ugrožene skupine i budući naraštaji vjerojatno snositi nerazmjeran udio socijalnih i ekoloških troškova koji proizlaze iz projekata velikih brana, a da se pritom neće ostvariti razmjeran udio u ekonomskoj dobiti; ponavlja da su male hidroelektrične brane održivije i ekonomski isplativije od velikih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | preporučuje da bi se agencije za financiranje (agencije za bilateralnu pomoć, multilateralne banke za razvoj, agencije za kreditiranje izvoza i EIB) trebale pobrinuti da se svaka eventualna izgradnja brane za koju je odobreno financiranje pridržava smjernica Svjetske komisije za brane; posebno naglašava da bi svako planiranje brana trebalo ocijeniti u skladu sa sljedećih pet vrijednosti: jednakost, učinkovitost, participativno donošenje odluka, održivost i odgovornost; posebno podsjeća na to da kada projekti utječu na autohtono stanovništvo i plemenske zajednice, takvi se postupci moraju voditi uz njihov slobodan, prethodan i informiran pristanak; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da je bioenergija složen izvor energije neodvojivo povezan s poljoprivredom, šumarstvom i industrijom te da utječe na ekosustave i biološku raznolikost; posebno napominje da razvoj biomase za energiju sa sobom nosi opasnosti, koje se između ostalog odnose na sigurnost opskrbe hranom, sigurnost posjedovanja zemljišta, krčenje šuma i degradaciju tla; podsjeća da bi trebalo voditi računa i o vodenom otisku bioenergije jer su mnogi dijelovi Afrike već sada suočeni s nestašicom vode, pri čemu je oko jedna trećina obradivih površina u Africi već kvalificirana kao suho tlo; stoga ističe da je i u Europskoj uniji i u zemljama u razvoju potrebno razviti stroge i obvezujuće kriterije ekološke i socijalne održivosti za proizvodnju biomase kako bi se ispunio 7. cilj održivog razvoja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da je potrebno podržati visoko učinkovite štednjake i prelazak na moderna goriva za kuhanje kako bi se spriječilo brzo iscrpljivanje šumskih resursa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ohrabren je činjenicom da na međunarodnoj razini postoje razne inicijative za promicanje pristupa održivoj energiji u zemljama u razvoju, posebno u Africi, no ističe da ih je potrebno bolje koordinirati radi veće učinkovitosti; poziva Uniju i njezine države članice da pruže potporu i tehničku pomoć provedbi akcijskog plana za inicijativu „Afrički koridor za čistu energiju”, kojom se do 2030. polovica ukupne potrebe za električnom energijom želi zadovoljavati iz čistih, lokalnih i ekonomičnih obnovljivih izvora energije te tako smanjiti emisije ugljičnog dioksida; poziva na veću koordinaciju između donatora, privatnog sektora i vlada zemalja u razvoju kako bi se ubrzalo postizanje ciljeva; ističe da je potrebno pružiti potporu održavanju s dostatnim pristupom opskrbi rezervnim dijelovima i lokalno osposobljenim tehničkim stručnjacima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podržava upotrebu kombiniranog financiranja kada je to najučinkovitiji način uporabe sredstava za razvojnu pomoć radi ispunjenja cilja održivog razvoja br. 7, kada je fokus na malim projektima i kada uključena poduzeća posluju na društveno odgovoran način; poziva Komisiju da oprezno izbjegava dodjeljivanje sredstava svakom projektu koji bi bio održiv i bez njih, čak i u slučaju kada ta sredstva traži privatni ulagač; smatra da i u operacijama kombiniranog financiranja treba poštovati načela učinkovitosti razvoja i napominje važnost usklađivanja s razvojnim planovima država korisnica, širokog sudjelovanja dionika, transparentnosti i odgovornosti, koordinacije i učinkovitosti te mjerljivih i opipljivih rezultata; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva na postupno ukidanje subvencija za fosilna goriva i potiče da se ta oslobođena sredstva dodjele učinkovitim socijalnim politikama i mjerama za iskorjenjivanje energetskog siromaštva u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da se uspjeh aktivnosti Europske unije u konačnici može mjeriti samo veličinom njihova doprinosa ostvarivanju univerzalnog pristupa energiji uz minimalne emisije stakleničkih plinova, vodeći pritom računa o načelu zajedničke, ali diferencirane odgovornosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda te glavnom tajniku Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  SL L 77, 15.3.2014., str. 44.

(2)  SL C 56 E, 26.2.2013., str. 67.

(3)  SL C 239 E, 20.8.2013., str. 83.

(4)  SL C 332 E, 15.11.2013., str. 28.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/173 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/173

---

P8_TA(2016)0481

Primjena postupka za europski platni nalog

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o primjeni postupka za europski platni nalog (2016/2011(INI))

(2018/C 224/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije o postupku za europski platni nalog i mjerama za pojednostavljenje i ubrzanje postupaka u sporovima male vrijednosti (COM(2002)0746), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije o postupku za europski platni nalog i mjerama za pojednostavljenje i ubrzanje postupaka u sporovima male vrijednosti (COM(2002)0746),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1896/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uvođenju postupka za europski platni nalog (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1896/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uvođenju postupka za europski platni nalog (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) br. 936/2012 od 4. listopada 2012. o izmjeni priloga Uredbi (EZ) br. 1896/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o uvođenju postupka za europski platni nalog (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) br. 936/2012 od 4. listopada 2012. o izmjeni priloga Uredbi (EZ) br. 1896/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o uvođenju postupka za europski platni nalog (2),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije o primjeni Uredbe (EZ) br. 1896/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o uvođenju postupka za europski platni nalog (COM(2015)0495), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije o primjeni Uredbe (EZ) br. 1896/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o uvođenju postupka za europski platni nalog (COM(2015)0495),

| — | uzimajući u obzir ocjenu provedbe postupka za europski platni nalog na europskoj razini koju je provela Služba Europskog parlamenta za istraživanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ocjenu provedbe postupka za europski platni nalog na europskoj razini koju je provela Služba Europskog parlamenta za istraživanja,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0299/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0299/2016),

| A. | budući da je Komisija predala svoje izvješće u kojem preispituje funkcioniranje postupka za europski platni nalog u skladu s člankom 32. Uredbe (EZ) br. 1896/2006; |
| --- | --- |

A.

budući da je Komisija predala svoje izvješće u kojem preispituje funkcioniranje postupka za europski platni nalog u skladu s člankom 32. Uredbe (EZ) br. 1896/2006;

| B. | budući da je to izvješće staro gotovo dvije godine i da ne sadrži potrebnu proširenu procjenu utjecaja za svaku državu članicu, s obzirom na različite pravne odredbe u državama članicama i njihovu interoperabilnost, već samo nepotpunu statističku tablicu s informacijama uglavnom iz 2012. godine; budući da je europski platni nalog neobavezni postupak koji se može primjenjivati u prekograničnim slučajevima kao alternativa domaćim platnim nalozima; |
| --- | --- |

B.

budući da je to izvješće staro gotovo dvije godine i da ne sadrži potrebnu proširenu procjenu utjecaja za svaku državu članicu, s obzirom na različite pravne odredbe u državama članicama i njihovu interoperabilnost, već samo nepotpunu statističku tablicu s informacijama uglavnom iz 2012. godine; budući da je europski platni nalog neobavezni postupak koji se može primjenjivati u prekograničnim slučajevima kao alternativa domaćim platnim nalozima;

| C. | budući da je taj postupak uveden kako bi se omogućila brza i jeftina naplata iznosa koji proizlaze iz sigurnih i dospjelih dugova utvrđenog iznosa koje tuženik nije osporio; budući da se, prema statistikama, funkcioniranje tog postupka čini uglavnom zadovoljavajućim, ali da on funkcionira ispod granica svojeg punog potencijala jer se uglavnom primjenjuje u državama članicama čije zakonodavstvo sadrži sličan nacionalni postupak; |
| --- | --- |

C.

budući da je taj postupak uveden kako bi se omogućila brza i jeftina naplata iznosa koji proizlaze iz sigurnih i dospjelih dugova utvrđenog iznosa koje tuženik nije osporio; budući da se, prema statistikama, funkcioniranje tog postupka čini uglavnom zadovoljavajućim, ali da on funkcionira ispod granica svojeg punog potencijala jer se uglavnom primjenjuje u državama članicama čije zakonodavstvo sadrži sličan nacionalni postupak;

| D. | budući da europski postupak za platni nalog spada u kategoriju mjera u području pravosudne suradnje u građanskim stvarima s prekograničnim posljedicama te je potreban za funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

D.

budući da europski postupak za platni nalog spada u kategoriju mjera u području pravosudne suradnje u građanskim stvarima s prekograničnim posljedicama te je potreban za funkcioniranje unutarnjeg tržišta;

| E. | budući da su kašnjenja u plaćanju ključni su uzrok nelikvidnosti, koja je prijetnja za opstanak poslovnih subjekata, a posebno malih i srednjih poduzeća, te dovodi do gubitka brojnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

E.

budući da su kašnjenja u plaćanju ključni su uzrok nelikvidnosti, koja je prijetnja za opstanak poslovnih subjekata, a posebno malih i srednjih poduzeća, te dovodi do gubitka brojnih radnih mjesta;

| F. | budući da bi trebalo poduzeti konkretne mjere, uključujući ciljane kampanje podizanja razine svijesti, kako bi se građani, poslovni subjekti, pravni stručnjaci i ostale relevantne strane informirali o dostupnosti, funkcioniranju, primjeni i prednostima tog postupka; |
| --- | --- |

F.

budući da bi trebalo poduzeti konkretne mjere, uključujući ciljane kampanje podizanja razine svijesti, kako bi se građani, poslovni subjekti, pravni stručnjaci i ostale relevantne strane informirali o dostupnosti, funkcioniranju, primjeni i prednostima tog postupka;

| G. | budući da bi u nekim državama članicama u kojima se postupak za europski platni nalog ne primjenjuje u skladu s trenutačnim propisima naloge trebalo izdavati brže, a u svakom bi slučaju trebalo poštovati rok od 30 dana utvrđen propisima, imajući u vidu da se platni nalozi mogu nametnuti samo onda kad tražbine nisu osporene; |
| --- | --- |

G.

budući da bi u nekim državama članicama u kojima se postupak za europski platni nalog ne primjenjuje u skladu s trenutačnim propisima naloge trebalo izdavati brže, a u svakom bi slučaju trebalo poštovati rok od 30 dana utvrđen propisima, imajući u vidu da se platni nalozi mogu nametnuti samo onda kad tražbine nisu osporene;

| H. | budući da dodatnim mjerama usmjerenima na učinkovitiju primjenu postupka treba potaknuti razvoj sustava e-Codex kako bi se omogućilo podnošenje zahtjeva preko interneta; |
| --- | --- |

H.

budući da dodatnim mjerama usmjerenima na učinkovitiju primjenu postupka treba potaknuti razvoj sustava e-Codex kako bi se omogućilo podnošenje zahtjeva preko interneta;

| I. | budući da bi veći broj država trebao slijediti primjer Francuske, Češke Republike, Estonije, Cipra i Švedske te omogućiti podnositeljima zahtjeva da zahtjeve podnose na dodatnim jezicima i općenito poduzeti mjere potpore kako bi se mogućnosti za nastanak pogrešaka zbog upotrebe stranog jezika svele na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

I.

budući da bi veći broj država trebao slijediti primjer Francuske, Češke Republike, Estonije, Cipra i Švedske te omogućiti podnositeljima zahtjeva da zahtjeve podnose na dodatnim jezicima i općenito poduzeti mjere potpore kako bi se mogućnosti za nastanak pogrešaka zbog upotrebe stranog jezika svele na najmanju moguću mjeru;

| J. | budući da jednostavnost postupka ne znači da ga se može zloupotrebljavati za nametanje nepoštenih ugovornih uvjeta jer se u članku 8. Uredbe (EZ) br. 1896/2006 poziva sud da na temelju informacija koje ima ispita je li tražbina osnovana, čime se osigurava usklađenost s relevantnom sudskom praksom Suda Europske unije u području te teme; budući da bi, štoviše, o pravima i postupcima trebalo informirati sve relevantne strane; |
| --- | --- |

J.

budući da jednostavnost postupka ne znači da ga se može zloupotrebljavati za nametanje nepoštenih ugovornih uvjeta jer se u članku 8. Uredbe (EZ) br. 1896/2006 poziva sud da na temelju informacija koje ima ispita je li tražbina osnovana, čime se osigurava usklađenost s relevantnom sudskom praksom Suda Europske unije u području te teme; budući da bi, štoviše, o pravima i postupcima trebalo informirati sve relevantne strane;

| K. | budući da standardne obrasce treba revidirati i ubuduće ih periodično preispitivati kako bi se ažurirao popis država članica i valuta te stvorili bolji uvjeti za isplatu kamata na tražbine, a potrebno je uključiti i odgovarajući opis kamate koja se potražuje; |
| --- | --- |

K.

budući da standardne obrasce treba revidirati i ubuduće ih periodično preispitivati kako bi se ažurirao popis država članica i valuta te stvorili bolji uvjeti za isplatu kamata na tražbine, a potrebno je uključiti i odgovarajući opis kamate koja se potražuje;

| L. | budući da bi Komisija trebala razmotriti mogućnost da predloži reviziju odredbi o području primjene tog postupka i preispitivanju platnih naloga u iznimnim slučajevima; |
| --- | --- |

L.

budući da bi Komisija trebala razmotriti mogućnost da predloži reviziju odredbi o području primjene tog postupka i preispitivanju platnih naloga u iznimnim slučajevima;

| 1. | pozdravlja uspješno funkcioniranje postupka za europski platni nalog u svim državama članicama, a to je postupak koji se primjenjuje u građanskim i trgovačkim stvarima koje se odnose na neosporene tražbine, čiji je glavni cilj pojednostavljivanje i ubrzavanje postupka prekograničnog priznavanja i ostvarivanja vjerovničkih prava u EU-u; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žali zbog toga što je Komisije podnijela izvješće o reviziji provedbe Uredbe (EZ) br. 1896/2006 sa znatnim zakašnjenjem od gotovo dvije godine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žali zbog toga što u izvješću Komisije nema proširene procjene učinka za svaku državu članicu, kao što se zahtijeva člankom 32. Uredbe (EZ) br. 1896/2006; žali zbog toga što izvješće ne sadrži ažurirane podatke o stanju u državama članicama u vezi s funkcioniranjem i primjenom postupka za europski platni nalog; stoga poziva Komisiju da izradi proširenu, ažuriranu i detaljnu procjenu učinka; |
| --- | --- |

3.

| 4. | također žali zbog toga što se primjena postupka za europski platni nalog uvelike razlikuje među državama članicama; s tim u vezi ističe da se, unatoč pojednostavljenom modernom postupku koji nudi zakonodavstvo EU-a, zbog razlika pri primjeni u državama članicama i poželjnosti odabira nacionalnog zakonodavstva umjesto postupka za europski platni nalog ne uspijevaju postići maksimalni rezultati pri primjeni Uredbe (EZ) br. 1896/2006, a europski građani zbog toga ne mogu ostvarivati svoja prava na prekograničnoj razini, zbog čega nastaje rizik od slabljenja povjerenja u zakonodavstvo EU-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da javnost najčešće koristi taj postupak te je o njemu najbolje informirana u državama članicama koje imaju slične instrumente na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da treba poduzeti praktične mjere kako bi se građani, poslovni subjekti, pravni stručnjaci i ostale relevantne strane dodatno informirali o dostupnosti, funkcioniranju, primjeni i prednostima postupka za europski platni nalog u prekograničnim slučajevima; nadalje ističe da javnosti, a posebno malim i srednjim poduzećima, treba pomoći da unaprijede primjenu, razumijevanje i poznavanje postojećih pravnih instrumenata kako bi se tražbine na prekograničnoj razini mogle naplaćivati u okviru relevantnog zakonodavstva EU-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da države članice trebaju Komisiji pružati točne, sveobuhvatne i ažurirane podatke u svrhu djelotvornog nadzora i ocjenjivanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | potiče države članice da nastoje izdavati naloge u roku od 30 dana i da, kad je to moguće, prihvaćaju zahtjeve na stranim jezicima, uzimajući u obzir da se potreba za prevođenjem negativno odražava na troškove postupka i vrijeme obrade; |
| --- | --- |

8.

| 9. | u potpunosti podupire rad na tome da se u budućnosti omogući elektroničko podnošenje zahtjeva za postupak za europski platni nalog; stoga poziva Komisiju da s tim u vezi potiče upotrebu pilot projekta e-CODEX i da ga proširi na sve države članice nakon što je provela studiju u pogledu izvedivosti elektroničkih zahtjeva za postupak za europski platni nalog; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da u skladu sa zahtjevima usvoji ažurirane standardne obrasce kako bi se, među ostalim, pružila mogućnost davanja odgovarajućeg opisa kamate koju treba platiti na tražbine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da bi se buduća revizija Uredbe trebala usmjeriti na uklanjanje određenih iznimki u području primjene postupka za europski platni nalog i na preispitivanje odredbi o njegovoj reviziji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te parlamentima i vladama država članica. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  SL L 399, 30.12.2006., str. 1.

(2)  SL L 283, 16.10.2012., str. 1.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 22. studenog 2016.

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/176 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/176

---

P8_TA(2016)0429

Zahtjev za ukidanje imuniteta Jean-Françoisu Jalkhu

Odluka Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Jean-Françoisu Jalkhu (2016/2115(IMM))

(2018/C 224/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev objavljen na plenarnoj sjednici od 8. lipnja 2016. za ukidanje imuniteta Jean-Françoisu Jalkhu, koji je 14. travnja 2016. uputio francuski ministar pravosuđa zbog sudske istrage (predmet br. 14142000183) pokrenute protiv Jean-Françoisa Jalkha na Regionalnom sudu u Nanterreu povodom zahtjeva za spajanje predmeta koji je podnijela udruga „Maison des potes – Maison de l’égalité”, pri čemu ga se tereti za javno poticanje na rasnu ili vjersku diskriminaciju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev objavljen na plenarnoj sjednici od 8. lipnja 2016. za ukidanje imuniteta Jean-Françoisu Jalkhu, koji je 14. travnja 2016. uputio francuski ministar pravosuđa zbog sudske istrage (predmet br. 14142000183) pokrenute protiv Jean-Françoisa Jalkha na Regionalnom sudu u Nanterreu povodom zahtjeva za spajanje predmeta koji je podnijela udruga „Maison des potes – Maison de l’égalité”, pri čemu ga se tereti za javno poticanje na rasnu ili vjersku diskriminaciju,

| — | nakon saslušanja Jean-Françoisa Jalkha u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Jean-Françoisa Jalkha u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike, izmijenjen ustavnim zakonom od 4. kolovoza 1995. br. 95-880, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike, izmijenjen ustavnim zakonom od 4. kolovoza 1995. br. 95-880,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0318/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0318/2016),

| A. | budući da je javni tužitelj Žalbenog suda u Versaillesu zatražio ukidanje zastupničkog imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu Jean-Françoisu Jalkhu u vezi s tužbom za navodno kazneno djelo; |
| --- | --- |

A.

budući da je javni tužitelj Žalbenog suda u Versaillesu zatražio ukidanje zastupničkog imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu Jean-Françoisu Jalkhu u vezi s tužbom za navodno kazneno djelo;

| B. | budući da se ukidanje imuniteta Jean-Françoisu Jalkhu odnosi na navodno kazneno djelo javnog poticanja na diskriminaciju na temelju nacionalnosti, rase ili vjerske pripadnosti u usmenom ili pismenom obliku ili korištenjem slika ili elektroničkih javnih objava nepoznate osobe ili osoba, što je u okviru francuskog prava kazneno djelo u skladu s člankom 24. stavkom 8., člankom 23. stavkom 1. i člankom 42. Zakona od 29. srpnja 1881. i člankom 93. stavkom 3. Zakona br. 82-652 od 29. srpnja 1982., za koje su utvrđene kazne u članku 24., stavcima 8., 10., 11. i 12. Zakona od 29. srpnja 1881., i članku 131-26 stavcima 2. i 3. Kaznenog zakona; |
| --- | --- |

B.

budući da se ukidanje imuniteta Jean-Françoisu Jalkhu odnosi na navodno kazneno djelo javnog poticanja na diskriminaciju na temelju nacionalnosti, rase ili vjerske pripadnosti u usmenom ili pismenom obliku ili korištenjem slika ili elektroničkih javnih objava nepoznate osobe ili osoba, što je u okviru francuskog prava kazneno djelo u skladu s člankom 24. stavkom 8., člankom 23. stavkom 1. i člankom 42. Zakona od 29. srpnja 1881. i člankom 93. stavkom 3. Zakona br. 82-652 od 29. srpnja 1982., za koje su utvrđene kazne u članku 24., stavcima 8., 10., 11. i 12. Zakona od 29. srpnja 1881., i članku 131-26 stavcima 2. i 3. Kaznenog zakona;

| C. | budući da se Jean-Françoisa Jalkha tereti u okviru tužbe koju je udruga „Maison des potes – Maison de l’égalité” podnijela 22. svibnja 2014. Regionalnom sudu u Nanterreu; |
| --- | --- |

C.

budući da se Jean-Françoisa Jalkha tereti u okviru tužbe koju je udruga „Maison des potes – Maison de l’égalité” podnijela 22. svibnja 2014. Regionalnom sudu u Nanterreu;

| D. | budući da se optužba odnosi na izjave dane u brošuri „Petit guide pratique de l’élu municipal Front national” (Priručnik za lokalne vijećnike u stranci Front National), objavljenoj 19. rujna 2013. i postavljenoj na službenu internetsku stranicu stranke Front National 30. studenoga 2013., kojima se svi članovi stranke Front National izabrani na položaj lokalnog vijećnika na izborima održanima 23. i 30. ožujka 2014. potiču na to da na prvoj sjednici novog lokalnog vijeća izdaju preporuku da se pri dodjeljivanju socijalnih stanova prednost daje francuskim državljanima („priorité nationale”); budući da je Jean-François Jalkh bio direktor za publikacije stranke Front National s uredničkom odgovornošću za sve internetske stranice stranke; |
| --- | --- |

D.

budući da se optužba odnosi na izjave dane u brošuri „Petit guide pratique de l’élu municipal Front national” (Priručnik za lokalne vijećnike u stranci Front National), objavljenoj 19. rujna 2013. i postavljenoj na službenu internetsku stranicu stranke Front National 30. studenoga 2013., kojima se svi članovi stranke Front National izabrani na položaj lokalnog vijećnika na izborima održanima 23. i 30. ožujka 2014. potiču na to da na prvoj sjednici novog lokalnog vijeća izdaju preporuku da se pri dodjeljivanju socijalnih stanova prednost daje francuskim državljanima („priorité nationale”); budući da je Jean-François Jalkh bio direktor za publikacije stranke Front National s uredničkom odgovornošću za sve internetske stranice stranke;

| E. | budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države uživaju imunitet koji se dodjeljuje zastupnicima u parlamentu te države; |
| --- | --- |

E.

budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države uživaju imunitet koji se dodjeljuje zastupnicima u parlamentu te države;

| F. | budući da se u članku 26. Ustava Francuske Republike navodi da se zastupnici u francuskom Parlamentu ne mogu kazneno goniti, da se protiv njih ne može voditi istraga, da se ne mogu uhititi ni pritvoriti te da se protiv njih ne može pokrenuti sudski postupak zbog izraženih mišljenja ili glasovanja tijekom obnašanja službene dužnosti; |
| --- | --- |

F.

budući da se u članku 26. Ustava Francuske Republike navodi da se zastupnici u francuskom Parlamentu ne mogu kazneno goniti, da se protiv njih ne može voditi istraga, da se ne mogu uhititi ni pritvoriti te da se protiv njih ne može pokrenuti sudski postupak zbog izraženih mišljenja ili glasovanja tijekom obnašanja službene dužnosti;

| G. | budući da opseg imuniteta dodijeljenog zastupnicima u francuskom Parlamentu zapravo odgovara opsegu imuniteta dodijeljenog zastupnicima u Europskom parlamentu na temelju članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; budući da je Sud Europske unije potvrdio da, kako bi uživao imunitet, zastupnik u Europskom parlamentu mišljenje mora iznijeti pri obnašanju svojih dužnosti, čime se podrazumijeva povezanost izraženog mišljenja i parlamentarnih dužnosti; budući da ta povezanost mora biti izravna i očita; |
| --- | --- |

G.

budući da opseg imuniteta dodijeljenog zastupnicima u francuskom Parlamentu zapravo odgovara opsegu imuniteta dodijeljenog zastupnicima u Europskom parlamentu na temelju članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; budući da je Sud Europske unije potvrdio da, kako bi uživao imunitet, zastupnik u Europskom parlamentu mišljenje mora iznijeti pri obnašanju svojih dužnosti, čime se podrazumijeva povezanost izraženog mišljenja i parlamentarnih dužnosti; budući da ta povezanost mora biti izravna i očita;

| H. | budući da Jean-François Jalkh nije bio zastupnik u Europskom parlamentu kada se navodno kazneno djelo dogodilo, odnosno 19. rujna i 30. studenog 2013., međutim, navodno uvredljivi materijali bili su i dalje dostupni svima koji su im htjeli pristupiti 23. lipnja i 2. listopada 2014.; |
| --- | --- |

H.

budući da Jean-François Jalkh nije bio zastupnik u Europskom parlamentu kada se navodno kazneno djelo dogodilo, odnosno 19. rujna i 30. studenog 2013., međutim, navodno uvredljivi materijali bili su i dalje dostupni svima koji su im htjeli pristupiti 23. lipnja i 2. listopada 2014.;

| I. | budući da optužba očito nije povezana s položajem Jean-Françoisa Jalkha kao zastupnika u Europskom parlamentu, već se odnosi na isključivo nacionalno ili regionalno djelovanje, s obzirom na to da su izjave bile upućene budućim članovima lokalnih vijeća i povezane s lokalnim izborima održanima 23. i 30. ožujka 2014. te s njegovim položajem direktora za publikacije stranke Front National s uredničkom odgovornošću za sve internetske stranice stranke; |
| --- | --- |

I.

budući da optužba očito nije povezana s položajem Jean-Françoisa Jalkha kao zastupnika u Europskom parlamentu, već se odnosi na isključivo nacionalno ili regionalno djelovanje, s obzirom na to da su izjave bile upućene budućim članovima lokalnih vijeća i povezane s lokalnim izborima održanima 23. i 30. ožujka 2014. te s njegovim položajem direktora za publikacije stranke Front National s uredničkom odgovornošću za sve internetske stranice stranke;

| J. | budući da navodna djela nisu povezana s izražavanjem mišljenja ili glasovanjem zastupnika u Europskom parlamentu pri obnašanju dužnosti u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; |
| --- | --- |

J.

budući da navodna djela nisu povezana s izražavanjem mišljenja ili glasovanjem zastupnika u Europskom parlamentu pri obnašanju dužnosti u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije;

| K. | budući da ne postoji sumnja da se sudskom istragom pokrenutom nakon tužbe koju je udruga „Maison des potes – Maison de l’égalité” podnijela prije stupanja Jean-Françoisa Jalkha na položaj zastupnika u Europskom parlamentu pokušava ometati njegov parlamentarni rad (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

K.

budući da ne postoji sumnja da se sudskom istragom pokrenutom nakon tužbe koju je udruga „Maison des potes – Maison de l’égalité” podnijela prije stupanja Jean-Françoisa Jalkha na položaj zastupnika u Europskom parlamentu pokušava ometati njegov parlamentarni rad (fumus persecutionis);

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Jean-Françoisu Jalkhu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora ministru pravosuđa Francuske Republike i Jean-Françoisu Jalkhu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C-200/07 i C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 et T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/178 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/178

---

P8_TA(2016)0430

Zahtjev za ukidanje imuniteta Jean-Françoisu Jalkhu

Odluka Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Jean-Françoisu Jalkhu (2016/2107(IMM))

(2018/C 224/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev objavljen na sjednici od 8. lipnja 2016. za ukidanje imuniteta Jean-Françoisu Jalkhu, koji je 14. travnja 2016. uputio francuski ministar pravosuđa zbog sudske istrage (predmet br. 1422400530) pokrenute protiv Jean-Françoisa Jalkha na Okružnom sudu u Parizu povodom zahtjeva za spajanje predmeta koji je podnijela udruga „Bureau national de vigilance contre l'antisémitisme” (Nacionalni ured za suzbijanje antisemitizma) (BNVCA)”, pri čemu ga se tereti za javno poticanje na diskriminaciju, mržnju ili nasilje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev objavljen na sjednici od 8. lipnja 2016. za ukidanje imuniteta Jean-Françoisu Jalkhu, koji je 14. travnja 2016. uputio francuski ministar pravosuđa zbog sudske istrage (predmet br. 1422400530) pokrenute protiv Jean-Françoisa Jalkha na Okružnom sudu u Parizu povodom zahtjeva za spajanje predmeta koji je podnijela udruga „Bureau national de vigilance contre l'antisémitisme” (Nacionalni ured za suzbijanje antisemitizma) (BNVCA)”, pri čemu ga se tereti za javno poticanje na diskriminaciju, mržnju ili nasilje,

| — | nakon saslušanja Jean-Françoisa Jalkha u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Jean-Françoisa Jalkha u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike izmijenjen ustavnim zakonom br. 95-880 od 4. kolovoza 1995., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike izmijenjen ustavnim zakonom br. 95-880 od 4. kolovoza 1995.,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0319/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0319/2016),

| A. | budući da je javni tužitelj Žalbenog suda u Parizu zatražio ukidanje parlamentarnog imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu Jean-Françoisu Jalkhu u vezi s tužbom za navodno kazneno djelo; |
| --- | --- |

A.

budući da je javni tužitelj Žalbenog suda u Parizu zatražio ukidanje parlamentarnog imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu Jean-Françoisu Jalkhu u vezi s tužbom za navodno kazneno djelo;

| B. | budući da je ukidanje imuniteta Jean-Françoisu Jalkhu povezano s navodnim kaznenim djelom poticanja na diskriminaciju, mržnju ili nasilje prema osobi ili skupini osoba na osnovi porijekla ili pripadnosti ili nepripadnosti određenoj etničkoj skupini, naciji, rasi ili religiji, djelom kažnjivim prema francuskom zakonu, točnije prema članku 24. stavku 8. i članku 23. stavku 1. zakona od 29. srpnja 1881.; |
| --- | --- |

B.

budući da je ukidanje imuniteta Jean-Françoisu Jalkhu povezano s navodnim kaznenim djelom poticanja na diskriminaciju, mržnju ili nasilje prema osobi ili skupini osoba na osnovi porijekla ili pripadnosti ili nepripadnosti određenoj etničkoj skupini, naciji, rasi ili religiji, djelom kažnjivim prema francuskom zakonu, točnije prema članku 24. stavku 8. i članku 23. stavku 1. zakona od 29. srpnja 1881.;

| C. | budući da udruga „Bureau national de vigilance contre l'antisémitisme” tereti Jean-Françoisa Jalkha u tužbi koju je podnijela nadležnom tužitelju u Parizu 12. kolovoza 2014.; |
| --- | --- |

C.

budući da udruga „Bureau national de vigilance contre l'antisémitisme” tereti Jean-Françoisa Jalkha u tužbi koju je podnijela nadležnom tužitelju u Parizu 12. kolovoza 2014.;

| D. | budući da se tužba odnosi na izjave koje je Jean-Marie Le Pen dao tijekom intervjua objavljenog na internetskoj stranici www.frontnational.com, a zatim i na blogu www.jeanmarielepen.com 6. lipnja 2014., pri čemu je reagirao na spomen imena pjevača Patricka Bruela u publici, koji je prethodno izjavio da više ne može nastupati u gradovima u kojima su izabrani gradonačelnici iz stranke Front National, te je o tome rekao: „To me ne iznenađuje. Slušajte, sljedeći put ćemo ih sve zajedno baciti u peć”; budući da je Jean-François Jalkh bio direktor za publikacije službene internetske stranice stranke Front National; |
| --- | --- |

D.

budući da se tužba odnosi na izjave koje je Jean-Marie Le Pen dao tijekom intervjua objavljenog na internetskoj stranici www.frontnational.com, a zatim i na blogu www.jeanmarielepen.com 6. lipnja 2014., pri čemu je reagirao na spomen imena pjevača Patricka Bruela u publici, koji je prethodno izjavio da više ne može nastupati u gradovima u kojima su izabrani gradonačelnici iz stranke Front National, te je o tome rekao: „To me ne iznenađuje. Slušajte, sljedeći put ćemo ih sve zajedno baciti u peć”; budući da je Jean-François Jalkh bio direktor za publikacije službene internetske stranice stranke Front National;

| E. | budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici na državnom području svoje države uživaju imunitet koji se dodjeljuje zastupnicima u parlamentu te države; |
| --- | --- |

E.

budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici na državnom području svoje države uživaju imunitet koji se dodjeljuje zastupnicima u parlamentu te države;

| F. | budući da se u članku 26. Ustava Francuske Republike navodi da se zastupnici u Parlamentu ne mogu kazneno goniti, da se protiv njih ne može voditi istraga, da ih se ne može uhititi ni pritvoriti te da se protiv njih ne može pokrenuti sudski postupak zbog izraženih mišljenja ili glasovanja tijekom obnašanja službene dužnosti; |
| --- | --- |

F.

budući da se u članku 26. Ustava Francuske Republike navodi da se zastupnici u Parlamentu ne mogu kazneno goniti, da se protiv njih ne može voditi istraga, da ih se ne može uhititi ni pritvoriti te da se protiv njih ne može pokrenuti sudski postupak zbog izraženih mišljenja ili glasovanja tijekom obnašanja službene dužnosti;

| G. | budući da opseg imuniteta dodijeljenog zastupnicima u francuskom Parlamentu zapravo odgovara opsegu imuniteta dodijeljenog zastupnicima u Europskom parlamentu na temelju članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; budući da je Sud Europske unije potvrdio da, kako bi uživao imunitet, zastupnik u Europskom parlamentu mišljenje mora iznijeti pri obnašanju svojih dužnosti, čime se podrazumijeva povezanost izraženog mišljenja i parlamentarnih dužnosti; budući da ta povezanost mora biti izravna i očita; |
| --- | --- |

G.

budući da opseg imuniteta dodijeljenog zastupnicima u francuskom Parlamentu zapravo odgovara opsegu imuniteta dodijeljenog zastupnicima u Europskom parlamentu na temelju članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; budući da je Sud Europske unije potvrdio da, kako bi uživao imunitet, zastupnik u Europskom parlamentu mišljenje mora iznijeti pri obnašanju svojih dužnosti, čime se podrazumijeva povezanost izraženog mišljenja i parlamentarnih dužnosti; budući da ta povezanost mora biti izravna i očita;

| H. | budući da, kad se navodno kazneno djelo dogodilo, odnosno 6. lipnja 2014., Jean-François Jalkh još nije bio preuzeo svoje dužnosti kao zastupnik u Europskom parlamentu, već je to učinio tek 1. srpnja 2014.; |
| --- | --- |

H.

budući da, kad se navodno kazneno djelo dogodilo, odnosno 6. lipnja 2014., Jean-François Jalkh još nije bio preuzeo svoje dužnosti kao zastupnik u Europskom parlamentu, već je to učinio tek 1. srpnja 2014.;

| I. | budući da optužba očito nije povezana s položajem Jean-Françoisa Jalkha kao zastupnika u Europskom parlamentu, već se odnosi na isključivo nacionalno ili regionalno djelovanje, s obzirom na to da su izjave bile povezane s lokalnim izborima održanima u Francuskoj 23. i 30. ožujka 2014. i s njegovim položajem direktora za publikacije u stranci Front National odgovornog za internetske stranice; |
| --- | --- |

I.

budući da optužba očito nije povezana s položajem Jean-Françoisa Jalkha kao zastupnika u Europskom parlamentu, već se odnosi na isključivo nacionalno ili regionalno djelovanje, s obzirom na to da su izjave bile povezane s lokalnim izborima održanima u Francuskoj 23. i 30. ožujka 2014. i s njegovim položajem direktora za publikacije u stranci Front National odgovornog za internetske stranice;

| J. | budući da navodna djela nisu povezana s izražavanjem mišljenja ili glasovanjem zastupnika u Europskom parlamentu pri obnašanju dužnosti u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; |
| --- | --- |

J.

budući da navodna djela nisu povezana s izražavanjem mišljenja ili glasovanjem zastupnika u Europskom parlamentu pri obnašanju dužnosti u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije;

| K. | budući da ne postoji sumnja da se sudskom istragom pokrenutom nakon tužbe udruge „Bureau national de vigilance contre l'antisémitisme” pokušava ometati parlamentarni rad Jean-Françoisa Jalkha (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

K.

budući da ne postoji sumnja da se sudskom istragom pokrenutom nakon tužbe udruge „Bureau national de vigilance contre l'antisémitisme” pokušava ometati parlamentarni rad Jean-Françoisa Jalkha (fumus persecutionis);

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Jean-Françoisu Jalkhu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora ministru pravosuđa Francuske Republike i Jean-Françoisu Jalkhu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C-200/07 i C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 i T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 22. studenog 2016.

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/180 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/180

---

P8_TA(2016)0428

Sporazum o operativnoj i strateškoj suradnji između Ukrajine i Europola *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o nacrtu provedbene odluke Vijeća kojom se Europskom policijskom uredu (Europol) odobrava sklapanje Sporazuma o operativnoj i strateškoj suradnji između Ukrajine i Europola (10345/2016 – C8-0267/2016 – 2016/0811(CNS))

(Savjetovanje)

(2018/C 224/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Vijeća (10345/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Vijeća (10345/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0267/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0267/2016),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2009/371/PUP od 6. travnja 2009. o osnivanju Europskog policijskog ureda (Europol) (1), a posebno njezin članak 23. stavak 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2009/371/PUP od 6. travnja 2009. o osnivanju Europskog policijskog ureda (Europol) (1), a posebno njezin članak 23. stavak 2.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2009/934/PUP od 30. studenoga 2009. o donošenju provedbenih pravila kojima se uređuju odnosi Europola s partnerima, uključujući razmjenu osobnih podataka i klasificiranih informacija (2), a posebno njezine članke 5. i 6., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2009/934/PUP od 30. studenoga 2009. o donošenju provedbenih pravila kojima se uređuju odnosi Europola s partnerima, uključujući razmjenu osobnih podataka i klasificiranih informacija (2), a posebno njezine članke 5. i 6.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2009/935/PUP od 30. studenoga 2009. o određivanju popisa trećih država i organizacija s kojima Europol sklapa sporazume (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2009/935/PUP od 30. studenoga 2009. o određivanju popisa trećih država i organizacija s kojima Europol sklapa sporazume (3),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0342/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0342/2016),

| 1. | prihvaća nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da nakon datuma primjene nove Uredbe o Europolu (4) ocijeni odredbe sadržane u sporazumu o suradnji; poziva Komisiju da obavijesti Parlament i Vijeće o rezultatima tog ocjenjivanja te da po potrebi podnese preporuku za odobrenje otvaranja ponovnih pregovora o sporazumu na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i Europolu. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL L 121, 15.5.2009., str. 37.

(2)  SL L 325, 11.12.2009., str. 6.

(3)  SL L 325, 11.12.2009., str. 12.

(4)  Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (SL L 135, 24.5.2016., str. 53.).

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/182 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/182

---

P8_TA(2016)0431

Dugoročni plan za stokove bakalara i ribarstvo kojim se iskorištavaju ti stokovi ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1342/2008 o donošenju dugoročnog plana za stokove bakalara i ribolov koji iskorištava te stokove (11309/1/2016 – C8-0403/2016 – 2012/0236(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2018/C 224/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (11309/1/2016 – C8-0403/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (11309/1/2016 – C8-0403/2016),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 13. prosinca 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 13. prosinca 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0498), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0498),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 76. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za ribarstvo (A8-0325/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za ribarstvo (A8-0325/2016),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 44, 15.2.2013., str. 125.

(2)  SL C 65, 19.2.2016., str. 193.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/183 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/183

---

P8_TA(2016)0432

Pristup poreznih tijela informacijama o sprečavanju pranja novca *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2016. o prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu pristupa poreznih tijela informacijama o sprečavanju pranja novca (COM(2016)0452 – C8-0333/2016 – 2016/0209(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2018/C 224/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2016)0452), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2016)0452),

| — | uzimajući u obzir članke 113. i 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0333/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 113. i 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0333/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0326/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0326/2016),

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava - 1. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | Ispostavilo se da je uloga subjekata, računa i društava u poreznim oazama i nekooperativnim jurisdikcijama zajednički nazivnik golemog broja aktivnosti, uglavnom otkrivenih naknadno, kojima se prikrivaju prakse porezne prijevare, bijega kapitala i pranja novca. Sama ta činjenica poziva na političko i diplomatsko djelovanje usmjereno na uklanjanje offshore centara na globalnoj razini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1)

Ispostavilo se da je uloga subjekata, računa i društava u poreznim oazama i nekooperativnim jurisdikcijama zajednički nazivnik golemog broja aktivnosti, uglavnom otkrivenih naknadno, kojima se prikrivaju prakse porezne prijevare, bijega kapitala i pranja novca. Sama ta činjenica poziva na političko i diplomatsko djelovanje usmjereno na uklanjanje offshore centara na globalnoj razini.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Direktiva Vijeća 2011/16/EU (11), kako je izmijenjena Direktivom 2014/107/EU (12) primjenjuje od 1. siječnja 2016. na 27 država članica i od 1. siječnja 2017. na Austriju. Tom se direktivom uvodi globalni standard za automatsku razmjenu informacija o financijskim računima u poreznim stvarima („globalni standard”) unutar Unije. Njome se osigurava da se državu članicu u kojoj je imatelj računa rezident izvješćuje o informacijama o imateljima financijskih računa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Direktiva Vijeća 2011/16/EU (11), kako je izmijenjena Direktivom 2014/107/EU (12) primjenjuje od 1. siječnja 2016. na 27 država članica i od 1. siječnja 2017. na Austriju. Tom se direktivom uvodi globalni standard za automatsku razmjenu informacija o financijskim računima u poreznim stvarima („globalni standard”) unutar Unije. Njome se osigurava da se državu članicu u kojoj je imatelj računa rezident izvješćuje o informacijama o imateljima financijskih računa.

| (1) | Direktiva Vijeća 2011/16/EU (11), kako je izmijenjena Direktivom Vijeća 2014/107/EU (12) primjenjuje od 1. siječnja 2016. na 27 država članica i od 1. siječnja 2017. na Austriju. Tom se direktivom uvodi globalni standard za automatsku razmjenu informacija o financijskim računima u poreznim stvarima („globalni standard”) unutar Unije. Njome se osigurava da se državu članicu u kojoj je imatelj računa rezident izvješćuje o informacijama o imateljima financijskih računa
  u cilju suzbijanja utaje poreza, izbjegavanja plaćanja poreza i agresivnog poreznog planiranja. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Vijeća 2011/16/EU (11), kako je izmijenjena Direktivom Vijeća 2014/107/EU (12) primjenjuje od 1. siječnja 2016. na 27 država članica i od 1. siječnja 2017. na Austriju. Tom se direktivom uvodi globalni standard za automatsku razmjenu informacija o financijskim računima u poreznim stvarima („globalni standard”) unutar Unije. Njome se osigurava da se državu članicu u kojoj je imatelj računa rezident izvješćuje o informacijama o imateljima financijskih računa
  u cilju suzbijanja utaje poreza, izbjegavanja plaćanja poreza i agresivnog poreznog planiranja.

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Suzbijanje porezne utaje i izbjegavanja plaćanja poreza, između ostalog i u vezi s pranjem novca, apsolutni je prioritet Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

Suzbijanje porezne utaje i izbjegavanja plaćanja poreza, između ostalog i u vezi s pranjem novca, apsolutni je prioritet Unije.

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Kako bi se osiguralo učinkovito praćenje primjene postupaka temeljite identifikacije od strane financijskih institucija navedenih u Direktivi 2011/16/EU, poreznim je tijelima potreban pristup informacijama o AML-u. Bez takvog pristupa navedena tijela ne bi mogla pratiti, potvrditi i revidirati da financijske institucije pravilno primjenjuju Direktivu 2011/16/EU ispravnim utvrđivanjem i prijavljivanjem stvarnih vlasnika posredničkih struktura. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Kako bi se osiguralo učinkovito praćenje primjene postupaka temeljite identifikacije od strane financijskih institucija navedenih u Direktivi 2011/16/EU, poreznim je tijelima potreban pristup informacijama o AML-u. Bez takvog pristupa navedena tijela ne bi mogla pratiti, potvrditi i revidirati da financijske institucije pravilno primjenjuju Direktivu 2011/16/EU ispravnim utvrđivanjem i prijavljivanjem stvarnih vlasnika posredničkih struktura.

| (3) | Kako bi se osiguralo učinkovito praćenje primjene postupaka temeljite identifikacije od strane financijskih institucija navedenih u Direktivi 2011/16/EU, poreznim je tijelima potreban
  brz i potpun
  pristup informacijama o AML-u
  te dovoljno osoblja s odgovarajućim vještinama na raspolaganju za izvršenje tog zadatka te mogućnost razmjene takvih informacija
  .
  Taj bi pristup trebao biti rezultat obvezne automatske razmjene informacija.
  Bez takvog pristupa
  i odgovarajućeg osoblja
  navedena tijela ne bi mogla pratiti, potvrditi i revidirati da financijske institucije pravilno primjenjuju Direktivu 2011/16/EU ispravnim utvrđivanjem i prijavljivanjem stvarnih vlasnika posredničkih struktura. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se osiguralo učinkovito praćenje primjene postupaka temeljite identifikacije od strane financijskih institucija navedenih u Direktivi 2011/16/EU, poreznim je tijelima potreban
  brz i potpun
  pristup informacijama o AML-u
  te dovoljno osoblja s odgovarajućim vještinama na raspolaganju za izvršenje tog zadatka te mogućnost razmjene takvih informacija
  .
  Taj bi pristup trebao biti rezultat obvezne automatske razmjene informacija.
  Bez takvog pristupa
  i odgovarajućeg osoblja
  navedena tijela ne bi mogla pratiti, potvrditi i revidirati da financijske institucije pravilno primjenjuju Direktivu 2011/16/EU ispravnim utvrđivanjem i prijavljivanjem stvarnih vlasnika posredničkih struktura.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3a) | Uočena poveznica između utaje poreza, izbjegavanja plaćanja poreza i pranja novca zahtijeva iskorištavanje, u najvećoj mogućoj mjeri, sinergija koje proizlaze iz domaće suradnje, suradnje na razini Unije i međunarodne suradnje različitih tijela koja sudjeluju u borbi protiv tih zločina i zlouporaba. Pitanja kao što su transparentnost stvarnog vlasništva ili mjera u kojoj subjekti, na primjer subjekti pravne struke, podliježu okviru borbe protiv AML-a ključna su za jačanje mogućnosti tijela Unije da riješe problem izbjegavanja plaćanja poreza i pranja novca. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3a)

Uočena poveznica između utaje poreza, izbjegavanja plaćanja poreza i pranja novca zahtijeva iskorištavanje, u najvećoj mogućoj mjeri, sinergija koje proizlaze iz domaće suradnje, suradnje na razini Unije i međunarodne suradnje različitih tijela koja sudjeluju u borbi protiv tih zločina i zlouporaba. Pitanja kao što su transparentnost stvarnog vlasništva ili mjera u kojoj subjekti, na primjer subjekti pravne struke, podliježu okviru borbe protiv AML-a ključna su za jačanje mogućnosti tijela Unije da riješe problem izbjegavanja plaćanja poreza i pranja novca.

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3b) | Otkrića u slučajevima Swissleaks, Luxleaks, „dokumenti iz Paname” i „dokumenti iz Bahama”, koji su pojedinačne manifestacije globalne pojave, potvrdila su da je veća porezna transparentnost i mnogo uža koordinacija među jurisdikcijama od najveće važnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3b)

Otkrića u slučajevima Swissleaks, Luxleaks, „dokumenti iz Paname” i „dokumenti iz Bahama”, koji su pojedinačne manifestacije globalne pojave, potvrdila su da je veća porezna transparentnost i mnogo uža koordinacija među jurisdikcijama od najveće važnosti.

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3c) | Obvezna automatska razmjena informacija o poreznim pitanjima međunarodno je priznata kao najučinkovitiji instrument u postizanju međunarodne porezne transparentnosti na razini država skupine G20, OECD-a i Unije. U svojoj komunikaciji od 5. srpnja 2016. o dodatnim mjerama za poboljšanje transparentnosti i suzbijanja utaje i izbjegavanja plaćanja poreza

   (1a)

  Komisija navodi da „postoji dobar razlog za zagovaranje još šire administrativne suradnje između poreznih tijela, tako da ona obuhvati informacije o stvarnom vlasništvu” i da „automatska razmjena informacija o stvarnom vlasništvu potencijalno može biti ugrađena u obvezujući okvir za transparentnost oporezivanja koji je već uspostavljen u EU-u” . Štoviše, sve države članice već sudjeluju u pilot-projektu razmjene informacija o stvarnim vlasnicima društava i trustova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3c)

Obvezna automatska razmjena informacija o poreznim pitanjima međunarodno je priznata kao najučinkovitiji instrument u postizanju međunarodne porezne transparentnosti na razini država skupine G20, OECD-a i Unije. U svojoj komunikaciji od 5. srpnja 2016. o dodatnim mjerama za poboljšanje transparentnosti i suzbijanja utaje i izbjegavanja plaćanja poreza

   (1a)

  Komisija navodi da „postoji dobar razlog za zagovaranje još šire administrativne suradnje između poreznih tijela, tako da ona obuhvati informacije o stvarnom vlasništvu” i da „automatska razmjena informacija o stvarnom vlasništvu potencijalno može biti ugrađena u obvezujući okvir za transparentnost oporezivanja koji je već uspostavljen u EU-u” . Štoviše, sve države članice već sudjeluju u pilot-projektu razmjene informacija o stvarnim vlasnicima društava i trustova.

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Stoga je potrebno poreznim tijelima osigurati pristup informacijama, procedurama, dokumentima i mehanizmima o AML-u kako bi mogla izvršavati svoje dužnosti praćenja pravilne primjene Direktive 2011/16/EU. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Stoga je potrebno poreznim tijelima osigurati pristup informacijama, procedurama, dokumentima i mehanizmima o AML-u kako bi mogla izvršavati svoje dužnosti praćenja pravilne primjene Direktive 2011/16/EU.

| (4) | U propise Unije o sprečavanju i suzbijanju pranja novca s vremenom su uključene promjene međunarodnih standarda u cilju jačanja koordinacije među državama članicama i odgovaranja na izazove na globalnoj razini, osobito zbog povezanosti pranja novca, financiranja terorizma, organiziranog kriminala i utaje poreza te izbjegavanja plaćanja poreza.
  Stoga je potrebno poreznim tijelima osigurati
  izravan i olakšan
  pristup informacijama, procedurama, dokumentima i mehanizmima o AML-u kako bi mogla izvršavati svoje dužnosti praćenja pravilne primjene Direktive 2011/16/EU
  i kako bi svi oblici administrativne suradnje koja se spominje u ovoj Direktivi mogla funkcionirati, a te informacije, gdje je to relevantno, potrebno je uključiti u razmjenu između država članica te dozvoliti Komisiji da im pristupi kao povjerljivim informacijama
  . |
| --- | --- |

(4)

U propise Unije o sprečavanju i suzbijanju pranja novca s vremenom su uključene promjene međunarodnih standarda u cilju jačanja koordinacije među državama članicama i odgovaranja na izazove na globalnoj razini, osobito zbog povezanosti pranja novca, financiranja terorizma, organiziranog kriminala i utaje poreza te izbjegavanja plaćanja poreza.
  Stoga je potrebno poreznim tijelima osigurati
  izravan i olakšan
  pristup informacijama, procedurama, dokumentima i mehanizmima o AML-u kako bi mogla izvršavati svoje dužnosti praćenja pravilne primjene Direktive 2011/16/EU
  i kako bi svi oblici administrativne suradnje koja se spominje u ovoj Direktivi mogla funkcionirati, a te informacije, gdje je to relevantno, potrebno je uključiti u razmjenu između država članica te dozvoliti Komisiji da im pristupi kao povjerljivim informacijama
  .

Amandman 10

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4b) | Osim toga, važno je da se porezna tijela koriste odgovarajućim sustavima informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) kojima mogu pratiti aktivnosti pranja novca u ranoj fazi. U tom bi pogledu porezna tijela trebala imati odgovarajuće IKT resurse i osoblje koji se mogu nositi s velikom količinom informacija o AML-u koje je potrebno razmijeniti među zemljama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4b)

Osim toga, važno je da se porezna tijela koriste odgovarajućim sustavima informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) kojima mogu pratiti aktivnosti pranja novca u ranoj fazi. U tom bi pogledu porezna tijela trebala imati odgovarajuće IKT resurse i osoblje koji se mogu nositi s velikom količinom informacija o AML-u koje je potrebno razmijeniti među zemljama članicama.

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4c) | Nadalje, s obzirom na to da su poboljšana razmjena informacija i curenje informacija povećali spontanu razmjenu i dostupnost informacija, vrlo je važno da države članice istraže sve moguće prijestupe i riješe ih na odgovarajući način. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4c)

Nadalje, s obzirom na to da su poboljšana razmjena informacija i curenje informacija povećali spontanu razmjenu i dostupnost informacija, vrlo je važno da države članice istraže sve moguće prijestupe i riješe ih na odgovarajući način.

Amandman 12

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4d) | S obzirom na to da su informacije o AML-u u mnogim slučajevima prekogranične naravi, po potrebi bi trebale biti obuhvaćene automatskom razmjenom među državama članicama te bi trebale biti dostupne na zahtjev Komisije u okviru njezine ovlasti za provođenje pravila o državnim potporama. Nadalje, s obzirom na složenost i potrebu provjeravanja pouzdanosti tih informacija, kao što je slučaj s podatcima o stvarnom vlasništvu, porezna tijela trebala bi surađivati u prekograničnim istragama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4d)

S obzirom na to da su informacije o AML-u u mnogim slučajevima prekogranične naravi, po potrebi bi trebale biti obuhvaćene automatskom razmjenom među državama članicama te bi trebale biti dostupne na zahtjev Komisije u okviru njezine ovlasti za provođenje pravila o državnim potporama. Nadalje, s obzirom na složenost i potrebu provjeravanja pouzdanosti tih informacija, kao što je slučaj s podatcima o stvarnom vlasništvu, porezna tijela trebala bi surađivati u prekograničnim istragama.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4e) | Postojanje automatske, obvezne i stalne razmjene informacija u području oporezivanja među različitim nadležnim tijelima ključna je za osiguravanje maksimalne transparentnosti i dobivanja osnovnog instrumenta za sprečavanje i suzbijanje prijevara svih vrsta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4e)

Postojanje automatske, obvezne i stalne razmjene informacija u području oporezivanja među različitim nadležnim tijelima ključna je za osiguravanje maksimalne transparentnosti i dobivanja osnovnog instrumenta za sprečavanje i suzbijanje prijevara svih vrsta.

Amandman 14

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.f (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4f) | S obzirom na globalni karakter aktivnosti pranja novca, međunarodna suradnja ključna je za učinkovitu i djelotvornu borbu protiv takvih aktivnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4f)

S obzirom na globalni karakter aktivnosti pranja novca, međunarodna suradnja ključna je za učinkovitu i djelotvornu borbu protiv takvih aktivnosti.

Amandman 15

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | S obzirom na to da cilj ove Direktive, odnosno učinkovitu administrativnu suradnju među državama članicama i njezino učinkovito praćenje pod uvjetima koji su u skladu s pravilnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog ujednačenosti i djelotvornosti koje su potrebne on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

S obzirom na to da cilj ove Direktive, odnosno učinkovitu administrativnu suradnju među državama članicama i njezino učinkovito praćenje pod uvjetima koji su u skladu s pravilnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog ujednačenosti i djelotvornosti koje su potrebne on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (6) | S obzirom na to da cilj ove Direktive, odnosno učinkovitu administrativnu suradnju među državama članicama i njezino učinkovito praćenje pod uvjetima koji su u skladu s pravilnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta
  radi suzbijanja porezne prijevare
  , ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog ujednačenosti i djelotvornosti koje su potrebne on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(6)

S obzirom na to da cilj ove Direktive, odnosno učinkovitu administrativnu suradnju među državama članicama i njezino učinkovito praćenje pod uvjetima koji su u skladu s pravilnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta
  radi suzbijanja porezne prijevare
  , ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog ujednačenosti i djelotvornosti koje su potrebne on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

Amandman 16

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Dubinska analiza stranaka koju financijske institucije provode u skladu s Direktivom 2011/16/EU već je započela, a prva razmjena mora biti završena do rujna 2017. Kako bi se osiguralo da učinkovito praćenje primjene ne kasni, ova Direktiva o izmjeni trebala bi stoga stupiti na snagu i biti prenesena do 1. siječnja
  2017
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Dubinska analiza stranaka koju financijske institucije provode u skladu s Direktivom 2011/16/EU već je započela, a prva razmjena mora biti završena do rujna 2017. Kako bi se osiguralo da učinkovito praćenje primjene ne kasni, ova Direktiva o izmjeni trebala bi stoga stupiti na snagu i biti prenesena do 1. siječnja
  2017
  .

| (7) | Dubinska analiza stranaka koju financijske institucije provode u skladu s Direktivom 2011/16/EU već je započela, a prva razmjena mora biti završena do rujna 2017. Kako bi se osiguralo da učinkovito praćenje primjene ne kasni, ova Direktiva o izmjeni trebala bi stoga stupiti na snagu i biti prenesena do 1. siječnja
  2018
  . |
| --- | --- |

(7)

Dubinska analiza stranaka koju financijske institucije provode u skladu s Direktivom 2011/16/EU već je započela, a prva razmjena mora biti završena do rujna 2017. Kako bi se osiguralo da učinkovito praćenje primjene ne kasni, ova Direktiva o izmjeni trebala bi stoga stupiti na snagu i biti prenesena do 1. siječnja
  2018
  .

Amandman 17

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1. (nova)

Direktiva 2011/16/EU

Članak 2. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | U članku 2., stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Izmjena

(-1)

1.   Ova se Direktiva primjenjuje na sve poreze bilo koje vrste koje ubire država članica, teritorijalna ili upravna jedinica države članice, uključujući lokalna tijela ili se ubiru u njihovo ime.

| | 1.   Ova se Direktiva primjenjuje na sve poreze bilo koje vrste koje ubire država članica, , teritorijalna ili upravna jedinica države članice, uključujući lokalna tijela ili se ubiru u njihovo ime
  te na usluge razmjene virtualne valute i pružatelje usluga skrbničkog novčanika
  . |
| --- | --- |

1.   Ova se Direktiva primjenjuje na sve poreze bilo koje vrste koje ubire država članica, , teritorijalna ili upravna jedinica države članice, uključujući lokalna tijela ili se ubiru u njihovo ime
  te na usluge razmjene virtualne valute i pružatelje usluga skrbničkog novčanika
  .

Amandman 18

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1.a (nova)

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1a) | Umeće se sljedeći članak:



  „Članak 8.a




  U roku od tri mjeseci nakon što zaprime dokumente i informacije iz članka 22. ove Direktive porezna tijela svake države članice automatski ih razmjenjuju sa svim državama članicama u kojima stvarni vlasnik društva ili, u slučaju trusta, osnivač, jedan od upravitelja trusta, zaštitnik (ovisno o slučaju), vlasnik ili neka druga osoba koja vrši stvarni nadzor nad trustom ili, na koncu, vlasnik računa u smislu članka 32.a Direktive (EU) 2015/849/EU plaća porez. Komisiji bi trebalo dati povjerljiv pristup kako bi mogla dovršiti svoje zadatke.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1a)

„Članak 8.a

U roku od tri mjeseci nakon što zaprime dokumente i informacije iz članka 22. ove Direktive porezna tijela svake države članice automatski ih razmjenjuju sa svim državama članicama u kojima stvarni vlasnik društva ili, u slučaju trusta, osnivač, jedan od upravitelja trusta, zaštitnik (ovisno o slučaju), vlasnik ili neka druga osoba koja vrši stvarni nadzor nad trustom ili, na koncu, vlasnik računa u smislu članka 32.a Direktive (EU) 2015/849/EU plaća porez. Komisiji bi trebalo dati povjerljiv pristup kako bi mogla dovršiti svoje zadatke.”

Amandman 19

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 22. – stavak 1.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1.a)   Za potrebe provedbe i izvršavanja zakona država članica kojima se provodi ova Direktiva, te kako bi se osiguralo funkcioniranje administrativne suradnje koju se njome uspostavlja, države članice zakonom propisuju da porezna tijela imaju pristup procedurama, dokumentima i informacijama navedenima u člancima 13., 30., 31., 32.a
  i
  40. Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća (*1). | (1.a)   Za potrebe provedbe i izvršavanja zakona država članica kojima se provodi ova Direktiva, te kako bi se osiguralo funkcioniranje administrativne suradnje koju se njome uspostavlja, države članice zakonom propisuju da porezna tijela imaju pristup
  središnjim registrima
  , procedurama, dokumentima i informacijama navedenima u člancima
  7.,
  13.,
  18., 18.a, 19., 27.,
  30., 31., 32.a, 40.
  , 44. i 48.
  Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća (*2).
  Takav pristup rezultat je obvezne automatske razmjene informacija. Države članice jamče i pristup tim informacijama njihovim uključivanjem u centralizirani javni registar društava, trustova i drugih struktura slične ili jednake prirode ili svrhe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1.a)   Za potrebe provedbe i izvršavanja zakona država članica kojima se provodi ova Direktiva, te kako bi se osiguralo funkcioniranje administrativne suradnje koju se njome uspostavlja, države članice zakonom propisuju da porezna tijela imaju pristup procedurama, dokumentima i informacijama navedenima u člancima 13., 30., 31., 32.a
  i
  40. Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća (*1).

(1.a)   Za potrebe provedbe i izvršavanja zakona država članica kojima se provodi ova Direktiva, te kako bi se osiguralo funkcioniranje administrativne suradnje koju se njome uspostavlja, države članice zakonom propisuju da porezna tijela imaju pristup
  središnjim registrima
  , procedurama, dokumentima i informacijama navedenima u člancima
  7.,
  13.,
  18., 18.a, 19., 27.,
  30., 31., 32.a, 40.
  , 44. i 48.
  Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća (*2).
  Takav pristup rezultat je obvezne automatske razmjene informacija. Države članice jamče i pristup tim informacijama njihovim uključivanjem u centralizirani javni registar društava, trustova i drugih struktura slične ili jednake prirode ili svrhe.

Amandman 20

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Direktiva 2011/16/EU

Članak 22. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.a) | U članku 22. umeće se sljedeći stavak 1.b:



  „(1.b)
     
  U svrhu učinkovite uporabe razmijenjenih podataka države članice osiguravaju da se sve razmijenjene i dobivene informacije pravodobno istraže bilo da su tijela pribavila informacije na zahtjev, bilo spontanom razmjenom informacija od druge države članice ili javnim curenjem informacija. Ako država članica to ne učini u vremenskom okviru određenom nacionalnim pravom, javno obavješćuje Komisiju o razlozima tog propusta.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1.a)

„(1.b)
     
  U svrhu učinkovite uporabe razmijenjenih podataka države članice osiguravaju da se sve razmijenjene i dobivene informacije pravodobno istraže bilo da su tijela pribavila informacije na zahtjev, bilo spontanom razmjenom informacija od druge države članice ili javnim curenjem informacija. Ako država članica to ne učini u vremenskom okviru određenom nacionalnim pravom, javno obavješćuje Komisiju o razlozima tog propusta.”

Amandman 21

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice najkasnije do 31. prosinca
  2016.
  donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba. | 1.   Države članice najkasnije do 31. prosinca
  2017.
  donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Države članice najkasnije do 31. prosinca
  2016.
  donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

1.   Države članice najkasnije do 31. prosinca
  2017.
  donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

Amandman 22

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| One primjenjuju te odredbe od 1. siječnja
  2017
  . | One primjenjuju te odredbe od 1. siječnja
  2018
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

One primjenjuju te odredbe od 1. siječnja
  2017
  .

One primjenjuju te odredbe od 1. siječnja
  2018
  .

---

(11)  Direktiva Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (SL L 64, 11.3.2011., str. 1.).

(12)  Direktiva Vijeća 2014/107/EU od 9. prosinca 2014. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (SL L 359, 16.12.2014., str. 1.).

(11)  Direktiva Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (SL L 64, 11.3.2011., str. 1.).

(12)  Direktiva Vijeća 2014/107/EU od 9. prosinca 2014. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (SL L 359, 16.12.2014., str. 1.).

(1a)  
  COM(2016)0451.

(*1)  Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

(*2)  Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

---

Srijeda, 23. studenog 2016.

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/193 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/193

---

P8_TA(2016)0438

Emisije određenih atmosferskih onečišćivača ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2016. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćivača i izmjeni Direktive 2003/35/EZ (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 224/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0920), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0920),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0004/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0004/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. srpnja 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. srpnja 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 7. listopada 2014. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 7. listopada 2014. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 30. lipnja 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 30. lipnja 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0249/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0249/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 451, 16.12.2014., str. 134.

(2)  SL C 415, 20.11.2014., str. 23.

(3)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene na sjednici 28. listopada 2015. (Usvojeni tekstovi P8_TA(2015)0381).

---

P8_TC1-COD(2013)0443

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. studenoga 2016. radi donošenja Direktive (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2016/2284.)

---

Četvrtak, 24. studenog 2016.

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/194 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/194

---

P8_TA(2016)0447

Makrofinancijska pomoć Jordanu ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju daljnje makrofinancijske pomoći Hašemitskoj Kraljevini Jordanu (COM(2016)0431 – C8-0242/2016 – 2016/0197(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 224/35)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0431), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0431),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 212. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0242/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 212. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0242/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Europskog parlamenta i Vijeća usvojenu zajedno s Odlukom br. 778/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. kolovoza 2013. o pružanju dodatne makrofinancijske pomoći Gruziji (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Europskog parlamenta i Vijeća usvojenu zajedno s Odlukom br. 778/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. kolovoza 2013. o pružanju dodatne makrofinancijske pomoći Gruziji (1),

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za vanjske poslove i pismo Odbora za proračune, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za vanjske poslove i pismo Odbora za proračune,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 4. studenoga 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 4. studenoga 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0296/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0296/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju, kako je navedeno u nastavku; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prihvaća zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL L 218, 14.8.2013., str. 15.

---

P8_TC1-COD(2016)0197

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. studenoga 2016. radi donošenja Odluke (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju daljnje makrofinancijske pomoći Hašemitskoj Kraljevini Jordanu

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci (EU) 2016/2371.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije

S obzirom na fiskalne izazove i u izvanrednim okolnostima s kojima se Jordan suočava kao rezultat udomljavanja više od 1,3 milijuna Sirijaca, Komisija će 2017. godine, ako je to primjereno, podnijeti novi prijedlog za produženje i povećanje makrofinancijske pomoći za Jordan, nakon uspješnog zaključenja druge operacije MFA i pod uvjetom da su ispunjene uobičajene pretpostavke za tu vrstu pomoći, uključujući ažuriranu ocjenu Komisije o potrebama Jordana za vanjskim financiranjem. Ta ključna pomoć za Jordan, pomoći će toj zemlji u održavanju makroekonomske stabilnosti te sačuvati razvojne rezultate i omogućiti nastavak reformskog programa zemlje.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/196 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/196

---

P8_TA(2016)0448

Djelatnosti i nadzor institucija za strukovno mirovinsko osiguranje ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2016. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o djelatnostima i nadzoru institucija za strukovno mirovinsko osiguranje (preinaka) (COM(2014)0167 – C7-0112/2014 – 2014/0091(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – preinaka)

(2018/C 224/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0167), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0167),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 53., 62. te članak 114. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0112/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 53., 62. te članak 114. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0112/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje nizozemskog Zastupničkog doma, podneseno u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje nizozemskog Zastupničkog doma, podneseno u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 10. srpnja 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 10. srpnja 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sistematičnijem korištenju metode za preinačavanje pravnih akata (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sistematičnijem korištenju metode za preinačavanje pravnih akata (2),

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za pravna pitanja od 4. rujna 2014. upućeno Odboru za ekonomsku i monetarnu politiku u skladu s člankom 104. stavkom 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za pravna pitanja od 4. rujna 2014. upućeno Odboru za ekonomsku i monetarnu politiku u skladu s člankom 104. stavkom 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 30. lipnja 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 30. lipnja 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 104. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 104. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0011/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0011/2016),

| A. | budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, prijedlog Komisije ne sadrži suštinske promjene osim onih koje su kao takve u prijedlogu navedene, te da se prijedlog, što se tiče kodifikacije nepromijenjenih odredaba prethodnih akata i tih promjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene; |
| --- | --- |

A.

budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, prijedlog Komisije ne sadrži suštinske promjene osim onih koje su kao takve u prijedlogu navedene, te da se prijedlog, što se tiče kodifikacije nepromijenjenih odredaba prethodnih akata i tih promjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju, uzimajući u obzir preporuke savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 451, 16.12.2014., str. 109.

(2)  SL C 77, 28.3.2002., str. 1.

---

P8_TC1-COD(2014)0091

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. studenoga 2016. radi donošenja Direktive (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o djelatnostima i nadzoru institucija za strukovno mirovinsko osiguranje

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2016/2341.)

---

Četvrtak, 1. prosinca 2016.

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/198 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/198

---

P8_TA(2016)0457

Carinski zakonik Unije u pogledu robe koja je privremeno napustila carinsko područje Unije morem ili zrakom ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 o Carinskom zakoniku Unije u pogledu robe koja je privremeno napustila carinsko područje Unije morem ili zrakom (COM(2016)0477 – C8-0328/2016 – 2016/0229(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 224/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0477), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0477),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0328/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0328/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0329/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0329/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0229

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 1. prosinca 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 o Carinskom zakoniku Unije, u pogledu robe koja je privremeno napustila carinsko područje Unije morem ili zrakom

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2016/2339.)

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/199 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/199

---

P8_TA(2016)0458

Datum primjene: Dokumenti s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1286/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode u pogledu datuma njezine primjene (COM(2016)0709 – C8-0457/2016 – 2016/0355(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 224/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0709), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0709),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0457/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0457/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2016. o Delegiranoj uredbi Komisije od 30. lipnja 2016. o dopuni Uredbe (EU) br. 1286/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode utvrđivanjem regulatornih tehničkih standarda u vezi s prikazom, sadržajem, pregledom i revizijom dokumenata s ključnim informacijama te uvjetima za ispunjavanje zahtjeva za dostavu tih dokumenata (C(2016)03999 – 2016/2816(DEA)), a osobito njezin stavak 4. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2016. o Delegiranoj uredbi Komisije od 30. lipnja 2016. o dopuni Uredbe (EU) br. 1286/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode utvrđivanjem regulatornih tehničkih standarda u vezi s prikazom, sadržajem, pregledom i revizijom dokumenata s ključnim informacijama te uvjetima za ispunjavanje zahtjeva za dostavu tih dokumenata (C(2016)03999 – 2016/2816(DEA)), a osobito njezin stavak 4. (1),

| — | nakon savjetovanja s Europskom središnjom bankom, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Europskom središnjom bankom,

| — | nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 23. studenog 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 23. studenog 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0356/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0356/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0347.

---

P8_TC1-COD(2016)0355

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 1. prosinca 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o o izmjeni Uredbe (EU) br. 1286/2014 o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode u pogledu datuma njezine primjene

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2016/2340.)

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/201 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/201

---

P8_TA(2016)0459

Sporazum između Europske unije i Republike Kiribatija o ukidanju viza za kratkotrajni boravak ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Kiribatija o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12092/2015 – C8-0253/2016 – 2015/0200(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 224/39)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12092/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12092/2015),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma između Europske unije i Republike Kiribatija o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12091/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma između Europske unije i Republike Kiribatija o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12091/2015),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0253/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0253/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0334/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0334/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republici Kiribatiju. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/202 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/202

---

P8_TA(2016)0460

Sporazum između Europske unije i Salomonovih Otoka o ukidanju viza za kratkotrajni boravak ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Salomonovih Otoka o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (09785/2016 – C8-0422/2016 – 2016/0096(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 224/40)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (09785/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (09785/2016),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma između Europske unije i Salomonovih Otoka o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (09783/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma između Europske unije i Salomonovih Otoka o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (09783/2016),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0422/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0422/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0336/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0336/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Salomonovih Otoka. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/203 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/203

---

P8_TA(2016)0461

Sporazum između Europske unije i Saveznih Država Mikronezije o ukidanju viza za kratkotrajni boravak ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Saveznih Država Mikronezije o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (09780/2016 – C8-0388/2016 – 2016/0098(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 224/41)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (09780/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (09780/2016),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma između Europske unije i Saveznih Država Mikronezije o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (09779/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma između Europske unije i Saveznih Država Mikronezije o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (09779/2016),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0388/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0388/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0337/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0337/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Saveznih Država Mikronezije. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/204 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/204

---

P8_TA(2016)0462

Sporazum između Europske unije i Tuvalua o ukidanju viza za kratkotrajni boravak ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Unije i Tuvalua o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (09764/2016 – C8-0268/2016 – 2016/0100(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 224/42)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (09764/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (09764/2016),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma između Europske unije i Tuvalua o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (09760/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma između Europske unije i Tuvalua o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (09760/2016),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0268/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0268/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0333/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0333/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Tuvalua. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/205 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/205

---

P8_TA(2016)0463

Sporazum između Europske unije i Republike Maršalovih Otoka o ukidanju viza za kratkotrajni boravak ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Maršalovih Otoka o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (09775/2016 – C8-0252/2016 – 2016/0103(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 224/43)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (09775/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (09775/2016),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma između Europske unije i Republike Maršalovih Otoka o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (09774/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma između Europske unije i Republike Maršalovih Otoka o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (09774/2016),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0252/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0252/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0335/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0335/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Maršalovih Otoka. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/206 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/206

---

P8_TA(2016)0465

Sporazum između SAD-a i EU-a o zaštiti osobnih informacija u vezi s kaznenim djelima ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije o zaštiti osobnih informacija u vezi sa sprečavanjem, istragom, otkrivanjem i progonom kaznenih djela (08523/2016 – C8-0329/2016 – 2016/0126(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 224/44)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (08523/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (08523/2016),

| — | uzimajući u obzir nacrt sporazuma između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije o zaštiti osobnih informacija u vezi sa sprečavanjem, istragom, otkrivanjem i progonom kaznenih djela (08557/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt sporazuma između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije o zaštiti osobnih informacija u vezi sa sprečavanjem, istragom, otkrivanjem i progonom kaznenih djela (08557/2016),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 16. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0329/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 16. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0329/2016),

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za vanjske poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za vanjske poslove,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A8-0354/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A8-0354/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Sjedinjenih Američkih Država. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/207 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/207

---

P8_TA(2016)0466

Prijelazni Sporazum o gospodarskom partnerstvu između EU-a i Gane ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju prijelaznog Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane (12396/2016 – C8-0406/2016 – 2008/0137(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 224/45)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12396/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12396/2016),

| — | uzimajući u obzir nacrt prijelaznog Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane (12130/2008), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt prijelaznog Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane (12130/2008),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 3., člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom i člankom 209. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0406/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 3., člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom i člankom 209. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0406/2016),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2009. o prijelaznom Sporazumu o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2009. o prijelaznom Sporazumu o gospodarskom partnerstvu između Gane, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane (1),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. drugi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. drugi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0328/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0328/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Gane. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL C 117 E, 6.5.2010., str. 112.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/208 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/208

---

P8_TA(2016)0467

Mobilizacija pričuve za nepredviđene izdatke za 2016.

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji pričuve za nepredviđene izdatke za 2016. (COM(2016)0624 – C8-0399/2016 – 2016/2256(BUD))

(2018/C 224/46)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0624 – C8-0399/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0624 – C8-0399/2016),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1), a posebno njezin članak 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1), a posebno njezin članak 13.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2), a posebno njegovu točku 14., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2), a posebno njegovu točku 14.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2016., konačno donesen 25. studenoga 2015. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2016., konačno donesen 25. studenoga 2015. (3),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 4/2016, koji je Komisija predložila 30. rujna 2016. (COM(2016)0623), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 4/2016, koji je Komisija predložila 30. rujna 2016. (COM(2016)0623),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2016 koje je Vijeće usvojilo dana 8. studenoga 2016. (13583/2016 – C8-0459/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2016 koje je Vijeće usvojilo dana 8. studenoga 2016. (13583/2016 – C8-0459/2016),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2016 usvojeno 1. prosinca 2016. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2016 usvojeno 1. prosinca 2016. (4),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0347/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0347/2016),

| A. | budući da je Komisija, zajedno s nacrtom izmjene proračuna br. 4/2016, predložila mobilizaciju pričuve za nepredviđene izdatke za 2016. u iznosu od 240,1 milijun EUR kako bi se dopunila odobrena sredstva za preuzimanje obveza u vezi s rashodima u naslovu 3. „Sigurnost i građanstvo” u općem proračunu Europske unije za financijsku godinu 2016.; |
| --- | --- |

A.

budući da je Komisija, zajedno s nacrtom izmjene proračuna br. 4/2016, predložila mobilizaciju pričuve za nepredviđene izdatke za 2016. u iznosu od 240,1 milijun EUR kako bi se dopunila odobrena sredstva za preuzimanje obveza u vezi s rashodima u naslovu 3. „Sigurnost i građanstvo” u općem proračunu Europske unije za financijsku godinu 2016.;

| 1. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(2)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(3)  SL L 48, 24.2.2016., str. 1.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0468.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji pričuve za nepredviđene izdatke za 2016.

(Tekst ovog priloga ne navodi se ovdje jer odgovara tekstu konačnog akta, Odluci (EU) 2017/339.)

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/210 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/210

---

P8_TA(2016)0468

Nacrt izmjene proračuna br. 4/2016: Ažuriranje odobrenih sredstava kako bi se u obzir uzeli najnovija kretanja u domeni migracija i sigurnosti, smanjenje odobrenih sredstava za plaćanja i preuzimanje obveza

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2016 Europske unije za financijsku godinu 2016.: Ažuriranje odobrenih sredstava kako bi se u obzir uzeli najnovija kretanja u domeni migracija i sigurnosti, smanjenje odobrenih sredstava za plaćanja i preuzimanje obveza kao rezultat globalnog prijenosa, produljenje trajanja EFSU-a, izmjena plana radnih mjesta u Frontexu i ažuriranje odobrenih sredstava prihoda (vlastita sredstva) (13583/2016 – C8-0459/2016 – 2016/2257(BUD))

(2018/C 224/47)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2016., konačno donesen 25. studenog 2015. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2016., konačno donesen 25. studenog 2015. (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 4/2016 koji je Komisija usvojila 30. rujna 2016. ((COM(2016)0623), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 4/2016 koji je Komisija usvojila 30. rujna 2016. ((COM(2016)0623),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2016 koje je Vijeće usvojilo 8. studenoga 2016. i proslijedilo Europskom parlamentu istoga dana (13583/2016 – C8-0459/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2016 koje je Vijeće usvojilo 8. studenoga 2016. i proslijedilo Europskom parlamentu istoga dana (13583/2016 – C8-0459/2016),

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir članak 88. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 88. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0350/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0350/2016),

| A. | budući da se u nacrtu izmjene proračuna br. 4 (NIP br. 4/2016) iznos odobrenih sredstava za plaćanja smanjuje za 7 284,3 milijuna EUR, ponajviše u proračunskim linijama u podnaslovu 1.b Ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija, te se stoga u skladu s time smanjuju nacionalni doprinosi; |
| --- | --- |

A.

budući da se u nacrtu izmjene proračuna br. 4 (NIP br. 4/2016) iznos odobrenih sredstava za plaćanja smanjuje za 7 284,3 milijuna EUR, ponajviše u proračunskim linijama u podnaslovu 1.b Ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija, te se stoga u skladu s time smanjuju nacionalni doprinosi;

| B. | budući da se u NIP-u br. 4/2016 iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u naslovu 3. Sigurnost i građanstvo povećava za 50 milijuna EUR za instrument za hitnu potporu unutar Unije, za 130 milijuna EUR za Fond za azil, migracije i integraciju te za 70 milijuna EUR za Fond za unutarnju sigurnost, što zahtijeva mobilizaciju pričuve za nepredviđene izdatke u ukupnom iznosu od 240,1 milijuna EUR, nakon što se uzme u obzir preraspodjela u iznosu od 9,9 milijuna EUR; |
| --- | --- |

B.

budući da se u NIP-u br. 4/2016 iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u naslovu 3. Sigurnost i građanstvo povećava za 50 milijuna EUR za instrument za hitnu potporu unutar Unije, za 130 milijuna EUR za Fond za azil, migracije i integraciju te za 70 milijuna EUR za Fond za unutarnju sigurnost, što zahtijeva mobilizaciju pričuve za nepredviđene izdatke u ukupnom iznosu od 240,1 milijuna EUR, nakon što se uzme u obzir preraspodjela u iznosu od 9,9 milijuna EUR;

| C. | budući da se u NIP-u br. 4/2016 za Europski fond za strateška ulaganja (EFSU) na početku razdoblja njegove provedbe preraspodjeljuje 73,9 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza iz energetske komponente Instrumenta za povezivanje Europe (CEF – Energy), što će se nadoknaditi u 2018.; |
| --- | --- |

C.

budući da se u NIP-u br. 4/2016 za Europski fond za strateška ulaganja (EFSU) na početku razdoblja njegove provedbe preraspodjeljuje 73,9 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza iz energetske komponente Instrumenta za povezivanje Europe (CEF – Energy), što će se nadoknaditi u 2018.;

| D. | budući da se u NIP-u br. 4/2016 izmjenjuje plan radnih mjesta u Frontexu s obzirom na stupanje na snagu Uredbe (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća (6); |
| --- | --- |

D.

budući da se u NIP-u br. 4/2016 izmjenjuje plan radnih mjesta u Frontexu s obzirom na stupanje na snagu Uredbe (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća (6);

| E. | budući da je, uz smanjenje u iznosu od 14,7 milijuna EUR u nekoliko proračunskih linija u naslovu 2. Održivi rast: prirodni resursi, neto učinak NIP-a br. 4/2016 na rashodovnu stranu proračuna za 2016. povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u iznosu od 225,4 milijuna EUR; |
| --- | --- |

E.

budući da je, uz smanjenje u iznosu od 14,7 milijuna EUR u nekoliko proračunskih linija u naslovu 2. Održivi rast: prirodni resursi, neto učinak NIP-a br. 4/2016 na rashodovnu stranu proračuna za 2016. povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u iznosu od 225,4 milijuna EUR;

| F. | budući da, na prihodovnoj strani, NIP br. 4/2016 također sadržava prilagodbe povezane s revizijom prognoze tradicionalnih vlastitih sredstava (tj. carine i pristojbe u sektoru šećera), osnovica poreza na dodanu vrijednost (PDV) i bruto nacionalnog dohotka (BND) te proračunskih unosa za relevantne korekcije za UK i njihovo financiranje; |
| --- | --- |

F.

budući da, na prihodovnoj strani, NIP br. 4/2016 također sadržava prilagodbe povezane s revizijom prognoze tradicionalnih vlastitih sredstava (tj. carine i pristojbe u sektoru šećera), osnovica poreza na dodanu vrijednost (PDV) i bruto nacionalnog dohotka (BND) te proračunskih unosa za relevantne korekcije za UK i njihovo financiranje;

| 1. | izražava ozbiljnu zabrinutost u vezi s viškom sredstava za plaćanja u iznosu od 7 284,3 milijuna EUR, što je rezultat velikih kašnjenja u provedbi programa EU-a u okviru podijeljenog upravljanja i čime se utire put prema znatnom nakupljanju zahtjeva za plaćanja pri kraju trenutačnog VFO-a; podsjeća na zaključak Komisije da se, prema sadašnjim prognozama, ažurirane potrebe za plaćanjima do 2020. mogu ispuniti uz trenutačne gornje granice samo ako se ukupna razlika do gornje granice za plaćanja u potpunosti iskoristi (i ako se, kao mjera opreza, uklone godišnji maksimalni iznosi) te ako se plaćanja za posebne instrumente računaju izvan gornjih granica; stoga poziva na definitivno i nedvosmisleno rješenje potonjeg pitanja kao dio revizije VFO-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | slaže se s povećanjem sredstava u naslovu 3. mobilizacijom pričuve za nepredviđene izdatke, kao i s dodatnim sredstvima na početku razdoblja s obzirom na povećanje broja osoblja u planu radnih mjesta Frontexa; posebno pozdravlja djelomično povećanje sredstava za Fond za azil, migracije i integraciju, no zabrinut je zbog činjenice da je do danas stvarno premješten mali broj izbjeglica unatoč visokoj razini izvršenja proračuna na temelju nacionalnih programa država članica; |
| --- | --- |

2.

| 3. | slaže se s pojačanim financiranjem EFSU-a na početku njegova razdoblja provedbe pod uvjetom da se preraspodjela iz Instrumenta za povezivanje Europe na odgovarajući način nadoknadi u 2018.; pojašnjava da to pojačano financiranje na početku razdoblja provedbe ne prejudicira konačni financijski plan novog prijedloga produljenja EFSU-a o kojem odluka mora biti donesena u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sa zabrinutošću prima na znanje očekivani manjak prihoda, procijenjen na 1,8 milijardi EUR, zbog deprecijacije funte sterlinga u odnosu na euro; prima na znanje namjeru Komisije da iskoristi prihode od dodatnih novčanih kazni kako bi pokrila taj manjak; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2016; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 4/2016 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Revizorskom sudu te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(2)  SL L 48, 24.2.2016.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(4)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(5)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

(6)  Uredba (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 863/2007 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe Vijeća (EZ) br. 2007/2004 i Odluke Vijeća 2005/267/EZ (SL L 251, 16.9.2016., str. 1.).

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/213 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/213

---

P8_TA(2016)0469

Nacrt izmjene proračuna br. 5/2016.: Provedba Odluke o vlastitim sredstvima

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 5/2016 Europske unije za financijsku godinu 2016.: Provedba Odluke o vlastitim sredstvima 2014/335/EU, Euratom, nakon zaključenja postupka ratifikacije i njezina stupanja na snagu 1. listopada 2016. (13584/2016 – C8-0462/2016 – 2016/2258(BUD))

(2018/C 224/48)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2016., konačno donesen 25. studenog 2015. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2016., konačno donesen 25. studenog 2015. (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 5/2016 koji je Komisija usvojila 7. listopada 2016. (COM(2016)0660), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 5/2016 koji je Komisija usvojila 7. listopada 2016. (COM(2016)0660),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 5/2016, koje je Vijeće usvojilo 8. studenoga 2016. i proslijedilo Parlamentu istoga dana (13584/2016 – C8-0462/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 5/2016, koje je Vijeće usvojilo 8. studenoga 2016. i proslijedilo Parlamentu istoga dana (13584/2016 – C8-0462/2016),

| — | uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0348/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0348/2016),

| A. | budući da nacrt proračuna br. 5/2016 proistječe iz dovršetka postupka ratifikacije i stupanja na snagu Odluke 2014/335/EU, Euratom, kojom se uvode neznatne izmjene poput smanjenja troškova prikupljanja tradicionalnih vlastitih sredstava, novih smanjenih udjela sredstava na osnovi PDV-a za jedne države članice i velika smanjenja doprinosa na temelju BND-a za druge; |
| --- | --- |

A.

budući da nacrt proračuna br. 5/2016 proistječe iz dovršetka postupka ratifikacije i stupanja na snagu Odluke 2014/335/EU, Euratom, kojom se uvode neznatne izmjene poput smanjenja troškova prikupljanja tradicionalnih vlastitih sredstava, novih smanjenih udjela sredstava na osnovi PDV-a za jedne države članice i velika smanjenja doprinosa na temelju BND-a za druge;

| B. | budući da se nacrtom proračuna br. 5/2016 u prihodovnu stranu proračuna Unije za 2016. nastoji integrirati učinak prilagodbi sustava vlastitih sredstava koje proistječu iz provedbe Odluke 2014/335/EU, Euratom, s retroaktivnim učinkom za financijske godine 2014., 2015. i 2016.; |
| --- | --- |

B.

budući da se nacrtom proračuna br. 5/2016 u prihodovnu stranu proračuna Unije za 2016. nastoji integrirati učinak prilagodbi sustava vlastitih sredstava koje proistječu iz provedbe Odluke 2014/335/EU, Euratom, s retroaktivnim učinkom za financijske godine 2014., 2015. i 2016.;

| C. | budući da se nacrtom proračuna br. 5/2016 stoga izmjenjuju individualni doprinosi svih država članica, no time se ne utječe ni na ukupnu prihodovnu ni na ukupnu rashodovnu stranu proračuna Unije; |
| --- | --- |

C.

budući da se nacrtom proračuna br. 5/2016 stoga izmjenjuju individualni doprinosi svih država članica, no time se ne utječe ni na ukupnu prihodovnu ni na ukupnu rashodovnu stranu proračuna Unije;

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 5/2016; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 5/2016 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Revizorskom sudu te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(2)  SL L 48, 24.2.2016.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(4)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(5)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/215 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/215

---

P8_TA(2016)0470

Mobilizacija Fonda solidarnosti EU-a radi pružanja pomoći Njemačkoj

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Njemačkoj (COM(2016)0681 – C8-0423/2016 – 2016/2267(BUD))

(2018/C 224/49)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0681 – C8-0423/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0681 – C8-0423/2016),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 10., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 10.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 11.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0352/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0352/2016),

| 1. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Njemačkoj

(Tekst ovog priloga ne navodi se ovdje jer odgovara tekstu konačnog akta, Odluci (EU) 2017/340.)

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/217 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/217

---

P8_TA(2016)0471

Nacrt izmjene proračuna br. 6/2016 uz prijedlog za mobilizaciju Fonda solidarnosti EU-a radi pružanja pomoći Njemačkoj

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2016 Europske unije za financijsku godinu 2016 uz prijedlog za mobilizaciju Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Njemačkoj (13852/2016 – C8-0473/2016 – 2016/2268(BUD))

(2018/C 224/50)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2016., konačno donesen 25. studenog 2015. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2016., konačno donesen 25. studenog 2015. (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EUZ, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EUZ, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (5),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti europske unije radi pružanja pomoći Njemačkoj, koju je Komisija usvojila 19. listopada 2016. (COM(2016)0681), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti europske unije radi pružanja pomoći Njemačkoj, koju je Komisija usvojila 19. listopada 2016. (COM(2016)0681),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 6/2016 koji je Komisija usvojila 19. listopada 2016. (COM(2016)0680), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 6/2016 koji je Komisija usvojila 19. listopada 2016. (COM(2016)0680),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2016 koje je Vijeće usvojilo 15. studenoga 2016. i proslijedilo Europskom parlamentu istoga dana (13852/2016 – C8-0473/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2016 koje je Vijeće usvojilo 15. studenoga 2016. i proslijedilo Europskom parlamentu istoga dana (13852/2016 – C8-0473/2016),

| — | uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0349/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0349/2016),

| A. | budući da se nacrtom proračuna br. 6/2016 obuhvaća predložena mobilizacija Fonda solidarnosti Europske unije za poplave koje su u svibnju i lipnju 2016. pogodile Njemačku; |
| --- | --- |

A.

budući da se nacrtom proračuna br. 6/2016 obuhvaća predložena mobilizacija Fonda solidarnosti Europske unije za poplave koje su u svibnju i lipnju 2016. pogodile Njemačku;

| B. | budući da Komisija stoga predlaže izmjenu proračuna za 2016. i povećanje proračunske stavke 13 06 01 „Pomoć državama članicama u slučaju prirodnih katastrofa velikih razmjera s teškim posljedicama za životne uvjete, prirodni okoliš ili gospodarstvo” za 31 475 125 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje; |
| --- | --- |

B.

budući da Komisija stoga predlaže izmjenu proračuna za 2016. i povećanje proračunske stavke 13 06 01 „Pomoć državama članicama u slučaju prirodnih katastrofa velikih razmjera s teškim posljedicama za životne uvjete, prirodni okoliš ili gospodarstvo” za 31 475 125 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje;

| C. | budući da je Fond solidarnosti Europske unije poseban instrument kao što je to utvrđeno Uredbom o VFO-u i da bi odgovarajuća odobrena sredstva za obveze i plaćanja u proračun trebalo unijeti iznad gornjih granica VFO-a; |
| --- | --- |

C.

budući da je Fond solidarnosti Europske unije poseban instrument kao što je to utvrđeno Uredbom o VFO-u i da bi odgovarajuća odobrena sredstva za obveze i plaćanja u proračun trebalo unijeti iznad gornjih granica VFO-a;

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2016; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 6/2016 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji, Revizorskom sudu te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(2)  SL L 48, 24.2.2016.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(4)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(5)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/219 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/219

---

P8_TA(2016)0472

Mobilizacija pričuve za nepredviđene izdatke za 2017.

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji pričuve za nepredviđene izdatke 2017. (COM(2016)0678 – C8-0420/2016 – 2016/2118(BUD))

(2018/C 224/51)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0678 – C8-0420/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0678 – C8-0420/2016),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1), a posebno njezin članak 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1), a posebno njezin članak 13.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2), a posebno njegovu točku 14., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2), a posebno njegovu točku 14.,

| — | uzimajući u obzir nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. koji je Komisija usvojila 18. srpnja 2016. (COM(2016)0300), kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2017 (COM(2016)0679), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. koji je Komisija usvojila 18. srpnja 2016. (COM(2016)0300), kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2017 (COM(2016)0679),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. koje je Vijeće usvojilo 12. rujna 2016. i proslijedilo Europskom parlamentu 14. rujna 2016. (11900/2016 – C8-0373/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. koje je Vijeće usvojilo 12. rujna 2016. i proslijedilo Europskom parlamentu 14. rujna 2016. (11900/2016 – C8-0373/2016),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 26. listopada 2016. o nacrtu općeg proračuna za 2017. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 26. listopada 2016. o nacrtu općeg proračuna za 2017. (3),

| — | uzimajući u obzir zajednički tekst koji je Odbor za mirenje odobrio 17. studenog 2016. (14635/2016 – C8-0470/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički tekst koji je Odbor za mirenje odobrio 17. studenog 2016. (14635/2016 – C8-0470/2016),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0346/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0346/2016),

| A. | budući da je, nakon što su istražene sve mogućnosti za financiranje dodatnih i nepredviđenih potreba za sredstvima za preuzimanje obveza, Komisija u svom nacrtu proračuna predložila da se pričuva za nepredviđene izdatke mobilizira u iznosu od 1 164,4 milijuna EUR kako bi se odobrena sredstva za preuzimanje obveza namijenjena za rashode u okviru naslova 3. općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. dopunila iznad gornje granice za preuzete obveze u visini od 2 578 milijuna EUR u sadašnjim cijenama; |
| --- | --- |

A.

budući da je, nakon što su istražene sve mogućnosti za financiranje dodatnih i nepredviđenih potreba za sredstvima za preuzimanje obveza, Komisija u svom nacrtu proračuna predložila da se pričuva za nepredviđene izdatke mobilizira u iznosu od 1 164,4 milijuna EUR kako bi se odobrena sredstva za preuzimanje obveza namijenjena za rashode u okviru naslova 3. općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. dopunila iznad gornje granice za preuzete obveze u visini od 2 578 milijuna EUR u sadašnjim cijenama;

| B. | budući da će tijekom 2017. vjerojatno doći do nastajanja dodatnih financijskih potreba u odnosu na krizu unutarnje sigurnosti te trenutačne humanitarne, migracijske i izbjegličke izazove uzima u obzir da bi te potrebe mogle znatno premašiti sredstva dostupna unutar naslova 3.; podsjeća da nema više dostupne razlike u okviru gornje granice naslova 3.; stoga od Komisije traži da objasni je li moguće, i kako, mobilizirati dodatna sredstva koristeći se pričuvom za nepredviđene izdatke radi reagiranja na moguće dodatne financijske potrebe u naslovu 3. tijekom 2017.; |
| --- | --- |

B.

budući da će tijekom 2017. vjerojatno doći do nastajanja dodatnih financijskih potreba u odnosu na krizu unutarnje sigurnosti te trenutačne humanitarne, migracijske i izbjegličke izazove uzima u obzir da bi te potrebe mogle znatno premašiti sredstva dostupna unutar naslova 3.; podsjeća da nema više dostupne razlike u okviru gornje granice naslova 3.; stoga od Komisije traži da objasni je li moguće, i kako, mobilizirati dodatna sredstva koristeći se pričuvom za nepredviđene izdatke radi reagiranja na moguće dodatne financijske potrebe u naslovu 3. tijekom 2017.;

| C. | budući da je Komisija u pismu izmjene br. 1/2017 izmijenila svoj prijedlog mobilizacije kako bi se njime pokrili i rashodi u okviru naslova 4.; |
| --- | --- |

C.

budući da je Komisija u pismu izmjene br. 1/2017 izmijenila svoj prijedlog mobilizacije kako bi se njime pokrili i rashodi u okviru naslova 4.;

| D. | budući da se Odbor za mirenje, sazvan u vezi s proračunom za 2016., suglasio s mobilizacijom pričuve za nepredviđene izdatke u visini od 1 906,2 milijuna EUR za naslov 3. i naslov 4. koja će biti nadoknađena u 2016. u visini od 575,0 milijuna EUR do nedodijeljene razlike do gornje granice u naslovu 2. Održivi rast: prirodni resursi te u visini od 507,3 milijuna EUR 2017., 570 milijuna EUR 2018. i 253,9 milijuna 2019. do nedodijeljene razlike do gornje granice u naslovu 5. Administracija; |
| --- | --- |

D.

budući da se Odbor za mirenje, sazvan u vezi s proračunom za 2016., suglasio s mobilizacijom pričuve za nepredviđene izdatke u visini od 1 906,2 milijuna EUR za naslov 3. i naslov 4. koja će biti nadoknađena u 2016. u visini od 575,0 milijuna EUR do nedodijeljene razlike do gornje granice u naslovu 2. Održivi rast: prirodni resursi te u visini od 507,3 milijuna EUR 2017., 570 milijuna EUR 2018. i 253,9 milijuna 2019. do nedodijeljene razlike do gornje granice u naslovu 5. Administracija;

| 1. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(2)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0411.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji pričuve za nepredviđene izdatke za 2017.

(Tekst ovog priloga ne navodi se ovdje jer odgovara tekstu konačnog akta, Odluci (EU) 2017/344.)

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/222 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/222

---

P8_TA(2016)0473

Mobilizacija instrumenta fleksibilnosti za financiranje hitnih proračunskih mjera za rješavanje migracijske, izbjegličke i sigurnosne krize koja je u tijeku

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za financiranje hitnih proračunskih mjera za rješavanje migracijske, izbjegličke i sigurnosne krize koja je u tijeku (COM(2016)0313 – C8-0246/2016 – 2016/2120(BUD))

(2018/C 224/52)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0313 – C8-0246/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0313 – C8-0246/2016),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1), a posebno njezin članak 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1), a posebno njezin članak 11.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2015/623 od 21. travnja 2015. kojom se izmjenjuje Uredba (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2015/623 od 21. travnja 2015. kojom se izmjenjuje Uredba (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 12.,

| — | uzimajući u obzir nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. koji je Komisija usvojila 18. srpnja 2016. (COM(2016)0300), kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2017 (COM(2016)0679), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. koji je Komisija usvojila 18. srpnja 2016. (COM(2016)0300), kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2017 (COM(2016)0679),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. koje je Vijeće usvojilo 12. rujna 2016. i proslijedilo Europskom parlamentu 14. rujna 2016. (11900/2016 – C8-0373/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. koje je Vijeće usvojilo 12. rujna 2016. i proslijedilo Europskom parlamentu 14. rujna 2016. (11900/2016 – C8-0373/2016),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 26. listopada 2016. o nacrtu općeg proračuna za 2017. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 26. listopada 2016. o nacrtu općeg proračuna za 2017. (4),

| — | uzimajući u obzir zajednički tekst koji je Odbor za mirenje odobrio 17. studenog 2016. (14635/2016 – C8-0470/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički tekst koji je Odbor za mirenje odobrio 17. studenog 2016. (14635/2016 – C8-0470/2016),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0351/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0351/2016),

| A. | budući da se nakon razmatranja svih mogućnosti za preraspodjelu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza unutar naslova 3. mobilizacija instrumenta fleksibilnosti za odobrena sredstva za preuzimanje obveza čini nužnom; |
| --- | --- |

A.

budući da se nakon razmatranja svih mogućnosti za preraspodjelu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza unutar naslova 3. mobilizacija instrumenta fleksibilnosti za odobrena sredstva za preuzimanje obveza čini nužnom;

| B. | budući da je Komisija predložila mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti kako bi se sredstva u općem proračunu Unije za financijsku godinu 2017. povećala za 530 milijuna EUR iznad gornje granice naslova 3. radi financiranja mjera u području migracija, izbjeglica i sigurnosti; |
| --- | --- |

B.

budući da je Komisija predložila mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti kako bi se sredstva u općem proračunu Unije za financijsku godinu 2017. povećala za 530 milijuna EUR iznad gornje granice naslova 3. radi financiranja mjera u području migracija, izbjeglica i sigurnosti;

| C. | budući da je stoga za financijsku godini 2017. u potpunosti iskorišten ukupni iznos dostupan za instrument fleksibilnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da je stoga za financijsku godini 2017. u potpunosti iskorišten ukupni iznos dostupan za instrument fleksibilnosti;

| 1. | napominje da u okviru gornjih granica naslova 3. u 2017. nije moguće na odgovarajući način financirati hitne mjere u području migracija, izbjeglica i sigurnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | stoga se slaže da se instrument fleksibilnosti mobilizira u iznosu od 530 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza; |
| --- | --- |

2.

| 3. | slaže se i s predloženom raspodjelom odgovarajućih odobrenih sredstava za plaćanje u iznosima od 238,3 milijuna EUR u 2017., 91 milijuna EUR u 2018., 141,9 milijuna EUR u 2019. i 58,8 milijuna EUR u 2020. godini; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno ističe da mobilizacija toga instrumenta u skladu s člankom 11. Uredbe o VFO-u još jednom upućuje na to da je prijeko potrebna veća fleksibilnost proračuna Unije i ponavlja svoje stajalište izraženo u okviru preispitivanja/revizije VFO-a u sredini razdoblja da je godišnji iznos dostupan za instrument fleksibilnosti potrebno povećati na dvije milijarde EUR; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponavlja svoj dugogodišnji stav da se, ne dovodeći u pitanje mogućnost mobilizacije odobrenih sredstava za plaćanja za pojedine proračunske linije preko instrumenta fleksibilnosti bez prethodne mobilizacije sredstava za preuzimanje obveza, plaćanja koja proizlaze iz preuzetih obveza prethodno mobiliziranih preko instrumenta fleksibilnosti mogu računati samo iznad gornjih granica; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(2)  SL L 103, 22.4.2015., str. 1.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0411.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za financiranje hitnih proračunskih mjera za rješavanje migracijske, izbjegličke i sigurnosne krize koja je u tijeku

(Tekst ovog priloga ne navodi se ovdje jer odgovara tekstu konačnog akta, Odluci (EU) 2017/342.)

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/225 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/225

---

P8_TA(2016)0474

Mobilizacija Fonda solidarnosti Europske unije kako bi se omogućila isplata predujmova u opći proračun Unije za 2017.

Rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije kako bi se omogućila isplata predujmova u opći proračun Unije za 2017. (COM(2016)0312 – C8-0245/2016 – 2016/2119(BUD))

(2018/C 224/53)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0312 – C8-0245/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0312 – C8-0245/2016),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 10., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 10.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 11.,

| — | uzimajući u obzir ishode trijaloga od 17. studenoga 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishode trijaloga od 17. studenoga 2016.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0323/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0323/2016),

| A. | budući da je u skladu s Uredbom (EU) br. 661/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (4), iznos od 50 000 000 EUR dostupan za isplatu predujmova preko odobrenih sredstava u općem proračunu Unije; |
| --- | --- |

A.

budući da je u skladu s Uredbom (EU) br. 661/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (4), iznos od 50 000 000 EUR dostupan za isplatu predujmova preko odobrenih sredstava u općem proračunu Unije;

| 1. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  Uredba (EU) br. 661/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (SL L 189, 27.6.2014., str. 143.).

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije kako bi se omogućila isplata predujmova u opći proračun Unije za 2017.

(Tekst ovog priloga ne navodi se ovdje jer odgovara tekstu konačnog akta, Odluci (EU) 2017/343.)

---

| 27.6.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 224/227 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 224/227

---

P8_TA(2016)0475

Proračunski postupak za 2017.: zajednički tekst

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 1. prosinca 2016. o zajedničkom nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. koji je prihvatio Odbor za mirenje u okviru proračunskog postupka (14635/2016 – C8-0470/2016 – 2016/2047(BUD))

(2018/C 224/54)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zajednički nacrt koji je prihvatio Odbor za mirenje i s njime povezane izjave Parlamenta, Vijeća i Komisije (14635/2016 – C8-0470/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički nacrt koji je prihvatio Odbor za mirenje i s njime povezane izjave Parlamenta, Vijeća i Komisije (14635/2016 – C8-0470/2016),

| — | uzimajući u obzir nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. koji je Komisija usvojila 18. srpnja 2016. (COM(2016)0300), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. koji je Komisija usvojila 18. srpnja 2016. (COM(2016)0300),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. koje je Vijeće usvojilo 12. rujna 2016. i proslijedilo Europskom parlamentu 14. rujna 2016. (11900/2016 – C8-0373/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. koje je Vijeće usvojilo 12. rujna 2016. i proslijedilo Europskom parlamentu 14. rujna 2016. (11900/2016 – C8-0373/2016),

| — | uzimajući u obzir pismo izmjene br. 1/2017 nacrta općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. koje je podnijela Komisija 17. listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo izmjene br. 1/2017 nacrta općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. koje je podnijela Komisija 17. listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. listopada 2016. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. (1) i o proračunskim amandmanima koje ona sadrži, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. listopada 2016. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. (1) i o proračunskim amandmanima koje ona sadrži,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (4),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (5),

| — | uzimajući u obzir članke 90. i 91. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 90. i 91. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće izaslanstva u Odboru za mirenje (A8-0353/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće izaslanstva u Odboru za mirenje (A8-0353/2016),

| 1. | odobrava zajednički nacrt koji je usuglašen u Odboru za mirenje a koji se sastoji od sljedećih dokumenata uzetih zajedno:






  — | popisa linija koje nisu izmijenjene u odnosu na nacrt proračuna ili stajalište Vijeća o proračunu; |
| --- | --- | --- |

1.

—

popisa linija koje nisu izmijenjene u odnosu na nacrt proračuna ili stajalište Vijeća o proračunu;

| — | ukupnih iznosa po naslovima financijskog okvira; |
| --- | --- |

—

ukupnih iznosa po naslovima financijskog okvira;

| — | iznosa (liniju po liniju) za sve proračunske stavke; |
| --- | --- |

—

iznosa (liniju po liniju) za sve proračunske stavke;

| — | pročišćenog dokumenta koji navodi iznose i konačni tekst svih linija izmijenjenih tijekom mirenja; |
| --- | --- |

—

pročišćenog dokumenta koji navodi iznose i konačni tekst svih linija izmijenjenih tijekom mirenja;

| 2. | potvrđuje zajedničke izjave Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da je broj zaposlenika Parlamenta bilo jedno od glavnih pitanja ovog mirenja; podsjeća da na osnovu prijateljskog sporazuma, svaka grana proračunskog tijela ima isključivu nadležnost za svoj dio proračuna, podsjeća također na svoju političku odluku da se klubovi zastupnika izuzmu iz cilja smanjenja radnih mjesta za 5 %, kako je istaknuto u njegovim rezolucijama o proračunu za 2014., 2015., 2016. i 2017. godinu; ocijeniti će posljedice proračunskih odluka o funkcioniranju Unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2017. konačno donesenim i da da ga da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da ovu zakonodavnu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, drugim relevantnim institucijama i tijelima te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P8_TA(2016)0411.

(2)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

(3)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(4)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(5)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

---

PRILOG

17.11.2016

KONAČNA VERZIJA

Proračun za 2017. – Elementi za zajedničke zaključke

Ovi zajednički zaključci obuhvaćaju sljedeće dijelove:

| 1. | Proračun za 2017. |
| --- | --- |

1.

Proračun za 2017.

| 2. | Proračun za 2016. – Nacrti izmjene proračuna 4, 5 i 6/2016 |
| --- | --- |

2.

Proračun za 2016. – Nacrti izmjene proračuna 4, 5 i 6/2016

| 3. | Zajedničke izjava |
| --- | --- |

3.

Zajedničke izjava

Sažetak

| | A.   Proračun za 2017.

  U skladu s elementima za zajedničke zaključke:






  — | Ukupna razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u proračunu za 2017. utvrđena je na 157 857,8 milijuna EUR. Ukupno gledano, preostala razlika do gornjih granica višegodišnjeg financijskog okvira za 2017. time iznosi 1 100,1 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza. |
| --- | --- | --- |

A.   Proračun za 2017.

U skladu s elementima za zajedničke zaključke:

—

Ukupna razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u proračunu za 2017. utvrđena je na 157 857,8 milijuna EUR. Ukupno gledano, preostala razlika do gornjih granica višegodišnjeg financijskog okvira za 2017. time iznosi 1 100,1 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza.

| — | Ukupna razina odobrenih sredstava za plaćanja u proračunu za 2017. utvrđena je na 134 490,4 milijuna EUR. |
| --- | --- |

—

Ukupna razina odobrenih sredstava za plaćanja u proračunu za 2017. utvrđena je na 134 490,4 milijuna EUR.

| — | Instrument fleksibilnost mobilizira se 2017. za naslov 3. (Sigurnost i građanstvo) u iznosu od 530 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza. |
| --- | --- |

—

Instrument fleksibilnost mobilizira se 2017. za naslov 3. (Sigurnost i građanstvo) u iznosu od 530 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza.

| — | Ukupna razlika za obveze mobilizira se u visini od 1 439,1 milijun EUR za naslov 1.a (Konkurentnost za rast i radna mjesta). |
| --- | --- |

—

Ukupna razlika za obveze mobilizira se u visini od 1 439,1 milijun EUR za naslov 1.a (Konkurentnost za rast i radna mjesta).

| — | Pričuva za nepredviđene izdatke mobilizira se u visini od 1 906,2 milijuna EUR za naslove 3. i 4. Ona će biti prebijena u visini od 575,0 milijuna EUR nedodijeljenom razlikom do gornje granice u naslovu 2. Održivi rast: prirodni resursi u 2017. te u visini od 507,3 milijuna EUR 2017., 570 milijuna EUR 2018. i 253,9 milijuna 2019. nedodijeljenim razlikama do gornje granice u naslovu 5. Administracija; |
| --- | --- |

—

Pričuva za nepredviđene izdatke mobilizira se u visini od 1 906,2 milijuna EUR za naslove 3. i 4. Ona će biti prebijena u visini od 575,0 milijuna EUR nedodijeljenom razlikom do gornje granice u naslovu 2. Održivi rast: prirodni resursi u 2017. te u visini od 507,3 milijuna EUR 2017., 570 milijuna EUR 2018. i 253,9 milijuna 2019. nedodijeljenim razlikama do gornje granice u naslovu 5. Administracija;

| — | Iznos odobrenih sredstava za plaćanja povezanih s mobilizacijom instrumenta fleksibilnosti u 2014., 2015. i 2016. godini Komisija procjenjuje na 981,1 milijun EUR. |
| --- | --- |

—

Iznos odobrenih sredstava za plaćanja povezanih s mobilizacijom instrumenta fleksibilnosti u 2014., 2015. i 2016. godini Komisija procjenjuje na 981,1 milijun EUR.

| | B.   Proračun za 2016.

  U skladu s elementima za zajedničke zaključke:






  — | Nacrt izmjene proračuna br. 4/2016 i s njime povezana mobilizacija pričuve za nepredviđene izdatke prihvaćaju se u obliku koji je predložila Komisija. |
| --- | --- | --- |

B.   Proračun za 2016.

U skladu s elementima za zajedničke zaključke:

—

Nacrt izmjene proračuna br. 4/2016 i s njime povezana mobilizacija pričuve za nepredviđene izdatke prihvaćaju se u obliku koji je predložila Komisija.

| — | Nacrt izmjene proračuna br. 5/2016 prihvaća se u obliku koji je predložila Komisija. |
| --- | --- |

—

Nacrt izmjene proračuna br. 5/2016 prihvaća se u obliku koji je predložila Komisija.

| — | Nacrt izmjene proračuna br. 6/2016 i s njime povezana mobilizacija Fonda solidarnosti Europske unije prihvaćaju se u obliku koji je predložila Komisija. |
| --- | --- |

—

Nacrt izmjene proračuna br. 6/2016 i s njime povezana mobilizacija Fonda solidarnosti Europske unije prihvaćaju se u obliku koji je predložila Komisija.

1.   Proračun za 2017.

1.1.   „Zatvorene” linije

Ako niže u ovim zaključcima nije drugačije navedeno, sve proračunske linije koje u svojim čitanjima nisu izmijenili ni Vijeće ni Parlament te one za koje je Parlament prihvatio amandmane Vijeća potvrđene su.

Za druge proračunske linije Odbor za mirenje postigao je dogovor o zaključcima koji su uvršteni u odjeljke od 1.2. do 1.6. u nastavku.

1.2.   Horizontalna pitanja

Decentralizirane agencije

Doprinos EU-a (u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje) i broj radnih mjesta za decentralizirane agencije utvrđuju se na razini koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2017, osim za:

| — | Europski policijski ured (EUROPOL, proračunski članak 18 02 04), kojemu se dodjeljuje deset dodatnih radnih mjesta i dodatna odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanja u iznosu od 675 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Europski policijski ured (EUROPOL, proračunski članak 18 02 04), kojemu se dodjeljuje deset dodatnih radnih mjesta i dodatna odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanja u iznosu od 675 000 EUR.

| — | Ured Europske unije za pravosudnu suradnju (EUROJUST, proračunski članak 33 03 04), kojemu se dodjeljuje deset dodatnih radnih mjesta i dodatna odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanja u iznosu od 675 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Ured Europske unije za pravosudnu suradnju (EUROJUST, proračunski članak 33 03 04), kojemu se dodjeljuje deset dodatnih radnih mjesta i dodatna odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanja u iznosu od 675 000 EUR.

| — | Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA, proračunski članak 12 02 04), kojemu se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanja smanjuju za 500 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA, proračunski članak 12 02 04), kojemu se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanja smanjuju za 500 000 EUR.

| — | Europski potporni ured za azil (EASO, proračunski članak 18 03 02), kojemu se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanja povećavaju za 3 000 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Europski potporni ured za azil (EASO, proračunski članak 18 03 02), kojemu se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanja povećavaju za 3 000 000 EUR.

| — | Europsku agenciju za lijekove (EMA, proračunski članak 17 03 12 01), kojoj se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanja smanjuju za 8 350 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Europsku agenciju za lijekove (EMA, proračunski članak 17 03 12 01), kojoj se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanja smanjuju za 8 350 000 EUR.

Izvršne agencije

Doprinos EU-a (u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje) i broj radnih mjesta za izvršne agencije utvrđuju se na razini koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna za 2017.

Pilot-projekti / pripremna djelovanja

Postignut je dogovor za sveobuhvatan paket od 78 pilot-projekata / pripremnih djelovanja u ukupnom iznosu od 76,9 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza, kao što je to predložio Parlament povrh onih pripremnih djelovanja koja je Komisija predložila u nacrtu proračuna za 2017.

Ako se čini da je pilot-projekt ili pripremno djelovanje obuhvaćeno postojećom pravnom osnovom, Komisija može predložiti prijenos odobrenih sredstava u odgovarajuću pravnu osnovu kako bi se olakšala provedba toga djelovanja.

Ovim se paketom u potpunosti poštuju gornje granice za pilot-projekte i pripremna djelovanja utvrđene Financijskom uredbom.

1.3.   Rashodni naslovi financijskog okvira – odobrena sredstva za preuzimanje obveza

Uzimajući u obzir u obzir gornje zaključke o „zatvorenim” proračunskim linijama, agencijama te pilot-projektima i pripremnim djelovanjima, Odbor za mirenje dogovorio je sljedeće:

Naslov 1a — Konkurentnost za rast i zapošljavanje

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza za sljedeće proračunske linije utvrđuju se na razinu koju je predložila Komisija u nacrtu proračuna za 2017. kako je izmijenjen pismom izmjene 1/2017:

| u EUR |
| --- |
| Proračunska linija | Naziv | NP za 2017. | Proračun za 2017. | Razlika |
| 02 02 02 | Poboljšanje pristupa financiranju za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) u obliku vlasničkog i dužničkog kapitala | 167 030 000 | 217 030 000 | 50 000 000 |
| 06 02 01 03 | Optimizacija uključivanja i međusobnog povezivanja načina prijevoza te podupiranje interoperabilnosti | 360 321 493 | 410 321 493 | 50 000 000 |
| 08 02 01 01 | Jačanje istraživanja na granici dosadašnjih spoznaja u EIV-u – Europsko istraživačko vijeće | 1 736 471 644 | 1 753 136 644 | 16 665 000 |
| 08 02 04 | Širenje izvrsnosti i sudjelovanja | 123 492 850 | 140 157 850 | 16 665 000 |
| 09 04 02 01 | Vodeći položaj u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija | 779 380 777 | 796 050 777 | 16 670 000 |
| 15 02 01 01 | Promicanje izvrsnosti i suradnje u području europskog obrazovanja i osposobljavanja te njegovo značenje za tržište rada | 1 701 963 700 | 1 725 463 700 | 23 500 000 |
| 15 02 01 02 | Promicanje izvrsnosti i suradnje u području europske mladeži i sudjelovanja mladih osoba u europskom demokratskom životu | 201 400 000 | 227 900 000 | 26 500 000 |
| | Ukupno | | | 200 000 000
   (1) |

u EUR

Proračunska linija

Naziv

NP za 2017.

Proračun za 2017.

Razlika

02 02 02

Poboljšanje pristupa financiranju za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) u obliku vlasničkog i dužničkog kapitala

167 030 000

217 030 000

50 000 000

06 02 01 03

Optimizacija uključivanja i međusobnog povezivanja načina prijevoza te podupiranje interoperabilnosti

360 321 493

410 321 493

50 000 000

08 02 01 01

Jačanje istraživanja na granici dosadašnjih spoznaja u EIV-u – Europsko istraživačko vijeće

1 736 471 644

1 753 136 644

16 665 000

08 02 04

Širenje izvrsnosti i sudjelovanja

123 492 850

140 157 850

16 665 000

09 04 02 01

Vodeći položaj u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija

779 380 777

796 050 777

16 670 000

15 02 01 01

Promicanje izvrsnosti i suradnje u području europskog obrazovanja i osposobljavanja te njegovo značenje za tržište rada

1 701 963 700

1 725 463 700

23 500 000

15 02 01 02

Promicanje izvrsnosti i suradnje u području europske mladeži i sudjelovanja mladih osoba u europskom demokratskom životu

201 400 000

227 900 000

26 500 000

Ukupno

200 000 000
   (1)

Vijeće i parlament potvrđuju da se dogovorenim povećanjima u naslovu 1.a unutar proračuna za 2017. u potpunosti poštuju prethodni dogovori te da se njima ne dovode u pitanje zakonodavni postupci koji su u tijeku.

Sva druga odobrena sredstva za preuzimanje obveza za naslov 1.a utvrđena su na razinu koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene 1/2017. i, zajedno s prilagodbama dogovorenima u Odboru za mirenje, uvrštena u tablicu u nastavku. U skladu s čitanjem u Parlamentu, uvršten je zaseban proračunski članak za „posebna događanja”.

| u EUR |
| --- |
| Proračunska linija | Naziv | Nacrt proračuna za 2017. (uklj. pismo izmjene 1/2017) | Proračun za 2017. | Razlika |
| 32 02 01 01 | Nastavak integracije unutarnjeg energetskog tržišta i prekogranična interoperabilnost elektroenergetskih i plinskih mreža | 217 403 954 | 206 508 927 | -10 895 027 |
| 32 02 01 02 | Povećanje sigurnosti opskrbe energijom u Uniji | 217 403 954 | 207 441 809 | -9 962 145 |
| 32 02 01 03 | Davanje doprinosa održivom razvoju i zaštita okoliša | 217 404 002 | 206 509 070 | -10 894 932 |
| 32 02 01 04 | Stvaranje povoljnijeg okoliša za privatna ulaganja u energetske projekte | 85 227 000 | 77 291 975 | -7 935 025 |
| 15 02 10 | Posebna godišnja događanja | | 6 000 000 | 6 000 000 |
| 04 03 02 01 | PROGRESS — Potpora razvoju, provedbi, praćenju i evaluaciji politike zapošljavanja i socijalne politike Unije te zakonodavstva o uvjetima rada | 60 000 000 | 65 000 000 | 5 000 000 |
| 04 03 02 02 | EURES – Promicanje dobrovoljne geografske mobilnosti radnika i povećanje mogućnosti zapošljavanja | 22 578 000 | 23 578 000 | 1 000 000 |
| | Ukupno | | | -27 687 129 |

u EUR

Proračunska linija

Naziv

Nacrt proračuna za 2017. (uklj. pismo izmjene 1/2017)

Proračun za 2017.

Razlika

32 02 01 01

Nastavak integracije unutarnjeg energetskog tržišta i prekogranična interoperabilnost elektroenergetskih i plinskih mreža

217 403 954

206 508 927

-10 895 027

32 02 01 02

Povećanje sigurnosti opskrbe energijom u Uniji

217 403 954

207 441 809

-9 962 145

32 02 01 03

Davanje doprinosa održivom razvoju i zaštita okoliša

217 404 002

206 509 070

-10 894 932

32 02 01 04

Stvaranje povoljnijeg okoliša za privatna ulaganja u energetske projekte

85 227 000

77 291 975

-7 935 025

15 02 10

Posebna godišnja događanja

6 000 000

6 000 000

04 03 02 01

PROGRESS — Potpora razvoju, provedbi, praćenju i evaluaciji politike zapošljavanja i socijalne politike Unije te zakonodavstva o uvjetima rada

60 000 000

65 000 000

5 000 000

04 03 02 02

EURES – Promicanje dobrovoljne geografske mobilnosti radnika i povećanje mogućnosti zapošljavanja

22 578 000

23 578 000

1 000 000

Ukupno

-27 687 129

Prema tome, nakon što se uzmu u obzir agencije te pilot-projekti i pripremna djelovanja, dogovoreni iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 21 312,2 milijuna EUR, pri čemu preostala razlika do gornje granice za rashode u naslovu 1.a iznosi 51,9 milijuna EUR, a ukupna razlika do gornje granice za obveze rabi se u iznosu od 1 439,1 milijun EUR.

Naslov 1b — Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđena su na razinu predloženu u nacrtu proračuna za 2017.

Uzimajući u obzir pilot-projekte i pripremna djelovanja dogovorena razina za preuzimanje obveza utvrđuje se na 53 586,6 milijuna EUR, pri čemu preostala razlika do gornje granice za rashode u naslovu 1.b. iznosi 0,4 milijuna EUR.

Naslov 2 – Održivi rast: prirodni resursi

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđuju se na razinu koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene 1/2017 uz dodatno smanjenje od 325 milijuna EUR koje proizlazi iz povećanih namjenskih prihoda EFJP-a o kojima je Komisija izvijestila 7. studenoga 2016. Odbor za mirenje složio se stoga kako slijedi:

| u EUR |
| --- |
| Proračunska linija | Naziv | Nacrt proračuna za 2017. (uklj. pismo izmjene 1/2017) | Proračun za 2017. | Razlika |
| 05 03 01 10 | Program osnovnih plaćanja (BPS) | 15 621 000 000 | 15 296 000 000 | - 325 000 000 |

u EUR

Proračunska linija

Naziv

Nacrt proračuna za 2017. (uklj. pismo izmjene 1/2017)

Proračun za 2017.

Razlika

05 03 01 10

Program osnovnih plaćanja (BPS)

15 621 000 000

15 296 000 000

- 325 000 000

Uzimajući u obzir agencije te pilot-projekte i pripremna djelovanja, dogovoreni iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 58 584,4 milijuna EUR, pri čemu preostala razlika do gornje granice za rashode u naslovu 2. iznosi 1 031,6 milijuna EUR, vodeći pritom računa da je 575,0 milijuna EUR iskorišteno za prebijanje mobilizacije pričuve za nepredviđene izdatke.

Naslov 3. – Sigurnost i građanstvo

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđena su na razinu koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene 1/2017. i, zajedno s prilagodbama dogovorenima u Odboru za mirenje, iznesena u tablici u nastavku:

| u EUR |
| --- |
| Proračunska linija | Naziv | Nacrt proračuna za 2017. (uklj. pismo izmjene 1/2017) | Proračun za 2017. | Razlika |
| 09 05 05 | Multimedijska djelovanja | 19 573 000 | 22 573 000 | 3 000 000 |
| 15 04 02 | Potprogram Kultura – Potpora prekograničnim aktivnostima i promicanje transnacionalnog kretanja i mobilnosti | 54 350 000 | 55 350 000 | 1 000 000 |
| | Ukupno | | | 4 000 000 |

u EUR

Proračunska linija

Naziv

Nacrt proračuna za 2017. (uklj. pismo izmjene 1/2017)

Proračun za 2017.

Razlika

09 05 05

Multimedijska djelovanja

19 573 000

22 573 000

3 000 000

15 04 02

Potprogram Kultura – Potpora prekograničnim aktivnostima i promicanje transnacionalnog kretanja i mobilnosti

54 350 000

55 350 000

1 000 000

Ukupno

4 000 000

Primjedba uz proračun za članak 09 05 05 mijenja se tako da se dodaje sljedeća rečenica: „Po potrebi, postupci javne nabave i dodjele bespovratnih sredstava mogu, radi promicanja stabilnog financijskog okvira za paneuropske mreže koje se financiraju ovim sredstvima, uključivati i sklapanje okvirnih partnerstava.”

Primjedba uz proračun za članak 15 04 02 mijenja se tako da se dodaje sljedeća rečenica: „Ovim odobrenim sredstvima može se financirati i priprema europske godine kulturne baštine.”

Prema tome, nakon što se uzmu u obzir agencije, pilot-projekti i pripremna djelovanja, dogovoreni iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 4 284,0 milijuna EUR, pri čemu je dosegnuta gornja granica rashoda u naslovu 3. i iskorištena pričuva za nepredviđene izdatke u iznosu od 1 176,0 milijuna EUR.

Naslov 4. – Globalna Europa

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđena su na razinu koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene 1/2017. i, zajedno s prilagodbama dogovorenima u Odboru za mirenje, iznesena u tablici u nastavku:

| u EUR |
| --- |
| Proračunska linija | Naziv | Nacrt proračuna za 2017. (uklj. pismo izmjene 1/2017) | Proračun za 2017. | Razlika |
| 01 03 02 | Makrofinancijska pomoć | 30 828 000 | 45 828 000 | 15 000 000 |
| 01 03 08 | Rezervacije za Jamstveni fond za EFSD | 275 000 000 | p.m. | - 275 000 000 |
| 13 07 01 | Financijska potpora za poticanje gospodarskog razvoja turske zajednice na Cipru | 31 836 240 | 34 836 240 | 3 000 000 |
| 19 03 01 05 | Hitne mjere | 69 480 000 | 62 850 000 | -6 630 000 |
| 21 02 07 05 | Migracije i azil | 448 273 912 | 404 973 912 | -43 300 000 |
| 22 04 01 04 | Potpora mirovnom procesu i financijska pomoć Palestini i Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA) | 282 219 939 | 310 100 000 | 27 880 061 |
| 22 04 01 03 | Sredozemne zemlje — Izgradnja povjerenja, sigurnost te sprječavanje i rješavanje sukoba | 340 360 500 | 332 480 439 | -7 880 061 |
| 22 04 02 02 | Istočno partnerstvo — Smanjivanje siromaštva i održivi razvoj | 313 825 583 | 322 125 583 | 8 300 000 |
| | Ukupno | | | - 278 630 000 |

u EUR

Proračunska linija

Naziv

Nacrt proračuna za 2017. (uklj. pismo izmjene 1/2017)

Proračun za 2017.

Razlika

01 03 02

Makrofinancijska pomoć

30 828 000

45 828 000

15 000 000

01 03 08

Rezervacije za Jamstveni fond za EFSD

275 000 000

p.m.

- 275 000 000

13 07 01

Financijska potpora za poticanje gospodarskog razvoja turske zajednice na Cipru

31 836 240

34 836 240

3 000 000

19 03 01 05

Hitne mjere

69 480 000

62 850 000

-6 630 000

21 02 07 05

Migracije i azil

448 273 912

404 973 912

-43 300 000

22 04 01 04

Potpora mirovnom procesu i financijska pomoć Palestini i Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA)

282 219 939

310 100 000

27 880 061

22 04 01 03

Sredozemne zemlje — Izgradnja povjerenja, sigurnost te sprječavanje i rješavanje sukoba

340 360 500

332 480 439

-7 880 061

22 04 02 02

Istočno partnerstvo — Smanjivanje siromaštva i održivi razvoj

313 825 583

322 125 583

8 300 000

Ukupno

- 278 630 000

Odobrena sredstva za proračunsku stavku 19 03 01 07 Posebni predstavnici Europske unije utvrđuju se na razinu iz nacrta proračuna za 2017.

Prema tome, nakon što se uzmu u obzir agencije, pilot-projekti i pripremna djelovanja, dogovoreni iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 10 162,1 milijun EUR, pri čemu je dosegnuta gornja granica rashoda u naslovu 4. i iskorištena pričuva za nepredviđene izdatke u iznosu od 730,1 milijun EUR.

Naslov 5. – Administracija

Odbor za mirenje odobrio je broj radnih mjesta u planovima radnih mjesta institucija i odobrena sredstva koje je Komisija predložila u nacrtu proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene 1/2017, uz sljedeće iznimke:

| — | za Parlament, čije je čitanje odobreno s iznimkom da se povećanje od 76 radnih mjesta za potrebe klubova zastupnika u potpunosti, proračunski neutralno, nadoknađuje odgovarajućim smanjenjem u planu radnih mjesta administracije Parlamenta. Nadalje, Odbor za mirenje pristaje u proračun za 2017. uključiti automatsko ažuriranje plaća koje će se primjenjivati s 1. srpnjem 2016. (8 717 000 EUR). |
| --- | --- |

—

za Parlament, čije je čitanje odobreno s iznimkom da se povećanje od 76 radnih mjesta za potrebe klubova zastupnika u potpunosti, proračunski neutralno, nadoknađuje odgovarajućim smanjenjem u planu radnih mjesta administracije Parlamenta. Nadalje, Odbor za mirenje pristaje u proračun za 2017. uključiti automatsko ažuriranje plaća koje će se primjenjivati s 1. srpnjem 2016. (8 717 000 EUR).

| — | za Vijeće, čije je čitanje odobreno s time da je u proračun za 2017. uključeno automatsko ažuriranje plaća koje će se primjenjivati s 1. srpnjem 2016. (3 301 000 EUR). |
| --- | --- |

—

za Vijeće, čije je čitanje odobreno s time da je u proračun za 2017. uključeno automatsko ažuriranje plaća koje će se primjenjivati s 1. srpnjem 2016. (3 301 000 EUR).

| — | za Revizorski sud odobrena su smanjenja u odnosu na nacrt proračuna za 2017. u skladu s čitanjem u Parlamentu. |
| --- | --- |

—

za Revizorski sud odobrena su smanjenja u odnosu na nacrt proračuna za 2017. u skladu s čitanjem u Parlamentu.

| — | za Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) dodjeljuje se 560 250 EUR u liniji za ugovorno osoblje (proračunska stavka 1200), s time da se za isti iznos smanjuju sredstva u proračunskoj stavci 3003 Zgrade i povezani troškovi. Primjedba uz proračun za stavku 1200 mijenja se dodavanjem sljedeće rečenice: „Ovim sredstvima pokrivaju se i troškovi ugovornog osoblja koje sudjeluje u djelatnostima strateškog komuniciranja”. Nadalje, sljedeće proračunske linije u dijelu za ESVD prilagođene su kako bi se uklonio prijenos dvostruko pokrivenih posebnih predstavnika Europske unije, kako je predloženo u pismu izmjene 1. |
| --- | --- |

—

za Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) dodjeljuje se 560 250 EUR u liniji za ugovorno osoblje (proračunska stavka 1200), s time da se za isti iznos smanjuju sredstva u proračunskoj stavci 3003 Zgrade i povezani troškovi. Primjedba uz proračun za stavku 1200 mijenja se dodavanjem sljedeće rečenice: „Ovim sredstvima pokrivaju se i troškovi ugovornog osoblja koje sudjeluje u djelatnostima strateškog komuniciranja”. Nadalje, sljedeće proračunske linije u dijelu za ESVD prilagođene su kako bi se uklonio prijenos dvostruko pokrivenih posebnih predstavnika Europske unije, kako je predloženo u pismu izmjene 1.

| u EUR |
| --- |
| Proračunska linija | Naziv | Razlika |
| 3001 | Vanjsko osoblje i vanjske usluge | -3 645 000 |
| 3002 | Ostali rashodi koji se odnose na osoblje | -1 980 000 |
| 3003 | Zgrade i s njima povezani troškovi | -3 636 000 |
| 3004 | Ostali administrativni rashodi | - 815 000 |
| | Ukupno | -10 076 000 |

u EUR

Proračunska linija

Naziv

Razlika

3001

Vanjsko osoblje i vanjske usluge

-3 645 000

3002

Ostali rashodi koji se odnose na osoblje

-1 980 000

3003

Zgrade i s njima povezani troškovi

-3 636 000

3004

Ostali administrativni rashodi

- 815 000

Ukupno

-10 076 000

Prema tome, uzimajući u obzir pilot-projekte i pripremna djelovanja, dogovoreni iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 9 394,5 milijuna EUR, pri čemu preostala razlika do gornje granice za rashode u naslovu 5., nakon što se uračuna 507,3 milijuna EUR namijenjenih za prebijanje mobilizaciju pričuve za nepredviđene izdatke, iznosi 16,2 milijuna EUR.

Posebni instrumenti

Odobrena sredstva za posebne instrumente utvrđuju se na razinu koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna za 2017., osim pričuve za Fond solidarnosti Europske unije (proračunski članak 40 02 44) koja se ukida.

Prebijanje pričuve za nepredviđene izdatke u 2018. i 2019.

Pričuva za nepredviđene izdatke koristi se u 2017. u visini od 1 176,0 milijuna EUR za naslov 3. i 730,1 milijun EUR za naslov 4., u ukupnom iznosu od 1 906,2 milijuna EUR. Taj se iznos prebija u visini od 575 milijuna EUR nedodijeljenom razlikom do gornje granice u naslovu 2. u 2017. te u visini od 507,3 milijuna EUR 2017., 570 milijuna EUR 2018. i 253,9 milijuna EUR 2019. nedodijeljenim razlikama do gornje granice u naslovu 5. Odluka o mobilizaciji pričuve za nepredviđene izdatke usvojena zajedno s pismom izmjene br. 1/2017 mijenja se na odgovarajući način.

1.4.   Odobrena sredstva za plaćanje

Ukupna razina odobrenih sredstva za plaćanja u proračunu za 2017. utvrđuje se na razinu iz nacrta proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene 1/2017., uz sljedeće prilagodbe dogovorene u Odboru za mirenje:

| 1. | Prvo, uzima se u obzir dogovorena razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za nediferencirane rashode, za koje je razina odobrenih sredstava za plaćanja jednaka razini odobrenih sredstava za preuzimanje obveza. U to je uključeno smanjenje rashoda za poljoprivredu za 325 milijuna EUR i prilagodba administrativnih rashoda za dijelove I, II, III, IV, V, VI, VII, IX i X (13,4 milijuna EUR) te za decentralizirane agencije (za koje je doprinos EU-a u odobrenim sredstvima za plaćanja utvrđen na razinu predloženu u odjeljku 1.2.). Kombinirani učinak jest smanjenje od 332,3 milijuna EUR; |
| --- | --- |

1.

Prvo, uzima se u obzir dogovorena razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za nediferencirane rashode, za koje je razina odobrenih sredstava za plaćanja jednaka razini odobrenih sredstava za preuzimanje obveza. U to je uključeno smanjenje rashoda za poljoprivredu za 325 milijuna EUR i prilagodba administrativnih rashoda za dijelove I, II, III, IV, V, VI, VII, IX i X (13,4 milijuna EUR) te za decentralizirane agencije (za koje je doprinos EU-a u odobrenim sredstvima za plaćanja utvrđen na razinu predloženu u odjeljku 1.2.). Kombinirani učinak jest smanjenje od 332,3 milijuna EUR;

| 2. | Odobrena sredstva za plaćanja za sve nove pilot-projekte i pripremna djelovanja koje je predložio Parlament utvrđena su na 50 % odgovarajućih odobrenih sredstava za preuzimanje obveza, ili na razinu koju je predložio Parlament, ako je ona niža. U slučaju produljenja postojećih pilot-projekata ili pripremnih djelovanja, razina odobrenih sredstava za plaćanja jednaka je ona iz nacrta proračuna povećana za 50 % iznosa povezanih novih odobrenih sredstava za preuzimanje obveza, ili razina koju je predložio Parlament, ako je ona niža. Kombinirani učinak je povećanje od 35,2 milijuna EUR; |
| --- | --- |

2.

Odobrena sredstva za plaćanja za sve nove pilot-projekte i pripremna djelovanja koje je predložio Parlament utvrđena su na 50 % odgovarajućih odobrenih sredstava za preuzimanje obveza, ili na razinu koju je predložio Parlament, ako je ona niža. U slučaju produljenja postojećih pilot-projekata ili pripremnih djelovanja, razina odobrenih sredstava za plaćanja jednaka je ona iz nacrta proračuna povećana za 50 % iznosa povezanih novih odobrenih sredstava za preuzimanje obveza, ili razina koju je predložio Parlament, ako je ona niža. Kombinirani učinak je povećanje od 35,2 milijuna EUR;

| 3. | Odobrena sredstva za plaćanja za „posebna događanja” (proračunski članak 15 02 10) u visini su iznosa iz čitanja Parlamenta (6 milijuna EUR); |
| --- | --- |

3.

Odobrena sredstva za plaćanja za „posebna događanja” (proračunski članak 15 02 10) u visini su iznosa iz čitanja Parlamenta (6 milijuna EUR);

| 4. | Odobrena sredstva za plaćanja (proračunski članak 01 03 08 Rezervacije za Jamstveni fond za EFSD) utvrđuju se kao „p.m.”; |
| --- | --- |

4.

Odobrena sredstva za plaćanja (proračunski članak 01 03 08 Rezervacije za Jamstveni fond za EFSD) utvrđuju se kao „p.m.”;

| 5. | Dogovorene prilagodbe u sljedećim proračunskim linijama posljedica su razvoja u preuzetim obvezama za diferencirana odobrena sredstva:









  u EUR |
| --- | --- |
| Proračunska linija | Naziv | Nacrt proračuna za 2017. (uklj. pismo izmjene 1/2017) | Proračun za 2017. | Razlika |
| 01 03 02 | Makrofinancijska pomoć | 30 828 000 | 45 828 000 | 15 000 000 |
| 04 03 02 01 | PROGRESS — Potpora razvoju, provedbi, praćenju i evaluaciji politike zapošljavanja i socijalne politike Unije te zakonodavstva o uvjetima rada | 38 000 000 | 41 167 000 | 3 167 000 |
| 04 03 02 02 | EURES – Promicanje dobrovoljne geografske mobilnosti radnika i povećanje mogućnosti zapošljavanja | 17 000 000 | 17 753 000 | 753 000 |
| 09 05 05 | Multimedijske aktivnosti | 23 997 455 | 26 997 455 | 3 000 000 |
| 13 07 01 | Financijska potpora za poticanje gospodarskog razvoja turske zajednice na Cipru | 36 031 865 | 39 031 865 | 3 000 000 |
| 15 04 02 | Potprogram Kultura – Potpora prekograničnim aktivnostima i promicanje transnacionalnog kretanja i mobilnosti | 43 430 071 | 44 229 071 | 799 000 |
| 22 04 01 04 | Potpora mirovnom procesu i financijska pomoć Palestini i Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA) | 280 000 000 | 307 661 000 | 27 661 000 |
| 22 04 02 02 | Istočno partnerstvo — Smanjivanje siromaštva i održivi razvoj | 167 700 000 | 172 135 000 | 4 435 000 |
| 19 03 01 05 | Hitne mjere | 33 212 812 | 30 043 812 | -3 169 000 |
| 21 02 07 05 | Migracije i azil | 155 000 000 | 115 722 000 | -39 278 000 |
| 22 04 01 03 | Sredozemne zemlje — Izgradnja povjerenja, sigurnost te sprječavanje i rješavanje sukoba | 138 000 000 | 134 805 000 | -3 195 000 |
| 32 02 01 01 | Nastavak integracije unutarnjeg energetskog tržišta i prekogranična interoperabilnost elektroenergetskih i plinskih mreža | 34 765 600 | 33 023 600 | -1 742 000 |
| 32 02 01 02 | Povećanje sigurnosti opskrbe energijom u Uniji | 26 032 000 | 24 839 000 | -1 193 000 |
| 32 02 01 03 | Davanje doprinosa održivom razvoju i zaštita okoliša | 26 531 000 | 25 201 000 | -1 330 000 |
| 32 02 01 04 | Stvaranje povoljnijeg okoliša za privatna ulaganja u energetske projekte | 31 200 000 | 28 295 000 | -2 905 000 |
| | Ukupno | | | 5 003 000 |

5.

Dogovorene prilagodbe u sljedećim proračunskim linijama posljedica su razvoja u preuzetim obvezama za diferencirana odobrena sredstva:

u EUR

Proračunska linija

Naziv

Nacrt proračuna za 2017. (uklj. pismo izmjene 1/2017)

Proračun za 2017.

Razlika

01 03 02

Makrofinancijska pomoć

30 828 000

45 828 000

15 000 000

04 03 02 01

PROGRESS — Potpora razvoju, provedbi, praćenju i evaluaciji politike zapošljavanja i socijalne politike Unije te zakonodavstva o uvjetima rada

38 000 000

41 167 000

3 167 000

04 03 02 02

EURES – Promicanje dobrovoljne geografske mobilnosti radnika i povećanje mogućnosti zapošljavanja

17 000 000

17 753 000

753 000

09 05 05

Multimedijske aktivnosti

23 997 455

26 997 455

3 000 000

13 07 01

Financijska potpora za poticanje gospodarskog razvoja turske zajednice na Cipru

36 031 865

39 031 865

3 000 000

15 04 02

Potprogram Kultura – Potpora prekograničnim aktivnostima i promicanje transnacionalnog kretanja i mobilnosti

43 430 071

44 229 071

799 000

22 04 01 04

Potpora mirovnom procesu i financijska pomoć Palestini i Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA)

280 000 000

307 661 000

27 661 000

22 04 02 02

Istočno partnerstvo — Smanjivanje siromaštva i održivi razvoj

167 700 000

172 135 000

4 435 000

19 03 01 05

Hitne mjere

33 212 812

30 043 812

-3 169 000

21 02 07 05

Migracije i azil

155 000 000

115 722 000

-39 278 000

22 04 01 03

Sredozemne zemlje — Izgradnja povjerenja, sigurnost te sprječavanje i rješavanje sukoba

138 000 000

134 805 000

-3 195 000

32 02 01 01

Nastavak integracije unutarnjeg energetskog tržišta i prekogranična interoperabilnost elektroenergetskih i plinskih mreža

34 765 600

33 023 600

-1 742 000

32 02 01 02

Povećanje sigurnosti opskrbe energijom u Uniji

26 032 000

24 839 000

-1 193 000

32 02 01 03

Davanje doprinosa održivom razvoju i zaštita okoliša

26 531 000

25 201 000

-1 330 000

32 02 01 04

Stvaranje povoljnijeg okoliša za privatna ulaganja u energetske projekte

31 200 000

28 295 000

-2 905 000

Ukupno

5 003 000

| 6. | Odobrena sredstva za plaćanja za Europski fond za prilagodbu globalizaciju (proračunski članak 40 02 43) jednaka su nuli (smanjenje od 30 milijuna EUR), s obzirom na to da se procjenjuje da će odobrena sredstva za plaćanja dostupna iz namjenskih prihoda biti dovoljna za pokrivanje cijele 2017. godine. |
| --- | --- |

6.

Odobrena sredstva za plaćanja za Europski fond za prilagodbu globalizaciju (proračunski članak 40 02 43) jednaka su nuli (smanjenje od 30 milijuna EUR), s obzirom na to da se procjenjuje da će odobrena sredstva za plaćanja dostupna iz namjenskih prihoda biti dovoljna za pokrivanje cijele 2017. godine.

| 7. | Pričuva za Fond solidarnosti Europske unije (proračunski članak 40 02 44) ukida se. |
| --- | --- |

7.

Pričuva za Fond solidarnosti Europske unije (proračunski članak 40 02 44) ukida se.

| 8. | Dodatna smanjenja u plaćanjima izvršena su u sljedećim linijama:









  u EUR |
| --- | --- |
| Proračunska linija | Naziv | Nacrt proračuna za 2017. (uklj. pismo izmjene 1/2017) | Proračun za 2017. | Razlika |
| 04 02 62 | Europski socijalni fond (ESF) – Razvijenije regije – Cilj ulaganja u rast i radna mjesta | 2 508 475 000 | 2 490 475 000 | -18 000 000 |
| 13 03 61 | Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) – Tranzicijske regije – Cilj ulaganja u rast i radna mjesta | 2 214 431 000 | 2 204 431 000 | -10 000 000 |
| 13 03 62 | Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) – Razvijenije regije – Cilj ulaganja u rast i radna mjesta | 3 068 052 000 | 3 043 052 000 | -25 000 000 |
| 13 03 64 01 | Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) – Europska teritorijalna suradnja | 884 299 000 | 783 299 000 | - 101 000 000 |
| | Ukupno | | | - 154 000 000 |

8.

Dodatna smanjenja u plaćanjima izvršena su u sljedećim linijama:

u EUR

Proračunska linija

Naziv

Nacrt proračuna za 2017. (uklj. pismo izmjene 1/2017)

Proračun za 2017.

Razlika

04 02 62

Europski socijalni fond (ESF) – Razvijenije regije – Cilj ulaganja u rast i radna mjesta

2 508 475 000

2 490 475 000

-18 000 000

13 03 61

Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) – Tranzicijske regije – Cilj ulaganja u rast i radna mjesta

2 214 431 000

2 204 431 000

-10 000 000

13 03 62

Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) – Razvijenije regije – Cilj ulaganja u rast i radna mjesta

3 068 052 000

3 043 052 000

-25 000 000

13 03 64 01

Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) – Europska teritorijalna suradnja

884 299 000

783 299 000

- 101 000 000

Ukupno

- 154 000 000

Razina odobrenih sredstava iznosi time 134 490,4 milijuna EUR, što predstavlja smanjenje od 931,4 milijuna EUR u odnosu na nacrt proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene 1/2017.

1.5.   Pričuva

Nema dodatnih pričuva u odnosu na one navedene u nacrtu proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene 1/2017, osim za:

| — | proračunski stavak 13 01 04 04 Rashodi za potporu Programu potpore strukturnim reformama (SRSP) i proračunski članak 13 08 01 Program potpore strukturnim reformama (SRSP) – Operativna tehnička pomoć prenesena iz naslova 1.b (ESF, EFRR i KF), za koje su puni iznosi odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i plaćanja stavljeni u pričuvu do donošenja pravne osnove za Program potpore strukturnim reformama. |
| --- | --- |

—

proračunski stavak 13 01 04 04 Rashodi za potporu Programu potpore strukturnim reformama (SRSP) i proračunski članak 13 08 01 Program potpore strukturnim reformama (SRSP) – Operativna tehnička pomoć prenesena iz naslova 1.b (ESF, EFRR i KF), za koje su puni iznosi odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i plaćanja stavljeni u pričuvu do donošenja pravne osnove za Program potpore strukturnim reformama.

| — | proračunski članak 13 08 02 Program potpore strukturnim reformama (SRSP) – Operativna tehnička pomoć prenesena iz naslova 2. (EPFRR), za koje je puni iznosi odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i plaćanja stavljen u pričuvu do donošenja pravne osnove za Program potpore strukturnim reformama. |
| --- | --- |

—

proračunski članak 13 08 02 Program potpore strukturnim reformama (SRSP) – Operativna tehnička pomoć prenesena iz naslova 2. (EPFRR), za koje je puni iznosi odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i plaćanja stavljen u pričuvu do donošenja pravne osnove za Program potpore strukturnim reformama.

| — | proračunski stavak 18 02 01 03 Uspostava novih informacijskih sustava za potporu upravljanja migracijskim tokovima preko vanjskih granica Unije, za koji se 40 000 000 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i 28 000 000 EUR u odobrenim sredstvima za plaćanja stavlja u pričuvu do završetka zakonodavnog postupka kojim se uspostavlja sustav ulaska/izlaska. |
| --- | --- |

—

proračunski stavak 18 02 01 03 Uspostava novih informacijskih sustava za potporu upravljanja migracijskim tokovima preko vanjskih granica Unije, za koji se 40 000 000 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i 28 000 000 EUR u odobrenim sredstvima za plaćanja stavlja u pričuvu do završetka zakonodavnog postupka kojim se uspostavlja sustav ulaska/izlaska.

1.6.   Primjedbe uz proračun

Osim ako drugačije nije izričito navedeno u prethodnim stavcima, dogovorene su izmjene teksta primjedbi uz proračun koje su podnijeli Europski parlament i Vijeće, osim za one proračunske linije navedene u tablici u nastavku za koje je odobren tekst primjedbi uz proračun koji je predložen u nacrtu proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene 1/2017 i ažuriranjem EFJP-a.

To se utvrđuje pod pretpostavkom da se amandmanima koje su podnijeli Europski parlament ili Vijeće ne može izmijeniti ili proširiti područje primjene postojeće pravne osnove ili narušiti administrativna nezavisnost institucija te pod pretpostavkom da se djelovanje može pokriti dostupnim resursima.

| Proračunska linija | Naziv |
| --- | --- |
| 04 03 02 03 | Mikrofinanciranje i socijalno poduzetništvo – Promicanje pristupa financiranju i povećanje mogućnosti financiranja za pravne i fizičke osobe, posebno one najudaljenije od tržišta rada, te socijalna poduzeća |
| S 03 01 06 01 | Europska agencija za sigurnost zračnog prometa (EASA) |
| 05 02 11 99 | Ostale mjere (ostali biljni proizvodi/ostale mjere za bilje) |
| 05 04 60 | Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj — EPFRR (od 2014. do 2020.) |
| 05 04 60 02 | Operativna tehnička pomoć |
| 18 04 01 01 | Europa za građane – Jačanje sjećanja i povećanje kapaciteta za građansko sudjelovanje na razini Unije |

Proračunska linija

Naziv

04 03 02 03

Mikrofinanciranje i socijalno poduzetništvo – Promicanje pristupa financiranju i povećanje mogućnosti financiranja za pravne i fizičke osobe, posebno one najudaljenije od tržišta rada, te socijalna poduzeća

S 03 01 06 01

Europska agencija za sigurnost zračnog prometa (EASA)

05 02 11 99

Ostale mjere (ostali biljni proizvodi/ostale mjere za bilje)

05 04 60

Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj — EPFRR (od 2014. do 2020.)

05 04 60 02

Operativna tehnička pomoć

18 04 01 01

Europa za građane – Jačanje sjećanja i povećanje kapaciteta za građansko sudjelovanje na razini Unije

1.7.   Nove proračunske linije

Prihvaćena je proračunska nomenklatura koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene 1/2017, s time da su uvršteni pilot-projekti i pripremna djelovanja te novi proračunski članak za posebna godišnja događanja (15 02 10).

1.8.   Prihodi

Prijedlog Komisije iznesen u pismu izmjene 1/2017 o uvrštenju u proračun prihoda od kazni u iznosu od jedne milijarde EUR prihvaćen je.

2.   Proračun za 2016.

Nacrt izmjene proračuna (NIP) br. 4/2016 i s njime povezana mobilizacija pričuve za nepredviđene izdatke odobreni su u obliku koji je predložila Komisija.

Nacrt izmjene proračuna (NIP) br. 5/2016 odobrava se u obliku koji je predložila Komisija.

Nacrt izmjene proračuna (NIP)br. 6/2016 i s njime povezana mobilizacija Fonda solidarnosti Europske unije odobravaju se u obliku koji je predložila Komisija.

3.   Zajedničke izjave

3.1.   Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o Inicijativi za zapošljavanje mladih

Europski parlament, Vijeće i Komisija podsjećaju da je smanjenje nezaposlenosti mladih i dalje važan zajednički politički prioritet te stoga potvrđuju svoju odlučnost da na najbolji mogući način iskoriste dostupna proračunska sredstva za rješavanje tog pitanja, a posebice putem Inicijative za zapošljavanje mladih.

Podsjećaju da u skladu s člankom 14. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (Uredba o VFO-u) „razlike koje preostaju do gornjih granica višegodišnjeg financijskog okvira za odobrena sredstva za preuzimanje obveza za razdoblje od 2014. do 2017. predstavljaju ukupne razlike VFO-a za obveze koje je potrebno staviti na raspolaganje iznad gornjih granica utvrđenih u VFO-u za razdoblje od 2016. do 2020. za ciljeve politika u vezi s rastom i zapošljavanjem, osobito zapošljavanjem mladih”.

Vijeće i Europski parlament pozivaju Komisiju da predloži izmjenu proračuna za 2017. kako bi se Inicijativi za zapošljavanje mladih u 2017. osiguralo 500 milijuna EUR (2) koji se financiraju iz ukupnih razlika za obveze, čim se usvoji tehnička prilagodba predviđena člankom 6. Uredbe o VFO-u.

Vijeće i Europski parlament obvezuju se da će brzo procesuirati nacrt izmjene proračuna za 2017. koji je predložila Komisija.

3.2.   Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o odobrenim sredstvima za plaćanje

Europski parlament i Vijeće podsjećaju na potrebu da se s ciljem provedbe osigura uredno odvijanje plaćanja u odnosu na odobrena sredstva za preuzimanje obveza kako bi se izbjegla svaka neuobičajena razina neplaćenih računa na kraju godine.

Europski parlament i Vijeće pozivaju Komisiju da i dalje pomno i aktivno prati provedbu programâ za razdoblje od 2014. do 2020. S tim ciljem pozivaju Komisiju da pravodobno predstavi ažurirane brojčane podatke o stanju provedbe i procjenu u vezi sa zahtjevima za odobrena sredstva za plaćanje u 2017.

Vijeće i Europski parlament na vrijeme će donijeti sve potrebne odluke u vezi s opravdanim potrebama kako bi se spriječilo gomilanje pretjeranog iznosa neplaćenih računa i osiguralo da se zahtjevi za plaćanja pravodobno podmire.

3.3.   Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o smanjenju broja zaposlenika za 5 %

Europski parlament, Vijeće i Komisija podsjećaju na sporazum o postupnom smanjenju broja zaposlenika za 5 % kako je određeno u planu radnih mjesta 1. siječnja 2013., koji se primjenjuje na sve institucije, tijela i agencije, kako se navodi u točki 27. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. o proračunskoj disciplini, suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju.

Tri institucije podsjećaju na to da je 2017. krajnji rok za punu provedbu smanjenja broja zaposlenika za 5 %. Suglasne su s poduzimanjem odgovarajućih daljnjih mjera kako bi se razmotrilo stanje i osiguralo ulaganje svih napora radi izbjegavanja daljnjih kašnjenja u provedbi cilja smanjenja broja zaposlenika za 5 % za sve institucije, tijela i agencije.

Tri institucije pozdravljaju Komisijin pregled konsolidiranih podataka u vezi sa sveukupnim vanjskim osobljem koje zapošljavaju institucije, predstavljen u nacrtu proračuna, u skladu s člankom 38. stavkom 3. točkom (b) Financijske uredbe. Pozivaju Komisiju da prilikom predstavljanja nacrtâ proračuna za naredne godine nastavi dostavljati te informacije.

Vijeće i Parlament naglašavaju da bi ostvarenje cilja smanjenja broja zaposlenika za 5 % trebalo doprinijeti uštedama u administrativnim rashodima institucija. S obzirom na navedeno pozivaju Komisiju da započne procjenu ishoda tog postupka kako bi se izvukle pouke za budućnost.

3.4.   Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o Europskom fondu za održivi razvoj

S ciljem rješavanja glavnih uzroka migracija, Komisija je pokrenula Europski fond za održivi razvoj (EFOR) koji se temelji na uspostavi Jamstva EFOR-a i Jamstvenog fonda EFOR-a. Komisija predlaže da se Jamstvenom fondu EFOR-a dodijeli 750 milijuna EUR tijekom razdoblja od 2017. do 2020., od čega 400 milijuna EUR iz Europskog razvojnog fonda (ERF) tijekom četiri godine, 100 milijuna EUR iz Europskog instrumenta za susjedstvo u razdoblju od 2017. do 2020. (od čega 25 milijuna EUR u 2017.) te 250 milijuna EUR odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i plaćanje u 2017.

Vijeće i Europski parlament pozivaju Komisiju da zatraži potrebna sredstva izmjenom proračuna za 2017. kako bi se osiguralo financiranje EFOR-a iz proračuna EU-a čim se donese pravna osnova.

Vijeće i Europski parlament obvezuju se da će brzo obraditi nacrt izmjene proračuna za 2017. koji predloži Komisija.

3.5.   Zajednička izjava o uzajamnim fondovima EU-a i Instrumentu za izbjeglice u Turskoj

Europski parlament, Vijeće i Komisija suglasni su da bi osnivanje uzajamnih fondova i Instrumenta za izbjeglice u Turskoj trebalo biti transparentno i jasno, u skladu s načelom jedinstva proračuna Unije, ovlastima proračunskog tijela te ciljevima postojećih pravnih osnova.

Obvezuju se da će prema potrebi rješavati ta pitanja tijekom revizije Financijske uredbe, s ciljem postizanja dobrog omjera između fleksibilnosti i odgovornosti.

Komisija se obvezuje da će:

| — | redovito izvješćivati proračunsko tijelo o tekućem i planiranom financiranju uzajamnih fondova (uključujući doprinose država članica) te njihovu djelovanju; |
| --- | --- |

—

redovito izvješćivati proračunsko tijelo o tekućem i planiranom financiranju uzajamnih fondova (uključujući doprinose država članica) te njihovu djelovanju;

| — | u 2017. predstaviti radni dokument uz nacrt proračuna za sljedeću financijsku godinu; |
| --- | --- |

—

u 2017. predstaviti radni dokument uz nacrt proračuna za sljedeću financijsku godinu;

| — | predložiti mjere za odgovarajuću uključenost Europskog parlamenta. |
| --- | --- |

—

predložiti mjere za odgovarajuću uključenost Europskog parlamenta.

3.6.   Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o poljoprivredi

Proračun za 2017. sadrži niz hitnih mjera za pomoć poljoprivrednicima u suočavanju s nedavnim poteškoćama na tržištu. Komisija potvrđuje da je razlika iz naslova 2 dostatna za rješavanje mogućih nepredviđenih potreba. Obvezuje se da će redovito pratiti situaciju na tržištu te da će po potrebi predstaviti odgovarajuće mjere za rješavanje potreba koje se ne mogu pokriti sredstvima odobrenima u okviru proračuna. U takvim slučajevima Europski parlament i Vijeće obvezuju se da će dotične proračunske prijedloge procesuirati čim je prije moguće.

---

(1)  Ti su iznosi dio ukupnog povećanja za naslov 1a do 2020. u okviru preispitivanja/revizije VFO-a u sredini razdoblja.

(2)  Taj je iznos dio sveukupnog povećanja za Inicijativu za zapošljavanje mladih do 2020. u okviru preispitivanja/revizije u sredini programskog razdoblja VFO-a.

---