# Euroopa Liidu C 298/23.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 298 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik23. august 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 298

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik23. august 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  2017-2018 ISTUNGJÄRK3.–6. aprilli 2017. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 17, 18.1.2018 .VASTUVÕETUD TEKSTID26.–27. aprilli 2017. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 28, 25.1.2018 .
  27. aprillil 2017. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2015. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 252, 29.9.2017 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  2017-2018 ISTUNGJÄRK3.–6. aprilli 2017. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 17, 18.1.2018 .VASTUVÕETUD TEKSTID26.–27. aprilli 2017. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 28, 25.1.2018 .
  27. aprillil 2017. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2015. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 252, 29.9.2017 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud

ELTs C 17, 18.1.2018

Istungjärgu protokoll on avaldatud

ELTs C 28, 25.1.2018

27. aprillil 2017. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2015. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 252, 29.9.2017 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 4. aprill 2017 |
| 2018/C 298/01 | Euroopa Parlamendi 4. aprilli 2017. aasta resolutsioon palmiõli ja vihmametsade hävitamise kohta (2016/2222(INI)) | 2 |
| 2018/C 298/02 | Euroopa Parlamendi 4. aprilli 2017. aasta resolutsioon naiste ja nende rolli kohta maapiirkondades (2016/2204(INI)) | 14 |
| | Kolmapäev, 5. aprill 2017 |
| 2018/C 298/03 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon läbirääkimiste kohta, mida alustatakse Ühendkuningriigiga tulenevalt Ühendkuningriigi teatest kavatsuse kohta Euroopa Liidust välja astuda (2017/2593(RSP)) | 24 |
| 2018/C 298/04 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (14942/2016 – C8-0103/2017 – 2016/0283(APP) – 2017/2051(INI)) | 30 |
| 2018/C 298/05 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59122, MIR604, 1507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D049280 – 2017/2624(RSP)) | 34 |
| 2018/C 298/06 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon pagulas- ja rändevoogude ohjamise ning ELi välistegevuse osa kohta selles (2015/2342(INI)) | 39 |
| | Neljapäev, 6. aprill 2017 |
| 2018/C 298/07 | Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2017. aasta resolutsioon Venemaa kohta ning Aleksei Navalnõi ja teiste meeleavaldajate vahistamise kohta (2017/2646(RSP)) | 56 |
| 2018/C 298/08 | Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2017. aasta resolutsioon olukorra kohta Valgevenes (2017/2647(RSP)) | 60 |
| 2018/C 298/09 | Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2017. aasta resolutsioon Bangladeshi ja lapsabielude kohta (2017/2648(RSP)) | 65 |
| 2018/C 298/10 | Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2017. aasta resolutsioon Euroopa solidaarsuskorpuse kohta (2017/2629(RSP)) | 68 |
| 2018/C 298/11 | Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2017. aasta resolutsioon ELi-USA andmekaitseraamistikuga Privacy Shield ette nähtud kaitse piisavuse kohta (2016/3018(RSP)) | 73 |
| | Neljapäev, 27. aprill 2017 |
| 2018/C 298/12 | Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kontrolli aastaaruande (2015) kohta (2016/2098(INI)) | 80 |
| 2018/C 298/13 | Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta resolutsioon kalalaevastike haldamise kohta äärepoolseimates piirkondades (2016/2016(INI)) | 92 |
| 2018/C 298/14 | Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta resolutsioon rõivasektorit käsitleva ELi juhtalgatuse kohta (2016/2140(INI)) | 100 |
| 2018/C 298/15 | Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta resolutsioon teemal Põllumajandusmaa koondumise hetkeseis ELis: kuidas soodustada põllumajandustootjate juurdepääsu maale? (2016/2141(INI)) | 112 |
| 2018/C 298/16 | Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse aastaaruande kohta (2016/2099(INI)) | 121 |
| 2018/C 298/17 | Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta resolutsioon kaevandusjäätmete direktiivi (2006/21/EÜ) rakendamise kohta (2015/2117(INI)) | 132 |
| 2018/C 298/18 | Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta resolutsioon olukorra kohta Venezuelas (2017/2651(RSP)) | 137 |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 4. aprill 2017 |
| 2018/C 298/19 | Euroopa Parlamendi 4. aprilli 2017. aasta soovitus nõukogule ja komisjonile autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimise põhjal (2016/2908(RSP)) | 140 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 4. aprill 2017

2018/C 298/01

Euroopa Parlamendi 4. aprilli 2017. aasta resolutsioon palmiõli ja vihmametsade hävitamise kohta (2016/2222(INI))

2

2018/C 298/02

Euroopa Parlamendi 4. aprilli 2017. aasta resolutsioon naiste ja nende rolli kohta maapiirkondades (2016/2204(INI))

14

Kolmapäev, 5. aprill 2017

2018/C 298/03

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon läbirääkimiste kohta, mida alustatakse Ühendkuningriigiga tulenevalt Ühendkuningriigi teatest kavatsuse kohta Euroopa Liidust välja astuda (2017/2593(RSP))

24

2018/C 298/04

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (14942/2016 – C8-0103/2017 – 2016/0283(APP) – 2017/2051(INI))

30

2018/C 298/05

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59122, MIR604, 1507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D049280 – 2017/2624(RSP))

34

2018/C 298/06

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon pagulas- ja rändevoogude ohjamise ning ELi välistegevuse osa kohta selles (2015/2342(INI))

39

Neljapäev, 6. aprill 2017

2018/C 298/07

Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2017. aasta resolutsioon Venemaa kohta ning Aleksei Navalnõi ja teiste meeleavaldajate vahistamise kohta (2017/2646(RSP))

56

2018/C 298/08

Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2017. aasta resolutsioon olukorra kohta Valgevenes (2017/2647(RSP))

60

2018/C 298/09

Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2017. aasta resolutsioon Bangladeshi ja lapsabielude kohta (2017/2648(RSP))

65

2018/C 298/10

Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2017. aasta resolutsioon Euroopa solidaarsuskorpuse kohta (2017/2629(RSP))

68

2018/C 298/11

Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2017. aasta resolutsioon ELi-USA andmekaitseraamistikuga Privacy Shield ette nähtud kaitse piisavuse kohta (2016/3018(RSP))

73

Neljapäev, 27. aprill 2017

2018/C 298/12

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kontrolli aastaaruande (2015) kohta (2016/2098(INI))

80

2018/C 298/13

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta resolutsioon kalalaevastike haldamise kohta äärepoolseimates piirkondades (2016/2016(INI))

92

2018/C 298/14

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta resolutsioon rõivasektorit käsitleva ELi juhtalgatuse kohta (2016/2140(INI))

100

2018/C 298/15

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta resolutsioon teemal Põllumajandusmaa koondumise hetkeseis ELis: kuidas soodustada põllumajandustootjate juurdepääsu maale? (2016/2141(INI))

112

2018/C 298/16

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse aastaaruande kohta (2016/2099(INI))

121

2018/C 298/17

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta resolutsioon kaevandusjäätmete direktiivi (2006/21/EÜ) rakendamise kohta (2015/2117(INI))

132

2018/C 298/18

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta resolutsioon olukorra kohta Venezuelas (2017/2651(RSP))

137

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 4. aprill 2017

2018/C 298/19

Euroopa Parlamendi 4. aprilli 2017. aasta soovitus nõukogule ja komisjonile autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimise põhjal (2016/2908(RSP))

140

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Neljapäev, 27. aprill 2017 |
| 2018/C 298/20 | Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta otsus António Marinho e Pinto puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2016/2294(IMM)) | 151 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 27. aprill 2017

2018/C 298/20

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta otsus António Marinho e Pinto puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2016/2294(IMM))

151

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 4. aprill 2017 |
| 2018/C 298/21 | P8_TA(2017)0096Kalalaevade omadused ***IEuroopa Parlamendi 4. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kalalaevade omaduste määratlemise kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2016)0273 – C8-0187/2016 – 2016/0145(COD))P8_TC1-COD(2016)0145Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/... kalalaevade omaduste määratlemise kohta (uuesti sõnastatud) | 154 |
| 2018/C 298/22 | Euroopa Parlamendi 4. aprillil 2017. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta (COM(2016)0031 – C8-0015/2016 – 2016/0014(COD)) | 156 |
| | Kolmapäev, 5. aprill 2017 |
| 2018/C 298/23 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 8. märtsi 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) põhiteabedokumente, kehtestades regulatiivsed tehnilised standardid seoses põhiteabedokumentide esitusviisi, sisu, läbivaatamise ja muutmisega ning selliste dokumentide esitamise nõude täitmise tingimustega (C(2017)01473 – 2017/2602(DEA)) | 280 |
| 2018/C 298/24 | P8_TA(2017)0103Äriühinguõiguse teatavad aspektid ***IEuroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv äriühinguõiguse teatavate aspektide kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2015)0616 – C8-0388/2015 – 2015/0283(COD))P8_TC1-COD(2015)0283Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/... äriühinguõiguse teatavate aspektide kohta (kodifitseeritud) | 282 |
| 2018/C 298/25 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb rahvusvahelise konventsiooni (vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol) 2010. aasta protokolli liikmesriikide poolt Euroopa Liidu huvides ratifitseerimist ja sellega ühinemist, välja arvatud tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö aspektid (13806/2015 – C8-0410/2015 – 2015/0135(NLE)) | 283 |
| 2018/C 298/26 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, mis käsitleb rahvusvahelise konventsiooni (vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol) 2010. aasta protokolli liikmesriikide poolt Euroopa Liidu huvides ratifitseerimist ja sellega ühinemist seoses tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö aspektidega (14112/2015 – C8-0409/2015 – 2015/0136(NLE)) | 284 |
| 2018/C 298/27 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Horvaatia Vabariigis (COM(2017)0017 – C8-0026/2017 – 2017/0011(NLE)) | 285 |
| 2018/C 298/28 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (10728/4/2016 – C8-0104/2017 – 2012/0266(COD)) | 286 |
| 2018/C 298/29 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 98/79/EÜ ja komisjoni otsus 2010/227/EL (10729/4/2016 – C8-0105/2017 – 2012/0267(COD)) | 287 |
| 2018/C 298/30 | P8_TA(2017)0109Rahaturufondid ***IEuroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rahaturufondide kohta (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD))P8_TC1-COD(2013)0306Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/... rahaturufondide kohta | 289 |
| 2018/C 298/31 | P8_TA(2017)0110Väärtpaberite avalikul pakkumisel või kauplemisele võtmisel avaldatav prospekt ***IEuroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus väärtpaberite avalikul pakkumisel või kauplemisele võtmisel avaldatava prospekti kohta (COM(2015)0583 – C8-0375/2015 – 2015/0268(COD))P8_TC1-COD(2015)0268Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., mis käsitleb väärtpaberite avalikul pakkumisel või reguleeritud turul kauplemisele võtmisel avaldatavat prospekti ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/71/EÜ | 290 |
| 2018/C 298/32 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (14942/2016 – C8-0103/2017 – 2016/0283(APP)) | 291 |
| 2018/C 298/33 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust (EL) 2015/435 ettenägemata kulude varu kasutusele võtmise kohta (COM(2016)0607 – C8-0387/2016 – 2016/2233(BUD)) | 293 |
| 2018/C 298/34 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2018. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (2017/2022(BUD)) | 296 |
| 2018/C 298/35 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta 2017. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 1/2017 kohta, mis on lisatud ettepanekule võtta kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfond abi maksmiseks Ühendkuningriigile, Küprosele ja Portugalile (07003/2017 – C8-0130/2017 – 2017/2018(BUD) | 306 |
| 2018/C 298/36 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (EGF/2017/000 TA 2017 – Tehniline abi komisjoni algatusel) (COM(2017)0101 – C8-0097/2017 – 2017/2033(BUD)) | 308 |
| 2018/C 298/37 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta finantsabi maksmiseks Ühendkuningriigile, Küprosele ja Portugalile (COM(2017)0045 – C8-0022/2017 – 2017/2017(BUD)) | 312 |
| 2018/C 298/38 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse kohta Lätis ning millega asendatakse otsus 2014/911/EL (13521/2016 – C8-0523/2016 – 2016/0818(CNS)) | 314 |
| 2018/C 298/39 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse kohta Slovakkias, Portugalis, Lätis, Leedus, Tšehhi Vabariigis, Eestis, Ungaris, Küprosel, Poolas, Rootsis, Maltal ja Belgias ning millega asendatakse nõukogu otsused 2010/689/EL, 2011/472/EL, 2011/715/EL, 2011/887/EL, 2012/58/EL, 2012/299/EL, 2012/445/EL, 2012/673/EL, 2013/3/EL, 2013/148/EL, 2013/152/EL ja 2014/410/EL (13525/2016 – C8-0522/2016 – 2016/0819(CNS)) | 315 |
| 2018/C 298/40 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse kohta Slovakkias, Bulgaarias, Prantsusmaal, Tšehhi Vabariigis, Leedus, Madalmaades, Ungaris, Küprosel, Eestis, Maltal, Rumeenias ja Soomes ning millega asendatakse nõukogu otsused 2010/682/EL, 2010/758/EL, 2011/355/EL, 2011/434/EL, 2011/888/EL, 2012/46/EL, 2012/446/EL, 2012/672/EL, 2012/710/EL, 2013/153/EL, 2013/229/EL ja 2013/792/EL (13526/2016 – C8-0520/2016 – 2016/0820(CNS)) | 316 |
| 2018/C 298/41 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuse kohta Soomes, Sloveenias, Rumeenias, Poolas, Rootsis, Leedus, Bulgaarias, Slovakkias ja Ungaris ning millega asendatakse nõukogu otsused 2010/559/EL, 2011/387/EL, 2011/547/EL, 2012/236/EL, 2012/664/EL, 2012/713/EL, 2013/230/EL, 2013/692/EL ja 2014/264/EL (13529/2016 – C8-0518/2016 – 2016/0821(CNS)) | 317 |
| 2018/C 298/42 | Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuse kohta Maltal, Küprosel ja Eestis ning millega asendatakse otsused 2014/731/EL, 2014/743/EL ja 2014/744/EL (13499/2016 – C8-0519/2016 – 2016/0822(CNS)) | 318 |
| | Neljapäev, 6. aprill 2017 |
| 2018/C 298/43 | P8_TA(2017)0128Rändluse hulgiturge reguleerivad sätted ***IEuroopa Parlamendi 6. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 531/2012 rändluse hulgiturgude eeskirjade osas (COM(2016)0399 – C8-0219/2016 – 2016/0185(COD))P8_TC1-COD(2016)0185Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määruse (EL) nr 531/2012 rändluse hulgiturge reguleerivaid sätteid | 319 |
| 2018/C 298/44 | P8_TA(2017)0129Kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (Ukraina) ***IEuroopa Parlamendi 6. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (Ukraina) (COM(2016)0236 – C8-0150/2016) – 2016/0125(COD))P8_TC1-COD(2016)0125Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (Ukraina) | 320 |
| | Neljapäev, 27. aprill 2017 |
| 2018/C 298/45 | P8_TA(2017)0133ELi kaubamärk ***IEuroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu kaubamärgi kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2016)0702 – C8-0439/2016 – 2016/0345(COD))P8_TC1-COD(2016)0345Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/... Euroopa Liidu kaubamärgi kohta (kodifitseeritud tekst) | 321 |
| 2018/C 298/46 | Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Minamata elavhõbedakonventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (05925/2017 – C8-0102/2017 – 2016/0021(NLE)) | 322 |
| 2018/C 298/47 | Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi (EL) 2016/1164 kolmandate riikidega seotud hübriidsete ebakõlade osas (COM(2016)0687 – C8-0464/2016 – 2016/0339(CNS)) | 323 |
| 2018/C 298/48 | Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks Euroopa Politseiameti (Europol) poolt Taani Kuningriigi ning Europoli vahelise operatiiv- ja strateegilise koostöö kokkuleppe sõlmimine (07281/2017 – C8-0120/2017 – 2017/0803(CNS)) | 343 |
| 2018/C 298/49 | Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Ildikó Gáll-Pelcz kontrollikoja liikmeks (C8-0110/2017 – 2017/0802(NLE)) | 345 |
| 2018/C 298/50 | P8_TA(2017)0139Struktuurireformi tugiprogramm ajavahemikuks 2017–2020 ***IEuroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus struktuurireformi tugiprogrammi kehtestamise kohta ajavahemikuks 2017–2020 ning määruste (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 muutmise kohta (COM(2015)0701 – C8-0373/2015 – 2015/0263(COD))P8_TC1-COD(2015)0263Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega luuakse struktuurireformi tugiprogramm ajavahemikuks 2017–2020 ning muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 | 346 |
| 2018/C 298/51 | P8_TA(2017)0140Euroopa kultuuripärandi aasta ***IEuroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa kultuuripärandi aasta kohta (COM(2016)0543 – C8-0352/2016– 2016/0259(COD))P8_TC1-COD(2016)0259Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/... Euroopa kultuuripärandiaasta (2018) kohta | 347 |
| 2018/C 298/52 | P8_TA(2017)0141Liidu programm teatavate tegevuste toetamiseks finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas ***IEuroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 258/2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020 (COM(2016)0202 – C8-0145/2016 – 2016/0110(COD))P8_TC1-COD(2016)0110Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 258/2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020 | 349 |
| 2018/C 298/53 | P8_TA(2017)0142Liidu programm, et suurendada tarbijate kaasamist poliitika kujundamisse finantsteenuste valdkonnas ***IEuroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu programm teatavate tegevuste toetamiseks, et suurendada tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate kaasamist liidu poliitika kujundamisse finantsteenuste valdkonnas perioodiks 2017–2020 (COM(2016)0388 – C8-0220/2016 – 2016/0182(COD))P8_TC1-COD(2016)0182Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega luuakse liidu programm teatavate tegevuste toetamiseks, et suurendada tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate kaasatust liidu poliitika kujundamisse finantsteenuste valdkonnas perioodiks 2017–2020 | 350 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 4. aprill 2017

2018/C 298/21

P8_TA(2017)0096Kalalaevade omadused ***IEuroopa Parlamendi 4. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kalalaevade omaduste määratlemise kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2016)0273 – C8-0187/2016 – 2016/0145(COD))P8_TC1-COD(2016)0145Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/... kalalaevade omaduste määratlemise kohta (uuesti sõnastatud)

154

2018/C 298/22

Euroopa Parlamendi 4. aprillil 2017. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta (COM(2016)0031 – C8-0015/2016 – 2016/0014(COD))

156

Kolmapäev, 5. aprill 2017

2018/C 298/23

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 8. märtsi 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) põhiteabedokumente, kehtestades regulatiivsed tehnilised standardid seoses põhiteabedokumentide esitusviisi, sisu, läbivaatamise ja muutmisega ning selliste dokumentide esitamise nõude täitmise tingimustega (C(2017)01473 – 2017/2602(DEA))

280

2018/C 298/24

P8_TA(2017)0103Äriühinguõiguse teatavad aspektid ***IEuroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv äriühinguõiguse teatavate aspektide kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2015)0616 – C8-0388/2015 – 2015/0283(COD))P8_TC1-COD(2015)0283Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/... äriühinguõiguse teatavate aspektide kohta (kodifitseeritud)

282

2018/C 298/25

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb rahvusvahelise konventsiooni (vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol) 2010. aasta protokolli liikmesriikide poolt Euroopa Liidu huvides ratifitseerimist ja sellega ühinemist, välja arvatud tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö aspektid (13806/2015 – C8-0410/2015 – 2015/0135(NLE))

283

2018/C 298/26

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, mis käsitleb rahvusvahelise konventsiooni (vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol) 2010. aasta protokolli liikmesriikide poolt Euroopa Liidu huvides ratifitseerimist ja sellega ühinemist seoses tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö aspektidega (14112/2015 – C8-0409/2015 – 2015/0136(NLE))

284

2018/C 298/27

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Horvaatia Vabariigis (COM(2017)0017 – C8-0026/2017 – 2017/0011(NLE))

acquis

285

2018/C 298/28

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (10728/4/2016 – C8-0104/2017 – 2012/0266(COD))

286

2018/C 298/29

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 98/79/EÜ ja komisjoni otsus 2010/227/EL (10729/4/2016 – C8-0105/2017 – 2012/0267(COD))

287

2018/C 298/30

P8_TA(2017)0109Rahaturufondid ***IEuroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rahaturufondide kohta (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD))P8_TC1-COD(2013)0306Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/... rahaturufondide kohta

289

2018/C 298/31

P8_TA(2017)0110Väärtpaberite avalikul pakkumisel või kauplemisele võtmisel avaldatav prospekt ***IEuroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus väärtpaberite avalikul pakkumisel või kauplemisele võtmisel avaldatava prospekti kohta (COM(2015)0583 – C8-0375/2015 – 2015/0268(COD))P8_TC1-COD(2015)0268Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., mis käsitleb väärtpaberite avalikul pakkumisel või reguleeritud turul kauplemisele võtmisel avaldatavat prospekti ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/71/EÜ

290

2018/C 298/32

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (14942/2016 – C8-0103/2017 – 2016/0283(APP))

291

2018/C 298/33

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust (EL) 2015/435 ettenägemata kulude varu kasutusele võtmise kohta (COM(2016)0607 – C8-0387/2016 – 2016/2233(BUD))

293

2018/C 298/34

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2018. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (2017/2022(BUD))

296

2018/C 298/35

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta 2017. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 1/2017 kohta, mis on lisatud ettepanekule võtta kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfond abi maksmiseks Ühendkuningriigile, Küprosele ja Portugalile (07003/2017 – C8-0130/2017 – 2017/2018(BUD)

306

2018/C 298/36

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (EGF/2017/000 TA 2017 – Tehniline abi komisjoni algatusel) (COM(2017)0101 – C8-0097/2017 – 2017/2033(BUD))

308

2018/C 298/37

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta finantsabi maksmiseks Ühendkuningriigile, Küprosele ja Portugalile (COM(2017)0045 – C8-0022/2017 – 2017/2017(BUD))

312

2018/C 298/38

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse kohta Lätis ning millega asendatakse otsus 2014/911/EL (13521/2016 – C8-0523/2016 – 2016/0818(CNS))

314

2018/C 298/39

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse kohta Slovakkias, Portugalis, Lätis, Leedus, Tšehhi Vabariigis, Eestis, Ungaris, Küprosel, Poolas, Rootsis, Maltal ja Belgias ning millega asendatakse nõukogu otsused 2010/689/EL, 2011/472/EL, 2011/715/EL, 2011/887/EL, 2012/58/EL, 2012/299/EL, 2012/445/EL, 2012/673/EL, 2013/3/EL, 2013/148/EL, 2013/152/EL ja 2014/410/EL (13525/2016 – C8-0522/2016 – 2016/0819(CNS))

315

2018/C 298/40

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse kohta Slovakkias, Bulgaarias, Prantsusmaal, Tšehhi Vabariigis, Leedus, Madalmaades, Ungaris, Küprosel, Eestis, Maltal, Rumeenias ja Soomes ning millega asendatakse nõukogu otsused 2010/682/EL, 2010/758/EL, 2011/355/EL, 2011/434/EL, 2011/888/EL, 2012/46/EL, 2012/446/EL, 2012/672/EL, 2012/710/EL, 2013/153/EL, 2013/229/EL ja 2013/792/EL (13526/2016 – C8-0520/2016 – 2016/0820(CNS))

316

2018/C 298/41

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuse kohta Soomes, Sloveenias, Rumeenias, Poolas, Rootsis, Leedus, Bulgaarias, Slovakkias ja Ungaris ning millega asendatakse nõukogu otsused 2010/559/EL, 2011/387/EL, 2011/547/EL, 2012/236/EL, 2012/664/EL, 2012/713/EL, 2013/230/EL, 2013/692/EL ja 2014/264/EL (13529/2016 – C8-0518/2016 – 2016/0821(CNS))

317

2018/C 298/42

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuse kohta Maltal, Küprosel ja Eestis ning millega asendatakse otsused 2014/731/EL, 2014/743/EL ja 2014/744/EL (13499/2016 – C8-0519/2016 – 2016/0822(CNS))

318

Neljapäev, 6. aprill 2017

2018/C 298/43

P8_TA(2017)0128Rändluse hulgiturge reguleerivad sätted ***IEuroopa Parlamendi 6. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 531/2012 rändluse hulgiturgude eeskirjade osas (COM(2016)0399 – C8-0219/2016 – 2016/0185(COD))P8_TC1-COD(2016)0185Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määruse (EL) nr 531/2012 rändluse hulgiturge reguleerivaid sätteid

319

2018/C 298/44

P8_TA(2017)0129Kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (Ukraina) ***IEuroopa Parlamendi 6. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (Ukraina) (COM(2016)0236 – C8-0150/2016) – 2016/0125(COD))P8_TC1-COD(2016)0125Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (Ukraina)

320

Neljapäev, 27. aprill 2017

2018/C 298/45

P8_TA(2017)0133ELi kaubamärk ***IEuroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu kaubamärgi kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2016)0702 – C8-0439/2016 – 2016/0345(COD))P8_TC1-COD(2016)0345Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/... Euroopa Liidu kaubamärgi kohta (kodifitseeritud tekst)

321

2018/C 298/46

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Minamata elavhõbedakonventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (05925/2017 – C8-0102/2017 – 2016/0021(NLE))

322

2018/C 298/47

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi (EL) 2016/1164 kolmandate riikidega seotud hübriidsete ebakõlade osas (COM(2016)0687 – C8-0464/2016 – 2016/0339(CNS))

323

2018/C 298/48

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks Euroopa Politseiameti (Europol) poolt Taani Kuningriigi ning Europoli vahelise operatiiv- ja strateegilise koostöö kokkuleppe sõlmimine (07281/2017 – C8-0120/2017 – 2017/0803(CNS))

343

2018/C 298/49

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Ildikó Gáll-Pelcz kontrollikoja liikmeks (C8-0110/2017 – 2017/0802(NLE))

345

2018/C 298/50

P8_TA(2017)0139Struktuurireformi tugiprogramm ajavahemikuks 2017–2020 ***IEuroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus struktuurireformi tugiprogrammi kehtestamise kohta ajavahemikuks 2017–2020 ning määruste (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 muutmise kohta (COM(2015)0701 – C8-0373/2015 – 2015/0263(COD))P8_TC1-COD(2015)0263Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega luuakse struktuurireformi tugiprogramm ajavahemikuks 2017–2020 ning muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013

346

2018/C 298/51

P8_TA(2017)0140Euroopa kultuuripärandi aasta ***IEuroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa kultuuripärandi aasta kohta (COM(2016)0543 – C8-0352/2016– 2016/0259(COD))P8_TC1-COD(2016)0259Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/... Euroopa kultuuripärandiaasta (2018) kohta

347

2018/C 298/52

P8_TA(2017)0141Liidu programm teatavate tegevuste toetamiseks finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas ***IEuroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 258/2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020 (COM(2016)0202 – C8-0145/2016 – 2016/0110(COD))P8_TC1-COD(2016)0110Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 258/2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020

349

2018/C 298/53

P8_TA(2017)0142Liidu programm, et suurendada tarbijate kaasamist poliitika kujundamisse finantsteenuste valdkonnas ***IEuroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu programm teatavate tegevuste toetamiseks, et suurendada tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate kaasamist liidu poliitika kujundamisse finantsteenuste valdkonnas perioodiks 2017–2020 (COM(2016)0388 – C8-0220/2016 – 2016/0182(COD))P8_TC1-COD(2016)0182Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega luuakse liidu programm teatavate tegevuste toetamiseks, et suurendada tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate kaasatust liidu poliitika kujundamisse finantsteenuste valdkonnas perioodiks 2017–2020

350

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

23.8.2018

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/1

---

EUROOPA PARLAMENT

2017-2018 ISTUNGJÄRK

3.–6. aprilli 2017. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud

  ELTs C 17, 18.1.2018
  .

VASTUVÕETUD TEKSTID

26.–27. aprilli 2017. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud

  ELTs C 28, 25.1.2018
  .

27. aprillil 2017. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2015. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 252, 29.9.2017.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 4. aprill 2017

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/2

---

P8_TA(2017)0098

Palmiõli ja vihmametsade hävitamine

Euroopa Parlamendi 4. aprilli 2017. aasta resolutsioon palmiõli ja vihmametsade hävitamise kohta (2016/2222(INI))

(2018/C 298/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO 2015.–2030. aasta säästva arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2015.–2030. aasta säästva arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsil (COP21) sõlmitud Pariisi kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsil (COP21) sõlmitud Pariisi kokkulepet,

| — | võttes arvesse komisjoni tehnilist aruannet pealkirjaga „ELi tarbimise mõju metsade raadamisele“(2013-063) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni tehnilist aruannet pealkirjaga „ELi tarbimise mõju metsade raadamisele“(2013-063) (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. oktoobri 2008. aasta teatist „Toimetulek metsade raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate probleemidega, et võidelda kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse hävimise vastu“ (COM(2008)0645), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. oktoobri 2008. aasta teatist „Toimetulek metsade raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate probleemidega, et võidelda kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse hävimise vastu“ (COM(2008)0645),

| — | võttes arvesse 7. detsembri 2015. aasta Amsterdami deklaratsiooni pealkirjaga „Towards Eliminating Deforestation from Agricultural Commodity Chains with European Countries“ („Teeme lõpu Euroopa riikide põllumajandustoorme tarneahelatest tingitud metsaraadamisele“), millega toetatakse täiesti jätkusuutliku palmiõli tarneahela loomist aastaks 2020 ning ebaseadusliku metsaraadamise lõpetamist samaks aastaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. detsembri 2015. aasta Amsterdami deklaratsiooni pealkirjaga „Towards Eliminating Deforestation from Agricultural Commodity Chains with European Countries“ („Teeme lõpu Euroopa riikide põllumajandustoorme tarneahelatest tingitud metsaraadamisele“), millega toetatakse täiesti jätkusuutliku palmiõli tarneahela loomist aastaks 2020 ning ebaseadusliku metsaraadamise lõpetamist samaks aastaks,

| — | võttes arvesse viie liikmesriigi ja Amsterdami deklaratsiooni osalise (Madalmaad, Prantsusmaa, Saksamaa, Taani ja Ühendkuningriik) lubadust tagada valitsuse toetus kavale, mille kohaselt muudetakse aastaks 2020 palmiõlitööstus 100 % säästvaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse viie liikmesriigi ja Amsterdami deklaratsiooni osalise (Madalmaad, Prantsusmaa, Saksamaa, Taani ja Ühendkuningriik) lubadust tagada valitsuse toetus kavale, mille kohaselt muudetakse aastaks 2020 palmiõlitööstus 100 % säästvaks,

| — | võttes arvesse 2016. aasta juulis avaldatud Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegiat ning komisjoni 30. novembri 2016. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2016)0767), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta juulis avaldatud Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegiat ning komisjoni 30. novembri 2016. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2016)0767),

| — | võttes arvesse 4. oktoobril 2016 avaldatud komisjoni tellitud ja rahastatud uuringut ELis tarbitavate biokütuste mõju kohta maakasutuse muutumisele „The land use change impact of biofuels consumed in the EU: Quantification of area and greenhouse gas impacts“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. oktoobril 2016 avaldatud komisjoni tellitud ja rahastatud uuringut ELis tarbitavate biokütuste mõju kohta maakasutuse muutumisele „The land use change impact of biofuels consumed in the EU: Quantification of area and greenhouse gas impacts“,

| — | võttes arvesse aruannet pealkirjaga „Globiom: the basis for biofuel policy post-2020“ („Globiom: biokütuste poliitika alused pärast 2020. aastat“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruannet pealkirjaga „Globiom: the basis for biofuel policy post-2020“ („Globiom: biokütuste poliitika alused pärast 2020. aastat“),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 18/2016 säästvate biokütuste sertifitseerimise süsteemi kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 18/2016 säästvate biokütuste sertifitseerimise süsteemi kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni,

| — | võttes arvesse ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES),

| — | võttes arvesse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokolli, mis võeti vastu 29. oktoobril 2010 Jaapanis Nagoyas ja mis jõustus 12. oktoobril 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokolli, mis võeti vastu 29. oktoobril 2010 Jaapanis Nagoyas ja mis jõustus 12. oktoobril 2014,

| — | võttes arvesse ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegiat aastani 2020 ja selle vahehinnangut (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegiat aastani 2020 ja selle vahehinnangut (2),

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2016. aasta resolutsiooni ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia vahehinnangu kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2016. aasta resolutsiooni ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia vahehinnangu kohta (3),

| — | võttes arvesse 2016. aastal Havail toimunud Rahvusvahelise Looduskaitseliidu maailma loodusvarade kaitse kongressi ja selle ettepanekut 066 palmiõli tootmisest ja selle laienemisest bioloogilisele mitmekesisusele tuleneva mõju leevendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aastal Havail toimunud Rahvusvahelise Looduskaitseliidu maailma loodusvarade kaitse kongressi ja selle ettepanekut 066 palmiõli tootmisest ja selle laienemisest bioloogilisele mitmekesisusele tuleneva mõju leevendamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A8-0066/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A8-0066/2017),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on ratifitseerinud Pariisi kokkuleppe ja ta peaks etendama keskset rolli kliimamuutuste vastase võitluse, keskkonnakaitse ja säästva arengu valdkonnas püstitatud eesmärkide täitmisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on ratifitseerinud Pariisi kokkuleppe ja ta peaks etendama keskset rolli kliimamuutuste vastase võitluse, keskkonnakaitse ja säästva arengu valdkonnas püstitatud eesmärkide täitmisel;

| B. | arvestades, et ELil oli tähtis osa palmiõli temaatikaga tihedalt seotud säästva arengu eesmärkide nr 2, 3, 6, 14, 16, 17 ning eelkõige eesmärkide nr 12, 13 ja 15 püstitamisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELil oli tähtis osa palmiõli temaatikaga tihedalt seotud säästva arengu eesmärkide nr 2, 3, 6, 14, 16, 17 ning eelkõige eesmärkide nr 12, 13 ja 15 püstitamisel;

| C. | arvestades, et vastavalt säästva arengu tegevuskavale aastani 2030 kohustus EL edendama igat liiki metsade säästvat majandamist ning tegutsema metsaraadamise peatamiseks, rikutud metsade taastamiseks ning metsastamise ja taasmetsastamise oluliseks suurendamiseks kogu maailmas aastaks 2020; arvestades, et vastavalt tegevuskavale aastani 2030 kohustus EL aastaks 2020 ka tagama säästvad tootmis- ja tarbimisskeemid, õhutama ettevõtjaid kasutama säästvaid tegevustavasid ning lisama oma aruandlustsüklitesse jätkusuutlikkust kajastava teabe ja edendama säästvaid riigihankemeetodeid kooskõlas riikide poliitika ja ülemaailmsete prioriteetidega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt säästva arengu tegevuskavale aastani 2030 kohustus EL edendama igat liiki metsade säästvat majandamist ning tegutsema metsaraadamise peatamiseks, rikutud metsade taastamiseks ning metsastamise ja taasmetsastamise oluliseks suurendamiseks kogu maailmas aastaks 2020; arvestades, et vastavalt tegevuskavale aastani 2030 kohustus EL aastaks 2020 ka tagama säästvad tootmis- ja tarbimisskeemid, õhutama ettevõtjaid kasutama säästvaid tegevustavasid ning lisama oma aruandlustsüklitesse jätkusuutlikkust kajastava teabe ja edendama säästvaid riigihankemeetodeid kooskõlas riikide poliitika ja ülemaailmsete prioriteetidega;

| D. | arvestades, et metsaraadamisel on maailmas palju põhjuseid, muu hulgas selliste põllumajandustoodete nagu sojaoa, veiseliha, maisi ja palmiõli tootmine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et metsaraadamisel on maailmas palju põhjuseid, muu hulgas selliste põllumajandustoodete nagu sojaoa, veiseliha, maisi ja palmiõli tootmine;

| E. | arvestades, et viimaste aegade troopikametsade raadamistest on ligi poole (49 %) põhjustanud kaubandusliku põllumajanduse huvides tehtud ebaseaduslikud lageraied ning et selle hävitustöö mootoriks on välisriikide nõudlus põllumajandustoorme, sealhulgas palmiõli, veiseliha, sojaoa ja puidutoodete järele; arvestades, et troopikametsade ebaseadusliku kaubanduslikuks põllumajandusmaaks muutmise tõttu vabaneb igal aastal hinnanguliselt 1,47 gigatonni süsinikku, mis moodustab 25 % ELis aasta jooksul fossiilkütuste põletamisel tekkivatest heitkogustest (4); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et viimaste aegade troopikametsade raadamistest on ligi poole (49 %) põhjustanud kaubandusliku põllumajanduse huvides tehtud ebaseaduslikud lageraied ning et selle hävitustöö mootoriks on välisriikide nõudlus põllumajandustoorme, sealhulgas palmiõli, veiseliha, sojaoa ja puidutoodete järele; arvestades, et troopikametsade ebaseadusliku kaubanduslikuks põllumajandusmaaks muutmise tõttu vabaneb igal aastal hinnanguliselt 1,47 gigatonni süsinikku, mis moodustab 25 % ELis aasta jooksul fossiilkütuste põletamisel tekkivatest heitkogustest (4);

| F. | arvestades, et 2015. aasta metsatulekahjud Indoneesias ja Borneol olid ligi kahe kümnendi kõige rängemad ning et neid põhjustasid globaalsed kliimamuutused, maakasutuse muutused ja metsaraadamine; arvestades, et kui ei võeta kooskõlastatud meetmeid tulekahjude ärahoidmiseks, sagenevad edaspidi tõenäoliselt äärmuslikud kuivaperioodid kõnealustes piirkondades; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2015. aasta metsatulekahjud Indoneesias ja Borneol olid ligi kahe kümnendi kõige rängemad ning et neid põhjustasid globaalsed kliimamuutused, maakasutuse muutused ja metsaraadamine; arvestades, et kui ei võeta kooskõlastatud meetmeid tulekahjude ärahoidmiseks, sagenevad edaspidi tõenäoliselt äärmuslikud kuivaperioodid kõnealustes piirkondades;

| G. | arvestades, et Indoneesia ja Borneo metsatulekahjud saastasid tervist kahjustavalt 69 miljoni inimese sissehingatavat õhku ja põhjustasid tuhandeid enneaegseid surmajuhtumeid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Indoneesia ja Borneo metsatulekahjud saastasid tervist kahjustavalt 69 miljoni inimese sissehingatavat õhku ja põhjustasid tuhandeid enneaegseid surmajuhtumeid;

| H. | arvestades, et Indoneesias põhjustab tulekahjusid reeglina metsade maharaiumine palmiõliistanduste ja muude põllukultuuride rajamiseks; arvestades, et 52 % Indoneesia 2015. aasta tulekahjudest leidis aset süsinikurikastel turbaaladel, mistõttu see riik muutus üheks suurimaks ülemaailmse kliimasoojenemise kiirendajaks (5); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Indoneesias põhjustab tulekahjusid reeglina metsade maharaiumine palmiõliistanduste ja muude põllukultuuride rajamiseks; arvestades, et 52 % Indoneesia 2015. aasta tulekahjudest leidis aset süsinikurikastel turbaaladel, mistõttu see riik muutus üheks suurimaks ülemaailmse kliimasoojenemise kiirendajaks (5);

| I. | arvestades, et kuna paljudes tootjariikides puuduvad täpsed palmiõlikontsessioonide kaardid ja riiklikud maaregistrid, on raske kindlaks teha, kes tulekahjusid põhjustas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kuna paljudes tootjariikides puuduvad täpsed palmiõlikontsessioonide kaardid ja riiklikud maaregistrid, on raske kindlaks teha, kes tulekahjusid põhjustas;

| J. | arvestades, et metsi käsitleva New Yorgi deklaratsiooni kohaselt nõustus EL „aitama erasektoril täita eesmärki loobuda selliste põllumajandustoodete nagu palmiõli, soja ning paberi- ja veiselihatoodete tootmisel hiljemalt 2020. aastaks metsaraadamisest, tunnistades, et paljud firmad on seadnud endale veelgi radikaalsemad eesmärgid“; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et metsi käsitleva New Yorgi deklaratsiooni kohaselt nõustus EL „aitama erasektoril täita eesmärki loobuda selliste põllumajandustoodete nagu palmiõli, soja ning paberi- ja veiselihatoodete tootmisel hiljemalt 2020. aastaks metsaraadamisest, tunnistades, et paljud firmad on seadnud endale veelgi radikaalsemad eesmärgid“;

| K. | arvestades, et 2008. aastal kohustus EL piirama metsaraadamist 2020. aastaks vähemalt 50 % võrra ning peatama 2030. aastaks maailma metsade pindala vähenemise; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2008. aastal kohustus EL piirama metsaraadamist 2020. aastaks vähemalt 50 % võrra ning peatama 2030. aastaks maailma metsade pindala vähenemise;

| L. | arvestades, et üha kasvab raadamissurve väärtuslikele troopilistele ökosüsteemidele, mis katavad kõigest 7 % Maa pinnast; arvestades, et õlipalmiistanduste rajamisega kaasnevad suured metsatulekahjud, jõgede kuivaksjäämine, mullaerosioon, turbaalade vee kadu, siseveekogude saastumine ja üldine elurikkuse vähenemine, mille tõttu omakorda kaovad paljud ökosüsteemiteenused ning mis mõjutab oluliselt kliimat, loodusvarade kaitset ning maailma looduskeskkonna säilitamist praeguste ja tulevaste põlvede jaoks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et üha kasvab raadamissurve väärtuslikele troopilistele ökosüsteemidele, mis katavad kõigest 7 % Maa pinnast; arvestades, et õlipalmiistanduste rajamisega kaasnevad suured metsatulekahjud, jõgede kuivaksjäämine, mullaerosioon, turbaalade vee kadu, siseveekogude saastumine ja üldine elurikkuse vähenemine, mille tõttu omakorda kaovad paljud ökosüsteemiteenused ning mis mõjutab oluliselt kliimat, loodusvarade kaitset ning maailma looduskeskkonna säilitamist praeguste ja tulevaste põlvede jaoks;

| M. | arvestades, et maailma metsade raadamist mõjutavas ELi tarbimises etendab suurt osa palmiõli ja sellest toodetud kaupade tarbimine; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et maailma metsade raadamist mõjutavas ELi tarbimises etendab suurt osa palmiõli ja sellest toodetud kaupade tarbimine;

| N. | arvestades, et üldine nõudlus taimeõli järele peaks kasvama (6) ning et arvestuste kohaselt nõudlus palmiõli järele kahekordistub 2050. aastaks (7); arvestades, et 1970. aastatest saadik on palmiõli tootmine kasvanud kõige rohkem Indoneesias ja Malaisias; arvestades, et lisaks hoogustub õlipalmikasvatus ka teistes Aasia riikides, Aafrikas ja Ladina-Ameerikas, kus pidevalt rajatakse uusi ja laiendatakse vanu istandusi, mis põhjustab täiendavaid keskkonnakahjustusi; märgib seejuures, et kui asendada palmiõli teiste taimeõlidega, tuleks õlikultuure kasvatada veelgi suurematel pindadel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et üldine nõudlus taimeõli järele peaks kasvama (6) ning et arvestuste kohaselt nõudlus palmiõli järele kahekordistub 2050. aastaks (7); arvestades, et 1970. aastatest saadik on palmiõli tootmine kasvanud kõige rohkem Indoneesias ja Malaisias; arvestades, et lisaks hoogustub õlipalmikasvatus ka teistes Aasia riikides, Aafrikas ja Ladina-Ameerikas, kus pidevalt rajatakse uusi ja laiendatakse vanu istandusi, mis põhjustab täiendavaid keskkonnakahjustusi; märgib seejuures, et kui asendada palmiõli teiste taimeõlidega, tuleks õlikultuure kasvatada veelgi suurematel pindadel;

| O. | arvestades, et palmiõli kasutatakse laialdaselt eelkõige tänu selle odavusele, mis on tingitud üha enamate õlipalmiistanduste rajamisest raadatud aladele; arvestades, et lisaks vastab palmiõli kasutamine toiduainetööstuses jätkusuutmatu masstootmise ja -tarbimise mudelile, mis on vastuolus kvaliteetsete, transporti mittevajavate mahetoodete ja -koostisosade kasutamise ja edendamise põhimõttega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et palmiõli kasutatakse laialdaselt eelkõige tänu selle odavusele, mis on tingitud üha enamate õlipalmiistanduste rajamisest raadatud aladele; arvestades, et lisaks vastab palmiõli kasutamine toiduainetööstuses jätkusuutmatu masstootmise ja -tarbimise mudelile, mis on vastuolus kvaliteetsete, transporti mittevajavate mahetoodete ja -koostisosade kasutamise ja edendamise põhimõttega;

| P. | arvestades, et palmiõli kasutatakse üha enam biokütusena ja töödeldud toiduainete tootmisel ning et nüüdseks sisaldab umbes 50 % pakendatud toidukaupadest palmiõli; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et palmiõli kasutatakse üha enam biokütusena ja töödeldud toiduainete tootmisel ning et nüüdseks sisaldab umbes 50 % pakendatud toidukaupadest palmiõli;

| Q. | arvestades, et mõningad palmiõliga kauplevad ettevõtted ei suuda veenvalt tõendada, et nende tarneahelas kasutatav palmiõli ei seondu raadamise, turbaalade kuivamise või keskkonna saastamisega ning et see on toodetud täiel määral põhilisi inimõigusi ja piisavaid sotsiaalseid norme järgides; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et mõningad palmiõliga kauplevad ettevõtted ei suuda veenvalt tõendada, et nende tarneahelas kasutatav palmiõli ei seondu raadamise, turbaalade kuivamise või keskkonna saastamisega ning et see on toodetud täiel määral põhilisi inimõigusi ja piisavaid sotsiaalseid norme järgides;

| R. | arvestades, et seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi kohaselt peab komisjon hindama liidu toidu- ja mittetoidukaupade tarbimise globaalset keskkonnamõju ning vajaduse korral välja töötama ettepanekud tegevuspoliitikaks, mille abil reageerida selliste hindamiste järeldustele, samuti kaaluma liidu tegevuskava väljatöötamist võitluseks raadamise ja metsade seisundi halvenemisega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi kohaselt peab komisjon hindama liidu toidu- ja mittetoidukaupade tarbimise globaalset keskkonnamõju ning vajaduse korral välja töötama ettepanekud tegevuspoliitikaks, mille abil reageerida selliste hindamiste järeldustele, samuti kaaluma liidu tegevuskava väljatöötamist võitluseks raadamise ja metsade seisundi halvenemisega;

| S. | arvestades, et komisjonil on kavas korraldada metsaraadamise ja palmiõli teemalisi uuringuid; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et komisjonil on kavas korraldada metsaraadamise ja palmiõli teemalisi uuringuid;

| T. | arvestades, et me ei tea, millised on palmiõliga seotud maakasutuse muutusest tingitud summaarsed kasvuhoonegaaside heitkogused; arvestades, et sellealaseid teaduslikke hinnanguid tuleb täiustada; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et me ei tea, millised on palmiõliga seotud maakasutuse muutusest tingitud summaarsed kasvuhoonegaaside heitkogused; arvestades, et sellealaseid teaduslikke hinnanguid tuleb täiustada;

| U. | arvestades, et tootjariikides puuduvad usaldusväärsed andmed selle kohta, kui suurtel pindadel seal õlipalme kasvatatakse, olgu siis seaduslikult või seadust rikkudes; arvestades, et see takistus pärsib kohe algusest peale palmiõli säästva tootmise tõendamiseks võetud meetmeid; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et tootjariikides puuduvad usaldusväärsed andmed selle kohta, kui suurtel pindadel seal õlipalme kasvatatakse, olgu siis seaduslikult või seadust rikkudes; arvestades, et see takistus pärsib kohe algusest peale palmiõli säästva tootmise tõendamiseks võetud meetmeid;

| V. | arvestades, et 2014. aastal langes 60 % ELi palmiõli impordist energeetikasektori arvele ning 46 % imporditud palmiõlist (kuus korda rohkem kui 2010. aastal) kasutati sõidukikütusena ning 15 % elektrienergia ja soojuse tootmiseks; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et 2014. aastal langes 60 % ELi palmiõli impordist energeetikasektori arvele ning 46 % imporditud palmiõlist (kuus korda rohkem kui 2010. aastal) kasutati sõidukikütusena ning 15 % elektrienergia ja soojuse tootmiseks;

| W. | arvestades, et prognooside kohaselt muudetakse 2020. aastaks kogu maailmas biodiisli tootmiseks kasvatatava õlipalmi istandusteks üks miljon hektarit, millest 0,57 miljonit hektarit langeb Kagu-Aasia ürgmetsade istandusteks muutmise arvele (8); |
| --- | --- |

W.

arvestades, et prognooside kohaselt muudetakse 2020. aastaks kogu maailmas biodiisli tootmiseks kasvatatava õlipalmi istandusteks üks miljon hektarit, millest 0,57 miljonit hektarit langeb Kagu-Aasia ürgmetsade istandusteks muutmise arvele (8);

| X. | arvestades, et 2020. aastaks on ELi biokütuste tarbimisest tingitud maakasutuse kogumuutus 8,8 miljonit hektarit, millest 2,1 miljoni hektari suurune pind kujuneb õlipalmiistanduste laiendamissurve tõttu Kagu-Aasias ning sellest viimasest näitajast pool tuleb troopiliste metsade ja turbaalade arvel; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et 2020. aastaks on ELi biokütuste tarbimisest tingitud maakasutuse kogumuutus 8,8 miljonit hektarit, millest 2,1 miljoni hektari suurune pind kujuneb õlipalmiistanduste laiendamissurve tõttu Kagu-Aasias ning sellest viimasest näitajast pool tuleb troopiliste metsade ja turbaalade arvel;

| Y. | arvestades, et vihmametsade raadamine hävitab enam kui poolte maailma loomaliikide ja enam kui kahe kolmandiku taimeliikide looduslikud elupaigad ning ohustab nende säilimist; arvestades, et vihmametsad on koduks mõningatele maailma kõige haruldasematele ja sageli endeemilistele liikidele, mis on kantud Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punasesse raamatusse äärmiselt ohustatud liikidena, mille populatsioonid on hinnangulistel, tuletatud või vaatlusandmetel viimase 10 aasta või kolme põlvkonna vältel kahanenud enam kui 80 %; arvestades, et ELi tarbijaid tuleks paremini teavitada sellest, mida niisuguste looma- ja taimeliikide kaitseks tehakse; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et vihmametsade raadamine hävitab enam kui poolte maailma loomaliikide ja enam kui kahe kolmandiku taimeliikide looduslikud elupaigad ning ohustab nende säilimist; arvestades, et vihmametsad on koduks mõningatele maailma kõige haruldasematele ja sageli endeemilistele liikidele, mis on kantud Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punasesse raamatusse äärmiselt ohustatud liikidena, mille populatsioonid on hinnangulistel, tuletatud või vaatlusandmetel viimase 10 aasta või kolme põlvkonna vältel kahanenud enam kui 80 %; arvestades, et ELi tarbijaid tuleks paremini teavitada sellest, mida niisuguste looma- ja taimeliikide kaitseks tehakse;

| Z. | arvestades, et mitmed uurimised paljastavad, et paljudes riikides kaasnevad õlipalmiistanduste rajamise ja majandamisega põhiliste inimõiguste laialdased rikkumised – sunniviisiline väljatõstmine, relvavägivald, lapstööjõu kasutamine, võlaorjus või põlisrahvaste diskrimineerimine; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et mitmed uurimised paljastavad, et paljudes riikides kaasnevad õlipalmiistanduste rajamise ja majandamisega põhiliste inimõiguste laialdased rikkumised – sunniviisiline väljatõstmine, relvavägivald, lapstööjõu kasutamine, võlaorjus või põlisrahvaste diskrimineerimine;

| AA. | arvestades, et väga murettekitavate aruannete (9) kohaselt toodetakse maailmas suur osa palmiõlist põhilisi inimõigusi ja piisavaid sotsiaalseid norme rikkudes, sageli kasutatakse lapstööjõudu ning maaküsimustes esineb arvukalt tülisid kohalike ja põliselanike ning õlitootmiskontsessioonide omajate vahel; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et väga murettekitavate aruannete (9) kohaselt toodetakse maailmas suur osa palmiõlist põhilisi inimõigusi ja piisavaid sotsiaalseid norme rikkudes, sageli kasutatakse lapstööjõudu ning maaküsimustes esineb arvukalt tülisid kohalike ja põliselanike ning õlitootmiskontsessioonide omajate vahel;

Üldised kaalutlused

| 1. | tuletab meelde, et säästev põllumajandus, toiduga kindlustatus ja säästev metsandus on ühed peamised säästva arengu eesmärgid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et metsad on kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise seisukohast üliolulised; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et maailma metsade hävitamist põhjustavad keerukad tegurid, näiteks metsade maharaiumine loomakasvatuse või põllukultuuride kasvatamise eesmärgil (eelkõige ELi kariloomadele sojasööda, samuti palmiõli tootmiseks), valglinnastumine, raie ja muu intensiivne põllumajandustegevus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et 73 % maailmas hävitatavatest metsadest lähevad raadamisele põllumajandusmaa saamiseks ning 40 % maailmas raadatud metsadest muudetakse suurteks monokultuurseteks õlipalmiistandusteks (10); |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et palmiõli tootmine ei ole mitte ainuke metsade hävimise põhjus, vaid et seda põhjustab ka ebaseaduslike raiete kasv ja rahvaarvu kasvust tingitud surve; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et muud liiki taimeõli (soja- ja rapsiõli jms) ökoloogiline jalajälg on palmiõli tootmisega võrreldes palju suurem ning nõuab palmiistandustega võrreldes suuremaid maa-alasid; märgib, et teised õlitaimed vajavad ka rohkem pestitsiide ja väetisi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib murega, et maade hõivamise võidujooksu ajendiks maailmas on kasvav ülemaailmne nõudlus biokütuse ja toorainete järele ning maa ja põllumajandustoormega spekuleerimine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde, et EL on metsaraadamise tagajärjel toodetud saaduste suurimportija ning sellel on bioloogilisele mitmekesisusele hävitav mõju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et ELi suundub väärtuseliselt veidi alla veerandi kõigist ebaseadusliku metsaraadamise tagajärjel saadud rahvusvaheliselt kaubeldavatest põllumajanduslikest toorainetest, sh 27 % sojaoast, 18 % palmiõlist, 15 % veiselihast ja 31 % nahast (11); |
| --- | --- |

9.

| 10. | juhib tähelepanu sellele, et tulemuslikuks võitluseks põllumajandustoorme tarbimisega seotud metsaraadamise vastu tuleks ELi meetmetega hõlmata lisaks palmiõli tootmisele ka igasugune samalaadne põllumajandustoodete import; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, et Malaisia ja Indoneesia on peamised palmiõli tootjad, kes annavad hinnanguliselt 85–90 % kogu maailma toodangust, ning peab kiiduväärseks, et Malaisia põlismetsa alad on 1990. aastast saadik kasvanud, kuid tunneb jätkuvalt muret Indoneesia metsade kiire hävitamise pärast, mille tulemusena kaob iga viie aasta tagant kokku 0,5 % metsade kogupindalast; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et Indoneesia on hiljuti muutunud maailmas suuruselt kolmandaks süsinikdioksiidiga saastajaks ning sealne bioloogiline mitmekesisus väheneb ja mitmed ohustatud looduslikud liigid on väljasuremise äärel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et palmiõli moodustab ligi 40 % kõikide taimeõlide ülemaailmsest kaubandusest ning EL on 7 miljoni tonniga aastas suuruselt teine importija maailmas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunneb muret asjaolu pärast, et ligi poolt ebaseaduslikult hävitatud metsade pindalast kasutatakse ELi turule saadetava palmiõli tootmiseks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et palmiõli kasutatakse põllumajanduslikus toidutööstuses koostis- ja/või asendusainena selle suure tootlikkuse ja keemiliste omaduste ning ka ladustamise lihtsuse, sulamistemperatuuri ja tooraine kohta soodsa hinna tõttu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib samuti, et palmituumakooke kasutatakse ELis loomasöödana, eelkõige piima- ja lihaveiste nuumamiseks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tõstab sellega seoses esile, et ELis kehtivad rangemad sotsiaalsed ning tervise- ja keskkonnaalased normid; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on palmiõli probleemi keerukusest täiesti teadlik ning rõhutab, et tähtis on leida sellele ülemaailmne, paljude osapoolte kollektiivsel vastutusel põhinev lahendus; soovitab tungivalt järgida seda põhimõtet kõigi tarneahela osaliste suhtes, kelleks on näiteks EL ja teised rahvusvahelised organisatsioonid, liikmesriigid, finantseerimisasutused, tootjariikide valitsused, kohalikud kogukonnad ja põlisrahvad, palmiõli tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevad sisemaised ja rahvusvahelised ettevõtted, tarbijaühendused ja VVOd; on lisaks veendunud, et palmiõli mittesäästva tootmise ja tarbimisega seotud arvukate tõsiste probleemide lahendamiseks peavad kõik nimetatud osalejad kindlasti oma tegevust kooskõlastama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab palmiõli säästva tootmise saavutamisel jagatud ülemaailmset vastutust ning toonitab toiduainetööstuse suurt osa säästvalt toodetud alternatiivide leidmisel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib, et mitmed toormetootjad ja -müüjad, jaemüüjad ja teised tarneahelas osalevad vahendajad, sh Euroopa ettevõtted, on võtnud endale kohustusi raadamiseta toimuva toormetootmise ja -kaubanduse, süsinikurikaste turbaalade puutumata jätmise, inimõiguste järgimise, läbipaistvuse, jälgitavuse, kolmanda isiku teostatava kontrolli ja vastutustundlike majandamistavade osas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tunnistab, et vihmametsade ja maailma bioloogilise mitmekesisuse kaitse on Maa ja inimkonna tuleviku jaoks üliolulised, kuid rõhutab vajadust kombineerida kaitsetegevust maaelu arengu poliitikavahenditega, et vältida asjaomaste piirkondade väikeste maaharijakogukondade vaesumist ja ergutada tööhõivet; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on seisukohal, et tegevus metsaraadamise peatamiseks peab hõlmama kohapealse suutlikkuse suurendamist, tehnoloogilist abi, parimate tavade jagamist kogukondade vahel ning abi väikepõllumajandustootjatele, et nad saaksid oma põllumaad võimalikult tõhusalt ära kasutada ega peaks rohkem metsamaad kasutusele võtma; rõhutab sellega seoses, et agroökoloogilistel meetmetel on suur potentsiaal maksimeerida ökosüsteemi funktsioonide täitmist kombineeritud ja mitmekesise istutamise, agrometsanduse ja püsikultuuri tehnikate abil, mis võimaldab vältida sõltuvust sisenditest ja monokultuure; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et õlipalmikasvatus võib soodustada riikide majandusarengut ja pakkuda teostatavaid majanduslikke võimalusi põllumajandustootjatele, kui see toimub vastutustundlikult ja säästvalt ning kui kehtestataks ranged säästva kultiveerimise tingimused; |
| --- | --- |

23.

| 24. | märgib ära mitmete vabatahtlike sertifitseerimiskavade, sh RSPO, ISPO ja MSPO olemasolu ning väljendab rahulolu nende rolliga säästva õlipalmikasvatuse edendamisel; märgib siiski, et nimetatud standardite säästvuskriteeriumeid kritiseeritakse eelkõige ökoloogilise ja sotsiaalse terviklikkuse seisukohast; rõhutab, et eri kavade olemasolu viib tarbijad segadusse ning et lõppeesmärk peaks olema töötada välja ühtne sertifitseerimiskava, mis juhiks paremini tarbijate tähelepanu säästvalt toodetud palmiõlile; palub komisjonil tagada, et niisugune sertifitseerimiskava võimaldaks ELi turule lasta üksnes säästvalt toodetud palmiõli; |
| --- | --- |

24.

| 25. | märgib, et meie kolmandate riikide partnerid tuleb muuta teadlikumaks nende rollist säästvuse ja metsaraadamise küsimustes, seda ka seoses nende hanketavadega; |
| --- | --- |

25.

Soovitused

| 26. | kutsub komisjoni üles austama ELi rahvusvahelisi kohustusi, sealhulgas neid, mis on võetud COP21, ÜRO metsandusfoorumi (UNFF) (12), ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni (13), metsi käsitleva New Yorgi deklaratsiooni ning säästva arengu eesmärgi peatada 2020. aastaks metsade raadamine (14) raames; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tõstab esile selliste algatuste potentsiaali nagu metsi käsitlev New Yorgi deklaratsioon (15), mille eesmärk on aidata erasektoril täita eesmärki loobuda selliste põllumajandustoodete nagu palmiõli, soja ning paberi- ja veiselihatoodete tootmisega seoses hiljemalt 2020. aastaks metsaraadamisest; märgib, et mõnedel ettevõtetel on radikaalsemad eesmärgid, kuid ehkki 60 % palmiõliga tegelevatest ettevõtetest on selliste algatustega ühinenud, on praeguseks üksnes 2 % suutelised jälgima oma kaubeldavat palmiõli kuni selle allikani (16); |
| --- | --- |

27.

| 28. | võtab teadmiseks toiduainetööstuse tegevuse ja saavutused säästvalt toodetud palmiõli hankimisel; kutsub kõiki palmiõli kasutavaid tööstusharusid üles intensiivistama tegevust säästvalt toodetud palmiõli hankimiseks; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palub, et komisjon ja liikmesriigid, kes ei ole seda veel teinud, ilmutaksid tahet tegutseda selle nimel, et võtta endale kogu ELi hõlmav riiklik kohustus hankida 2020. aastaks 100-protsendiliselt üksnes säästvalt toodetud palmiõli ning selleks muu hulgas allkirjastaksid ja rakendaksid Amsterdami deklaratsiooni „Teeme lõpu Euroopa riikide põllumajandustoorme tarneahelatest tingitud metsaraadamisele“, samuti tegutseksid kogu tööstust hõlmava kohustuse kehtestamise nimel, muu hulgas allkirjastades ja rakendades Amsterdami deklaratsiooni, millega toetatakse täiel määral säästva palmiõli tarneahela saavutamist aastaks 2020; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nõuab, et õlipalmi kasvatavad ettevõtted täidaksid Bangkoki kokkulepet metsaraadamisest hoidumise kohustuste täitmise ühtse käsitluse kohta ning rakendaksid suure süsinikuvaru (High Carbon Stock – HCS) käsitlust, mille abil valida välja sellised õlipalmiistandusteks sobivad alad nagu rikutud, vähese süsiniku sidumise võime või vähese loodusväärtusega piirkonnad; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab, et EL täidaks võetud kohustusi, intensiivistaks käimasolevaid läbirääkimisi metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) vabatahtlike partnerluslepingute sõlmimiseks ning tagaks, et lepingute lõppversioonid hõlmaksid õlipalmiistanduste rajamisel raiutud puitu; rõhutab vajadust tagada nende lepingute kooskõla rahvusvahelise õiguse ning keskkonnakaitse, inimõiguste ja säästva arengu valdkonnas võetud kohustustega ning tagada, et nendega kaasneksid piisavad meetmed metsade kaitseks ja säästvaks majandamiseks, sealhulgas kohalike elanike ja põlisrahvaste õiguste kaitseks; märgib, et samasugust käsitlust võiks rakendada ka säästvalt toodetud palmiõli tarnekanalite tagamiseks; soovitab ELi poliitikas tugineda palmiõli käsitlemisel FLEGTi põhimõtetele, mis puudutavad mitmeid sidusrühmi hõlmavat dialoogi, tootjariikides sügavalt juurdunud juhtimisprobleemide lahendamist ning ELi toetavat impordipoliitikat; märgib, et sellised meetmed võivad parandada sihtriikides kontrolli palmiõlitööstuse üle; |
| --- | --- |

31.

| 32. | märgib, et üks tähtis küsimus on koostöö tootjariikidega teabe vahetamisel säästvate ja majanduslikult teostatavate arengusuundade ja kaubandustavade üle; toetab tootjariikide tegevust selliste säästvate tegevustavade arendamisel, mis võivad parandada nende maade majandust ja elanike elutingimusi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palub, et komisjon ergutaks läbipaistvust ja koostööd käsitlevate parimate tavade vahetust palmiõli kasutavate valitsuste ja ettevõtete vahel, ning palub, et komisjon ja liikmesriigid teeksid koostööd kolmandate riikidega, et töötada välja siseriiklikud seadused, rakendada neid ning austada kogukondade tavapäraseid õigusi maale, eesmärgiga tagada metsade, metsarahvaste ja nende elatise kaitse; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palub, et komisjon hindaks vajadust kehtestada mehhanismid, mille abil tegeleda FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu raames kaubandusliku põllumajanduse eesmärgil toimuva metsamaade põllumaaks muutmise probleemiga, ning selles protsessis veelgi suurendaks kodanikuühiskonna organisatsioonide, kohalike kogukondade ja maaomanike-põllumajandustootjate mõjuvõimu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nõuab, et EL koostaks vabatahtlike partnerluslepingute täiendusena palmiõli valdkonna kohta selliste lepingute järelevalvet käsitlevad õigusaktid, mis hõlmavad nii ettevõtteid kui ka finantseerimisasutusi ja milles järgitakse ELi puidumääruse põhimõtteid; märgib, et EL on reguleerinud puidu, kala ja nn konfliktimineraalide tarneahelaid, kuid ei ole siiani reguleerinud ühegi metsi ohustava põllumajandustoorme tarneahelat; nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt aktiivsemat tegevust puidumääruse täitmiseks, et paremini hinnata selle tulemuslikkust ja otsustada, kas seda saaks võtta eeskujuks uuele ELi õigusaktile, millega püütakse tõkestada mittesäästvalt toodetud palmiõli müüki ELis; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub komisjoni üles käivitama koostöös kõigi avaliku ja erasektori asjaomaste sidusrühmadega teavituskampaaniaid ja andma tarbijatele igakülgset teavet säästva palmiõlitootmise soodsa poliitilise, sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta; palub komisjonil tagada, et mingi toote jätkusuutlikku tootmist kinnitav teave edastataks tarbijatele koheselt äratuntava märgi kujul kõigil palmiõli sisaldavatel toodetel, ning soovitab tungivalt kinnitada selline märk tootele või selle pakendile või siis muuta see tehnoloogiliste vahenditega kergesti kättesaadavaks; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub komisjoni üles tegema tihedat koostööd teiste suuremate palmiõli tarbijate, näiteks Hiina ja Indiaga ning tootjariikidega, et tõsta nende teadlikkust ja uurida võimalusi leida troopikametsade raadamise ja metsade seisundi halvenemise probleemile ühiseid lahendusi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ootab kannatamatult metsaraadamist ja palmiõli käsitlevaid komisjoni uuringuid, mida loodetavasti tutvustatakse võimalikult kiiresti pärast nende lõpuleviimist; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palub komisjonil esitada üksikasjalikud andmed palmiõli kasutamise ja tarbimise kohta Euroopas ning selle ELi importimise kohta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub komisjoni üles intensiivistama uurimistegevust, et koguda teavet sellest, kuidas Euroopa tarbimine ja investeeringud mõjutavad kolmandates riikides raadamisprotsessi, sotsiaalprobleeme, ohustatud liike ja keskkonna saastamist, ning veenma kolmandate riikide kaubanduspartnereid sama tegema; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub komisjoni arendama tehnoloogiaid ja esitama konkreetse tegevuskava, mis hõlmab ka teavituskampaaniaid ning mille eesmärk on vähendada Euroopa tarbimise ja investeeringute mõju kolmandates riikides toimuvale metsade raadamisele; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tunnistab praeguste sertifitseerimiskavade soodsat mõju, kuid täheldab kahetsusega, et ei RSPO, ISPO, MSPO ega ka kõik teised suuremad tunnustatud sertifitseerimiskavad ei takista tulemuslikult neis osalejaid vihmametsi või turbaalasid palmiistandusteks muutmast; on seepärast seisukohal, et nimetatud suured sertifitseerimiskavad ei piira tulemuslikult istanduste rajamisel ja ekspluateerimisel tekkivaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid ning järelikult ei ole need suuri metsa- ja turbamaatulekahjusid ära hoidnud; palub komisjonil tagada nimetatud sertifitseerimiskavade sõltumatu auditeerimine ja järelevalve, et tagada, et ELi turule lastav palmiõli vastaks kõigile vajalikele normidele ja oleks säästvalt toodetud; märgib, et palmiõli sektori säästvuse küsimust ei saa lahendada üksnes vabatahtlike meetmete ja tegevuspoliitikate abil, vaid palmiõli ettevõtetele tuleb kehtestada ka siduvad eeskirjad ja kohustuslik sertifitseerimiskava; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub ELi üles kehtestama ELi turule tulevale palmiõlile ja palmiõli sisaldavatele toodetele säästvuse miinimumkriteeriumid ning tagama, et ELis olev palmiõli:






  — | ei ole ei otseselt ega kaudselt põhjustanud keskkonnaseisundi halvenemist, näiteks ürgmetsade ja raiejärgselt uuenenud metsade raadamist ning turbaalade või muude ökoloogiliselt väärtuslike elupaikade hävimist või nende seisundi halvenemist, samuti ei põhjusta see bioloogilise mitmekesisuse vähenemist, eriti kõigi ohustatud taime- ja loomaliikide osas; |
| --- | --- | --- |

43.

—

ei ole ei otseselt ega kaudselt põhjustanud keskkonnaseisundi halvenemist, näiteks ürgmetsade ja raiejärgselt uuenenud metsade raadamist ning turbaalade või muude ökoloogiliselt väärtuslike elupaikade hävimist või nende seisundi halvenemist, samuti ei põhjusta see bioloogilise mitmekesisuse vähenemist, eriti kõigi ohustatud taime- ja loomaliikide osas;

| — | ei ole põhjustanud selliseid maakasutuse muutusi, millel on kahjulik keskkonnamõju; |
| --- | --- |

—

ei ole põhjustanud selliseid maakasutuse muutusi, millel on kahjulik keskkonnamõju;

| — | ei ole põhjustanud majanduslikke, sotsiaalseid ega ökoloogilisi probleeme ja konflikte, sealhulgas konkreetselt lapstööjõu kasutamist, sunniviisilist tööd, maade hõivamist ega kohalike elanike või põlisrahvaste väljaajamist; |
| --- | --- |

—

ei ole põhjustanud majanduslikke, sotsiaalseid ega ökoloogilisi probleeme ja konflikte, sealhulgas konkreetselt lapstööjõu kasutamist, sunniviisilist tööd, maade hõivamist ega kohalike elanike või põlisrahvaste väljaajamist;

| — | on toodetud täielikult põhilisi sotsiaalseid ja inimõigusi austades ning järgides piisavaid sotsiaalseid ja tööõiguse norme, mis tagavad töötajate ohutuse ja heaolu; |
| --- | --- |

—

on toodetud täielikult põhilisi sotsiaalseid ja inimõigusi austades ning järgides piisavaid sotsiaalseid ja tööõiguse norme, mis tagavad töötajate ohutuse ja heaolu;

| — | ei takista väikeseid õlipalmikasvatajaid sertifitseerimiskavaga ühinemast ning tagab neile õiglase osa kasumist; |
| --- | --- |

—

ei takista väikeseid õlipalmikasvatajaid sertifitseerimiskavaga ühinemast ning tagab neile õiglase osa kasumist;

| — | on saadud istandustest, mille majandamisel kasutatakse kaasaegset agroökoloogilist tehnoloogiat eesmärgiga minna üle säästvatele majandamismeetoditele, et minimeerida kahjulikku sotsiaalset ja keskkonnamõju; |
| --- | --- |

—

on saadud istandustest, mille majandamisel kasutatakse kaasaegset agroökoloogilist tehnoloogiat eesmärgiga minna üle säästvatele majandamismeetoditele, et minimeerida kahjulikku sotsiaalset ja keskkonnamõju;

| 44. | märgib, et vastutustundliku palmiõlitootmise ranged normid, sealhulgas organisatsiooni Palm Oil Innovation Group (POIG) poolt välja töötatud normid on juba olemas, kuid, RSPO Next välja arvatud, ei ole ettevõtted ja sertifitseerimiskavad neid veel laialdasemalt omaks võtnud; |
| --- | --- |

44.

| 45. | märgib, kui tähtis on, et kõik tarneahelas osalejad suudaksid eristada, kas hangitud palmiõli ning selle jääkproduktid ja kõrvalsaadused on säästvalt või mittesäästvalt toodetud; märgib, et oluline on toorme jälgitavus ning tarneahela kõigi lülide läbipaistvus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nõuab, et EL kehtestaks siduva õigusraamistiku, mille abil tagada kõigi põllumajandustoorme importijate tarneahelate jälgitavus kuni tooraine allikani; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palub komisjonil parandada ELi imporditava palmiõli jälgitavust ning kuni ühtse sertifitseerimiskava kohaldamiseni kaaluda erinevaid tollilõivurežiime, mis kajastavad täpsemalt keskkonna koormamisest tingitud tegelikke kulusid; palub komisjonil kaaluda ka selliste mittediskrimineerivate tariifsete ja mittetariifsete tõkete kehtestamist ja kohaldamist, mille aluseks oleks palmiõli süsinikujalajälg; nõuab, et metsaraadamise suhtes rakendataks täiel määral põhimõtet, et saastaja maksab; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palub, et komisjon määratleks selgelt eeskirjade eiramise eest ette nähtud karistused, säilitades samal ajal kolmandate riikidega kaubandussuhted; |
| --- | --- |

48.

| 49. | palub sellega seoses, et komisjon algataks Maailma Tolliorganisatsioonis harmoneeritud süsteemi (HS) nomenklatuuri reformi, mis võimaldaks eristada sertifitseeritud ja säästvalt toodetud ning mittesäästvalt toodetud palmiõli ja nende derivaate; |
| --- | --- |

49.

| 50. | palub, et komisjon viivitamatult lisaks oma kaubandus- ja arengukoostöö lepingute säästva arengu peatükkidesse siduvad kohustused metsaraadamise tõkestamiseks, sealhulgas eelkõige lisaks tootjariikidega sõlmitavatesse lepingutesse raadamisvastase tagatise, kusjuures eesmärk oleks jõuliste ja jõustatavate meetmete kehtestamine võitluseks tootjariikides levinud mittesäästvate metsamajandustavadega; |
| --- | --- |

50.

| 51. | palub komisjonil ja liikmesriikidel keskenduda selliste abivahendite väljatöötamisele, mis hõlbustaksid looduskaitseküsimuste paremat lõimimist arengukoostöösse; märgib, et selline käsitlus aitab tagada, et arengumeetmed ei tooks kaasa ettenägematuid keskkonnaprobleeme, vaid pigem tekitaksid koostoimet kaitsemeetmetega; |
| --- | --- |

51.

| 52. | märgib, et tootjariikide maaregistrisüsteemide nõrkus on peamine takistus, mis ei võimalda õlipalmiistanduste laienemist kontrolli all hoida ning mis piirab väikepõllumajandustootjate juurdepääsu krediidile, mida nad vajavad oma istanduste säästvamaks muutmiseks; märgib, et tulemusliku keskkonnapoliitika eeltingimuseks on juhtimise ja metsandusasutuste tugevdamine kohalikul ja riiklikul tasandil; palub komisjonil anda tootjariikidele tehnilist ja finantsabi nende maaregistrisüsteemide täiustamiseks ja õlipalmiistanduste ökoloogilise jätkusuutlikkuse parandamiseks; märgib, et ainus, mis võimaldab palmiõlikontsessioonide üle järelevalvet teostada ning kehtestada sihipäraseid strateegiaid metsastamiseks, taasmetsastamiseks ja ökokoridoride rajamiseks, on tootjariikides muu hulgas ka satelliit- ja georuumiliste tehnoloogiate abil läbiviidav kaardistamine; palub komisjonil aidata tootjariike tulekaitsesüsteemide rajamisel; |
| --- | --- |

52.

| 53. | toetab Indoneesia valitsuse hiljaaegu kehtestatud turbaalade kasutuselevõtu moratooriumi, mis peaks takistama istanduste laiendamist metsastunud turbaaladele; toetab turbaalade taastamise ameti loomist kahe miljoni hektari põlengutes kannatanud turbaalade taastamiseks; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palub, et komisjon ja liikmesriigid asjaomaste riikidega peetava dialoogi ühe osana toonitaksid, et veel säilinud vihmametsade kaitsmiseks tuleb peatada õlipalmi all olevate pindade laiendamine, muu hulgas uutele kontsessioonidele moratooriumi kehtestamisega; |
| --- | --- |

54.

| 55. | peab murettekitavaks, et maatehingutega võidakse rikkuda kohalike kogukondade vaba, eelneva ja teadliku nõusoleku põhimõtet, mis on ette nähtud ILO konventsiooniga nr 169; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tagaksid, et ELi investorid järgiksid täielikult vastutustundlike ja säästvate põllumajandusinvesteeringute rahvusvahelisi norme, eelkõige FAO ja OECD suuniseid vastutustundlike põllumajanduslike tarneahelate kohta, FAO vabatahtlikke suuniseid maa valdamise kohta, ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ning OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele; rõhutab vajadust võtta meetmeid selleks, et ettevõtjapoolsete kuritarvituste ohvritele oleks tagatud juurdepääs õiguskaitsevahenditele; |
| --- | --- |

55.

| 56. | nõuab seepärast, et päritoluriikide asjaomased ametiasutused austaksid inimõigusi, sh metsarahvaste maaga seotud õigusi, ning tugevdaksid keskkonna, sotsiaalküsimuste ja tervishoiu valdkonnas võetavaid kohustusi, võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) vabatahtlikke suuniseid maa valdamise kohta (17); |
| --- | --- |

56.

| 57. | nõuab tungivalt, et EL toetaks maapiirkondade kohalikke mikro-, väikesi ja pereettevõtteid ning edendaks kinnisvara või maa omamise juriidilist registreerimist riiklikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tõstab esile metsade vähest raadamist põlisrahvaste maadel, kus on juurdunud traditsioonilised maa valdamise ja ressursside kasutamise süsteemid, millel on suur potentsiaal heite kulutõhusa vähendamise ja ülemaailmsete ökosüsteemi teenuste tagamise seisukohast; nõuab rahvusvaheliste kliima- ja arenguvahendite kasutamist selleks, et tagada põlisrahvaste ja kogukondade maade kaitse ning toetada põlisrahvaid ja kogukondi, kes investeerivad oma maa kaitsesse; |
| --- | --- |

58.

| 59. | tuletab meelde, et maapiirkondade vaesed naised sõltuvad elatise saamiseks eriti palju metsaandidest; rõhutab vajadust tegeleda sooküsimuste lõimimisega riikide metsapoliitikasse ja institutsioonidesse, et edendada näiteks naiste võrdset juurdepääsu maaomandile ja muudele ressurssidele; |
| --- | --- |

59.

| 60. | tuletab komisjonile meelde tema teatist „Toimetulek metsade raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate probleemidega, et võidelda kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse hävimise vastu“ (COM(2008)0645), milles rõhutatakse troopikametsade raadamise terviklikku käsitlust, mille juures võetakse arvesse kõiki metsaraadamise käivitajaid, sh palmiõli tootmist; tuletab komisjonile meelde tema eesmärki COP21 läbirääkimistel, milleks on peatada maailma metsapinna kahanemine hiljemalt aastaks 2030 ja vähendada 2020. aastaks troopikametsade raadamise koguulatust vähemalt 50 % võrreldes praeguse tasemega; |
| --- | --- |

60.

| 61. | palub komisjonil jätkata metsaraadamist ja metsade seisundi halvenemist käsitleva ELi tegevuskava väljatöötamist, kus oleksid ära toodud konkreetsed õiguslikud meetmed selle tagamiseks, et kooskõlas seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammiga ei põhjustaks mingid ELiga seotud tarneahelad ja finantstehingud metsaraadamist ega metsade seisundi halvenemist, samuti jätkata palmiõli käsitleva ELi tegevuskava koostamist; kutsub komisjoni üles võtma vastu ühtse „metsaraadamist mittepõhjustava“ tegevuse määratluse; |
| --- | --- |

61.

| 62. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon koostaksid metsa sellise määratluse, mis hõlmaks bioloogilist, sotsiaalset ja kultuurilist mitmekesisust, et vältida maa hõivamist ja troopiliste metsade hävitamist monokultuurse õlipalmikasvatuse tagajärjel, mis ohustaks ELi kliimamuutuste alaste kohustuste täitmist; rõhutab vajadust tähtsustada eeskätt kohalikke liike ja kaitsta seeläbi ökosüsteeme, elupaiku ja kohalikke kogukondi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | palub, et komisjon esitaks ELi vastutustundliku ettevõtluse tegevuskava; |
| --- | --- |

63.

| 64. | nõuab, et arenguabi andvad finantseerimisasutused peaksid tagama, et nende sotsiaalsete ja keskkonnaalaste kaitsemeetmete poliitika oleks siduv ja igati kooskõlas inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õigusega; nõuab avaliku ja erasektori finantseerimisasutuste rahastamise suuremat läbipaistvust; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kutsub liikmesriike üles kehtestama kohustuslikke nõudeid säästvalt toodetud palmiõli eelistamiseks kõigis riigihankemenetlustes; |
| --- | --- |

65.

| 66. | märgib murelikult, et kaubanduslik põllumajandustootmine on maailma metsade raadamise oluline tõukejõud ning ligikaudu pool 2000. aasta järgsest troopikametsade raadamisest on toimunud selleks, et muuta metsamaa ebaseaduslikult kaubanduslikuks põllumajandusmaaks, milline tegevus võib kaasa tuua ka konfliktiohu; nõuab metsa-, kaubandusliku põllumajanduse, maakasutus- ja maaelu arengu poliitika paremat kooskõlastamist, et täita säästva arengu eesmärgid ja kliimamuutustega seotud kohustused; rõhutab, et ka selles vallas on vaja järgida poliitikavaldkondade arengusidusust, muu hulgas seoses ELi taastuvenergia poliitikaga; |
| --- | --- |

66.

| 67. | juhib tähelepanu maaomandi koondumise ja maakasutuse muutustega seostatud probleemidele, mis tekivad siis, kui minnakse üle monokultuuridele, näiteks õlipalmiistandustele; |
| --- | --- |

67.

| 68. | palub komisjonil rahastada täiendavaid uuringuid, mis käsitlevad maakasutuse muutuste, sealhulgas raadamise ja bioenergeetika mõju kasvuhoonegaaside heitkogustele; |
| --- | --- |

68.

| 69. | palub, et komisjon annaks teistele riikidele eeskuju, kehtestades ELi õigusaktides kasvuhoonegaaside heite arvestuseeskirjad majandatavate märgalade ning märgalade maakasutuse muutmise kohta; |
| --- | --- |

69.

| 70. | juhib tähelepanu suurte monokultuursete õlipalmiistanduste loomise tagajärgedele, milleks on kahjurite arvukuse suurenemine, põllumajanduskemikaalidest ja mullaerosioonist tingitud veesaaste, kogu piirkonna ökoloogia ja süsiniku sidumise võime muutumine ning loomaliikide rände takistamine; |
| --- | --- |

70.

| 71. | märgib, et hiljutised uuringud tõestavad, et agrometsanduse polükultuuride mudeli kohaldamine õlipalmiistandustes võib olla kasulik mitmes mõttes, nii bioloogilise mitmekesisuse ja tootlikkuse seisukohast kui ka positiivsete sotsiaalsete tulemuste näol; |
| --- | --- |

71.

| 72. | palub komisjonil tagada ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kooskõla teiste ELi tegevuspoliitikatega ja suurendada nende vahelist koostoimet ning tagada tegevuspoliitikate realiseerimine kooskõlas programmidega, mille eesmärk on võitlus metsaraadamisega arengumaades (nt REDD); palub komisjonil tagada, et ÜPP reform ei põhjustaks ei otseselt ega kaudselt edasist raadamist ning et see toetaks eesmärki peatada maailma metsade hävitamine; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et palmiõlist põhjustatud metsaraadamisega seotud keskkonnaprobleeme käsitletaks ka seostatuna ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegiaga aastani 2020, mis peaks olema liidu sellealase välistegevuse lahutamatu osa; |
| --- | --- |

72.

| 73. | palub, et komisjon toetaks kõiki organisatsioone, kes tegelevad eelkõige kohapeal, aga ka mujal kõigi loomaliikide kaitsega, keda mõjutab elupaikade kadumine õlipalmiistandustest tingitud metsaraadamise tõttu; |
| --- | --- |

73.

| 74. | nõuab, et ELi tasandil uuritaks rohkem säästlikke loomasöötasid, et leida Euroopa põllumajanduse jaoks õlipalmist saadud toodetele alternatiive. |
| --- | --- |

74.

| 75. | märgib, et 70 % ELis kasutatavast biokütusest on EList pärit või seal toodetud ning et ELi imporditavatest biokütustest 23 % moodustab palmiõli, mis on pärit peamiselt Indoneesiast (veel 6 % moodustab soja) (18); |
| --- | --- |

75.

| 76. | juhib tähelepanu troopikametsade hävitamisega seostatud ELi biokütuste nõudluse kaudsetele tagajärgedele; |
| --- | --- |

76.

| 77. | märgib, et kui võtta arvesse ka maakasutuse kaudseid muutusi, võivad põllukultuuridest toodetud biokütused mõnel juhul põhjustada ka kasvuhoonegaaside netoheitkoguste suurenemist (näiteks suurte süsinikuvarudega kasvukohtade, nagu troopikametsade ja turbaalade põletamisel); on mures selle pärast, et komisjoni vabatahtlike kavade hinnangus ei võeta arvesse maakasutuse kaudsete muutuste mõju; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kutsub ELi institutsioone üles lisama taastuvenergia direktiivi reformimise käigus oma vabatahtlikku kavasse spetsiaalsed kontrollimenetlused maa valdamisega seotud konfliktide, sunniviisilise töö või lapstööjõu kasutamise, põllumajandusettevõtjate kehvade töötingimuste ning tervise ja ohutuse alaste riskide kohta; palub lisaks, et EL võtaks arvesse maakasutuse kaudsete muutuste mõju ning käsitleks taastuvenergia direktiivi reformi käigus ka sotsiaalse vastutuse nõudeid; |
| --- | --- |

78.

| 79. | nõuab, et ELi biokütuste poliitikasse lisataks tõhusad säästlikkuse kriteeriumid, mille abil kaitsta bioloogilise mitmekesisuse seisukohast väärtuslikku maad, suure süsinikuvaruga maa-alasid ja turbaalasid, ning sotsiaalsed kriteeriumid; |
| --- | --- |

79.

| 80. | võtab teadmiseks Euroopa Kontrollikoja viimase aruande (19), milles analüüsitakse praegusi biokütuste sertifitseerimiskavasid ning leitakse, et kavades puuduvad mitmed olulised säästvuse aspektid, nii näiteks ei võeta neis arvesse nõudluse kaudset mõju, puuduvad kontrollimehhanismid ning pole tagatud, et sertifitseeritud biokütused ei põhjusta raadamist koos selle kahjulike sotsiaalmajanduslike tagajärgedega; on teadlik sertifitseerimiskavade hindamisel kerkinud mureküsimustest seoses läbipaistvusega; palub komisjoni muuta säästvuskavad läbipaistvamaks, muu hulgas koostades asjakohase loetelu põhjalikumat uurimist vajavatest küsimustest (nt iga-aastased aruanded ja võimalus taotleda sõltumatu kolmanda osapoole auditit); nõuab, et komisjonil peavad olema kavade, aruannete ja tegevuste kontrollimiseks suuremad volitused; |
| --- | --- |

80.

| 81. | nõuab kontrollikoja asjakohaste soovituste rakendamist, nagu komisjon on kokku leppinud; |
| --- | --- |

81.

| 82. | märgib murelikult, et 46 % kogu ELi imporditavast palmiõlist kasutatakse biokütuste tootmiseks ning et selleks on kasutusel umbes miljon hektarit troopikaalasid; palub komisjonil võtta meetmeid, et järkjärgult ja soovitavalt aastaks 2020 loobuda metsaraadamist põhjustavate taimeõlide, sh palmiõli kasutamisest biokütuste koostisosana; |
| --- | --- |

82.

| 83. | märgib, et lihtsalt palmiõli kasutamise keelustamise või järkjärgulise lõpetamise tagajärjeks võib olla selle asendamine biokütustes õlidega, mida toodetakse teistest troopikataimedest, mida tõenäoliselt kasvatatakse samades ökoloogiliselt tundlikes piirkondades ning mille mõju bioloogilisele mitmekesisusele, maakasutusele ja kasvuhoonegaaside heitkogustele võib olla palmiõliga võrreldes veel hoopis suurem; soovitab leida ja edendada biokütustes kasutamiseks säästvamaid alternatiive, näiteks Euroopas kasvatatud rapsist ja päevalilleseemnetest toodetud õlisid; |
| --- | --- |

83.

| 84. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles samaaegselt toetama teise ja kolmanda põlvkonna biokütuste edasiarendamist, et vähendada liidus maakasutuse kaudse muutuse ohtu ja stimuleerida seal üleminekut kõrgtehnoloogilistele biokütustele kooskõlas direktiiviga (EL) 2015/1513 ning liidu ringmajanduse, ressursitõhususe ja väheste heitkogustega liikuvuse eesmärkidega; |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report% 20analysis%20of%20impact.pdf

(2)  Komisjoni teatis „Meie elukindlustus, meie looduskapital: ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2020“ (COM(2011)0244).

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0034.

(4)  Allikas: Forest Trends (Metsade arengusuundumused). Consumer Goods and Deforestation (Tarbekaubad ja metsaraadamine). An Analysis of the Extent and Nature of Illegality in Forest Conversion for Agriculture and Timber Plantations (Metsade ebaseadusliku põllumajandusmaaks ja metsaistandusteks muutmise ulatuse ja iseloomu analüüs) (http://www.forest-trends.org/documents/files/doc_4718.pdf).

(5)  Allikas: Maailma Loodusvarade Instituut (http://www.wri.org/blog/2015/10/indonesia%E2%80%99s-fire-outbreaks-producing-more-daily-emissions-entire-us-economy).

(6)  http://www.fao.org/docrep/016/ap106e/ap106e.pdf (FAO, World Agriculture Towards 2030/2050 – The 2012 Revision).

(7)  http://wwf.panda.org/what_we_do/footprint/agriculture/palm_oil/ (WWF).

(8)  Allikas: Globiomi aruanne (https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/Final%20Report_GLOBIOM_publication.pdf).

(9)  Näited: Amnesty International – The Great Palm Oil Scandal (https://www.amnesty.org/en/documents/asa21/5243/2016/en/) and Rainforest Action Network – The Human Cost of Conflict Palm Oil (https://d3n8a8pro7vhmx.cloudfront.net/rainforestactionnetwork/pages/15889/attachments/original/1467043668/The_Human_Cost_of_Conflict_Palm_Oil_RAN.pdf?1467043668).

(10)  The impact of EU consumption on deforestation (ELi tarbimise mõju metsade raadamisele): Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation (ELI tarbimisest metsade raadamisele tuleneva mõju põhjalik analüüs), 2013, Euroopa Komisjon, http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf (lk 56).

(11)  Allikas: FERN. Stolen Goods (varastatud kaubad). The EU’s complicity in illegal tropical deforestation (ELi kaassüü troopikametsade ebaseaduslikus raadamises) (http://www.fern.org/sites/fern.org/files/Stolen%20Goods_EN_0.pdf).

(12)  ÜRO metsandusfoorumi järeldused.

(13)  ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioon, Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärgid: https://www.cbd.int/sp/targets/

(14)  Säästva arengu eesmärgid, artikli 15 punkt 2, metsade raadamise peatamine: https://sustainabledevelopment.un.org/sdg15

(15)  ÜRO 2014. aasta kliimateemaline tippkohtumine.

(16)  http://forestdeclaration.org/wp-content/uploads/2015/09/2016-NYDF-Goal-2-Assessment-Report.pdf

(17)  ÜRO FAO vabatahtlikud suunised maaomandi, kalavarude ja metsade vastutustundliku majandamise kohta riikliku toiduga kindlustatuse kontekstis, Rooma 2012, http://www.fao.org/docrep/016/i2801e/i2801e.pdf.

(18)  EUROSTAT: „Supply, transformation and consumption of renewable energies – annual data“ (Taastuvenergia tarnimine, muundamine ja tarbimine – iga-aastased andmed) (nrg_107a), Globiomi 2015. aasta uuring „The land use change impact of biofuels consumed in the EU“ („ELis tarbitava biokütuse mõju maakasutuse muutumisele“) ja http://www.fediol.be/.

(19)  Allikas: Euroopa Kontrollikoda. Certifying biofuels: weaknesses in recognition and supervision of the system (Biokütuste sertifitseerimine: puudused süsteemi tunnustamisel ja selle üle järelevalve teostamisel) (http://www.eca.europa.eu/en/Pages/NewsItem.aspx?nid=7171).

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/14

---

P8_TA(2017)0099

Naiste roll maapiirkondades

Euroopa Parlamendi 4. aprilli 2017. aasta resolutsioon naiste ja nende rolli kohta maapiirkondades (2016/2204(INI))

(2018/C 298/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2 ja 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 157, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2 ja 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 157,

| — | võttes arvesse protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 21 ja 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 21 ja 23,

| — | võttes arvesse ÜRO Pekingi tegevusprogrammi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Pekingi tegevusprogrammi,

| — | võttes arvesse 1979. aastal vastu võetud ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1979. aastal vastu võetud ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 1978. aasta direktiivi 79/7/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte järkjärgulise rakendamise kohta sotsiaalkindlustuse valdkonnas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 1978. aasta direktiivi 79/7/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte järkjärgulise rakendamise kohta sotsiaalkindlustuse valdkonnas (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (5),

| — | võttes arvesse määruse (EL) nr 1305/2013 (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi kohta) artiklit 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määruse (EL) nr 1305/2013 (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi kohta) artiklit 7,

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2008. aasta resolutsiooni naiste olukorra kohta ELi maapiirkondades (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2008. aasta resolutsiooni naiste olukorra kohta ELi maapiirkondades (6),

| — | võttes arvesse oma 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni naiste rolli kohta põllumajanduses ja maapiirkondades (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni naiste rolli kohta põllumajanduses ja maapiirkondades (7),

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2015. aasta resolutsiooni keskkonnasäästliku tööhõive algatuse kohta. Keskkonnasäästliku majanduse tööhõivepotentsiaali vallandamine (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2015. aasta resolutsiooni keskkonnasäästliku tööhõive algatuse kohta. Keskkonnasäästliku majanduse tööhõivepotentsiaali vallandamine (8),

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni pereettevõtete kohta Euroopas (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni pereettevõtete kohta Euroopas (9),

| — | võttes arvesse ÜRO maailma toiduga kindlustatuse komitee 17. oktoobri 2016. aasta soovitusi loomakasvatuse ja maailma toiduga kindlustatuse kohta, eelkõige soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist puudutavaid soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO maailma toiduga kindlustatuse komitee 17. oktoobri 2016. aasta soovitusi loomakasvatuse ja maailma toiduga kindlustatuse kohta, eelkõige soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist puudutavaid soovitusi,

| — | võttes arvesse oma 27. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni teemal „Kuidas saab ühise põllumajanduspoliitikaga aidata kaasa töökohtade loomisele maapiirkondades?“ (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni teemal „Kuidas saab ühise põllumajanduspoliitikaga aidata kaasa töökohtade loomisele maapiirkondades?“ (10),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 55 kohaseid ühisarutelusid põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 55 kohaseid ühisarutelusid põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni vahel,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A8-0058/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A8-0058/2017),

Naiste multifunktsionaalne roll maapiirkondades

| A. | arvestades, et sotsiaalsed ja majanduslikud olud ning elamistingimused on viimastel aastakümnetel oluliselt muutunud, erinedes üsna märkimisväärselt nii liikmesriigiti kui ka riigisiseselt; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sotsiaalsed ja majanduslikud olud ning elamistingimused on viimastel aastakümnetel oluliselt muutunud, erinedes üsna märkimisväärselt nii liikmesriigiti kui ka riigisiseselt;

| B. | arvestades, et naiste panus maapiirkondade majandusse on märkimisväärne ning et mitmekesistavad meetmed ja multifunktsionaalsuse kontseptsioon, mis on säästva arengu oluline alus, ehkki neid ei ole kõikides valdkondades täiel määral ära kasutatud, on naistele avanud uusi võimalusi innovatsiooni ja uute kontseptsioonide kasutuselevõtmise abil, mis annavad põllumajandusele uute ideede näol uue hoo; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et naiste panus maapiirkondade majandusse on märkimisväärne ning et mitmekesistavad meetmed ja multifunktsionaalsuse kontseptsioon, mis on säästva arengu oluline alus, ehkki neid ei ole kõikides valdkondades täiel määral ära kasutatud, on naistele avanud uusi võimalusi innovatsiooni ja uute kontseptsioonide kasutuselevõtmise abil, mis annavad põllumajandusele uute ideede näol uue hoo;

| C. | arvestades, et naised on väga sageli need, kes algatavad ja edendavad põllumajandusettevõttes või väljaspool seda uusi tegevusalasid lisaks põllumajanduslikule tootmisele ning mis annab maapiirkondades harrastatavatele tegevusaladele tõelise lisaväärtuse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et naised on väga sageli need, kes algatavad ja edendavad põllumajandusettevõttes või väljaspool seda uusi tegevusalasid lisaks põllumajanduslikule tootmisele ning mis annab maapiirkondades harrastatavatele tegevusaladele tõelise lisaväärtuse;

| D. | arvestades, et maapiirkondades elavate naiste puhul ei ole tegemist homogeense rühmaga, kuna nende olukord, tegevusalad, ühiskondlik panus ning vajadused ja huvid on liikmesriigiti ja liikmesriikide sees väga erinevad; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et maapiirkondades elavate naiste puhul ei ole tegemist homogeense rühmaga, kuna nende olukord, tegevusalad, ühiskondlik panus ning vajadused ja huvid on liikmesriigiti ja liikmesriikide sees väga erinevad;

| E. | arvestades, et naised on aktiivselt kaasatud põllumajanduslikku tegevusse, ettevõtlusse ja turismi ning neil on oluline osa maapiirkondades kultuuritraditsioonide hoidmisel, mis võib aidata kujundada või tugevdada piirkondlikku identiteeti; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et naised on aktiivselt kaasatud põllumajanduslikku tegevusse, ettevõtlusse ja turismi ning neil on oluline osa maapiirkondades kultuuritraditsioonide hoidmisel, mis võib aidata kujundada või tugevdada piirkondlikku identiteeti;

| F. | arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide üks aluspõhimõtteid ning võrdõiguslikkuse edendamine üks liidu põhieesmärkidest; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ELi põhiväärtus, mida tunnustatakse aluslepingutes ja põhiõiguste hartas, ning et EL on võtnud eriülesandeks arvestada seda kogu oma tegevuses; arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse igakülgne arvessevõtmine on oluline vahend nimetatud põhimõtte integreerimiseks ELi poliitikasse, meetmetesse ja tegevusse, eesmärgiga edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust ning võidelda diskrimineerimise vastu, et suurendada naiste aktiivset osalust tööturul ning majanduslikes ja sotsiaalsetes tegevusvaldkondades; arvestades, et nimetatud vahendit saab kasutada ka ELi struktuuri- ja investeerimisfondide, sh Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) puhul; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide üks aluspõhimõtteid ning võrdõiguslikkuse edendamine üks liidu põhieesmärkidest; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ELi põhiväärtus, mida tunnustatakse aluslepingutes ja põhiõiguste hartas, ning et EL on võtnud eriülesandeks arvestada seda kogu oma tegevuses; arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse igakülgne arvessevõtmine on oluline vahend nimetatud põhimõtte integreerimiseks ELi poliitikasse, meetmetesse ja tegevusse, eesmärgiga edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust ning võidelda diskrimineerimise vastu, et suurendada naiste aktiivset osalust tööturul ning majanduslikes ja sotsiaalsetes tegevusvaldkondades; arvestades, et nimetatud vahendit saab kasutada ka ELi struktuuri- ja investeerimisfondide, sh Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) puhul;

| G. | arvestades, et põllumajanduslik pereettevõtlus on EL-28 kõige levinum põllumajandusmudel, kuna 76,5 % tööst teeb omanik või tema perekond (11) ning seetõttu tuleks seda toetada ja kaitsta; arvestades, et perekondlikud põllumajandusettevõtted edendavad põlvkondadevahelist solidaarsust ning sotsiaalset ja keskkonnaalast vastutust, andes seeläbi panuse maapiirkondade säästvasse arengusse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et põllumajanduslik pereettevõtlus on EL-28 kõige levinum põllumajandusmudel, kuna 76,5 % tööst teeb omanik või tema perekond (11) ning seetõttu tuleks seda toetada ja kaitsta; arvestades, et perekondlikud põllumajandusettevõtted edendavad põlvkondadevahelist solidaarsust ning sotsiaalset ja keskkonnaalast vastutust, andes seeläbi panuse maapiirkondade säästvasse arengusse;

| H. | arvestades, et üha suurema linnastumise kontekstis on oluline, et maapiirkondadesse jääks püsima aktiivne, dünaamiline ja jõukas elanikkond, eriti looduslikust eripärast tingitud piirangutega aladele, kuna sellest sõltuvad nii keskkonna- kui ka maastikukaitse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et üha suurema linnastumise kontekstis on oluline, et maapiirkondadesse jääks püsima aktiivne, dünaamiline ja jõukas elanikkond, eriti looduslikust eripärast tingitud piirangutega aladele, kuna sellest sõltuvad nii keskkonna- kui ka maastikukaitse;

| I. | arvestades, et rahvastiku vananemine ning põllumajandustegevuse vähenemine ja majanduslangus ELi maapiirkondades on üks peamisi põhjusi, miks nendes piirkondades rahvaarv väheneb ja naised sealt lahkuvad, see ei avalda negatiivset mõju mitte üksnes tööturule, vaid ka sotsiaalsele taristule; arvestades, et sellist olukorda saab muuta üksnes juhul, kui ELi institutsioonid ja valitsused võtavad kõik võimalikud meetmed, et tagada maapiirkondade elanike töö ja õiguste suurem tunnustamine ning kindlustada maapiirkonnad vajalike teenustega, mis võimaldab töö ja pereelu tasakaalu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et rahvastiku vananemine ning põllumajandustegevuse vähenemine ja majanduslangus ELi maapiirkondades on üks peamisi põhjusi, miks nendes piirkondades rahvaarv väheneb ja naised sealt lahkuvad, see ei avalda negatiivset mõju mitte üksnes tööturule, vaid ka sotsiaalsele taristule; arvestades, et sellist olukorda saab muuta üksnes juhul, kui ELi institutsioonid ja valitsused võtavad kõik võimalikud meetmed, et tagada maapiirkondade elanike töö ja õiguste suurem tunnustamine ning kindlustada maapiirkonnad vajalike teenustega, mis võimaldab töö ja pereelu tasakaalu;

| J. | arvestades, et maaturism, mis hõlmab ka kaupade ja teenuste pakkumist maal turismile orienteeritud pereettevõtete ja ühistute kaudu, on madala riskiga haru, loob töökohti, võimaldab ühendada isikliku ja pereelu tööga ning motiveerib maaelanikke, eelkõige naisi, maale jääma, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et maaturism, mis hõlmab ka kaupade ja teenuste pakkumist maal turismile orienteeritud pereettevõtete ja ühistute kaudu, on madala riskiga haru, loob töökohti, võimaldab ühendada isikliku ja pereelu tööga ning motiveerib maaelanikke, eelkõige naisi, maale jääma,

| K. | arvestades, et majanduskriis on mõjutanud Euroopa Liitu ning selle läbi on kannatada saanud paljud maapiirkonnad; arvestades, et kriisi tagajärjed on endiselt nähtavad ning maapiirkondade noored puutuvad kokku suure töötuse määra, vaesuse ja rahvastikukaoga, mis mõjutavad eelkõige naisi; arvestades, et naised tunnetavad otseselt kriisi mõju oma põllumajandusettevõtete ja majapidamiste juhtimisel ja korraldamisel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et majanduskriis on mõjutanud Euroopa Liitu ning selle läbi on kannatada saanud paljud maapiirkonnad; arvestades, et kriisi tagajärjed on endiselt nähtavad ning maapiirkondade noored puutuvad kokku suure töötuse määra, vaesuse ja rahvastikukaoga, mis mõjutavad eelkõige naisi; arvestades, et naised tunnetavad otseselt kriisi mõju oma põllumajandusettevõtete ja majapidamiste juhtimisel ja korraldamisel;

| L. | arvestades, et selline olukord kujutab endast tõsist probleemi ühise põllumajanduspoliitika jaoks, mis peaks tagama maapiirkondade arengu ja suurendama nende võimekust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et selline olukord kujutab endast tõsist probleemi ühise põllumajanduspoliitika jaoks, mis peaks tagama maapiirkondade arengu ja suurendama nende võimekust;

| M. | arvestades, et tuleb säilitada säästlik ja dünaamiline põllumajandussektor kui maapiirkondade peamine majanduslik, keskkondlik ja sotsiaalne alus, mis annab panuse maaelu arengu, jätkusuutliku toiduainete tootmise, bioloogilise mitmekesisuse ja töökohtade loomise valdkonda; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tuleb säilitada säästlik ja dünaamiline põllumajandussektor kui maapiirkondade peamine majanduslik, keskkondlik ja sotsiaalne alus, mis annab panuse maaelu arengu, jätkusuutliku toiduainete tootmise, bioloogilise mitmekesisuse ja töökohtade loomise valdkonda;

| N. | arvestades, et väikepõllumajandustootjate ja põllumajanduslike pereettevõtete kui esmase toidutootja staatust tuleb parandada ning säilitada nende põllumajanduslik ja loomakasvatusega seotud tegevus, soodustades innovatsiooni ja tagades ELi tasandil piisavad rahalised vahendid ja meetmed; arvestades, et ajavahemikul 2005–2010 kadus ELis 2,4 miljonit põllumajandusettevõtet, millest enamik olid väikesed või perekondlikud põllumajandusettevõtted, mis suurendas töötuse määra maapiirkondades; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et väikepõllumajandustootjate ja põllumajanduslike pereettevõtete kui esmase toidutootja staatust tuleb parandada ning säilitada nende põllumajanduslik ja loomakasvatusega seotud tegevus, soodustades innovatsiooni ja tagades ELi tasandil piisavad rahalised vahendid ja meetmed; arvestades, et ajavahemikul 2005–2010 kadus ELis 2,4 miljonit põllumajandusettevõtet, millest enamik olid väikesed või perekondlikud põllumajandusettevõtted, mis suurendas töötuse määra maapiirkondades;

| O. | arvestades, et mitmekesistavate meetmete edendamine, lühikeste tarneahelate väljaarendamine ja tootjaorganisatsioonide edendamine aitab suurendada vastupidavust sektoris, mis peab toime tulema ebaausate kaubandustavade ja järjest muutlikumate turgudega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et mitmekesistavate meetmete edendamine, lühikeste tarneahelate väljaarendamine ja tootjaorganisatsioonide edendamine aitab suurendada vastupidavust sektoris, mis peab toime tulema ebaausate kaubandustavade ja järjest muutlikumate turgudega;

| P. | arvestades, et oluline on toetada ja edendada naiste osalust põllumajandusliku toidutootmise väärtusahelas, kuna naiste roll piirdub peaasjalikult tootmise ja töötlemisega; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et oluline on toetada ja edendada naiste osalust põllumajandusliku toidutootmise väärtusahelas, kuna naiste roll piirdub peaasjalikult tootmise ja töötlemisega;

| Q. | arvestades, et elukestva õppe kättesaadavus, võimalus rakendada mitteformaalse õppe kontekstis omandatud oskusi ning võimalus õppida ümber ja omandada oskusi, mida saab kasutada dünaamiliselt areneval tööturul, on olulised eeltingimused naiste tööhõive suurendamiseks maapiirkondades; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et elukestva õppe kättesaadavus, võimalus rakendada mitteformaalse õppe kontekstis omandatud oskusi ning võimalus õppida ümber ja omandada oskusi, mida saab kasutada dünaamiliselt areneval tööturul, on olulised eeltingimused naiste tööhõive suurendamiseks maapiirkondades;

| R. | arvestades, et ühistutel, vastastikustel ühingutel, sotsiaalsetel ettevõtetel ja muudel alternatiivsetel ärimudelitel on tohutu potentsiaal stimuleerida jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu ning suurendada naiste majanduslikku mõjuvõimu maapiirkondades ja põllumajandussektoris; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ühistutel, vastastikustel ühingutel, sotsiaalsetel ettevõtetel ja muudel alternatiivsetel ärimudelitel on tohutu potentsiaal stimuleerida jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu ning suurendada naiste majanduslikku mõjuvõimu maapiirkondades ja põllumajandussektoris;

| S. | arvestades, et naiste ja tütarlaste kaasamine haridusse ja elukestvasse õppesse, eelkõige loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas ning ettevõtluses on oluline soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks põllumajanduse ja toidutootmise sektorites ning turismis ja muudes maapiirkondade valdkondades; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et naiste ja tütarlaste kaasamine haridusse ja elukestvasse õppesse, eelkõige loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas ning ettevõtluses on oluline soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks põllumajanduse ja toidutootmise sektorites ning turismis ja muudes maapiirkondade valdkondades;

Maapiirkondades elavate naiste probleemid

| T. | arvestades, et naised moodustavad veidi alla 50 % ELi maapiirkondade tööealisest elanikkonnast, kuid vaid umbes 45 % majanduslikult aktiivsest kogurahvastikust; arvestades, et paljud inimesed ei ole töötutena registreeritud ega kajastu tööpuuduse statistikas ning puuduvad täpsed andmed naiste osalemise kohta põllumajandusettevõtetes kas omanike või töötajatena; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et naised moodustavad veidi alla 50 % ELi maapiirkondade tööealisest elanikkonnast, kuid vaid umbes 45 % majanduslikult aktiivsest kogurahvastikust; arvestades, et paljud inimesed ei ole töötutena registreeritud ega kajastu tööpuuduse statistikas ning puuduvad täpsed andmed naiste osalemise kohta põllumajandusettevõtetes kas omanike või töötajatena;

| U. | arvestades, et ELi valdavalt maapiirkondades töötas 2009. aastal üksnes 61 % 20–64-aasta vanustest naistest (12); arvestades, et paljudes liikmesriikides on maapiirkondades elavatel naistel piiratud võimalused tööd saada ja põllumajandussektoris töötada, ehkki neil on oluline roll maapiirkondade arengus ja sotsiaalses struktuuris majapidamiste sissetuleku tagamise või elamistingimuste parandamise seisukohast; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ELi valdavalt maapiirkondades töötas 2009. aastal üksnes 61 % 20–64-aasta vanustest naistest (12); arvestades, et paljudes liikmesriikides on maapiirkondades elavatel naistel piiratud võimalused tööd saada ja põllumajandussektoris töötada, ehkki neil on oluline roll maapiirkondade arengus ja sotsiaalses struktuuris majapidamiste sissetuleku tagamise või elamistingimuste parandamise seisukohast;

| V. | arvestades, et 2014. aastal langes naiste arvele ligi 35 % kogu põllumajanduses tehtud tööajast, 53,8 % naisi töötas osalise tööaja ja 30,8 % täistööajaga, sellega andsid nad põllumajandustoodangusse märkimisväärse panuse; arvestades, et abikaasade ja teiste naissoost pereliikmete töö põllumajandusettevõttes on sageli hädavajalik, kusjuures tegu on tõelise nähtamatu tööga, kuna ei ole olemas staatust, mille abil selline töö tunnustust leiaks ja asjaomased naised sotsiaalselt kindlustatud oleksid ning millega vältida võimalikku õiguste (nt haiguspuhkus ning rasedus- ja sünnituspuhkus) kadu ja tagada selliste naiste majanduslik sõltumatus; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et 2014. aastal langes naiste arvele ligi 35 % kogu põllumajanduses tehtud tööajast, 53,8 % naisi töötas osalise tööaja ja 30,8 % täistööajaga, sellega andsid nad põllumajandustoodangusse märkimisväärse panuse; arvestades, et abikaasade ja teiste naissoost pereliikmete töö põllumajandusettevõttes on sageli hädavajalik, kusjuures tegu on tõelise nähtamatu tööga, kuna ei ole olemas staatust, mille abil selline töö tunnustust leiaks ja asjaomased naised sotsiaalselt kindlustatud oleksid ning millega vältida võimalikku õiguste (nt haiguspuhkus ning rasedus- ja sünnituspuhkus) kadu ja tagada selliste naiste majanduslik sõltumatus;

| W. | arvestades, et mõningates liikmesriikides nagu Prantsusmaa on põllumajandusettevõttes regulaarselt töötavate naiste puhul kasutusel eri õiguslikud staatused (kaastöötaja, töötaja või põllumajandusettevõtte juht), mis tagab neile asjakohase sotsiaalkaitse laienemise, et nad oleksid kindlustatud erinevate era- ja tööelus ette tulevate riskide suhtes; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et mõningates liikmesriikides nagu Prantsusmaa on põllumajandusettevõttes regulaarselt töötavate naiste puhul kasutusel eri õiguslikud staatused (kaastöötaja, töötaja või põllumajandusettevõtte juht), mis tagab neile asjakohase sotsiaalkaitse laienemise, et nad oleksid kindlustatud erinevate era- ja tööelus ette tulevate riskide suhtes;

| X. | arvestades, et naised juhivad keskmiselt vaid 30 % ELi põllumajandusettevõtetest; arvestades, et põllumajanduses töötab hulgaliselt naisi ning enamiku puhul neist on tegu põllumajandusettevõtte juhi abikaasaga (80,1 % kõikidest abikaasadest 2007. aastal) (13); |
| --- | --- |

X.

arvestades, et naised juhivad keskmiselt vaid 30 % ELi põllumajandusettevõtetest; arvestades, et põllumajanduses töötab hulgaliselt naisi ning enamiku puhul neist on tegu põllumajandusettevõtte juhi abikaasaga (80,1 % kõikidest abikaasadest 2007. aastal) (13);

| Y. | arvestades, et pangadokumentides on kirjas ainult põllumajandusettevõtte omanik, ainult temal on õigus toetustele ja kogutud õigustele ning ainult tema esindab põllumajandusettevõtet ühistutes ja muudes organisatsioonides; arvestades, et asjaolu, et ei olda põllumajandusettevõtte omanik, tähendab, et sellega ei kaasne omaniku staatusega seonduvad õigused (õigus ühtsetele otsemaksetele, ammlehma kasvatamise otsetoetused, viinamarjaistandike istutusõigused, sissetulek jne) ning see asetab naissoost põllumajandustootjad haavatavasse ja ebasoodsasse olukorda; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et pangadokumentides on kirjas ainult põllumajandusettevõtte omanik, ainult temal on õigus toetustele ja kogutud õigustele ning ainult tema esindab põllumajandusettevõtet ühistutes ja muudes organisatsioonides; arvestades, et asjaolu, et ei olda põllumajandusettevõtte omanik, tähendab, et sellega ei kaasne omaniku staatusega seonduvad õigused (õigus ühtsetele otsemaksetele, ammlehma kasvatamise otsetoetused, viinamarjaistandike istutusõigused, sissetulek jne) ning see asetab naissoost põllumajandustootjad haavatavasse ja ebasoodsasse olukorda;

| Z. | arvestades, et põllumajanduses töötavatel naistel on võimalik toetusmeetmeid saada üksnes juhul, kui nad on registreeritud omaniku või kaasomanikuna; arvestades, et Euroopa Liidus tuleks ergutada naisi asuma põllumajandusettevõtte omaniku või kaasomaniku rolli, mis mõjutaks positiivselt nende olukorda tööturul, nende sotsiaalseid õigusi ja majanduslikku sõltumatust, tagades nende parema nähtavuse (ja tagaks selle, et tunnustatakse nende panust majandusse ja sissetulekuallikasse) maapiirkondades ning hõlpsama võimaluse maad omandada; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et põllumajanduses töötavatel naistel on võimalik toetusmeetmeid saada üksnes juhul, kui nad on registreeritud omaniku või kaasomanikuna; arvestades, et Euroopa Liidus tuleks ergutada naisi asuma põllumajandusettevõtte omaniku või kaasomaniku rolli, mis mõjutaks positiivselt nende olukorda tööturul, nende sotsiaalseid õigusi ja majanduslikku sõltumatust, tagades nende parema nähtavuse (ja tagaks selle, et tunnustatakse nende panust majandusse ja sissetulekuallikasse) maapiirkondades ning hõlpsama võimaluse maad omandada;

| AA. | arvestades, et maapiirkondade naised tuleb Euroopa, riiklikes ja piirkondlikes statistikates nähtavamaks muuta, et kajastada nende olukorda ja rolli; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et maapiirkondade naised tuleb Euroopa, riiklikes ja piirkondlikes statistikates nähtavamaks muuta, et kajastada nende olukorda ja rolli;

| AB. | arvestades, et noorte ja naiste hõlpsam võimalus maad omandada aitaks hõlbustada põlvkondade vahetumist põllumajandusettevõtetes ning soodustada majanduskasvu ja sotsiaalset heaolu; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et noorte ja naiste hõlpsam võimalus maad omandada aitaks hõlbustada põlvkondade vahetumist põllumajandusettevõtetes ning soodustada majanduskasvu ja sotsiaalset heaolu;

| AC. | arvestades, et kvaliteetsete ja taskukohaste avalike ja erateenuste tagamine, sh lastehoiu-, eakate ja muude ülalpeetavate, sh puuetega inimeste hooldusteenus, on oluline kõikidele maapiirkondade elanikele; arvestades, et sellised teenused on eriti tähtsad töö- ja eraelu ühitamise hõlbustamise seisukohast eelkõige naiste jaoks, kuna nemad on suuremal määral osalenud nooremate, ülalpeetavate ja vanemate pereliikmete eest hoolitsemises; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et kvaliteetsete ja taskukohaste avalike ja erateenuste tagamine, sh lastehoiu-, eakate ja muude ülalpeetavate, sh puuetega inimeste hooldusteenus, on oluline kõikidele maapiirkondade elanikele; arvestades, et sellised teenused on eriti tähtsad töö- ja eraelu ühitamise hõlbustamise seisukohast eelkõige naiste jaoks, kuna nemad on suuremal määral osalenud nooremate, ülalpeetavate ja vanemate pereliikmete eest hoolitsemises;

| AD. | arvestades, et naistel on maapiirkondades mitmekesine roll, mistõttu sellised teenused võimaldaksid neil töötada ja arendada karjääri, tagades perekondlike ja hoolduskohustuste õiglase jaotumise; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et naistel on maapiirkondades mitmekesine roll, mistõttu sellised teenused võimaldaksid neil töötada ja arendada karjääri, tagades perekondlike ja hoolduskohustuste õiglase jaotumise;

| AE. | arvestades. et maapiirkondades elukvaliteedi parandamise tingimuseks on taristu olemasolu, nagu transpordiühendused, suure kiirusega lairibainterneti, sealhulgas mobiilsete andmesideteenuste ja energiavarustuse kättesaadavus, samuti kvaliteetsed sotsiaal-, tervishoiu- ja haridusteenused; |
| --- | --- |

AE.

arvestades. et maapiirkondades elukvaliteedi parandamise tingimuseks on taristu olemasolu, nagu transpordiühendused, suure kiirusega lairibainterneti, sealhulgas mobiilsete andmesideteenuste ja energiavarustuse kättesaadavus, samuti kvaliteetsed sotsiaal-, tervishoiu- ja haridusteenused;

| AF. | arvestades, et lairibaühenduse kättesaadavus maapiirkondades jääb endiselt maha EL-28 üleriigilisest kättesaadavusest; arvestades, et 2015. aastal oli 98,4 % maapiirkondade majapidamistest varustatud vähemalt ühe lairibatehnoloogiaga, aga ainult 27,8 % oli juurdepääs uue põlvkonna teenustele; arvestades, et digitaalsest taristust, mis ei ole kõikides ELi maapiirkondades täielikult välja arendatud, võib olla suur abi teabele ja haridusvõimalustele juurdepääsul, teabevahetusel ning heade tavade vahetamisel maapiirkondade naiste vahel ning see võib olla oluline aspekt, millega toetada naissoost elanikkonna jäämist nimetatud piirkondadesse; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et lairibaühenduse kättesaadavus maapiirkondades jääb endiselt maha EL-28 üleriigilisest kättesaadavusest; arvestades, et 2015. aastal oli 98,4 % maapiirkondade majapidamistest varustatud vähemalt ühe lairibatehnoloogiaga, aga ainult 27,8 % oli juurdepääs uue põlvkonna teenustele; arvestades, et digitaalsest taristust, mis ei ole kõikides ELi maapiirkondades täielikult välja arendatud, võib olla suur abi teabele ja haridusvõimalustele juurdepääsul, teabevahetusel ning heade tavade vahetamisel maapiirkondade naiste vahel ning see võib olla oluline aspekt, millega toetada naissoost elanikkonna jäämist nimetatud piirkondadesse;

| AG. | arvestades, et haridus on oluline vahend, millega edendada võrdsuse väärtustamist, mida tuleks edendada igakülgselt, mitte ainult koolides, vaid ka kutseõppes ja eelkõige primaarsektorile keskenduvas koolituses; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et haridus on oluline vahend, millega edendada võrdsuse väärtustamist, mida tuleks edendada igakülgselt, mitte ainult koolides, vaid ka kutseõppes ja eelkõige primaarsektorile keskenduvas koolituses;

| AH. | arvestades, et maapiirkondades üldiste tingimuste parandamise tulemuseks on naiste kõrgem staatus nendes piirkondades; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et maapiirkondades üldiste tingimuste parandamise tulemuseks on naiste kõrgem staatus nendes piirkondades;

| AI. | arvestades, et naiste oluline panus kohalikku ja maaelu arengusse ei kajastu piisaval määral nende osaluses asjaomastes otsustusprotsessides, kuna naised on maapiirkondades otsuseid tegevates organites (põllumajandusühistud, ametiühingud ja kohalikud omavalitsused) sageli alaesindatud; arvestades, et on äärmiselt oluline suurendada naiste esindatust sellistes organites; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et naiste oluline panus kohalikku ja maaelu arengusse ei kajastu piisaval määral nende osaluses asjaomastes otsustusprotsessides, kuna naised on maapiirkondades otsuseid tegevates organites (põllumajandusühistud, ametiühingud ja kohalikud omavalitsused) sageli alaesindatud; arvestades, et on äärmiselt oluline suurendada naiste esindatust sellistes organites;

| AJ. | arvestades, et maapiirkondade naised kannatavad ka soolise palga- ja pensionilõhe tõttu, mis mõningates liikmesriikides üha suureneb; arvestades, et seepärast tuleks pöörata suuremat tähelepanu ajakohastatud statistika kogumisele naiste tööhõiveolukorra ning nende töö- ja elamistingimuste kohta maapiirkondades; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et maapiirkondade naised kannatavad ka soolise palga- ja pensionilõhe tõttu, mis mõningates liikmesriikides üha suureneb; arvestades, et seepärast tuleks pöörata suuremat tähelepanu ajakohastatud statistika kogumisele naiste tööhõiveolukorra ning nende töö- ja elamistingimuste kohta maapiirkondades;

| AK. | arvestades, et seni ei ole loodud alaprogrammi „Naise maapiirkondades“ ning naiste osalus maaelu arengu programmide rahastamisvahendite kasutamisel kuni 2014. aastani oli väike; arvestades, et 6,1 miljonist koolitusmeetmetes osalenust olid ainult 28 % naised; arvestades, et põllumajandusettevõtete moderniseerimisse tehtavate materiaalsete investeeringutega seotud toetuste saajatest olid ainult 19 % naised ja mitmekesistavate meetmetega seotud toetuste saajatest 33 %; arvestades, et 3. telje meetmete (maapiirkondade majanduse mitmekesistamine) tulemusena loodud töökohtadel tööle asunutest olid ainult 38 % naised; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et seni ei ole loodud alaprogrammi „Naise maapiirkondades“ ning naiste osalus maaelu arengu programmide rahastamisvahendite kasutamisel kuni 2014. aastani oli väike; arvestades, et 6,1 miljonist koolitusmeetmetes osalenust olid ainult 28 % naised; arvestades, et põllumajandusettevõtete moderniseerimisse tehtavate materiaalsete investeeringutega seotud toetuste saajatest olid ainult 19 % naised ja mitmekesistavate meetmetega seotud toetuste saajatest 33 %; arvestades, et 3. telje meetmete (maapiirkondade majanduse mitmekesistamine) tulemusena loodud töökohtadel tööle asunutest olid ainult 38 % naised;

| 1. | rõhutab naiste aktiivset rolli maapiirkondades ning tunnustab naiste panust maapiirkondade majandusse nii ettevõtjate, perefirmade juhtide kui ka säästva arengu edendajatena; on arvamusel, et sotsiaalsest, majanduslikust ja keskkonna seisukohast on naisettevõtlus maapiirkondade jaoks oluline kestliku arengu sammas, mida tuleks maaelu arengu strateegiate raames seetõttu edendada, innustada ja toetada, eelkõige hariduse ja kutseõppe kaudu, naiste omandi, ettevõtlusvõrgustike ning investeeringutele ja laenudele juurdepääsu edendamisega, edendades nende esindatust juhtorganistes ning luues võimalusi, mis on vajalikud toetamaks naisi, kes on noored, FIEd, töötavad osalise tööajaga ja kes on sageli alatasustatud; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub komisjoni koos liikmesriikidega üles toetama töö- ja eraelu edukat tasakaalustamist, uute töövõimaluste loomist ja elukvaliteedi parandamist maapiirkondades, samuti julgustama naisi oma projekte ellu viima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab tervitatavaks maapiirkondade naistele mõeldud toetusi selliste algatuste näol, mis keskenduvad kogukonnapõhisele tunnustamisele või võrgustike loomisele; rõhutab eriti naiste keskset rolli nende põllumajanduslike väike- või pereettevõtete liikmetena, mis moodustavad maapiirkondade kõige olulisema sotsiaalmajandusliku üksuse, mis hoolitseb toidutootmise, traditsiooniliste teadmiste ja oskuste alalhoiu, piirkondliku identiteedi säilimise ja keskkonnakaitse eest; on arvamusel, et naissoost põllumajandustootjatel on oluline roll tulevikuväljavaadetega põllumajanduslike väike- ja pereettevõtete püsimajäämise tagamisel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on arvamusel, et maapiirkondade naiste rollid, ametid ja olukorrad on erinevad, mistõttu tööhõive väljavaadete parandamine eeldab sellist abi ja toetust, mis on kohandatud naiste vajadustele ja huvidele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tulevase maaelu arengu poliitika prioriteedina toetama, ergutama, hõlbustama ja edendama naiste pääsu tööturule maapiirkondades ning sõnastama sellega seoses eesmärgid püsivate tasustatud töökohtade osas; kutsub samuti liikmesriike üles integreerima oma maaelu arengu programmidesse strateegiad, milles keskendutakse konkreetselt naiste panusele strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et naiste osalus maapiirkondade tööturul hõlmab suurt hulka eri töökohti, mis ei piirdu traditsioonilise põllumajandusega, ning rõhutab sellega seoses, et naised võivad maapiirkondades algatada muutuse, milleks on liikumine kestliku ja keskkonnahoidliku põllumajanduse poole, ning neil võib olla oluline roll roheliste töökohtade loomisel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub liikmesriike üles kasutama Euroopa mikrokrediidirahastut „Progress“ sihipärasemalt ära ja suurendama sellealast teadlikkust, et kasutada EAFRD sihtotstarbelisi meetmeid naiste tööhõive edendamiseks, et edendada ja ergutada naiste erinevaid töökorralduse vorme, võttes arvesse maapiirkondades valitsevaid eritingimusi, pakkuda erinevaid stiimuleid jätkusuutlikkuse toetamiseks ning idufirmade ja VKEde käivitamiseks ning võtta kasutusele algatusi, et luua uusi ja säilitada olemasolevaid töökohti põllumajanduses ning muuta need noorte naiste jaoks atraktiivsemaks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ergutab liikmesriike regulaarselt jälgima naiste olukorda maapiirkondades ning kasutama võimalikult suures ulatuses ära ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) erivahendeid ja olemasolevaid meetmeid, et suurendada naiste osasaamist toetustest, parandades seeläbi nende olukorda; |
| --- | --- |

8.

| 9. | soovitab komisjonil säilitada ÜPP edasisel reformimisel maapiirkondade naistele tähelepanu pööravad temaatilised alaprogrammid ja täiustada neid ning seada nende programmide keskmesse muu hulgas toodete turustamise, otsemüügi ja reklaamimise kohalikul või piirkondlikul tasandil, kuna nimetatud alaprogrammidel võib olla oluline roll maapiirkondade naistele töökohtade loomisel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | juhib tähelepanu asjaolule, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on ELi ja selle liikmesriikide üks peamisi eesmärke, palub komisjoni ja nõukogul tagada, et soolist võrdõiguslikkust võetaks arvesse kõigis ELi programmides, meetmetes ja algatustes, ning seetõttu nõuab ÜPP ja maapiirkondadele suunatud ühtekuuluvuspoliitika raames soolise võrdõiguslikkuse igakülgset arvessevõtmist; teeb ettepaneku võtta uusi sihipäraseid meetmeid, mille eesmärk on ergutada maapiirkondades EAFRD kaudu naiste osalemist tööturul; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab lootust, et maapiirkondade naiste olukorrast parema pildi saamine võimaldab keskpikas perspektiivis töötada välja Euroopa naissoost põllumajandustootjate harta, milles seda kontseptsiooni määratletakse ning tuuakse välja maapiirkondade naiste diskrimineerimise otsesed ja kaudsed vormid ning nende likvideerimiseks mõeldud positiivse diskrimineerimise meetmed; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub liikmesriike üles naiste ja meeste võrdõiguslikkusega – mis on ELi ja selle liikmesriikide kohustus ja üks peamisi eesmärke – seotud tingimusi ja diskrimineerimiskeeldu silmas pidades looma suuremat sünergiat EAFRD, Leader+, Horisont 2020 ja Euroopa Sotsiaalfondi olemasolevate vahendite kasutamisel, et luua maapiirkondades paremaid elamis- ja töötingimusi, järgima konkreetseid sihtotstarbelisi poliitikameetmeid, mille eesmärk on naiste ja tütarlaste sotsiaalne ja majanduslik kaasamine ja nende mõjuvõimu suurendamine, eelkõige juhul, kui nad kuuluvad haavatavatesse ja tõrjutud elanikkonnarühmadesse, ning suurendama teadlikkust kõikide võimaluste osas, mida neile kehtivate õigusaktide alusel maapiirkondades pakutakse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, kui oluline on töötada välja erimeetmed kõige haavatavamatesse elanikkonnarühmadesse kuuluvate erivajadustega naiste (puudega naised, naissoost rändajad, sh hooajarändajad, pagulased ja vähemustesse kuuluvad naised, soovägivalla ohvrid, kesise haridusega või hariduseta naised, üksikemad jne) koolituse ja tööhõive edendamiseks ja nende õiguste kaitsmiseks, |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et naistel on sageli oluline roll põllumajanduslike pereettevõtete raamatupidamises ning juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et majanduslikes raskustes olevate põllumajandusettevõtete toetamiseks ei pakuta piisavalt nõustamisteenuseid; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ergutab liikmesriike tagama, et naiste osalemist põllumajandusettevõtte juhtimises tunnustatakse täielikult, edendades ja hõlbustades naiste saamist põllumajandusettevõtete omanikuks või kaasomanikuks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid edendaksid teabe edastamise vahendite ja tehnilise abi meetmete kasutuselevõtmist ning heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel seoses põllumajandusettevõttes töötavatele abistavatele abikaasadele ametialase staatuse andmisega, mis tagaks neile isiklikud õigused, eelkõige rasedus- ja sünnituspuhkuse, sotsiaalkindlustuse tööõnnetuste korral ning juurdepääsu koolitusele ja pensioniõigustele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub ELi institutsioone üles hõlbustama selliste ÜPP sätete kasutuselevõtmist, millega oleks tagatud abi tasakaalustatud jaotamine ja väikeste põllumajandusettevõtete toetamine; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, kui oluline on toetada naiste osalust maapiirkondades otsuste tegemises, pakkudes koolitusi, mille eesmärk on suurendada nende esindatust valdkondades ja majandusharudes, kus nad on alaesindatud, ning korraldades teadlikkuse suurendamise kampaaniaid selle kohta, kui oluline on naiste aktiivne osalemine ühistutes, seda nii partneritena kui ka juhtivatel positsioonidel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ergutab liikmesriike edendama naiste ja meeste võrdõiguslikkust erinevates juhtiv- ja esindusorganites, et soodustada võrdset osalemist ja ühetaolist mõjuvõimu ning naiste suuremat esindatust maaelu arenguga tegelevates töörühmades ja järelevalvekomiteedes ning kõikides põllumajandusorganisatsioonides, -ühendustes ja avaliku sektori institutsioonides, et otsuste tegemise protsessis kajastuksid nii naiste kui ka meeste seisukohad, ning ergutama nende osalust kohalikes algatusrühmades ja kohalike partnerluste arendamist programmi Leader raames; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab toetust nais- ja põllumajandusorganisatsioonidelt, kellel on oluline roll uute arengu- ja mitmekesistamisprogrammide ergutamisel ja käivitamisel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub liikmesriike üles täiel määral rakendama kehtivaid õigusakte, mis on seotud meeste ja naiste võrdse kohtlemisega, sh sotsiaalkindlustuse, rasedus- ja sünnituspuhkuse ning vanemapuhkuse vallas; ergutab liikmesriike täiustama õigusakte, mis käsitlevad naiste ja meeste võrdõiguslikkust tööturul, ning tagama sotsiaalkindlustuskaitse nii maapiirkondades töötavatele meestele kui ka naistele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni üles jälgima kehtivate õigusaktide ülevõtmist, et käsitleda probleeme ja diskrimineerimise juhtumeid, millega puutuvad kokku maapiirkondades elavad ja töötavad naised; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, kui oluline on võtta tõhusaid meetmeid ELi ja liikmesriikide tasandil, et vähendada olemasolevat palga- ja pensionilõhet; ergutab komisjoni, liikmesriike ja asjaomaseid piirkondlikke omavalitsusi tegelema soopõhise pensionilõhe mitmemõõtmelise olemusega ning töötama ELi maaelu arengu strateegia raames välja konkreetsed poliitikameetmed, kuna mitmed tegurid, nagu tööhõivemäära lahknemine ja palgalõhe, tööstaaži katkestused, osaline tööaeg, abistavate abikaasade mitteametlik töö, pensionisüsteemide struktuur ja väiksemad sissemaksed võivad pensionilõhet suurendada; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ergutab lisaks liikmesriike tagama inimväärse pensioni, sealhulgas riikliku miinimumpensioni, eelkõige selleks, et aidata maapiirkondade naistel säilitada oma majanduslik sõltumatus pensioniikka jõudes; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et maapiirkondade naiste elamistingimusi käsitlevas ELi poliitikas tuleb arvesse võtta ka põllumajandusettevõtetes hooajatöötajatena töötavate naiste elamis- ja töötingimusi, eelkõige mis puudutab vajadust tagada neile sotsiaalkaitse, tervisekindlustus ja tervishoiuteenused; rõhutab, et nimetatud naiste tööd tuleb maksimaalselt väärtustada; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tugevdaksid sotsiaalpartnerite ja sotsiaalhoolekandeorganisatsioonide rolli, kes teevad koos ametiasutustega tööd selle nimel, et kontrollida tööalaste õigusaktide järgimist, võidelda deklareerimata tööga ning jälgida sotsiaalhoolekande- ja ohutusstandardite järgimist, millega edendatakse kõikide naistöötajate, sh naissoost rändajate, hooajatöötajate ja pagulaste sotsiaalset ja majanduslikku integratsiooni; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub komisjoni ja liikmesriikide ametiasutusi üles töötama liikmesriikide tasandil välja andmebaasid ja teabevõrgustikud, et kaardistada naiste majanduslik ja sotsiaalne olukord maapiirkondades ja nende panus ühiskonda ning suurendada sellealast teadlikkust; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles vaatama läbi oma statistikastrateegiad, et lisada neisse vahendid, millega mõõta naiste üldist panust maapiirkondade sissetulekutesse ja maapiirkondade majandusse, liigendades näitajad võimaluse korral soo alusel, ning optimeerima selliste andmete kasutamist, mis käsitlevad maapiirkondade naiste majanduslikku ja sotsiaalset olukorda ja nende osalemist seal aset leidvates tegevustes, et võimaldada poliitikameetmete sihipärasemat kujundamist; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab, et parandatakse regulaarset järelevalvet ÜPP üle, andmete kogumist ja hindamisnäitajaid, et teha kindlaks, milline on naiste roll põllumajanduses ja nende panus nähtamatu töö kujul; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et suuremat tähelepanu tuleb pöörata vajadusele koguda ajakohast statistikat naiste maaomandi kohta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub komisjoni, liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles mitte ainult jagama piisavat teabematerjali toetuse saamise võimaluse kohta, mis on mõeldud eelkõige naissoost põllumajandustootjatele ja naistele maapiirkondades, vaid tagama ka täieliku juurdepääsu haridusele ning kutseõppele põllumajanduse ja kõikides sellega seotud valdkondades, sealhulgas kõrghariduse omandanute täiendõppele ning ettevõtjatele ja põllumajandustootjatele suunatud erikursustele, et tagada naistele ettevõtlusalased oskused, teadmised ja juurdepääs rahalistele vahenditele ja mikrokrediidile, eesmärgiga alustada ettevõtlustegevust ja laiendada seda ning võimaldada neil osaleda maapiirkondade erinevates tootmistegevustes ning suurendada nende konkurentsivõimet põllumajandustootmise valdkonnas maapiirkondades, samuti tulundusliku põllumajandustegevusega seotud maaturismi vallas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab kutsetegevusalaste ja ettevõtete mitmekesistamisega seotud mitmekülgsete nõustamisteenuste pakkumist ning meetmeid naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamiseks, ühistute, vastastikuste ühingute, sotsiaalsete ettevõtete ja muude alternatiivsete ärimudelite edendamiseks ning naiste ettevõtlusalase algatusvõime ja oskuste parandamiseks; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tuletab sellega seoses meelde, et komisjoni uus oskuste tegevuskava pakub liikmesriikidele võimalust paremini välja selgitada ja tunnustada väljaspool kooliharidust ja kutsekoolitust omandatud oskusi, et võidelda sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse ohu vastu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nõuab, et ergutataks põllumajanduse, loomakasvatuse ja metsamajanduse erialal kõrghariduse omandanud naiste kaasamist ja hõlbustataks seda koolitusprogrammidega, et töötada välja meetmeid, mis on seotud põllumajandusettevõtetele nõustamisteenuste pakkumise ja innovatsiooniga; |
| --- | --- |

34.

| 35. | soovitab integreerida spetsiaalselt põllumajandusvaldkonnale suunatud koolitusprogrammidesse võrdõiguslikkuse moodulid, et võrdõiguslikkuse aspekti võetaks arvesse koolitusmaterjalide väljatöötamisel, võrdõiguslikkuse teemal toimuvate avalike kampaaniate edendamisel maapiirkondades ning selle olulisust rõhutataks maapiirkondade koolides; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab, kui oluline on pakkuda naistele nõustamisteenuseid ja toetust, et nad saaksid tegeleda põllumajandustegevusega ja edendada innovatsiooni maapiirkondades; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, kui oluline on edendada ja toetada maapiirkondades naisorganisatsioone, sealhulgas ergutada võrgustike, mõttekodade, andmebaaside ja ühenduste tegevust, sest need on sotsiaalse, majandusliku ja kultuurilise arengu alustalad, kuna tagavad teabevõrgustike- ja kanalite loomise, koolituse pakkumise ja töökohtade loomise ning püüavad ergutada kogemuste ja parimate tavade vahetamist kõikidel tasanditel ning suurendada teadlikkust maapiirkondade naiste sotsiaalsest ja majanduslikust olukorrast; ergutab ettevõtlusalgatusi, ühendusi, ühistuid ja naisorganisatsioone; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub piirkondlikke osalisi üles rakendama teise samba raames antava rahastamise alusel teadlikkuse suurendamise programme, mille eesmärk on rõhutada soolist neutraalsust kõikidel kutsealadel ning saada üle püsivalt väga traditsioonilisest rollijaotusest põllumajandustootmises; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub liikmesriike üles tagama maaomandile võrdse juurdepääsu, garanteerima omandi ja pärandiga seotud õigused ning hõlbustama naiste juurdepääsu krediidile, et ergutada neid tegevust alustama maapiirkondades ja andma panuse põllumajanduse valdkonda; ergutab lisaks liikmesriike tegelema maa hõivamise ja maaomandi koondumise küsimusega ELi tasandil; |
| --- | --- |

39.

| 40. | väljendab heameelt uute põllumajanduskrediidi mudelite üle, mis on osutunud võimalikuks tänu komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga tihedale koostööle, ning soovitab, et liikmesriigid kasutaksid neid võimalikult suures ulatuses; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke valitsusi üles pakkuma maapiirkondades taskukohaseid kvaliteetseid vahendeid ning avalikke ja erateenuseid igapäevaseks eluks, eelkõige tervishoiu, hariduse ja hoolekande valdkonnas; märgib, et see hõlmab maapiirkondade lastehoiuasutusi, tervishoiuteenuseid, haridusasutusi, hooldekodusid eakatele ja ülalpeetavatele, asendusteenuseid haiguspuhkuse ning rasedus- ja sünnituspuhkuse korral ja kultuuriteenuseid; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab, kui oluline on leida uusi tasustatud tööhõivevõimalusi eelkõige naiste jaoks, et säilitada maakogukondi, kuues tingimused rahuldustpakkuva töö- ja eraelu tasakaalu hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja piirkondlikud ametiasutused kasutaksid struktuurifonde ja Ühtekuuluvusfondi, et laiendada ja tõhustada transporditaristut ning tagada kindel energiavarustus ja usaldusväärne kiire lairibataristu ning teenused maapiirkondades; rõhutab, kui oluline on digitaalareng maapiirkondades ja tervikliku käsitlusviisi väljatöötamine (nn digitaalne küla); |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub komisjoni üles tunnistama digitaalarengu tegevuskava laiendamise tähtsust maapiirkondadele, kuna digitaalareng võib anda märkimisväärse panuse uute töökohtade loomisse, hõlbustades FIEna tegutsema asumist, ergutades konkurentsivõimet ja arendades turismi ning tagades parema töö- ja pereelu tasakaalu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ergutab kohalikke ja riiklikke ametiasutusi ning teisi institutsioone tagama võõrtöötajate ja hooajatöötajate ning nende perekondade, eelkõige naiste ja eriti haavatavate inimeste põhilised inimõigused, ning soodustama nende integratsiooni kohalikku kogukonda; |
| --- | --- |

45.

| 46. | juhib tähelepanu erinevustele seoses lapsehoiu kättesaadavusega linna- ja maapiirkondades ning piirkondade vahel esinevatele erinevustele Barcelona eesmärkide elluviimisel lastehoiuasutuste osas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mõistab hukka kõik naistevastase vägivalla vormid ning märgib, et ohvrite abistamine on äärmiselt oluline; kutsub seetõttu liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke valitsusi üles andma selge signaali, et naistevastasesse vägivalda suhtutakse nulltolerantsiga, ning rakendama poliitikameetmeid ja pakkuma teenuseid, mis on kohandatud maapiirkondades valitsevatele tingimustele, et ennetada naistevastast vägivalda ja võidelda selle vastu, tagades seeläbi, et ohvritel on võimalik saada abi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub seetõttu liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke valitsusi üles tagama, et maapiirkondades ja äärepoolseimates piirkondades elavatel naistevastase vägivalla ohvritel on abile võrdne juurdepääs ning kordab ELile ja liikmesriikidele esitatud üleskutset ratifitseerida Istanbuli konventsioon nii kiiresti kui võimalik; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kordab komisjonile esitatud üleskutset esitada ettepanek võtta vastu direktiiv, mis käsitleb võitlust naistevastase vägivalla vastu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab, et liikmesriikide maapiirkondadel on oluline roll majandusliku turvalisuse ja toiduga kindlustatuse osas meie tänapäeva ühiskonnas, kus enam kui 12 miljonit põllumajandustootjat tagavad piisava hulga tervislikku ja ohutut toitu poolele miljardile tarbijale kogu Euroopa Liidus; rõhutab, et äärmiselt oluline on tagada nimetatud kogukondade dünaamilisus, ergutades naiste ja perekondade jäämist maapiirkondadesse; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike üles tagama tugeva ja piisavate rahaliste vahenditega ÜPP, millest oleks kasu nii Euroopa põllumajandustootjatele kui ka tarbijatele ning mis edendab maaelu arengut, leevendab kliimamuutuste mõju ning kaitseb ja turgutab looduskeskkonda, tagades samas varustamise kvaliteetse ja ohutu toiduga ning rohkemate töökohtade loomise; |
| --- | --- |

51.

| 52. | märgib, et maapiirkonnad on sageli loodus- ja kultuuripärandi asukohaks, mida tuleb kaitsta ja arendada käsikäes säästva turismi ja keskkonnalase harimisega; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab, kui oluline on multifunktsionaalsuse kontseptsioon, mis hõlmab maapiirkondades muid majanduslikke, sotsiaalseid, kultuurilisi ja keskkonnaalaseid tegevusi, mis kaasnevad põllumajandusliku tootmisega, mis pakub töövõimalusi eelkõige naistele; ergutab liikmesriike seetõttu edendama meetmeid tegevuse mitmekesistamiseks, nagu toodete otsemüük, sotsiaalteenused, hooldusteenused ja agroturism; on seisukohal, arvestades kasvavat huvi seda tüüpi turismi vastu, et tuleks luua selle valdkonna ettevõtete võrgustik ja levitada parimaid tavasid; |
| --- | --- |

53.

| 54. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  EÜT L 6, 10.1.1979, lk 24.

(2)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(3)  ELT L 180, 15.7.2010, lk 1.

(4)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

(5)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 487.

(6)  ELT C 66 E, 20.3.2009, lk 23.

(7)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 13.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0264.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0290.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0427.

(11)  Põllumajandusettevõtete struktuuriuuring (Eurostat).

(12)  Euroopa Komisjon (2011) „Põllumajandus ja maaelu areng. Põllumajanduspoliitika majanduskokkuvõte. Maapiirkonnad ja strateegia „Euroopa 2020“ – tööhõive“, kokkuvõte nr 5, november 2011.

(13)  Euroopa Komisjon (2012) „Põllumajanduspoliitika majanduskokkuvõte. Naised põllumajanduses ja maapiirkondades: raske töö, madal staatus“, kokkuvõte nr 7, juuni 2012.

---

Kolmapäev, 5. aprill 2017

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/24

---

P8_TA(2017)0102

Läbirääkimised Ühendkuningriigiga pärast teadet riigi kavatsuse kohta Euroopa Liidust lahkuda

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon läbirääkimiste kohta, mida alustatakse Ühendkuningriigiga tulenevalt Ühendkuningriigi teatest kavatsuse kohta Euroopa Liidust välja astuda (2017/2593(RSP))

(2018/C 298/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 50, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 50,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 5, artikli 4 lõiget 3 ja artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 5, artikli 4 lõiget 3 ja artiklit 8,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 217 ja 218, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 217 ja 218,

| — | võttes arvesse teadet, mille Ühendkuningriigi peaminister vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 2 esitas 29. märtsil 2017 Euroopa Ülemkogule, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse teadet, mille Ühendkuningriigi peaminister vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 2 esitas 29. märtsil 2017 Euroopa Ülemkogule,

| — | võttes arvesse oma 28. juuni 2016. aasta resolutsiooni Ühendkuningriigi referendumist tuleneva otsuse kohta EList lahkuda (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. juuni 2016. aasta resolutsiooni Ühendkuningriigi referendumist tuleneva otsuse kohta EList lahkuda (1),

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsioone: resolutsiooni võimalike muutuste ja kohanduste kohta Euroopa Liidu praeguses institutsioonilises ülesehituses (2), resolutsiooni Euroopa Liidu toimimise parandamise kohta (3), Lissaboni lepingu võimalusi kasutades ja resolutsiooni euroala eelarvesuutlikkuse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsioone: resolutsiooni võimalike muutuste ja kohanduste kohta Euroopa Liidu praeguses institutsioonilises ülesehituses (2), resolutsiooni Euroopa Liidu toimimise parandamise kohta (3), Lissaboni lepingu võimalusi kasutades ja resolutsiooni euroala eelarvesuutlikkuse kohta (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Ühendkuningriigi valitsuse teatega Euroopa Ülemkogule algab protsess, mille tulemusena Ühendkuningriik lakkab olemast Euroopa Liidu liikmesriik ja liidu aluslepingud Ühendkuningriigi suhtes enam ei kehti; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Ühendkuningriigi valitsuse teatega Euroopa Ülemkogule algab protsess, mille tulemusena Ühendkuningriik lakkab olemast Euroopa Liidu liikmesriik ja liidu aluslepingud Ühendkuningriigi suhtes enam ei kehti;

| B. | arvestades, et tegemist on pretsedenditu ja kahetsusväärse sündmusega, sest varem ei ole ükski liikmesriik Euroopa Liidust välja astunud; arvestades, et liidust väljaastumine tuleb korraldada korrastatult, et vältida selle negatiivset mõju Euroopa Liidule, liidu kodanikele ja Euroopa integratsiooniprotsessile; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tegemist on pretsedenditu ja kahetsusväärse sündmusega, sest varem ei ole ükski liikmesriik Euroopa Liidust välja astunud; arvestades, et liidust väljaastumine tuleb korraldada korrastatult, et vältida selle negatiivset mõju Euroopa Liidule, liidu kodanikele ja Euroopa integratsiooniprotsessile;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament esindab kõiki Euroopa Liidu kodanikke ja tegutseb nende huve kaitstes kogu protsessi vältel, kuni Ühendkuningriigi väljaastumiseni; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament esindab kõiki Euroopa Liidu kodanikke ja tegutseb nende huve kaitstes kogu protsessi vältel, kuni Ühendkuningriigi väljaastumiseni;

| D. | arvestades, et Euroopa Liidu liikmesriigil on küll suveräänne õigus liidust välja astuda, kuid kõigil liitu jäävatel liikmesriikidel on kohustus ühiselt liidu huve ja terviklikkust kaitsta; arvestades, et sellest tulenevalt peavad läbirääkimisi ühelt poolt Ühendkuningriik ning teiselt poolt Euroopa Komisjon Euroopa Liidu ja liidu 27 ülejäänud liikmesriigi nimel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liidu liikmesriigil on küll suveräänne õigus liidust välja astuda, kuid kõigil liitu jäävatel liikmesriikidel on kohustus ühiselt liidu huve ja terviklikkust kaitsta; arvestades, et sellest tulenevalt peavad läbirääkimisi ühelt poolt Ühendkuningriik ning teiselt poolt Euroopa Komisjon Euroopa Liidu ja liidu 27 ülejäänud liikmesriigi nimel;

| E. | arvestades, et läbirääkimised Ühendkuningriigi Euroopa Liidust lahkumise üle algavad pärast seda, kui Euroopa Ülemkogu on vastu võtnud suunised läbirääkimiste kohta; arvestades, et käesoleva resolutsiooniga avaldab Euroopa Parlament oma seisukoha nende suuniste kohta ja sõnastab ühtlasi aluse, millest lähtudes hakkab Euroopa Parlament hindama läbirääkimisprotsessi ning kõiki Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vahel saavutatavaid kokkuleppeid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et läbirääkimised Ühendkuningriigi Euroopa Liidust lahkumise üle algavad pärast seda, kui Euroopa Ülemkogu on vastu võtnud suunised läbirääkimiste kohta; arvestades, et käesoleva resolutsiooniga avaldab Euroopa Parlament oma seisukoha nende suuniste kohta ja sõnastab ühtlasi aluse, millest lähtudes hakkab Euroopa Parlament hindama läbirääkimisprotsessi ning kõiki Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vahel saavutatavaid kokkuleppeid;

| F. | arvestades, et enne Euroopa Liidust lahkumist peab Ühendkuningriik saama kasutada kõiki aluslepingutest tulenevaid õigusi ja täitma kõiki nendest tulenevaid kohustusi, sealhulgas järgima Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 nimetatud lojaalse koostöö põhimõtet; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et enne Euroopa Liidust lahkumist peab Ühendkuningriik saama kasutada kõiki aluslepingutest tulenevaid õigusi ja täitma kõiki nendest tulenevaid kohustusi, sealhulgas järgima Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 nimetatud lojaalse koostöö põhimõtet;

| G. | arvestades, et 29. märtsil 2017 teatas Ühendkuningriik oma kavatsusest väljuda Euroopa Liidu Kohtu jurisdiktsiooni alt; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 29. märtsil 2017 teatas Ühendkuningriik oma kavatsusest väljuda Euroopa Liidu Kohtu jurisdiktsiooni alt;

| H. | arvestades, et samas teates mainib Ühendkuningriigi valitsus, et riigi tulevased sidemed Euroopa Liiduga ei hõlma siseturu ega tolliliidu liikmeks olekut; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et samas teates mainib Ühendkuningriigi valitsus, et riigi tulevased sidemed Euroopa Liiduga ei hõlma siseturu ega tolliliidu liikmeks olekut;

| I. | arvestades samas, et Ühendkuningriigi jäämine siseturu, Euroopa Majanduspiirkonna ja/või tolliliidu liikmeks oleks olnud optimaalne lahendus nii Ühendkuningriigi kui ka 27-liikmelise Euroopa Liidu jaoks; arvestades, et see lahendus ei ole võimalik senikaua, kuni Ühendkuningriigi valitsus jätkab vastuseisu neljale vabadusele ja Euroopa Liidu Kohtu jurisdiktsioonile, keeldub tegemast üldist makset liidu eelarvesse ja soovib ajada omaette kaubanduspoliitikat; |
| --- | --- |

I.

arvestades samas, et Ühendkuningriigi jäämine siseturu, Euroopa Majanduspiirkonna ja/või tolliliidu liikmeks oleks olnud optimaalne lahendus nii Ühendkuningriigi kui ka 27-liikmelise Euroopa Liidu jaoks; arvestades, et see lahendus ei ole võimalik senikaua, kuni Ühendkuningriigi valitsus jätkab vastuseisu neljale vabadusele ja Euroopa Liidu Kohtu jurisdiktsioonile, keeldub tegemast üldist makset liidu eelarvesse ja soovib ajada omaette kaubanduspoliitikat;

| J. | arvestades, et Ühendkuningriigi Euroopa Liidust lahkumise küsimuses toimunud rahvahääletuse tulemust arvesse võttes on Euroopa Ülemkogu 18. ja 19. veebruari 2016. aasta järeldustele lisatud otsus, „mis käsitleb uut kokkulepet Ühendkuningriigi jaoks Euroopa Liidus“, igal juhul kõigis punktides kehtetu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Ühendkuningriigi Euroopa Liidust lahkumise küsimuses toimunud rahvahääletuse tulemust arvesse võttes on Euroopa Ülemkogu 18. ja 19. veebruari 2016. aasta järeldustele lisatud otsus, „mis käsitleb uut kokkulepet Ühendkuningriigi jaoks Euroopa Liidus“, igal juhul kõigis punktides kehtetu;

| K. | arvestades, et läbirääkimiste korraldamisel tuleb eesmärgiks seada õigusstabiilsuse tagamine ja häirete vähendamine miinimumini ning inimestele ja juriidilistele isikutele selge tulevikuvisiooni andmine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et läbirääkimiste korraldamisel tuleb eesmärgiks seada õigusstabiilsuse tagamine ja häirete vähendamine miinimumini ning inimestele ja juriidilistele isikutele selge tulevikuvisiooni andmine;

| L. | arvestades, et väljaastumisteate tühistamine eeldab kõigi 27 ELi liikmesriigi seatud tingimuste täitmist, nii et seda ei saaks kasutada menetlusliku vahendina ega kuritarvitada, püüdes Ühendkuningriigi olemasolevaid liikmesustingimusi parandada; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et väljaastumisteate tühistamine eeldab kõigi 27 ELi liikmesriigi seatud tingimuste täitmist, nii et seda ei saaks kasutada menetlusliku vahendina ega kuritarvitada, püüdes Ühendkuningriigi olemasolevaid liikmesustingimusi parandada;

| M. | arvestades, et ilma väljaastumislepinguta langeb Ühendkuningriik 30. märtsil 2019 automaatselt Euroopa Liidust välja ja sel juhul toimub see korrastamatult; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ilma väljaastumislepinguta langeb Ühendkuningriik 30. märtsil 2019 automaatselt Euroopa Liidust välja ja sel juhul toimub see korrastamatult;

| N. | arvestades, et suur hulk Ühendkuningriigi kodanikke, sealhulgas Põhja-Iirimaal ja Šotimaal enamus, hääletas riigi Euroopa Liitu jäämise poolt; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et suur hulk Ühendkuningriigi kodanikke, sealhulgas Põhja-Iirimaal ja Šotimaal enamus, hääletas riigi Euroopa Liitu jäämise poolt;

| O. | arvestades, et Euroopa Parlament peab eriti murettekitavaks Ühendkuningriigi Euroopa Liidust lahkumise tagajärgi Põhja-Iirimaale ning Põhja-Iirimaa ja Iirimaa tulevastele suhetele; arvestades, et sellega seoses on ülimalt tähtis kaitsta rahu ja säilitada nn suure reede kokkulepe kõigis selle osades, ning tuletades meelde, et kokkulepe saavutati Euroopa Liidu aktiivsel vahendusel, mida Euroopa Parlament rõhutas oma 13. novembri 2014. aasta resolutsioonis Põhja-Iirimaa rahuprotsessi kohta (5); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Parlament peab eriti murettekitavaks Ühendkuningriigi Euroopa Liidust lahkumise tagajärgi Põhja-Iirimaale ning Põhja-Iirimaa ja Iirimaa tulevastele suhetele; arvestades, et sellega seoses on ülimalt tähtis kaitsta rahu ja säilitada nn suure reede kokkulepe kõigis selle osades, ning tuletades meelde, et kokkulepe saavutati Euroopa Liidu aktiivsel vahendusel, mida Euroopa Parlament rõhutas oma 13. novembri 2014. aasta resolutsioonis Põhja-Iirimaa rahuprotsessi kohta (5);

| P. | arvestades, et Ühendkuningriigi lahkumine peaks 27-liikmelist Euroopa Liitu ja selle institutsioone sundima paremini tegelema praeguste probleemidega, mõtlema oma tulevikule ja tegevusele, et muuta nn Euroopa projekt efektiivsemaks, demokraatlikumaks ja kodanikele lähedasemaks; tuletades meelde Bratislavas kokkulepitud tegevuskava, Euroopa Parlamendi selleteemalisi resolutsioone, Euroopa Komisjoni 1. märtsil 2017 avaldatud valget raamatut Euroopa tuleviku kohta, 25. märtsi 2017. aasta Rooma deklaratsiooni ja kõrgetasemelise omavahendite töörühma 17. jaanuaril 2017 esitatud ettepanekuid, mis kõik võiksid olla järelemõtlemise aluseks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Ühendkuningriigi lahkumine peaks 27-liikmelist Euroopa Liitu ja selle institutsioone sundima paremini tegelema praeguste probleemidega, mõtlema oma tulevikule ja tegevusele, et muuta nn Euroopa projekt efektiivsemaks, demokraatlikumaks ja kodanikele lähedasemaks; tuletades meelde Bratislavas kokkulepitud tegevuskava, Euroopa Parlamendi selleteemalisi resolutsioone, Euroopa Komisjoni 1. märtsil 2017 avaldatud valget raamatut Euroopa tuleviku kohta, 25. märtsi 2017. aasta Rooma deklaratsiooni ja kõrgetasemelise omavahendite töörühma 17. jaanuaril 2017 esitatud ettepanekuid, mis kõik võiksid olla järelemõtlemise aluseks;

| 1. | võtab teadmiseks Ühendkuningriigi valitsuse Euroopa Ülemkogule esitatud teate, millega ametlikustatakse Ühendkuningriigi otsus Euroopa Liidust välja astuda; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab, et võimalikult kiiresti alustataks Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi läbirääkimisi vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 2; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et on vaja, et väljaastumisleping ja võimalik üleminekukord jõustuksid aegsasti enne 2019. mais toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et väljaastumislepingu, nagu ka igasuguse võimaliku tulevase kokkuleppe Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi suhete kohta ning mis tahes võimaliku üleminekukorra saab sõlmida vaid Euroopa Parlamendi nõusolekul; |
| --- | --- |

4.

Läbirääkimiste üldpõhimõtted

| 5. | eeldab, et selleks, et tagada Ühendkuningriigi korrastatud lahkumine Euroopa Liidust, tuleb läbirääkimisi pidada heas usus ja täiesti läbipaistvalt; tuletab meelde, et Ühendkuningriik kasutab oma õigusi Euroopa Liidu liikmesriigina kuni väljaastumislepingu jõustumiseni ja jääb vastavalt seotuks ka liikmesusest tulenevate ülesannete ja kohustustega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab sellega seoses meelde, et Ühendkuningriik toimiks liidu õiguse vastaselt, kui ta alustaks juba enne liidust väljaastumist kolmandate riikidega läbirääkimisi võimalike kaubanduslepingute üle; rõhutab, et selline teguviis oleks vastuolus Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 nimetatud lojaalse koostöö põhimõttega ning sellel peaksid olema asjakohased tagajärjed, muu hulgas Ühendkuningriigi väljaarvamine kaubandusläbirääkimiste menetlusest, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 218; rõhutab, et sama peab kehtima teiste poliitikavaldkondade kohta, juhul kui Ühendkuningriik jätkab liidu õiguse, meetmete, strateegiate või ühise poliitika kohandamist enda kui lahkuva liikmesriigi huve soosival viisil ja mitte 27-liikmelise Euroopa Liidu huvides; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hoiatab, et aluslepingutega on vastuolus ka ühe või mitme liitu jääva liikmesriigi ja Ühendkuningriigi mis tahes kahepoolne kokkulepe Euroopa Liidu pädevusvaldkondades, milleks 27-liikmeline liit ei ole nõusolekut andnud ning mis on seotud väljaastumislepingu kohaldamisalasse kuuluvate küsimustega ja/või hõlmab Euroopa Liidu tulevasi suhteid Ühendkuningriigiga; hoiatab lisaks, et see puudutab eelkõige mis tahes kahepoolset kokkulepet ja/või reguleerimis- või järelevalvepraktikat, mis on seotud näiteks Ühendkuningriigis asuvate finantsasutuste eelisjuurdepääsuga siseturule liidu õigusraamistiku arvel või 27-liikmelise Euroopa Liidu kodanike seisundiga Ühendkuningriigis või vastupidi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on veendunud, et kogu läbirääkimisprotsessi vältel peavad kohaldatavad läbirääkimisvolitused ja -suunised täielikult kajastama 27-liikmelise Euroopa Liidu kodanike, sealhulgas Iirimaa kodanike seisukohti ja huve, kuna Iirimaad mõjutab Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumine eriti tugevalt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | loodab, et neid tingimusi arvesse võttes rajavad Euroopa Liit ja Ühendkuningriik oma tulevased suhted, mis oleksid õiglased, võimalikult tihedad ning õiguste ja kohustuste osas tasakaalustatud; peab kahetsusväärseks Ühendkuningriigi valitsuse otsust mitte osaleda siseturul, Euroopa Majanduspiirkonnas ega tolliliidus; on seisukohal, et liidust lahkuv riik ei saa nautida samasuguseid õigusi, nagu on liidu liikmesriigil, ning teatab seetõttu, et ei nõustu ühegi kokkuleppega, mis on selle seisukohaga vastuolus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kinnitab veel kord, et siseturu ja tolliliidu liikmeks olek nõuab nelja vabaduse austamist, Euroopa Liidu Kohtu jurisdiktsioonile allumist, üldisi makseid liidu eelarvesse ja Euroopa Liidu ühise kaubanduspoliitika järgimist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et Ühendkuningriik peab täitma kõiki oma õiguslikke, rahalisi ja eelarvelisi kohustusi, sealhulgas praegusest mitmeaastasest finantsraamistikust tulenevaid kohustusi, mis kuuluvad täitmisele enne ja pärast liidust väljaastumise hetke; |
| --- | --- |

11.

| 12. | võtab teadmiseks 27 liikmesriigi riigipeade ja valitsusjuhtide ning Euroopa Ülemkogu eesistuja ja Euroopa Komisjoni presidendi 15. detsembri 2016. aasta avalduses esitatud ettepanekud läbirääkimiste korra kohta; on rahul otsusega nimetada liidupoolseks läbirääkimisinstitutsiooniks Euroopa Komisjon ja pealäbirääkijaks Michel Barnier; toonitab, et Euroopa Parlamendi täielik kaasamine on vajalik eeltingimus selleks, et Euroopa Parlament saaks Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vahel sõlmitavatele kokkulepetele oma nõusoleku anda; |
| --- | --- |

12.

Läbirääkimiste kulg

| 13. | rõhutab, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 2 käsitletakse läbirääkimistel Ühendkuningriigi liidust väljaastumise korda, võttes arvesse Ühendkuningriigi ja Euroopa Liidu tulevaste suhete raamistikku; |
| --- | --- |

13.

| 14. | jagab seisukohta, et kui väljaastumislepingu läbirääkimistel saavutatakse märkimisväärset edu, võiks alustada läbirääkimisi võimaliku üleminekukorra üle, võttes aluseks Ühendkuningriigi ja Euroopa Liidu tulevaste suhete kavandatud raamistiku; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi kui kolmanda riigi kokkulepet nende tulevaste suhete kohta on võimalik sõlmida alles siis, kui Ühendkuningriik on Euroopa Liidust välja astunud; |
| --- | --- |

15.

Väljaastumisleping

| 16. | märgib, et väljaastumisleping peab olema kooskõlas liidu aluslepingute ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga ning kui seda nõuet ei täideta, ei anna Euroopa Parlament lepingu sõlmimiseks nõusolekut; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on seisukohal, et väljaastumisleping peaks hõlmama järgmisi küsimusi:






  — | Ühendkuningriigis elavate või elanud 27-liikmelise Euroopa Liidu kodanike õiguslik seisund ning teistes liikmesriikides elavate või elanud Ühendkuningriigi kodanike õiguslik seisund, samuti muud nende õigusi puudutavad sätted; |
| --- | --- | --- |

17.

—

Ühendkuningriigis elavate või elanud 27-liikmelise Euroopa Liidu kodanike õiguslik seisund ning teistes liikmesriikides elavate või elanud Ühendkuningriigi kodanike õiguslik seisund, samuti muud nende õigusi puudutavad sätted;

| — | Ühendkuningriigi ja Euroopa Liidu vaheliste rahaliste kohustuste reguleerimine; |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigi ja Euroopa Liidu vaheliste rahaliste kohustuste reguleerimine;

| — | Euroopa Liidu välispiir; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu välispiir;

| — | Ühendkuningriigi kui Euroopa Liidu liikmesriigi võetud rahvusvaheliste kohustuste staatuse täpsustamine, võttes arvesse asjaolu, et 27-liikmeline Euroopa Liit on 28-liikmelise Euroopa Liidu õigusjärglane; |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigi kui Euroopa Liidu liikmesriigi võetud rahvusvaheliste kohustuste staatuse täpsustamine, võttes arvesse asjaolu, et 27-liikmeline Euroopa Liit on 28-liikmelise Euroopa Liidu õigusjärglane;

| — | juriidiliste isikute, sealhulgas äriühingute õiguskindlus; |
| --- | --- |

—

juriidiliste isikute, sealhulgas äriühingute õiguskindlus;

| — | Euroopa Liidu Kohtu määramine väljaastumislepingu tõlgendamise ja rakendamise küsimustes pädevaks asutuseks; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Kohtu määramine väljaastumislepingu tõlgendamise ja rakendamise küsimustes pädevaks asutuseks;

| 18. | nõuab, et Ühendkuningriigis elavaid või elanud 27-liikmelise Euroopa Liidu kodanikke ning teistes liikmesriikides elavaid või elanud Ühendkuningriigi kodanikke koheldaks õiglaselt, ning on seisukohal, et nende vastavad õigused ja huvid tuleb läbirääkimistel seada täielikuks prioriteediks; nõuab sellest tulenevalt, et Ühendkuningriigis elavate 27-liikmelise Euroopa Liidu kodanike ning teistes liikmesriikides elavate Ühendkuningriigi kodanike õigusliku seisundi ja õiguste reguleerimisel tuleb järgida vastastikuse õigusabi, õigluse, sümmeetria ja mittediskrimineerimise põhimõtteid, samuti nõuab, et kaitstaks liidu õiguse, sealhulgas põhiõiguste harta, ja õiguse rakendusraamistiku terviklikkust; rõhutab, et kui Ühendkuningriik vähendab enne Euroopa Liidust väljaastumise hetke liikumisvabadusega seonduvaid õigusi ja diskrimineerib muu hulgas ELi kodanikke elamisõiguse võimaldamisel, on see vastuolus liidu õigusega; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et Ühendkuningriigiga tehtav ühtne rahaline arveldus, mis põhineb Euroopa Kontrollikoja poolt auditeeritud Euroopa Liidu raamatupidamise aruannetel, peab hõlmama kõiki Ühendkuningriigi täitmata kulukohustustest tulenevaid õiguslikke kohustusi ning selles tuleb arvesse võtta bilansiväliseid kirjeid, tingimuslikke kohustusi ja muid finantskulusid, mis tekivad otseselt Ühendkuningriigi liidust väljaastumise tulemusena; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tunnistab, et väljaastumislepingus tuleb käsitleda Iirimaa saare unikaalset seisundit ja erilisi asjaolusid; nõuab, et kasutataks kõiki Euroopa Liidu õiguse ning 1998. aasta suurel reedel saavutatud kokkuleppega kooskõlas olevaid vahendeid ja meetmeid, et pehmendada Ühendkuningriigi liidust väljaastumise mõju Iirimaa ja Põhja-Iirimaa vahelisele piirile; rõhutab sellega seoses tingimatut vajadust tagada Põhja-Iirimaa rahuprotsessi jätkumine ja stabiilsus ning teha kõik mis võimalik, et vältida piiri karmistamist; |
| --- | --- |

20.

Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevased suhted

| 21. | võtab teadmiseks Ühendkuningriigi 29. märtsi 2017. aasta teate ja 2. veebruaril 2017 avaldatud valge raamatu „Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust ja uus partnerlus Euroopa Liiduga“; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on veendunud, et Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevased suhted peaksid olema tasakaalustatud ja laiahaardelised ning teenima kummagi osapoole kodanike huve, ja seetõttu on vaja piisavalt aega läbirääkimiste pidamiseks; rõhutab, et suhted peaksid hõlmama ühist huvi pakkuvaid valdkondi, austades samas Euroopa Liidu õiguskorra ning liidu põhiprintsiipide ja väärtuste terviklikkust, sealhulgas siseturu terviklikkust ning liidu otsustusvõimet ja -autonoomiat; märgib, et tulevastele suhetele võiksid kohase raamistiku anda Euroopa Liidu lepingu artikkel 8 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 217, milles nähakse ette võimalus sõlmida leping, „millega luuakse assotsiatsioon, mis hõlmab vastastikuseid õigusi ja kohustusi, ühismeetmeid ja erimenetlusi“; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et sõltumata Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete üle peetavate läbirääkimiste tulemustest, ei saa neil läbirääkimistel teha kompromisse ühelt poolt sise- ja välisjulgeoleku, sealhulgas kaitsekoostöö, ning teiselt poolt tulevaste majandussuhete vahel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et iga tulevase Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vahelise kokkuleppe eeltingimus on, et Ühendkuningriik järgib jätkuvalt inimõigusi hõlvavates rahvusvahelistes kohustuses ning liidu õiguses ja poliitikas sisalduvaid norme, muu hulgas keskkonna, kliimamuutuste, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse ning õiglase konkurentsi, kaubanduse ja sotsiaalõiguste, eriti sotsiaalse dumpingu vastaste kaitseabinõude valdkonnas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on vastu igale tulevasele Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi kokkuleppele, mis sisaldab hajusaid või valdkondlikke, sealhulgas finantsteenustega seotud sätteid, mis annaksid Ühendkuningriigis asuvatele ettevõtetele eelisjuurdepääsu siseturule ja/või tolliliidule; toonitab, et pärast Ühendkuningriigi väljaastumist kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes liidu õiguses kolmandate riikide suhtes sätestatud korda; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib, et juhul kui Ühendkuningriik taotleb osalemist teatavates Euroopa Liidu programmides, käsitatakse teda kolmanda riigina, mis tähendab asjakohaseid eelarvemakseid ja olemasoleva kohtuvõimu järelevalvet; peab sellega seoses tervitatavaks, kui Ühendkuningriik jätkaks osalemist mitmes programmis, näiteks programmis Erasmus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | märgib, et paljud Ühendkuningriigi kodanikud on väljendanud tugevat vastuseisu sellele, et nad jäävad ilma õigustest, mis neil praegu on vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 20; soovitab 27-liikmelisel Euroopa Liidul uurida, kuidas seda olukorda liidu esmase õiguse raames leevendada, järgides samal ajal täiel määral vastastikuse õigusabi, õigluse, sümmeetria ja mittediskrimineerimise põhimõtteid; |
| --- | --- |

27.

Üleminekukord

| 28. | on veendunud, et Euroopa Liit ja Ühendkuningriik saavad õiguskindlust ja õiguslikku järjepidevust tagava üleminekukorra kokku leppida vaid siis, kui see sisaldab kummagi osapoole jaoks õigesti tasakaalustatud õigusi ja kohustusi ning sellega säilitatakse Euroopa Liidu õiguskorra terviklikkus, kus õiguslike probleemide lahendamine jääb Euroopa Liidu Kohtu ülesandeks; on samuti veendunud, et mis tahes üleminekukord peab olema rangelt piiratud nii ajaliselt – kestusega mitte üle kolme aasta – kui ka kohaldamisala poolest, kuna üleminekukord ei saa olla Euroopa Liidu liikmesuse asendaja; |
| --- | --- |

28.

27-liikmelise Euroopa Liidu ja liidu institutsioonide ees seisvad küsimused

| 29. | nõuab, et võimalikult kiiresti saavutataks kokkulepe Euroopa Pangandusjärelevalve ja Euroopa Ravimiameti ümberpaigutamise kohta ja alustataks nende ametite ümberpaigutamisprotsessi niipea, kui see reaalselt võimalik on; |
| --- | --- |

29.

| 30. | juhib tähelepanu sellele, et Ühendkuningriigi liidust väljaastumist arvesse võttes võib vajalikuks osutuda liidu õiguse läbivaatamine ja korrigeerimine; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on veendunud, et praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kahe viimase aasta puhul ei ole läbivaatamine nõutav, kuid Ühendkuningriigi liidust väljaastumise mõju tuleks käsitleda iga-aastase eelarvemenetluse võimalusi kasutades; rõhutab, et liidu institutsioonid ja 27-liikmeline Euroopa Liit peaksid viivitamata alustama uue mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamist, sealhulgas omavahendite küsimuse käsitlemist; |
| --- | --- |

31.

| 32. | võtab endale kohustuseks viia õigeaegselt lõpule seadusandlikud menetlused Euroopa Parlamendi koosseisu küsimuses vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõikele 2 ja valimiskorra küsimuses vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 223, võttes aluseks oma ettepaneku, mis on lisatud 11. novembri 2015. aasta resolutsioonile valimisi käsitleva Euroopa Liidu õiguse reformimise kohta (6); on ka veendunud – võttes arvesse käesoleva resolutsiooni põhjendust P –, et Ühendkuningriigi liidust väljaastumise ja Ühendkuningriigiga uute suhete loomise üle peetavate läbirääkimiste käigus tuleb 27 Euroopa Liitu jääval liikmesriigil koos liidu institutsioonidega praegust liitu tugevdada, kasutades laialdase avaliku arutelu võimalusi, ning alustada institutsioonidevahelist mõttetegevust liidu tuleviku üle; |
| --- | --- |

32.

Lõppsätted

| 33. | jätab endale õiguse täpsustada oma seisukohta Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi läbirääkimiste üle ning vajaduse korral võtta vastu uusi resolutsioone, sealhulgas valdkondlikel teemadel, arvestades läbirääkimiste edenemist või muid asjaolusid; |
| --- | --- |

33.

| 34. | loodab, et Euroopa Ülemkogu võtab käesolevat resolutsiooni arvesse oma suuniste vastuvõtmisel, millega määratakse kindlaks läbirääkimiste raamistik ning üldseisukohad ja -põhimõtted, mida Euroopa Liit selle juures järgib; |
| --- | --- |

34.

| 35. | otsustab, et annab oma lõpliku seisukoha lepingu(te) kohta hindamise alusel, milles võetakse arvesse käesoleva resolutsiooni ja Euroopa Parlamendi võimalike edasiste sellekohaste resolutsioonide sisu; |
| --- | --- |

35.

o

o o

| 36. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, Euroopa Liidu Nõukogule, Euroopa Komisjonile, Euroopa Keskpangale, liikmesriikide parlamentidele ja Ühendkuningriigi valitsusele. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0294.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0048.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0049.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0050.

(5)  ELT C 285, 5.8.2016, lk 9.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0395.

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/30 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/30

---

P8_TA(2017)0112

Mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (resolutsioon)

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (14942/2016 – C8-0103/2017 – 2016/0283(APP) – 2017/2051(INI))

(2018/C 298/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (COM(2016)0604), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (COM(2016)0604),

| — | võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu (14942/2016), millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, ja nõukogu parandust (14942/2016 COR2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu (14942/2016), millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, ja nõukogu parandust (14942/2016 COR2),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 312 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 106a (C8-0103/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 312 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 106a (C8-0103/2017),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 2017. aasta põhimõttelist kokkulepet mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) muutmise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 2017. aasta põhimõttelist kokkulepet mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) muutmise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) valimistejärgse muutmise ettevalmistamise ja Euroopa Parlamendi tähelepanekute kohta enne komisjoni ettepaneku valmimist (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) valimistejärgse muutmise ettevalmistamise ja Euroopa Parlamendi tähelepanekute kohta enne komisjoni ettepaneku valmimist (2),

| — | võttes arvesse oma 26. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) muutmise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) muutmise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 5. aprilli 2017. aasta seadusandlikku resolutsiooni määruse eelnõu kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. aprilli 2017. aasta seadusandlikku resolutsiooni määruse eelnõu kohta (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõiget 2,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0117/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0117/2017),

| 1. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldused; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi avalduse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks nõukogu ja komisjoni ühepoolsed avaldused; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  7030/2017 ja 7031/2017 COR1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0309.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0412.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0111.

---

LISA

AVALDUSED

Euroopa Parlamendi ja nõukogu avaldus suurendamiste (täiendav rahastamine) kohta mitmeaastase finantsraamistiku järelejäänud aja jooksul

Euroopa Parlament ja nõukogu on mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise/muutmise kontekstis leppinud kokku allpool esitatud tabeli kohases komisjoni kavandatud täiendavas rahastamises, mida täidetakse ajavahemikul 2017–2020 (1) iga-aastase eelarvemenetluse käigus, ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide õigusi:

| | Kulukohustuste assigneeringud, miljonites eurodes |
| --- | --- |
| Rubriik 1a | |
| Horisont 2020 | 200 |
| Euroopa ühendamise rahastu (CEF Transport) | 300 |
| Programm „Erasmus+“ | 100 |
| COSME | 100 |
| Wifi4EU (*1) | 25 |
| EFSI (*1) | 150 |
| Rubriik 1a kokku | 875 |
| Rubriik 1b (noorte tööhõive algatus) | 1200
   (*2) |
| Rubriik 3 | 2549 |
| Rubriik 4
   (*1) | 1385 |
| Rubriigid 1a, 1b, 3, 4 kokku | 6009 |

Kulukohustuste assigneeringud, miljonites eurodes

Rubriik 1a

Horisont 2020

200

Euroopa ühendamise rahastu (CEF Transport)

300

Programm „Erasmus+“

100

COSME

100

Wifi4EU (*1)

25

EFSI (*1)

150

Rubriik 1a kokku

875

Rubriik 1b (noorte tööhõive algatus)

1200
   (*2)

Rubriik 3

2549

Rubriik 4
   (*1)

1385

Rubriigid 1a, 1b, 3, 4 kokku

6009

Ümberpaigutused kogusummas 945 miljonit eurot määratakse kindlaks iga-aastase eelarvemenetluse käigus, nii et 875 miljonit eurot jääb rubriigi 1a ja 70 miljonit eurot rubriigi 4 alla.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu avaldus liigse tegemata maksete summa kuhjumise vältimise kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu kutsuvad komisjoni üles jätkama 2014.–2020. aasta programmide rakendamise tähelepanelikku jälgimist, et tagada maksete assigneeringute korrapärane edenemine, mis oleks kooskõlas kinnitatud kulukohustuste assigneeringutega. Selleks paluvad nad komisjonil esitada aegsasti praeguse mitmeaastase finantsraamistiku järelejäänud perioodi jooksul ajakohastatud arvandmed maksete assigneeringute seisu ja prognooside kohta. Euroopa Parlament ja nõukogu teevad õigeaegselt kõik vajalikud otsused seoses nõuetekohaselt põhjendatud vajadustega, et vältida liigse tegemata maksete summa kuhjumist ning tagada maksenõuete nõuetekohane hüvitamine.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu avaldus erivahenditega seotud maksete kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu leppisid kokku kohandada otsuse (EL) 2015/435 muutmise ettepanekut, nii et see ei piiraks mingil viisil üldiselt muude erivahendite jaoks mõeldud maksete laadi.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu avaldus ajavahemikuks 2013–2017 ettenähtud töötajate arvu järkjärgulise 5 % vähendamise eesmärgi saavutamise sõltumatu hindamise kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu teevad ettepaneku, et viidaks läbi sõltumatu hindamine, et hinnata tulemusi seoses ajavahemikuks 2013–2017 ette nähtud ning kõiki institutsioone, asutusi ja ameteid hõlmava personali järkjärgulise 5 % võrra vähendamise eesmärgiga, milles on kokku lepitud 2013. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta. Euroopa Parlament ja nõukogu paluvad komisjonil esitada hindamise järelduste põhjal ettepanek asjakohasteks järelmeetmeteks.

Euroopa Parlamendi avaldus mitmeaastase finantsraamistiku muutmisega seotud ühisavalduste kohta

Euroopa Parlament tuletab meelde, et neli ühisavaldust, mis on lisatud muudetud mitmeaastase finantsraamistiku määrusele, on oma laadilt poliitilised ja neil puudub õiguslik mõju.

Seoses ühisavaldusega liidu programmide assigneeringute suurendamiste (täiendav rahastamine) ja ümberpaigutamiste kohta tuletatakse meelde, et aluslepingutes nähakse ette, et eelarvepädevate institutsioonide ülesanne on määrata iga-aastase eelarvemenetluse raames kindlaks liidu eelarve suurus ja sisu. Euroopa Parlament rõhutab, et võrdväärse eelarvepädeva institutsioonina kasutab ta täies ulatuses oma õigusi, mida ei saa temalt ühegi poliitilise deklaratsiooniga ära võtta. Vajadust austada eelarvepädeva institutsiooni eesõigusi on samuti ühisavalduse tekstis selgelt väljendatud.

Seetõttu mõistab Euroopa Parlament, et kõnealuses ühisavalduses esitatud summad on lähtesummad, mis tuleb iga-aastase eelarvemenetluse raames läbi vaadata, võttes nõuetekohaselt arvesse iga aastaeelarve konkreetseid asjaolusid. Euroopa Parlament kavatseb eelkõige rubriikides 1a ja 4 tehtavate kavandatud ümberpaigutamistega seoses vaadata kõik komisjoni ettepanekud igal üksikjuhul eraldi läbi, et tagada assigneeringute vähendamise vältimine esmatähtsate liidu programmide puhul, eelkõige juhul, kui need soodustavad majanduskasvu ja töökohti või kui nendega täidetakse praegusi pakilisi vajadusi ning kui neil on kõrge täitmismäär.

On ilmne, et ükski ühisavalduses esitatud summa, mis on seotud seadusandlike ettepanekutega, mis ei ole veel vastu võetud, ei määra mingilgi viisil niisuguste seadusandlike läbirääkimiste tulemusi.

Nõukogu avaldus erivahenditega seotud maksete kohta

Nõukogu teeb ettepaneku säilitada praegune olukord ja mitte kehtestada kõnealuse läbivaatamise/muutmise kontekstis üldist ja kõikehõlmavat reeglit seoses muude erivahendite jaoks mõeldud maksete käsitlemisega. Nõukogu õigustalituse arvamuses märgiti, et eelarvepädevad institutsioonid võivad igal üksikjuhul eraldi teha konkreetse kasutuselevõtmise puhul otsuse, kas mõned või kõik vastavad maksed kantakse eelarvesse mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ületades või mitte.

Komisjoni avaldus seoses noorte tööhõive algatuse ning nende täiendavate meetmete tugevdamisega, mis aitavad kaasa rändekriisi ja julgeolekuküsimuste käsitlemisele

Kui noorte tööpuuduses alates 2013. aastast täheldatud langustrend peaks taas pöörduma, tuleks kaaluda noorte tööhõive algatuse rahastamise suurendamist, nii et see ületaks mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 läbivaatamise/muutmise käigus kokku lepitud 1,2 miljardit eurot, kasutades kulukohustuste koguvaru raames olemasolevaid varusid kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikliga 14. Komisjon annab sel eesmärgil regulaarselt teada täheldatud statistilistest suundumustest ja esitab vajaduse korral paranduseelarve projekti.

Ilma et see piiraks eespool nimetatut, tuleks esmajärjekorras kaaluda täiendavate kättesaadavate varude kasutamist kogu Euroopa noortesse investeerimiseks ja meetmete jaoks, mis aitavad kaasa rändekriisi ja julgeolekuküsimuste sise- ja välismõõtme käsitlemisele, juhul kui kerkivad esile uued vajadused, mida olemasolev või kokkulepitud rahastamine ei hõlma. Komisjon esitab sel eesmärgil vajaduse korral ettepanekud, pidades samal ajal meeles vajadust säilitada piisavad varud ettenägematute sündmuste puhuks ja seni kokkulepitud programmide sujuv rakendamine.

---

(1)  Osa kogu täiendavast rahastamisest on juba kokku lepitud 2017. aasta eelarvemenetluse käigus. 2017. aasta eelarve hõlmab seega 200 miljonit eurot rubriigi 1a ja 725 miljonit eurot rubriigi 4 all. Lisaks leppisid Euroopa Parlament ja nõukogu kokku, et 2017. aastal eraldatakse rubriigi 1b all 500 miljonit eurot noorte tööhõive algatusele, mida rahastatakse kulukohustuste koguvarust ning mida täidetakse 2017. aasta paranduseelarvega. Samuti palusid Euroopa Parlament ja nõukogu komisjonil taotleda vajalike assigneeringute määramist 2017. aasta paranduseelarves, et näha ette EFSD rahastamine ELi eelarvest kohe, kui õiguslik alus on vastu võetud.

(*1)  See ei mõjuta käimasolevaid arutelusid seadusandlike ettepanekute eelnõude üle rubriigi 1a ja rubriigi 4 piires.

(*2)  Jaotumine nelja aasta peale (2017–2020).

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/34

---

P8_TA(2017)0123

Geneetiliselt muundatud mais Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59122, MIR604, 1507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D049280 – 2017/2624(RSP))

(2018/C 298/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59122, MIR604, 1507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D049280), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59122, MIR604, 1507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D049280),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3, artikli 9 lõiget 2 ja artikli 21 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3, artikli 9 lõiget 2 ja artikli 21 lõiget 2,

| — | võttes arvesse 27. jaanuaril 2017 toimunud hääletust määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees, mille tulemusel arvamust ei esitatud, ning arvestades, et 27. märtsil 2017 apellatsioonikomitees toimunud hääletuse tulemusel samuti arvamust ei esitatud; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. jaanuaril 2017 toimunud hääletust määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees, mille tulemusel arvamust ei esitatud, ning arvestades, et 27. märtsil 2017 apellatsioonikomitees toimunud hääletuse tulemusel samuti arvamust ei esitatud;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 15. juulil 2016 vastu võetud arvamust (3), millele on lisatud vähemuse arvamus, ja EFSA varasemaid arvamusi ühekordse transformatsiooniga maisi Bt11 (milles tekivad valgud Cry1Ab ja PAT), 59122 (milles tekivad valgud Cry34Ab1, Cry35Ab1 ja PAT), MIR604 (milles tekivad valgud mCry3A ja PMI), 1507 (milles tekivad valgud Cry1F ja PAT) ja GA 21 (milles tekib valk mEPSPS) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 15. juulil 2016 vastu võetud arvamust (3), millele on lisatud vähemuse arvamus, ja EFSA varasemaid arvamusi ühekordse transformatsiooniga maisi Bt11 (milles tekivad valgud Cry1Ab ja PAT), 59122 (milles tekivad valgud Cry34Ab1, Cry35Ab1 ja PAT), MIR604 (milles tekivad valgud mCry3A ja PMI), 1507 (milles tekivad valgud Cry1F ja PAT) ja GA 21 (milles tekib valk mEPSPS) kohta,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, kus esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks lubade andmise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, kus esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks lubade andmise kohta (4),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

Taotlus

| A. | arvestades, et 1. juulil 2011 esitas Syngenta Saksamaa pädevale riiklikule asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks; arvestades, et nimetatud taotlus hõlmas ka geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × 59122 × 1507 × GA21 turule laskmist seda sisaldavates või sellest koosnevates toodetes, mis on ette nähtud peale toiduks ja söödaks kasutamise ka teisteks samasugusteks kasutusviisideks nagu mis tahes muu mais, välja arvatud viljelemiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 1. juulil 2011 esitas Syngenta Saksamaa pädevale riiklikule asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks; arvestades, et nimetatud taotlus hõlmas ka geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × 59122 × 1507 × GA21 turule laskmist seda sisaldavates või sellest koosnevates toodetes, mis on ette nähtud peale toiduks ja söödaks kasutamise ka teisteks samasugusteks kasutusviisideks nagu mis tahes muu mais, välja arvatud viljelemiseks;

| B. | arvestades, et 21. veebruaril 2014 laiendas Syngenta taotluse kohaldamisala kõigile alakombinatsioonidele, kus ühekordsel geeni transformatsioonil moodustub mais Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 („alakombinatsioonid“), välja arvatud alakombinatsioonile 1507 × 59122, mille jaoks on luba juba antud vastavalt komisjoni otsusele 2010/432/EL (5); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 21. veebruaril 2014 laiendas Syngenta taotluse kohaldamisala kõigile alakombinatsioonidele, kus ühekordsel geeni transformatsioonil moodustub mais Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 („alakombinatsioonid“), välja arvatud alakombinatsioonile 1507 × 59122, mille jaoks on luba juba antud vastavalt komisjoni otsusele 2010/432/EL (5);

| C. | arvestades, et 31. märtsil 2016 ajakohastas Syngenta taotluse kohaldamisala, jättes välja järgmised neli alakombinatsiooni, mis kuuluvad teise taotluse kohaldamisalasse: mais Bt11 × GA21, mais MIR604 × GA21, mais Bt11 × MIR604 ja mais Bt11 × MIR604 × GA21 (6); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 31. märtsil 2016 ajakohastas Syngenta taotluse kohaldamisala, jättes välja järgmised neli alakombinatsiooni, mis kuuluvad teise taotluse kohaldamisalasse: mais Bt11 × GA21, mais MIR604 × GA21, mais Bt11 × MIR604 ja mais Bt11 × MIR604 × GA21 (6);

| D. | arvestades, et taotleja ei ole esitanud ühegi kohta 20 alakombinatsioonist konkreetset teavet (7); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et taotleja ei ole esitanud ühegi kohta 20 alakombinatsioonist konkreetset teavet (7);

| E. | arvestades, et viie tranformatsiooni komplekti (five-event stack) eesmärk on kontrollida liblikalisi ja mardikalisi maisikahjureid ning anda maisile tolerantsus glüfosinaatammooniumi või glüfosaati sisaldavate herbitsiidide suhtes (8); arvestades, et erinevate alakombinatsioonide ettenähtud kasutusviisid on kombinatsioonidest sõltuvalt sarnased; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et viie tranformatsiooni komplekti (five-event stack) eesmärk on kontrollida liblikalisi ja mardikalisi maisikahjureid ning anda maisile tolerantsus glüfosinaatammooniumi või glüfosaati sisaldavate herbitsiidide suhtes (8); arvestades, et erinevate alakombinatsioonide ettenähtud kasutusviisid on kombinatsioonidest sõltuvalt sarnased;

EFSA arvamus

| F. | arvestades, et 26. augustil 2016 võttis EFSA kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu pooldava arvamuse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ning kõigi taotluse kohaldamisalaga hõlmatud alakombinatsioonide kohta; arvestades, et EFSA arvamus sisaldas ka vähemuse arvamust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 26. augustil 2016 võttis EFSA kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu pooldava arvamuse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ning kõigi taotluse kohaldamisalaga hõlmatud alakombinatsioonide kohta; arvestades, et EFSA arvamus sisaldas ka vähemuse arvamust;

| G. | arvestades, et EFSA on tunnistanud, et kõigi 20 alakombinatsiooni kohta ei ole esitatud konkreetseid andmeid, paljusid neist ei ole isegi veel loodud, ja et teaduskirjanduse läbitöötamisel ei olnud nende kohta võimalik leida teaduslikku teavet, kuid järeldab sellele vaatamata, et kõik 20 alakombinatsiooni peaksid olema sama ohutud kui viie transformatsiooni komplektiga maisi puhul; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EFSA on tunnistanud, et kõigi 20 alakombinatsiooni kohta ei ole esitatud konkreetseid andmeid, paljusid neist ei ole isegi veel loodud, ja et teaduskirjanduse läbitöötamisel ei olnud nende kohta võimalik leida teaduslikku teavet, kuid järeldab sellele vaatamata, et kõik 20 alakombinatsiooni peaksid olema sama ohutud kui viie transformatsiooni komplektiga maisi puhul;

| H. | arvestades, et EFSA ei pea asjaomaste transformatsiooniga geneetiliselt muundatud taimede turustamisjärgset järelevalvet vajalikuks; EFSA sedastab vaid, et järelevalve nõuet tuleks kaaluda ainult uute esitatud valgu ekspressiooni andmete valguses, kui alakombinatsioone tuleb sihipäraste aretusviiside kaudu luua ja liitu importida; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EFSA ei pea asjaomaste transformatsiooniga geneetiliselt muundatud taimede turustamisjärgset järelevalvet vajalikuks; EFSA sedastab vaid, et järelevalve nõuet tuleks kaaluda ainult uute esitatud valgu ekspressiooni andmete valguses, kui alakombinatsioone tuleb sihipäraste aretusviiside kaudu luua ja liitu importida;

Probleemid

| I. | arvestades, et liikmesriigid on kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul esitanud sadu kriitilisi märkusi (9); arvestades, et need märkused puudutasid muu hulgas järgmist: puuduv teave ja andmed, puudulikult läbi viidud uuringud, puuduvad uuringud, teatavate kokkupuuteviiside välistatust tõendava teabe puudumine, ebapiisav andmebaas, eelkõige seeditavuse osas, erinevate Bt-toksiinide koosmõju puudulik arvessevõtmine allergeensuse ja toksilisuse potentsiaali hindamisel, puudujäägid väliuuringute katsekavades ja statistilises analüüsis, puuduvad aruanded järelevalvetegevuse tulemuste kohta, puuduvad tõendid selle kohta, et toode ei põhjusta keskkonnale kahju, tuvastatud statistiliselt oluliste erinevuste, näiteks toitainete koostise puudulik hindamine, ning suutmatus viia läbi immunoloogilisi teste seoses võimaliku suurema allergiaohuga; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et liikmesriigid on kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul esitanud sadu kriitilisi märkusi (9); arvestades, et need märkused puudutasid muu hulgas järgmist: puuduv teave ja andmed, puudulikult läbi viidud uuringud, puuduvad uuringud, teatavate kokkupuuteviiside välistatust tõendava teabe puudumine, ebapiisav andmebaas, eelkõige seeditavuse osas, erinevate Bt-toksiinide koosmõju puudulik arvessevõtmine allergeensuse ja toksilisuse potentsiaali hindamisel, puudujäägid väliuuringute katsekavades ja statistilises analüüsis, puuduvad aruanded järelevalvetegevuse tulemuste kohta, puuduvad tõendid selle kohta, et toode ei põhjusta keskkonnale kahju, tuvastatud statistiliselt oluliste erinevuste, näiteks toitainete koostise puudulik hindamine, ning suutmatus viia läbi immunoloogilisi teste seoses võimaliku suurema allergiaohuga;

| J. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti geneetiliselt muundatud organismide komisjoni (10) liige Jean-Michel Wal esitas vähemuse arvamuse, milles on mainitud, et „arvestades, et taotleja ei ole esitanud konkreetseid andmeid ühegi 20 alakombinatsiooni kohta ning samuti ei esitanud ta rahuldavat põhjendust, milles selgitataks põhjusi, miks need andmed puuduvad või miks ta ei pea neid riskihindamise jaoks vajalikuks. See on väga oluline põhjus vähemuse arvamuse esitamiseks, pidades silmas, et ei saa olla kahte liiki riskihindamist, millest üks on põhjalik ja põhineb täielikel andmetel, ning teine, mille puhul ei ole konkreetsed andmed üldse kättesaadavad ning mis põhineb eeldustel ja kaudsetel kaalutlustel, mida eksperdirühm hindab nn tõendite kaalukuse alusel ja ühe transformatsiooniga taimedest, viie transformatsiooni komplektist ja muudest komplektidest, mida esitati ja hinnati teiste taotluste raames, saadud andmete ekstrapoleerimise teel. Lisaks põhimõttelisele küsimusele selles valdkonnas võib see tuua kaasa kontrollimatu ohu inimtarbijate tervisele teatavates elanikkonnarühmades.“; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti geneetiliselt muundatud organismide komisjoni (10) liige Jean-Michel Wal esitas vähemuse arvamuse, milles on mainitud, et „arvestades, et taotleja ei ole esitanud konkreetseid andmeid ühegi 20 alakombinatsiooni kohta ning samuti ei esitanud ta rahuldavat põhjendust, milles selgitataks põhjusi, miks need andmed puuduvad või miks ta ei pea neid riskihindamise jaoks vajalikuks. See on väga oluline põhjus vähemuse arvamuse esitamiseks, pidades silmas, et ei saa olla kahte liiki riskihindamist, millest üks on põhjalik ja põhineb täielikel andmetel, ning teine, mille puhul ei ole konkreetsed andmed üldse kättesaadavad ning mis põhineb eeldustel ja kaudsetel kaalutlustel, mida eksperdirühm hindab nn tõendite kaalukuse alusel ja ühe transformatsiooniga taimedest, viie transformatsiooni komplektist ja muudest komplektidest, mida esitati ja hinnati teiste taotluste raames, saadud andmete ekstrapoleerimise teel. Lisaks põhimõttelisele küsimusele selles valdkonnas võib see tuua kaasa kontrollimatu ohu inimtarbijate tervisele teatavates elanikkonnarühmades.“;

| K. | arvestades, et konkreetsemalt esitatakse vähemuse arvamuses küsimus selle kohta, miks ekstrapoleerimise viis, mis viiakse läbi võimalike kahjulike tagajärgede hindamiseks, ei ole täpselt määratletud: „Sellise ekstrapoleerimise jaoks nõutavaid kriteeriume, menetlust ja usaldusväärsuse astet ei ole esitatud ja selle piiranguid ei ole kriitiliselt hinnatud. Selles tulenevat määramatust ei ole näiteks tõenäosusliku analüüsi kasutamise abil hinnatud, nagu on soovitatud Euroopa Toiduohutusameti teaduskomitee EFSA teadusliku hindamise ebakindlust käsitlevate suuniste kavandis (mis vaadati sisemise testimise jaoks läbi). Need puudujäägid võivad üldist järeldust muuta.“; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et konkreetsemalt esitatakse vähemuse arvamuses küsimus selle kohta, miks ekstrapoleerimise viis, mis viiakse läbi võimalike kahjulike tagajärgede hindamiseks, ei ole täpselt määratletud: „Sellise ekstrapoleerimise jaoks nõutavaid kriteeriume, menetlust ja usaldusväärsuse astet ei ole esitatud ja selle piiranguid ei ole kriitiliselt hinnatud. Selles tulenevat määramatust ei ole näiteks tõenäosusliku analüüsi kasutamise abil hinnatud, nagu on soovitatud Euroopa Toiduohutusameti teaduskomitee EFSA teadusliku hindamise ebakindlust käsitlevate suuniste kavandis (mis vaadati sisemise testimise jaoks läbi). Need puudujäägid võivad üldist järeldust muuta.“;

| L. | arvestades, et EFSA vähemuse arvamus viitab ka mitmetele puudustele ja vastukäivatele väidetele, nt asjaolule, et hageja viitab ühelt poolt asjaolule, et kõik alakombinatsioonid on koostatud ja nende valgu ekspressiooni taset oli analüüsitud (11), kuid teiselt poolt ei sisalda see andmeid alakombinatsioonide kohta; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EFSA vähemuse arvamus viitab ka mitmetele puudustele ja vastukäivatele väidetele, nt asjaolule, et hageja viitab ühelt poolt asjaolule, et kõik alakombinatsioonid on koostatud ja nende valgu ekspressiooni taset oli analüüsitud (11), kuid teiselt poolt ei sisalda see andmeid alakombinatsioonide kohta;

| M. | arvestades, et asjaomastes geneetiliselt muundatud maisisortides SYN-BTØ11-1, DAS-59122-7 ja DAS-Ø15Ø7-1 tekib valk PAT, mis annab sellele vastupidavuse glüfosinaatammooniumi sisaldavate herbitsiidide suhtes; arvestades, et glufosinaat on liigitatud reproduktiivtoksiliseks ning seetõttu kehtivad selle suhtes määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud välistamiskriteeriumid; arvestades, et glüfosinaat on heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõpeb 31. juulil 2018. aastal (12); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et asjaomastes geneetiliselt muundatud maisisortides SYN-BTØ11-1, DAS-59122-7 ja DAS-Ø15Ø7-1 tekib valk PAT, mis annab sellele vastupidavuse glüfosinaatammooniumi sisaldavate herbitsiidide suhtes; arvestades, et glufosinaat on liigitatud reproduktiivtoksiliseks ning seetõttu kehtivad selle suhtes määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud välistamiskriteeriumid; arvestades, et glüfosinaat on heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõpeb 31. juulil 2018. aastal (12);

| N. | arvestades, et geneetiliselt muundatud mais MON-ØØØ21-9, mida on taotlustes kirjeldatud, sisaldab valku mEPSPS, mis annab vastupidavuse glüfosaati sisaldavate herbitsiidide suhtes; arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus – Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud agentuur – liigitas 20. märtsil 2015 glüfosaadi tõenäoliselt inimestele kantserogeenseks aineks (13); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et geneetiliselt muundatud mais MON-ØØØ21-9, mida on taotlustes kirjeldatud, sisaldab valku mEPSPS, mis annab vastupidavuse glüfosaati sisaldavate herbitsiidide suhtes; arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus – Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud agentuur – liigitas 20. märtsil 2015 glüfosaadi tõenäoliselt inimestele kantserogeenseks aineks (13);

Menetlus

| O. | võttes arvesse, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 27. jaanuaril 2017 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; arvestades, et ainult 10 liikmesriiki, kes esindasid vaid 38,43 % ELi elanikkonnast, hääletasid poolt, 13 liikmesriiki hääletasid vastu ja neli liikmesriiki hoidusid hääletamisest; arvestades, et apellatsioonikomitees 27. märtsil 2017 toimunud hääletuse tulemusel samuti arvamust ei esitatud; |
| --- | --- |

O.

võttes arvesse, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 27. jaanuaril 2017 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; arvestades, et ainult 10 liikmesriiki, kes esindasid vaid 38,43 % ELi elanikkonnast, hääletasid poolt, 13 liikmesriiki hääletasid vastu ja neli liikmesriiki hoidusid hääletamisest; arvestades, et apellatsioonikomitees 27. märtsil 2017 toimunud hääletuse tulemusel samuti arvamust ei esitatud;

| P. | arvestades, et komisjon mõistis nii oma 22. aprillil 2015 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust 1829/2003/EÜ seoses liikmesriikide võimalusega piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see keelata) seletuskirjas kui ka 14. veebruaril 2017 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011) seletuskirjas hukka asjaolu, et pärast määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumist on loa andmise otsused vastu võtnud komisjon ilma liikmesriikide komiteede toetava arvamuseta, ja et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis oli varem kogu menetluse puhul väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toiduainete ja loomasööda lubamist käsitlevate otsuste langetamisel muutunud tavapäraseks; arvestades, et komisjoni president Juncker on sellist tava juba mitmel korral ebademokraatlikuks nimetanud ja hukka mõistnud (14); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et komisjon mõistis nii oma 22. aprillil 2015 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust 1829/2003/EÜ seoses liikmesriikide võimalusega piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see keelata) seletuskirjas kui ka 14. veebruaril 2017 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011) seletuskirjas hukka asjaolu, et pärast määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumist on loa andmise otsused vastu võtnud komisjon ilma liikmesriikide komiteede toetava arvamuseta, ja et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis oli varem kogu menetluse puhul väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toiduainete ja loomasööda lubamist käsitlevate otsuste langetamisel muutunud tavapäraseks; arvestades, et komisjoni president Juncker on sellist tava juba mitmel korral ebademokraatlikuks nimetanud ja hukka mõistnud (14);

| Q. | arvestades, et 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) lükkas parlament 28. oktoobril 2015 tagasi põhjendusega, et kuigi GMOd kasvatatakse ühe liikmesriigi territooriumil, toimub GMO-kaubandus piiriüleselt, mis tähendab, et komisjoni esildatud riikliku müügi ja kasutamise keelu jõustamine osutuks ilma impordi piirikontrolli taaskehtestamiseta võimatuks; arvestades, et Euroopa Parlament ei lükanud seadusandlikku ettepanekut mitte ainult tagasi, vaid palus ühtlasi komisjonil ettepaneku tagasi võtta ja uue ettepaneku esitada; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) lükkas parlament 28. oktoobril 2015 tagasi põhjendusega, et kuigi GMOd kasvatatakse ühe liikmesriigi territooriumil, toimub GMO-kaubandus piiriüleselt, mis tähendab, et komisjoni esildatud riikliku müügi ja kasutamise keelu jõustamine osutuks ilma impordi piirikontrolli taaskehtestamiseta võimatuks; arvestades, et Euroopa Parlament ei lükanud seadusandlikku ettepanekut mitte ainult tagasi, vaid palus ühtlasi komisjonil ettepaneku tagasi võtta ja uue ettepaneku esitada;

| R. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) põhjenduses 14 sedastatakse selgelt, et „Kui arutatakse muid eriti tundlikke valdkondi, eelkõige maksustamist, tarbijate tervist, toiduohutust ja keskkonnakaitset käsitlevate rakendusaktide eelnõusid, väldib komisjon tasakaalustatud lahenduse leidmise eesmärgil oma tegevuses nii palju kui võimalik vastuollu minemist apellatsioonikomitees valdavaks kujuneda võiva seisukohaga, mille kohaselt rakendusakt ei ole asjakohane.“ (15); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) põhjenduses 14 sedastatakse selgelt, et „Kui arutatakse muid eriti tundlikke valdkondi, eelkõige maksustamist, tarbijate tervist, toiduohutust ja keskkonnakaitset käsitlevate rakendusaktide eelnõusid, väldib komisjon tasakaalustatud lahenduse leidmise eesmärgil oma tegevuses nii palju kui võimalik vastuollu minemist apellatsioonikomitees valdavaks kujuneda võiva seisukohaga, mille kohaselt rakendusakt ei ole asjakohane.“ (15);

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu on vastuolus liidu õigusega, sest see on vastuolus määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks on kooskõlas määruses (EÜ) nr 178/2002 (16) sätestatud üldpõhimõtetega luua alus inimeste ja loomade elu, tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kõrge kaitstuseastme tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | leiab konkreetsemalt, et see on vastuolus üldiste toidualaste õigusnormide põhimõtetega, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 178/2002, et kiita heaks sordid, mille puhul ei ole esitatud ohutusandmeid, mis ei ole veel katsetatud või mis ei ole isegi veel loodud; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  Euroopa Toiduohutusameti geneetiliselt muundatud organismide komisjoni (EFSA GMO Panel) 2016. aasta teaduslik arvamus, mis esitati äriühingu Syngenta esitatud taotluse (EFSA-GMO-DE-2011-99) kohta lasta turule mais Bt11 9 59122 9 MIR604 9 1507 9 GA21 ja selle 20 alakombinatsiooni, mille kohta ei ole varem (päritolust olenemata) antud luba toiduks ja söödaks kasutamiseks, importimiseks ja töötlemiseks määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel; EFSA Teataja (2016); 14(8):4567 [lk 31]. doi:10.2903/j.efsa.2016.4567

(4)

| — | 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (ELT C 482, 23.12.2016, lk 110), |
| --- | --- |

—

16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (ELT C 482, 23.12.2016, lk 110),

| — | 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (P8_TA(2015)0456), |
| --- | --- |

—

16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (P8_TA(2015)0456),

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (P8_TA(2016)0040), |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (P8_TA(2016)0040),

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (P8_TA(2016)0039), |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (P8_TA(2016)0039),

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (P8_TA(2016)0038), |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (P8_TA(2016)0038),

| — | 8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid(P8_TA(2016)0271), |
| --- | --- |

—

8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid(P8_TA(2016)0271),

| — | 8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin SHD-27531-4) turule laskmist (P8_TA(2016)0272), |
| --- | --- |

—

8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin SHD-27531-4) turule laskmist (P8_TA(2016)0272),

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 külviseemnete turule laskmise luba (P8_TA(2016)0388), |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 külviseemnete turule laskmise luba (P8_TA(2016)0388),

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 toodete turule laskmist (D046169/00 (P8_TA(2016)0389), |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 toodete turule laskmist (D046169/00 (P8_TA(2016)0389),

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) seemned (P8_TA(2016)0386), |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) seemned (P8_TA(2016)0386),

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 seemned (P8_TA(2016)0387), |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 seemned (P8_TA(2016)0387),

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (P8_TA(2016)0390), |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (P8_TA(2016)0390),

(5)  Komisjoni 28. juuli 2010. aasta otsus 2010/432/EL, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 viia turule geneetiliselt muundatud maisi 1507×59122 (DAS–Ø15Ø7–1×DAS–59122–7) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid (ELT L 202, 4.8.2010, lk 11).

(6)  Komisjoni 16. septembri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/1685, millega lubatakse lasta turule tooteid, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, samuti geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm Bt11, MIR162, MIR604 või GA21 transformatsioonidest, ja neist GMOdest koosnevaid või valmistatud tooteid ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2010/426/EL, 2011/892/EL, 2011/893/EL ja 2011/894/EL (ELT L 254, 20.9.2016, lk 22).

(7)  Mida kinnitati eelpool osutatud EFSA arvamuses (EFSA Teataja (2016); 14(8):4567 [lk 31]).

(8)  Maisis SYN-BTØ11-1 tekib valk Cry1Ab, mis kaitseb maisi teatavate liblikaliste kahjurite eest, ja valk PAT, mis annab maisile tolerantsuse glüfosinaatammooniumi sisaldavate herbitsiidide suhtes.

maisis DAS-59122-7 tekivad valgud Cry34Ab1 ja Cry35Ab1, mis kaitsevad seda maisi teatavate mardikaliste taimekahjurite eest, ja valk PAT, mis annab sellele vastupidavuse glüfosinaatammooniumi sisaldavate herbitsiidide suhtes;

maisis SYN-IR6Ø4-5 tekib valk Cry3 A, mis kaitseb maisi teatavate mardikaliste kahjurite eest, ja valk PMI, mida kasutati valitava markerina;

maisis DAS-Ø15Ø7-1 tekib valk Cry1F, mis kaitseb seda teatavate mardikaliste taimekahjurite eest, ja valk PAT, mida kasutati valitava markerina ja mis annab sellele vastupidavuse glüfosinaatammooniumi sisaldavate herbitsiidide suhtes;

maisis MON-ØØØ21-9 tekib valk mEPSPS, mis annab tolerantsuse glüfosaati sisaldavate herbitsiidide suhtes.

(9)  Vt EFSA küsimuste loetelu, küsimuse nr EFSA-Q-2011-00894 G lisa, kättesaadav aadressil http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionDocumentsLoader?question=EFSA-Q-2011-00894 (viimane punkt).

(10)  Vt EFSA arvamuse A lisa.

(11)  Taotluses on öeldud, et mais Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ja kõik selle alakombinatsioonid sõltumata nende päritolust on saadud liini tavapärasel ristamisel (...) (punkt ii) ja „valgu ekspressiooni taseme analüüs kinnitab, et ühekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi ristamine (...) ei põhjusta mingit vastastikmõju nende vahel maisiga Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 või nende väiksema arvu nende transformeeritud alakombinatsioonidega sõltumata nende päritolust (punkt x)“.

(12)  http://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=EN&selectedID=1436

(13)  Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse monograafiad, köide 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides, 20. märts 2015 (http://monographs.iarc.fr/ENG/Monographs/vol112/mono112.pdf).

(14)  näiteks avakõnes Euroopa Parlamendi täiskogu istungil, mis on lisatud poliitilistele suunistele järgmisele Euroopa Komisjonile (Strasbourg, 15. juuli 2014) ja 2016. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus (Strasbourg, 14. september 2016).

(15)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(16)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/39

---

P8_TA(2017)0124

Pagulas- ja rändevoogude ohjamine ning ELi välistegevuse osa selles

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon pagulas- ja rändevoogude ohjamise ning ELi välistegevuse osa kohta selles (2015/2342(INI))

(2018/C 298/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3, 8 ja 21 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 80, 208 ja 216, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3, 8 ja 21 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 80, 208 ja 216,

| — | võttes arvesse 2016. aasta juunis avaldatud Euroopa Liidu üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta juunis avaldatud Euroopa Liidu üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat,

| — | võttes arvesse komisjoni järgmisi teatisi: „Euroopa rände tegevuskava“, 13. mai 2015 (COM(2015)0240); „Sundränne ja arenguabi“, 26. aprill 2016 (COM(2016)0234); „Euroopa rände tegevuskava alusel uue ELi ja kolmandate riikide partnerlusraamistiku loomine“, 7. juuni 2016 (COM(2016)0385); „Euroopa investeeringute tugevdamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu saavutamiseks: Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi teine etapp ning uus Euroopa välisinvesteeringute kava“, 14. september 2016 (COM(2016)0581); komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatisi „Pagulaskriisi lahendamine Euroopas: ELi välistegevuse roll“, 9. september 2015 (JOIN(2015)0040); „Ränne Vahemere keskosa rändeteel. Rändevoogude haldamine ja inimelude päästmine“, 25. jaanuar 2017 (JOIN(2017)0004); ning „Euroopa naabruspoliitika ülevaade“, 18. november 2015 (JOIN(2015)0050), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni järgmisi teatisi: „Euroopa rände tegevuskava“, 13. mai 2015 (COM(2015)0240); „Sundränne ja arenguabi“, 26. aprill 2016 (COM(2016)0234); „Euroopa rände tegevuskava alusel uue ELi ja kolmandate riikide partnerlusraamistiku loomine“, 7. juuni 2016 (COM(2016)0385); „Euroopa investeeringute tugevdamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu saavutamiseks: Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi teine etapp ning uus Euroopa välisinvesteeringute kava“, 14. september 2016 (COM(2016)0581); komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatisi „Pagulaskriisi lahendamine Euroopas: ELi välistegevuse roll“, 9. september 2015 (JOIN(2015)0040); „Ränne Vahemere keskosa rändeteel. Rändevoogude haldamine ja inimelude päästmine“, 25. jaanuar 2017 (JOIN(2017)0004); ning „Euroopa naabruspoliitika ülevaade“, 18. november 2015 (JOIN(2015)0050),

| — | võttes arvesse üldasjade nõukogu 3. mai 2012. aasta järeldusi rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi kohta (GAMM), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade nõukogu 3. mai 2012. aasta järeldusi rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi kohta (GAMM),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25.–26. juuni, 15. oktoobri ja 17.–18. detsembri 2015. aasta ning 17.–18. märtsi ja 28. juuni 2016. aasta järeldusi rände kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25.–26. juuni, 15. oktoobri ja 17.–18. detsembri 2015. aasta ning 17.–18. märtsi ja 28. juuni 2016. aasta järeldusi rände kohta,

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 12. detsembri 2014. aasta järeldusi rändeküsimuste kohta ELi arengukoostöös, 12. oktoobri 2015. aasta järeldusi rände kohta, 12. mai 2016. aasta järeldusi, mis käsitlevad ELi lähenemisviisi sundümberasumise ja arengu küsimuses, ning 23. mai 2016. aasta järeldusi rände välisaspektide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 12. detsembri 2014. aasta järeldusi rändeküsimuste kohta ELi arengukoostöös, 12. oktoobri 2015. aasta järeldusi rände kohta, 12. mai 2016. aasta järeldusi, mis käsitlevad ELi lähenemisviisi sundümberasumise ja arengu küsimuses, ning 23. mai 2016. aasta järeldusi rände välisaspektide kohta,

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 17. oktoobri 2016. aasta järeldusi tulevase partnerluse prioriteetide ning lepingute kohta Jordaania ja Liibanoniga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 17. oktoobri 2016. aasta järeldusi tulevase partnerluse prioriteetide ning lepingute kohta Jordaania ja Liibanoniga,

| — | võttes arvesse Vahemere idaosa ja Lääne-Balkani rändetee teemalise kõrgetasemelise konverentsi 8. oktoobril 2015. aastal vastu võetud deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vahemere idaosa ja Lääne-Balkani rändetee teemalise kõrgetasemelise konverentsi 8. oktoobril 2015. aastal vastu võetud deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Valletta 11.–12. novembri 2015. aasta tippkohtumisel vastu võetud poliitilist deklaratsiooni ja tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Valletta 11.–12. novembri 2015. aasta tippkohtumisel vastu võetud poliitilist deklaratsiooni ja tegevuskava,

| — | võttes arvesse 16. septembri 2016. aasta Bratislava tippkohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. septembri 2016. aasta Bratislava tippkohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet (9/2016) „ELi kulutused välisrändepoliitikale Vahemere lõunaosa ja idanaabruse riikides kuni aastani 2014“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet (9/2016) „ELi kulutused välisrändepoliitikale Vahemere lõunaosa ja idanaabruse riikides kuni aastani 2014“,

| — | võttes arvesse ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja protokolli ning põhilisi rahvusvahelisi inimõigustealaseid konventsioone, Euroopa inimõiguste konventsiooni ning ELi põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja protokolli ning põhilisi rahvusvahelisi inimõigustealaseid konventsioone, Euroopa inimõiguste konventsiooni ning ELi põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse Genfi konventsioone ja nende lisaprotokolle, millega reguleeritakse relvakonfliktide läbiviimist ja mille eesmärk on piirata nende mõju, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Genfi konventsioone ja nende lisaprotokolle, millega reguleeritakse relvakonfliktide läbiviimist ja mille eesmärk on piirata nende mõju,

| — | võttes arvesse ÜRO säästva arengu tippkohtumisel 25. septembril 2015 vastu võetud lõppdokumenti pealkirjaga „Muudame oma maailma: säästva arengu tegevuskava aastani 2030“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO säästva arengu tippkohtumisel 25. septembril 2015 vastu võetud lõppdokumenti pealkirjaga „Muudame oma maailma: säästva arengu tegevuskava aastani 2030“,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee kõrgetasemelisel kohtumisel (arutamaks suurest pagulaste ja rändajate voolust tekkivaid probleeme) 19. septembril 2016. aastal vastu võetud New Yorgi pagulaste ja rändajate deklaratsiooni ning selle lisasid „Põhjalik põgenike probleemi lahendamise raamistik“ ja „Eesmärgiks ülemaailmne turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkulepe“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee kõrgetasemelisel kohtumisel (arutamaks suurest pagulaste ja rändajate voolust tekkivaid probleeme) 19. septembril 2016. aastal vastu võetud New Yorgi pagulaste ja rändajate deklaratsiooni ning selle lisasid „Põhjalik põgenike probleemi lahendamise raamistik“ ja „Eesmärgiks ülemaailmne turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkulepe“,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta (1), 8. märtsi 2016. aasta resolutsiooni naispagulaste ja -varjupaigataotlejate olukorra kohta ELis (2), 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja vajaduse kohta töötada välja ELi terviklik rändekäsitus (3), 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni kohta ELi Aafrika usaldusfondi ning selle mõju kohta humanitaarabile (4) ja 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni inimõiguste ja rände kohta kolmandates riikides (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta (1), 8. märtsi 2016. aasta resolutsiooni naispagulaste ja -varjupaigataotlejate olukorra kohta ELis (2), 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja vajaduse kohta töötada välja ELi terviklik rändekäsitus (3), 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni kohta ELi Aafrika usaldusfondi ning selle mõju kohta humanitaarabile (4) ja 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni inimõiguste ja rände kohta kolmandates riikides (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 55 kohaseid väliskomisjoni ja arengukomisjoni ühisarutelusid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 55 kohaseid väliskomisjoni ja arengukomisjoni ühisarutelusid,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni ja arengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A8-0045/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni ja arengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A8-0045/2017),

| A. | arvestades, et ränne on ÜRO inimõiguste deklaratsiooni artiklist 13 tulenev inimõigus; arvestades, et inimestel peaks olema õigus elada oma koduriigis ja piirkonnas, kus nad on sündinud ja kasvanud ning kus on nende kultuurilised ja sotsiaalsed juured; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ränne on ÜRO inimõiguste deklaratsiooni artiklist 13 tulenev inimõigus; arvestades, et inimestel peaks olema õigus elada oma koduriigis ja piirkonnas, kus nad on sündinud ja kasvanud ning kus on nende kultuurilised ja sotsiaalsed juured;

| B. | arvestades, et mitmesugustel põhjustel on inimeste liikuvus praegu enneolematult suur ning maailmas on 244 miljonit rahvusvahelist rändajat, kelle hulgas on nii vabatahtlikult kui ka vastu tahtmist rändajaid; arvestades, et rahvusvaheline ränne toimub eelkõige ühe piirkonna siseselt ja arengumaade vahel; arvestades, et Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM) andmeil moodustavad rändajatest naised Euroopas (52,4 %) ja Põhja-Ameerikas (51,2 %) rahvusvaheliste rändajate enamiku; arvestades, et lõuna-lõuna suunalised rändevood kasvasid jätkuvalt lõuna-põhja suunaliste liikumistega võrreldes: arvestades, et 2015. aastal elas 90,2 miljonit arenguriikides sündinud rahvusvahelist rändajat teistes lõunapoolkera riikides, 85,3 miljonit lõunapoolkeral sündinud rändajat aga elas põhjapoolkera riikides; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mitmesugustel põhjustel on inimeste liikuvus praegu enneolematult suur ning maailmas on 244 miljonit rahvusvahelist rändajat, kelle hulgas on nii vabatahtlikult kui ka vastu tahtmist rändajaid; arvestades, et rahvusvaheline ränne toimub eelkõige ühe piirkonna siseselt ja arengumaade vahel; arvestades, et Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM) andmeil moodustavad rändajatest naised Euroopas (52,4 %) ja Põhja-Ameerikas (51,2 %) rahvusvaheliste rändajate enamiku; arvestades, et lõuna-lõuna suunalised rändevood kasvasid jätkuvalt lõuna-põhja suunaliste liikumistega võrreldes: arvestades, et 2015. aastal elas 90,2 miljonit arenguriikides sündinud rahvusvahelist rändajat teistes lõunapoolkera riikides, 85,3 miljonit lõunapoolkeral sündinud rändajat aga elas põhjapoolkera riikides;

| C. | arvestades, et Vahemerd ületavate saatjata alaealiste arv kasvab pidevalt ning kuigi päästeoperatsioone toimub rohkem, kasvab Vahemeres hukkunute arv endiselt (Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM) andmetel 2016. aastal 5 079 hukkunut, 2015. aastal 3 777); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Vahemerd ületavate saatjata alaealiste arv kasvab pidevalt ning kuigi päästeoperatsioone toimub rohkem, kasvab Vahemeres hukkunute arv endiselt (Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM) andmetel 2016. aastal 5 079 hukkunut, 2015. aastal 3 777);

| D. | arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) andmetel oli maailmas 2015. aastal konfliktide, vägivalla, inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste ning destabilisatsiooni tõttu põgenema sunnituid rekordiline arv 65,3 miljonit, sealhulgas 40,8 miljonit riigisisest põgenikku ning 21,3 miljonit pagulast; arvestades, et need rändajad lisanduvad inimestele, kes on sunnitud ümber asuma loodusõnnetuste, ebavõrdsuse, vaesuse, halbade sotsiaalmajanduslike väljavaadete, kliimamuutuste, tõsise ja tõhusa pikaajalise arengupoliitika puudumise ning kindla poliitilise tahte puudumise tõttu, mis võimaldaks rändevooge põhjustavaid struktuurseid probleeme lahendada; arvestades, et UNHCRi arvutuste kohaselt on maailmas vähemalt 10 miljonit kodakondsuseta isikut; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) andmetel oli maailmas 2015. aastal konfliktide, vägivalla, inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste ning destabilisatsiooni tõttu põgenema sunnituid rekordiline arv 65,3 miljonit, sealhulgas 40,8 miljonit riigisisest põgenikku ning 21,3 miljonit pagulast; arvestades, et need rändajad lisanduvad inimestele, kes on sunnitud ümber asuma loodusõnnetuste, ebavõrdsuse, vaesuse, halbade sotsiaalmajanduslike väljavaadete, kliimamuutuste, tõsise ja tõhusa pikaajalise arengupoliitika puudumise ning kindla poliitilise tahte puudumise tõttu, mis võimaldaks rändevooge põhjustavaid struktuurseid probleeme lahendada; arvestades, et UNHCRi arvutuste kohaselt on maailmas vähemalt 10 miljonit kodakondsuseta isikut;

| E. | arvestades, et praegu kättesaadavad andmed näitavad, et pagulaste arv on viimase viie aasta jooksul rohkem kui 50 % suurenenud; arvestades, et seda ülisuurt arvu selgitab mitu asjaolu, sealhulgas fakt, et pagulaste vabatahtlik repatrieerimine on 1980. aastatest alates kõige madalamal tasemel, et nende pagulaste arv, kellele pakutakse kohalikke integratsioonivõimalusi, on endiselt piiratud ja et ümberasustatavate arv püsib aastas 100 000 ringis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et praegu kättesaadavad andmed näitavad, et pagulaste arv on viimase viie aasta jooksul rohkem kui 50 % suurenenud; arvestades, et seda ülisuurt arvu selgitab mitu asjaolu, sealhulgas fakt, et pagulaste vabatahtlik repatrieerimine on 1980. aastatest alates kõige madalamal tasemel, et nende pagulaste arv, kellele pakutakse kohalikke integratsioonivõimalusi, on endiselt piiratud ja et ümberasustatavate arv püsib aastas 100 000 ringis;

| F. | arvestades, et 6,7 miljonit pagulast elab pikaajaliselt ümberasustatuna – hinnanguliselt kestab selline olukord keskmiselt 26 aastat – ning neil puuduvad igasugused väljavaated; arvestades, et püsivaid lahendusi sundrändele on endiselt lubamatult vähe, mistõttu sundrännet tuleb käsitleda mitte ainult humanitaar-, vaid ka poliitilise ja arenguprobleemina; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 6,7 miljonit pagulast elab pikaajaliselt ümberasustatuna – hinnanguliselt kestab selline olukord keskmiselt 26 aastat – ning neil puuduvad igasugused väljavaated; arvestades, et püsivaid lahendusi sundrändele on endiselt lubamatult vähe, mistõttu sundrännet tuleb käsitleda mitte ainult humanitaar-, vaid ka poliitilise ja arenguprobleemina;

| G. | arvestades, et see ülemaailmne probleem vajab terviklikku ja mitmekülgset lahendusviisi, mille aluseks on rahvusvaheline koostöö ja koostoime, ning kooskõlastatud ja konkreetseid lahendusi, kusjuures ei piisa üksnes reageerimisest, vaid tuleks arvestada ka võimalikke tulevasi kriise; arvestades, et 86 % kogu maailma pagulastest elab vaesunud piirkondades ja 26 % koguarvust vähim arenenud riikides, koormates veelgi rohkem nende riikide suutlikkust ja kõigutades nende sotsiaalset ja majanduslikku ühtekuuluvust ning arengut; arvestades, et väga harva on neil riikidel õigusaktid rändajate õiguste kaitsmiseks ja et neil ei ole isegi varjupaigaalaseid õigusakte; arvestades, et 2015. aastal ELi saabunud miljon inimest vastab 0,2 %-le ELi elanikkonnast, samas kui 1990. aastatel oli see suhtarv ELi naaberriikides ja liidus palju suurem (kuni 20 %); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et see ülemaailmne probleem vajab terviklikku ja mitmekülgset lahendusviisi, mille aluseks on rahvusvaheline koostöö ja koostoime, ning kooskõlastatud ja konkreetseid lahendusi, kusjuures ei piisa üksnes reageerimisest, vaid tuleks arvestada ka võimalikke tulevasi kriise; arvestades, et 86 % kogu maailma pagulastest elab vaesunud piirkondades ja 26 % koguarvust vähim arenenud riikides, koormates veelgi rohkem nende riikide suutlikkust ja kõigutades nende sotsiaalset ja majanduslikku ühtekuuluvust ning arengut; arvestades, et väga harva on neil riikidel õigusaktid rändajate õiguste kaitsmiseks ja et neil ei ole isegi varjupaigaalaseid õigusakte; arvestades, et 2015. aastal ELi saabunud miljon inimest vastab 0,2 %-le ELi elanikkonnast, samas kui 1990. aastatel oli see suhtarv ELi naaberriikides ja liidus palju suurem (kuni 20 %);

| H. | arvestades, et pagulased, riigisisesed põgenikud ja rändajad on õiguslikult eraldi kategooriad, kuid tegelikkuses toimub sageli eri kategooriatesse kuuluvate inimhulkade üheaegne liikumine, mida ajendavad mitmesugused piiriülesed poliitilised, majanduslikud ja sotsiaalsed ning arengu, humanitaarabi ja inimõigustega seotud mõjurid; arvestades, et kõigi sellisesse liikumisse haaratud inimeste inimväärikus tuleb seada asjakohastes Euroopa poliitikavaldkondades tähelepanu keskmesse; arvestades ühtlasi, et pagulasi ja varjupaigataotlejaid tuleb alati kohelda vastavalt nende seisundile ja mitte mingil tingimusel ei tohi neid ilma jätta asjakohastest rahvusvahelistest konventsioonidest ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartast tulenevatest õigustest; arvestades, et rändajate ja pagulaste õiguslikku eristamist ei tohiks mõista nii, nagu oleks majanduslikel põhjustel või parema elu otsimiseks toimuv ränne vähem õiguspärane kui tagakiusamise eest põgenemine; arvestades, et konfliktide, ebastabiilsuse või rahutuste korral on lisaks teistele peamistele inimõigustele enamasti ohus nii poliitilised kui ka majanduslikud õigused ning sundrände tulemusel selline olukord jätkub; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pagulased, riigisisesed põgenikud ja rändajad on õiguslikult eraldi kategooriad, kuid tegelikkuses toimub sageli eri kategooriatesse kuuluvate inimhulkade üheaegne liikumine, mida ajendavad mitmesugused piiriülesed poliitilised, majanduslikud ja sotsiaalsed ning arengu, humanitaarabi ja inimõigustega seotud mõjurid; arvestades, et kõigi sellisesse liikumisse haaratud inimeste inimväärikus tuleb seada asjakohastes Euroopa poliitikavaldkondades tähelepanu keskmesse; arvestades ühtlasi, et pagulasi ja varjupaigataotlejaid tuleb alati kohelda vastavalt nende seisundile ja mitte mingil tingimusel ei tohi neid ilma jätta asjakohastest rahvusvahelistest konventsioonidest ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartast tulenevatest õigustest; arvestades, et rändajate ja pagulaste õiguslikku eristamist ei tohiks mõista nii, nagu oleks majanduslikel põhjustel või parema elu otsimiseks toimuv ränne vähem õiguspärane kui tagakiusamise eest põgenemine; arvestades, et konfliktide, ebastabiilsuse või rahutuste korral on lisaks teistele peamistele inimõigustele enamasti ohus nii poliitilised kui ka majanduslikud õigused ning sundrände tulemusel selline olukord jätkub;

| I. | arvestades, et Saheli piirkonna jätkuv toidu- ja toitumiskriis vähendab inimeste vastupanuvõimet ja olukorda halvendavad veelgi kiiresti üksteisele järgnevad kriisid, põhiteenuste puudumine ja konfliktid; arvestades, et selline olukord põhjustab uut rännet; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Saheli piirkonna jätkuv toidu- ja toitumiskriis vähendab inimeste vastupanuvõimet ja olukorda halvendavad veelgi kiiresti üksteisele järgnevad kriisid, põhiteenuste puudumine ja konfliktid; arvestades, et selline olukord põhjustab uut rännet;

| J. | arvestades, et oma teekonna igas etapis puutuvad rändajad kokku kõikvõimalike füüsiliste ja psühholoogiliste ohtudega, sealhulgas vägivald, ärakasutamine, inimkaubandus, seksuaalne ja sooline väärkohtlemine; arvestades, et see kehtib eriti haavatavate isikute kohta, nagu naised (nt naistest perekonnapead või rasedad naised), lapsed, vaatamata sellele, kas nad liiguvad saatjata, perekonnast eraldi või koos perega, LGBTI-inimesed, puudega inimesed, kiiret meditsiinilist abi vajavad inimesed ja eakad; arvestades, et neile haavatavatele rühmadele tuleks kas ümberasustamise raames või sel ajal, kui nende varjupaigataotlusi kohaldatava õiguse alusel käsitletakse, kiiremas korras tagada humanitaarkaitse ja juurdepääs kaitse- ning suunamismehhanismidele, elamisõigus ja põhiteenused, sealhulgas tervishoiuteenused; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et oma teekonna igas etapis puutuvad rändajad kokku kõikvõimalike füüsiliste ja psühholoogiliste ohtudega, sealhulgas vägivald, ärakasutamine, inimkaubandus, seksuaalne ja sooline väärkohtlemine; arvestades, et see kehtib eriti haavatavate isikute kohta, nagu naised (nt naistest perekonnapead või rasedad naised), lapsed, vaatamata sellele, kas nad liiguvad saatjata, perekonnast eraldi või koos perega, LGBTI-inimesed, puudega inimesed, kiiret meditsiinilist abi vajavad inimesed ja eakad; arvestades, et neile haavatavatele rühmadele tuleks kas ümberasustamise raames või sel ajal, kui nende varjupaigataotlusi kohaldatava õiguse alusel käsitletakse, kiiremas korras tagada humanitaarkaitse ja juurdepääs kaitse- ning suunamismehhanismidele, elamisõigus ja põhiteenused, sealhulgas tervishoiuteenused;

| K. | arvestades, et inimeste liikuvuse suurenemine, kui seda hallatakse turvaliselt, korrapäraselt, seadusekohaselt, vastutustundlikult ja ennetavalt, võib vähendada ohte, millega rändajad ja pagulased kokku puutuvad, anda olulist kasu nii rändajatele kui ka vastuvõtvatele riikidele, nagu tunnistati ka 2030. aasta tegevuskavas, ning võib olla ka tugev majanduskasvu hoob vastuvõtvates riikides, sealhulgas ELis; arvestades, et tihti neid eeliseid alahinnatakse; arvestades, et EL peab leidma toimivad lahendused, kaasa arvatud võõrtöötajate kasutamine, et ennetada Euroopa elanikkonna jätkuvat vananemist, tagada tasakaal tasustatavat tööd tegevate isikute ja majanduslikult mitteaktiivse elanikkonna vahel ning täita tööturu konkreetseid vajadusi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et inimeste liikuvuse suurenemine, kui seda hallatakse turvaliselt, korrapäraselt, seadusekohaselt, vastutustundlikult ja ennetavalt, võib vähendada ohte, millega rändajad ja pagulased kokku puutuvad, anda olulist kasu nii rändajatele kui ka vastuvõtvatele riikidele, nagu tunnistati ka 2030. aasta tegevuskavas, ning võib olla ka tugev majanduskasvu hoob vastuvõtvates riikides, sealhulgas ELis; arvestades, et tihti neid eeliseid alahinnatakse; arvestades, et EL peab leidma toimivad lahendused, kaasa arvatud võõrtöötajate kasutamine, et ennetada Euroopa elanikkonna jätkuvat vananemist, tagada tasakaal tasustatavat tööd tegevate isikute ja majanduslikult mitteaktiivse elanikkonna vahel ning täita tööturu konkreetseid vajadusi;

| L. | arvestades, et ELi reageerimise raames on võetud kasutusele erinevad sise- ja välisvahendid, kuid tundub, et liigselt on keskendutud lühiajalisele perspektiivile ja rändeliikumiste vähendamisele või peatamisele; arvestades, et sellise lühiajalise lähenemisviisi raames ei tegelda sundrände ja rändevoogude põhjustega ega rändajate humanitaarvajadustega; arvestades, et ELi kriisiohjamise ja konfliktiennetamise vahendeid tuleb veelgi täiustada, kuna vägivaldsed konfliktid kujutavad endast sundrände peamist algpõhjust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi reageerimise raames on võetud kasutusele erinevad sise- ja välisvahendid, kuid tundub, et liigselt on keskendutud lühiajalisele perspektiivile ja rändeliikumiste vähendamisele või peatamisele; arvestades, et sellise lühiajalise lähenemisviisi raames ei tegelda sundrände ja rändevoogude põhjustega ega rändajate humanitaarvajadustega; arvestades, et ELi kriisiohjamise ja konfliktiennetamise vahendeid tuleb veelgi täiustada, kuna vägivaldsed konfliktid kujutavad endast sundrände peamist algpõhjust;

| M. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoda on avaldanud tõsist kahtlust ELi rändevaldkonna väliskulutuste tulemuslikkuse suhtes, sealhulgas seoses rändajate inimõigusi käsitlevate projektidega; arvestades, et kontrollikoda leidis samuti, et julgeolek ja piirikaitse moodustasid Euroopa rändekulutustest ülekaaluka osa; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoda on avaldanud tõsist kahtlust ELi rändevaldkonna väliskulutuste tulemuslikkuse suhtes, sealhulgas seoses rändajate inimõigusi käsitlevate projektidega; arvestades, et kontrollikoda leidis samuti, et julgeolek ja piirikaitse moodustasid Euroopa rändekulutustest ülekaaluka osa;

| N. | arvestades, et kogu ELi välistegevuse aluseks peab olema humanitaarabi, mis põhineb vajadustel, humaansuse, neutraalsuse, erapooletuse ja sõltumatuse põhimõtete täitmisel ning rahvusvahelisel humanitaarõigusel ja Genfi konventsioonides ja nende lisaprotokollides kehtestatud inimõiguste austamisel; arvestades, et abi peab olema sõltumatu, st vaba mis tahes poliitilistest, majanduslikest või julgeolekukaalutlustest või mis tahes liiki diskrimineerimisest; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kogu ELi välistegevuse aluseks peab olema humanitaarabi, mis põhineb vajadustel, humaansuse, neutraalsuse, erapooletuse ja sõltumatuse põhimõtete täitmisel ning rahvusvahelisel humanitaarõigusel ja Genfi konventsioonides ja nende lisaprotokollides kehtestatud inimõiguste austamisel; arvestades, et abi peab olema sõltumatu, st vaba mis tahes poliitilistest, majanduslikest või julgeolekukaalutlustest või mis tahes liiki diskrimineerimisest;

| O. | arvestades, et inimõigustel põhineva rändepoliitika edukaks rakendamiseks tuleb muuta negatiivset suhtumist rändesse ja kujundada positiivseid narratiive, et kujutada rändeliikumisi kui vastuvõtvate riikide võimalust võidelda äärmusluse ja populismi vastu; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et inimõigustel põhineva rändepoliitika edukaks rakendamiseks tuleb muuta negatiivset suhtumist rändesse ja kujundada positiivseid narratiive, et kujutada rändeliikumisi kui vastuvõtvate riikide võimalust võidelda äärmusluse ja populismi vastu;

| P. | arvestades, et EL on kohustatud toetama oma rakenduspartnereid kiire, tulemusliku ja kvaliteetse abi ja kaitse pakkumisel ning ta peaks mõjutatud elanikkonna eest vastutust kandma; arvestades, et sellega seoses vajavad ELi partnerid õigeaegset ja ettenähtavat rahastamist ning muutuvate või uute prioriteetide jaoks rahaliste vahendite eraldamist käsitlevad otsused peaksid andma neile piisavalt aega kavandamiseks ja leevendusmeetmete võtmiseks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et EL on kohustatud toetama oma rakenduspartnereid kiire, tulemusliku ja kvaliteetse abi ja kaitse pakkumisel ning ta peaks mõjutatud elanikkonna eest vastutust kandma; arvestades, et sellega seoses vajavad ELi partnerid õigeaegset ja ettenähtavat rahastamist ning muutuvate või uute prioriteetide jaoks rahaliste vahendite eraldamist käsitlevad otsused peaksid andma neile piisavalt aega kavandamiseks ja leevendusmeetmete võtmiseks;

| Q. | arvestades, et detsentraliseeritud koostöö abil on võimalik paremini mõista riigisiseste põgenike, rändajate ja pagulaste vajadusi ja kultuuri ning suurendada kohaliku elanikkonna teadlikkust rändajate probleemidest nende päritoluriikides; arvestades, et Euroopa piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel võib olla võtmeroll nende algpõhjuste kõrvaldamisel suutlikkuse parandamise teel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et detsentraliseeritud koostöö abil on võimalik paremini mõista riigisiseste põgenike, rändajate ja pagulaste vajadusi ja kultuuri ning suurendada kohaliku elanikkonna teadlikkust rändajate probleemidest nende päritoluriikides; arvestades, et Euroopa piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel võib olla võtmeroll nende algpõhjuste kõrvaldamisel suutlikkuse parandamise teel;

| R. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 on selgelt sätestatud, et liidu tegevus rahvusvahelisel areenil tugineb põhimõtetele, millest on juhindunud liidu enda loomine, arendamine ja laienemine ning mida liit soovib edendada ka ülejäänud maailmas: demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ning jagamatus, inimväärikuse, võrdsuse ja solidaarsuse ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse austamine; arvestades, et Lissaboni lepingu artikli 208 kohaselt on arenguabi eesmärk vähendada kolmandate riikide vaesust ja see lõppkokkuvõttes kaotada; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 on selgelt sätestatud, et liidu tegevus rahvusvahelisel areenil tugineb põhimõtetele, millest on juhindunud liidu enda loomine, arendamine ja laienemine ning mida liit soovib edendada ka ülejäänud maailmas: demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ning jagamatus, inimväärikuse, võrdsuse ja solidaarsuse ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse austamine; arvestades, et Lissaboni lepingu artikli 208 kohaselt on arenguabi eesmärk vähendada kolmandate riikide vaesust ja see lõppkokkuvõttes kaotada;

Põhjalikud ja põhimõttekindlad ELi meetmed liikuvusega seotud probleemide lahendamiseks

| 1. | rõhutab, et inimeste liikuvus on tänapäeva maailmas enneolematult suur ning et rahvusvaheline üldsus peab kiiresti tõhustama ühist reageerimist selle nähtuse põhjustatud probleemidele ja võimalustele; rõhutab, et see reageering peab põhinema solidaarsuse põhimõttel ja seejuures ei tuleks keskenduda üksnes julgeolekule, vaid kõigi nende inimeste õiguste ja väärikuse täielikule kaitsele, kes on mis tahes olude sunnil oma kodust lahkunud, et paremat ja turvalisemat elu otsida; rõhutab, et kõigi meetmete puhul tuleks pöörata erilist tähelepanu neile, kes on kõige haavatavamad, ning mõelda ka abi osutamisele nende kodumaal; rõhutab, et kuigi pagulaste ja rändajate kohtlemist reguleeritakse erinevate õiguslike raamistikega, on neil samad universaalsed inimõigused ja põhivabadused, mida tuleb kaitsta, sõltumata inimese staatusest; tuletab meelde, et EL peab järgima oma väärtusi ja põhimõtteid, kaasa arvatud neid, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 21, kõigis ühistes poliitikavaldkondades ja edendama neid oma välissuhetes; rõhutab järjepidevuse vajadust ELi välispoliitika ja muude välismõõdet omavate poliitikavaldkondadega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et inimeste suurel liikuvusel on hulk keerukaid põhjusi, mille elementide eristamiseks ja sihipäraseks poliitiliseks reageerimiseks tuleb teha tõendusmaterjalil põhinevaid otsuseid; toonitab, kui vajalik on, et EL ja selle liikmesriigid praegust olukorda arvesse võtaksid ja töötaksid välja tegelikest andmetest ja ELi huvidest lähtuva uue lähenemisviisi inimeste liikumisele, tugevdades inimeste vastupanuvõimet ja suurendades nende juurdepääsu põhiteenustele, eelkõige haridusele, ning nende integreerimist ja panust kohalikku ellu, pakkudes neile töötamise ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise võimalusi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et rahvusvaheline ränne võib kaasa aidata sotsiaal-majanduslikule arengule, nagu seda on ajaloos varemgi juhtunud, ja et rändekäsitlus peab olema positiivne, nii et see edendaks teema tõelist ja objektiivset mõistmist ja sellega seotud ühiseid hüvesid, et võidelda ksenofoobse, populistliku ja natsionalistliku suhtumise vastu; peab seetõttu tervitatavaks ÜRO käivitatud kampaaniat „Üheskoos“ (Together), mille eesmärk on vähendada negatiivseid arusaamu ja hoiakut pagulaste ja rändajate suhtes, ning kutsub ELi institutsioone üles täielikule koostööle selle ÜRO kampaania toetuseks; rõhutab vajadust võtta ülemaailmsel, Euroopa, riiklikul ja kohalikul tasandil keskmise ja kaugema ajavahemiku poliitikameetmeid, mille puhul ei juhinduta ainult vahetust poliitilisest survest või riiklike valimistega seotud kaalutlustest; rõhutab, et need meetmed peavad olema sidusad, asjakohased, kaasavad ja paindlikud, et reguleerida rännet kui tavapärast inimlikku nähtust ja lahendada õiguspäraseid probleeme seoses piirihalduse, haavatavate rühmade sotsiaalse kaitse ning pagulaste ja rändajate sotsiaalse kaasamisega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunnistab asjaolu, et humanitaarabisüsteem on äärmiselt üle koormatud ning selle rahalistest vahenditest ei piisa mingil juhul sundrändekriisidega toimetulekuks, eelkõige arvestades nende valdavalt pikaajalist iseloomu; võtab seetõttu teadmiseks uue poliitikaraamistiku, mille komisjon esitas oma 2016. aasta aprilli teatises „Sundränne ja arenguabi“ ja mis kujutab endast sammu õiges suunas, ning kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles rakendama teatise sisu uues partnerlusraamistikus kolmandate riikidega; märgib, kui tähtis on terviklik ja kestlikum rändekäsitus, sealhulgas humanitaar- ja arenguabi tihedama seotuse edendamine ning eri partnerite kaasamine, kelle seas on piirkondlikud toimijad, valitsused, kohalikud omavalitsused, diasporaa, kodanikuühiskond, kaasa arvatud pagulaste ja rändajate organisatsioonid, kohalikud usuorganisatsioonid, asjaomased vabaühendused ning erasektor, et koostada sihipärased ja tõendipõhised strateegiad, võttes ühtlasi arvesse, et nagu Euroopa humanitaarabi konsensuses on öeldud, ei ole humanitaarabi kriisijuhtimise vahend; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et ELi arengukoostöö raames tuleks jätkuvalt tegelda ja tõhusalt võidelda sunniviisilise ümberasustamise ja rände algpõhjuste, nimelt relvakonfliktide, mis tahes põhjusel tagakiusamise, soolise vägivalla, halva valitsemise, vaesuse, majanduslike võimaluste puudumise ja kliimamuutuste vastu, püüdes vähendada riikide ebakindlust, edendades rahu ja julgeolekut, konfliktide lahendamist ja konfliktijärgset leppimist, õiglust ja võrdsust ning tugevdades institutsioone, haldussuutlikkust, demokraatiat, head valitsemistava, õigusriigi põhimõtteid ning inimõiguste ja põhivabaduste austamist kooskõlas 2030. aasta säästva arengu tegevuskava eesmärgiga 16 ja põhimõtetega, mis on sätestatud ÜRO põhikirjas ja rahvusvahelises õiguses; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toonitab vajadust keskenduda rände sotsiaal-majanduslikele aspektidele, analüüsida riikide kaupa sundrände ja rände algpõhjusi ja ergutada päritoluriike vastu võtma ja rakendama meetmeid ning poliitikat, mis aitavad luua inimväärseid töökohti ning reaalseid majanduslikke võimalusi, et ränne ei oleks enam vajadus, vaid võimalus; kutsub ELi üles jätkama poliitikat, mille eesmärk on vaesust vähendada ja see lõpuks kaotada, vähendada ebavõrdsust ja toiduga kindlustamatust, edendada majandusarengut, võidelda korruptsiooni vastu ja tugevdada põhilisi avalikke teenuseid; märgib, et eduka poliitika raames tuleks tunnistada nii vastuvõtvates kui ka päritoluriikides majandusliku vastupanuvõime loomise vajadust; rõhutab vajadust suurendada poliitikavaldkondade arengusidusust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et töökohad ja majanduslikud võimalused on sundrändest põhjustatud haavatavuse leevendamisel otsustavalt tähtsad; kutsub ELi üles aitama rändajatel ja pagulastel liikuda selliseid võimalusi pakkuvatesse kohtadesse, et aidata luua nende uues elukohas võimalusi (sealhulgas eemaldades tööturule pääsemisega seotud takistused), ning aitama neil omandada uusi oskusi, mis on kohaliku tööturu vajadustega paremini kooskõlas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunneb heameelt panuse üle, mille EL on andnud humanitaarabisse maailma suurima rahastajana, kelle eesmärk on pagulaste elutingimusi parandada; kutsub ELi ja liikmesriike üles täitma juba võetud lubadusi ja suurendama oma finantskohustusi kooskõlas humanitaarvajaduste suurenemisega; märgib, et humanitaarreageerimine on alati sundrände kriisidele reageerimise esimene element; rõhutab, et rahvusvaheline õigus ning humaansuse, neutraalsuse, erapooletuse ja sõltumatuse humanitaarpõhimõtted peavad jääma ELi poolt pagulas- ja sundrände kriisidele reageerimise suunavaks raamistikuks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tunnistab, et miljonite kaasinimeste väärikust õõnestatakse veelgi, kui nad peavad pagulaslaagrites või linnaäärsetel aladel jõude elama, ilma et neil oleks juurdepääsu põhivajadustele, elatisele ja sissetulekuvõimalustele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et tähtis on teadvustada rände soolist mõõdet, mitte ainult seetõttu, et naised on teatavate kuritarvituste suhtes haavatavad, vaid ka tulenevalt naiste rände mitmesugustest põhjustest, nende rollist kriisiolukordadele reageerimisel, nende sotsiaalmajanduslikust panusest ning aktiivsest osalemisest konfliktide lahendamisel ja ennetamisel, samuti konfliktijärgsetes protsessides ja demokraatliku ühiskonna taastamisel; märgib, et sundrände sügavamate põhjustega tegelemiseks ning selleks, et tagada naiste õiguste ja nende autonoomia austamine, on rändeprotsessi kõigis etappides vaja pöörata rohkem tähelepanu naiste mõjuvõimu suurendamisele ning nende suuremale rollile otsuste tegemisel; kordab, et ELi pagulaste ja rändajate liikumisega seotud poliitikas tuleb arvesse võtta soolist ja vanuselist aspekti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab tihedamat koostööd ÜRO ja teiste osalejatega, sealhulgas suuremaid rahalisi makseid UNHCRile ja ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonile Lähis-Idas (UNRWA); rõhutab sellega seoses vajadust parandada elutingimusi pagulaslaagrites, eelkõige tervishoiu ja hariduse vallas, ning järk-järgult lõpetada pikka aega kestnud kriiside kontekstis sõltuvus humanitaarabist, edendades vastupanuvõimet ja võimaldades põgenikel väärikalt elada, andes vastuvõtvatele riikidele omapoolse panuse, kuni võimaliku vabatahtliku tagasipöördumise või ümberasumiseni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tõstab esile ELi võetud olulisi meetmeid rändekriisi välismõõtmega tegelemiseks ning eelkõige võitlust rändajate smugeldamise ja inimkaubanduse eest vastutava organiseeritud kuritegevuse vastu ning täiustatud koostööd päritolu- ja transiidiriikidega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et päritoluriikides tuleb aidata luua raamistik ja struktuurid, et tagasisaadetud haavatavad ja tõrjutud rändajaid kaitsta ja inimväärselt vastu võtta ja võimaldada neil sotsiaalses ja kultuurilises mõttes edukalt integreeruda; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab meelde, et haavatavad inimrühmad, sealhulgas naised, lapsed (nii koos perekondadega kui ka saatjata), puudega inimesed, eakad ja LGBTI-inimesed on rände kõigis etappides eriti suures väärkohtlemise ohus; tuletab meelde, et naised ja tütarlapsed on lisaks suures soopõhise ja seksuaalse vägivalla ja diskrimineerimise ohus, isegi kui nad on jõudnud turvaliseks peetavasse kohta; nõuab, et nendele inimrühmadele antaks ümberasustamise või integreerimise täiendusena eriabi ja suurem humanitaarkaitse ning et nendega tegeldaks eelisjärjekorras sootundlike vastuvõtumenetluste abil, pöörates suuremat tähelepanu miinimumstandardite järgimisele ja tõhusamalt rakendades perekonna taasühinemise nõudeid; nõuab erilisi kaitsemeetmeid haavatavate inimeste vastu suunatud vägivalla ja diskrimineerimise vastu varjupaigamenetluse ajal ning nõuab, et neile antaks juurdepääs elanikustaatusele ja põhiteenustele, kaasa arvatud tervishoid ja haridus, kooskõlas kohaldatava õigusega; kutsub Euroopa Liitu üles koostama kolmandate riikidega koostöös koolitusprogramme, milles käsitletakse kaitsetute pagulaste ja rändajate erivajadusi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kinnitab, et lapsed moodustavad märkimisväärse osa rändajatest ja pagulastest ning et tuleb välja töötada ja kasutusele võtta konkreetsed menetlused, et tagada kõigi laste kaitsmine kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsiooniga; palub vastuvõtvaid riike tagada lapspagulaste täielik juurdepääs haridusele ja toetada nii palju kui võimalik nende integratsiooni ja kaasamist riiklikesse haridussüsteemidesse; kutsub ühtlasi humanitaar- ja arenguvaldkonna asutusi üles pöörama rohkem tähelepanu õpetajate haridusele ja koolitusele nii ümberasustatud kui ka vastuvõtvates kogukondades; kutsub rahvusvahelisi rahastajaid üles keskenduma pagulaskriisile reageerimisel hariduse edendamisele programmide kaudu, mille eesmärk on lapspagulasi kaasata ja psühholoogiliselt toetada, samuti soodustades vastuvõtva riigi keele õppimist, et tagada lapspagulaste parem integratsioon; väljendab heameelt rahalise toetuse üle, mille eesmärk on Süüria lastele laiemalt haridust ja koolitust anda, ning hiljutise hariduskulutuste suurendamise üle ELi humanitaarabi eelarves 4 %-lt 6 %-ni, mis annab ELile juhtpositsiooni hädaolukordades käivitatavate haridusprojektide toetamisel kogu maailmas; nõuab suuremat tõhusust selle uue rahastamise rakendamisel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | möönab, et kodakondsusetus on oluline inimõigusprobleem; palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel võidelda kodakondsusetuse vastu kogu ELi välistegevuses, eelkõige soo, usu või vähemusse kuulumise alusel diskrimineerimise vastu kodakondsust käsitlevates õigusaktides, edendades laste õigust kodakondsusele ning toetades UNHCRi kampaaniat, mille eesmärk on kaotada kodakondsusetus aastaks 2024; mõistab hukka piirangute ja keeldude kehtestamise teatavate riikide territooriumilt lahkumisele ja sinna tagasi pöördumisele ning kodakondsusetuse tagajärjed õigustele juurdepääsu seisukohast; kutsub riikide valitsusi ja parlamente üles kaotama karistuslikke õigussüsteeme, kus rännet loetakse rikkumiseks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et kooskõlas ELi põhimõtetega peaks ELi rändealase välispoliitika üks üldeesmärk olema rahvusvahelise rände mitmepoolse juhtimiskorra loomine, mille esimene etapp oli hiljutine ÜRO kõrgetasemeline kohtumine; |
| --- | --- |

17.

Rahvusvahelise rände parem juhtimine kui ülemaailmne kohustus

| 18. | väljendab sügavat muret seoses USA valitsuse hiljutise otsusega keelata ajutiselt seitsme islamienamusega riigi kodanike pääs USAsse ja ajutiselt peatada USA pagulassüsteem; usub, et selline diskrimineeriv otsus õhutab immigratsioonivastast ja ksenofoobset diskursust, ei pruugi olla kooskõlas peamiste rahvusvaheliste õigusaktidega, nagu Genfi konventsioon, ja võib tõsiselt kahjustada praeguseid ülemaailmseid jõupingutusi pagulastega seotud vastutuse õiglaseks rahvusvaheliseks jagamiseks; palub ELil ja liikmesriikidel võtta tugev ühine hoiak rahvusvahelise kaitsesüsteemi ja kõigi mõjutatud elanikkonnarühmade, eriti ELi kodanike õiguskindluse kaitseks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | väljendab heameelt seoses ÜRO Peaassamblee 19. septembri 2016. aasta kõrgetasemelise kohtumisega suurtele pagulas- ja rändeliikumistele reageerimise teemal ning USA korraldatud juhtide tippkohtumisega, sest rändevoogudega seotud vastutus on ülemaailmne ja see nõuab tulemuslikku ülemaailmset reageeringut ning kõigi osaliste tõhustatud koostööd, et saavutada täielikult inimõigusi austav kestlik lahendus; tunneb heameelt eelmainitud tippkohtumiste tulemuste üle, kus siiralt väljendati enneolematult ulatuslikku poliitilist vastutusevõttu, ja loodab, et see avab kiiresti tee tõeliselt ülemaailmseks reageerimiseks ja rahvusvaheliseks põgenike ja suurte rändevoogudega seotud kohustuste jagamiseks kõikjal maailmas; väljendab siiski sügavat kahetsust konkreetsete lubaduste või õiguslikult siduvate kohustuste puudumise pärast seoses abi ja reformidega, mis on vajalikud selleks, et ületada lõhe retoorika ja tegelikkuse vahel; kutsub kõiki asjaosalisi üles tagama pidevat, kiiret ja tulemuslikku poliitilist osalust ja koostööd, teadmiste ja kogemuste vahetamist partnerriikide, kodanikuühiskonna organisatsioonide ning kohalike asutustega, rahastamist ja konkreetseid solidaarsusmeetmeid pagulasi vastuvõtvate riikide toetamiseks; rõhutab, et rändeprobleemidega tegelemiseks on vaja ELi ja tema rahvusvaheliste partnerite tööd ÜRO tasemel rohkem kooskõlastada; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid juhtrolli rahvusvahelistes jõupingutustes, eelkõige tagamaks, et kokkulepped – sh ka pagulasi ning turvalist, korrakohast ja seaduslikku rännet puudutavad tulevased ÜRO kokkulepped – viiakse viivitamatult ellu, rakendades vajadusel järelmeetmeid; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et üleilmne rände- ja liikuvusalane koostöö peaks põhinema piirkondlikel ja allpiirkondlikel raamistikel; kutsub komisjoni üles tugevdama koostöökavasid piirkondlike organisatsioonidega, näiteks Aafrika Liidu, Araabia Riikide Liiga ja Pärsia lahe koostöönõukoguga, et ühtlasi edendada piirkonnasisese liikuvuse haldamist, ning rõhutab, et tähtis on ergutada neid piirkondlikke organisatsioone niisuguses koostöös täiel määral osalema; märgib, et majandusintegratsioon allpiirkondade tasandil, eelkõige Aafrikas, on samuti vahend ühise juhtimise edendamiseks ning lõuna-lõuna suunaliste algatuste soodustamiseks rände ja liikuvuse juhtimisel; nõuab tungivalt, et EL püüaks saavutada Aafrika Liidu tugevamat ja usaldusväärsemat osalemist Aafrika mandril toimuvate poliitiliste kriiside ennetamisel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et EL võib kasu saada tihedamast koostööst ja koostoimest mitmepoolsete arengupankade ja ÜRO eriasutustega, eelkõige UNHCRi ja nüüd ÜROga seotud Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooniga (IOM); võtab teadmiseks Maailmapanga hiljutised mõtteavaldused seoses sundrändajate olukorraga ning tunneb heameelt selle üle, et on tunnustatud vajadust töötada välja leevendamis- ja varjupaigapoliitika, mis toetab sundrändajate integreerimist ja samal ajal kohustab vastuvõtvaid kogukondi oma arengueesmärke täitma; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et sundrändajate ümberasustamine on rahvusvahelise kogukonna kohustus, milles UNHCRil on oluline roll; kutsub kõiki ELi liikmesriike üles oma lubadustest täielikult kinni pidama; peab äärmiselt oluliseks viivitamatult rakendada koordineeritud ja kestlikku lähenemist, mis tagab rahvusvahelist kaitset vajavatele inimestele õiglased ja kättesaadavad menetlused Euroopa Liidus ja muudes vastuvõtvates riikides varjupaiga saamiseks, selle asemel et jätta probleemi lahendamine piiriäärsete riikide või konfliktialadega piirnevate riikide kohustuseks; rõhutab asjaolu, et finantsabiga ei suudeta sundrände ulatust katta, kusjuures olukorda raskendab sobivate ja tõhusate lahenduste puudumine sundrände algpõhjustega tegelemiseks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab pagulasi puudutavaid rahvusvahelise õiguse kohaseid kohustusi ning kutsub kõiki riike, kes veel ei ole seda teinud, pagulasseisundi konventsiooni ja selle protokolle ratifitseerima ja rakendama; kutsub kõiki riike üles laiendama kaitset riigisisestele põgenikele, näiteks selliste mehhanismidega nagu Aafrikas riigisiseste põgenike kaitsmist ja abistamist käsitlev Aafrika Liidu konventsioon (Kampala konventsioon); |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et turvalise riigi ja turvalise päritoluriigi mõisted ei tohiks takistada varjupaigataotluste individuaalset läbivaatamist; nõuab spetsiaalse, üksikasjaliku ja korrapäraselt ajakohastatud teabe kogumist inimeste õiguste kohta, eelkõige naiste, laste, puudega ning LGBTI-inimeste puhul, varjupaigataotlejate päritoluriikides, sealhulgas sellistes riikides, mida peetakse turvaliseks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et tuleb teha kõik võimalik, et tagada pagulastele inimväärne elukeskkond liikmesriikides ning pagulaslaagrites, eelkõige tervishoid, võimalus omandada haridust ning võimalus töötada; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et vaja on suurendada haridusvõimalusi; nõuab kvalifikatsiooni tunnustamise põhimõtete ühtlustamist ning võõrtöötajate õiguste ja sotsiaalkindlustuskatte kaitsmist kooskõlas peamiste Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonidega; nõuab kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvahelise konventsiooni allkirjastamist ja ratifitseerimist; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on seisukohal, et ajutine või täiendav kaitse, mis põhineb eeldusel, et pagulased naasevad võimalikult ruttu koju, tekitab perspektiivitust ja vähendab lõimumisvõimalusi; tuletab meelde, kui tähtis on positiivne roll, mis pagulastel võib olla oma ühiskonna ülesehitamisel pärast oma riiki või välismaalt naasmist; |
| --- | --- |

27.

| 28. | peab taunitavaks Vahemeres hukkunud rändajate kurvastavalt suurt arvu ning väljendab muret rändajate ja varjupaigataotlejate inimõiguste üha sagedasema rikkumise pärast nende teekonnal Euroopasse; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tunneb sügavat muret selle pärast, et arvukalt lapspagulasi on kadunuks jäänud; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma andmebaasi, mis sisaldaks üksikasju liikmesriikide territooriumile saabunud saatjata laste kohta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab vajadust leida vägivaldsetele konfliktidele püsivad diplomaatilised ja poliitilised lahendused ning investeerida tulemuslikesse eelhoiatus- ja konfliktiennetusmehhanismidesse, et tulevikus selliste konfliktide arvu vähendada; nõuab, et EL algataks rahvusvaheliste partnerite ning peamiste piirkondlike jõudude ja organisatsioonidega kooskõlastatud diplomaatilisi jõupingutusi, et võtta konfliktide ennetamisel ning läbirääkimiste vahendamisel, lahenduste otsimisel ja lepitamisel jõulisem ja aktiivsem hoiak; rõhutab, et see peaks olema kesksel kohal Euroopa välisteenistuse tegevuses, kellele tuleks anda selleks vajalikud vahendid ja volitused, sealhulgas eelarve ja töötajate näol; tuletab selles kontekstis meelde Euroopa Liidu delegatsioonide ja eriesindajate olulist rolli; toonitab, et sundrändele ja rändele reageerimine peaks lähtuma vajadustest ja õigustest ning seejuures tuleks arvesse võtta elanikkonna haavatavust, piirdumata üksnes humanitaarabiga, vaid hõlmates ka arengukoostöö ja kodanikuühiskonna osalisi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub ELi ja liikmesriike üles oma kliimamuutustega seotud kohustustesse tõsiselt suhtuma, kiiresti ellu viima Pariisi kokkulepet ja võtma juhtrolli, tunnistades kliimamuutuste mõju massilise ümberasumisele, sest selle ulatus ja sagedus tõenäoliselt suureneb; kutsub eelkõige ELi üles andma kliimamuutustest mõjutatud riikide käsutusse piisavaid vahendeid, et aidata neil muutuste tagajärgedega kohaneda ja nende mõju leevendada; nõuab tungivalt, et see ei tohiks toimuda traditsioonilise arengukoostöö arvel, mille eesmärk on vähendada vaesust; on seisukohal, et kliimamuutuste tõttu kodust lahkuma sunnitud isikute jaoks tuleb luua eraldi rahvusvahelise kaitse seisund, milles võetakse arvesse nende isikute erilist olukorda; |
| --- | --- |

31.

| 32. | avaldab tunnustust piirkondlike ja rahvusvaheliste vabaühenduste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide tööle, kes hoolimata kõikidest raskustest ja ohtudest annavad hädavajalikku ja tihti elu päästvat abi kõige haavatavamatele inimestele nii pagulaste ja rändajate päritolu-, transiit- kui ka sihtriikides; märgib, et see töö on paljudel juhtudel aidanud täita riikide ja laiema rahvusvahelise üldsuse jäetud lünka; |
| --- | --- |

32.

| 33. | peab väga oluliseks, et saadaks üle praegusest suhtumisest pagulastesse, keda kujutatakse ainult koormana, ning rõhutab, millise positiivse panuse nad võiksid vastuvõtva kogukonna elus anda, kui neile selleks võimalus antaks; soovitab kaasata pagulased neid otseselt mõjutavate poliitiliste lahenduste kindlaksmääramisse ja kujundamisse ning vajalike programmide loomisse või täiendamisse; kutsub Euroopa Liidu institutsioone ja ameteid üles looma oma haldussüsteemis praktikavõimalusi, mis oleksid mõeldud eriti Euroopa Liidus seaduslikult elavatele noortele kõrgharidusega pagulastele, sest see võimaldaks eeskuju anda ja näidata, millist kasu annab noortesse investeerimine; |
| --- | --- |

33.

ELi välistegevus ja partnerlus kolmandate riikidega

| 34. | rõhutab, et ELi välistegevus peaks olema rahule orienteeritud, proaktiivne ja tulevikku vaatav, mitte peamiselt reageeriv ja uute kriiside tekkimisel pidevalt muutuvate eesmärkidega; toetab tihedamat koostööd ELi ja kolmandate riikide vahel julgeoleku, hariduse ja teabevahetuse valdkonnas, et parandada rände haldamist ja hoida ära uusi kriise; tuletab meelde, et ränne kui nähtus tuleneb tervest hulgast keerukatest põhjustest, nt rahvastiku kasv, vaesus, võimaluste puudumine, ebapiisav töökohtade loomine, poliitiline ebastabiilsus, inimõiguste rikkumine, poliitiline rõhumine, tagakiusamine, sõjalised konfliktid ja muu vägivald ning kliimamuutused; tuletab meelde, et nende probleemidega tegelemine võib sundrände ja rände algseid tõuketegureid vähendada; rõhutab olulist vajadust tugevdada poliitika sidusust kahel tasandil: ELi sise- ja välispoliitika vahel ning välistegevuse enda raames laienemispoliitika, Euroopa naabruspoliitika, ELi strateegiliste partneritega sõlmitud kahepoolsete suhete ning arengu- ja kaubanduspoliitika vahel; on seisukohal, et arenguriike puudutav kaubanduspoliitika peaks olema vastastikku kasulik ning selle puhul peaks asjakohaselt arvesse võtma nende riikide ja ELi vahelisi majanduslikke erinevusi; toonitab volinike välistegevuse töörühma tähtsust ELi rändega seotud meetmete kooskõlastamisel kõrgeimail poliitilisel tasandil ja ambitsioonika ELi ühise rändepoliitika algatamisel; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et tuleb võtta kasutusele terviklik lähenemisviis väliskonfliktidele ja kriisidele, kaardistades ümberasumise otsesed ja kaudsed majanduslikud, keskkondlikud, sotsiaalsed, eelarvega seotud ja poliitilised mõjud kolmandatele riikidele, et kohandada arengupoliitikat paremini nende vajadustele; |
| --- | --- |

35.

| 36. | märgib, et Euroopa naabruspoliitika läbivaatamises, mille ettepanek esitati 18. novembril 2015, nähakse ette ELi naabruses asuvate partnerriikide kolmandatest riikidest naabrite kaasamine laiendatud koostööraamistikesse; nõuab seetõttu tungivalt temaatiliste raamistike loomist, et teha ettepanek koostööks liidu, lõunanaabruses asuvate partnerriikide ja (eelkõige Aafrika) oluliste piirkondlike osalejate vahel sellistes piirkondlikes küsimustes nagu julgeolek, energia ning pagulaste ja rändevoogude haldamine; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kordab, et ELi välispoliitika alus on põhimõte „rohkema eest rohkem“, mis tähendab, et demokraatlike reformide valdkonnas edusamme tegevate riikidega peaks EL arendama veelgi tihedamaid (finantsilisi) partnerlussuhteid; rõhutab, et ELi välispoliitika üks prioriteete peaks olema kolmandate riikide elanike elukvaliteedi parandamine; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles koostöös liikmesriikidega tegelema riigi, majandusliku ja sotsiaalse vastupidavuse suurendamisega, eelkõige ELi naaberriikides ja laiemas ümbritsevas piirkonnas, sealhulgas Euroopa naabruspoliitika ja muude ELi vahendite abil; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mõistab hukka rände üha suurema kriminaliseerimise asjaomaste isikute inimõiguste arvelt ning pagulaste väärkohtlemise ja meelevaldse kinnipidamise kolmandates riikides; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja Euroopa välisteenistust üles seda küsimust käsitlema, sealhulgas inimõigustealastes dialoogides ning õigus-, vabadus- ja julgeolekuküsimuste allkomisjonides, ning arendama välja kaitsesuutlikkuse transiidiriikideks olevates kolmandates riikides; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab, et kehtestataks tõeline, inimõigustest lähtuv ühine Euroopa rändepoliitika, mis tugineks liikmesriikide solidaarsuse põhimõttele, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 80, kindlustades ELi välispiire ning nähes ette seaduslikud kanalid turvaliseks ja korrakohaseks rändeks, sealhulgas korduvrändeks; see jätkusuutlik pikaajaline poliitika edendaks majanduskasvu ja ühtekuuluvust ELis, et luua selge raamistik ELi suhetele kolmandate riikidega; kutsub komisjoni ja nõukogu üles tugevdama Euroopa sinise kaardi süsteemi, et majandusrännet paremini hallata; hoiatab, et igasugune poliitika, mis on vastuolus ELi põhiväärtustega, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 8 ja põhiõiguste hartas, kahjustaks ELi usaldusväärsust ja tema võimet mõjutada rahvusvahelisi suundumusi; märgib, et ELi välisrändepoliitika lepingud kolmandate riikidega peavad juhinduma pikaajalistest eesmärkidest, et luua kestvaid partnerlussuhteid; tuletab meelde, et kõik sellised partnerlused peaksid põhinema dialoogil, ühistel huvidel ja vastastikusel vastutusel; väljendab heameelt seoses ELi tegevuskavaga rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks (2015–2020), milles on kavandatud tihendada koostööd kolmandate riikidega, kuid rõhutab, et inimsmugeldajate ärimudeli lõhkumiseks ja inimkaubanduse vastu võitlemiseks oleks äärmiselt oluline ELi ühise seadusliku rändepoliitika rakendamine; palub komisjonil viia kehtiv liidu õigustik täielikult kooskõlla maa-, mere- ja õhuteed pidi üle riigipiiri välismaalase ebaseaduslikku toimetamist tõkestava ÜRO protokolliga ning tagada vägivalla või ärakasutamise ohvriks langevate rändajate piisav kaitse; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nõuab, et kõikides kokkulepetes kolmandate riikidega tagataks, et rändajate õigused on olenemata nende staatusest kooskõlas rahvusvahelise õigusega, ning nõuab, et võetaks vastu asjaomased õigusaktid, kaasa arvatud varjupaigaküsimustes, rõhutades eelkõige, et üksnes riigipiiri õigusliku aluseta ületamine ei saa olla isiku vangistamise aluseks; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tuletab meelde, kui tähtis on kolmandate riikidega tehtav koostöö võitluses inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ja inimkaubanduse vastu, et saada võrgustike jälile juba ahela võimalikult varajastes etappides; rõhutab sellega seoses vajadust tõhustada nende riikidega tehtavat õigus- ja politseikoostööd kõnealuste võrgustike tuvastamiseks ja hävitamiseks; tuletab lisaks meelde vajadust tugevdada nende riikide suutlikkust, et neil oleks võimalik vastutavaid isikuid tõhusalt vastutusele võtta ja karistada; palub seetõttu edendada koostööd liidu, liikmesriikide, Europoli, Eurojusti ja asjaomaste kolmandate riikide vahel; rõhutab, et inimkaubanduse tõkestamiseks võetavad meetmed ei tohiks kahjustada inimkaubanduse ohvrite, rändajate, pagulaste ja rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste õigusi; nõuab inimkaubanduse ohvrite ja laste kinnipidamise viivitamatut lõpetamist; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tuletab meelde, et inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ja inimkaubanduse võrgustikud kasutavad kuritegevuseks kõiki internetivõimalusi ning seetõttu on äärmiselt tähtis, et liit tõhustaks sellega seoses oma tegevust, eelkõige Europoli ja internetisisust teavitamise üksuse (EU IRU) raames, ja koostööd kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

43.

| 44. | märgib, et inimkaubandusvõrgustikud võivad oma ohvrite Euroopa territooriumile saatmiseks kasutada seaduslikke rändeteid; on seisukohal, et kriteeriumid, mille täitmist oodatakse kolmandatelt riikidelt enne igasugust liiduga viisanõude kaotamise kokkulepet, peaksid eraldi hõlmama nende kolmandate riikide koostööd inimkaubanduse vastu võitlemise valdkonnas; kutsub komisjoni üles pöörama nii sellele kui ka inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate vastu võitlemise problemaatikale erilist tähelepanu kõikides dialoogides, mida peetakse läbirääkimistel selliste kokkulepete üle; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kiidab heaks seisukoha, et EL peaks seadma kõigis ühistes poliitikavaldkondades ja eelkõige kolmandate riikide osas endale selged prioriteedid ja mõõdetavad eesmärgid; rõhutab, et Euroopa Parlament peaks osalema nende selgete eesmärkide kindlaksmääramises; on seisukohal, et ühisel lähenemisel põhinev ELi välistegevus on ainus viis tagada tugev ja tõhus poliitika; nõuab ELi ja liikmesriikide vahel tõeliselt ühtlustatud ja kooskõlastatud tegevust, kuna ühepoolsed algatused, nii sise- kui ka välisasjades, võivad kahjustada meie ühise poliitika ja ühiste huvide elujõulisust ja edu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nõuab ELi välispiiride paremat kaitsmist, et ennetada ebaseaduslikku sisenemist ELi, takistada inimeste ebaseaduslikku üle piiri toimetamist ja hoida ära inimeste hukkumist merel; tunneb sellega seoses heameelt Frontexile tugineva Euroopa piiri- ja rannikuvalve loomise üle, kuna see aitab rännet tõhusamalt hallata; rõhutab siiski, et piiri kaitsmiseks on kõikidele ELi Kagu-Euroopas paiknevatele liikmesriikidele, ELi kandidaatriikidele ja muudele selle piirkonna partnerriikidele vaja anda suuremat rahalist ja tehnilist abi; peab eriti kahetsusväärseks, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti välistegevuse üle puudub parlamentaarne kontroll, ning palub ametil sellega seoses anda Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru kolmandate riikidega ja kodanikuühiskonna osalusel kokku lepitud töökorralduste ja ühisoperatsioonide rakendamisest; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, et turvaliste ja seaduslike teede avamine varjupaigataotlejatele ja potentsiaalsetele rändajatele võimaldaks neil kasutada ametlikke sisenemis- ja väljumissüsteeme, jättes sellega kuritegelike üle piiri toimetajate ja organiseeritud kuritegelike võrkude teenused kasutamata; rõhutab, et seaduslike rändeteede puudumine toob tihti kaasa ebaseaduslike liikumisteede arvu suurenemise, mis omakorda põhjustab kaitsetust ja suurendab rändajate ja pagulaste väärkohtlemise ohtu kogu teekonna vältel; nõuab sellega seoses kiiret, konkreetset ja reaalset tegutsemist, et luua organiseeritud, turvalised ja seaduslikud liikumisteed ELi tervikuna, muu hulgas tõhusama perekonna taasühinemise korra ja ümberasustamisprogrammide abil; kutsub veel kord liikmesriike üles kasutama iga olemasolevat võimalust humanitaarviisade andmiseks eelkõige haavatavatele isikutele ja eriti saatjata alaealistele päritoluriikides või transiidiriikides asuvates liidu saatkondades ja konsulaaresindustes; nõuab, et Euroopa ühine varjupaigasüsteem lubaks varjupaigataotlusi vastu võtta ja menetleda ka väljaspool ELi või ELi välispiiridel; nõuab, et EL toetaks teravate pagulas- ja ümberasustamiskriisidega tegeledes humanitaarkoridoride loomist, et anda humanitaarabi ning tagada pagulaste esmaste vajaduste täitmine ja inimõiguste järgimine; võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku liidu ümberasustamisraamistiku loomise kohta, kuid kutsub üles jätkama liidu tasandil tööd seaduslike liikumisteede loomiseks ja tõhustamiseks, mis täiendaks ümberasustamist; |
| --- | --- |

47.

| 48. | võtab teadmiseks uue partnerlusraamistiku kolme riigiga, nähes selles tõelise poliitilise tegevuse märki, eriti kuna raamistikul on nii lühiajalised eesmärgid, nagu elude päästmine Vahemeres ning päritolu- ja transiidiriiki tagasipöördumise määra tõstmine, kui ka pikaajalised eesmärgid, nagu ebaseadusliku rände ja sundrände algpõhjustega tegelemine kolmandatele riikidele suutlikkuse suurendamiseks antava ELi abi suurendamise teel ning edendades nende poliitilist, sotsiaalset ja majanduslikku olukorda; rõhutab, et 2016. aasta juuni teatises esitatud lähenemisviisi edu sõltub ELi võimekusest pakkuda tegelikke, ühiselt kokku lepitud stiimuleid kolmandatele transiidi- ja päritoluriikidele, ning väljendab muret seoses pakutu vähesusega, mis keskendub peamiselt piirihaldusele ja vabatahtliku tagasipöördumise mehhanismidele, mis moodustavad vaid lühiajalise osa – kuigi väga olulise osa – vajalikust reageerimisest äärmiselt keerulisele olukorrale; rõhutab, et uuest partnerlusraamistikust ei tohi saada ELi rändealase tegevuse ainus sammas ja märgib, et selliseid meetmeid on vaja tasakaalustada ja täiendada, pöörates eelkõige tähelepanu kohaliku majanduse arendamisele, koolitusele, piirkondlikule liikuvusele ning parandatud kaitsetasemele transiit- ja päritoluriikides; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tuletab meelde, kui oluline on uues partnerlusraamistikus tasakaalustatud lähenemisviis; hoiatab igasuguse kvantitatiivse lähenemisviisi eest uues partnerlusraamistikus ja sellega seotud rändekokkulepetes, mis näeks ELi põhieesmärgina ette „mõõdetava kasvu tagasipöördumise mahus ja määras“; juhib tähelepanu asjaolule, et tagasipöördumiste arv sõltub selgesti rändevoogude iseloomust ja olukorrast päritoluriigis; rõhutab, et selliste kokkulepete lühiajalised eesmärgid peaksid keskenduma sellele, kuidas kõige paremini toime tulla väljakutsetega, millega seisavad silmitsi kolmandad riigis, sh töötades välja seaduslikud rändeteed, mille tulemusena vähenevad ebaseadusliku rände tase ja Vahemere ületamise üritamisel hukkuvate rändajate arv; nõuab kolmandate riikide noortele kättesaadavate stipendiumide arvu suurendamist; tunneb heameelt asjaolu üle, et ELi tagasisaatmist ja taasintegreerimist käsitlevad programmid toetavad transiit- ja päritoluriikides suutlikkuse suurendamist ja rändehalduse parandamist; nõuab, et hinnataks ELi tagasisaatmispoliitika rakendamist; tuletab meelde, et kolmandad riigid peavad täitma tagasivõtulepingutes sätestatud kohustusi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab, et Lääne-Balkani piirkonnas asuvate ELi kandidaat- ja potentsiaalsete kandidaatriikidega on vaja luua tihedad partnerlussuhted rände küsimustes ning pakkuda vajalikku abi ja koostööd piirkonna rändevoogude haldamiseks; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nõuab, et liikuvuspartnerluste ja korduvrände alaste kokkulepetega hõlbustataks kolmandate riikide kodanike liikumist oma riigi ja ELi vahel ning säilitataks mõlema poole sotsiaalmajanduslik areng; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, et koolitustegevuse ja kolmandate riikidega heade tavade vahetamise raames peaks EL keskenduma asjaomasele liidu ja rahvusvahelisele õigusele ja sellekohasele tavale, pidades eelkõige silmas põhiõigusi, rahvusvahelise kaitse kättesaadavust, otsimis- ja päästetegevust ning kaitsetus olukorras olevate inimeste paremat tuvastamist ja abistamist; on seisukohal, et see kehtib eriti piirihaldusega seotud koolituse puhul, mida ei tohiks vastavalt rahvusvahelisele õigusele mingil juhul kasutada selleks, et takistada inimesi oma riigist lahkumast; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub üles äärmisele ettevaatlikkusele nende rändajate kohtlemisel, kes saadetakse tagasi oma päritoluriiki või kolmandasse riiki; on seisukohal, et igasugune tagasisaatmist ja tagasivõtmist käsitlev dialoog peaks eelkõige tagasivõtulepingute raames süstemaatiliselt hõlmama rändajate turvalise tagasipöördumise ja taasintegreerimise küsimust; rõhutab, et neile tuleks tagada täielik julgeolek ja kaitse inimväärikust alandava ja ebainimliku kohtlemise eest, seda ka kinnipidamiskeskustes, ning et liit peab toetama taasintegreerimisprogramme; tuletab meelde, et kedagi ei tohi tagasi saata või sunniviisiliselt tagasi viia riikidesse, kus tema elu või vabadus on ohus päritolu, usu, rahvuse, teatavasse sotsiaalsesse rühma kuulumise või poliitiliste veendumuste tõttu ja kus teda ohustab piinamine, inimväärikust alandav kohtlemine ja inimõiguste rikkumine üldisemalt; tuletab meelde, et kollektiivsed väljasaatmised ja tagasisaatmised on rahvusvahelise õigusega keelatud; |
| --- | --- |

53.

| 54. | julgustab välis- ja arengupoliitika valdkonna eest vastutajaid jälgima, et päritoluriiki tagasi saadetud isikuid koheldaks nõuetekohaselt ja nende isikupuutumatust austades; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja tugiprogramme, millega hoolitsetakse selle eest, et päritoluriikides rakendatakse konkreetseid abiprogramme, mis hõlmavad nii kutsealaseid koolitusmeetmeid kui ka majanduslike struktuuride, sh idufirmade ja väikeste ettevõtete asutamise alaseid programme ning kutsealaseid ja akadeemilisi vahetusprogramme ELi liikmesriikidega; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab, et partnerluslepingud, nagu liikuvuspartnerlus, peaksid tagama, et rändajaid saaks transiit-või päritoluriiki vastu võtta viisil, mis on täielikult kooskõlas nende põhiõigustega; rõhutab, et Lissaboni lepingu kohaselt on Euroopa Parlamendil ELi tagasivõtu- ja liikuvuslepingute sõlmimises selge sõna sekka öelda (ELi toimimise lepingu artikli 79 lõige 3) ning selles on konkreetselt rõhutatud, et Euroopa Parlament peab oma nõusoleku andma enne assotsieerimis- ja sarnaste lepingute sõlmimist (ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkt v) ning et teda tuleb teavitada viivitamata ja täielikult kõigil menetluse etappidel (ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 10); |
| --- | --- |

55.

| 56. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioonis väljendatud seisukohta, mille kohaselt soovitakse eelistada liidu tagasivõtulepinguid liikmesriikide poolt kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsetele lepingutele; tuletab meelde, et hiljuti koostati uus tagasisaatmist käsitlev Euroopa dokument, ning rõhutab, et selle tunnustamist tuleks süstemaatiliselt edendada kõikides uutes tagasivõtulepingutes; |
| --- | --- |

56.

| 57. | väljendab heameelt seoses ELi kui terviku nimel korraldatud kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi ning komisjoni (mõningatel juhtudel ka liikmesriikide) kõrgetasemelise dialoogiga, mis kujutab endast head ja tõhusat tava koordineerimise tugevdamiseks; rõhutab, et koordineerimisega peaksid tegelema komisjon ja Euroopa välisteenistus; palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel teavitada Euroopa Parlamenti korrapäraselt neist dialoogidest ning anda täpselt aru Hartumi ja Rabati protsesside operatiivsest rakendamisest ja Valletta tippkohtumisel kokku lepitud prioriteetsetest algatustest; kordab, et ühine vastutus ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud partnerlustes on liidu eduka rändepoliitika jaoks oluline tingimus; peab kahetsusväärseks, et komisjoni, välisteenistuse ja liikmesriikide poolt prioriteetsetele riikidele uues partnerlusraamistikus kavandatud pakette ei ole esitletud, läbi arutatud ega ka jõustatud Euroopa kodanike valitud esindajate osavõtul; mõistab hukka sellise läbipaistvuse puudumise ja nõuab Euroopa Parlamendi kaasamist rändekokkulepete väljastöötamisse ja nende rakendamise kontrollimisse, mis peab tagama inimõiguste, rahvusvahelise humanitaarõiguse ja ELi arengualaste lepinguliste kohustuste täieliku austamise; |
| --- | --- |

57.

| 58. | märgib, et 2030. aasta säästva arengu tegevuskava eesmärkide täitmine eeldab, et EL ja partnerriigid integreeriksid hästi juhitud rändedünaamika oma vastavatesse jätkusuutlikesse arengustrateegiatesse; kutsub sellega seoses komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles aitama transiidiriikidel töötada välja välismaalaste integratsiooni strateegiad ja luua kõrgete kaitsestandarditega varjupaigasüsteemid; |
| --- | --- |

58.

| 59. | toonitab, et ELi abi ja koostöö peab olema suunatud nii, et see aitaks edendada kolmandate riikide arengut ja majanduskasvu – kindlustades sellega ka majanduskasvu ELis – ning vähendada ja järk-järgult kaotada vaesust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 208, samas ei tohiks see ergutada kolmandaid riike tegema koostööd ebaseaduslike rändajate tagasivõtmiseks, sunniviisiliselt takistama inimeste lahkumist või peatama Euroopasse suunduvaid voogusid; tuletab meelde, et nii rahastajad kui ka abi saavate riikide valitsused peavad suurendama abi tõhusust; märgib, et rändevood on rahvusvaheline reaalsus ja nende alusel ei tohiks hinnata ELi rändealase välispoliitika edukust ning et lepingutes kolmandate riikidega tuleb juhinduda pikaajalistest eesmärkidest, kestvate partnerluste loomisest ja inimõiguste austamisest; |
| --- | --- |

59.

| 60. | rõhutab, et oluline on konsulteerida liidu kogu välispoliitilises tegevuses ka kodanikuühiskonnaga, pöörates eritähelepanu täielikule osalusele, läbipaistvusele ning teabe asjakohasele levitamisele kõikide rändega seotud suundumuste ja menetluste kohta; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kutsub komisjoni üles tegema tihedat koostööd varjupaigataotlejate päritoluriikides töötavate vabaühenduste ja ekspertidega, et teha kindlaks, kuidas oleks kõige parem aidata kõige haavatavamas olukorras olevaid inimesi ja ühiskonnarühmi; kutsub komisjoni üles kaasama varjupaigataotlejate päritoluriikides asuvaid vabaühendusi ja eksperte, et leida kõige paremini toimivad konfliktiennetusmehhanismid ja -vahendid; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab, et jõupingutuste dubleerimise vältimiseks, üleilmse abi mõju ja tõhususe maksimeerimiseks ning tagamaks, et peamine tähelepanu koondub arengule, peaks komisjon säilitama tugevat dialoogi kohalike ja rahvusvaheliste vabaühendustega, kodanikuühiskonnaga ja kohalike omavalitsustega partnerriikides ning ÜROga, et kujundada, rakendada ja hinnata rände-, ümberasustamis- ja pagulaspoliitikat; |
| --- | --- |

62.

| 63. | juhib tähelepanu kavatsusele vaadata läbi arengukoostöö programmdokumendid, et saavutada uued rändekokkulepped; rõhutab, et see läbivaatamine peab toimuma kooskõlas tõhusa arengu põhimõtetega ning dialoogis parterriikide, Euroopa ja kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning erasektoriga; nõuab, et Euroopa Parlament kaasataks läbivaatamise kõikidesse etappidesse, sealhulgas Euroopa Arengufondi programmidokumentide puhul; palub liikmesriikidel oma arenguabi läbi vaadata, pidades silmas kohustust panustada 0,7 % kogurahvatulust, et saavutada säästva arengu eesmärgid; |
| --- | --- |

63.

| 64. | nõuab tasakaalustatud arutelu pidamist ELi ja selle välispartnerite vahel; soovitab, et EL ja liikmesriigid võtaksid kohustuse suurendada ELi seadusliku rände võimalusi, olgu siis kaitse taotlemiseks, töö või hariduse eesmärgil või perekonna taasühinemiseks; |
| --- | --- |

64.

| 65. | palub liikmesriikidel ja komisjonil võtta kõik vajalikud meetmed rändajate rahaülekannete kiiruse, odavuse ja turvalisuse edendamiseks nii päritolu- kui ka vastuvõtvates riikides, sealhulgas langetades tehingutasusid, nagu on sätestatud 19. septembri 2016. aasta pagulasi ja rändajaid käsitlevas New Yorgi deklaratsioonis; |
| --- | --- |

65.

| 66. | väljendab sügavat muret seoses jätkuva konfliktiga Süürias, kus toimuv vägivald tsiviilisikute vastu, rünnakud tsiviiltaristule ja haiglatele ning rahvusvahelised humanitaarõiguse rikkumised viimase viie aasta jooksul on põhjustanud poole elanikkonna sunnitud ümberasumise; kutsub ELi ja liikmesriike üles täiendama konfliktide ärahoidmise ja kriisiohje meetmeid ning võtma endale suurema rolli konfliktide lahendamises ELi naaberriikides ja eelkõige Süüria konfliktis; väljendab täielikku toetust Süüria naaberriikidele, kes ilmutavad jätkuvalt erakordset solidaarsust, võttes piiratud ressurssidele vaatamata vastu miljoneid põgenikke; tuletab meelde, et paljud pagulased elavad endiselt puuduses, kusjuures neil on piiratud või täiesti olematu juurdepääs õiguslikule tunnustamisele, tervishoiu- ja haridussüsteemile ning tööturule; on sügavalt mures nende 75 000 inimese saatuse ja humanitaarolukorra pärast, kes on lõksus Jordaania piiril asuvas Rukbani mitteametlikus laagris; kutsub ELi ja liikmesriike üles jätkama ja tihendama koostööd ja dialoogi Liibanoni ja Jordaaniaga ning suurendama nende rahalist abistamist nii rahvusvaheliste organisatsioonide kui ka Euroopa kanalite kaudu, samuti tihendama koostööd muude kolmandate vastuvõtvate riikidega, esiteks selleks, et tagada pagulaskonnale väärikad elamistingimused, juurdepääsu esmastele teenustele ning õiguse vabale liikumisele ja töövõimalused, ning teiseks, et fondid saavutaksid oma lõppeesmärgid; rõhutab, et koos nende meetmetega tuleks anda abi vastuvõtvatele kogukondadele, tugevdamaks nende majanduslikku vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

66.

| 67. | märgib, et pärast liikmesriikide ja Türgi 18. märtsil 2016. aastal sõlmitud poliitilise kokkuleppe rakendamist on piiriäärsetesse liikmesriikidesse saabuvate inimeste hulk vähenenud; rõhutab selle poliitilise kokkuleppega seotud muresid, millest on avalikult teada andnud rahvusvahelised humanitaarabiorganisatsioonid, eelkõige seoses rahvusvahelise õiguse ja inimõiguste järgimisega; tunneb muret olukorra pärast Türgis ja selle pärast, kuidas see võib mõjutada Türgi kui turvalise riigi mainet; rõhutab, et viisanõude kaotamist Türgi jaoks ei tohiks näha kui tunnustust ELiga tehtud koostöö eest rändevaldkonnas, vaid kui kõikide ELi kehtestatud tingimuste hoolika täitmise tulemust; hoiatab selle mudeli kopeerimise eest teistes riikides, kuna arvesse tuleb võtta iga riigi ja piirkonna eripärasid; |
| --- | --- |

67.

| 68. | on äärmiselt mures inimõiguste olukorra pärast Türgis, kus pidevalt rikutakse põhiõiguseid, nagu sõna- või kogunemisvabadust, kus riigi kaguosa elanikkonda ründab nende endi valitsus, poliitilistel põhjustel on vallandatud üle 30 000 avaliku teenistuja ning ametivõimud on sulgenud üle 130 meediaväljaande; |
| --- | --- |

68.

| 69. | peab kahetsusväärseks konsulteerimise ja läbipaistvuse puudumist hiljuti allkirjastatud Afganistani ja ELi vahelise kokkuleppe „ühised edasised sammud seoses migratsiooniküsimustega“ puhul, mis keskendub peamiselt tagasivõtmisele ja kaalub Afganistani kodanike piiramatut tagasisaatmist kas vabatahtlikult või mitte; on mures selle võimalike tagajärgede pärast Afganistani varjupaigataotlejatele, kes moodustasid 2016. aastal suuruselt teise ELis varjupaika taotlevate inimeste rahvusrühma; tuletab meelde, et tagasi võib saata vaid pärast iga üksiku juhtumi nõuetekohast läbivaatamist, austades täielikult nende õigusi, ning kutsub ELi ja liikmesriike üles eraldama vajalikke vahendeid praeguste haldus- ja kohtumenetluste kiirendamiseks; |
| --- | --- |

69.

| 70. | peab väga kahetsusväärseks, et EL ja liikmesriigid on ELi rändepoliitika raamistikus ja pagulasvoogudele reageerimisel valinud lepingute sõlmimise selliste kolmandate riikidega, kes väldivad ühenduse meetodi juurde kuuluva parlamentaarse analüüsi rakendamist; kutsub komisjoni üles kehtestama kõikidele kolmandate riikidega allkirjastatud poliitilistele deklaratsioonidele vähemalt poolaastahindamise mehhanismi, et hinnata nende kokkulepete jätkumist või tulemusi; rõhutab, et kõikidesse rände- ja pagulaspoliitika raames sõlmitud lepingutesse on vaja lisada säte inimõiguste kaitsmise kohta; |
| --- | --- |

70.

| 71. | rõhutab, et ELi poliitika seoses Aafrikaga on üks peamisi tegureid stabiilsuse ja arengu edendamisel järgmistel aastatel ja aastakümnenditel; on seisukohal, et ELi tähelepanu alla peaksid jääma Saheli ja Aafrika Sarve piirkonna riigid, samuti selle põhja- ja lõunaosa ebastabiilsed piirkonnad; rõhutab seost arengu, julgeoleku ja rände vahel ning nõuab tihedamat koostööd konfliktide ärahoidmiseks ja juhtimiseks, samuti ebastabiilsuse, sundrände ja ebaseadusliku rände algpõhjustega tegelemiseks, parandades vastupidavust, majanduslikke ja võrdseid võimalusi ning hoides ära inimõiguste rikkumisi; on seisukohal, et ELil peaks olema keskne roll Liibüa stabiliseerimises, ka selleks, et peatada liibüalaste, pagulaste ja rändajate inimõiguste jätkuv rikkumine; |
| --- | --- |

71.

Asjakohased tegevusvahendid

| 72. | tunnustab komisjoni ettepanekut uue ja ambitsioonika välisinvesteeringute kava (EIP) kohta, et mobiliseerida investeeringuid ELi naaberriikidesse ja arenevatesse kolmandatesse riikidesse, tingimusel, et kava rakendatakse täie läbipaistvusega ja et investeeringud aitavad parandada tingimusi abisaavates riikides, võideldes korruptsiooni ja halva valitsemistava vastu; märgib, et esildatud Euroopa Kestliku Arengu Fondi rahastatakse osaliselt Euroopa Arengufondi (EAF), arengukoostöö rahastamisvahendi ja Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi eraldistest, mis tähendab arengufondide kasutamist erasektori investeeringute kindlustamiseks; on seisukohal, et erasektori toetamist kolmandates riikides koos samaaegse hea juhtimistava ja äritavade keskkonna tugevdamisega ei peaks esitama uue meetmena ja seda tuleks veelgi suurendada; kutsub komisjoni üles tagama kooskõlastatuse eri välisrahastusvahendite – nt arengukoostöö rahastamisvahendi ja Euroopa Arengufondi – ja projektide vahel, et keskendada ELi abi prioriteetsetele valdkondadele ja vältida vahendite ja jõupingutuste hajutamist; rõhutab süstemaatilise täiendavuse vajadust nii toetatavate poliitikasuundade valimises kui ka nende rahalises rakendamises; |
| --- | --- |

72.

| 73. | rõhutab, et Euroopa jätkusuutliku arengu fondi jaoks osana välisinvesteeringute kavast eraldatud 3,35 miljardit eurot vastab rohkem kui 5 %-le Euroopa Arengufondist, arengukoostöö rahastamisvahendist ja Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist kasutada olevate koguvahenditele mitmeaastases finantsraamistikus; kutsub komisjoni üles esitama selle hinnangu ja eeldatava mõju kohta rohkem üksikasju ning teatama, millisel alusel ta ootab, et liikmesriigid, muud annetajad ja erasektori partnerid panustaksid sellesse kuni 44 miljardit eurot, kui mõned liikmesriigid ei ole praegustesse usaldusfondidesse veel oma panust andnud; |
| --- | --- |

73.

| 74. | soovitab eraldada piisavaid vahendeid meetmetele, mis on spetsiaalselt välja töötatud pagulaste ja riigisiseste põgenike ajutise kaitse all viibitava aja korraldamiseks, mille raames tuleb kõiki põlvkondi varustada kasvu- ja koolitusvõimalustega, pakkudes lastele haridust, noortele täiskasvanutele kutseõpet ja täiskasvanutele tööd; usub, et see nö taaselustab need inimesed ja tagab, et kui neil avaneb võimalus koju tagasi pöörduda, suudavad nad anda oma riigile uut hoogu, selle asemel et olla kurnatud aastatepikkusest tühjast ootamisest ilma mingite väljavaadeteta; |
| --- | --- |

74.

| 75. | tunnustab komisjoni ettepanekut mitmeaastase finantsraamistiku muutmise kohta, pidades eelkõige silmas ELi eelarvesse suuremate kriisivahendite andmist; loodab, et finantseeskirjade kavandatud muutmine suurendab vastutustundlikkust ja usaldusväärset finantsjuhtimist; rõhutab, et rände algpõhjustega tegelemine hõlmab ka kolmandate riikide toetamist, et suurendada nende suutlikkust; |
| --- | --- |

75.

| 76. | rõhutab, et EL peab leidma oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika elluviimiseks vajalikud vahendid (ELi toimimise lepingu artikkel 311), kuna ilma piisava rahastamiseta ei ole ELil võimalik täita funktsioone, mida temalt oodatakse, ega ka täita liidu kodanike ootusi; rõhutab, et tegevusetus läheb maksma nii inimaspektist, poliitiliselt kui ka ja majanduslikult; märgib, et mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamisel – või hiljemalt uue mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimistel – avaneb vajalik võimalus rändega seotud välisvahendite läbivaatamiseks ning samuti ELi eelarve suurendamiseks viisil, mis võimaldab teha lõpu ajutiste vahenditele ja taastada eelarve ühtsuse; rõhutab, et Euroopa Parlamendile tuleb ka selles valdkonnas anda oluline järelevalveroll; peab väga kahetsusväärseks, et komisjon ei teinud ettepanekut suurendada välistegevuse eelarvevahendeid – kuigi selle eelarve on juba praegu võrdlemisi väike –, vaid suunab selle asemel arengu vahendeid ümber rände haldamisse, tehes seda teiste prioriteetide arvelt; |
| --- | --- |

76.

| 77. | märgib, et ELi välistegevuse rahastamisvahendite ümbersuunamine julgeoleku, rahu kindlustamise, konfliktide lahendamise, rände ja piirihaldusega seotud vajadusteks tekitab uusi probleeme nende vahendite algsete eesmärkide ja põhimõtete osas; |
| --- | --- |

77.

| 78. | rõhutab, et uute ja pikaaegsete katastroofide ning haavatavustega tegelemine nõuab pikaajalist prognoositavat investeerimist ja kooskõla uue säästva arengu kavaga, peamiselt edendades ühist riskihindamist, planeerimist ja finantseerimist humanitaar-, arengu-, rahu kindlustamise ja kliimamuutuste osalejate vahel; |
| --- | --- |

78.

| 79. | on seisukohal, et õigusriigi põhimõtte toetamine ja võitlus korruptsiooniga peavad olema päritoluriikides läbi viidava ELi tegevuse peamised tugisambad; rõhutab nõuetekohaste kontrollide teostamise olulisust kolmandate riikide rahastamise valdkonnas, veendumaks, et vahendeid kasutatakse sihtotstarbeliselt; |
| --- | --- |

79.

| 80. | märgib, et usaldusfondide ja ajutiste vahendite loomine aitab küll vahendeid koguda ning lisab ELi meetmetele kiirust ja paindlikkust, kuid võib ohustada arengu tulemuslikkuse põhimõtteid ning kahjustab eelarve ühtsust ja Euroopa Parlamendi eelarvepädevust; nõuab seetõttu, et parlamendile antaks suurem järelevalveroll nende vahendite kasutamise üle, sealhulgas – kuid mitte ainult – juhtkomiteede tegevuses osalemisega; tuletab meelde, et usaldusfondide tõhusus sõltub suurel määral liikmesriikide valmisolekust anda oma panus ning neis täiel määral osaleda; nõuab tungivalt, et sellised vahendid oleksid Euroopa Parlamendi kontrolli all ning et töötataks välja suunised nende võtmiseks ELi eelarvesse ja liidu pädevusse; |
| --- | --- |

80.

| 81. | tuletab meelde, et Valletta tippkohtumisel loodud hädaolukorra usaldusfondile Aafrika jaoks oleks tulnud eraldada 3,6 miljardit eurot; kutsub liikmesriike üles eraldama Euroopa Komisjoniga võrdse summa -1,8 miljardit eurot; |
| --- | --- |

81.

| 82. | nõuab, et usaldusfondid järgiksid samasid reegleid ja eeskirju, mida kohaldatakse ELi harilikele rahastamisvahenditele, seoses läbipaistvuse, partnerite võrdse kohtlemise ning suutlikkusega pakkuda partneritele ennustatavat ja õigeaegset rahastust; |
| --- | --- |

82.

| 83. | väljendab muret, et ELi 2017. aasta eelarveprojektis nähakse ette rändevoogude haldamise või sisejulgeolekuga seotud algatuste eraldiste suurenemine ELi ühtekuuluvusfondide ja maailmas tegutsemise arvelt; |
| --- | --- |

83.

| 84. | kustub ELi üles hoolikalt ja süstemaatiliselt hindama rände, ümberasustamise ja pagulastega seotud meetmete mõju humanitaarabi ja arenguabi kvaliteedi alusel; |
| --- | --- |

84.

| 85. | rõhutab, et kohalikul olukorral põhinev sihtotstarbeline toetus on tõhusa ja eesmärgipärase poliitika võtmeelement ning et sellise toetuse üle tuleb kolmandate riikidega läbirääkimisi pidada; palub komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja selged ja mõõdetavad eesmärgid, mida saaks rahastamisvahendite, sh usaldusfondidega sidusalt ja kooskõlastatult rakendada; |
| --- | --- |

85.

| 86. | väljendab heameelt selliste ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonide üle nagu EUCAP Sahel Niger ja operatsioon EUNAVFOR MED Sophia, mida tuleks veelgi tugevdada ELi välispiiride kaitsmiseks ning inimkaubanduse ja rändajate smugeldamise ärahoidmiseks; toetab koostööd NATOga ja selliseid ELi algatusi nagu Europoli ühine operatiivrühm MARE luureandmete kogumiseks ja jagamiseks ning smugeldajatega võitlemiseks, rõhutades samas, et ülemaailmset liikuvust ei tuleks käsitleda kui ohtu, vaid kui võimalust; tuletab meelde, et kõikides nendes operatsioonides peab olema kõige tähtsam päästa merel inimelusid ning tagada rändajate õigused; soovitab, et ÜJKP vahendeid kasutataks varaseks hoiatamiseks (prognoosimiseks), vahendamiseks ja konfliktide lahendamiseks, rõhutades samal ajal, kui oluline on alustada kestlike lahenduste kavandamist juba konfliktiolukordade võimalikult varases staadiumis; |
| --- | --- |

86.

| 87. | tuletab meelde ÜRO ning ELi rahuvalvet ja kriisiohjamist käsitlevat strateegilist partnerlust ja selle prioriteete aastateks 2015–2018, milles lepiti kokku 2015. aasta märtsis; ergutab ELi jätkama tööd, et võtta arvesse muude organisatsioonide ja riikide keskset rolli ning lihtsustada liikmesriikide osalemist; taunib asjaolu, et 28. septembri 2015. aasta rahuvalveteemalisel juhtide tippkohtumisel andis ELi 28 liikmesriigist lubadusi ainult 11; kutsub ELi liikmesriike üles suurendama märkimisväärselt oma panust ÜRO rahuvalvemissioonidesse sõjaliste üksuste ja politsei näol; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pooldab ja toetab Euroopa Investeerimispanga algatusi majandusliku vastupidavuse säilitamiseks ELi lõunanaabruses ja Lääne-Balkani riikides projektidega, mis aitavad luua töökohti, suurendada majanduslikku vastupidavust ning vähendada vaesust kooskõlas Euroopa Liidu välispoliitikaga; |
| --- | --- |

88.

| 89. | nõuab tungivalt, et komisjon ja Euroopa välisteenistus esitaksid esimesel võimalusel Euroopa Parlamendile ja avalikkusele põhjaliku ülevaate erinevatest rahastamisvahenditest ja programmidest – ja nende kokkusobivusest liikmesriikide programmidega – 16 prioriteetses riigis (6), kellega EL peab kõrgetasemelisi dialooge rände teemal, ning rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi (GAMM) alusel; on sügavalt mures selle pärast, et prioriteetsete riikide hulgas on repressiivseid režiime, mis on ise peamiseks põhjuseks, miks pagulased neist riikidest põgenevad; tuletab meelde, et GAMM jääb endiselt ELi välise rände- ja varjupaigapoliitika üldraamistikuks, kuid märgib, et hiljutistes poliitilistes algatustes ei ole piisavalt sellele viidatud, ning nõuab GAMMi asjakohasuse selgitamist praeguses olukorras ja GAMMi läbi vaatamist kooskõlas Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsiooni soovitustega; |
| --- | --- |

89.

| 90. | tunneb heameelt Euroopa rändeküsimuste kontaktametnike saatmise üle prioriteetsetesse riikidesse, mis on esimene samm selleks, et tugevdada ELi koostööd kolmandate riikidega rände valdkonnas; soovitab suurendada ELi delegatsioonides justiits- ja siseküsimustega tegelevate töötajate arvu, kellel oleks selged volitused arendada kooskõlastust liikmesriikides; |
| --- | --- |

90.

| 91. | rõhutab, et Brüsseli-keskse juhtimise asemel on vaja detsentraliseeritud lähenemisviisi ning tuleb paremini ära kasutada ELi delegatsioone, mis on väga lühikese aja jooksul muutunud väga väärtuslikeks, samuti on vaja suuremat paindlikkust ja lühemaid programmiperioode, eriti riskiriikides; nõuab piirkondlike koordinaatorite nimetamist, kellel oleks pädevus juhtida arengu-, koostöö- ja välissuhteid, et tagada sidus lähenemisviis, mis põhineks kohapealsel olukorral; |
| --- | --- |

91.

| 92. | soovitab edendada ELi toetusel kolmandates riikides teabekampaaniaid, et teavitada kodanikke nende liikumisega seotud õigustest ja kohustustest ning hoiatada neid teekonnal tekkida võivate ohtude eest, eelkõige välismaalase ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ja inimkaubitsejate eest, et aidata neil teha kõige teadlikumaid otsuseid; |
| --- | --- |

92.

| 93. | nõuab mestimisprogrammide ja TAIEXi meetmete paremat kasutamist, mitte ainult parimate tavade vahetamiseks ja koolitamiseks, vaid ka arengu ja koostöö eesmärgil, pöörates erilist tähelepanu surve all olevatele riikidele; |
| --- | --- |

93.

o

o o

| 94. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa rände tegevuskava alusel ELi ja kolmandate riikide vahel loodud uues partnerlusraamistikus kindlaks määratud 16 prioriteetse riigi valitsustele ning rändajaid ja pagulasi esindavatele ja nendega töötavatele kodanikuühiskonna organisatsioonidele. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0272.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0073.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0102.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0337.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0404.

(6)  Etioopia, Eritrea, Mali, Niger, Nigeeria, Senegal, Somaalia, Sudaan, Ghana, Côte d’Ivoire, Alžeeria, Maroko, Tuneesia, Afganistan, Bangladesh ja Pakistan.

---

Neljapäev, 6. aprill 2017

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/56

---

P8_TA(2017)0125

Venemaa – Aleksei Navalnõi ja teiste meeleavaldajate vahistamine

Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2017. aasta resolutsioon Venemaa kohta ning Aleksei Navalnõi ja teiste meeleavaldajate vahistamise kohta (2017/2646(RSP))

(2018/C 298/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid raporteid ja resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni (1), 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni õigusriigi põhimõtete järgimise kohta Venemaal (2), 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Venemaa kohta: Bolotnaja väljaku sündmustega seotud meeleavaldajate karistamine (3), oma 2. aprilli 2014. aasta soovitust, 23. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni vabaühenduse Memorial (Sahharovi auhinna võitja aastal 2009) tegevuse lõpetamise kohta Venemaal (4), 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni Venemaa ja eelkõige Aleksei Navalnõi juhtumi kohta (5), 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Venemaa opositsioonijuhi Boriss Nemtsovi mõrvamise ja demokraatia olukorra kohta Venemaal (6), ning 24. novembri 2016. aasta resolutsiooni Venemaa meelsusvangi Ildar Dadini juhtumi kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid raporteid ja resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni (1), 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni õigusriigi põhimõtete järgimise kohta Venemaal (2), 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Venemaa kohta: Bolotnaja väljaku sündmustega seotud meeleavaldajate karistamine (3), oma 2. aprilli 2014. aasta soovitust, 23. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni vabaühenduse Memorial (Sahharovi auhinna võitja aastal 2009) tegevuse lõpetamise kohta Venemaal (4), 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni Venemaa ja eelkõige Aleksei Navalnõi juhtumi kohta (5), 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Venemaa opositsioonijuhi Boriss Nemtsovi mõrvamise ja demokraatia olukorra kohta Venemaal (6), ning 24. novembri 2016. aasta resolutsiooni Venemaa meelsusvangi Ildar Dadini juhtumi kohta (7),

| — | võttes arvesse Venemaa põhiseadust, eelkõige selle artiklit 29, mis kaitseb sõnavabadust, ja artiklit 31, milles on kirjas rahumeelse kogunemise õigus, samuti rahvusvahelisi inimõigusalaseid kohustusi, mida Venemaa kui Euroopa Nõukogu, Euroopa Koostöö- ja Julgeoleku Organisatsioon (OSCE) ja ÜRO liige on kohustunud järgima, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Venemaa põhiseadust, eelkõige selle artiklit 29, mis kaitseb sõnavabadust, ja artiklit 31, milles on kirjas rahumeelse kogunemise õigus, samuti rahvusvahelisi inimõigusalaseid kohustusi, mida Venemaa kui Euroopa Nõukogu, Euroopa Koostöö- ja Julgeoleku Organisatsioon (OSCE) ja ÜRO liige on kohustunud järgima,

| — | võttes arvesse 2010. aastal Doni-äärses Rostovis algatatud moderniseerimispartnerlust ning Venemaa liidrite lubadust võtta õigusriigi põhimõtted Venemaa moderniseerimise aluseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aastal Doni-äärses Rostovis algatatud moderniseerimispartnerlust ning Venemaa liidrite lubadust võtta õigusriigi põhimõtted Venemaa moderniseerimise aluseks,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 5 ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 7, milles mõlemas on sätestatud, et kellegi suhtes ei tohi rakendada piinamisi või julma, ebainimlikku, tema väärikust alandavat kohtlemist või karistust, ning milles Venemaa Föderatsioon on osaline, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 5 ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 7, milles mõlemas on sätestatud, et kellegi suhtes ei tohi rakendada piinamisi või julma, ebainimlikku, tema väärikust alandavat kohtlemist või karistust, ning milles Venemaa Föderatsioon on osaline,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 9. detsembril 1998. aastal vastu võetud ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 9. detsembril 1998. aastal vastu võetud ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse oma 16. märtsi 2017. aasta resolutsiooni Ukraina vangide kohta Venemaal ja olukorra kohta Krimmis (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. märtsi 2017. aasta resolutsiooni Ukraina vangide kohta Venemaal ja olukorra kohta Krimmis (8),

| — | võttes arvesse Venemaa Föderatsiooni seitsmendat perioodilist aruannet, mida ÜRO inimõiguste komitee arutas 16. ja 17. märtsil 2015 peetud 3136. ja 3137. istungil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Venemaa Föderatsiooni seitsmendat perioodilist aruannet, mida ÜRO inimõiguste komitee arutas 16. ja 17. märtsil 2015 peetud 3136. ja 3137. istungil,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 26. märtsil 2017 toimusid Venemaal enam kui 80 linnas korruptsioonivastased kogunemised, marsid ja meeleavaldused, milles osales 33 000 kuni 93 000 inimest; arvestades, et politsei pidas Venemaa linnades kinni üle 2 000 meeleavaldaja, sealhulgas umbes 1 000 meeleavaldajat Moskvas; arvestades, et opositsioonipoliitik Aleksei Navalnõi võeti vahi alla ning talle määrati keelatud meeleavalduste korraldamise eest 350 USA dollari suurune trahv ja 15-päevane vanglakaristus; arvestades, et väidetavalt on tegemist suurimate protestimeeleavaldustega pärast 2011. ja 2012. aastal toimunud Kremli-vastaseid demonstratsioone; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 26. märtsil 2017 toimusid Venemaal enam kui 80 linnas korruptsioonivastased kogunemised, marsid ja meeleavaldused, milles osales 33 000 kuni 93 000 inimest; arvestades, et politsei pidas Venemaa linnades kinni üle 2 000 meeleavaldaja, sealhulgas umbes 1 000 meeleavaldajat Moskvas; arvestades, et opositsioonipoliitik Aleksei Navalnõi võeti vahi alla ning talle määrati keelatud meeleavalduste korraldamise eest 350 USA dollari suurune trahv ja 15-päevane vanglakaristus; arvestades, et väidetavalt on tegemist suurimate protestimeeleavaldustega pärast 2011. ja 2012. aastal toimunud Kremli-vastaseid demonstratsioone;

| B. | arvestades, et Kirovi linna Lenini rajooni kohus tegi 8. veebruaril 2017 otsuse Venemaa opositsioonipoliitiku Aleksei Navalnõi suhtes, keda süüdistati vara omastamise katsetes, ning sellega sooviti vaigistada veel ühte sõltumatut poliitikut Venemaa Föderatsioonis; arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus on otsustanud, et Navalnõile ei võimaldatud 2013. aasta kohtuprotsessis seoses samade süüdistustega õiglast kohtumenetlust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Kirovi linna Lenini rajooni kohus tegi 8. veebruaril 2017 otsuse Venemaa opositsioonipoliitiku Aleksei Navalnõi suhtes, keda süüdistati vara omastamise katsetes, ning sellega sooviti vaigistada veel ühte sõltumatut poliitikut Venemaa Föderatsioonis; arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus on otsustanud, et Navalnõile ei võimaldatud 2013. aasta kohtuprotsessis seoses samade süüdistustega õiglast kohtumenetlust;

| C. | arvestades, et Venemaa valitsus on alustanud kriminaaluurimist tundmatute isikute suhtes, kes kutsusid interneti vahendusel üles korraldama Moskvas 2. aprillil 2017 meeleavaldusi, et nõuda peaminister Dmitri Medvedevi tagasiastumist ning Venemaa sõjaliste operatsioonide lõpetamist Ukrainas ja Süürias, Navalnõi vabastamist ja hüvitise maksmist Moskva protestimarssidel 26. märtsil 2017 kinni peetud aktivistidele; arvestades, et 2. aprillil 2017 peeti Moskvas opositsiooni protestimeeleavaldustel kinni ja jäeti vahi alla vähemalt 31 inimest, süüdistatuna avaliku korra rikkumises; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Venemaa valitsus on alustanud kriminaaluurimist tundmatute isikute suhtes, kes kutsusid interneti vahendusel üles korraldama Moskvas 2. aprillil 2017 meeleavaldusi, et nõuda peaminister Dmitri Medvedevi tagasiastumist ning Venemaa sõjaliste operatsioonide lõpetamist Ukrainas ja Süürias, Navalnõi vabastamist ja hüvitise maksmist Moskva protestimarssidel 26. märtsil 2017 kinni peetud aktivistidele; arvestades, et 2. aprillil 2017 peeti Moskvas opositsiooni protestimeeleavaldustel kinni ja jäeti vahi alla vähemalt 31 inimest, süüdistatuna avaliku korra rikkumises;

| D. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon kui Euroopa Nõukogu täisliige ning ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni ja piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase ÜRO konventsiooni osaline on võtnud endale kohustuse järgida demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ning austada põhivabadusi ja inimõigusi; arvestades, et Euroopa Liit on korduvalt pakkunud täiendavat abi ja nõustamist, et aidata Venemaal oma põhiseaduslikku ja õiguskorda kooskõlas Euroopa Nõukogu standarditega ajakohastada ning sellest korrast kinni pidada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon kui Euroopa Nõukogu täisliige ning ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni ja piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase ÜRO konventsiooni osaline on võtnud endale kohustuse järgida demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ning austada põhivabadusi ja inimõigusi; arvestades, et Euroopa Liit on korduvalt pakkunud täiendavat abi ja nõustamist, et aidata Venemaal oma põhiseaduslikku ja õiguskorda kooskõlas Euroopa Nõukogu standarditega ajakohastada ning sellest korrast kinni pidada;

| E. | arvestades, et Venemaa Föderatsiooni arengud inimõiguste austamise ja kaitsmise osas ning ühiselt kokkulepitud demokraatia ja õigusriigi põhimõtete järgimise osas tekitavad muret; arvestades, et Venemaa Föderatsioon on ratifitseerinud 18-st rahvusvahelisest inimõiguste lepingust 11; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Venemaa Föderatsiooni arengud inimõiguste austamise ja kaitsmise osas ning ühiselt kokkulepitud demokraatia ja õigusriigi põhimõtete järgimise osas tekitavad muret; arvestades, et Venemaa Föderatsioon on ratifitseerinud 18-st rahvusvahelisest inimõiguste lepingust 11;

| F. | arvestades, et Venemaa Föderatsiooni kriminaalõigust muudeti ja sellele lisati uus artikkel 212.1, mille kohaselt võidakse isikut süüdistada avalikke kogunemisi käsitleva seaduse rikkumises, vaatamata sellele, et see muudatus piirab sõnavabadust ja kogunemisvabadust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Venemaa Föderatsiooni kriminaalõigust muudeti ja sellele lisati uus artikkel 212.1, mille kohaselt võidakse isikut süüdistada avalikke kogunemisi käsitleva seaduse rikkumises, vaatamata sellele, et see muudatus piirab sõnavabadust ja kogunemisvabadust;

| G. | arvestades, et inimõiguste keskuse Memorial andmetel on poliitvangide arv riigis viimastel aastatel oluliselt kasvanud, ulatudes 2016. aastal 102-ni; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et inimõiguste keskuse Memorial andmetel on poliitvangide arv riigis viimastel aastatel oluliselt kasvanud, ulatudes 2016. aastal 102-ni;

| 1. | mõistab hukka Venemaa Föderatsiooni politseioperatsioonid, millega püütakse ennetada ja laiali ajada rahumeelseid korruptsioonivastaseid meeleavaldusi, ning sadade kodanike, sealhulgas Aleksei Navalnõi vahi alla võtmise, kelle algatusel meeleavaldused korraldati; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub Venemaa ametiasutusi üles viivitamata vabastama Aleksei Navalnõi ja kõik rahumeelsed meeleavaldajad, ajakirjanikud ja aktivistid, kes peeti kinni Moskvas ja teistes Venemaa linnades 26. märtsil ja 2. aprillil 2017 toimunud korruptsioonivastastel meeleavaldustel, ning loobuma süüdistustest nende vastu; rõhutab asjaolu, et Venemaa ametivõimud kannavad täielikku vastutust kinnipeetavate ohutuse ja heaolu eest; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toonitab, et määratud karistused on poliitiliselt motiveeritud ning nõuab tungivalt, et Venemaa kohtusüsteem näitaks oma sõltumatust poliitilisest sekkumisest; kutsub Venemaa ametivõime üles lõpetama ajakirjanike, poliitiliste oponentide ning poliitiliste ja kodanikuühiskonna aktivistide tagakiusamise, austama täielikult rahvusvahelisi inimõigustealaseid kohustusi ning tagama meediavabaduse ja kogunemisvabaduse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et pühapäeval, 26. märtsil 2017 osales ulatuslikes korruptsioonivastases protestides kogu Venemaa Föderatsioonis arvukalt osavõtjaid, eelkõige osales palju noori, kes avaldasid meelt korruptsiooni ja üha autoritaarsema võimu vastu Venemaal; tervitab seda algatust kui lootustandvat märki kasvavast huvist avalike ja poliitiliste küsimuste vastu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab sügavat muret, et Aleksei Navalnõi kinnipidamine näitab, et Venemaa ametivõimud kasutavad avalikke kogunemisi käsitlevat seadust rahumeelsete meeleavaldajate vangistamiseks ning järjekordse süsteemse kuritarvitamise toimepanemiseks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mõistab hukka pidevad katsed vaigistada Aleksei Navalnõi, ning avaldab toetust tema organisatsiooni jõupingutustele suurendada teadlikkust korruptsioonist avalikes institutsioonides, poliitiliste esindajate ja ametnike seas ning võidelda selle vastu; väljendab sügavat muret seoses 2017. aasta veebruari kohtuotsusega, millega kõrvaldati Aleksei Navalnõi poliitiliselt areenilt, mis piirab poliitilist pluralismi Venemaal veelgi ning tekitab tõsiseid küsimusi seoses demokraatlike protsessidega Venemaal; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et rahumeelse kogunemise vabadus on õigus, mitte privileeg, ning et see õigus koos arvamus- ja sõnavabaduse ning ühinemisvabadusega mängib otsustavat rolli tõhusa ja demokraatliku süsteemi tekkimises ja olemasolus; kutsub Venemaa ametivõime üles täielikult järgima võetud rahvusvahelisi kohustusi, sealhulgas Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) raames, et austada selliseid põhivabadusi nagu sõna-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabadus, mis on põhiseaduses tagatud põhiõigused, ning vabastama viivitamata kinnipeetud rahumeelsed meeleavaldajad; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub Venemaa ametivõime üles lõpetama Venemaa Föderatsioonis poliitiliste oponentide, ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate tagakiusamise, sh kohtu tasandil, ning tagama, et neil oleks alati võimalik takistamatult seaduse piires tegutseda; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on seisukohal, et arvukad kohtuprotsessid ja kohtumenetlused opositsiooni liikmete ja valitsusväliste organisatsioonide vastu on viimaste aastate jooksul seadnud kahtluse alla Venemaa Föderatsiooni kohtuorganite sõltumatuse ja erapooletuse; nõuab tungivalt, et Venemaa kohtu- ja õiguskaitseorganid täidaksid oma ülesandeid erapooletult ja sõltumatult, ilma poliitilise sekkumiseta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et kogunemisvabadus on Venemaa Föderatsioonis tagatud Venemaa põhiseaduse artikliga 31 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, milles Venemaa on osaline ja mida Venemaa ametivõimud on seetõttu kohustatud järgima; palub Venemaa Föderatsioonil austada õigusriigi põhimõtteid ning sõna- ja kogunemisvabadust; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, kui oluline on, et Venemaa kui Euroopa Nõukogu ning OSCE liikmesriik täidaks täies ulatuses oma rahvusvahelisi juriidilisi kohustusi ning põhilisi inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub Venemaa Föderatsiooni üles muutma õigusakte, millega põhjendamatult piiratakse ja kriminaliseeritakse kogunemisvabadust; mõistab hukka asjaolu, et Venemaa Föderatsioon andis 2015. aasta detsembris vastu võetud uue seadusega ka konstitutsioonikohtule õiguse Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid tühistada; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et Venemaa juhtivaid poliitikuid on süüdistatud korruptsioonis; kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles võtma süstemaatiliselt meetmeid kõikide rahapesu katsete või ebaseadusliku vara vastu ELis; teeb ka Euroopa Parlamendi Panama dokumentide uurimiskomisjonile ülesandeks pöörata täiendavat tähelepanu mis tahes märkidele Venemaa arvatavatest rahavoogudest ELis asuvate pankade kaudu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab, et nõukogu ja liikmesriigid töötaks Venemaa suhtes välja ühtse poliitika, millest lähtudes liikmesriigid ja ELi institutsioonid kohustuksid ühiselt rõhutama inimõiguste tähtsust ELi ja Venemaa suhetes ning vajadust lõpetada Venemaal sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabaduse mahasurumine. |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub komisjoni asepresidendil ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ning Euroopa välisteenistusel tagada, et kõikide poliitilistel põhjustel vastutusele võetud isikute juhtumid tõstataks ELi ja Venemaa inimõiguste-teemalistel konsultatsioonidel ning et nendel konsultatsioonidel osalevatel Venemaa esindajatel palutaks ametlikult anda vastus iga juhtumi kohta; palub, et nõukogu eesistuja, komisjoni president ning komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja jälgiksid selliseid juhtumeid jätkuvalt tähelepanelikult, tõstataksid neid küsimusi eri kogudes ja kohtumistel Venemaaga ning annaksid Euroopa Parlamendile aru Venemaa ametivõimudega peetud arutelude kohta; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | mõistab hukka terrorirünnaku Peterburis ja palub, et president väljendaks sügavat kaastunnet ja solidaarsust ohvritele, nende peredele ja Venemaa rahvale; |
| --- | --- |

16.

o

o o

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile ning Venemaa Föderatsiooni presidendile, valitsusele ja parlamendile; |
| --- | --- |

17.

---

(1)  ELT C 68 E, 7.3.2014, lk 13.

(2)  ELT C 65, 19.2.2016, lk 150.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0253.

(4)  ELT C 274, 27.7.2016, lk 21.

(5)  ELT C 300, 18.8.2016, lk 2.

(6)  ELT C 316, 30.8.2016, lk 126.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0446.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0087.

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/60 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/60

---

P8_TA(2017)0126

Valgevene

Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2017. aasta resolutsioon olukorra kohta Valgevenes (2017/2647(RSP))

(2018/C 298/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ja soovitusi Valgevene ja Euroopa naabruspoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ja soovitusi Valgevene ja Euroopa naabruspoliitika kohta,

| — | võttes arvesse oma Valgevenega suhete arendamiseks loodud delegatsiooni 27. märtsi 2017. aasta avaldust, Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 17. märtsi 2017. aasta avaldust, Valgevene inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 14. ja 28. märtsi 2017. aasta avaldusi, OSCE Parlamentaarse Assamblee 24. märtsi 2017. aasta avaldust, OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR) direktori 17. ja 26. märtsi 2017. aasta avaldusi, OSCE Parlamentaarse Assamblee inimõiguste komisjoni 27. märtsi 2017. aasta avaldust ning inimõiguslaste kaitse vaatluskeskuse 29. märtsi 2017. aasta avaldust rahumeelsete meeleavaldajate hiljutiste vahistamiste ja ebaseaduslike kinnipidamiste kohta Valgevenes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma Valgevenega suhete arendamiseks loodud delegatsiooni 27. märtsi 2017. aasta avaldust, Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 17. märtsi 2017. aasta avaldust, Valgevene inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 14. ja 28. märtsi 2017. aasta avaldusi, OSCE Parlamentaarse Assamblee 24. märtsi 2017. aasta avaldust, OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR) direktori 17. ja 26. märtsi 2017. aasta avaldusi, OSCE Parlamentaarse Assamblee inimõiguste komisjoni 27. märtsi 2017. aasta avaldust ning inimõiguslaste kaitse vaatluskeskuse 29. märtsi 2017. aasta avaldust rahumeelsete meeleavaldajate hiljutiste vahistamiste ja ebaseaduslike kinnipidamiste kohta Valgevenes,

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi Valgevene kohta, eelkõige 15. veebruari 2016. aasta järeldusi, millega tühistati 170 üksikisiku ja kolme Valgevene äriühingu suhtes kehtestatud piiravad meetmed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi Valgevene kohta, eelkõige 15. veebruari 2016. aasta järeldusi, millega tühistati 170 üksikisiku ja kolme Valgevene äriühingu suhtes kehtestatud piiravad meetmed,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2017. aasta otsust (ÜJVP) 2017/350 (1), millega pikendatakse kuni 28. veebruarini 2018 Valgevene vastu suunatud piiravaid meetmeid, mis hõlmavad relvaembargot ning reisikeeldu ja varade külmutamist nelja isiku suhtes, keda seostatakse kahe opositsioonipoliitiku, ühe ärimehe ja ühe ajakirjaniku senini lahendamata kadumistega 1999. ja 2000. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2017. aasta otsust (ÜJVP) 2017/350 (1), millega pikendatakse kuni 28. veebruarini 2018 Valgevene vastu suunatud piiravaid meetmeid, mis hõlmavad relvaembargot ning reisikeeldu ja varade külmutamist nelja isiku suhtes, keda seostatakse kahe opositsioonipoliitiku, ühe ärimehe ja ühe ajakirjaniku senini lahendamata kadumistega 1999. ja 2000. aastal,

| — | võttes arvesse 11. septembril 2016 toimunud parlamendivalimisi ja 11. oktoobril 2015 toimunud presidendivalimisi; võttes arvesse Valgevene ametivõimude arvukaid avaldusi, mille kohaselt mõningad 2015. aasta presidendivalimiste järel antud OSCE/ODIHRi soovitused pidi enne 2016. aasta parlamendivalimisi täidetama, ning võttes arvesse OSCE/ODIHRi 28. jaanuari 2016. aasta lõpparuannet Valgevene 11. oktoobri 2015. aasta presidendivalimiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. septembril 2016 toimunud parlamendivalimisi ja 11. oktoobril 2015 toimunud presidendivalimisi; võttes arvesse Valgevene ametivõimude arvukaid avaldusi, mille kohaselt mõningad 2015. aasta presidendivalimiste järel antud OSCE/ODIHRi soovitused pidi enne 2016. aasta parlamendivalimisi täidetama, ning võttes arvesse OSCE/ODIHRi 28. jaanuari 2016. aasta lõpparuannet Valgevene 11. oktoobri 2015. aasta presidendivalimiste kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Inimõiguste Föderatsiooni ja inimõiguste keskuse Vjasna aruannet sundtöö ja töötajate õiguste laialt levinud rikkumiste kohta Valgevenes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Inimõiguste Föderatsiooni ja inimõiguste keskuse Vjasna aruannet sundtöö ja töötajate õiguste laialt levinud rikkumiste kohta Valgevenes,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta, ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, Euroopa inimõiguste konventsiooni ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta, ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, Euroopa inimõiguste konventsiooni ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Valgevene valitsus kehtestas presidendi dekreediga nr 3 („Ühiskonna kulul ülalpeetavuse vältimise kohta“) nn ühiskondlike muidusööjate maksu, mille president Aleksandr Lukašenka allkirjastas 2015. aastal ja mida hakati rakendama 2017. aasta veebruarist; selle dekreediga karistatakse mittetöötavaid isikuid sanktsioonidega alates valitsuse kulutuste rahastamiseks sisse seatud erimaksust suurusega umbes 240 eurot ehk kaks kolmandikku Valgevene keskmisest kuupalgast kuni sundtööni kodanike puhul, kes on töötanud alla 183 päeva aastas; arvestades, et nimetatud dekreeti tabas kodanike, aktivistide ja ajakirjanike laialdane kriitika; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Valgevene valitsus kehtestas presidendi dekreediga nr 3 („Ühiskonna kulul ülalpeetavuse vältimise kohta“) nn ühiskondlike muidusööjate maksu, mille president Aleksandr Lukašenka allkirjastas 2015. aastal ja mida hakati rakendama 2017. aasta veebruarist; selle dekreediga karistatakse mittetöötavaid isikuid sanktsioonidega alates valitsuse kulutuste rahastamiseks sisse seatud erimaksust suurusega umbes 240 eurot ehk kaks kolmandikku Valgevene keskmisest kuupalgast kuni sundtööni kodanike puhul, kes on töötanud alla 183 päeva aastas; arvestades, et nimetatud dekreeti tabas kodanike, aktivistide ja ajakirjanike laialdane kriitika;

| B. | arvestades, et alates 17. veebruarist ja seejärel kogu 2017. aasta märtsikuu jooksul on hoolimata riikliku meedia ja julgeolekujõudude survest, sealhulgas meeleavalduste laialiajamiseks relvastatud politseinike väljatoomisest, kümnetes Valgevene linnades toimunud tuhandete kodanike rahumeelseid massimeeleavaldusi, millel protestitakse presidendi dekreedi nr 3 vastu ning kaubanduskeskuse rajamise vastu Kurapatõs, kus asub stalinismiohvrite memoriaal; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et alates 17. veebruarist ja seejärel kogu 2017. aasta märtsikuu jooksul on hoolimata riikliku meedia ja julgeolekujõudude survest, sealhulgas meeleavalduste laialiajamiseks relvastatud politseinike väljatoomisest, kümnetes Valgevene linnades toimunud tuhandete kodanike rahumeelseid massimeeleavaldusi, millel protestitakse presidendi dekreedi nr 3 vastu ning kaubanduskeskuse rajamise vastu Kurapatõs, kus asub stalinismiohvrite memoriaal;

| C. | arvestades, et ametivõimud on meeleavaldustele vastanud vägivallaga, eelkõige 25. ja 26. märtsil 2017; arvestades, et 25. märtsil tähistatud vabaduse päeval üritasid rahumeelsed meeleavaldajad marssi piki Minski peatänavat, kuid märulipolitsei tõkestas neil tee; arvestades, et julgeolekujõud on meeleavaldajaid rünnanud ning peksnud naisi, alaealisi ja vanureid; arvestades, et vahistatud on sadu meeleavaldajaid, sealhulgas ka toimunut kajastanud Valgevene ja välisriikide ajakirjanikke; arvestades, et Minskis peeti kinni vähemalt 700 inimest, kellest osa olid juhuslikud pealtvaatajad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ametivõimud on meeleavaldustele vastanud vägivallaga, eelkõige 25. ja 26. märtsil 2017; arvestades, et 25. märtsil tähistatud vabaduse päeval üritasid rahumeelsed meeleavaldajad marssi piki Minski peatänavat, kuid märulipolitsei tõkestas neil tee; arvestades, et julgeolekujõud on meeleavaldajaid rünnanud ning peksnud naisi, alaealisi ja vanureid; arvestades, et vahistatud on sadu meeleavaldajaid, sealhulgas ka toimunut kajastanud Valgevene ja välisriikide ajakirjanikke; arvestades, et Minskis peeti kinni vähemalt 700 inimest, kellest osa olid juhuslikud pealtvaatajad;

| D. | arvestades, et kinni on peetud suur rühm rahumeelseid meeleavaldusi jälginud inimõiguslasi; arvestades, et inimõiguste keskuse Vjasna andmetel olid kohtud 27. märtsi 2017. aasta õhtuks mõistnud ühtekokku 177 inimesele 25. märtsi meeleavaldustel osalemise eest halduskaristused, mille tulemusena 74 isikut karistati haldusarestiga ja 93 isikut rahatrahviga; arvestades, et enne meeleavaldusi vahistati ennetava meetmena enam kui 100 opositsiooniliiget; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kinni on peetud suur rühm rahumeelseid meeleavaldusi jälginud inimõiguslasi; arvestades, et inimõiguste keskuse Vjasna andmetel olid kohtud 27. märtsi 2017. aasta õhtuks mõistnud ühtekokku 177 inimesele 25. märtsi meeleavaldustel osalemise eest halduskaristused, mille tulemusena 74 isikut karistati haldusarestiga ja 93 isikut rahatrahviga; arvestades, et enne meeleavaldusi vahistati ennetava meetmena enam kui 100 opositsiooniliiget;

| E. | arvestades, et 27 inimest, teiste seas ka endine poliitvang ja liikumise Noorterinne juht Zmitser Daškevitš, vahistati väidetava osalemise eest vandenõus eesmärgiga õhutada Ukrainas, Poolas ja Leedus väljaõpetatud gruppide abil mässu; arvestades, et selle süüdistuse alusel võib nad kuni kolmeks aastaks vangi mõista; arvestades, et Riiklik Julgeolekukomitee (KGB) on keeldunud avaldamast nn massirahutuste juhtumiga seoses vahistatud isikute arvu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 27 inimest, teiste seas ka endine poliitvang ja liikumise Noorterinne juht Zmitser Daškevitš, vahistati väidetava osalemise eest vandenõus eesmärgiga õhutada Ukrainas, Poolas ja Leedus väljaõpetatud gruppide abil mässu; arvestades, et selle süüdistuse alusel võib nad kuni kolmeks aastaks vangi mõista; arvestades, et Riiklik Julgeolekukomitee (KGB) on keeldunud avaldamast nn massirahutuste juhtumiga seoses vahistatud isikute arvu;

| F. | arvestades, et väljapaistev opositsioonitegelane ja endine presidendikandidaat Mikalai Statkevitš, kes pidi Minski meeleavaldusi juhtima, vahistati ja teda hoiti kolm päeva KGB kinnipidamiskeskuses, ilma et tema asukoha kohta oleks olnud mingeid teateid; arvestades, et vahistati ka Sergei Kulinitš ja Sergei Kuntsevitš; arvestades, et tuntud Valgevene luuletaja ja 2010. aasta presidendikandidaat Uladzimir Njakljajev vahistati samuti ebaseaduslikult enne 25. märtsi 2017. aasta massimeeleavaldust ning et hiljem tuli ta tervise halvenemise tõttu haiglasse viia; arvestades, et 2017. aasta märtsis vahistati koos mitmete teiste kodanikuaktivistidega ka Pavel Seviarõnets, Vitali Rõmaševski, Anatol Liabedzka ja Juri Hubarevitš; arvestades, et 23. märtsil vahistati Minskis organisatsiooni Vabadusliikumine juhataja asetäitja Aless Lahvinets; arvestades, et ennetavalt vahistati umbes 60 inimõiguste vaatlejat; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et väljapaistev opositsioonitegelane ja endine presidendikandidaat Mikalai Statkevitš, kes pidi Minski meeleavaldusi juhtima, vahistati ja teda hoiti kolm päeva KGB kinnipidamiskeskuses, ilma et tema asukoha kohta oleks olnud mingeid teateid; arvestades, et vahistati ka Sergei Kulinitš ja Sergei Kuntsevitš; arvestades, et tuntud Valgevene luuletaja ja 2010. aasta presidendikandidaat Uladzimir Njakljajev vahistati samuti ebaseaduslikult enne 25. märtsi 2017. aasta massimeeleavaldust ning et hiljem tuli ta tervise halvenemise tõttu haiglasse viia; arvestades, et 2017. aasta märtsis vahistati koos mitmete teiste kodanikuaktivistidega ka Pavel Seviarõnets, Vitali Rõmaševski, Anatol Liabedzka ja Juri Hubarevitš; arvestades, et 23. märtsil vahistati Minskis organisatsiooni Vabadusliikumine juhataja asetäitja Aless Lahvinets; arvestades, et ennetavalt vahistati umbes 60 inimõiguste vaatlejat;

| G. | arvestades, et 25. märtsil 2017 tungis politsei inimõiguste keskuse Vjasna Minski kontorisse ning vahistas ennetavalt vähemalt 57 samal ajal toimunud rahumeelsete meeleavalduste vaatlemisega seotud isikut; arvestades, et enne seda vahistati ja said lühiajalised vanglakaristused mitmed teised inimõiguslased, näiteks inimõiguste keskuse Elanikkonna Õigusabi juhataja Oleg Voltšek ning inimõiguste keskuse Vjasna Gomeli haru liige Anatoli Poplavni; arvestades, et Vjasna liige Leonid Sudalenka vahistati samuti ja mõisteti süüdi selle eest, et ta esitas enam kui 200 kodaniku kaebused eelnimetatud presidendi dekreedi nr 3 sätete vastu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 25. märtsil 2017 tungis politsei inimõiguste keskuse Vjasna Minski kontorisse ning vahistas ennetavalt vähemalt 57 samal ajal toimunud rahumeelsete meeleavalduste vaatlemisega seotud isikut; arvestades, et enne seda vahistati ja said lühiajalised vanglakaristused mitmed teised inimõiguslased, näiteks inimõiguste keskuse Elanikkonna Õigusabi juhataja Oleg Voltšek ning inimõiguste keskuse Vjasna Gomeli haru liige Anatoli Poplavni; arvestades, et Vjasna liige Leonid Sudalenka vahistati samuti ja mõisteti süüdi selle eest, et ta esitas enam kui 200 kodaniku kaebused eelnimetatud presidendi dekreedi nr 3 sätete vastu;

| H. | arvestades, et Valgevene ajakirjanike ühenduse andmetel on registreeritud 120 ajakirjanike õiguste rikkumise juhtumit; arvestades, et kogu riigis blokeeriti internet ja ajakirjanikke karistati sündmuste kajastamise eest või neile mõisteti vanglakaristused huligaansuse või politsei korralduste eiramise süüdistuste põhjal; arvestades, et mõned neist ootavad ikka veel kohut; arvestades, et alates 12. märtsist 2017 on registreeritud üle 20 telejaama Belsat TV ajakirjanike ahistamise juhtumi ning et 31. märtsil 2017 tungis politsei Belsat TV ruumidesse, otsis need läbi, konfiskeeris osa seadmeid ja viis need minema; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Valgevene ajakirjanike ühenduse andmetel on registreeritud 120 ajakirjanike õiguste rikkumise juhtumit; arvestades, et kogu riigis blokeeriti internet ja ajakirjanikke karistati sündmuste kajastamise eest või neile mõisteti vanglakaristused huligaansuse või politsei korralduste eiramise süüdistuste põhjal; arvestades, et mõned neist ootavad ikka veel kohut; arvestades, et alates 12. märtsist 2017 on registreeritud üle 20 telejaama Belsat TV ajakirjanike ahistamise juhtumi ning et 31. märtsil 2017 tungis politsei Belsat TV ruumidesse, otsis need läbi, konfiskeeris osa seadmeid ja viis need minema;

| I. | arvestades, et eelnimetatud on kõige tõsisemad vahejuhtumid pärast 2010. aasta meeleavalduste jõhkrat mahasurumist ning neid võib pidada kahetsusväärseks tagasilöögiks; arvestades, et kõnealune uus survemeetmete laine leiab aset täpselt aasta pärast ELi otsust hakata teostama Valgevenega nn suhete taastamise poliitikat; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et eelnimetatud on kõige tõsisemad vahejuhtumid pärast 2010. aasta meeleavalduste jõhkrat mahasurumist ning neid võib pidada kahetsusväärseks tagasilöögiks; arvestades, et kõnealune uus survemeetmete laine leiab aset täpselt aasta pärast ELi otsust hakata teostama Valgevenega nn suhete taastamise poliitikat;

| J. | arvestades, et Valgevene on OSCE liikmesriik ning on lubanud tunnustada rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabadust; arvestades, et eelnimetatud massilised vahistamised, ülemäärase jõu kasutamine meeleavaldajate vastu ning kajastatud operatsioonid kodanikuühenduste vastu tähendavad selgelt nimetatud lubaduste rikkumist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Valgevene on OSCE liikmesriik ning on lubanud tunnustada rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabadust; arvestades, et eelnimetatud massilised vahistamised, ülemäärase jõu kasutamine meeleavaldajate vastu ning kajastatud operatsioonid kodanikuühenduste vastu tähendavad selgelt nimetatud lubaduste rikkumist;

| K. | arvestades, et Valgevene on ainuke Euroopa riik, kus ikka veel viiakse täide surmanuhtlust; arvestades, et 2017. aasta esimene surmaotsus tehti teatavaks 17. märtsil 2017; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Valgevene on ainuke Euroopa riik, kus ikka veel viiakse täide surmanuhtlust; arvestades, et 2017. aasta esimene surmaotsus tehti teatavaks 17. märtsil 2017;

| L. | arvestades, et 2016. aasta veebruaris tühistas EL hea tahte märgina enamiku Valgevene ametiisikute ja juriidiliste isikute vastaseid piiravaid meetmeid, et innustada Valgevenet inimõigusi, demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid edendama; arvestades, et Valgevenet käsitlevates 15. veebruari 2016. aasta järeldustes rõhutas nõukogu vajadust tõhustada ELi ja Valgevene koostööd mitmetes majanduse, kaubanduse ja abiga seotud valdkondades, mis võimaldaks Valgevenel taotleda rahastamist EIP-lt ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangalt; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2016. aasta veebruaris tühistas EL hea tahte märgina enamiku Valgevene ametiisikute ja juriidiliste isikute vastaseid piiravaid meetmeid, et innustada Valgevenet inimõigusi, demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid edendama; arvestades, et Valgevenet käsitlevates 15. veebruari 2016. aasta järeldustes rõhutas nõukogu vajadust tõhustada ELi ja Valgevene koostööd mitmetes majanduse, kaubanduse ja abiga seotud valdkondades, mis võimaldaks Valgevenel taotleda rahastamist EIP-lt ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangalt;

| M. | arvestades, et Valgevene raske majandusolukord võib veelgi halveneda, kusjuures tähtsamad valdkonnad on endiselt riigi omanduses ning neis valitseb administratiivne käsu- ja kontrollisüsteem; arvestades, et kasvab Valgevene sõltuvus Venemaa majandusabist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Valgevene raske majandusolukord võib veelgi halveneda, kusjuures tähtsamad valdkonnad on endiselt riigi omanduses ning neis valitseb administratiivne käsu- ja kontrollisüsteem; arvestades, et kasvab Valgevene sõltuvus Venemaa majandusabist;

| N. | arvestades, et Valgevene idapartnerluses ja selle parlamentaarses esinduses Euronestis osalemise üks eesmärke on tugevdada Valgevene ja ELi koostööd; arvestades, et Valgevene parlamendil ei ole Euronesti parlamentaarses assamblees ametlikku staatust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Valgevene idapartnerluses ja selle parlamentaarses esinduses Euronestis osalemise üks eesmärke on tugevdada Valgevene ja ELi koostööd; arvestades, et Valgevene parlamendil ei ole Euronesti parlamentaarses assamblees ametlikku staatust;

| O. | arvestades, et Valgevene kuulub Kollektiivse Julgeoleku Lepingu Organisatsiooni ja osaleb koos Venemaaga ühistes sõjaväemanöövrites „Zapad“, mille käigus muu hulgas harjutatakse Valgevene läänenaabrite ründamist ja simuleeritakse ka tuumarelva kasutamist ning millel on potentsiaalselt negatiivne mõju Valgevene Vabariigi julgeolekule ja riiklikule suveräänsusele ning kogu piirkonnale; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Valgevene kuulub Kollektiivse Julgeoleku Lepingu Organisatsiooni ja osaleb koos Venemaaga ühistes sõjaväemanöövrites „Zapad“, mille käigus muu hulgas harjutatakse Valgevene läänenaabrite ründamist ja simuleeritakse ka tuumarelva kasutamist ning millel on potentsiaalselt negatiivne mõju Valgevene Vabariigi julgeolekule ja riiklikule suveräänsusele ning kogu piirkonnale;

| P. | arvestades, et EL peab tähtsaks Valgevene stabiilset, demokraatlikku ja jõukat tulevikku, mis oleks Valgevene rahva hüvanguks; arvestades, et sõna- ja meediavabaduse tuntav parandamine, tavakodanike ja opositsiooniaktivistide poliitiliste õiguste austamine ning õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste järgimine on ELi ja Valgevene suhete parandamise eeltingimus; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et EL peab tähtsaks Valgevene stabiilset, demokraatlikku ja jõukat tulevikku, mis oleks Valgevene rahva hüvanguks; arvestades, et sõna- ja meediavabaduse tuntav parandamine, tavakodanike ja opositsiooniaktivistide poliitiliste õiguste austamine ning õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste järgimine on ELi ja Valgevene suhete parandamise eeltingimus;

| 1. | mõistab hukka enne 25. märtsi 2017. aasta meeleavaldusi ja meeleavalduste ajal rahumeelsete meeleavaldajate vastu rakendatud surveabinõud ja repressioonid; rõhutab, et kuigi rahvusvaheline üldsus nõudis vaoshoitust, reageerisid julgeolekuteenistused meelevaldselt ja kohatult; peab viimase aja sündmusi Valgevenes murettekitavaks ning toonitab, et Valgevenes on ilmne vajadus ulatuslikuma demokratiseerimisprotsessi järele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab hukka rahumeelse kogunemise vabaduse ning sõna- ja ühinemisvabaduse lubamatu piiramise, sealhulgas nende inimeste vabaduste piiramise, kes väljendavad oma seisukohti sotsiaalsetes ja muudes avalikes küsimustes, ning taunib eelkõige sõltumatute ajakirjanike, opositsionääride, inimõiguslaste ja teiste protestijate tagakiusamist ja kinnipidamist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub Valgevene ametivõime üles vabastama viivitamata ja tingimusteta kõik rahumeelsed protestijad, ajakirjanikud, inimõiguslased, kodanikuühiskonna aktivistid ja opositsionäärid, kes on praeguse meeleavalduste lainega seoses kinni võetud, ning loobuma kõigist nende vastu esitatud süüdistustest; peab ennetavate vahistamiste praktikat täiesti vastuvõetamatuks; nõuab, et ametivõimud teeksid info kõigi vahistatud isikute kohta koheselt teatavaks vahistatute perekondadele ja üldsusele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kinnitab, et mingil tingimusel ei ole õigustatud jõu kasutamine nende inimeste vastu, kes kasutavad oma õigust rahumeelselt protesti avaldada, ning et repressioonid, millega rikutakse sõna- ja kogunemisvabaduse kasutamise õigust, on vastuolus Valgevene rahvusvaheliste kohustuste ja Valgevene Vabariigi põhiseadusega; nõuab, et Valgevene valitsus alustaks avatud dialoogi oma riigi kodanike, sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sõltumatu meediaga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab, et Valgevene ametivõimud korraldaksid viivitamata põhjalikud ja erapooletud uurimised kõigi hiljutiste meeleavaldustega seotud väidetavate juhtumite selgitamiseks, mis puudutavad meeleavaldajate kinnipidamist ja muid nende õiguste rikkumisi; hoiatab, et juhul kui neid uurimisi ei korraldata, võib EL kohaldada uusi piiravaid meetmeid nende kõrgete Valgevene ametiisikute suhtes, kes hiljutiste surveavalduste eest vastutavad; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab, et ametivõimud lõpetaksid sõltumatu meedia poliitilistel põhjustel tagakiusamise ning lõpetaksid haldusvastutusele võtmise tava ja halduskoodeksi artikli 22 lõike 9 punkti 2 meelevaldse kasutamise akrediteeringuta vabakutseliste ajakirjanike vastu, kes teevad koostööd välismeediaga, kuna selline sekkumine piirab sõnavabadust ja teabe levitamist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab, et Valgevene ametivõimud lõpetaksid kodanikuühiskonna tagakiusamise, lubaksid avalikel organisatsioonidel täielikult ja vabalt tegutseda, tühistaksid viivitamata kriminaalkoodeksi artikli 193 lõike 3 (millega loetakse karistatavaks registreerimata avalike ühenduste ja organisatsioonide tegevuse korraldamine ja nende tegevuses osalemine) ning lubaksid avalikel ühendustel ja organisatsioonidel, sealhulgas rahvusvähemustel ja nende sõltumatutel organisatsioonidel, täielikult, vabalt ja takistamatult tegutseda; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab, et OSCE Parlamentaarne Assamblee, kellel on kavas pidada oma 26. iga-aastane istungjärk 2017. aasta juulis Minskis, võtaks Valgevene hiljutisi sündmusi arvesse ning tagaks vähemalt demokraatlike opositsioonierakondade, sõltumatu meedia ja kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemise; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub Valgevene valitsust üles alustama konstruktiivset dialoogi opositsiooni ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, tegema täielikult koostööd ÜRO eriraportööriga, kes jälgib inimõiguste olukorda Valgevenes, ning alustama kauaoodatud reforme inimõiguste kaitsmiseks ja demokraatia tugevdamiseks; kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles jätkama ja suurendama toetust Valgevenes ja välismaal tegutsevatele kodanikuühiskonna organisatsioonidele; rõhutab sellega seoses vajadust toetada kõiki Valgevene ühiskonnale teavet andvaid sõltumatuid allikaid, sealhulgas valgevenekeelseid ja välismaalt teavet edastavaid meediakanaleid; kutsub ka ELi inimõiguste eriesindajat üles uurima võimalusi ja vahendeid, mis aitaksid Valgevenes inimõigusi täies ulatuses ja tulemuslikult kaitsta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | soovitab tühistada presidendi dekreedi nr 3 kui meelevaldse, karmi ja küsitava vahendi, millega rikutakse rahvusvahelisi inimõigusi ning mis mõjutab hinnanguliselt rohkem kui 470 000 valgevenelast; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab Valgevene inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri volituste pikendamist; kutsub Valgevene valitsust üles tunnustama eriraportööri mandaati ja temaga täielikult koostööd tegema; palub Euroopa välisteenistusel ELi poliitikat Valgevene suhtes paremini kooskõlastada ÜRO eriraportööriga; kutsub ELi ja liidu liikmesriike üles soodustama ja toetama Valgevene küsimustega tegeleva ÜRO eriraportööri mandaadi pikendamist, et inimõiguste olukorra jälgimist Valgevenes oleks võimalik jätkata; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub Valgevene ametivõime üles viivitamata jätkama tööd põhjaliku valimisreformi teostamiseks, mis oleks osa laiemast demokratiseerimisprotsessist ja toimuks koostöös rahvusvaheliste partneritega; rõhutab, et OSCE/ODIHRi asjakohaseid soovitusi on vaja järgida aegsasti enne 2018. aasta märtsiks kavandatud kohalikke valimisi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab et Valgevene ühineks surmanuhtluse kasutamise ülemaailmse moratooriumiga, mis oleks Valgevene esimene samm surmanuhtluse püsiva kaotamise suunas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub komisjonil jätkuvalt toetada haridusprogramme, mis võimaldavad noortel valgevenelastel õppida ELis, ning kiirendada sel eesmärgil viisade ja stipendiumide taotlemise protsessi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunnustab nõukogu 27. veebruari 2017. aasta otsust, millega pikendatakse kuni 28. veebruarini 2018 piiravaid meetmeid nelja isiku suhtes ja relvaembargot Valgevene suhtes; palub Euroopa välisteenistusel jätkuvalt tähelepanelikult jälgida ja vaadelda Valgevene olukorda, et hinnata ELi-poolse konstruktiivse suhete taastamise poliitika tulemuslikkust; on veendunud, et EL peaks kasutusele võtma täpsed ja järjekindlad inimõiguste tingimuslikkuse suhtes kohaldatavad kriteeriumid, et tagada reformid põhivabaduste ja inimõiguste kaitseks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub komisjonil hinnata, kas ehitatavas Astravetsi tuumaelektrijaamas on tagatud rangeimate tuumaohutusnormide järgimine ning kas tagatist, mille EL on andnud Euroopa Investeerimispangale, kasutatakse lõppkokkuvõttes Valgevene tuumajaama rahastamiseks, ning palub ka hinnata, kas see tagatis on kooskõlas ELi poolt Venemaa Föderatsioonile kehtestatud sanktsioonidega; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kinnitab oma tahet ja valmidust jätkata tegevust Valgevene rahva hüvanguks, toetada valgevenelaste demokraatiapüüdlusi ja -algatusi ning aidata Valgevenel rajada stabiilset, demokraatlikku ja jõukat tulevikku; kinnitab veel kord, et põhivabaduste, õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste järgimine on ELi ja Valgevene edaspidiste suhete kujundamise seisukohast otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikidele, OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroole (ODHIR), Euroopa Nõukogule, Valgevene ametivõimudele ning OSCE Parlamentaarsele Pssambleele. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  ELT L 50, 28.2.2017, lk 81.

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/65 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/65

---

P8_TA(2017)0127

Bangladesh ja lapsabielud

Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2017. aasta resolutsioon Bangladeshi ja lapsabielude kohta (2017/2648(RSP))

(2018/C 298/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bangladeshi kohta, eriti 18. septembri 2014. aasta resolutsiooni inimõiguste rikkumiste kohta Bangladeshis (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bangladeshi kohta, eriti 18. septembri 2014. aasta resolutsiooni inimõiguste rikkumiste kohta Bangladeshis (1),

| — | võttes arvesse oma 16. märtsi 2017. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2017. aasta istungjärguks (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. märtsi 2017. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2017. aasta istungjärguks (2),

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste komitee 22. märtsi 2017. aasta lõppjäreldusi Bangladeshi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste komitee 22. märtsi 2017. aasta lõppjäreldusi Bangladeshi kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2. juuli 2015. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse pingutuste tugevdamist lapsabielu, varajase ja sundabielu ennetamiseks ja likvideerimiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2. juuli 2015. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse pingutuste tugevdamist lapsabielu, varajase ja sundabielu ennetamiseks ja likvideerimiseks,

| — | võttes arvesse nõukogu poolt 6. märtsil 2017 vastu võetud laste õiguste edendamist ja kaitset käsitlevaid ELi suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt 6. märtsil 2017 vastu võetud laste õiguste edendamist ja kaitset käsitlevaid ELi suuniseid,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse 1995. aasta Pekingi deklaratsiooni ja Pekingis toimunud ÜRO 4. naiste maailmakonverentsi tegevusprogrammi, mille Bangladesh on allkirjastanud, samuti selle rakendamist Bangladeshis käsitlevaid korrapäraseid läbivaatamisi, mis toimusid aastatel 2000, 2005, 2009 ja 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1995. aasta Pekingi deklaratsiooni ja Pekingis toimunud ÜRO 4. naiste maailmakonverentsi tegevusprogrammi, mille Bangladesh on allkirjastanud, samuti selle rakendamist Bangladeshis käsitlevaid korrapäraseid läbivaatamisi, mis toimusid aastatel 2000, 2005, 2009 ja 2014,

| — | võttes arvesse naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni artiklit 16, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni artiklit 16,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Bangladeshi vahel 2001. aastal sõlmitud partnerlust ja arengut käsitlevat koostöölepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Bangladeshi vahel 2001. aastal sõlmitud partnerlust ja arengut käsitlevat koostöölepingut,

| — | võttes arvesse Bangladeshi 11. märtsi 2017. aasta lapsabielu piiravat seadust ning 15. septembri 2014. aasta lapsabielu tõkestavat seadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bangladeshi 11. märtsi 2017. aasta lapsabielu piiravat seadust ning 15. septembri 2014. aasta lapsabielu tõkestavat seadust,

| — | võttes arvesse Bangladeshi riiklikku tegevuskava lapsabielude likvideerimiseks (2015–2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bangladeshi riiklikku tegevuskava lapsabielude likvideerimiseks (2015–2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et ELil on Bangladeshiga pikaajalised suhted, muu hulgas partnerlust ja arengut käsitleva koostöölepingu kaudu; arvestades, et lepinguosaliste sise- ja välispoliitika rajaneb inimõiguste ja demokraatia põhimõtete austamisele ja edendamisele ning see peab olema oluline osa ELi välistegevuses; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELil on Bangladeshiga pikaajalised suhted, muu hulgas partnerlust ja arengut käsitleva koostöölepingu kaudu; arvestades, et lepinguosaliste sise- ja välispoliitika rajaneb inimõiguste ja demokraatia põhimõtete austamisele ja edendamisele ning see peab olema oluline osa ELi välistegevuses;

| B. | arvestades, et viimaste kuude jooksul on valitsusvälised organisatsioonid ja sõltumatu meedia teatanud mitmetest inimõiguste rikkumistest, sealhulgas kadunuks jääma sundimine, kodanikuühiskonna mahasurumine, rünnakud poliitiliste aktivistide vastu ja piinamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viimaste kuude jooksul on valitsusvälised organisatsioonid ja sõltumatu meedia teatanud mitmetest inimõiguste rikkumistest, sealhulgas kadunuks jääma sundimine, kodanikuühiskonna mahasurumine, rünnakud poliitiliste aktivistide vastu ja piinamine;

| C. | arvestades, et ÜRO hiljutiste andmete kohaselt on Bangladesh endiselt üks suurima lapsabielude osakaaluga riike maailmas ning Aasias selle poolest esikohal; arvestades, et Bangladeshis on 52 % tütarlastest abielus 18. eluaastaks ja 18 % enne 15. eluaastani jõudmist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO hiljutiste andmete kohaselt on Bangladesh endiselt üks suurima lapsabielude osakaaluga riike maailmas ning Aasias selle poolest esikohal; arvestades, et Bangladeshis on 52 % tütarlastest abielus 18. eluaastaks ja 18 % enne 15. eluaastani jõudmist;

| D. | arvestades, et ÜRO käsitab lapsabielu inimõiguste rikkumisena, mille puhul lapsel puudub valik või suutlikkus anda oma nõusolek ja millega kaasnevad sageli psüühilised ja füüsilised ohud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO käsitab lapsabielu inimõiguste rikkumisena, mille puhul lapsel puudub valik või suutlikkus anda oma nõusolek ja millega kaasnevad sageli psüühilised ja füüsilised ohud;

| E. | arvestades, et Bangladesh on üks 12 sihtriigist UNFPA-UNICEFi ülemaailmses programmis, mille abil kiirendada meetmeid lapsabielu likvideerimiseks, ning EL on selle programmi toetaja; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Bangladesh on üks 12 sihtriigist UNFPA-UNICEFi ülemaailmses programmis, mille abil kiirendada meetmeid lapsabielu likvideerimiseks, ning EL on selle programmi toetaja;

| F. | arvestades, et Bangladesh on liitunud Lõuna-Aasia algatusega laste vastu suunatud vägivalla kaotamiseks, mille piirkondliku tegevuskava hulka kuulub lapsabielu kaotamine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Bangladesh on liitunud Lõuna-Aasia algatusega laste vastu suunatud vägivalla kaotamiseks, mille piirkondliku tegevuskava hulka kuulub lapsabielu kaotamine;

| G. | arvestades, et Bangladeshi valitsus lubas 2014. aasta juulis toimunud tütarlaste-teemalisel tippkohtumisel vähendada kolmandiku võrra 15. ja 18. eluaasta vahel abielluvate tütarlaste arvu, likvideerida 2021. aastaks alla 15-aastaste laste abielu ning 2041. aastaks alla 18-aastaste laste abielu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Bangladeshi valitsus lubas 2014. aasta juulis toimunud tütarlaste-teemalisel tippkohtumisel vähendada kolmandiku võrra 15. ja 18. eluaasta vahel abielluvate tütarlaste arvu, likvideerida 2021. aastaks alla 15-aastaste laste abielu ning 2041. aastaks alla 18-aastaste laste abielu;

| H. | arvestades, et 2015. aastal oli Bangladesh ÜRO Arenguprogrammi soolise ebavõrdsuse indeksi alusel 159 riigi seas 119. kohal; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2015. aastal oli Bangladesh ÜRO Arenguprogrammi soolise ebavõrdsuse indeksi alusel 159 riigi seas 119. kohal;

| I. | arvestades, et Bangladeshi valitsus võttis 27. veebruaril 2017 vastu lapsabielu piirava seaduse, millega jäeti vanuse alampiiriks naiste puhul 18. eluaastat ja meeste puhul 21. eluaastat, kuid nähti ette nn erijuhud või erandid nö alaealise parimates huvides kohtu loal, kuid samal ajal ei määratletud vastavaid kriteeriume ega sätestatud selliste abieludega seotud vanuse alampiiri; arvestades, et lapse nõusolekut ei nõuta; arvestades, et seadus jõustus pärast seda, kui president selle 11. märtsil 2017 heaks kiitis; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Bangladeshi valitsus võttis 27. veebruaril 2017 vastu lapsabielu piirava seaduse, millega jäeti vanuse alampiiriks naiste puhul 18. eluaastat ja meeste puhul 21. eluaastat, kuid nähti ette nn erijuhud või erandid nö alaealise parimates huvides kohtu loal, kuid samal ajal ei määratletud vastavaid kriteeriume ega sätestatud selliste abieludega seotud vanuse alampiiri; arvestades, et lapse nõusolekut ei nõuta; arvestades, et seadus jõustus pärast seda, kui president selle 11. märtsil 2017 heaks kiitis;

| J. | arvestades, et see seadus võib järsult suurendada nn kaasavaramaksega seotud kuritarvituste, seksuaalse ahistamise juhtumite, vägistamiste ja happerünnakute arvu ning seadustada alaealisega suguühtesse astumise; arvestades, et see seadus võib võimaldada ka vanematel sundida oma tütreid abielluma nende vägistajatega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et see seadus võib järsult suurendada nn kaasavaramaksega seotud kuritarvituste, seksuaalse ahistamise juhtumite, vägistamiste ja happerünnakute arvu ning seadustada alaealisega suguühtesse astumise; arvestades, et see seadus võib võimaldada ka vanematel sundida oma tütreid abielluma nende vägistajatega;

| K. | arvestades, et laste õiguste edendamist ja kaitset käsitlevates ELi suunistes kinnitatakse taas, et EL on oma inimõigustealases välispoliitikas pühendunud lapse õiguste terviklikule kaitsele ja edendamisele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et laste õiguste edendamist ja kaitset käsitlevates ELi suunistes kinnitatakse taas, et EL on oma inimõigustealases välispoliitikas pühendunud lapse õiguste terviklikule kaitsele ja edendamisele;

| 1. | kinnitab veel kord, et mõistab hukka sund- ja lapsabielud ning seksuaalse vägivalla naiste ja tüdrukute vastu kogu maailmas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks edusammud, mida Bangladesh on teinud lapsabielude arvu vähendamiseks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab heameelt asjaolu üle, et viimastel aastatel on Bangladesh vastu võtnud mitmed õigusakte ja institutsioonilisi meetmeid laste kaitseks; väljendab sellegipoolest muret nende meetmete ebapiisava või olematu rakendamise pärast; |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab äärmiselt kahetsusväärseks lapsabielu piirava seaduse vastuvõtmist 2017. aastal ja selles seaduses sisalduvaid lünki, mis võimaldavad seadustada lapsabielu; peab kahetsusväärseks ka kriteeriumide puudumist kõnealuses seaduses, mis tekitab võimaliku ulatuslike kuritarvituste ohu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub Bangladeshi valitsust üles muutma seda seadust, et likvideerida lüngad ja välistada lapsabielu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab tungivalt, et kuni lünkade kõrvaldamiseni võtaks Bangladeshi valitsus vastu selged kriteeriumid, mille alusel kohtud koos tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandetöötajatega, sealhulgas tuginedes asjaomase tütarlapsega ilma perekonnaliikmete juuresolekuta tehtud küsitlusele, peavad põhjendama luba alaealise abieluks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib murega, et hiljuti vastu võetud seadus on samm tagasi Bangladeshi pingutustes vältida lapsabielu; tuletab meelde, et selline õigusnormide leevendamine seab kahtluse alla Bangladeshi valitsuse lapsabielu vähendamise alased eesmärgid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sedastab, et lapsabielu võib piirata juurdepääsu haridusele, soodustada isoleeritust, vaesust, majanduslikku sõltuvust ja sunnitööd, eriti tütarlaste puhul maapiirkondades, ning märgib murega, et lapsabielu korral suureneb vägistamise, vägivalla ja sunnitud raseduse oht; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib murega, et lapsabielu on sageli seotud soovimatute ja alaealiste rasedustega; tuletab sellega seoses meelde, kui oluline on tagada naistele ja tütarlastele juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervist käsitlevale teabele ja õigustele, abile ja ohutule ravile, sealhulgas ohutule ja seaduslikule abordile; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub Bangladeshi valitsust üles viima lõpule lapsabielu likvideerimist käsitleva riikliku tegevuskava (2015–2021) väljatöötamise, ning selgitama, kuidas ta kavatseb saavutada oma eesmärgid ja likvideerida lapsabielu kõik vormid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub Bangladeshi ametivõimudel hakata aktiivselt täitma hiljuti rahvusvahelisel tasandil vastu võetud kestliku arengu eesmärke, eelkõige selleks, et vähendada ebavõrdsust ja tagada sooline võrdõiguslikkus ja naiste õigused; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on seisukohal, et lapsabielu probleemi saab tõhusalt lahendada inimõiguste ja inimväärikuse edendamisega ning riikliku sotsiaalpoliitika abil; nõuab seetõttu, et Bangladeshi ametivõimud kaasaksid süstemaatiliselt kogukonnad ja kodanikuühiskonna, sealhulgas valitsusvälised organisatsioonid ja lasteorganisatsioonid, et võidelda lapsabielu algpõhjuste vastu Bangladeshis ning suurendada sellealast teadlikkust koolides; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palub sellega seoses Bangladeshi ametivõimudel muuta 2014. aasta välismaiste annetuste (vabatahtliku tegevuse) reguleerimise seadust, tagamaks, et kodanikuühiskonna organisatsioonid ei ole valitsuse meelevaldse kontrolli all ning et kõigi selle seaduse alusel tehtud otsuste suhtes kohaldataks sõltumatut läbivaatamist; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab tungivalt, et Bangladeshi ametivõimud mõistaksid hukka jätkuvad hirmuteod sõnavabaduse vastu ning võtaksid viivitamata meetmeid, et teha lõpp ajakirjanike, blogipidajate ja kodanikuühiskonna vastu suunatud vägivallale, tagakiusamisele, ähvardustele ja tsensuurile; nõuab tungivalt, et Bangladeshi ametivõimud teostaksid sõltumatud uurimised sunniviisiliste kadumiste, kohtuväliste hukkamiste ning ülemäärase jõu kasutamise osas ning võtaks nende tegude toimepanijad vastutusele vastavalt rahvusvahelistele normidele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni ja ELi delegatsiooni Bangladeshis üles tõstatama neid küsimusi suhtluses Bangladeshi ametivõimudega, ning Euroopa välisteenistust üles tõstatama vastuvõetud seaduse küsimust järgmisel ELi-Bangladeshi ühiskomisjoni kohtumisel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab, et EL kasutaks kõiki olemasolevaid vahendeid, et toetada Bangladeshi valitsust tema inimõigusalaste rahvusvaheliste kohustuste täitmisel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa välisteenistusele, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajale ning Bangladeshi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  ELT C 234, 28.6.2016, lk 10.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0089.

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/68 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/68

---

P8_TA(2017)0130

Euroopa solidaarsuskorpus

Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2017. aasta resolutsioon Euroopa solidaarsuskorpuse kohta (2017/2629(RSP))

(2018/C 298/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2016. aasta teatist Euroopa solidaarsuskorpuse kohta (COM(2016)0942), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2016. aasta teatist Euroopa solidaarsuskorpuse kohta (COM(2016)0942),

| — | võttes arvesse oma 27. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni Euroopa vabatahtliku teenistuse ja Euroopas vabatahtliku tegevuse edendamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni Euroopa vabatahtliku teenistuse ja Euroopas vabatahtliku tegevuse edendamise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse rolli kohta ELi põhiväärtuste edendamisel (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse rolli kohta ELi põhiväärtuste edendamisel (2),

| — | võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta resolutsiooni vabatahtliku tegevuse osatähtsuse kohta majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamisel (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta resolutsiooni vabatahtliku tegevuse osatähtsuse kohta majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamisel (3),

| — | võttes arvesse oma 17. juuli 2014. aasta resolutsiooni noorte tööhõive kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuli 2014. aasta resolutsiooni noorte tööhõive kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni noortegarantii kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni noortegarantii kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa vabatahtliku tegevuse poliitilist tegevuskava (PAVE) ning vabatahtlike õiguste ja kohustuste Euroopa harta eelnõu (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa vabatahtliku tegevuse poliitilist tegevuskava (PAVE) ning vabatahtlike õiguste ja kohustuste Euroopa harta eelnõu (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (9),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust vabatahtliku tegevuse ja Euroopa vabatahtliku teenistuse kohta (O-000107/2016 – B8-1803/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust vabatahtliku tegevuse ja Euroopa vabatahtliku teenistuse kohta (O-000107/2016 – B8-1803/2016),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust Euroopa solidaarsuskorpuse kohta (O-000020/2017 – B8-0210/2017) ja O-000022/2017 – B8-0211/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust Euroopa solidaarsuskorpuse kohta (O-000020/2017 – B8-0210/2017) ja O-000022/2017 – B8-0211/2017),

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu aluseks on peamised ideed, väärtused ja põhimõtted, milles liikmesriigid on kokku leppinud ja mida nad toetavad; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu aluseks on peamised ideed, väärtused ja põhimõtted, milles liikmesriigid on kokku leppinud ja mida nad toetavad;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu solidaarsuse põhimõte on üks peamistest põhimõtetest ja selle aluseks on nii eeliste kui ka raskuste jagamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu solidaarsuse põhimõte on üks peamistest põhimõtetest ja selle aluseks on nii eeliste kui ka raskuste jagamine;

| C. | arvestades, et solidaarsuse põhimõte on olnud Euroopa vabatahtliku teenistuse arengu liikumapanevaks jõuks, ja et see teenistus on 20 aastaga saavutanud suurepäraseid tulemusi, mida ei tohiks lasta kaotsi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et solidaarsuse põhimõte on olnud Euroopa vabatahtliku teenistuse arengu liikumapanevaks jõuks, ja et see teenistus on 20 aastaga saavutanud suurepäraseid tulemusi, mida ei tohiks lasta kaotsi;

| D. | arvestades, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid peavad asuma kindlale seisukohale, et aktiivselt toetada kodanike osalemist ning tunnistada, et vabatahtlik tegevus aitab tugevdada solidaarsust, sotsiaalset vastutust ning ühiseid kodanikuväärtusi ja kogemusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid peavad asuma kindlale seisukohale, et aktiivselt toetada kodanike osalemist ning tunnistada, et vabatahtlik tegevus aitab tugevdada solidaarsust, sotsiaalset vastutust ning ühiseid kodanikuväärtusi ja kogemusi;

| E. | arvestades, et Euroopa solidaarsuskorpuse loomine peab põhinema ELi ühistel väärtustel, nagu see on sätestatud aluslepingutes ja põhiõiguste hartas; arvestades, et Euroopa solidaarsuskorpuse eesmärk peaks olema luua Euroopas kogukonnatunnet, solidaarsust ja sotsiaalset vastutust, pakkudes samal ajal sisulist ja võimestavat vabatahtliku tegevuse, töö, praktika või õpipoisiõppe kogemust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa solidaarsuskorpuse loomine peab põhinema ELi ühistel väärtustel, nagu see on sätestatud aluslepingutes ja põhiõiguste hartas; arvestades, et Euroopa solidaarsuskorpuse eesmärk peaks olema luua Euroopas kogukonnatunnet, solidaarsust ja sotsiaalset vastutust, pakkudes samal ajal sisulist ja võimestavat vabatahtliku tegevuse, töö, praktika või õpipoisiõppe kogemust;

| F. | arvestades, et kvaliteetne vabatahtlik tegevus võib luua töö leidmise ja sotsiaalse kaasatuse võimalusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kvaliteetne vabatahtlik tegevus võib luua töö leidmise ja sotsiaalse kaasatuse võimalusi;

| G. | arvestades, et enamik vabatahtliku tegevuse algatusi toimub väljaspool ELi programme ning neid tuleb toetada soodsa õigus- ja finantskeskkonnaga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et enamik vabatahtliku tegevuse algatusi toimub väljaspool ELi programme ning neid tuleb toetada soodsa õigus- ja finantskeskkonnaga;

| H. | arvestades, et Euroopa vabatahtlik teenistus on ELi vabatahtliku tegevuse olemasolev võrdlusraamistik, olles 20 aastaga tõestanud oma tõhusust, oskusteavet ja õpitulemusi; arvestades, et iga uue üleliidulise vabatahtliku töö programm peaks tuginema Euroopa vabatahtliku teenistuse kogemusele ja muudele edukatele ELi vabatahtliku tegevuse programmidele (nt Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus) ning neid täiendama; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa vabatahtlik teenistus on ELi vabatahtliku tegevuse olemasolev võrdlusraamistik, olles 20 aastaga tõestanud oma tõhusust, oskusteavet ja õpitulemusi; arvestades, et iga uue üleliidulise vabatahtliku töö programm peaks tuginema Euroopa vabatahtliku teenistuse kogemusele ja muudele edukatele ELi vabatahtliku tegevuse programmidele (nt Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus) ning neid täiendama;

| I. | arvestades, et Euroopa solidaarsuskorpus võib kujutada endast võimalust noortele, kes on selle peamine sihtrühm (eelkõige tõrjutud kogukondadest ja viletsast sotsiaal-majanduslikust keskkonnast pärit noored), andmaks väärtuslikku panust ühiskonda ja suurendamaks ELi tegevuse nähtavust ning taaselavdamaks laiemat arutelu vabatahtlikust tegevusest Euroopas ning selle kasust ühiskonnale; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa solidaarsuskorpus võib kujutada endast võimalust noortele, kes on selle peamine sihtrühm (eelkõige tõrjutud kogukondadest ja viletsast sotsiaal-majanduslikust keskkonnast pärit noored), andmaks väärtuslikku panust ühiskonda ja suurendamaks ELi tegevuse nähtavust ning taaselavdamaks laiemat arutelu vabatahtlikust tegevusest Euroopas ning selle kasust ühiskonnale;

| J. | arvestades, et kodanikuühiskonnal ja noorteorganisatsioonidel on oluline osa kvaliteetse kohaliku, riikliku ja piiriülese vabatahtliku tegevuse kogemuste pakkujatena; arvestades, et selles osas on vaja pidevat toetust koos soodsa õigus- ja finantskeskkonnaga; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kodanikuühiskonnal ja noorteorganisatsioonidel on oluline osa kvaliteetse kohaliku, riikliku ja piiriülese vabatahtliku tegevuse kogemuste pakkujatena; arvestades, et selles osas on vaja pidevat toetust koos soodsa õigus- ja finantskeskkonnaga;

| K. | arvestades, et pärast komisjoni veebipõhise platvormi käivitamist 2016. aasta detsembris on Euroopa solidaarsuskorpusesse ennast juba registreerinud enam kui 20 000 inimest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et pärast komisjoni veebipõhise platvormi käivitamist 2016. aasta detsembris on Euroopa solidaarsuskorpusesse ennast juba registreerinud enam kui 20 000 inimest;

| L. | arvestades, et komisjonilt nõutakse tungivalt Euroopa solidaarsuskorpuse selge ja üksikasjaliku õigusraamistiku koostamist, võttes arvesse Euroopa Parlamendi järgnevaid soovitusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et komisjonilt nõutakse tungivalt Euroopa solidaarsuskorpuse selge ja üksikasjaliku õigusraamistiku koostamist, võttes arvesse Euroopa Parlamendi järgnevaid soovitusi;

Euroopa solidaarsus

| 1. | on seisukohal, et äärmiselt vajalik on määratleda solidaarsed meetmed ELi tasandil; palub komisjonil määrata kindlaks Euroopa solidaarsuskorpuse eesmärgid ja muuta selle tegevus mõõdetavaks ja tõhusaks, võttes arvesse solidaarsete meetmete olulist positiivset mõju nii üksikutele osalejatele kui ka kogukonnale; rõhutab, et mõisted, mida peetakse vajalikuks selle soodustamiseks, tuleks töötada välja tihedas koostöös liikmesriikide ning asjaomaste vabatahtliku tegevuse, kodanikuteenistuse ja noorte tegevuse sidusrühmade organisatsioonidega kooskõlas ELi põhiväärtustega, mis on määratletud aluslepingutes ja põhiõiguste hartas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab vajadust tagada võrdne juurdepääs Euroopa solidaarsuskorpusele kõigile ELi kodanikele; soovitab rohkem edendada erivajadustega inimestele ja ebasoodsatest oludest pärit inimestele kättesaadavaid võimalusi selles algatuses osaleda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on kindlalt veendunud, et kuigi õppe tahk – kaasa arvatud mitteformaalse ja informaalse õppe kogemus – ja mõju igale vabatahtlikule, noorele töötajale, praktikandile või õpipoisile on tähtsad elemendid, peaks Euroopa solidaarsuskorpuse peamine eesmärk olema siiski positiivse mõju avaldamine projektide ja tegevustega abistatavatele ja kogukonnale laiemalt, mis väljendaks selgelt solidaarsust ja sotsiaalset vastutust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | usub samuti, et Euroopa solidaarsuskorpuse algatuse kaudu kättesaadavaks tehtud praktikakohad võimaldaksid aidata arendada osalejate eluks vajalikke oskusi, vastutust, omaluse ja jagamise tunnet, ning aitaksid ületada erinevusi keelte, kultuuride, usutunnistuste, veendumuste või majanduslike asjaolude vahel ning ka vääritimõistmisi ja eelarvamusi; on seisukohal, et Euroopa solidaarsuskorpuse algatus aitaks samuti edendada kodanikuaktiivsust ning aitaks osalejatel õppida kriitiliselt analüüsima tegelikkust ja ühiskondlikke probleeme, millega nad kokku puutuvad; kutsub komisjoni üles peavoolustama soolist võrdõiguslikkust Euroopa solidaarsuskorpuse rakendamisel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et kodanikukaitse ja humanitaarabi ei saa sõltuda noortest, kes kuuluvad Euroopa solidaarsuskorpuse koosseisu; kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike üles tagama jätkuvad investeeringud struktureeritud kodanikukaitsesse ja humanitaarabisse; |
| --- | --- |

5.

Euroopa solidaarsuskorpuse rahastamine

| 6. | väljendab sügavat muret komisjoni kavatsuse pärast rakendada Euroopa solidaarsuskorpust selle algetapis, lisades selle olemasolevatesse programmidesse ja algatustesse, eriti niisugustesse haridus- ja kultuuriprogrammidesse nagu „Erasmus+“, „Kodanike Euroopa“, noortegarantii ning tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm, selgitamata piisavalt konkreetseid rahalisi vahendeid ja inimressursse, mis nähakse Euroopa solidaarsuskorpuse jaoks ette; tuletab meelde, et parlament on ELi programmide kaasseadusandjana ja eelarvepädeva institutsioonina vastu igasugusele vahendite ümberpaigutamisele prioriteetsetest programmidest, ning tihti ei ole tal piisavalt vahendeid selleks, et rahastada peamisi meetmeid ja uusi poliitilisi algatusi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni üles lisama oma tulevasse Euroopa solidaarsuskorpust käsitlevasse seadusandlikku ettepanekusse rahastamiskorra selge kirjelduse, mis võimaldab Euroopa solidaarsuskorpuse tõhusat toimimist; rõhutab, et Euroopa solidaarsuskorpus ei tohi avaldada negatiivset mõju olemasolevatele noortele suunatud algatustele ja programmidele, näiteks programmidele „Erasmus+“, „Kodanike Euroopa“ ning tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm, ning noortegarantii algatusele, ega moonutada selliste olemasolevate edukate vahendite nagu Euroopa vabatahtliku teenistuse toimimist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil luua Euroopa solidaarsuskorpuse jaoks tõhusa järelevalve- ja hindamismehhanismi, et tagada selle nõuetekohast rakendamist, kvaliteetseid võimalusi ja tulemuste jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

8.

Euroopa solidaarsuskorpuse lõimimine vabatahtliku tegevuse laiema strateegiaga

| 9. | teeb ettepaneku, et Euroopa solidaarsuskorpuse edu tagamiseks peaks komisjon selle lõimima üldisema poliitilise strateegiaga, mille eesmärk on luua Euroopas vabatahtliku tegevuse jaoks soodsat keskkonda, kuid mis ei kattuks selliste edukate olemasolevate algatuste nagu Euroopa vabatahtliku teenistusega, vaid pigem tugevdaks neid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et suurim osa vabatahtlikust tegevusest leiab aset kohalikul tasandil ja vastab kohalikele vajadustele, ja seetõttu peaks Euroopa solidaarsuskorpus esialgu keskenduma pigem kohalikule vabatahtlikule tegevusele, mitte piiriülestele võimalustele, mis vajavad rahvusvahelist liikuvust ja võivad ebasoodsatest oludest pärit isikud kõrvale jätta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toonitab, et Euroopa solidaarsuskorpus ei tohiks põhjustada täiendavat halduskoormust üksikisikutele või osalevatele organisatsioonidele ning see peaks toimima võimalikult tihedas koostöös olemasolevate ja juba juurdunud vabatahtliku tegevuse võimalustega, mida pakuvad kodanikuühiskonna organisatsioonid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab tungivalt, et komisjon püüaks tagada tasakaalu Euroopa solidaarsuskorpuse veebiplatvormi kaudu toimunud arvukate registreerimiste ja vabatahtliku tegevuse kohtade arvu vahel, et mitte tekitada frustratsiooni noortes, kes soovivad Euroopa solidaarsuskorpuse töös osaleda; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni üles peavoolustama vabatahtlikku tegevust Euroopa programmides ja fondides, nagu näiteks struktuurifondides, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondis, programmis LIFE ning ELi välistegevuse programmides ja fondides; rõhutab sellega seoses, kui oluline on võtta ELi vabatahtliku tegevuse poliitika ja programmide koordineerimiseks kasutusele ühtne kontaktpunkt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | teeb ettepaneku, et haridusasutused peaksid võtma õppekavva koolituse vabatahtliku tegevuse valdkonnas, keskendudes solidaarsetele meetmetele, et toetada Euroopa solidaarsuskorpuse rakendamist; |
| --- | --- |

14.

Selge vahe vabatahtliku tegevuse ja tööhõive vahel ning kvaliteetsed võimalused kutsealase suunaga noortele

| 15. | kutsub komisjoni üles tegema Euroopa solidaarsuskorpuse rakendamisel selget vahet vabatahtliku tegevuse ja tööle suunamise vahel, et säilitada põhimõtteline eristus sellise vabatahtliku tegevuse ja töö puhul, mille keskmes on eeskätt abistatavate vajadused või osalejate koolitus- ja arenguvajadused, ning vältida võimalike kvaliteetsete töökohtade asendamist; rõhutab sellega seoses, et vabatahtliku tegevuse võimalused ei tohiks olla kõlblikud rahastamiseks vahenditest, mis on nähtud ette konkreetselt selleks, et võidelda noorte töötuse vastu – näiteks noorte tööhõive algatus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et vabatahtliku tegevuse suund peaks toetuma selgele arusaamale kvaliteetse vabatahtliku tegevuse põhimõtetest, nagu need, mis on sätestatud vabatahtlike õiguste ja kohustuste Euroopa hartas; rõhutab samuti, et vabatahtlik tegevus peaks alati toimuma mittetulunduslike solidaarsete meetmete toetuseks, et rahuldada kogukonna tuvastatud vajadusi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et kutsealane suund peaks keskenduma kvaliteetsete töökohtade, väljaõppe- ja praktikakohtade pakkumisele solidaarse mittetulundusliku ja solidaarsussektori sotsiaalse ettevõtmisega; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toonitab, kui tähtis on pakkuda mõlema suuna vastuvõtvatele organisatsioonidele ja asutustele asjakohast haldus- ja rahalist toetust ning tagada vajalikud teadmised ja oskused, et Euroopa solidaarsuskorpuses osalejaid oleks võimalik nõuetekohaselt vastu võtta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palub, et vastuvõtvad organisatsioonid peaksid kinni kvaliteedihartast, mis hõlmab kokkulepitud eesmärke, põhimõtteid ja standardeid, nagu need, mis on sätestatud Euroopa ametipraktika ja õpipoisiõppe kvaliteedihartas (10); ergutab vastuvõtvaid organisatsioone kirjeldama eelnevalt oskusi ja pädevusi, mis kogemuse käigus omandatakse; nõuab kogemuse käigus omandatud oskuste ja pädevuste võrreldavust, tunnustamist ja valideerimist, nagu nõutakse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovituses mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta, et need aitaksid kaasa noorte inimeste jätkusuutlikule tööturule kaasamisele; toonitab, et selged standardid aitavad jälgida Euroopa solidaarsuskorpuse rakendamist; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab vajadust anda noortele vabatahtlikele piisav rahaline hüvitis ja noortele töötajatele piisav töötasu, samuti tervisekindlustus, koolitus ja mentorlus; rõhutab, et nende töökoormust ja keskkonda tuleb jälgida, pidades silmas konkreetseid ülesandeid, mida nad peaksid täitma Euroopa solidaarsuskorpuse raames toimuva vabatahtliku tegevuse käigus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub veelkord liikmesriike üles siduma noorte tööhõive poliitikat kvaliteetsete ja püsivate töölepingutega, et võidelda suureneva struktuurse ebakindluse ja vaegtööhõive vastu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama ebasoodsatest oludest pärit või erivajadustega noortele täielikku juurdepääsu Euroopa solidaarsuskorpusele; rõhutab sellega seoses, et asjaomastele noortele mõeldud isikliku abi või lisatugiteenustega seotud kulude katteks tuleks ette näha eraldi eelarvevahendid; on seisukohal, et Euroopa vabatahtlik teenistus võiks olla kõnealusel juhul heaks tavaks; |
| --- | --- |

22.

Talitustevaheline koordineerimine ja konsulteerimine sidusrühmadega

| 23. | kutsub komisjoni üles asjakohaselt kooskõlastama ja peavoolustama Euroopa solidaarsuskorpuse algatuse kõigi oma talituste ja kõigi teiste Euroopa ja riiklike institutsioonide seas, et tagada sidus ja järjepidev rakendamine; soovitab, et komisjoni hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraat võiks vastutada Euroopa solidaarsuskorpuse koordineerimise ja peavoolustamise eest; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tuletab komisjonile meelde vajadust tagada, et enne seadusandliku ettepaneku koostamist nähtaks ette vajalikud tingimused piisavaks konsulteerimiseks peamiste sidusrühmadega, näiteks noorteorganisatsioonide, Euroopa sotsiaalpartnerite, vabatahtlikul tegevusel põhinevate organisatsioonide, ametiühingute ja liikmesriikidega; rõhutab, et need sidusrühmad peavad olema kaasatud algatuse rakendamisse ja vajaduse korral ka selle järelevalvesse korrapäraselt, et tagada selle nõuetekohane rakendamine, kvaliteetne töölesuunamine ja tulemuste kestlikkus; |
| --- | --- |

24.

o

o o

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0425.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0005.

(3)  ELT C 259 E, 29.10.2009, lk 9.

(4)  ELT C 224, 21.6.2016, lk 19.

(5)  ELT C 440, 30.12.2015, lk 67.

(6)  ELT C 398, 22.12.2012, lk 1.

(7)  http://ec.europa.eu/citizenship/pdf/volunteering_charter_en.pdf

(8)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 470.

(9)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 50.

(10)  http://www.youthforum.org/assets/2014/04/internship_charter_EN.pdf

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/73 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/73

---

P8_TA(2017)0131

ELi-USA andmekaitseraamistikuga Privacy Shield ette nähtud kaitse piisavus

Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2017. aasta resolutsioon ELi-USA andmekaitseraamistikuga Privacy Shield ette nähtud kaitse piisavuse kohta (2016/3018(RSP))

(2018/C 298/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, Euroopa Liidu toimimise lepingut ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 6, 7, 8, 11, 16, 47 ja 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, Euroopa Liidu toimimise lepingut ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 6, 7, 8, 11, 16, 47 ja 52,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (1) (andmekaitsedirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (1) (andmekaitsedirektiiv),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/680 (mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/680 (mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK) (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 6. oktoobri 2015. aasta otsust kohtuasjas C-362/14: Maximillian Schrems vs. Data Protection Commissioner (andmekaitsevolinik) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 6. oktoobri 2015. aasta otsust kohtuasjas C-362/14: Maximillian Schrems vs. Data Protection Commissioner (andmekaitsevolinik) (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. novembri 2015. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule isikuandmete edastamise kohta EList Ameerika Ühendriikidesse direktiivi 95/46/EÜ alusel pärast Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-362/14 (Schrems) (COM(2015)0566), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. novembri 2015. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule isikuandmete edastamise kohta EList Ameerika Ühendriikidesse direktiivi 95/46/EÜ alusel pärast Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-362/14 (Schrems) (COM(2015)0566),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. jaanuari 2017. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Isikuandmete vahetamine ja kaitsmine globaliseerunud maailmas“ (COM(2017)0007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. jaanuari 2017. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Isikuandmete vahetamine ja kaitsmine globaliseerunud maailmas“ (COM(2017)0007),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 21. detsembri 2016. aasta otsust kohtuasjades C-203/15: Tele2 Sverige AB vs. Post- och telestyrelsen ning C-698/15: Secretary of State for the Home Department (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi siseminister) vs. Tom Watson jt (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 21. detsembri 2016. aasta otsust kohtuasjades C-203/15: Tele2 Sverige AB vs. Post- och telestyrelsen ning C-698/15: Secretary of State for the Home Department (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi siseminister) vs. Tom Watson jt (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. juuli 2016. aasta rakendusotsust (EL) 2016/1250 (isikuandmete kaitse piisavuse kohta ELi-USA andmekaitseraamistikus Privacy Shield vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 95/46/EÜ) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. juuli 2016. aasta rakendusotsust (EL) 2016/1250 (isikuandmete kaitse piisavuse kohta ELi-USA andmekaitseraamistikus Privacy Shield vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 95/46/EÜ) (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori arvamust 4/2016 ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield piisavusotsuse eelnõu kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori arvamust 4/2016 ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield piisavusotsuse eelnõu kohta (8),

| — | võttes arvesse artikli 29 töörühma 13. aprilli 2016. aasta arvamust ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield piisavusotsuse eelnõu kohta (9) ja artikli 29 töörühma 26. juuli 2016. aasta avaldust (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse artikli 29 töörühma 13. aprilli 2016. aasta arvamust ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield piisavusotsuse eelnõu kohta (9) ja artikli 29 töörühma 26. juuli 2016. aasta avaldust (10),

| — | võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni Atlandi-üleste andmevoogude kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni Atlandi-üleste andmevoogude kohta (11),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohus tunnistas oma 6. oktoobri 2015. aasta otsuses kohtuasjas C-362/14: Maximillian Schrems vs. Data Protection Commissioner (andmekaitsevolinik) programmi Safe Harbour käsitleva otsuse kehtetuks ja selgitas, et piisavat kaitsetaset kolmandas riigis tuleb mõista „sisuliselt samaväärse“ tasemena, mis on Euroopa Liidus tagatud vastavalt direktiivile 95/46/EÜ koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga (edaspidi „ELi harta“), mistõttu tuleb lõpule viia läbirääkimised uue raamistiku üle, et tagada õiguskindlus selle suhtes, kuidas tuleks isikuandmeid EList USAsse edastada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohus tunnistas oma 6. oktoobri 2015. aasta otsuses kohtuasjas C-362/14: Maximillian Schrems vs. Data Protection Commissioner (andmekaitsevolinik) programmi Safe Harbour käsitleva otsuse kehtetuks ja selgitas, et piisavat kaitsetaset kolmandas riigis tuleb mõista „sisuliselt samaväärse“ tasemena, mis on Euroopa Liidus tagatud vastavalt direktiivile 95/46/EÜ koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga (edaspidi „ELi harta“), mistõttu tuleb lõpule viia läbirääkimised uue raamistiku üle, et tagada õiguskindlus selle suhtes, kuidas tuleks isikuandmeid EList USAsse edastada;

| B. | arvestades, et kolmanda riigi pakutavat kaitsetaset uurides on komisjon kohustatud hindama selles riigis kohaldatavate ning siseriiklikust õigusest või rahvusvahelistest kohustustest tulenevate eeskirjade sisu, samuti tavasid, mille eesmärk on tagada nende eeskirjade täitmine, sest komisjon on direktiivi 95/46/EÜ artikli 25 lõike 2 alusel kohustatud arvesse võtma kõiki asjaolusid, mis on seotud isikuandmete edastamisega kolmandasse riiki; arvestades, et see hinnang peab lisaks ärilisel ja eraotstarbel kogutavate isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktide ja tavade arvesse võtmisele hõlmama ka selles riigis või sektoris kohaldatava raamistiku kõiki aspekte, eelkõige, aga mitte ainult õiguskaitset, riiklikku julgeolekut ja põhiõiguste austamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kolmanda riigi pakutavat kaitsetaset uurides on komisjon kohustatud hindama selles riigis kohaldatavate ning siseriiklikust õigusest või rahvusvahelistest kohustustest tulenevate eeskirjade sisu, samuti tavasid, mille eesmärk on tagada nende eeskirjade täitmine, sest komisjon on direktiivi 95/46/EÜ artikli 25 lõike 2 alusel kohustatud arvesse võtma kõiki asjaolusid, mis on seotud isikuandmete edastamisega kolmandasse riiki; arvestades, et see hinnang peab lisaks ärilisel ja eraotstarbel kogutavate isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktide ja tavade arvesse võtmisele hõlmama ka selles riigis või sektoris kohaldatava raamistiku kõiki aspekte, eelkõige, aga mitte ainult õiguskaitset, riiklikku julgeolekut ja põhiõiguste austamist;

| C. | arvestades, et isikuandmete edastamine ELi ja USA äriliste organisatsioonide vahel moodustab olulise osa Atlandi-ülestest suhetest; arvestades, et sellisel edastamisel tuleks täielikult austada õigust isikuandmete kaitsele ja õigust eraelu puutumatusele; arvestades, et ELi hartas sätestatud põhiõiguste kaitse on üks ELi peamine eesmärk; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et isikuandmete edastamine ELi ja USA äriliste organisatsioonide vahel moodustab olulise osa Atlandi-ülestest suhetest; arvestades, et sellisel edastamisel tuleks täielikult austada õigust isikuandmete kaitsele ja õigust eraelu puutumatusele; arvestades, et ELi hartas sätestatud põhiõiguste kaitse on üks ELi peamine eesmärk;

| D. | arvestades, et Euroopa Andmekaitseinspektor osutas oma arvamuses 4/2016 mitmele probleemile andmekaitseraamistiku Privacy Shield eelnõus; arvestades, et Euroopa Andmekaitseinspektor väljendas samas arvamuses heameelt jõupingutuste üle, mida kõik osalised on teinud põhimõtete järgimise kinnitamise süsteemi raames ärilistel eesmärkidel isikuandmete EList USAsse edastamisele lahenduse leidmiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Andmekaitseinspektor osutas oma arvamuses 4/2016 mitmele probleemile andmekaitseraamistiku Privacy Shield eelnõus; arvestades, et Euroopa Andmekaitseinspektor väljendas samas arvamuses heameelt jõupingutuste üle, mida kõik osalised on teinud põhimõtete järgimise kinnitamise süsteemi raames ärilistel eesmärkidel isikuandmete EList USAsse edastamisele lahenduse leidmiseks;

| E. | arvestades, et artikli 29 töörühm väljendas oma arvamuses 01/2016 ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield piisavusotsuse eelnõu kohta heameelt andmekaitseraamistikus Privacy Shield leiduvate oluliste paranduste üle programmi Safe Harbour käsitleva otsusega võrreldes, kuid samas väljendas töörühm ka tõsist muret nii andmekaitseraamistiku Privacy Shield alusel edastatavate andmete kaubandusaspektide kui ka avaliku sektori asutuste juurdepääsu pärast niisugustele andmetele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et artikli 29 töörühm väljendas oma arvamuses 01/2016 ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield piisavusotsuse eelnõu kohta heameelt andmekaitseraamistikus Privacy Shield leiduvate oluliste paranduste üle programmi Safe Harbour käsitleva otsusega võrreldes, kuid samas väljendas töörühm ka tõsist muret nii andmekaitseraamistiku Privacy Shield alusel edastatavate andmete kaubandusaspektide kui ka avaliku sektori asutuste juurdepääsu pärast niisugustele andmetele;

| F. | arvestades, et 12. juulil 2016. aastal võttis komisjon pärast täiendavaid arutelusid USA administratsiooniga vastu oma rakendusotsuse (EL) 2016/1250, milles tunnistati ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield raames liidust USA organisatsioonidele edastatavate isikuandmete kaitse tase piisavaks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 12. juulil 2016. aastal võttis komisjon pärast täiendavaid arutelusid USA administratsiooniga vastu oma rakendusotsuse (EL) 2016/1250, milles tunnistati ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield raames liidust USA organisatsioonidele edastatavate isikuandmete kaitse tase piisavaks;

| G. | arvestades, et ELi-USA andmekaitseraamistikule Privacy Shield on lisatud mitu USA administratsiooni kirja ja ühepoolset avaldust, milles selgitatakse muu hulgas andmekaitsepõhimõtteid, järelevalve toimimist, jõustamist ja õiguskaitset ning kaitset ja kaitsemeetmeid, mille alusel julgeolekuagentuurid võivad isikuandmetele juurde pääseda ja neid töödelda; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi-USA andmekaitseraamistikule Privacy Shield on lisatud mitu USA administratsiooni kirja ja ühepoolset avaldust, milles selgitatakse muu hulgas andmekaitsepõhimõtteid, järelevalve toimimist, jõustamist ja õiguskaitset ning kaitset ja kaitsemeetmeid, mille alusel julgeolekuagentuurid võivad isikuandmetele juurde pääseda ja neid töödelda;

| H. | arvestades, et artikli 29 töörühm väljendas oma 26. juuli 2016. aasta avalduses heameelt ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield mehhanismi täiustuste üle programmi Safe Harbour mehhanismiga võrreldes ning kiitis komisjoni ja USA ametivõime töörühma väljendatud murede arvessevõtmise eest; arvestades, et sellegipoolest osutab artikli 29 töörühm mitmele lahendamata probleemile nii seoses kaubandusaspektide kui ka USA avaliku sektori asutuste juurdepääsuga EList edastatud andmetele, näiteks automatiseeritud otsuseid käsitlevate konkreetsete eeskirjade ja üldise vastuväidete esitamise õiguse puudumine, rangemate tagatiste vajadus ombudsmani mehhanismi sõltumatuse ja volituste osas ning konkreetsete kinnituste puudumine selle kohta, et ei toimu isikuandmete massilist ja valimatut kogumist (masskogumine); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et artikli 29 töörühm väljendas oma 26. juuli 2016. aasta avalduses heameelt ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield mehhanismi täiustuste üle programmi Safe Harbour mehhanismiga võrreldes ning kiitis komisjoni ja USA ametivõime töörühma väljendatud murede arvessevõtmise eest; arvestades, et sellegipoolest osutab artikli 29 töörühm mitmele lahendamata probleemile nii seoses kaubandusaspektide kui ka USA avaliku sektori asutuste juurdepääsuga EList edastatud andmetele, näiteks automatiseeritud otsuseid käsitlevate konkreetsete eeskirjade ja üldise vastuväidete esitamise õiguse puudumine, rangemate tagatiste vajadus ombudsmani mehhanismi sõltumatuse ja volituste osas ning konkreetsete kinnituste puudumine selle kohta, et ei toimu isikuandmete massilist ja valimatut kogumist (masskogumine);

| 1. | kiidab heaks nii komisjoni kui ka USA administratsiooni pingutused Euroopa Liidu Kohtu, liikmesriikide, Euroopa Parlamendi, andmekaitseasutuste ja sidusrühmade tõstatatud mureküsimuste lahendamisel, et võimaldada komisjonil võtta vastu rakendusotsus, milles tunnistatakse ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield piisavust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | möönab, et ELi-USA andmekaitseraamistik Privacy Shield sisaldab olulisi standardite selguse alaseid täiustusi varasema ELi-USA programmiga Safe Harbour võrreldes ning et USA organisatsioonid, kes kinnitavad ise ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield põhimõtete järgimist, peavad järgima selgemaid andmekaitsestandardeid kui programmi Safe Harbour raames; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks, et 23. märtsil 2017. aastal oli ELi-USA andmekaitseraamistikuga Privacy Shield ühinenud 1 893 USA organisatsiooni; peab kahetsusväärseks, et andmekaitseraamistik Privacy Shield põhineb vabatahtlikul põhimõtete järgimise kinnitamisel, mistõttu kohaldatakse seda üksnes USA organisatsioonide suhtes, kes on sellega vabatahtlikult ühinenud, ning seetõttu ei osale selles süsteemis paljud äriühingud; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et ELi-USA andmekaitseraamistik Privacy Shield hõlbustab andmete edastamist liidu VKEdelt ja äriühingutelt USAsse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu otsusega Schremsi kohtuasjas ei mõjuta piisavusotsus Euroopa andmekaitseasutuste volitusi ja seega saavad nad endiselt oma volitusi kasutada, muu hulgas peatada või keelata andmete edastamise ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield raames registreeritud organisatsioonile; tunneb sellega seoses heameelt asjaolu üle, et raamistikus Privacy Shield on liikmesriikide andmekaitseasutustele antud tähtis ülesanne analüüsida ja uurida ELi hartas sätestatud era- ja pereelu puutumatuse õiguste kaitsega seotud kaebusi ning peatada andmete edastamine, ning tunneb heameelt USA kaubandusministeeriumile seatud kohustuse üle niisuguseid kaebusi lahendada; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et raamistikus Privacy Shield on ELi andmesubjektidel USAs õiguskaitsevahendite kasutamiseks mitu võimalust: esiteks saab kaebusi esitada kas otse äriühingule või kaubandusministeeriumi vahendusel, kellele on kaebuse eelnevalt edastanud andmekaitseasutus, või sõltumatule vaidluste lahendamise organile, teiseks võib riikliku julgeoleku huvides põhiõigustesse sekkumise korral esitada tsiviilhagi USA kohtule ja samalaadseid kaebusi võib esitada ka hiljuti loodud sõltumatule ombudsmanile ning viimaks võib õiguskaitse eesmärgil või avalikes huvides põhiõigustesse sekkumisi käsitlevaid kaebusi käsitleda korralduste vaidlustamiseks esitatavate ettepanekute raames; kutsub komisjoni ja andmekaitseasutusi üles andma täiendavaid suuniseid, et muuta kõik need õiguskaitsevahendid hõlpsamini juurdepääsetavaks ja kättesaadavaks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | võtab teadmiseks USA kaubandusministeeriumi selge lubaduse hoolikalt jälgida USA organisatsioonide poolset ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield põhimõtete järgimist ning kavatsuse võtta neid põhimõtteid mittejärgivate üksuste suhtes täitemeetmeid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub taas komisjoni üles püüdma saavutada selgust USA esitatavate nn kirjalike kinnituste staatuse osas ning tagama raamistikus Privacy Shield ette nähtud kohustuste ja korralduste säilimise pärast uue administratsiooni ametisse astumist Ameerika Ühendriikides; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on seisukohal, et vaatamata USA valitsuse võetud kohustustele ja antud kinnitustele, mis on esitatud raamistikule Privacy Shield lisatud kirjades, on endiselt lahendamata olulised küsimused seoses teatavate kaubandusaspektide, riikliku julgeoleku ja õiguskaitsega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib eelkõige märkimisväärseid erinevusi kaitses, mis on ette nähtud direktiivi 95/46/EÜ artikliga 7 ning raamistiku Privacy Shield „teate ja valikuvõimaluse“ põhimõttega, ning olulisi erinevusi direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 ning raamistiku Privacy Shield „andmete terviklikkuse ja eesmärgi piiramise“ põhimõtte vahel; juhib tähelepanu asjaolule, et kõikide töötlemistoimingute suhtes kehtiva õigusliku aluse (nt nõusolek või leping) vajalikkuse asemel kohaldatakse raamistiku Privacy Shield põhimõtete kohaselt andmesubjekti õigusi üksnes väga väheste töötlemistoimingute suhtes (eesmärgi muutmine ja avalikustamine) ning andmesubjektidele on antud vaid õigus esitada vastuväiteid (opt-out); |
| --- | --- |

10.

| 11. | on arvamusel, et need arvukad mureküsimused võivad anda tulevikus ajendi kaitse piisavust käsitleva otsuse uueks kohtulikuks vaidlustamiseks; rõhutab kahjulikke tagajärgi nii põhiõiguste austamisele kui ka vajalikule õiguskindlusele sidusrühmade jaoks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et muu hulgas puuduvad konkreetsed eeskirjad automatiseeritud otsustusprotsessi ja üldise vastuväidete esitamise õiguse kohta ning selged põhimõtted raamistiku Privacy Shield põhimõtete kohaldamiseks volitatud töötlejatele (esindajatele); |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et kuigi üksikisikutel on võimalus esitada ELi vastutavale töötlejale vastuväide oma isikuandmete USA-le edastamise suhtes ja nende andmete USAs edasi töötlemise suhtes, kui raamistiku Privacy Shield alusel tegutsev äriühing tegutseb töötlejana ELi vastutava töötleja nimel, puuduvad raamistikus Privacy Shield konkreetsed eeskirjad üldise õiguse kohta esitada vastuväiteid põhimõtete järgimist kinnitanud USA äriühingute suhtes; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et üksnes murdosa raamistikuga Privacy Shield liitunud USA organisatsioonidest on otsustanud kasutada ELi andmekaitseasutust vaidluste lahendamise mehhanismina; tunneb muret asjaolu pärast, et see seab ELi kodanikud oma õiguste jõustamise alastes püüdlustes ebasoodsasse olukorda; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib asjaolu, et puuduvad selgesõnalised põhimõtted selle kohta, kuidas kohaldatakse raamistiku Privacy Shield põhimõtteid volitatud töötlejatele (esindajatele), kuid tunnistab samal ajal, et kõik põhimõtted on kohaldatavad põhimõtete järgimist kinnitanud USA äriühingute poolse isikuandmete töötlemise suhtes, „kui ei ole sätestatud teisiti“, ning et töötlemise eesmärgil toimuv edastamine eeldab alati lepingut ELi vastutava töötlejaga, kes määrab kindlaks töötlemise eesmärgid ja vahendid, sealhulgas selle, kas vastutaval töötlejal on lubatud andmeid edasi saata (nt edasiseks töötlemiseks / alltöötlemiseks); |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et vaatamata selgitustele, mille on USA riigi luuredirektori büroo (Office of the Director of National Intelligence – ODNI) esitanud raamitikule Privacy Shield lisatud kirjades, on riikliku julgeoleku ja jälgimise valdkonnas „massiline jälgimine“ endiselt võimalik, kuigi USA ametivõimud kasutavad selle kohta teistsugust terminoloogiat; peab kahetsusväärseks massilise jälgimise mõiste ühtse määratluse puudumist ja USA terminoloogia ülevõtmist ning nõuab seetõttu massilise jälgimise ühtset määratlust, mis oleks seotud selle termini euroopaliku arusaamaga, mille puhul ei sõltu hindamine valikust; rõhutab, et mis tahes massiline jälgimine on vastuolus ELi hartaga; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab meelde, et VI lisas (ODNI esindaja Robert S. Litti kiri) täpsustatakse, et presidendi poliitikasuunise nr 28 (Presidential Policy Directive 28 – PPD-28) kohaselt on muude kui USA kodanike isikuandmete ja teabevahetuse masskogumine endiselt lubatud kuuel juhul; juhib tähelepanu asjaolule, et selline masskogumine peab üksnes olema „teostatud nii kohandataval kujul kui võimalik“ ja „mõistlik“, mis ei vasta ELi hartas sätestatud vajalikkuse ja proportsionaalsuse rangematele kriteeriumidele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib tõsise murega, et eraelu puutumatuse ja kodanikuvabaduste järelevalve komisjon (Privacy and Civil Liberties Oversight Board – PCLOB), millele viidatakse VI lisas (USA riigi luuredirektori büroo (ODNI) esindaja Robert S. Litti kiri), mis on seaduslikult asutatud sõltumatu organ, kelle ülesanne on analüüsida ja läbi vaadata terrorismivastase võitluse programme ja poliitikat, sealhulgas signaaliluure kasutamist, tagamaks, et need kaitsevad adekvaatselt eraelu puutumatust ja kodanikuvabadusi, kaotas 7. jaanuaril 2017 kvoorumi ja jääb sellesse olukorda, kuni USA president uued juhatuse liikmed nimetab ja Senat nad ametisse kinnitab; rõhutab, et kvoorumita on PCLOB volitused piiratumad ning ta ei saa võtta teatavaid meetmeid, milleks on vaja juhatuse heakskiidu, näiteks algatada järelevalveprojekte või esitada järelevalvesoovitusi, mis kahjustab tõsiselt täitmis- ja järelevalvetagatisi, mida USA ametiasutused on selles valdkonnas andnud; |
| --- | --- |

18.

| 19. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et ELi-USA andmekaitseraamistikus Privacy Shield ei ole keelatud massandmete kogumine õiguskaitse eesmärgil; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et Euroopa Liidu Kohus täpsustas oma 21. detsembri 2016. aasta otsuses, et ELi hartat tuleb „tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis näevad kuritegevuse vastu võitlemise eesmärgil ette kõiki elektroonilise side vahendeid puudutava kohustuse säilitada üldiselt ja vahet tegemata kõikide abonentide ja registreeritud kasutajate kõik liiklusandmed ja asukohaandmed“; juhib tähelepanu asjaolule, et seetõttu ei taga USAs teostatav massiline jälgimine sisuliselt võrdväärset isikuandmete ja teabevahetuse kaitse taset; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tunneb muret hiljutiste paljastuste pärast, mis on seotud jälgimistegevusega, mida teostas USA Riikliku Julgeolekuagentuuri (National Security Agency – NSA) ja Föderaalse Juurdlusbüroo (FBI) taotluse alusel üks USA elektroonilise side teenuste pakkuja kõikide tema serveritesse saabuvate e-kirjade suhtes isegi veel 2015. aastal, st aasta pärast presidendi poliitikasuunise nr 28 vastuvõtmist ning ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield läbirääkimiste ajal; nõuab kindlalt, et komisjon nõuaks USA ametivõimudelt täielikke selgitusi ning teeks antavad vastused nõukogule, Euroopa Parlamendile ja riiklikele andmekaitseasutustele kättesaadavaks; näeb selles alust kahelda tõsiselt ODNI esitatud kinnitustes; on teadlik asjaolust, et ELi-USA andmekaitseraamistik Privacy Shield tugineb presidendi poliitikasuunisel nr 28, mille esitas president ja mille võib USA Kongressi nõusolekuta iga tulevane president kehtetuks tunnistada; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib murelikult, et USA Senat ja Esindajatekoda hääletasid vastavalt 23. ja 28. märtsil 2017 föderaalse sideameti (Federal Communications Commission) esitatud eeskirja vastu, mis oli seotud „lairibaühenduse ja muude telekommunikatsiooniteenuste klientide eraelu puutumatuse kaitsmisega“, millega tegelikkuses kõrvaldatakse lairibaühenduses eraelu puutumatuse sätted, mille kohaselt internetiteenuse pakkujatel oleks tulnud taotleda tarbijate selgesõnalist nõusolekut, et veebi sirvimise andmeid ja muid eraviisilisi andmeid reklaamiettevõtjatele ja muudele ettevõtetele müüa või neid andmeid nendega jagada; on seisukohal, et see kujutab endast eraelu puutumatuse kaitsemeetmete järjekordset ohtuseadmist Ameerika Ühendriikides; |
| --- | --- |

22.

| 23. | väljendab sügavat muret USA Riikliku Julgeolekuagentuuri poolt vastavalt korralduse 12333 jaole 2.3 signaaliluure teabe toorandmete kättesaadavaks tegemise ja levitamise korra (Procedures for the Availability or Dissemination of Raw Signals Intelligence Information by the National Security Agency under Section 2.3 of Executive Order 12333) väljaandmise pärast, mille kiitis 3. jaanuaril 2017. aastal heaks justiitsminister ning millega võimaldati NSA-l jagada ilma määruste, kohtukorralduste või kongressi loata kogutud suuremahulisi isikuandmeid 16 muu agentuuriga, sealhulgas FBI, Narkootikumidevastase Võitluse Ameti (Drug Enforcement Agency) ja USA Sisejulgeolekuministeeriumiga; kutsub komisjoni üles hindama viivitamata kõnealuse uue korra vastavust USA ametivõimude poolt raamistikus Privacy Shield võetud kohustustele ning selle mõju isikuandmete kaitse tasemele Ameerika Ühendriikides; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tuletab meelde, et kuigi isikutel, sealhulgas ELi andmesubjektidel, keda on USAs riikliku julgeoleku huvides ebaseaduslikult (elektrooniliselt) jälgitud, on erinevaid õiguskaitsevõimalusi, on samas selge, et vähemalt mõnesid õiguslikke aluseid, mida USA luureametkonnad võivad kasutada (nt korraldust 12333) need ei hõlma; rõhutab, et isegi kui USA-välistele isikutele on õiguskaitse võimalused põhimõtteliselt olemas, näiteks välisluure jälitustegevuse seaduse (FISA) alusel toimuva jälgimise puhul, on õiguskaitsevahendite kasutamine piiratud ja üksikisikute (sh USA isikute) esitatavaid nõudeid ei võeta menetlusse, kui nad ei suuda tõendada „õigustatud huvi“, ning see piirab nende juurdepääsu tavakohtutele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni üles hindama, millist mõju avaldab 25. jaanuaril 2017. aastal vastu võetud korraldus avaliku ohutuse parandamise kohta Ameerika Ühendriikides, eriti selle 14. jagu, mis käsitleb välisriigi kodanike väljajätmist eraelu kaitset käsitleva seaduse kaitse alt isiku tuvastamist võimaldava teabe osas ja mis on vastuolus kirjaliku kinnitusega, et üksikisikutel on olemas õiguskaitsemehhanismid juhuks, kui USA ametivõimud on nende andmeid kasutanud; palub komisjonil esitada üksikasjalik õiguslik analüüs selle korralduse tagajärgede kohta seoses Euroopa kodanike õiguskaitsevahendite ning edasikaebamise õigusega USAs; |
| --- | --- |

25.

| 26. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et ei raamistiku Privacy Shield põhimõtted ega ka USA administratsiooni selgitus- ja kinnituskirjad ei näita, et niisugustele isikutele ELis, kelle isikuandmeid raamistiku Privacy Shield põhimõtete alusel mõnele USA organisatsioonile edastatakse ning seejärel USA avaliku sektori asutustes õiguskaitse ja avaliku huvi tagamise eesmärgil vaadatakse ja töödeldakse, oleksid tagatud tõhusa kohtuliku kaitse õigused, mida Euroopa Liidu Kohus rõhutas oma 6. oktoobri 2015. aasta otsuses ELi harta artiklis 47 sätestatud põhiõiguse põhisisuna; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tuletab meelde oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni, kus tõdetakse, et USA välisministeeriumi loodud ombudsmani mehhanism ei ole piisavalt sõltumatu ja sellele ei ole antud piisavalt tõhusaid volitusi oma kohustuste täitmiseks ja ELi kodanikele tõhusa õiguskaitse tagamiseks; juhib tähelepanu asjaolule, et pärast seda, kui 2016. aasta juulis ombudsmani ülesannetesse nimetatud majanduskasvu, energeetika ja keskkonna aseriigisekretäri ametiaeg lõppes, ei ole USA uus administratsioon veel uut ombudsmani ametisse nimetanud; on seisukohal, et kuni sõltumatut ja piisavate volitustega ombudsmani ei ole ametisse nimetatud, on USA tagatised ELi kodanikele tõhusa õiguskaitse võimaldamise kohta õigustühised; on üldiselt mures asjaolu pärast, et isikul, keda eeskirjade rikkumine puudutab, on võimalik taotleda üksnes teavet ja andmete kustutamist ja/või edasise töötlemise peatamist, kuid tal ei ole õigust saada hüvitist; |
| --- | --- |

27.

| 28. | märgib murelikult, et 30. märtsi 2017. aasta seisuga on föderaalses kaubanduskomisjonis (FTC), mille ülesandeks on andmekaitseraamistiku Privacy Shield jõustamine, viiest ametikohast kolm täitmata; |
| --- | --- |

28.

| 29. | peab kahetsusväärseks, et piisavusotsuse vastuvõtmise korras ei ole ette nähtud ametlikku konsulteerimist asjaomaste sidusrühmadega, nt äriühingutega ja eelkõige VKEde esindusorganisatsioonidega; |
| --- | --- |

29.

| 30. | peab kahetsusväärseks, et komisjon järgis oma rakendusotsuse vastuvõtmise korda sellisel praktilisel viisil, mis ei võimaldanud Euroopa Parlamendil tegelikkuses rakendusakti eelnõu kontrollimise õigust tulemuslikult kasutada; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palub komisjonil võtta kõik vajalikud meetmed, et tagada raamistiku Privacy Shield täielik vastavus määrusele (EL) 2016/679, mida hakatakse kohaldama alates 16. maist 2018, ning ELi hartale; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub komisjoni üles tagama eelkõige, et USA-le raamistiku Privacy Shield alusel edastatud isikuandmeid tohib muule kolmandale riigile edastada üksnes siis, kui niisugune edastamine vastab eesmärgile, milleks andmed algselt koguti, või kui kolmandas riigis kohaldatakse samu eeskirju, mis käsitlevad konkreetse ja sihipärase juurdepääsu saamist õiguskaitse eesmärgil; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub komisjoni üles jälgima, kas isikuandmed, mida ei vajata enam eesmärgil, milleks need algselt koguti, kustutatakse, k.a õiguskaitseasutustes; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub komisjoni üles jälgima põhjalikult, kas raamistik Privacy Shield võimaldab andmekaitseasutustel kasutada täielikult kõiki nende volitusi ja vastasel juhul teha kindlaks sätted, mis takistavad andmekaitseasutustel volitusi kasutada; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palub komisjonil esimese ühise iga-aastase läbivaatamise käigus põhjalikult ja igakülgselt uurida kõiki puudusi ja nõrkusi, millele viidatakse käesolevas resolutsioonis ning Euroopa Parlamendi 26. mai 2016. aasta resolutsioonis Atlandi-üleste andmevoogude kohta, ning artikli 29 töörühma, Euroopa Andmekaitseinspektori ja sidusrühmade tuvastatud puudusi ja nõrkusi ning näidata, kuidas neid on parandatud, et tagada vastavus ELi hartale ja liidu õigusele, ning palub komisjonil hoolikalt hinnata, kas USA administratsiooni kinnitustes ja selgitustes osutatud mehhanismid ja kaitsemeetmed on tulemuslikud ja teostatavad; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palub komisjonil tagada, et ühise iga-aastase läbivaatamise tegemiseks oleks kõigil selle töörühma liikmetel täielik ja piiramatu juurdepääs kõigile dokumentidele ja valdustele, mis on vajalikud nende ülesannete täitmiseks, sh elementidele, mis võimaldavad nõuetekohaselt hinnata kas õiguskaitse või riikliku julgeoleku eesmärgil avaliku sektori asutuste edastatud andmete kogumise ja juurdepääsu vajalikkust ja proportsionaalsust; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et kõikide ühise läbivaatamise töörühma liikmete puhul tuleb tagada sõltumatus nende ülesannete täitmisel ja neile tuleb anda õigus väljendada ühise läbivaatamise lõpparuandes oma eriarvamusi, mis avalikustatakse ja lisatakse ühisele aruandele; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palub liidu andmekaitseasutustel jälgida ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield toimimist ja kasutada oma volitusi, kaasa arvatud volitust peatada või keelata alaliselt isikuandmete edastamine ELi-USA andmekaitseraamistikku Privacy Shield kuuluvale organisatsioonile, kui nad on seisukohal, et liidu andmesubjektide põhiõigused eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele ei ole tagatud; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, et Euroopa Parlamendil peaks olema täielik juurdepääs kõigile asjakohastele dokumentidele, mis on seotud ühise iga-aastase läbivaatamisega; |
| --- | --- |

39.

| 40. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning USA valitsusele ja Kongressile. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(2)  ELT L 350, 30.12.2008, lk 60.

(3)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

(4)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 89.

(5)  ECLI:EU:C:2015:650.

(6)  ECLI:EU:C:2016:970.

(7)  ELT L 207, 1.8.2016, lk 1.

(8)  ELT C 257, 15.7.2016, lk 8.

(9)  http://ec.europa.eu/justice/data-protection/article-29/documentation/opinion-recommendation/files/2016/wp238_en.pdf.

(10)  http://ec.europa.eu/justice/data-protection/article-29/press-material/press-release/art29_press_material/2016/20160726_wp29_wp_statement_eu_us_privacy_shield_en.pdf.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0233.

---

Neljapäev, 27. aprill 2017

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/80 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/80

---

P8_TA(2017)0138

Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kontrolli aastaaruanne (2015)

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kontrolli aastaaruande (2015) kohta (2016/2098(INI))

(2018/C 298/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga (EIP) 2015. aasta tegevusaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga (EIP) 2015. aasta tegevusaruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga 2015. aasta finantsaruannet ja 2015. aasta statistilist aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga 2015. aasta finantsaruannet ja 2015. aasta statistilist aruannet,

| — | võttes arvesse 2015. aasta jätkusuutlikkuse aruannet, 2015. aasta aruannet EIP ELi-sisese tegevuse kolme samba alusel hindamise kohta ja 2015. aasta aruannet Euroopa Investeerimispanga tulemuste kohta väljaspool ELi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta jätkusuutlikkuse aruannet, 2015. aasta aruannet EIP ELi-sisese tegevuse kolme samba alusel hindamise kohta ja 2015. aasta aruannet Euroopa Investeerimispanga tulemuste kohta väljaspool ELi,

| — | võttes arvesse auditikomisjoni 2015. aasta aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse auditikomisjoni 2015. aasta aruandeid,

| — | võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga grupi (EIP grupp) aastaaruannet pettustevastase tegevuse kohta 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga grupi (EIP grupp) aastaaruannet pettustevastase tegevuse kohta 2015. aastal,

| — | võttes arvesse aruannet EIP läbipaistvuspoliitika rakendamise kohta 2015. aastal ning äriühingu juhtimise 2015. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruannet EIP läbipaistvuspoliitika rakendamise kohta 2015. aastal ning äriühingu juhtimise 2015. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse EIP kõrgeima järelevalveametniku büroo 2015. aasta tegevusaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP kõrgeima järelevalveametniku büroo 2015. aasta tegevusaruannet,

| — | võttes arvesse EIP grupi tegevuskava aastateks 2014–2016, 2015–2017, 2016–2018 ning Euroopa Investeerimisfondi (EIF) strateegilist tegevuskava aastateks 2014–2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP grupi tegevuskava aastateks 2014–2016, 2015–2017, 2016–2018 ning Euroopa Investeerimisfondi (EIF) strateegilist tegevuskava aastateks 2014–2016,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3 ja 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3 ja 9,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 ja 309, protokolli (nr 5) Euroopa Investeerimispanga põhikirja kohta ning protokolli (nr 28) majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 ja 309, protokolli (nr 5) Euroopa Investeerimispanga põhikirja kohta ning protokolli (nr 28) majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohta,

| — | võttes arvesse protokolli (nr 1) riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli (nr 1) riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga kodukorda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga kodukorda,

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Investeerimispanga (EIP) 2012. aasta aruande kohta (1), 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Investeerimispanga 2013. aasta aruande kohta (2) ja 28. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Investeerimispanga (EIP) 2014. aasta aruande kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Investeerimispanga (EIP) 2012. aasta aruande kohta (1), 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Investeerimispanga 2013. aasta aruande kohta (2) ja 28. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Investeerimispanga (EIP) 2014. aasta aruande kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta otsust nr 1080/2011/EL EIP välisvolituse kohta aastateks 2007–2013 (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta otsust nr 466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta otsust nr 1080/2011/EL EIP välisvolituse kohta aastateks 2007–2013 (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta otsust nr 466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 670/2012, millega muudetakse otsust nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013), ning määrust (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (6) (seoses „Euroopa 2020“ projektivõlakirjade algatuse katseetapiga), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 670/2012, millega muudetakse otsust nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013), ning määrust (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (6) (seoses „Euroopa 2020“ projektivõlakirjade algatuse katseetapiga),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatist „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatist „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ (COM(2014)0903),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrust (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrust (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. juuli 2015. aasta teatist „Koostöö töökohtade loomise ja majanduskasvu nimel: riiklike tugipankade roll Euroopa investeerimiskava toetamisel“ (COM(2015)0361), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. juuli 2015. aasta teatist „Koostöö töökohtade loomise ja majanduskasvu nimel: riiklike tugipankade roll Euroopa investeerimiskava toetamisel“ (COM(2015)0361),

| — | võttes arvesse komisjoni 1. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa investeerib taas: Euroopa investeerimiskava täitmise ülevaade“ (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa investeerib taas: Euroopa investeerimiskava täitmise ülevaade“ (COM(2016)0359),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 14. septembri 2016. aasta töödokumenti Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) kestuse pikendamise ning kõnealuse fondi ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse tehnilise täiustamise osas (COM(2016)0597, SWD(2016)0297 ja SWD(2016)0298), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 14. septembri 2016. aasta töödokumenti Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) kestuse pikendamise ning kõnealuse fondi ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse tehnilise täiustamise osas (COM(2016)0597, SWD(2016)0297 ja SWD(2016)0298),

| — | võttes arvesse EIP tegevuse hindamise üksuse 2016. aasta septembri hinnangut Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) toimimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP tegevuse hindamise üksuse 2016. aasta septembri hinnangut Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) toimimise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust nr 2/2016 EFSI kestuse pikendamise ja mahu suurendamise ettepaneku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust nr 2/2016 EFSI kestuse pikendamise ja mahu suurendamise ettepaneku kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 19/2016 „ELi eelarve täitmine rahastamisvahendite kaudu: programmitöö perioodil 2007–2013 saadud õppetunnid“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 19/2016 „ELi eelarve täitmine rahastamisvahendite kaudu: programmitöö perioodil 2007–2013 saadud õppetunnid“,

| — | võttes arvesse Ernst & Youngi 8. novembri 2016. aasta sihtotstarbelist auditit määruse (EL) 2015/1017 (EFSI määrus) rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ernst & Youngi 8. novembri 2016. aasta sihtotstarbelist auditit määruse (EL) 2015/1017 (EFSI määrus) rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse 2016. aasta septembris sõlmitud kolmepoolset lepingut Euroopa Komisjoni, Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Investeerimispanga vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta septembris sõlmitud kolmepoolset lepingut Euroopa Komisjoni, Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Investeerimispanga vahel,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 22. juuli 2016. aasta kirja Euroopa Investeerimispanga presidendile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 22. juuli 2016. aasta kirja Euroopa Investeerimispanga presidendile,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja regionaalarengukomisjoni arvamust (A8-0161/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja regionaalarengukomisjoni arvamust (A8-0161/2017),

| A. | arvestades, et EIP on aluslepingu kohaselt kohustatud aitama sihtotstarbeliste investeerimisvahendite, nt laenude, omakapitali, tagatiste, riskijagamisrahastu ja nõustamisteenustega kaasa ELi integratsioonile, majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning piirkondlikule arengule; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EIP on aluslepingu kohaselt kohustatud aitama sihtotstarbeliste investeerimisvahendite, nt laenude, omakapitali, tagatiste, riskijagamisrahastu ja nõustamisteenustega kaasa ELi integratsioonile, majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning piirkondlikule arengule;

| B. | arvestades, et EIP kui maailma suurim avaliku sektori laenuandja tegutseb rahvusvahelistel kapitaliturgudel, pakkudes klientidele konkurentsivõimelisi ja soodsaid tingimusi, et toetada ELi poliitikavaldkondi ja projekte; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EIP kui maailma suurim avaliku sektori laenuandja tegutseb rahvusvahelistel kapitaliturgudel, pakkudes klientidele konkurentsivõimelisi ja soodsaid tingimusi, et toetada ELi poliitikavaldkondi ja projekte;

| C. | arvestades, et Euroopa Investeerimisfondil (EIF) peaks koos Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondiga (EFSI) olema oluline roll EIP meetmete täiendamisel ELi riskikapitalile ja tagatistele spetsialiseerunud erifondina, mis on suunatud peamiselt VKEde ja Euroopa integratsiooni ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse toetamisele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Investeerimisfondil (EIF) peaks koos Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondiga (EFSI) olema oluline roll EIP meetmete täiendamisel ELi riskikapitalile ja tagatistele spetsialiseerunud erifondina, mis on suunatud peamiselt VKEde ja Euroopa integratsiooni ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse toetamisele;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlamendis koostatakse EIP tegevuse kohta kolm eri raportit: raport EIP finantstegevuse kohta (mille koostavad majandus- ja rahanduskomisjon ning eelarvekomisjon), raport EIP finantstegevuse kontrolli kohta (mille koostab eelarvekontrollikomisjon) ja raport EFSI rakendamise kohta (mille koostavad majandus- ja rahanduskomisjon ning eelarvekomisjon); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlamendis koostatakse EIP tegevuse kohta kolm eri raportit: raport EIP finantstegevuse kohta (mille koostavad majandus- ja rahanduskomisjon ning eelarvekomisjon), raport EIP finantstegevuse kontrolli kohta (mille koostab eelarvekontrollikomisjon) ja raport EFSI rakendamise kohta (mille koostavad majandus- ja rahanduskomisjon ning eelarvekomisjon);

| E. | arvestades, et EIP lepingusätted sisaldavad kaitsemeetmeid pettuste, sh maksupettuste ja rahapesu vastu ning terrorismi rahastamise riskide vastu ning need lisatakse EIP grupi ja selle vastaspoolte vahel sõlmitavatesse lepingutesse; arvestades, et EIP nõuab, et tema vastaspooled järgiksid kõiki kohaldatavaid õigusakte; arvestades, et EIP peaks kehtestama hoolsuskohustuse auditi tulemuste põhjal täiendavad lepingusätted, et lahendada teatavaid läbipaistvuse ja aususega seotud küsimusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EIP lepingusätted sisaldavad kaitsemeetmeid pettuste, sh maksupettuste ja rahapesu vastu ning terrorismi rahastamise riskide vastu ning need lisatakse EIP grupi ja selle vastaspoolte vahel sõlmitavatesse lepingutesse; arvestades, et EIP nõuab, et tema vastaspooled järgiksid kõiki kohaldatavaid õigusakte; arvestades, et EIP peaks kehtestama hoolsuskohustuse auditi tulemuste põhjal täiendavad lepingusätted, et lahendada teatavaid läbipaistvuse ja aususega seotud küsimusi;

| F. | arvestades, et EIP toimib strateegia „Euroopa 2020“ ja juhtalgatuste elluviijana, tagades avaliku sektori investeeringute kasutamise finantsturu lünkade täitmiseks või parandamiseks ning käivitades uusi kasvu ja töökohtade loomise eestvedajaid ELis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EIP toimib strateegia „Euroopa 2020“ ja juhtalgatuste elluviijana, tagades avaliku sektori investeeringute kasutamise finantsturu lünkade täitmiseks või parandamiseks ning käivitades uusi kasvu ja töökohtade loomise eestvedajaid ELis;

| G. | arvestades, et EIP rahastamisvahendite hankimise stimuleeriv mõju on keskne element ELi lisaväärtuse määratlemisel ja selle tagamisel, et Euroopa säilitaks maailmas juhtrolli ja kõik maailmaklassi majanduse omadused konkurentsivõime, innovatsiooni, taristu ja külgetõmbavuse osas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EIP rahastamisvahendite hankimise stimuleeriv mõju on keskne element ELi lisaväärtuse määratlemisel ja selle tagamisel, et Euroopa säilitaks maailmas juhtrolli ja kõik maailmaklassi majanduse omadused konkurentsivõime, innovatsiooni, taristu ja külgetõmbavuse osas;

| H. | arvestades, et EIP investeeringud kujutavad endast majanduse stimuleerimise paketti, selleks et anda ELile palju paremad vahendid jääda võimalusi pakkuvaks kohaks ja seista vastu ülemaailmse majanduskonkurentsi raskustele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EIP investeeringud kujutavad endast majanduse stimuleerimise paketti, selleks et anda ELile palju paremad vahendid jääda võimalusi pakkuvaks kohaks ja seista vastu ülemaailmse majanduskonkurentsi raskustele;

| I. | arvestades, et Euroopa investeerimiskava on osa laiemast strateegiast, mille eesmärk on anda tagasikäik avaliku ja erasektori investeeringute osas täheldatavale negatiivsele suundumusele, võttes kasutusele uued ja erasektori finantslikviidsuse vahendid, et suunata need reaalmajandusse eesmärgiga soodustada pikaajalisi strateegilisi ja jätkusuutlikke investeeringuid kogu liidus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa investeerimiskava on osa laiemast strateegiast, mille eesmärk on anda tagasikäik avaliku ja erasektori investeeringute osas täheldatavale negatiivsele suundumusele, võttes kasutusele uued ja erasektori finantslikviidsuse vahendid, et suunata need reaalmajandusse eesmärgiga soodustada pikaajalisi strateegilisi ja jätkusuutlikke investeeringuid kogu liidus;

| J. | arvestades, et EIP poolt kavandatud ja edendatud rahastamisvahendite (avaliku ja erasektori partnerlustest väärtpaberistamiseni) arv kasvab praegu; arvestades, et sellised vahendid võivad tuua kaasa kahjumi ühiskonna õlule lükkamise ja kasumi erastamise ohu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EIP poolt kavandatud ja edendatud rahastamisvahendite (avaliku ja erasektori partnerlustest väärtpaberistamiseni) arv kasvab praegu; arvestades, et sellised vahendid võivad tuua kaasa kahjumi ühiskonna õlule lükkamise ja kasumi erastamise ohu;

| K. | arvestades, et EIP rahastamistegevusega väljaspool ELi toetatakse peamiselt ELi välispoliitilisi eesmärke, suurendades seejuures liidu nähtavust ja tugevdades väärtusi ning panustades kolmandate riikide stabiilsuse säilitamisse; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EIP rahastamistegevusega väljaspool ELi toetatakse peamiselt ELi välispoliitilisi eesmärke, suurendades seejuures liidu nähtavust ja tugevdades väärtusi ning panustades kolmandate riikide stabiilsuse säilitamisse;

| L. | arvestades, et jätkuvat tähelepanu tuleks keskendada EIP tulemuspoliitika ja juhtimise ning hea üldjuhtimise ja läbipaistvusega seotud parimate tavade edasiarendamisele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et jätkuvat tähelepanu tuleks keskendada EIP tulemuspoliitika ja juhtimise ning hea üldjuhtimise ja läbipaistvusega seotud parimate tavade edasiarendamisele;

| M. | arvestades, et EIP peaks säilitama AAA-reitingu, mis on panga ärimudeli peamine väärtus, ning EFSI rakendamisel kõrge kvaliteediga tugeva varaportfelli, mis sisaldab usaldusväärseid investeerimisprojekte; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EIP peaks säilitama AAA-reitingu, mis on panga ärimudeli peamine väärtus, ning EFSI rakendamisel kõrge kvaliteediga tugeva varaportfelli, mis sisaldab usaldusväärseid investeerimisprojekte;

| N. | arvestades, et EIP ei ole veel võtnud kõiki vajalikke meetmeid vastuseks varasematest aastatest pärinevatele parlamendi resolutsioonides EIP iga-aastaste aruannete kohta esitatud soovitustele ja nõudmistele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EIP ei ole veel võtnud kõiki vajalikke meetmeid vastuseks varasematest aastatest pärinevatele parlamendi resolutsioonides EIP iga-aastaste aruannete kohta esitatud soovitustele ja nõudmistele;

EIP investeerimispoliitika jätkusuutlikkuse edendamine

| 1. | märgib, et 2015. aastal sõlmiti tehinguid 77,5 miljardi euro suuruses summas (võrrelduna 77 miljardi euroga 2014. aastal), sellest 69,7 miljardit eurot läks ELi liikmesriikidesse ja 7,8 miljardit eurot väljapoole ELi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab heameelt EIP 2015. aasta aruannete ja seal esitatud saavutuste üle, samuti püüdluste üle paremini näidata ja kajastada EIP panust (või täiendavust) ja tulemusi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi nõuet esitada terviklikum ja ühtlustatum aastaaruanne, et EIP üldisest tegevusest ja laenuandmise prioriteetidest oleks võimalik saada parem kvalitatiivne ülevaade ja anda neile hinnang; nõuab kindlalt, et EIP täpsustaks veelgi ja esitaks teavet selle kohta, milline on tema tegevuse konkreetne ja saavutatud majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju ning lisaväärtus liikmesriikides ja väljaspool ELi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toonitab, et kõik EIP rahastatavad tegevused peavad olema ELi üldstrateegia ja strateegias „Euroopa 2020“, majanduskasvu ja tööhõive rahastus ning majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppes määratletud poliitiliselt prioriteetsete valdkondade osa ja alati nendega kooskõlas, kohaldades seejuures projektide valimisel majanduslikke, sotsiaalseid, finantstõhususe ja keskkonnamõju kriteeriumeid, et kindlustada ELi poliitika järjepidev rakendamine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab vajadust esitada konkreetsed ja kokkuvõtlikud tulemused selle kohta, kuidas EIP välisinvesteeringud on andnud panuse ELi prioriteetide saavutamisse ja piirkondades suutlikkuse suurendamisse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | julgustab EIPd igati jätkama pingutusi investeeringu-, turu ja valdkondlike lünkade ületamiseks ning investeerima projektidesse ja tegevustesse, millel on tegelik lisaväärtus, et saavutada ELi ulatuslikum majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, tugevam investeerimiskeskkond, suurem tööhõive ning pöörata kogu EL jälle jätkusuutliku kasvu teele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et majanduse elavdamise, jätkusuutliku kasvu ja tugevama ühtekuuluvuse toetamine on üldeesmärk ning EIP peaks paremini ennetama struktuurseid probleeme, eelkõige neid, mis on seotud Euroopa taasindustrialiseerimise ja teadmistepõhise ning digitaalse majandusega, et luua uusi majanduslikke võimalusi, innovatsiooni, edendada ringmajandust ja taastuvate energiaallikate paremat kasutamist kooskõlas keskkonna-, kliima- ja energiapoliitika eesmärkidega; rõhutab, et taasindustrialiseerimise protsessis tuleb arvesse võtta ühelt poolt kvaliteetsete töökohtade loomise vajadust, teiselt poolt Euroopa majandust iseloomustavaid erinevaid olukordi, kuid arvestades alati keskkonna ning töötajate ja elanike tervisega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on arvamusel, et EIP peaks eriti piiriüleseid asjaolusid mõjutava investeerimistegevuse kindlaksmääramisel ja rahastamisotsuste tegemisel pöörama süsteemselt tähelepanu majanduslikele, sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele tagajärgedele keskpikas ja pikas perspektiivis; peab vajalikuks, et EIP investeeriks pikas perspektiivis süsteemset tähtsust omavatesse suure- ja väikesemahulistesse jätkusuutlikesse projektidesse, mis loovad lisaväärtust piirkondlikul ja ELi tasandil; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et rahastatavate projektide tugevust ei tuleks olemuselt hinnata mitte ainult majandusliku tähtsuse seisukohalt, vaid pöörates sama suurt tähelepanu ka keskkonnaalasele ja sotsiaalsele jätkusuutlikkusele ning ka selliste projektide poliitilisele, piiriülesele ja piirkondlikule tähtsusele; kordab, et selgeid ja jätkusuutlikke tulemusi andvate ning majanduskasvu ja tööhõivet mõjutavate projektide tähtsustamine EIP laenutegevuses peab jääma peamiseks põhimõtteks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunnistab, et EIP on oluline mõjutaja, keda on vaja ELi majanduse elavdamiseks, tööhõive toetamiseks, majanduskasvu näitajate edendamiseks liikmesriikides ning kasutatavate rahaliste vahendite mõjususe ja tasuvuse maksimeerimiseks, kasutades selleks pöördvahendeid, eriti tagatisfondide ja finantsvõimenduse mitmekordistava mõju abil; |
| --- | --- |

10.

| 11. | usub, et tuleb tagada vastupanuvõimeline, kestlik ja stabiilne ELi rahastamisstrateegia, et kiirendada majanduse elavnemist, suurendada tööhõivet ja aidata teatavatel majandussektoritel ning vähem arenenud piirkondadel järele jõuda; tuletab meelde vajadust keskenduda tootlikele, eelkõige pikas perspektiivis mõju avaldavatele investeeringutele ning toetada primaarsektorit, uurimistegevust, taristuid ja tööhõivet; on arvamusel, et projektide valimisel tuleks lähtuda nende headest külgedest, potentsiaalist luua lisaväärtust ELile tervikuna ja tegelikust täiendavusest ning need võiksid olla suurema riskiprofiiliga; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kordab sellega seoses, et tuleks avalikustada rohkem teavet otseselt või kaudselt EIP laenudest rahastatavate üksikprojektide täpse olemuse, eelkõige nende lisaväärtuse ning oodatava majandusliku mõju kohta igas liikmesriigis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi soovi, et määrataks kindlaks tasakaalustatud strateegia, nii et projektid ja investeeringud jaguneksid liikmesriikide vahel geograafiliselt dünaamiliselt, õiglaselt ja läbipaistvalt, võttes arvesse erilist keskendumist vähem arenenud riikidele ja piirkondadele; märgib, et 73 % kõigist 2015. aastal antud EIP laenudest (51 miljardit eurot) on keskendunud kuude liikmesriiki, mis näitab, et kõik liikmesriigid või piirkonnad ei saa investeerimisvõimalustest võrdselt kasu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toetab EIP algatusi tagada korraldusasutustele ja finantsvahendajatele kohapeal ühine tehniline abi, sealhulgas platvormi fi-compass sihtkoolitus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub EIPd üles tugevdama oma kommunikatsioonipoliitikat potentsiaalsete sidusrühmade ja erainvestorite suunas kasutatavate rahastamisallikate ja -vahendite teemal ning kodanike suunas saavutatud tulemuste teemal; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub EIP-l ja komisjonil levitada tõhusamalt teavet oma rahastamisvõimaluste kohta, samuti tõhustada toetus- ja nõustamistegevust, suurendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja VKEde projektide rahastamist ning lihtsustada juurdepääsu EIP-poolsele rahastamisele ning ühendada toetusi laenude ja rahastamisvahenditega; palub, et komisjon toetaks potentsiaalsete toetusesaajate koolitusprogrammide koostamist, andes korraldusasutustele olulisema rolli lõplikele toetusesaajatele teabe ja juhiste andmisel ning nende nõustamisel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on seisukohal, et EIP-l on väga oluline hoida AAA-krediidireitingut, et säilitada juurdepääs rahvusvahelistele kapitaliturgudele kõige paremate laenuvõtmise tingimustega ja kanda need eelised üle oma investeerimisstrateegiasse ja laenuandmise tingimustesse; kutsub EIPd üles arendama edasi oma riskikäitumise kultuuri, et parandada oma tegevuse tulemuslikkust ja täiendavust ning koostoimet oma meetmete ja ELi eri poliitikavaldkondade vahel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on sügavalt mures EIP/EIFi hallatud fondide (kus rahastamisvahendeid rakendatakse koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames) üldiselt kõrgemate kulude ja tasude pärast, nagu selgus Euroopa Kontrollikoja leidudest eriaruandes nr 19/2016 „ELi eelarve täitmine rahastamisvahendite kaudu: programmitöö perioodil 2007–2013 saadud õppetunnid“, ning julgustab kontrollikoda koostama sarnast auditit käimasoleva perioodi kohta; |
| --- | --- |

18.

EIP mõju jälgimine avaliku poliitika peamiste valdkondade rakendamisel

| 19. | võtab teadmiseks aruande, milles käsitletakse EIP ELi-sisese tegevuse tulemusi ja mõju 2015. aastal, tuginedes kolme samba alusel hindamise meetodile, et hinnata oodatavaid tulemusi, teostada järelevalvet praeguste tulemuste üle ja mõõta tulemusi, mis on saavutatud avaliku sektori poliitika nelja peamise eesmärgiga: innovatsioon ja oskused (2015. aastal EIP allkirjastatud laenutehingutest 22,7 %, s.t 15,8 miljardit eurot), VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate rahastamine (28,5 % allkirjastatud laenutehingutest, s.t 19,8 miljardit eurot), taristu (24,5 %, s.t 17,1 miljardit eurot) ning keskkond (24,3 %, s.t 16,9 miljardit eurot); märgib, et oodatavate tulemuste illustreerimiseks on lisatud valik uute allkirjastatud tehingute väljunditest ja tulemustest, aga et kõnealuses aruandes puudub teave praeguste tulemuste järelevalve ja saavutatud mõju kohta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | peab kahetsusväärseks seda, et 2015. aasta aastaaruandes, milles käsitletakse EIP ELi-sisest tegevust, puudub teave panga tegevuse oodatavate ja saavutatud tulemuste kohta seoses selle kahe valdkondadevahelise poliitikaeesmärgiga, nimelt kliimameetmed ja ühtekuuluvus; peab muret tekitavaks, et 2015. aastal ei saavutanud EIP ühtekuuluvusse tehtavates investeeringutes kavandatud 30 %-list taset (ELis saavutati 25,2 %) ning et 2016. aastaks prognoositud rakendamine (27 %) jäi samuti eesmärgile (30 %) alla; kutsub EIPd tungivalt üles taastama poliitika peamise avaliku eesmärgina majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus ning alustama sõnaselgete aruannete koostamist selle rakendamise kohta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | avaldab samuti kahetsust, et kolme samba meetodi ajakohastamine, et viia see vastavusse EFSI määruse nõuetega, ei ole toonud kaasa ELi-sisest tegevust käsitlevate EIP aruannete ühtlustamist aruannetega väljaspool ELi toimuva tegevuse kohta ega analüütilise ja põhjaliku teabe lisamist saavutatud konkreetsete tulemuste kohta ELis; nõuab projekti tasandil rohkema teabe avalikustamist, tagades avaliku juurdepääsu kolme samba alusel hindamisele ning tulemuste mõõtmise raamistiku projekti hindamisele ja hindamislehtedele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | toonitab, et ambitsioonika investeerimisstrateegiaga peavad kaasnema tulemusjuhtimist tagavad selged järelevalve- ja aruandlusvahendid; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub EIPd üles panema pidevalt rõhku oma tulemuslikkuse kontrollimisele tulemuslikkuse ja tõendatud mõju hindamiste kaudu; ergutab EIPd jätkama oma järelevalvenäitajate, täpsemalt täiendavuse näitajate kindlaksmääramist, et hinnata mõju projekti loomisetapis nii vara kui võimalik ja anda panga nõukogule piisavat teavet oodatava mõju kohta, eriti seoses ELi poliitikasse antava panusega; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunnistab, et keeruline on teostada järelevalvet kasvava portfelli ja erinevate projektiregistrite üle ning sellest tulenevalt näitajaid üldiselt hallata; julgustab EIPd tegema suuremaid jõupingutusi, et tagada nõuetekohane järelevalve; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ergutab EIPd olema liikmesriikide suhtes proaktiivsem, et tagada vahetult toetusesaajatele suutlikkuse suurendamine ja nõuandeteenused suuremahuliste investeerimisprojektide ettevalmistamiseks, tehes paremat koostööd asjaomaste riiklike või detsentraliseeritud asutuste või riiklike tugipankadega; |
| --- | --- |

25.

VKEde rahastamiskavad

| 26. | tuletab meelde, et EIP ülesanne on tagada ettevõtete jaoks soodsa investeerimiskliima edendamise kaudu ELi atraktiivsus maailmaareenil; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tunnistab VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate keskset rolli ELi ja üksikute liikmesriikide tööhõive ja majanduskasvu toetamisel; toetab EIP jõupingutusi suurendada toetust kõigile VKEdele (stardikapital, idufirmad, mikro- ja keskmise suurusega ettevõtjad, ettevõtete klastrid), keskendudes uutele ärimudelitele, millel on suur potentsiaal pakkuda töövõimalusi noortele; kutsub sellega seoses EIPd üles tegema vajalikke jõupingutusi, et tagada VKEsid käsitleva algatuse programmi täielik rakendamine; |
| --- | --- |

27.

| 28. | võtab teadmiseks selle, et EIP toetus VKEdele moodustas 2015. aastal EIP poolsest rahastamisest ligikaudu 36,6 %, tuues VKEde rahastamisel kaasa 39,7 miljardi euro suuruse võimendava mõju ja toetades 5 miljonit töökohta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kiidab heaks EIFi jõupingutused VKEde algatuse praeguseks rakendamiseks kuues riigis (Hispaania, Itaalia, Bulgaaria, Soome, Rumeenia ja Malta), mille puhul eeldatakse, et nad saavad kasu uutest soodsate tingimustega VKEde laenudest umbes 8,5 miljardi euro väärtuses; palub liikmesriikidel VKEde algatust laiemas ulatuses rakendada, pidades silmas selle suutlikkust vähendada finantsvahendajate riski; kiidab seetõttu heaks komisjoni ettepaneku pikendada VKEde algatust aastani 2020; rõhutab siiski, et VKEde algatus peaks täitma suuremat osa, kuna VKEde rahastamine on ELis majanduskasvu ja töökohtade edendamiseks väga oluline, eelkõige majandus- ja finantskriisile järgneval perioodil; kutsub EIPd üles jälgima ja tõhustama väärtpaberistamise instrumendi kasutamist; palub lisaks parandada EIP teabevahetuspoliitikat ja VKEde algatuse haldustingimusi; kutsub EIFi üles avaldama aruande, milles käsitletakse üksikasjalikult programmi edukaid ja ebaõnnestunud külgi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tunneb heameelt selle üle, et võeti kasutusele uued EIP ja komisjoni vahel kokku lepitud rahastamisvahendid, nt energiatõhususe vahendi erasektoripoolne rahastamine (PF4EE), VKEde algatus ning Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni finantsinstrumendid, mis annavad oodatavalt panuse strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisse; võtab teadmiseks EIFi tegevuse, eriti mis puudutab COSME (ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm) rahastamisvahendeid ja algatust InnovFin, mis said 2015. aastal kasu EFSIst tema tagatavate laenude summa kahekordistamise kaudu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub EIPd üles suurendama oma meetmete riskiprofiili, eriti toetades VKEsid, mis võtavad riske või mida arendatakse majanduslikult ebasoodsates või ebastabiilsetes piirkondades; on samuti veendunud, et VKEde sektor ja juurdepääs rahastamisele on pidev ja pikaajaline eesmärk, mille poole püüelda ja mida veelgi laiendada; |
| --- | --- |

31.

Innovatsioon

| 32. | toetab kõiki stiimuleid, millega toetatakse turupõhist innovatsiooni, sotsiaalset arengut ja keskkonnakaitset, säilitades jätkusuutliku majanduskasvu ning ressursside hoolsa kasutamise; toetab stiimuleid, millega toetatakse ELi ambitsiooni saada teadmistepõhiseks ja digitaalseks ringmajanduseks ning säilitatakse ELi konkurentsivõime; |
| --- | --- |

32.

| 33. | märgib, et EIP rahastab juba ELi julgeolekuvaldkonna ettevõtete investeeringuid teadus- ja arendustegevusse tsiviil- ja kahesuguse kasutusega tehnoloogiatega seoses; on arvamusel, et kahesuguse kasutusega tehnoloogiate puhul peaks EIP peamiselt toetama investeeringuid, mis on põhjendatud tsiviilotstarbel turustamisega – näiteks on EIP seda liiki projektide hulgas juba investeeringud teadus- ja arendustegevusse õhusõidukite ja kosmosevaldkonna varustuse, radarisüsteemide, küberjulgeoleku, pilvandmetöötluse turvalisuse ning mikroelektroonika ja vaktsiinidega seoses; |
| --- | --- |

33.

| 34. | märgib, et 2015. aastal innovatsiooniprojektidele antud laenud ulatusid rekordilisele tasemele 18,7 miljardit eurot, ja tunneb heameelt, et EIP on pööranud rohkem tähelepanu innovatsiooni investeerimisele; |
| --- | --- |

34.

| 35. | märgib, et tsiviil- ja kahesuguse kasutusega tehnoloogiate jätkuva toetamisega saaks EIP suurendada toetust ELi julgeolekusektorile oma kehtiva õigusraamistiku piires; see hõlmab EFSIst toetatavaid tehinguid; |
| --- | --- |

35.

Taristu

| 36. | kutsub EIPd üles jätkama transpordi- ja energiasektorites tulemuslikel ühist huvi pakkuvatel projektidel põhineva taristu tegevuskava toetamist omavahenditega ning laenupõhiste rahastamisvahendite rakendamise kaudu Euroopa ühendamise rahastust, võttes samal ajal arvesse nende kokkusobivust keskkonna- ja kliimapoliitika eesmärkide ja regionaalarenguga; kutsub EIPd üles töötama välja uusi rahastamisvahendeid, et ehitada taristuid ning teostada töid makropiirkondlike strateegiate raames; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tunneb heameelt majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärgi rahastamistaseme üle (17 634 miljardit eurot) ning maa- ja linnaelu taaselustamise eesmärgi rahastamistaseme üle (5 467 miljardit eurot) ning soovitab need säilitada; peab niisugust rahastamist oluliseks täienduseks ühtekuuluvuspoliitikale ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele; toonitab korraldusasutustega korrapärase dialoogi säilitamise tähtsust, et luua mõlema vahendi vahel koostoimet ja vastastikust täiendavust; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palub EIP-l, komisjonil ning riigi, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel koos riiklike tugipankade ja finantseerimisasutustega tugevdada koostööd, et luua suuremat koostoimet Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning EIP rahastamisvahendite ja laenude vahel ning vähendada halduskoormust, lihtsustada menetlusi, suurendada haldussuutlikkust, soodustada territoriaalset arengut ja ühtekuuluvust ning parandada arusaama Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest ning EIP-poolsest rahastamisest; on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitika projektide ja programmidega seotud EIP segarahastamise alase tegevuse kohta on saadaval vähe teavet; palub EIP-l täita oma rolli avaliku institutsioonina ning püüelda vastutuse, läbipaistvuse ja nähtavuse valdkonnas suurimate eesmärkide poole, et vältida mitmemõttelisust; kutsub EIPd üles töötama oma tegevuse, sh oma nõustamistegevuse osas välja teabevahetuspoliitika, et kõigil valitsusasutustel ja toetusesaajatel oleks juurdepääs selle programmidele; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, et rahastamisvahendite ulatuslikum kasutamine ühtekuuluvuspoliitikas eeldab seda, et Euroopa Parlament kaasatakse suuremal määral EIP tegevuse kontrollimisse, et võimaldada ka EIP rolli mõju ja tagajärgede paremat hindamist; |
| --- | --- |

39.

| 40. | palub liikmesriikidel kasutada täiel määral ära Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide eraldisi ja täiendavust, täiendades seeläbi EIP laene ja rahastamisvahendeid; nõuab lisaks, et senisest rohkem ja paremini ühendataks toetusi EIP-poolse rahastamisega, et kasutada paremini ära Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide finantsvõimendust; palub EIP-l juhtida seda protsessi, sest tal on oskusteave ja vastutus aktsionäride ees, mis aitab tal saada oma investeeringutest tulu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palub EIP-l suurendada majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse ja linnaeesmärkide rahastamist ning jätkata samal ajal traditsiooniliste ja uuenduslike sektorite toetamist ELis; nõuab lisaks niisuguste konkreetsete rahastamisvahendite väljatöötamist, mille eesmärk on toetada makropiirkondlike tegevuskavade ja strateegiate rakendamist koostöös liikmesriikidega; |
| --- | --- |

41.

Keskkond ja kliimainvesteeringud

| 42. | ergutab EIPd keskenduma oma kliimameetmetes valdkonnaüleste projektide jätkusuutlikkusele COP21 eesmärkide kontekstis ning toetama taastuvenergia kasutamise laiendamist ja ressursitõhusust; märgib, et taastuvate energiaallikatega seotud rahastamine ulatus 3,4 miljardi euroni; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palub EIP-l hinnata ümber tähelepanu, mida ta pöörab spetsiaalselt gaasitaristu projektidele, eelkõige kuna Euroopas on nõudlus gaasi järele kahanemas ja samal ajal kerkivad esile uued suuremahulised kavad uute torujuhtmete ning veeldatud maagaasi terminalide ehitamiseks; väljendab muret, et EIP investeeringud gaasitaristusse võivad tähendada investeeringuid kasutuskõlbmatutesse varadesse; |
| --- | --- |

43.

| 44. | on veendunud, et vaja on jätkata turu arendamist jätkusuutlike keskkonnahoidlike projektide jaoks, soodustades eelkõige ringmajanduse loomist, ning eelkõige roheliste võlakirjade turu kaudu; |
| --- | --- |

44.

EIP panus ülemaailmsete probleemide lahendamisse

| 45. | võtab teadmiseks välisvolituse suurenemise 10 miljardilt 27 miljardi euroni koos 3 miljardi euro suuruse võimaliku lisasummaga; tuletab meelde vajadust hoida see volitus pidevalt ELi välispoliitika eesmärkidega kooskõlas, arvestades eelkõige kodanikuõiguste austamist toetust saavates riikides; kordab Euroopa Parlamendi nõudmist kontrollikojale koostada eriaruanne EIP väliste laenutehingute ELi poliitikaga kooskõla ja nende tulemuslikkuse kohta; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tunneb heameelt selle üle, et EIP on suutnud oma tegevust rahvusvahelisi probleeme arvesse võttes kiiresti kohandada; kutsub EIPd üles jätkama ELi välispoliitika ja hädaolukordadele reageerimise toetamist rändega seotud ülemaailmsete probleemidega seoses, hõlmates arenguaspekti ja edendades majanduslikku vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

46.

EFSI lisaväärtuse ja täiendavuse jälgimine

| 47. | märgib, et EFSI eesmärk on teha EIP kaudu reaalmajandusse 2018. aastaks kokku 315 miljardi euro ulatuses täiendavaid investeeringuid ja uusi projekte; märgib, et heakskiidu on saanud 97 taristu- ja innovatsiooniprojekti ning 192 VKEde rahastamise kokkulepet, millega peaksid kaasnema kokku 115,7 miljardi euro suurused investeeringud; |
| --- | --- |

47.

| 48. | tunnistab, et EFSI rakendamine on kiiresti muutnud EIP profiili ja ärimudelit menetluste ning allkirjastatud laenutehingute ja lepingute järelevalve seisukohast; |
| --- | --- |

48.

| 49. | märgib, et täiendava riskivõtmisvõime täielikuks ärakasutamiseks arendab EIP grupp mitmeid uusi tooteid, mis võimaldavad võtta suuremaid riske (nt allutatud võlakirjad, omakapitalis osalemine, pankadega riskide jagamine), ja on vaadanud suurema paindlikkuse võimaldamiseks läbi oma krediidiriski poliitika ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid; märgib, et EIP suurendab toetust innovatiivsetele ettevõtetele ja taristuprojektidele, kasutades EFSI toetust; märgib, et EIP saab toetada selliseid riskantseid projekte suuremal hulgal, kahjustamata usaldusväärse juhtimise põhimõtet; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tuletab meelde, et EFSI eesmärk on selgitada välja silmapaistvad, tõeliselt innovatiivsed ja riskantsemad projektiprofiilid uute osapooltega erasektorist EIP muude olemasolevate rahastamisvahenditega võrreldes, saavutades samas märkimisväärset piiriülest Euroopa tasandi lisaväärtust valitud projektide elluviimisel ja andes mõjusa panuse ELi olemasolevatesse ühistesse poliitikaeesmärkidesse; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tunnistab, et EFSI on turupõhine vahend; tuletab siiski meelde, et kõik liikmesriigid peavad arendama välja asjakohase suutlikkuse selle kasutamiseks; |
| --- | --- |

51.

| 52. | märgib, et EFSI projektide registri rakendamisel tuleks kaaluda võimalikult laia geograafilist ulatust, et toetada ühtekuuluvuse ja jätkusuutlikkusega seotud eesmärke; palub EIP-l kaotada praegune geograafiline tasakaalustamatus liidu sees ja EFSI portfelli sektoripõhine koondumine, eelkõige taristu- ja innovatsioonikomponendis ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate komponendis, parandades EIP nõuandeteenuseid projektide arendamisel liikmesriikides ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse kaudu antavat tehnilist abi, kaaludes EFSI rahastamise jaoks kõlblike sektorite arvu laiendamist või kohandades projektide liiki ja suurust paremini liikmesriikide turgude vajadustega; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palub EIP-l valikuprotsessis hoolikalt kaaluda tõelist täiendavust ja uut dünaamikat koos mitmekordistava mõju suurusega, mis võib projektide lõikes varieeruda, eelkõige valdkondades, milles EIP või EIF ei ole varem tegutsenud, turutõrgete korral või mitteoptimaalsetes investeerimisolukordades; |
| --- | --- |

53.

| 54. | märgib, et finantsvõimendus varieerub projektide lõikes eelkõige tulenevalt nende mahust, keerukusest ning oluliste valdkondlike probleemide ja lõplike toetusesaajate ootuste omavahelisest seosest avaliku sektori rahaliste vahendite nappuse kontekstis; on arvamusel, et keskmise 15-kordse finantsvõimenduse eeldust saab mõõta üksnes investeerimistsükli lõpus, võttes ühtlasi arvesse sektorite eripärasid; on samuti arvamusel, et meetmete tulemuslikkust ei hinnata mitte üksnes rahastamisvahendite potentsiaali, vaid ka mõõdetavaid tulemusi silmas pidades; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kutsub EIPd üles pöörama erilist tähelepanu täiendavuse põhimõttele ja andma asjakohast kvalitatiivset haldamisega seotud teavet EFSI sätestatud eesmärkide elluviimise kohta, tuues välja tegeliku täiendavuse ja mõju võrdlusalustega võrreldes, kuid võttes arvesse ka EFSI pikendamist pärast 2017. aastat; |
| --- | --- |

55.

| 56. | peab erasektori kapitali kasutuselevõtu jaoks oluliseks seda, et EIP vabastaks investorid mõnedest potentsiaalsete projektidega kaasnevatest riskidest; kutsub samuti EIPd üles suurendama EFSI atraktiivsust ja nähtavust investeerimissuunistes, kuid ka rahastama projekte tulemuslikuma poliitika väljatöötamise kaudu, et tõsta potentsiaalsete erainvestorite teadlikkust; |
| --- | --- |

56.

| 57. | märgib, et EFSI on (väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate komponendi kaudu) oluline vahend VKEde täiendavaks rahastamiseks: EFSI kaudu kolme aasta jooksul tehtavate investeeringute kogusummast eraldatakse VKEdele koos EIP ja EIFi laenutegevusega kuni 75 miljardit eurot; |
| --- | --- |

57.

| 58. | palub, et komisjon looks EFSI raames alalise Euroopa tagatisplatvormi, et lihtsustada VKEde juurdepääsu rahastamisele ning parandada Euroopa tagatistel põhinevate tagatiste ja laenutoodete arengut; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kutsub EIPd üles kasutama EFSI esitatud võimalust suurendada väikesemahuliste, võrguväliste, detsentraliseeritud taastuvate energiaallikate projektide rahastamist, mis hõlmavad kodanikke ja kogukondi, kellel on raskusi teistest allikatest rahastamise saamisega; |
| --- | --- |

59.

| 60. | võtab samuti teadmiseks EIP eritegevuse mahu suurenemise seoses EFSI rakendamise esimese aastaga, mis kajastab EIP konservatiivses riskikäitumises ja laenupoliitikas toimunud arengut; |
| --- | --- |

60.

| 61. | nõuab, et aruandekohustuse täitmise eesmärgil arendataks tulemustele suunatud investeeringuid, mida investeeringute komitee näitajate tulemustabeli alusel korrapäraselt hindab, et selgitada välja hästi suunatud projektid, pidades silmas nende panust majanduskasvu ja töökohtade loomisse, ning saada objektiivne ülevaade nende täiendavusest, lisaväärtusest ja kooskõlast liidu poliitika või EIP muude tavapäraste tegevustega; kutsub EIPd üles avaldama teavet selle kohta, mis oli EFSI tagatise saanud projektide tulemus, kui neid võrreldi EFSI näitajatest koosneva tulemustabeliga; |
| --- | --- |

61.

| 62. | märgib, et EIP on tulevikus jätkuvalt avatud arutama Euroopa Parlamendi teenistustega täiendavaid kokkuleppeid, mis võiksid sisaldada struktureeritumat ja vähem killustatud lähenemisviisi Euroopa Parlamendi ja EIP dialoogile; märgib, et EIP ja Euroopa Parlament töötavad praegu selle nimel, et kiiresti sõlmida EFSId puudutav ametlik kokkulepe, millega sätestatakse kogu EFSIga seotud teabevahetus, sealhulgas EFSId puudutav aastaaruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

62.

EIP läbipaistvuse, aruandekohustuse, usaldusväärsuse ja sisekontrolli suurendamine äriühingu parema üldjuhtimise eeltingimusena

| 63. | on veendunud, et EIP suurema rolliga majanduses, tema suurenenud investeerimisalase suutlikkuse ja ELi eelarve kasutamisega EIP tegevuse tagamiseks peavad kaasnema suurem läbipaistvus ja põhjalikum aruandekohustus, et tagada tema tegevuse, projektide valimise ja rahastamisprioriteetide üle tõeline avalik kontroll; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kutsub EIPd üles korrapäraselt ajakohastama oma tegevusega seotud riskide kaardistamist ja kohandama oma riskikäitumist vastavalt hiljutisele ärimudelile ja portfelli kasvavale mahule, mis on seotud EFSIga koos uute rahastamisvahendite, mitmesuguste mehhanismide, investeerimisplatvormide ja riskijagamisrahastute rakendamisega; kutsub sellega seoses samuti EIPd üles lisama oma riskide kaardistamisse mitterahalised mõõtmed, nagu sotsiaalne ja/või keskkonnaalane lisaväärtus; tunneb sellega seoses heameelt EIP konservatiivse riskivalmidusraamistiku rakendamise üle, et tugevdada riskide üle teostatavat järelevalvet ning järelevalvet nende päritolu, põhjustajate ja juhtimise üle; tuletab meelde vajadust töötada välja ühtne ja homogeenne kontrolliraamistik; |
| --- | --- |

64.

| 65. | väljendab heameelt EIP laenuportfelli kõrge kvaliteedi üle, kuna vähenenud väärtusega laenud moodustavad kogu EIP laenuportfellist 0,3 %, mis kinnitab EIP pidevalt konservatiivset riskijuhtimispoliitikat ja säilitab rahvusvahelistel finantsturgudel tema tugeva krediidivõimelisuse; |
| --- | --- |

65.

| 66. | tunneb heameelt asjaolu üle, et EIP läbipaistvuspoliitika aluseks on avalikustamise eeldus ning et igaüks pääseb EIP dokumentidele ja teabele ligi; tuletab meelde oma soovitust avaldada EIP veebisaidil sellised mittekonfidentsiaalsed dokumendid nagu eelnevate aastate strateegilised tegevuskavad, institutsioonidevahelised kokkulepped ja memorandumid ning kutsub EIPd üles sellega mitte piirduma, vaid jätkama pidevalt viiside otsimist olukorra parandamiseks ja läbipaistvuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

66.

| 67. | tunneb heameelt aruande üle, milles käsitletakse EIP grupi läbipaistvuspoliitika rakendamist 2015. aastal, ja EIP rikkumistest teatamise poliitika eelseisva läbivaatamise üle; |
| --- | --- |

67.

| 68. | tuletab meelde, et läbipaistvus ELi poliitika elluviimisel ei tugevda mitte üksnes EIP üldist ettevõtja vastutust ja usaldusväärsust, kui finantsvahendajatest ja lõplikest toetusesaajatest antakse selge ülevaade, vaid aitab suurendada ka rahastatavate projektide tulemuslikkust ja jätkusuutlikkust, kui EIP laenuportfellis kohaldatakse pettuste ja korruptsiooni suhtes nulltolerantsi poliitikat; palub, et EIP kohandaks oma töö komisjoni kavandatud uue varajase hoiatamise ja välistamise süsteemiga; |
| --- | --- |

68.

| 69. | märgib murelikult, et EIP, kes rahastab kolm korda rohkem kui Maailmapank, on kandnud musta nimekirja ainult kolm üksust, võrreldes Maailmapanga 820-ga; palub, et selle olukorra parandamiseks liituks EIP teiste avalike pankade mustade nimekirjade võrgustikuga, mis hõlmab Maailmapanka ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanka; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kordab oma üleskutset suurendada EIP meetmete läbipaistvust finantsvahendajate ja toetusesaajatega koos tegutsedes, et vältida osapooli, kes on halva mainega, kantud musta nimekirja või kellel on potentsiaalsed sidemed läbipaistmatute ja koostööst keelduvate jurisdiktsioonidega, offshore-tegevuse või organiseeritud kuritegevusega; on seisukohal, et finantsvahendajate valimisel kriteeriumide kasutamine ja ajakohastatud teabe omamine ettevõtte (sealhulgas usaldusfondid, sihtasutused ja maksuparadiisid) kasusaava omaniku kohta on parimad tavad, mida tuleb kogu aeg järgida; kutsub EIPd üles veelgi tugevdama oma lepingutingimusi, lisades klausli või viite heale juhtimistavale, et leevendada aususe ja mainega seotud riske; |
| --- | --- |

70.

| 71. | soovitab EIP-l järgida Maailmapanga Grupi Rahvusvaheline Finantskorporatsiooni eeskuju ja hakata avalikustama teavet kõrge riskiastmega allprojektide kohta, mida EIP rahastab kommertspankade kaudu (EIP poolt VKEde rahastamiseks kasutatud peamised vahendajad/finantsvahendid); |
| --- | --- |

71.

| 72. | väljendab heameelt kodanikuühiskonnaga toimuvate korrapäraste kohtumiste üle ja EIP poliitika arendamist puudutavate avalike konsultatsioonide üle; |
| --- | --- |

72.

| 73. | nõuab üha suurema läbipaistvuse tagamist EIP avalikustamispoliitikas seoses tema juhtimisorganitega, eelkõige avaldades EIP ja EIFi direktorite nõukogude või EFSI investeeringute komitee koosolekute protokollid ja teabe üldist huvi pakkuvate projektide kohta, millele on antud ELi eelarve tagatis ning mis mõjutavad ELi piirkondi ja kodanikke; peab heaks tavaks näitajate tulemustabeli avaldamist kõigi tehingute ning keskkonna- ja sotsiaalse mõju hindamise puhul projektide või alaprojektide tasandil; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kordab oma palvet teha avalikuks ja kergesti kättesaadavaks teave allhankelepingute süsteemi kohta ja tagada igal juhul Euroopa Parlamendile juurdepääs asjakohasele finantsteabele ja -dokumentidele; |
| --- | --- |

74.

| 75. | väljendab heameelt Euroopa Ombudsmani võetud ennetava lähenemise üle EIP suhtes avaliku kontrolli rakendamisel; tunneb suurt muret EIP juhtimisorganites võimalike huvide konfliktide ennetamiseks mõeldud mehhanismides tuvastatud puudujääkide pärast; kutsub sellega seoses EIPd üles – et paremini vältida huvide konflikte oma juhtimisorganites ja nn pöördukse efektiga seotud potentsiaalseid probleeme – võtma arvesse ombudsmani soovitusi ja vaatama võimalikult kiiresti läbi oma käitumisjuhend; |
| --- | --- |

75.

| 76. | on seisukohal, et EIP asepresidendid ei tohiks enam vastutada nende koduriikides aset leidvate projektide eest, kuna tegemist on selge huvide konflikti potentsiaaliga ning kuna üksnes vähestel liikmesriikidel on oma asepresident; |
| --- | --- |

76.

| 77. | tunneb heameelt kaebuste lahendamise mehhanismi büroo eeskirjade läbivaatamise üle ning samuti Euroopa Ombudsmani ja EIP vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi uuendamise üle; nõuab EIP-lt selgitust tema kaebuste lahendamise mehhanismi büroo poliitika ja menetluste läbivaatamist käsitleva avaliku arutelu algatamise viibimise kohta; märgib, et selline läbivaatamise menetlus annab võimaluse parandada veelgi kaebuste lahendamise mehhanismi sõltumatust ja tõhusust, et luua samuti süsteemne mehhanism vahetuks teabevooks kaebuste lahendamise mehhanismi büroo ja direktorite vahel; rõhutab, et EIP juhtkond peaks esitama ombudsmanile ja Euroopa Parlamendile igal aastal aruande selle kohta, kuidas tema kaebuste lahendamise mehhanismi soovitused on kajastunud panga poliitikas ja tavades; rõhutab lisaks, et kaebuste lahendamise mehhanismi büroo juht peaks esitama kord aastas Euroopa Parlamendile tegevusaruande ja hinnangu selle kohta, kuidas pank täidab kaebuste lahendamise mehhanismi büroo soovitusi; |
| --- | --- |

77.

| 78. | palub EIP-l anda endast parim võitluses maksudest kõrvalehoidumise, maksupettuse ja maksustamise vältimise, seadusevastase tegevuse ja rahapesu vastu oma läbipaistmatuid ja koostööst keelduvaid jurisdiktsioone käsitleva poliitika ning rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse raamistiku kaudu; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kutsub EIPd üles tegema ka korrapärast koostööd muude rahvusvaheliste finantsasutustega, vahetades teavet tema läbi viidud ettevõtjate või maksualase hoolsuskohustuse või põhimõttega „tunne oma klienti“ seotud kontrollide tulemuste kohta, ning esitama Euroopa Parlamendile ja avalikkusele igal aastal aruanne selle kohta, kuidas EIP rakendab oma läbipaistmatuid ja koostööst keelduvaid jurisdiktsioone käsitlevat poliitikat; |
| --- | --- |

79.

| 80. | on seisukohal, et EIP väline usaldatavusnõuete täitmise järelevalve väärib hoolikat kaalumist, nagu Euroopa Parlament on oma varasemates resolutsioonides märkinud; |
| --- | --- |

80.

| 81. | võtab teadmiseks uuendatud kolmepoolse lepingu sõlmimise 2016. aasta septembris EIP, komisjoni ja kontrollikoja vahel ning kutsub kontrollikoda üles tegema tulemusauditeid EIP tegevuste kohta erinevates sektorites, kui need on seotud ELi eelarvevahendite kasutamisega, et kontrollida nende tulemuslikkust ja tõhusust; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kutsub komisjoni üles esitama alates 2018. aastast iga aasta juuniks aruande rakendamise kohta alates käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku algusest ja hetkeolukorra kohta, sh kõigi EIP grupi (mis tegeleb ELi eelarvevahenditega) hallatud ja rakendatud rahastamisvahenditega saavutatud tulemuste kohta, et kasutada seda eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses; |
| --- | --- |

82.

| 83. | kutsub Euroopa Pettustevastast Ametit (OLAF) üles lisama oma aastaaruandesse teavet EIPga seotud juhtumite kohta; |
| --- | --- |

83.

Euroopa Parlamendi soovituste suhtes võetud järelmeetmed

| 84. | palub EIP-l anda aru Euroopa Parlamendi poolt iga-aastastes resolutsioonides varem antud soovituste suhtes võetud meetmete hetkeolukorra ja staatuse kohta, eriti mis puudutab EIP laenutegevuse mõju; |
| --- | --- |

84.

| 85. | kutsub EIPd üles vaatama läbi poliitika EIP eeskirjades keelatud tegevuse ennetamise ja takistamise kohta, mis peaks kivisse raiuma vajaduse, et EIP lõpetaks rahastamise ja/või edasiste laenu väljamaksete heakskiitmise projektidele, mille suhtes käib riiklik või OLAFi korruptsiooni ja pettustega seotud uurimine; |
| --- | --- |

85.

o

o o

| 86. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Investeerimispangale ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

86.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0201.

(2)  ELT C 346, 21.9.2016, lk 77.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0200.

(4)  ELT L 280, 27.10.2011, lk 1.

(5)  ELT L 135, 8.5.2014, lk 1.

(6)  ELT L 204, 31.7.2012, lk 1.

(7)  ELT L 169, 1.7.2015, lk 1.

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/92 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/92

---

P8_TA(2017)0195

Kalalaevastike haldamine äärepoolseimates piirkondades

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta resolutsioon kalalaevastike haldamise kohta äärepoolseimates piirkondades (2016/2016(INI))

(2018/C 298/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349, milles tunnustatakse äärepoolseimate piirkondade eristaatust ja nähakse ette erimeetmete võtmine, mis võimaldab aluslepinguid ja ühist poliitikat täiel määral rakendada, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349, milles tunnustatakse äärepoolseimate piirkondade eristaatust ja nähakse ette erimeetmete võtmine, mis võimaldab aluslepinguid ja ühist poliitikat täiel määral rakendada,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsust ühendatud kohtuasjades C-132/14 kuni C-136/14 ELi toimimise lepingu artikli 349 tõlgendamise kohta, milles rõhutatakse, et artikkel 349 võimaldab teha erandeid peale aluslepingute ka teiseste õigusaktide suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsust ühendatud kohtuasjades C-132/14 kuni C-136/14 ELi toimimise lepingu artikli 349 tõlgendamise kohta, milles rõhutatakse, et artikkel 349 võimaldab teha erandeid peale aluslepingute ka teiseste õigusaktide suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 174 ja sellele järgnevaid artikleid, milles sätestatakse majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärk ning määratakse kindlaks struktuursed rahastamisvahendid selle saavutamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 174 ja sellele järgnevaid artikleid, milles sätestatakse majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärk ning määratakse kindlaks struktuursed rahastamisvahendid selle saavutamiseks,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 43, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 43,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, eriti selle artikleid 8, 11, 13 ja 41 ning eelkõige artikleid 70 – 73, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, eriti selle artikleid 8, 11, 13 ja 41 ning eelkõige artikleid 70 – 73,

| — | võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2014. aasta määrust (EL) nr 1388/2014, millega tunnistatakse teatavat liiki abi kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtjatele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamisel siseturuga kokkusobivaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2014. aasta määrust (EL) nr 1388/2014, millega tunnistatakse teatavat liiki abi kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtjatele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamisel siseturuga kokkusobivaks,

| — | võttes arvesse komisjoni 28. juuli 2014. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 1046/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 508/2014 (Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) seoses kriteeriumidega, mille alusel arvutatakse teatavate äärepoolseimate piirkondade ettevõtjate kala- või vesiviljelustoodete püüdmisel, kasvatamisel, töötlemisel ja turustamisel tekkinud lisakulud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. juuli 2014. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 1046/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 508/2014 (Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) seoses kriteeriumidega, mille alusel arvutatakse teatavate äärepoolseimate piirkondade ettevõtjate kala- või vesiviljelustoodete püüdmisel, kasvatamisel, töötlemisel ja turustamisel tekkinud lisakulud,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2014. aasta delegeeritud määrust (EL) 2015/531, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 508/2014, määrates kindlaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi jaoks kalurite hügieeni-, tervishoiu-, ohutus- ja töötingimuste parandamise, merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamise, kliimamuutuste leevendamise ja kalalaevade energiatõhususe parandamisega seotud rahastamiskõlblikud kulud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2014. aasta delegeeritud määrust (EL) 2015/531, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 508/2014, määrates kindlaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi jaoks kalurite hügieeni-, tervishoiu-, ohutus- ja töötingimuste parandamise, merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamise, kliimamuutuste leevendamise ja kalalaevade energiatõhususe parandamisega seotud rahastamiskõlblikud kulud,

| — | võttes arvesse kõiki komisjoni teatisi äärepoolseimate piirkondade kohta ja eelkõige 20. juuni 2012. aasta teatist „Euroopa Liidu äärepoolseimad piirkonnad: partnerluse arendamine aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamiseks“ (COM(2012)0287), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõiki komisjoni teatisi äärepoolseimate piirkondade kohta ja eelkõige 20. juuni 2012. aasta teatist „Euroopa Liidu äärepoolseimad piirkonnad: partnerluse arendamine aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamiseks“ (COM(2012)0287),

| — | võttes arvesse kõiki oma resolutsioone äärepoolseimate piirkondade kohta ja eelkõige oma 26. veebruari 2014. aasta resolutsiooni äärepoolseimate piirkondade potentsiaali optimeerimise kohta struktuurifondide ja muude Euroopa Liidu programmide koostoimimise abil (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõiki oma resolutsioone äärepoolseimate piirkondade kohta ja eelkõige oma 26. veebruari 2014. aasta resolutsiooni äärepoolseimate piirkondade potentsiaali optimeerimise kohta struktuurifondide ja muude Euroopa Liidu programmide koostoimimise abil (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1385/2013, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 1069/2009, (EL) nr 1379/2013 ja (EL) nr 1380/2013 seoses Mayotte’i staatuse muutumisega Euroopa Liidu suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1385/2013, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 1069/2009, (EL) nr 1379/2013 ja (EL) nr 1380/2013 seoses Mayotte’i staatuse muutumisega Euroopa Liidu suhtes,

| — | võttes arvesse nõukogu 10. veebruari 2015. aasta otsust (EL) 2015/238 Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise lepingu, milles käsitletakse Seišellide lipu all sõitvate kalalaevade juurdepääsu Euroopa Liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvatele Mayotte’i vetele ja mere bioloogilistele ressurssidele, Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. veebruari 2015. aasta otsust (EL) 2015/238 Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise lepingu, milles käsitletakse Seišellide lipu all sõitvate kalalaevade juurdepääsu Euroopa Liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvatele Mayotte’i vetele ja mere bioloogilistele ressurssidele, Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. septembri 2010. aasta esimest aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule POSEI 2006. aasta reformi mõju kohta (COM(2010)0501), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. septembri 2010. aasta esimest aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule POSEI 2006. aasta reformi mõju kohta (COM(2010)0501),

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2017. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2017. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (2),

| — | võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni väikesemahulise rannapüügi uuendamise ja mitmekesistamise kohta kalapüügist sõltuvates piirkondades (3) ning resolutsiooni ühiste eeskirjade kohta ühise kalanduspoliitika välismõõtme ja kalanduskokkulepete rakendamiseks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni väikesemahulise rannapüügi uuendamise ja mitmekesistamise kohta kalapüügist sõltuvates piirkondades (3) ning resolutsiooni ühiste eeskirjade kohta ühise kalanduspoliitika välismõõtme ja kalanduskokkulepete rakendamiseks (4),

| — | võttes arvesse oma 4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni saarte erilise olukorra kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni saarte erilise olukorra kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni väikesemahulise rannapüügi, rannalähedase kalapüügi ja ühise kalanduspoliitika reformi kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni väikesemahulise rannapüügi, rannalähedase kalapüügi ja ühise kalanduspoliitika reformi kohta (6),

| — | võttes arvesse 21. oktoobri 2008. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 639/2004 ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamise kohta (7), milles tehakse ettepanek pikendada äärepoolseimatele piirkondadele kohaldatava erandi kohaldamise aega kolme aasta võrra, kuni 2011. aastani, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. oktoobri 2008. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 639/2004 ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamise kohta (7), milles tehakse ettepanek pikendada äärepoolseimatele piirkondadele kohaldatava erandi kohaldamise aega kolme aasta võrra, kuni 2011. aastani,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1207/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 639/2004 ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamise kohta, pikendades äärepoolseimatele piirkondadele kohaldatavat erandit täiendavaks kolmeks aastaks, kuni 2011. aastani, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1207/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 639/2004 ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamise kohta, pikendades äärepoolseimatele piirkondadele kohaldatavat erandit täiendavaks kolmeks aastaks, kuni 2011. aastani,

| — | võttes arvesse nõukogu 21. mai 2007. aasta määrust (EÜ) nr 791/2007, millega kehtestatakse Assooride, Madeira, Kanaari saarte ning Prantsuse departemangude Guajaana ja Réunioni teatavate kalandustoodete turustamisel tekkivate lisakulude hüvituskava, ja eelkõige selle artiklit 8, milles sätestatakse, et „31. detsembriks 2011 esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele [---] aruande hüvitiste rakendamise kohta, lisades sellele vajaduse korral õigusaktide ettepanekud“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. mai 2007. aasta määrust (EÜ) nr 791/2007, millega kehtestatakse Assooride, Madeira, Kanaari saarte ning Prantsuse departemangude Guajaana ja Réunioni teatavate kalandustoodete turustamisel tekkivate lisakulude hüvituskava, ja eelkõige selle artiklit 8, milles sätestatakse, et „31. detsembriks 2011 esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele [---] aruande hüvitiste rakendamise kohta, lisades sellele vajaduse korral õigusaktide ettepanekud“,

| — | võttes arvesse nõukogu 30. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 639/2004 ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 639/2004 ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks,

| — | võttes arvesse komisjoni ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 10. novembri 2016. aasta ühisteatist „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“ (JOIN(2016)0049), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 10. novembri 2016. aasta ühisteatist „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“ (JOIN(2016)0049),

| — | võttes arvesse kontrollikoja 20. oktoobri 2015. aasta eriaruannet nr 11/2015 pealkirjaga „Kas komisjon on kalandusalaseid partnerluslepinguid edukalt hallanud?“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 20. oktoobri 2015. aasta eriaruannet nr 11/2015 pealkirjaga „Kas komisjon on kalandusalaseid partnerluslepinguid edukalt hallanud?“,

| — | võttes arvesse äärepoolseimate piirkondade tegevuskavasid Euroopa fondide tegevuse kavandamiseks aastatel 2014–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse äärepoolseimate piirkondade tegevuskavasid Euroopa fondide tegevuse kavandamiseks aastatel 2014–2020,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu äärepoolseimate piirkondade juhtide konverentsi kogu ühist panust ning kõiki tehnilisi ja poliitilisi dokumente, eelkõige 22. ja 23. septembril 2016 toimunud Euroopa Liidu äärepoolseimate piirkondade juhtide XXI konverentsi lõppdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu äärepoolseimate piirkondade juhtide konverentsi kogu ühist panust ning kõiki tehnilisi ja poliitilisi dokumente, eelkõige 22. ja 23. septembril 2016 toimunud Euroopa Liidu äärepoolseimate piirkondade juhtide XXI konverentsi lõppdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0138/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0138/2017),

| A. | arvestades, et Kariibi piirkonnas, India ookeanis ja Atlandi ookeanis asuvate äärepoolseimate piirkondade geograafiline asukoht on tõestus sellest, et Euroopa Liidu territooriumid asuvad erinevates merepiirkondades ja erinevatel mandritel ning äärepoolseimate piirkondade naabruses asuvad mitmed kolmandad riigid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kariibi piirkonnas, India ookeanis ja Atlandi ookeanis asuvate äärepoolseimate piirkondade geograafiline asukoht on tõestus sellest, et Euroopa Liidu territooriumid asuvad erinevates merepiirkondades ja erinevatel mandritel ning äärepoolseimate piirkondade naabruses asuvad mitmed kolmandad riigid;

| B. | arvestades, et viimastel aastatel on püügikoormus mõningate äärepoolseimate piirkondade majandusvööndite rannikust 100 kuni 200 miili kaugusele jäävates osades tõusnud ning et kõnealust püüki teostavad valdavalt laevastikud, mis ei kuulu asjaomastele äärepoolseimatele piirkondadele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viimastel aastatel on püügikoormus mõningate äärepoolseimate piirkondade majandusvööndite rannikust 100 kuni 200 miili kaugusele jäävates osades tõusnud ning et kõnealust püüki teostavad valdavalt laevastikud, mis ei kuulu asjaomastele äärepoolseimatele piirkondadele;

| C. | arvestades, et EL peab äärepoolseimate piirkondade merendusvaldkonnas vastutuse võtma, ning arvestades, et nende piirkondade majandusvööndid moodustavad suure osa kogu ELi majandusvöönditest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL peab äärepoolseimate piirkondade merendusvaldkonnas vastutuse võtma, ning arvestades, et nende piirkondade majandusvööndid moodustavad suure osa kogu ELi majandusvöönditest;

| D. | arvestades, et äärepoolseimate piirkondade kalandussektorite käsitlemisel tuleb arvesse võtta konkreetset struktuurilist, ühiskondlikku ja majanduslikku olukorda (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 349), mis eeldab ELi ühtsete tegevuspoliitikate konkreetset ja kohandatud rakendamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et äärepoolseimate piirkondade kalandussektorite käsitlemisel tuleb arvesse võtta konkreetset struktuurilist, ühiskondlikku ja majanduslikku olukorda (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 349), mis eeldab ELi ühtsete tegevuspoliitikate konkreetset ja kohandatud rakendamist;

| E. | arvestades, et kalandussektoril on omad eelised ja märkimisväärne arengupotentsiaal; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kalandussektoril on omad eelised ja märkimisväärne arengupotentsiaal;

| F. | arvestades, et Antillide piirkonna eriprobleem on merekeskkonna saastamine kloordekooniga, mis mõjutab tugevalt lubatud kalapüügipiirkondi ja invasiivsete võõrliikide esinemist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Antillide piirkonna eriprobleem on merekeskkonna saastamine kloordekooniga, mis mõjutab tugevalt lubatud kalapüügipiirkondi ja invasiivsete võõrliikide esinemist;

| G. | arvestades, et äärepoolseimate piirkondade kaugust on tunnistatud ja ELi õiguses üldise põhimõttena arvesse võetud, mis põhjendab ja võimaldab äärepoolseimate piirkondade kalanduses ja vesiviljeluses tekkivate lisakulude hüvitamise korra kehtestamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et äärepoolseimate piirkondade kaugust on tunnistatud ja ELi õiguses üldise põhimõttena arvesse võetud, mis põhjendab ja võimaldab äärepoolseimate piirkondade kalanduses ja vesiviljeluses tekkivate lisakulude hüvitamise korra kehtestamist;

| H. | arvestades, et ühine kalanduspoliitika ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF), mis olid mõeldud Mandri-Euroopa probleemide lahendamiseks, võimaldavad küll äärepoolseimaid piirkondi diferentseeritult käsitleda, kuid nende võimalused äärepoolseimate piirkondade kalanduse eripära arvesse võtta on piiratud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ühine kalanduspoliitika ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF), mis olid mõeldud Mandri-Euroopa probleemide lahendamiseks, võimaldavad küll äärepoolseimaid piirkondi diferentseeritult käsitleda, kuid nende võimalused äärepoolseimate piirkondade kalanduse eripära arvesse võtta on piiratud;

| I. | arvestades, et äärepoolseimate piirkondade arvates koheldakse neid ÜKP raames ebaõiglaselt ning n-ö karistatakse kahekordselt (neile ei võimaldatud varem ega lubata ka praegu abi laevastiku uuendamiseks); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et äärepoolseimate piirkondade arvates koheldakse neid ÜKP raames ebaõiglaselt ning n-ö karistatakse kahekordselt (neile ei võimaldatud varem ega lubata ka praegu abi laevastiku uuendamiseks);

| J. | arvestades, et äärepoolseimate piirkondade kalalaevastike olulised osad olid kuni viimase ajani reguleerimata või laevaregistrisse kandmata ning seepärast jäid uuendamiseks ette nähtud EMKFi rahalised vahendid neile kättesaamatuks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et äärepoolseimate piirkondade kalalaevastike olulised osad olid kuni viimase ajani reguleerimata või laevaregistrisse kandmata ning seepärast jäid uuendamiseks ette nähtud EMKFi rahalised vahendid neile kättesaamatuks;

| K. | arvestades, et ÜKP üks eesmärke on edendada kalapüügitegevust, võttes arvesse sotsiaalmajanduslikke küsimusi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ÜKP üks eesmärke on edendada kalapüügitegevust, võttes arvesse sotsiaalmajanduslikke küsimusi;

| L. | arvestades, et vahendite kättesaadavust reguleerivad eeskirjad peaksid soosima kohalikke laevastikke ning selektiivsemaid, varusid vähem kahjustavaid püügiviise; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vahendite kättesaadavust reguleerivad eeskirjad peaksid soosima kohalikke laevastikke ning selektiivsemaid, varusid vähem kahjustavaid püügiviise;

| M. | arvestades, et hea juhtimistava ühe põhimõttena püüab ÜKP tagada kooskõla oma sise- ja välismõõtme vahel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et hea juhtimistava ühe põhimõttena püüab ÜKP tagada kooskõla oma sise- ja välismõõtme vahel;

| N. | arvestades, et mõnede äärepoolseimate piirkondade majandusvööndites (8) ning teiste majandusvööndeid ümbritsevatel merealadel toimub ulatuslik ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüüki; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mõnede äärepoolseimate piirkondade majandusvööndites (8) ning teiste majandusvööndeid ümbritsevatel merealadel toimub ulatuslik ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüüki;

| O. | arvestades, et äärepoolseimates piirkondades esinevad ELi ühed kõige kõrgemad töötuse määrad (kohati on tööta kuni 60 % noortest); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et äärepoolseimates piirkondades esinevad ELi ühed kõige kõrgemad töötuse määrad (kohati on tööta kuni 60 % noortest);

| P. | arvestades, et EMKFist antakse muu hulgas teatavatel tingimustel toetust tootjaorganisatsioonide, mootorite ja kogukonna juhitud kohaliku arengu jaoks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et EMKFist antakse muu hulgas teatavatel tingimustel toetust tootjaorganisatsioonide, mootorite ja kogukonna juhitud kohaliku arengu jaoks;

| Q. | arvestades, et EMKF loeb rahastamiskõlbmatuks järgmist: laeva püügivõimsust suurendavad toimingud, seadmed, mis parandavad laeva suutlikkust leida kala ning kalalaevade import või uute kalalaevade ehitamine; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et EMKF loeb rahastamiskõlbmatuks järgmist: laeva püügivõimsust suurendavad toimingud, seadmed, mis parandavad laeva suutlikkust leida kala ning kalalaevade import või uute kalalaevade ehitamine;

| R. | arvestades, et EMKFist võib aga rahaliselt toetada laevade energiatõhususe, ohutuse ja hügieenitingimuste parandamist, kalandustoodete kvaliteedi tõstmist ja töötingimuste parandamist; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et EMKFist võib aga rahaliselt toetada laevade energiatõhususe, ohutuse ja hügieenitingimuste parandamist, kalandustoodete kvaliteedi tõstmist ja töötingimuste parandamist;

| S. | arvestades, et EMKF toetab uuendusprojekte, näiteks seoses juhtimis- ja korraldussüsteemidega; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et EMKF toetab uuendusprojekte, näiteks seoses juhtimis- ja korraldussüsteemidega;

Äärepoolseimate piirkondade eripära ja geograafilisi tingimusi käsitlevad sätted

| 1. | on seisukohal, et traditsioonilisi püügivahendeid kasutav säästev kalapüük on jõukate rannikukogukondade aluseks ning annab oma panuse äärepoolseimate piirkondade toiduga kindlustatusse; rõhutab sellega seoses vajadust kaasata kohalik kalandussektor kohalike elanike toiduga kindlustatuse tagamisse, kuna toiduga kindlustatus sõltub äärepoolseimates piirkondades praegu liiga suurel määral impordist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et ÜKP ning EMKF, mis on mõeldud Mandri-Euroopa probleemide ja väljakutsete lahendamiseks, vastavad vaid vähesel määral äärepoolseimate piirkondade kalanduse eripärale ning neid ei saa ühetaoliselt kohaldada selliste piirkondade kalanduse probleemidele ja eripäradele ning et nad peavad olema teataval määral paindlikud ja pragmaatilised või võimaldama erandite tegemist; nõuab seepärast iga piirkondliku mereala jaoks iga äärepoolseima piirkonna konkreetsete oludega kohandatud strateegiat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et äärepoolseimates piirkondades on väga erinevaid väikseid kogukondi, kes sõltuvad suuresti traditsioonilisest väikesemahulisest rannapüügist ning kellele kalapüük on sageli ainuke elatusallikas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et äärepoolseimaid piirkondi ümbritsevaid mere-elusressursse tuleb eriti hoolikalt kaitsta ning et kalapüügile tuleks pöörata erilist tähelepanu; rõhutab seepärast, et nimetatud piirkondade vetes tuleks lubada kala püüda üksnes äärepoolseimate piirkondade sadamates registreeritud laevadel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et äärepoolseimate piirkondade merepõhi on tõeline elav elurikkuse laboratoorium; rõhutab teadusuuringute ja andmekogumise tähtsust ookeanide parema tundmaõppimise jaoks; toonitab, et äärepoolseimad piirkonnad võiksid toimida oma vastavate keskkondade teadusportaalidena ning palub komisjonil ja vastavatel liikmesriikidel asjaomaseid teadusprojekte tõhusamalt toetada; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab vajadust hoida vastastikku tasakaalus püügivõimsus ja püügivõimalused kooskõlas ettevaatuspõhimõttega ja arvestades sotsiaalmajanduslikku tegelikkust; on samas seisukohal, et see ei saa õigustada andmekogumisse ja mereökosüsteemide teaduslikku tundmaõppimisse tehtavate investeeringute vähendamist; nõuab mõningate liikide püügikvootide jagamise läbivaatamist (nt Assooride hariliku tuuni kvoodi tõstmist) ning mõningate teiste liikide (nt šokolaadhai) püügi lubamist tulenevalt teadusuuringute andmetest ning ökosüsteemide tehnilise ja materiaalse hindamise suutlikkuse paranemisest; |
| --- | --- |

6.

| 7. | juhib tähelepanu sellele, et mõnedes äärepoolseimates piirkondades jääb kalalaevastike püügivõimsus ÜKP raames sätestatust väiksemaks, eeskätt rahastamise kättesaamatuse tõttu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et äärepoolseimate piirkondade teatavate raskete kliimatingimuste tõttu vananevad sealsete kalurite laevad kiiremini, mis tekitab ohutus- ja tõhususprobleeme ning muudab töötingimused tänapäevaste laevadega võrreldes vähem atraktiivseteks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab asjaolu, et kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) 2016. aasta aruandes (9) ei suudetud hinnata kõigi äärepoolseimates piirkondades tegutsevate laevastike püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelist tasakaalu, kuna nappis bioloogilisi andmeid; nõuab, et EMKFi ja teiste fondide raames eraldataks ülikoolidele ja teadusinstituutidele suuremad summad ökosüsteemide hindamise tehniliste abivahendite hankimiseks; peab sellega seoses väga oluliseks, et usaldusväärsed andmed nende ülemereterritooriumide majandusvööndite ressursside olukorra ja tavade kohta oleksid olemas ja kättesaadavad; |
| --- | --- |

9.

| 10. | juhib tähelepanu sellele, et äärepoolseimate piirkondade rannapüügilaevastikud koosnevad valdavalt vanadest alustest, mis tekitab probleeme pardaohutuse osas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ei avaldanud 30. juuni 2012. aasta tähtajaks määrust (EÜ) nr 639/2004 käsitlevat rakendusaruannet; nõuab komisjonilt lisateavet selle kohta, miks tehti otsus aruannet mitte avaldada. |
| --- | --- |

11.

| 12. | kahetseb EMKFi määruse vastuvõtmise ja sellest tulenevalt EMKFi rakenduskavade heakskiitmise hilinemist, mistõttu hilineti ka EMKFi toetavate sätete rakendamisega, mis omakorda põhjustas mõningatele äärepoolseimate piirkondade ettevõtetele tõsiseid rahalisi raskusi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | avaldab rahulolu seoses selliste EMKFis sisalduvate äärepoolseimaid piirkondi puudutavate erisätetega nagu lisakulude hüvitamine (mida EMKF täielikult subsideerib), kusjuures hüvitamine on eelmise programmitöö perioodiga võrreldes ulatuslikum, ehkki mõningate äärepoolseimate piirkondade jaoks endiselt ebapiisav, ning riigiabi maksimaalse osatähtsuse suurendamisega 35 % võrra muude äärepoolseimates piirkondades võetud meetmete puhul; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et teatavatel äärepoolseimate piirkondade kaluritel on raske või isegi võimatu saada laenu ja/või oma laevu kindlustada, mis tekitab neile ohutusprobleeme ja majanduslikke piiranguid; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et äärepoolseimate piirkondade registreeritud alustest moodustavad suure osa väikesed paadid; rõhutab, et mõningate äärepoolseimate piirkondade väikelaevad on üle 40 aasta vanad ja sellest tulenevad reaalsed ohutusprobleemid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab Euroopa Investeerimispanga ja ELi fondide antud laenude võimendusefekti, mis ilmneb eriti äärepoolseimates piirkondades; |
| --- | --- |

16.

Aluslepingu artiklist 349 ja ÜKPst tulenevate võimaluste parem ärakasutamine

| 17. | leiab, et ÜKPs sätestatud eraldiseisev äärepoolseimate piirkondade nõuandekomisjon on sobiv platvorm vajalike teadmiste ja kogemuste vahetamiseks, ning peab seetõttu kahetsusväärseks, et äärepoolseimate piirkondade nõuandekomisjoni ei ole endiselt loodud; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab kalandusega seotud Euroopa Liidu poliitikavaldkondade, regulatsioonide, fondide ja programmide ning eelkõige EMKFi puhul ELi toimimise lepingu artikli 349 täielikku rakendamist äärepoolseimatele piirkondadele iseloomulike raskuste lahendamiseks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on seisukohal, et kogukonna juhitud kohalik areng on paljutõotav lähenemisviis ning vastav liikmesriik peaks EMKFi pakutavaid võimalusi parimal viisil kasutama, et toetada äärepoolseimates piirkondades sedalaadi kohalikku arengut; |
| --- | --- |

19.

| 20. | juhib tähelepanu kalanduse kohalike algatusrühmade moodustamise tähtsusele, kuna neid loetakse kalandustegevuse toetamise ja selle mitmekesistamise võimaluste oluliseks kanaliks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palub, et komisjon ettepanekute tegemisel õigusaktide vastuvõtmiseks hügieeni-, tervishoiu-, ohutus- ja töötingimustega seotud investeeringute kulude kohta soodustaks terviklikku ja sobivalt kujundatud käsitlust; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palub, et komisjon äärepoolseimate piirkondade konkreetsetest ebasoodsatest tingimustest tulenevate lisakulude arvutamise kriteeriumide kohta õigusaktide vastuvõtmiseks ettepanekuid tehes võtaks arvesse ka geograafiliste ja kliimatingimuste ning loodusrikkuste rüüstamise mõju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | taunib teatavate äärepoolseimate piirkondade majandusvööndites ning teiste selliste piirkondade majandusvööndeid ümbritsevatel merealadel toimuvat ulatuslikku ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki; märgib, et kui sellega tegelevad kohalikud elanikud, on üheks põhjuseks ka kohapealsed raskused toiduvarudega; kutsub kohalikke ametivõime üles intensiivistama võitlust ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | soovitab seetõttu aktiivsete (nt seire) ja passiivsete meetmete kasutuselevõtmist, kusjuures viimaste näiteks on läbirääkimised äärepoolseimate piirkondade naaberriikidega, kellega ei ole veel allkirjastatud säästva kalapüügi partnerluslepinguid; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub kõiki hõlmatud osapooli üles kiirendama EMKFi määruse rakendamist ning kasutama fondi pakutud võimalusi ulatuslikuks investeerimiseks laevastike uuendamisse (ohutuse, laevade hügieenitingimuste ja energiatõhususe ning kalandustoodete kvaliteedi parandamine), samuti kalasadamatesse, lossimispiirkondadesse ja vesiviljelusse eesmärgiga tekitada uusi turustamisvõimalusi; sektori elujõulisemaks muutmiseks nõuab ka täiendavate kulude hüvitamise korra kohaldamist; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab, et kolmandate riikidega kalanduskokkulepete sõlmimisel arvestataks sisuliselt äärepoolseimate piirkondade huvidega, muu hulgas sätestades kohustused lossida saak äärepoolseimates piirkondades või värvata laevadele äärepoolseimatest piirkondadest pärit töötajaid; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab vajadust analüüsida kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 sätetega äärepoolseimatele piirkondadele avalduvat mõju iga kord, kui ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kalanduskokkulepped neid piirkondi mõjutavad; |
| --- | --- |

27.

| 28. | märgib, et kalavarude säästva majandamise tagamiseks võib olla vajalik äärepoolseimate piirkondade kalandussektori ümberkorraldamine ning et vajaduse korral tuleks kaaluda laevade arvu vähendamist; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on seisukohal, et juhtudel, kui vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 22 on vaja vähendada püügivõimsust, tuleks laevade säilitamine otsustada sama määruse artiklis 17 toodud kriteeriumite põhjal; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nõuab, et ÜKP kalapüügivõimaluste eraldamist käsitleva sätte rakendamisel pööraksid liikmesriigid erilist tähelepanu äärepoolseimates piirkondades toimuvale traditsioonilisele väikesemahulisele kalapüügile, mis soodustab kohalikku majandust ja mille keskkonnamõju on väike; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab tungivalt, et äärepoolseimate piirkondadega liikmesriigid võtaksid kõik sobivad meetmed ning jätkaksid selliseid konkreetseid abikavasid nagu maksustamise erimudelid; |
| --- | --- |

31.

| 32. | äärepoolseimate piirkondade püügivõimaluste teaduslike aluste tugevdamiseks peab vajalikuks täiustada neis piirkondades andmete kogumist kalavarude kohta ja väikelaevade mõju hindamist; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et äärepoolseimad piirkonnad sõltuvad nende majandusvööndite kalavarudest, mis on bioloogilises plaanis äärmiselt haavatavad; eelkõige seetõttu leiab, et äärepoolseimate piirkondade kalapüüki kajastavad andmed peaksid olema üks andmekogumise prioriteete; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et kuna vesiviljelus võib pakkuda uusi tootmisvõimalusi ja kvaliteetseid tooteid, tuleks selle potentsiaali äärepoolseimates piirkondades paremini ära kasutada (ja väga tugeva piirkondliku konkurentsi tõttu peaks Euroopa Liit seda jõuliselt toetama), ning kutsub komisjoni üles vesiviljeluse arendusprojekte toetama ja soodustama; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub liikmesriike ja äärepoolseimaid piirkondi üles kasutama parimal viisil ära vähese tähtsusega abi ja/või grupierandi eeskirju, mis on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 1388/2014; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palub liikmesriikidel soodustada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamist ning rõhutada erinevate fondide vahelist koostoimet äärepoolseimates piirkondades, et edendada kõigi meremajanduses osalejate majanduslikke võimalusi; ergutab eelkõige investeeringute tegemist projektidesse, mis muudavad kalandussektori töökohad atraktiivsemaks, mis tõmbavad ligi rohkem noori ning millega juurutatakse selektiivseid püügimeetodeid ja aidatakse kalandusvaldkonda arendada; |
| --- | --- |

36.

| 37. | soovitab programmi „Horisont 2020“ ühe osana käivitada kalanduse valdkonnas uurimis- ja arendusprogramme, mis tooksid kokku erinevad majanduses ja ühiskonnas toimivad osapooled ning aitaksid seeläbi välja töötada uusi kalapüügitehnikaid ja -meetodeid, mis võiksid tõsta sektori konkurentsivõimet ning suutlikkust tekitada majanduskasvu ja pakkuda kohalikele elanikele tööd; |
| --- | --- |

37.

| 38. | soovitab võtta ÜKPs edaspidi täiel määral arvesse äärepoolseimate piirkondade erisusi ning võimaldada neil täielikult realiseerida tugev majanduslik, sotsiaalne ja ökoloogiline potentsiaal, mille loob neis piirkondades kalandussektori arendamine; sellega seoses juhib tähelepanu vajadusele kaaluda laevastiku klassifitseerimispõhimõtete muutmist (et tagada äärepoolseimate piirkondade eriti selektiivseid püüniseid kasutavate rannapüügilaevastike püügivõimsuste ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu objektiivne hindamine), parandades nõrga mootoriga ja/või ebakindlate aluste (mis võivad halbades ilmastikutingimustes olla meeskondadele ohtlikud) tehnilisi näitajaid lähtuvalt laevaehituse teaduslikest põhimõtetest ja nii, et sellega ei kaasneks mittesäästva püügi mahu kasv; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kaugemate piirkondade erakordset potentsiaali arvestades peab kalandussektori majandusarengu tugevdamise jaoks oluliseks soodustada investeeringuid ning edendada innovatsiooni ja mitmekesistamist; |
| --- | --- |

39.

| 40. | äärepoolseimate piirkondade kalandussektori ellujäämise nimel ning kooskõlas säästva arengu eesmärgis nr 14 nimetatud väikesaarte ja -territooriumite erikohtlemise põhimõttega palub komisjonil kehtestada ELi toimimise lepingu artiklil 349 põhinevad toetusmeetmed, mis võimaldaksid ELi või riiklikul tasandil rahastada äärepoolseimate piirkondade väikesemahulise ja traditsioonilise kaalpüügiga tegelevaid laevu, mis lossivad oma saagi nende piirkondade sadamates ja toetavad kohalikku säästvat arengut – see aitaks parandada inimeste ohutust, täita ELi hügieeninõudeid, võidelda ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu ning saavutada suuremat ökoloogilist tõhusust; märgib, et kõnealune kalalaevastiku uuendamine ei tohi ületada kinnitatud püügivõimsuse ülemmäärasid, peab piirduma vanade aluste väljavahetamisega sama arvu uute vastu ning peab võimaldama säästvat kalapüüki ja maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgi täitmist; |
| --- | --- |

40.

| 41. | teeb ettepaneku suurendada mootorite asendamiseks antava abi osakaalu nendes äärepoolseimates piirkondades, kus teadusandmete kohaselt kliimatingimused ja kliimamuutused kahjustavad laevastikke eriti rängalt; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palub, et komisjon, võttes eeskujuks kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programmi (POSEI) äärepoolseimate piirkondade põllumajanduse jaoks, uuriks võimalust luua võimalikult kiiresti rahastamisvahend, mis oleks konkreetselt ette nähtud äärepoolseimate piirkondade kalanduse toetamiseks ja võimaldaks nende piirkondade kalanduse erakordset potentsiaali täiel määral ära kasutada; leiab, et kindlasti tuleks kaaluda võimalust koondada nimetatud erivahendisse eelkõige praeguse EMKFi määruse artikli 8 (riigiabi), artikli 13 lõike 5 (eelarvevahendid eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega) ning artiklite 70 (hüvitamise kord), 71 (hüvitise arvutamine), 72 (hüvituskava) ja 73 (riigiabi hüvituskavade rakendamiseks) sätted; |
| --- | --- |

42.

| 43. | teeb ettepaneku tõsta äärepoolseimate piirkondade laevastike teatavate osade suutlikkust, kui on teaduslikult tõestatud, et mõningaid kalavarusid saab intensiivsemalt majandada ilma säästva kalapüügi eesmärke kahjustamata; |
| --- | --- |

43.

| 44. | märgib, et äärepoolseimate piirkondade eriti selektiivseid püüniseid kasutavate väikeste rannapüügilaevade uuendamine ja kaasajastamine võib parandada meeskondade ohutust raskete ilmastikutingimuste korral, kui seda teha laevaehituse objektiivsete teaduslike kriteeriumite kohaselt ja kui see ei riku püügivõimaluste ja püügivõimsuste vahelist tasakaalu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | soovitab pakkuda tulevases EMKFi määruses paremaid stiimuleid, mis tooksid noori meremajandusse tööle, eeskätt pakkuda kutseõppe võimalusi ning edendada meetmeid, mis suurendaksid äärepoolseimates piirkondades sissetulekuid ning parandaksid töökohakindlust ja meremajanduse säästvat korraldust üldiselt; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0133.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0015.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0109.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0110.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0049.

(6)  ELT C 419, 16.12.2015, lk 167.

(7)  ELT C 15 E, 21.1.2010, lk 135.

(8)  „Research for PECH Committee – Management of the fishing fleet in the Outermost Regions (Uuringud kalanduskomisjoni jaoks – äärepoolseimate piirkondade kalalaevastike haldamine)“. Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraat, poliitikaosakond B (IP/B/PECH/IC/2016_100); EMKFi Prantsusmaa rakenduskava.

(9)  STECFi aruanded – Laevastike peamiste osade tasakaalunäitajate hindamine ja ülevaade riiklikest aruannetest liikmesriikide tegevuse kohta laevastiku püügivõimsuse ja püügivõimaluste tasakaalustamiseks (STECF-16-18).

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/100 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/100

---

P8_TA(2017)0196

Rõivasektorit käsitlev ELi juhtalgatus

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta resolutsioon rõivasektorit käsitleva ELi juhtalgatuse kohta (2016/2140(INI))

(2018/C 298/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 6 ja 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 6 ja 21,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 153, 191, 207, 208 ja 218, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 153, 191, 207, 208 ja 218,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 12, 21, 28, 29, 31 ja 32, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 12, 21, 28, 29, 31 ja 32,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning sotsiaalsete, majanduslike ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning sotsiaalsete, majanduslike ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja ÜRO lapse õiguste komitee üldist märkust nr 16, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja ÜRO lapse õiguste komitee üldist märkust nr 16,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamisi konventsioone laste töö, sunniviisilise töö, diskrimineerimise, ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamisi konventsioone laste töö, sunniviisilise töö, diskrimineerimise, ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid (1),

| — | võttes arvesse Inimõiguste Nõukogu resolutsiooni 26/9 (2), milles nimetatud nõukogu otsustas „luua avatud valitsustevahelise töörühma, mis käsitleb rahvusvahelisi korporatsioone ja teisi äriettevõtteid seoses inimõigustega ning mille ülesanne on koostada rahvusvaheline õiguslikult siduv akt, mis reguleerib rahvusvahelises inimõigustealases õiguses rahvusvaheliste korporatsioonide ja teiste äriettevõtete tegevusi“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Inimõiguste Nõukogu resolutsiooni 26/9 (2), milles nimetatud nõukogu otsustas „luua avatud valitsustevahelise töörühma, mis käsitleb rahvusvahelisi korporatsioone ja teisi äriettevõtteid seoses inimõigustega ning mille ülesanne on koostada rahvusvaheline õiguslikult siduv akt, mis reguleerib rahvusvahelises inimõigustealases õiguses rahvusvaheliste korporatsioonide ja teiste äriettevõtete tegevusi“,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsiooni 70/1 „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030. Muudame oma maailma“ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsiooni 70/1 „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030. Muudame oma maailma“ (3),

| — | võttes arvesse naistevastase vägivalla kaotamisele suunatud ÜRO usaldusfondist rahastatavaid programme, mille eesmärk on võidelda naistevastase vägivalla ja ahistamisega rõivatööstuses (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naistevastase vägivalla kaotamisele suunatud ÜRO usaldusfondist rahastatavaid programme, mille eesmärk on võidelda naistevastase vägivalla ja ahistamisega rõivatööstuses (4),

| — | võttes arvesse ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) kestliku arengu investeerimispoliitika raamistikku (2015) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) kestliku arengu investeerimispoliitika raamistikku (2015) (5),

| — | võttes arvesse OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/95/EL, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/95/EL, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497),

| — | võttes arvesse komisjoni 2015. aasta suuniseid inimõigustele avalduva mõju analüüsimiseks kaubandusega seotud poliitikaalgatuste mõju hindamisel (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2015. aasta suuniseid inimõigustele avalduva mõju analüüsimiseks kaubandusega seotud poliitikaalgatuste mõju hindamisel (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Rana Plaza hoone varingu teise aastapäeva ja Bangladeshi jätkusuutlikkuse kokkuleppe seniste tulemuste kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Rana Plaza hoone varingu teise aastapäeva ja Bangladeshi jätkusuutlikkuse kokkuleppe seniste tulemuste kohta (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni erasektori ja arengu kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni erasektori ja arengu kohta (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2010. aasta soovituste rakendamise kohta seoses sotsiaalsete ja keskkonnastandardite, inimõiguste ja ettevõtja sotsiaalse vastutusega (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2010. aasta soovituste rakendamise kohta seoses sotsiaalsete ja keskkonnastandardite, inimõiguste ja ettevõtja sotsiaalse vastutusega (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni VKEde konkurentsivõime suurendamise valdkondliku eesmärgi (ühissätete määruse artikli 9 lõige 3) elluviimise kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni VKEde konkurentsivõime suurendamise valdkondliku eesmärgi (ühissätete määruse artikli 9 lõige 3) elluviimise kohta (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2016. aasta resolutsioon inimõigusi ja demokraatiat maailmas ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas käsitleva 2015. aasta aruande kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2016. aasta resolutsioon inimõigusi ja demokraatiat maailmas ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas käsitleva 2015. aasta aruande kohta (15),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi välispoliitika peadirektoraadi poliitikaosakonna poolt 2005. aastal avaldatud uuringut „Inimõiguste- ja demokraatiaklauslid ELi rahvusvahelistes kokkulepetes“ (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi välispoliitika peadirektoraadi poliitikaosakonna poolt 2005. aastal avaldatud uuringut „Inimõiguste- ja demokraatiaklauslid ELi rahvusvahelistes kokkulepetes“ (16),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi välispoliitika peadirektoraadi poliitikaosakonna uuringut „ELi kaubanduspoliitika: soolisi erinevusi eiravast sootundlikuks?“ (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi välispoliitika peadirektoraadi poliitikaosakonna uuringut „ELi kaubanduspoliitika: soolisi erinevusi eiravast sootundlikuks?“ (17),

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2016. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu juurde kuuluva protokolli (millega muudetakse lepingut, et laiendada partnerlus- ja koostöölepingu sätteid kahepoolsele tekstiiltoodetega kauplemisele, kuna tekstiiltoodetega kauplemist käsitleva kahepoolse lepingu kehtivus lõpeb) sõlmimise kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2016. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu juurde kuuluva protokolli (millega muudetakse lepingut, et laiendada partnerlus- ja koostöölepingu sätteid kahepoolsele tekstiiltoodetega kauplemisele, kuna tekstiiltoodetega kauplemist käsitleva kahepoolse lepingu kehtivus lõpeb) sõlmimise kohta (18),

| — | võttes arvesse jätkusuutlikkuse kokkulepet tööõiguste ja vabrikute ohutuse pidevaks parandamiseks valmisriiete ja silmkoeriiete tööstuses Bangladeshis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse jätkusuutlikkuse kokkulepet tööõiguste ja vabrikute ohutuse pidevaks parandamiseks valmisriiete ja silmkoeriiete tööstuses Bangladeshis,

| — | võttes arvesse ILO programmi töötingimuste parandamiseks valmisriiete sektoris Bangladeshis (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO programmi töötingimuste parandamiseks valmisriiete sektoris Bangladeshis (19),

| — | võttes arvesse 2013. aasta Bangladeshi tule- ja ehitusohutuse kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2013. aasta Bangladeshi tule- ja ehitusohutuse kokkulepet,

| — | võttes arvesse 25. aprillil 2016. aastal Inditexi presidendi Pablo Isla ja organisatsiooni IndustriALL Global Union peasekretäri Jyrki Raina allkirjastatud koostöölepingut rõivasektori tarneahela vastutustundliku juhtimise valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. aprillil 2016. aastal Inditexi presidendi Pablo Isla ja organisatsiooni IndustriALL Global Union peasekretäri Jyrki Raina allkirjastatud koostöölepingut rõivasektori tarneahela vastutustundliku juhtimise valdkonnas,

| — | võttes arvesse 25. aprillil 2016. aastal Brüsselis toimunud kõrgetasemelist konverentsi rõivasektori tarneahela vastutustundliku juhtimise teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. aprillil 2016. aastal Brüsselis toimunud kõrgetasemelist konverentsi rõivasektori tarneahela vastutustundliku juhtimise teemal,

| — | võttes arvesse ELi üldiste tariifsete soodustuste kava GSP+ (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi üldiste tariifsete soodustuste kava GSP+ (20),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (21),

| — | võttes arvesse 2015. aastal G7 poolt koostöös ILO-ga käivitatud algatust „Vision Zero Fund“, millega edendatakse tööohutust ja -tervishoidu tootmisriikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aastal G7 poolt koostöös ILO-ga käivitatud algatust „Vision Zero Fund“, millega edendatakse tööohutust ja -tervishoidu tootmisriikides,

| — | võttes arvesse Saksamaa partnerlust jätkusuutliku tekstiilitootmise valdkonnas (22) ja Madalmaade jätkusuutliku tekstiili- ja rõivasektori lepingut (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa partnerlust jätkusuutliku tekstiilitootmise valdkonnas (22) ja Madalmaade jätkusuutliku tekstiili- ja rõivasektori lepingut (23),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamusi (A8-0080/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamusi (A8-0080/2017),

| A. | arvestades, et majanduslik areng peaks käima käsikäes sotsiaalse õigluse ja hea juhtimistava poliitikaga; arvestades, et ülemaailmsete väärtusahelate keerukus ja killustatus nõuab täiendavaid meetmeid pidevaks parendamiseks, et muuta ülemaailmsed väärtusahelad ja tootmisahelad jätkusuutlikuks ja luua tarneahelates väärtust, samuti uuringuid selle kohta, milline mõju on sektori organisatsioonilisel struktuuril, koordineerimissüsteemil ja võrgustiku liikmete läbirääkimispositsioonil nende protsesside arengule; arvestades, et täiendavaid kõrvalmeetmeid on vaja nende ahelate võimaliku kahjuliku mõju ärahoidmiseks; arvestades, et inimõiguste rikkumise ohvritele tuleks tagada tõhus juurdepääs õiguskaitsevahenditele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et majanduslik areng peaks käima käsikäes sotsiaalse õigluse ja hea juhtimistava poliitikaga; arvestades, et ülemaailmsete väärtusahelate keerukus ja killustatus nõuab täiendavaid meetmeid pidevaks parendamiseks, et muuta ülemaailmsed väärtusahelad ja tootmisahelad jätkusuutlikuks ja luua tarneahelates väärtust, samuti uuringuid selle kohta, milline mõju on sektori organisatsioonilisel struktuuril, koordineerimissüsteemil ja võrgustiku liikmete läbirääkimispositsioonil nende protsesside arengule; arvestades, et täiendavaid kõrvalmeetmeid on vaja nende ahelate võimaliku kahjuliku mõju ärahoidmiseks; arvestades, et inimõiguste rikkumise ohvritele tuleks tagada tõhus juurdepääs õiguskaitsevahenditele;

| B. | arvestades, et kogu maailmas töötab tekstiili- ja rõivatööstuses 60 miljonit inimest ning kõnealune tööstusharu loob eelkõige arenguriikides palju töökohti; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kogu maailmas töötab tekstiili- ja rõivatööstuses 60 miljonit inimest ning kõnealune tööstusharu loob eelkõige arenguriikides palju töökohti;

| C. | arvestades, et tekstiilitootjad puutuvad arenguriikides pidevalt kokku rahvusvahelise jae- ja hulgimüügi agressiivsete ostutavadega, mida põhjustab ka äge ülemaailmne konkurents; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tekstiilitootjad puutuvad arenguriikides pidevalt kokku rahvusvahelise jae- ja hulgimüügi agressiivsete ostutavadega, mida põhjustab ka äge ülemaailmne konkurents;

| D. | arvestades, et rõivasektori kolmes kõige suurema ohvrite arvuga õnnetusjuhtumis (Rana Plaza, Tazreen ja Ali Enterprises) kannatanud on saanud või saavad praegu sissetuleku kaotuse tõttu hüvitist; arvestades, et hüvitise andmine kõnealusel juhul on kooskõlas ILO konventsiooniga nr 121 ning see saavutati kaubamärkide, ametiühingute, kodanikuühiskonna, valitsuste ja ILO pretsedenditu koostöö tulemusena; arvestades, et põhiliste inimõiguste rikkumiste ulatust arvestades esineb tegelikku hüvitise andmist harva; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et rõivasektori kolmes kõige suurema ohvrite arvuga õnnetusjuhtumis (Rana Plaza, Tazreen ja Ali Enterprises) kannatanud on saanud või saavad praegu sissetuleku kaotuse tõttu hüvitist; arvestades, et hüvitise andmine kõnealusel juhul on kooskõlas ILO konventsiooniga nr 121 ning see saavutati kaubamärkide, ametiühingute, kodanikuühiskonna, valitsuste ja ILO pretsedenditu koostöö tulemusena; arvestades, et põhiliste inimõiguste rikkumiste ulatust arvestades esineb tegelikku hüvitise andmist harva;

| E. | arvestades et Euroopa ettevõtetega seotud inimõiguste rikkumiste ohvritel on mitmeid takistusi kohtupõhisele õiguskaitsele juurdepääsu saamisel, sh vastuvõetavuse ja tõendite avaldamisega seotud menetluslikud takistused, sageli takistavalt suured kohtuvaidluste kulud, üheselt mõistetavate vastutusnormide puudumine äriühingute osalemise kohta inimõiguste rikkumises ning selguse puudumine riikidevahelistes tsiviilõiguslikes kohtuvaidlustes rahvusvahelise eraõiguse valdkonna ELi õigusnormide kohaldamise osas; |
| --- | --- |

E.

arvestades et Euroopa ettevõtetega seotud inimõiguste rikkumiste ohvritel on mitmeid takistusi kohtupõhisele õiguskaitsele juurdepääsu saamisel, sh vastuvõetavuse ja tõendite avaldamisega seotud menetluslikud takistused, sageli takistavalt suured kohtuvaidluste kulud, üheselt mõistetavate vastutusnormide puudumine äriühingute osalemise kohta inimõiguste rikkumises ning selguse puudumine riikidevahelistes tsiviilõiguslikes kohtuvaidlustes rahvusvahelise eraõiguse valdkonna ELi õigusnormide kohaldamise osas;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 207 on rangelt sätestatud, et ELi kaubanduspoliitikat tuleb ellu viia kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega, ning konkreetselt kooskõlas artiklis 208 sätestatud arengukoostöö eesmärkidega; arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 kinnitatakse, et ELi välistegevuses juhindutakse järgmistest põhimõtetest: demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ning jagamatus, inimväärikuse, võrdsuse ja solidaarsuse põhimõtete ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja ja rahvusvahelise õiguse austamine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 207 on rangelt sätestatud, et ELi kaubanduspoliitikat tuleb ellu viia kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega, ning konkreetselt kooskõlas artiklis 208 sätestatud arengukoostöö eesmärkidega; arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 kinnitatakse, et ELi välistegevuses juhindutakse järgmistest põhimõtetest: demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ning jagamatus, inimväärikuse, võrdsuse ja solidaarsuse põhimõtete ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja ja rahvusvahelise õiguse austamine;

| G. | arvestades, et EL on Hiina järel maailmas suuruselt teine tekstiil- ja rõivatoodete eksportija tänu ligikaudu 174 000 tekstiili- ja rõivatootjale, kellest 99 % on VKEd ja kes annavad tööd ligikaudu 1,7 miljonile inimesele; arvestades, et enam kui kolmandik (34,3 % ehk 42,29 miljardit eurot) Euroopas kasutamiseks mõeldud rõivastest on valmistatud ELi ettevõtjate poolt; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EL on Hiina järel maailmas suuruselt teine tekstiil- ja rõivatoodete eksportija tänu ligikaudu 174 000 tekstiili- ja rõivatootjale, kellest 99 % on VKEd ja kes annavad tööd ligikaudu 1,7 miljonile inimesele; arvestades, et enam kui kolmandik (34,3 % ehk 42,29 miljardit eurot) Euroopas kasutamiseks mõeldud rõivastest on valmistatud ELi ettevõtjate poolt;

| H. | arvestades, et ILO deklaratsioon aluspõhimõtete ja -õiguste kohta tööl kohustab liikmesriike tunnustama ja edendama põhimõtteid ja õigusi neljas kategoorias, olenemata sellest, kas nad on asjaomased konventsioonid ratifitseerinud, nimelt: ühinemisvabadus ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelik tunnustamine; tööhõivealase ja töökohas diskrimineerimise kaotamine; sunniviisilise töö kaotamine; lapstööjõu keelustamine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ILO deklaratsioon aluspõhimõtete ja -õiguste kohta tööl kohustab liikmesriike tunnustama ja edendama põhimõtteid ja õigusi neljas kategoorias, olenemata sellest, kas nad on asjaomased konventsioonid ratifitseerinud, nimelt: ühinemisvabadus ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelik tunnustamine; tööhõivealase ja töökohas diskrimineerimise kaotamine; sunniviisilise töö kaotamine; lapstööjõu keelustamine;

| I. | arvestades, et kollektiivläbirääkimised on üks vahend tagamaks, et tootlikkuse kasvuga kaasneb palkade kasv; arvestades, et ülemaailmses tarneahelas kasutatavad tööhõive mittestandardsed vormid, sealhulgas alltöövõtt ja mitteametlik töö, on nõrgestanud kollektiivlepinguid; arvestades, et paljud rõivasektori töötajad ei teeni äraelamist võimaldavat töötasu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kollektiivläbirääkimised on üks vahend tagamaks, et tootlikkuse kasvuga kaasneb palkade kasv; arvestades, et ülemaailmses tarneahelas kasutatavad tööhõive mittestandardsed vormid, sealhulgas alltöövõtt ja mitteametlik töö, on nõrgestanud kollektiivlepinguid; arvestades, et paljud rõivasektori töötajad ei teeni äraelamist võimaldavat töötasu;

| J. | arvestades, et mitmed liikmesriigid, näiteks Saksamaa, Madalmaad, Taani ja Prantsusmaa, edendavad riiklikke programme; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mitmed liikmesriigid, näiteks Saksamaa, Madalmaad, Taani ja Prantsusmaa, edendavad riiklikke programme;

| K. | arvestades, et ÜRO vastutustundliku investeerimise põhimõtete ja ÜRO algatuse Global Compact alusel teostatavast projektist „Realising Long-term Value for Companies and Investors“ (pikaajalise väärtuse realiseerimine ettevõtjate ja investorite huvides) nähtub, et majandus on ühitatav sotsiaalse õigluse, keskkonnasäästlikkuse ja inimõiguste austamise põhimõtetega ning et need tugevdavad üksteist vastastikku; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ÜRO vastutustundliku investeerimise põhimõtete ja ÜRO algatuse Global Compact alusel teostatavast projektist „Realising Long-term Value for Companies and Investors“ (pikaajalise väärtuse realiseerimine ettevõtjate ja investorite huvides) nähtub, et majandus on ühitatav sotsiaalse õigluse, keskkonnasäästlikkuse ja inimõiguste austamise põhimõtetega ning et need tugevdavad üksteist vastastikku;

| L. | arvestades, et ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted kehtivad kõigile riikidele ja kõigile ettevõtetele, vaatamata sellele, kas tegemist on rahvusvahelise ettevõttega või mitte, ja vaatamata ettevõtte suurusele, asukohale, omandiõigusele või struktuurile; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted kehtivad kõigile riikidele ja kõigile ettevõtetele, vaatamata sellele, kas tegemist on rahvusvahelise ettevõttega või mitte, ja vaatamata ettevõtte suurusele, asukohale, omandiõigusele või struktuurile;

| M. | arvestades, et ELil on rõivatööstuses ja -kaubanduses investori, ostja, jaemüüja ja tarbijana juhtiv roll ja seetõttu on ta kõige sobivam ühendama maailma eri paigus tehtud algatusi, et tuntavalt parandada kümnete miljonite töötajate ebainimlikku olukorda selles sektoris ning luua kõigile võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELil on rõivatööstuses ja -kaubanduses investori, ostja, jaemüüja ja tarbijana juhtiv roll ja seetõttu on ta kõige sobivam ühendama maailma eri paigus tehtud algatusi, et tuntavalt parandada kümnete miljonite töötajate ebainimlikku olukorda selles sektoris ning luua kõigile võrdsed tingimused;

| N. | arvestades, et globaalsete väärtusahelate vastutustundlik juhtimine on eriti oluline arengu seisukohast, kuna kõige raskemad inimõiguste ja töötajate õiguste rikkumised ja keskkonna reostamine toimuvad enamasti sellistes tootvates riikides, kus on sageli probleeme kesliku arengu ja majanduskasvu saavutamisega viisil, mis tooks kasu ühiskonna kõige haavatavamatele liikmetele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et globaalsete väärtusahelate vastutustundlik juhtimine on eriti oluline arengu seisukohast, kuna kõige raskemad inimõiguste ja töötajate õiguste rikkumised ja keskkonna reostamine toimuvad enamasti sellistes tootvates riikides, kus on sageli probleeme kesliku arengu ja majanduskasvu saavutamisega viisil, mis tooks kasu ühiskonna kõige haavatavamatele liikmetele;

| O. | arvestades, et valmisriiete ulatuslik eksport jätkub, eelkõige Hiina, Vietnami, Bangladeshi ja Kambodža puhul; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et valmisriiete ulatuslik eksport jätkub, eelkõige Hiina, Vietnami, Bangladeshi ja Kambodža puhul;

| P. | arvestades, et enamik inimõiguste rikkumisi rõivasektoris on mitmesugused töötajate õiguste rikkumised, mille hulka kuulub töötajate ilmajätmine nende põhiõigusest moodustada omal äranägemisel ametiühinguid või nendega liituda, ja viia heas usus läbi kollektiivläbirääkimisi, mistõttu on raske tagada, et töötajad saaksid töökohal kasutada oma põhiõigusi; arvestades, et selline olukord on toonud kaasa ulatusliku töötajate õiguste rikkumise, sealhulgas: eriti madalad palgad, palga maksmata jätmine, meelevaldne teenistusest vabastamine, sunniviisilise töö ja lapstööjõu, meelevaldne, ebaturvalised töökohad ja ebatervislikud töötingimused, naiste vastu suunatud vägivald, füüsiline ja seksuaalne ahistamine ning ebakindla töösuhted ja töötingimused; arvestades, et vaatamata põhiliste inimõiguste rikkumise ulatusele esineb tegelikke hüvitusmeetmeid harva; arvestades, et inimväärse töö puudus on eriti terav ülemaailmsete tarneahelatega seotud eksportkauba tootmise eritsoonides, mida iseloomustavad sageli erandid töötajate õiguste ja maksude valdkonnas ning piirangud ametiühingute tegevuse ja kollektiivläbirääkimiste osas; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et enamik inimõiguste rikkumisi rõivasektoris on mitmesugused töötajate õiguste rikkumised, mille hulka kuulub töötajate ilmajätmine nende põhiõigusest moodustada omal äranägemisel ametiühinguid või nendega liituda, ja viia heas usus läbi kollektiivläbirääkimisi, mistõttu on raske tagada, et töötajad saaksid töökohal kasutada oma põhiõigusi; arvestades, et selline olukord on toonud kaasa ulatusliku töötajate õiguste rikkumise, sealhulgas: eriti madalad palgad, palga maksmata jätmine, meelevaldne teenistusest vabastamine, sunniviisilise töö ja lapstööjõu, meelevaldne, ebaturvalised töökohad ja ebatervislikud töötingimused, naiste vastu suunatud vägivald, füüsiline ja seksuaalne ahistamine ning ebakindla töösuhted ja töötingimused; arvestades, et vaatamata põhiliste inimõiguste rikkumise ulatusele esineb tegelikke hüvitusmeetmeid harva; arvestades, et inimväärse töö puudus on eriti terav ülemaailmsete tarneahelatega seotud eksportkauba tootmise eritsoonides, mida iseloomustavad sageli erandid töötajate õiguste ja maksude valdkonnas ning piirangud ametiühingute tegevuse ja kollektiivläbirääkimiste osas;

| Q. | arvestades, et viimase 20 aasta jooksul erasektori poolt tehtud vabatahtlikud algatused, nagu käitumisjuhendid, märgised, enesehindamised ja sotsiaalsed auditid, mis on küll andnud asjakohase raamistiku koostööks sellistes valdkondades nagu töötervishoid ja tööohutus, ei ole siiski osutunud piisavalt tõhusaks, et tegelikult parandada töötajate õigusi, eelkõige arvestades inimõiguste austamist ja soolist võrdõiguslikkust, töötajate õiguste suurendamist, tarbijate teadlikkust ning keskkonnanorme, ohutust ja jätkusuutlikkust valmisriiete tarneahelas; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et viimase 20 aasta jooksul erasektori poolt tehtud vabatahtlikud algatused, nagu käitumisjuhendid, märgised, enesehindamised ja sotsiaalsed auditid, mis on küll andnud asjakohase raamistiku koostööks sellistes valdkondades nagu töötervishoid ja tööohutus, ei ole siiski osutunud piisavalt tõhusaks, et tegelikult parandada töötajate õigusi, eelkõige arvestades inimõiguste austamist ja soolist võrdõiguslikkust, töötajate õiguste suurendamist, tarbijate teadlikkust ning keskkonnanorme, ohutust ja jätkusuutlikkust valmisriiete tarneahelas;

| R. | arvestades, et mitut huvirühma hõlmavad algatused, nagu Saksamaa partnerlus jätkusuutliku tekstiilitootmise valdkonnas ja Madalmaade jätkusuutliku tekstiili- ja rõivasektori leping, koondavad kokku sellised sidusrühmad nagu tööstuse, ametiühingud, valitsused ja valitsusvälised organisatsioonid; arvestades, et nende algatustega kehtestatud standardid hõlmavad ka keskkonnaküsimusi; arvestades, et need algatused ei ole veel jõudnud rakendusetappi, mistõttu ei ole ikka veel konkreetseid tulemusi; arvestades, et sellised riiklikud algatused on vajalikud ELi seadusandliku algatuse puudumise tõttu; arvestades, et enamik liikmesriike ei ole siiski kõnealuseid algatusi vastu võtnud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et mitut huvirühma hõlmavad algatused, nagu Saksamaa partnerlus jätkusuutliku tekstiilitootmise valdkonnas ja Madalmaade jätkusuutliku tekstiili- ja rõivasektori leping, koondavad kokku sellised sidusrühmad nagu tööstuse, ametiühingud, valitsused ja valitsusvälised organisatsioonid; arvestades, et nende algatustega kehtestatud standardid hõlmavad ka keskkonnaküsimusi; arvestades, et need algatused ei ole veel jõudnud rakendusetappi, mistõttu ei ole ikka veel konkreetseid tulemusi; arvestades, et sellised riiklikud algatused on vajalikud ELi seadusandliku algatuse puudumise tõttu; arvestades, et enamik liikmesriike ei ole siiski kõnealuseid algatusi vastu võtnud;

| S. | arvestades, et ettevõtete pingutused edendada töökoha nõuetele vastavust võivad toetada, kuid mitte asendada avaliku sektori juhtimissüsteemide tõhusust ja tulemuslikkust, st iga riigi kohustust edendada eeskirjade järgimist ja jõustada riiklikud tööseadused, sealhulgas töö halduse ja inspekteerimise ülesanded, vaidluste lahendamine ja rikkujate vastutusele võtmine, ning ratifitseerida ja rakendada rahvusvahelised tööõiguse põhireeglid; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ettevõtete pingutused edendada töökoha nõuetele vastavust võivad toetada, kuid mitte asendada avaliku sektori juhtimissüsteemide tõhusust ja tulemuslikkust, st iga riigi kohustust edendada eeskirjade järgimist ja jõustada riiklikud tööseadused, sealhulgas töö halduse ja inspekteerimise ülesanded, vaidluste lahendamine ja rikkujate vastutusele võtmine, ning ratifitseerida ja rakendada rahvusvahelised tööõiguse põhireeglid;

| T. | arvestades, et rõivatööstuses valitseb endiselt kiirmoe suundumus, mis kujutab endast suurt ohtu rõivatööstuse töötajatele tootjariikides ja seab nad tohutu surve alla; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et rõivatööstuses valitseb endiselt kiirmoe suundumus, mis kujutab endast suurt ohtu rõivatööstuse töötajatele tootjariikides ja seab nad tohutu surve alla;

| U. | arvestades, et Saksamaa arengukoostöö ministeerium on seadnud eesmärgiks, et 2020. aastaks peab 50 % kõigist Saksamaa tekstiiltoodete impordist vastama keskkonnaalastele ja sotsiaalsetele nõuetele; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Saksamaa arengukoostöö ministeerium on seadnud eesmärgiks, et 2020. aastaks peab 50 % kõigist Saksamaa tekstiiltoodete impordist vastama keskkonnaalastele ja sotsiaalsetele nõuetele;

| V. | arvestades, et ülemaailmsete väärtusahelate paremaks juhtimiseks tuleb rakendada selliste poliitikavaldkondade nagu kaubandus ja investeeringud, erasektori toetamine ja arengukoostöö erinevaid vahendeid ja algatusi, et anda panus ülemaailmsete väärtusahelate jätkusuutlikkusse ja vastutustundlikusse juhtimisse ja aidata viia ellu kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, milles rõhutatakse kaubanduspoliitika tähtsat mõju selle eesmärkide saavutamisele sellistes poliitikavaldkondades nagu päritolureeglid, kaubaturud, töötaja õigused ja sooline võrdõiguslikkus; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ülemaailmsete väärtusahelate paremaks juhtimiseks tuleb rakendada selliste poliitikavaldkondade nagu kaubandus ja investeeringud, erasektori toetamine ja arengukoostöö erinevaid vahendeid ja algatusi, et anda panus ülemaailmsete väärtusahelate jätkusuutlikkusse ja vastutustundlikusse juhtimisse ja aidata viia ellu kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, milles rõhutatakse kaubanduspoliitika tähtsat mõju selle eesmärkide saavutamisele sellistes poliitikavaldkondades nagu päritolureeglid, kaubaturud, töötaja õigused ja sooline võrdõiguslikkus;

| W. | arvestades, et rõivasektori väärtusahelate eriomadused, nagu tootmisprotsessi etappide geograafiline hajutatus, rõivatööstuse töötajate eri kategooriad, ostupoliitika, madalad hinnad, suured mahud, lühikesed tähtajad, alltöövõtt ning lühiajalised suhted ostjate ja tarnijate vahel vähendavad ettevõtte tarneahela nähtavust, jälgitavust ja läbipaistvust ning suurendavad inimõiguste ja töötajate õiguste rikkumise, keskkonnakahju, loomade ebapiisava heaolu tekkimise ohtu juba varases tooraine tootmise etapis; arvestades, et ettevõtte aruandluskohustus ja vastutustundlik tarbimine eeldab äriühingu läbipaistvust ja jälgitavust; arvestades, et tarbijal on õigus teada, kus ja millistel sotsiaalsetel ja keskkonnatingimustel on rõivad toodetud; arvestades, et jätkusuutliku tootmise kohta usaldusväärse, läbipaistva ja asjakohase teabe saamise õiguse tagamine tarbijatele aitab kaasa rõivasektori jälgitavuse ja läbipaistvuse osas püsiva muutuse tekkimisele; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et rõivasektori väärtusahelate eriomadused, nagu tootmisprotsessi etappide geograafiline hajutatus, rõivatööstuse töötajate eri kategooriad, ostupoliitika, madalad hinnad, suured mahud, lühikesed tähtajad, alltöövõtt ning lühiajalised suhted ostjate ja tarnijate vahel vähendavad ettevõtte tarneahela nähtavust, jälgitavust ja läbipaistvust ning suurendavad inimõiguste ja töötajate õiguste rikkumise, keskkonnakahju, loomade ebapiisava heaolu tekkimise ohtu juba varases tooraine tootmise etapis; arvestades, et ettevõtte aruandluskohustus ja vastutustundlik tarbimine eeldab äriühingu läbipaistvust ja jälgitavust; arvestades, et tarbijal on õigus teada, kus ja millistel sotsiaalsetel ja keskkonnatingimustel on rõivad toodetud; arvestades, et jätkusuutliku tootmise kohta usaldusväärse, läbipaistva ja asjakohase teabe saamise õiguse tagamine tarbijatele aitab kaasa rõivasektori jälgitavuse ja läbipaistvuse osas püsiva muutuse tekkimisele;

| X. | arvestades, et naiste õigused on inimõiguste olemuslik osa; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus kuulub kaubanduslepingute kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide kohaldamisalasse; arvestades, et kaubandus- ja investeerimislepingute konkreetne mõju puudutab struktuurse soolise ebavõrdsuse tõttu naisi ja mehi erinevalt; arvestades, et seetõttu tuleks soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamiseks sooline mõõde kaasata kõikidesse kaubanduslepingutesse; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et naiste õigused on inimõiguste olemuslik osa; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus kuulub kaubanduslepingute kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide kohaldamisalasse; arvestades, et kaubandus- ja investeerimislepingute konkreetne mõju puudutab struktuurse soolise ebavõrdsuse tõttu naisi ja mehi erinevalt; arvestades, et seetõttu tuleks soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamiseks sooline mõõde kaasata kõikidesse kaubanduslepingutesse;

| Y. | arvestades, et naiste tööhõive rõivasektoris arenguriikides aitab oluliselt kaasa leibkondade sissetuleku suurendamisele ja vaesuse vähendamisele; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et naiste tööhõive rõivasektoris arenguriikides aitab oluliselt kaasa leibkondade sissetuleku suurendamisele ja vaesuse vähendamisele;

| Z. | arvestades, et laste õigused moodustavad lahutamatu osa inimõigustest ning laste töö kaotamine peaks olema kohustuslik; arvestades, et laste töö nõuab eraldi eeskirju vanuse, tööaja ja tööliigi kohta; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et laste õigused moodustavad lahutamatu osa inimõigustest ning laste töö kaotamine peaks olema kohustuslik; arvestades, et laste töö nõuab eraldi eeskirju vanuse, tööaja ja tööliigi kohta;

| AA. | arvestades, et 2016. aasta detsembris vahistati Bangladeshis arvukalt ametiühinguaktiviste, mis tõi kaasa meeleavaldused äraelamist võimaldava töötasu ja töötingimuste parandamise nimel; arvestades, et pärast meeleavaldusi vallandati oma töökohalt mitusada rõivatööstuse töötajat; arvestades, et tootjariikides ei järgita endiselt ühinemisõigust; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et 2016. aasta detsembris vahistati Bangladeshis arvukalt ametiühinguaktiviste, mis tõi kaasa meeleavaldused äraelamist võimaldava töötasu ja töötingimuste parandamise nimel; arvestades, et pärast meeleavaldusi vallandati oma töökohalt mitusada rõivatööstuse töötajat; arvestades, et tootjariikides ei järgita endiselt ühinemisõigust;

| AB. | arvestades, et hinnanguliselt 70–80 % (24) valmisrõivaste sektori töötajatest tootjariikides on madala kvalifikatsiooniga naistöötajad ja sageli alaealised; arvestades, et madalad palgad koos olematu või vähese sotsiaalkaitsega muudavad need naised ja lapsed ärakasutamisele eriti vastuvõtlikuks; arvestades, et käimasolevates jätkusuutlikkuse algatustes puuduvad enamasti sooline aspekt ja konkreetsed naiste võimestamise meetmed; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et hinnanguliselt 70–80 % (24) valmisrõivaste sektori töötajatest tootjariikides on madala kvalifikatsiooniga naistöötajad ja sageli alaealised; arvestades, et madalad palgad koos olematu või vähese sotsiaalkaitsega muudavad need naised ja lapsed ärakasutamisele eriti vastuvõtlikuks; arvestades, et käimasolevates jätkusuutlikkuse algatustes puuduvad enamasti sooline aspekt ja konkreetsed naiste võimestamise meetmed;

| AC. | arvestades, et erasektor täidab arengumaades kestliku ja kaasava majanduskasvu toetamisel väga olulist rolli; arvestades, et teatud arenguriikide majandus sõltub rõivatööstusest; arvestades, et rõivatööstuse laienemine on võimaldanud paljudel töötajatel liikuda mitteametlikust majandusest ametlikku majandusse; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et erasektor täidab arengumaades kestliku ja kaasava majanduskasvu toetamisel väga olulist rolli; arvestades, et teatud arenguriikide majandus sõltub rõivatööstusest; arvestades, et rõivatööstuse laienemine on võimaldanud paljudel töötajatel liikuda mitteametlikust majandusest ametlikku majandusse;

| AD. | arvestades, et rõivasektoris on käimas kõige rohkem jätkusuutlikkuse algatusi; arvestades, et mõned olemasolevad algatused on aidanud kaasa olukorra parandamisele rõivasektoris ja ning seetõttu tuleks pingutusi jätkata ka Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et rõivasektoris on käimas kõige rohkem jätkusuutlikkuse algatusi; arvestades, et mõned olemasolevad algatused on aidanud kaasa olukorra parandamisele rõivasektoris ja ning seetõttu tuleks pingutusi jätkata ka Euroopa tasandil;

| AE. | arvestades, et kaubanduslepingud kujutavad endast olulist vahendit inimväärse töö edendamiseks ülemaailmsetes tarneahelates, koos sotsiaalse dialoogi ja ettevõtte tasandi järelevalvega; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et kaubanduslepingud kujutavad endast olulist vahendit inimväärse töö edendamiseks ülemaailmsetes tarneahelates, koos sotsiaalse dialoogi ja ettevõtte tasandi järelevalvega;

| AF. | arvestades, et komisjon esitas 2015. aasta oktoobris uue kaubandusstrateegia „Kaubandus kõigile“, milles sätestatakse eesmärk kasutada kaubanduslepinguid ja eelishinnaprogramme selleks, et edendada kestlikku arengut, inimõigusi ning õiglast ja eetilist kaubandust kogu maailmas ning parandada vastutust tarneahelates, et tõhustada kolmandates riikides kestlikku arengut, inimõiguste järgmist, võitlust korruptsiooni vastu ja head valitsemistava; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et komisjon esitas 2015. aasta oktoobris uue kaubandusstrateegia „Kaubandus kõigile“, milles sätestatakse eesmärk kasutada kaubanduslepinguid ja eelishinnaprogramme selleks, et edendada kestlikku arengut, inimõigusi ning õiglast ja eetilist kaubandust kogu maailmas ning parandada vastutust tarneahelates, et tõhustada kolmandates riikides kestlikku arengut, inimõiguste järgmist, võitlust korruptsiooni vastu ja head valitsemistava;

| 1. | väljendab heameelt selle üle, et pärast Rana Plaza tehasehoone kokkuvarisemist pööratakse ülemaailmsetes tarneahelates suuremat tähelepanu heade töötingimuste edendamisele, Prantsusmaa seaduseelnõu üle, milles käsitletakse kohustuslikku hoolsuskohustust, samuti Ühendkuningriigi orjusevastase seaduse üle, Saksamaa partnerluse üle jätkusuutliku tekstiilitootmise valdkonnas, Madalmaade jätkusuutliku tekstiili- ja rõivasektori lepingu üle ning president Jean-Claude Junckeri G7 tippkohtumisel tehtud avalduse üle toetada kiireloomuliste meetmete võtmist vastutuse suurendamiseks ülemaailmsetes tarneahelates, et suuremat tähelepanu pöörates edendada väärtus- ja tootmisahelate jätkusuutlikkust, läbipaistvust ja jälgitavust; tunnustab komisjoni võetud kohustust tarneahelate vastutustundliku juhtimise valdkonnas, sealhulgas rõivasektoris, nagu see on esitatud teatises „Kaubandus kõigile“; peab tervitatavaks rohelise kaardi algatust, milles kaheksa liikmesriiki nõuavad hoolsuskohustuse kehtestamist ELi päritoluga ettevõtjatele üksikisikute ja kogukondade suhtes, kelle inimõigusi ja kohalikku keskkonda nende ettevõtete tegevus mõjutab; toetab Higgi indeksi terviklikku lähenemisviisi ettevõtete keskkonna-, sotsiaalse ja tööjõule avalduva mõju mõõtmiseks; rõhutab vajadust jätkuvalt täiustada Higgi indeksi ja parandada selle läbipaistvust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab heameelt rõivasektori tarneahela juhtimise parandamist käsitlevate üldiste raamlepingute sõlmimise üle ametiühingute ja kaubamärkide esindajate vahel; rõhutab, et rõivasektori tulevik sõltub jätkusuutliku tootlikkuse ja jälgitavuse parandamisest, et tagada kogu väärtusahela ulatuses toimuvate protsesside tõhus tuvastamine, mis võimaldab kindlaks teha parandamisvõimalused ja neid rakendada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab heameelt õiguslikult siduva Bangladeshi tule- ja ehitusohutuse kokkuleppe lähenemisviisi ning Bangladeshi jätkusuutlikkuse kokkuleppe üle, mille komisjon pärast 2013. aastal toimunud Rana Plaza õnnetust koos Bangladeshi ja ILO-ga algatas, kuna see hõlmab sätteid ametiühingute ja kontrollitud vabrikute renoveerimise kohta, ning nõuab selle tähtaja pikendamist; rõhutab, et oluline on jätkuvalt jälgida kokkuleppe eesmärkide täitmist, et parandada töötajate õigusi, samuti vajadust tarneahelate vastutustundlikuma haldamise järele rahvusvahelisel tasandil; palub, et komisjon viiks läbi kokkuleppe põhjaliku hindamise, milles tuuakse välja edusammud või nende puudumine, sealhulgas vajaduse korral kauplemise süsteemi võimalikud muudatused, eelkõige võttes arvesse ILO järelevalvemehhanismide aruandeid; kutsub komisjoni üles võtma kasutusele sarnaseid programme ja meetmeid ka koos muude valmisrõivaid tootvate ELi kaubanduspartneritega, nagu Sri Lanka, India või Pakistan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toetab komisjoni uuringut kogu ELi hõlmava rõivasektorit puudutava algatuse võimalikkuse kohta; märgib lisaks, et praegune olemasolevate algatuste kuhjumine võib ettevõtete jaoks kaasa tuua ettearvamatu keskkonna; on seisukohal, et uus ettepanek peaks käsitlema inimõiguste küsimusi, edendama väärtusahelate jätkusuutlikkust, jälgitavust ja läbipaistvust, edendama teadlikku tarbimist ning seadma sihiks töötajate õigused ja soolise võrdõiguslikkuse; on veendunud, et ELi tarbijatel on õigus olla informeeritud rõivatööstuse jätkusuutlikkusest ning vastavusest inimõiguste ja keskkonnaga seotud nõutele; on sellega seoses seisukohal, et ELi rõivatööstuse alased seadusandlikud pingutused ja algatused peaksid olema lõpptootel nähtavad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib murega, et praeguste rõivasektori globaalse tarneahela jätkusuutlikkuse saavutamiseks käivitatud vabatahtlike algatuse käigus ei ole tulemuslikult tegeletud inimõiguste ja töötaja õigustega seotud küsimustega selles sektoris; kutsub seetõttu komisjoni üles minema kaugemale komisjoni talituste töödokumendist ja tegema ettepaneku siduvate õigusaktide vastuvõtmiseks hoolsuskohustuse kohta rõivasektori tarneahelas; rõhutab, et kõnealune õigusakti ettepanek peab olema kooskõlas rõiva- ja jalatsitööstuses vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevate OECD hoolsuskohustuse juhtnööridega, mis on kooskõlas OECD suunistega hargmaistele ettevõtetele, mis impordivad Euroopa Liitu, ILO resolutsiooniga inimväärse töö kohta tarneahelates ning rahvusvaheliselt tunnustatud inimõiguste alaste, sotsiaalsete ja keskkonnastandarditega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et rõiva- ja jalatsitööstuses vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevad OECD hoolsuskohustuse juhtnööre, mis on kooskõlas OECD suunistega, tuleks võtta komisjoni seadusandliku ettepaneku juhtpõhimõtteks; rõhutab, et selline seadusandlik ettepanek peaks hõlmama põhilisi standardeid, nagu töötervishoid ja -ohutus, tervishoiualased standardid, äraelamist võimaldav töötasu, ühinemisvabadus ja kollektiivläbirääkimiste õigus, seksuaalse ahistamise ja vägivalla ennetamine töökohal ning sunniviisilise ja laste töö kaotamine; kutsub komisjoni üles käsitlema järgmisi küsimusi: jätkusuutliku tootmise, läbipaistvuse ja jälgitavuse peamised kriteeriumid, sealhulgas läbipaistev andmete kogumine ja vahendid tarbijate teavitamiseks, hoolsuskohustuse kontroll ja auditeerimine, juurdepääs õiguskaitsevahenditele, sooline võrdõiguslikkus, lapse õigused, aruandlus tarneahela hoolsusmeetmete kohta, äriühingute vastutus inimtegevusest tingitud katastroofide korral ja teadlikkuse suurendamine Euroopa Liidus; ergutab komisjoni tunnustama muid siseriiklikke seadusandlikke ettepanekuid ja algatusi, millel on sama eesmärk, kui need ettepanekud ja algatused on kontrollitud ning vastavad tõendatult ELi õigusaktide nõuetele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kordab oma nõudmist, et komisjon laiendaks ettevõtte sotsiaalset vastutust siduvate õigusaktidega, milles käsitletakse hoolsuskohustust rõivasektoris, tagamaks et EL ja tema kaubanduspartnerid ning ettevõtjad peavad kinni kohustusest järgida inimõigusi ning kõrgel tasemel sotsiaal- ja keskkonnastandardeid; rõhutab, et rõivasektor Euroopa Liidus peab samuti vastama ILO standarditele, nagu näiteks äraelamist võimaldav töötasu ja inimväärsed töötingimused; nõuab tungivalt, et komisjon pööraks tähelepanu töötasule ja töötingimustele liikmesriikide rõivasektoris; nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid rõivasektoris ILO standardeid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni üles oma rõivasektori seadusandlikus ettepanekus edendama konkreetsete sätetega ökoloogiliste ja säästvalt majandatud toorainete, nagu puuvilla kasutamist, ning edendama rõivaste ja tekstiili taaskasutamist ja ringlussevõttu Euroopa Liidus; kutsub ELi, selle liikmesriike ja ettevõtjaid üles suurendama teadus- ja arendustegevuse rahastamist, sealhulgas rõivaste ringlussevõtu valdkonnas, eesmärgiga tagada ELi rõivasektorile jätkusuutlikud ja alternatiivsed tooraine hankimise võimalused; väljendab heameelt algatuste üle, mille eesmärk on rakendada loomade heaolu kõrgeimaid ja rangeimaid standardeid (näiteks Responsible Down Standard ja Responsible Wool Standard), ning nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks neid suunistena konkreetsete sätete lisamiseks oma seadusandlikusse ettepanekusse; kutsub komisjoni üles tegema institutsioonidele kättesaadavaks täiendavaid vahendeid, et võtta juhtalgatuse järelmeetmeid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab vajadust tõhustada käitumisjuhendeid, kvaliteedimärgiseid ja õiglase kaubanduse kavasid, tagades kooskõla rahvusvaheliste standarditega, nagu ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted, ÜRO algatus Global Compact, ILO kolmepoolne deklaratsioon rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika kohta, OECD suunised rahvusvahelistele ettevõtjatele, OECD hoolsuskohustuse suunised rõiva- ja jalatsisektoris, UNICEF-i algatus laste õiguste ja ettevõtluspõhimõtete kohta, ÜRO algatus Global Compact ja Save the Children; rõhutab ka vajadust suurendada piiriülest sotsiaalset dialoogi, sõlmides rahvusvahelisi raamlepinguid, et edendada töötajate õigusi rahvusvaheliste ettevõtete tarneahelates; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, kui oluline on rakendada, jõustada või üle võtta kehtivad õigusaktid piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab tungivalt, et komisjon täidaks oma eesmärgi toetada parandusmeetmeid valmisrõivaste sektoris, sealhulgas pöörates suuremat tähelepanu soolisele aspektile ja lastele; kutsub komisjoni üles seadma soolist võrdõiguslikkust, naiste võimestamist ja lapse õigusi oma seadusandliku ettepaneku keskmesse; on seisukohal, et see algatus peaks edendama diskrimineerimise keeldu ja lahendama probleeme, mis on seotud ahistamisega töökohal, nagu Euroopa ja rahvusvaheliste kohustustega juba ette on nähtud; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kinnitab veel kord oma pühendumust soolisele võrdõiguslikkusele ja naiste mõjuvõimu suurendamisele; rõhutab vajadust edendada naiste juurdepääsu juhtivatele kohtadele, toetades naissoost töötajate koolitamist nende õiguste, tööõiguse ning tööohutuse ja -tervishoiu valdkonnas, samuti meessoost juhtide koolitamist soolise võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimise küsimustes; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni üles esitama põhjaliku strateegia selle kohta, kuidas arengu-, kaubandusabi ja riigihangete poliitikaga saaks toetada õiglasemat ja jätkusuutlikumat rõivasektori tarneahelat ja kohalikke mikroettevõtteid, edendades parimaid tavasid ja pakkudes stiimuleid erasektori osalejatele – alates tekstiilikiu toormaterjali tootvast põllumajandusettevõtjast kuni lõpptarbijani – kes investeerivad oma tarneahelate jätkusuutlikkusse ja õiglusse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | usub, et tarbijate teavitamine täidab nõuetekohaste töötingimuste tagamises otsustavat osa, ja selle vajaduse tõi esile Rana Plaza hoone kokkuvarisemine; nõuab, et tarbijatele antaks usaldusväärset ja selget teavet jätkusuutlikkuse kohta rõivasektoris ning toodete päritolu ja töötajate õiguste järgimise ulatuse kohta; soovitab, et ELi meetmete tulemusena kogutud teave tuleks teha üldsusele kättesaadavaks, ning palub komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda avaliku veebipõhise andmebaasi loomist, mis hõlmaks kogu asjakohast teavet kõigi tarneahelas osalejate kohta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab Euroopa tarbijate teadlikkuse suurendamist tekstiiltoodete tootmise valdkonnas; soovitab töötada sel eesmärgil välja kogu ELi hõlmavad õiglase rõivaeseme märgised, mis oleksid kättesaadavad nii rahvusvaheliste ettevõtjate kui ka VKE-de jaoks ning mis osutaksid sellele, et õiglaseid töötingimusi on järgitud, ja aitaksid tarbijatel teha teadlikumaid ostuotsuseid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et ettevõtjate edusammude kohta jätkusuutlikkuse vallas on vaja koguda ja avaldada põhjalikke andmeid; nõuab sellega seoses, et töötaks välja ühised mõisted ja ühtlustatud standardid statistiliste andmete kogumiseks ja koondamiseks, nii impordi kohta üldiselt kui ka individuaalsete tootmisüksuste kohta; palub komisjonil käivitada algatuse tootmiskohtade kohustuslikuks avalikustamiseks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni üles töötama välja mitmesuguseid järelevalvesüsteeme ELi rõivasektoris, kasutades peamisi tulemusnäitajaid ning kasutades selleks andmete kogumist uuringute, auditite ja andmeanalüüsimeetodite abil, mis võimaldavad tõhusalt mõõta tulemuslikkust ja käsitleda rõivasektori mõju arengule ning töö- ja inimõigustele kogu rõivaste tarneahelas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | leiab, et on oluliselt tähtis tagada ettevõtjate tegevust puudutava teabe parem kättesaadavus; peab väga oluliseks võtta kasutusele tõhus ja kohustuslik aruandlussüsteem ning hoolsuskohustus ELi turule sisenevate rõivatoodete puhul; on arvamusel, et vastutus peaks laienema kõigile tarneahelas osalejatele, sealhulgas alltöövõtjatele ametlikus ja mitteametlikus majanduses (sh eksportkauba tootmise eritsoonides), ja tunnustab selle nimel tehtavaid jõupingutusi; usub, et ELil on parimad võimalused ühtse raamistiku väljatöötamiseks õigusaktide kaudu, millega kehtestatakse rahvusvaheliste ettevõtjate hoolsuskohustus, hüvitis kannatanutele ning tarneahela läbipaistvuse ja jälgitavuse nõue, pöörates samal ajal tähelepanu rikkumistest teatajate kaitsele; soovitab teha tarbijatele kättesaadavaks usaldusväärse, selge ja asjakohase teabe jätkusuutlikkuse kohta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | juhib tähelepanu sellele, et koordineerimine, teabevahetus ja parimate tavade vahetamine võib aidata muuta era- ja avaliku sektori väärtusahela algatused tõhusamaks ja saavutada positiivseid tulemusi kestliku arengu valdkonnas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab riikliku ja Euroopa tasandi algatusi, mis ergutaksid tarbijaid ostma kohalikke tooteid; |
| --- | --- |

20.

| 21. | märgib, et hind on kaubamärkide ning jaemüüjate ostutavades endiselt otsustav tegur, sageli töötajate heaolu ja töötasu arvelt; kutsub ELi üles tegema koostööd kõigi asjaomaste sidusrühmadega, et edendada edukat sotsiaalset partnerlust ja toetada sidusrühmi palkade kujundamise mehhanismide väljatöötamises ja rakendamises kooskõlas asjakohaste ILO konventsioonidega, eelkõige riikides, kus puuduvad asjakohased õigusaktid; rõhutab vajadust tagada töötajatele korrapäraselt piisava töötasu maksmine, mis võimaldab neil ja nende perekondadel täita oma põhivajadusi ilma, et nad peaksid korrapäraselt tegema ületunnitööd; rõhutab, et kollektiivlepingud peavad aitama vältida negatiivset konkurentsi palgakulude osas, samuti vajadust suurendada tarbijate teadlikkust üha madalama hinna nõudmise tagajärgedest; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et tootjariikide valitsused peavad suutma rakendada rahvusvahelisi standardeid ja norme, sealhulgas töötades välja, rakendades ja jõustades asjakohased õigusaktid, eelkõige seoses õigusriigi põhimõtte kehtestamisega ja võitlusega korruptsiooni vastu; kutsub komisjoni üles toetama ELi arengupoliitika raames tootjariike kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sedastab, et kuigi iga riik vastutab ise oma tööseaduste jõustamise eest, võivad arenguriikide suutlikkus ja vahendid seaduste ja määruste täitmise tõhusaks järelevalveks ja jõustamiseks olla piiratud; kutsub ELi üles arengukoostöö programmide raames ja haldusalaste lünkade kõrvaldamiseks tugevdama suutlikkuse suurendamist ning andma arenguriikide valitsustele tehnilist abi töökorralduse ja -kontrolli süsteemide valdkonnas, sealhulgas seoses alltöövõtuga ja asjakohastele ja tõhusatele õiguskaitsevahenditele ja kaebuste esitamise mehhanismidele juurdepääsu lihtsustamisega, sh ekspordikauba tootmise eritsoonides, kus pikk tööaeg, ületunnitöö ja diskrimineerimine palga alusel on üldiseks tavaks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab tööjärelevalve ja sotsiaalsed auditite olulisust rõivaste ja jalatsite ülemaailmses tarneahelas; on seisukohal, et liiga sageli kajastavad need üksnes olukorda hetkel, mil kontroll läbi viiakse; soovitab lisameetmete võtmist kontrolli ja auditite parandamiseks, sh inspektorite koolitamine ning järelevalvestandardite ja -meetodite ühtlustamine koostöös rõivatööstuse ja tootjariikidega; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab sõltumatute tööinspektsioonide olulisust varajases hoiatamises ja ennetamises ning töötervishoiu ja tööohutuse siseriiklike normide ja õigusaktide jõustamises, kuid märgib, et sellised tegurid nagu auditite tulemuste ettearvatavus võivad nende tulemuslikkust vähendada ning et auditid kajastavad ainult hetkeseisu auditi toimumise perioodil; usub, et ILO konventsiooni nr 81 ratifitseerimine ja rakendamine on kuritarvituste avastamiseks keskse tähtsusega; soovitab täiendavaid uuringuid auditite ja inspekteerimise parandamiseks, nagu näiteks auditistandardite ja -meetodite ühtlustamine ning iga kord erinevate tööinspektorite saatmine, mis võib viia rangemate standardite kehtestamiseni, eriti korruptsiooniprobleemidega riikides; rõhutab, kui oluline on värvata piisaval arvul ja koolitada jätkuvalt uusi ja olemasolevaid tööinspektoreid rahvusvaheliste konventsioonide ja standardite, kohalike tööalaste õigusaktide ja asjakohaste inspekteerimismeetodite teemal; palub ELil toetada eelkõige oma arenguvahendite raames nii rahaliselt kui ka tehniliselt tööinspektsioonide arendamist arenguriikides kooskõlas asjaomaste ILO standarditega; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib, et rõivatööstus loob väga erinevaid oskusi nõudvaid töökohti, nii madala kvalifikatsiooniga töötajatele kui ka väga kõrget kvalifikatsiooni nõudvaid ametikohti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | usub, et kõikide töötajate töötervishoiu ja -ohutuse kaitse tuleks tagada rahvusvaheliste standardite, riiklike õigusaktide rakendamise ja kollektiivläbirääkimiste kaudu kõigil tasanditel (tehase, kohalikul, riiklikul ja rahvusvahelisel), ja kasutades selleks tehase tasandi töötervishoiu ja -ohutuse alaseid poliitikameetmeid, näiteks tegevuskavasid, mis on koostatud töötajate osalusel kirjalikus vormis ning mille rakendamises ja järelevalves töötajad samuti osalevad; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et ELi kaubandus- ja investeerimispoliitika ning sotsiaalkaitse, sooline võrdõiguslikkus, õiglane maksustamine, areng, inimõigused, keskkonnapoliitika ja VKE-de edendamine on omavahel seotud; kordab oma üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele tagada poliitikavaldkondade sidusus ettevõtluse ja inimõiguste edendamiseks kõigil tasanditel, eelkõige seoses ELi kaubandus-, investeerimis- ja välispoliitikaga, mis tähendab, et sotsiaalset tingimuslikkust kahepoolsete ja piirkondlike kokkulepete puhul tuleks tõhustada sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna suurema kaasamise ja nendega konsulteerimisega läbirääkimiste ajal, tööõiguse sätete rakendamisel ning kaubanduse jätkusuutlikkuse põhjalike eel- ja järelhindamiste süstemaatilisel kasutamisel; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab, et komisjon kohustuks läbirääkimistel rahvusvaheliste lepingute üle võtma arvesse inimõigusi, sh lapse õigusi, hea valitsustava edendamist ning siduvaid inimõiguste, sotsiaal-ja keskkonnaküsimuste alaseid sätteid; peab kahetsusväärseks, et osalisriigid ei järgi alati täielikult inimõigusalaseid klausleid kehtivates vabakaubanduslepingutes ja muudes majanduspartnerluslepingutes; kordab sellega seoses vajadust tugevdada kõiki vahendeid, et tagada õiguskindlus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ergutab ELi ja liikmesriike edendama rõivaalgatuse ning muude kaubanduspoliitika vahendite abil ILO palga- ja tööajastandardite tulemuslikku rakendamist, sealhulgas koos partnerriikidega rõivasektoris; nõuab, et EL annaks lisaks suuniseid ja tuge selle kohta, kuidas suurendada kõnealuste standardite järgimist, aidates luua jätkusuutlikke ettevõtteid ja parandada püsiva tööhõive väljavaateid; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ergutab ELi ja selle liikmesriike edendama partnerriikides poliitilise dialoogi ja suutlikkuse suurendamise abil ILO konventsioonidel ja soovitustel põhinevate rahvusvaheliste tööõiguse põhireeglite ja inimõiguste vastuvõtmist ja tõhusat jõustamist, sh lapse tööõigused ja konventsioonide 138 ja 182 standardid; rõhutab sellega seoses, et ühinemisõiguse, ametiühingute moodustamise ja kollektiivläbirääkimiste pidamise õiguse austamine on ettevõtte vastutuse keskne kriteerium; peab kahetsusväärseks, et paljudes tootmiskohtades rikutakse sageli ühinemisvabadust, ning ergutab riike tugevdama tööõigust; kutsub sellega seoses ELi üles ergutama arenguriikide valitsusi tugevdama ametiühingute rolli ja aktiivselt edendama sotsiaalset dialoogi ja tööalaseid aluspõhimõtteid ja põhiõigusi, sealhulgas ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õigust kõigile töötajatele, olenemata nende tööalasest staatusest; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et rõivasektoril on oluline tööjõumahuka tööstuse käivitaja roll tärkava turumajandusega riikides, eriti Aasia kiiresti arenevatel turgudel; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub arengut rahastavaid institutsioone üles tugevdama lepingulise rahastamistingimusena töötajate õigustega seotud tingimusi oma tulemuslikkuse standardid puhul; |
| --- | --- |

33.

| 34. | märgib, et juhtalgatusega hõlmatud riikidel on sooduspääs ELi turule; ergutab komisjoni lisama jätkuvalt ILO peamiste standardite ratifitseerimist, töötervishoiu ja tööohutuse kontrollimist ning ühinemisvabaduse küsimusi rõivasektori üleilmse tarneahelaga seotud riikidega peetavatesse aruteludesse sooduskaubanduse jätkumise teemal, ning tugevdama üldiste tariifsete soodustuste kavas inimõigusi ning töö- ja keskkonnakonventsioone; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kordab oma kindlat nõuet inimõigusi käsitlevate klauslite süstemaatiliseks lisamiseks kõikidesse rahvusvahelistesse lepingutesse, sealhulgas ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud ja sõlmitavatesse kaubandus- ja investeerimislepingutesse; rõhutab, et lisaks sellele on vaja raamlepingu sõlmimisele eelneva kontrolli mehhanisme, mille järeldused on lepingu sõlmimisel oluline osa; rõhutab vajadust kasutada järelkontrolli mehhanisme, mis võimaldaks võtta konkreetseid meetmeid vastuseks nimetatud klauslite rikkumisele, näiteks rakendada asjakohaseid sanktsioone, mis on ette nähtud lepingu inimõigustealastes klauslites, sealhulgas lepingu peatamist; |
| --- | --- |

35.

| 36. | on seisukohal, et ELi vabakaubanduslepingute kestliku arengu alased peatükid peaksid olema kohustuslikud ja jõustatavad, et inimeste elu reaalselt parandada, ning rõhutab, et klausel, millega edendatakse ILO konventsioonide ratifitseerimist ja rakendamist ning inimväärse töö tagamise suuniseid, tuleb lisada nii kahe- kui ka mitmepoolsetesse kaubanduslepingutesse; tuletab meelde, et selliste süsteemide kehtestamine nagu kestliku arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatav stimuleeriv erikord (GSP +), milleks on nõutav 27 konventsiooni ratifitseerimine ja rakendamine, võiks parandada olukorda seoses töötajate õiguste, soolise võrdõiguslikkuse ning laste töö ja sunniviisilise töö kaotamisega; rõhutab sellega seoses vajadust tähelepanelikult jälgida GSP + konventsioonide rakendamist ja nendest kinnipidamist asjaomastes riikides; kutsub ELi üles tagama, et inimõigustega seotud tingimused sellistes ühepoolsetes soodustuskavades nagu GSP ja GSP+ on tõhusalt rakendatud ja nende üle teostatakse järelevalvet; kutsub komisjoni üles kehtestama eelseisva GSP/GSP + reformi käigus tariifseid soodustusi tõendatult jätkusuutlikult toodetud tekstiiltoodetele; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks arvesse kehtestatud jätkusuutlikkuse kriteeriume ja tuvastus- ja sertifitseerimissüsteemide miinimumnõudeid, võttes aluseks rahvusvahelised konventsioonid, nagu ILO tööõiguse põhireeglid või bioloogilise mitmekesisuse kaitse standardid; palub komisjonil edendada õiglase kaubanduse toodete toomist tariifsete soodustuste kaudu ning anda oma järelevalve- ja hindamistegevuses rohkem kaalu ILO aruannetele ja selle järelevalveorganite järeldustele, samuti teha tihedamat koostööd ILO ja ÜRO kohalike asutustega abisaavates riikides, et võtta täielikult arvesse nende seisukohti ja kogemusi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kordab oma nõudmist, et iga uuesti läbiräägitava kokkuleppe puhul korraldataks jätkusuutlikkusele avalduva mõju hindamine, ning nõuab sooliselt eristatud andmete kogumist; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tuletab meelde, et maksustamine on oluline vahend, mis aitab edendada inimväärset tööd; on seisukohal, et selleks et kõik ettevõtted, sealhulgas hargmaised ettevõtted maksaks makse riikide valitsustele, kus majandustegevus toimub ja väärtust luuakse, tuleks uuesti läbi vaadata maksusoodustused, näiteks maksuvabastused eksportkauba tootmise eritsoonides, samuti erandid riigi tööõigusalastest õigusaktidest; |
| --- | --- |

38.

| 39. | väljendab suurt heameelt seoses töö alustamisega äritegevuse ja inimõiguste kohta siduva ÜRO lepingu koostamiseks ja märgib, et eeldatavasti aitab see leping suurendada ettevõtjate sotsiaalset vastutust, muu hulgas ka rõivasektoris; peab seda protsessi takistavat käitumist kahetsusväärseks ning kutsub ELi ja selle liikmesriike üles läbirääkimistes konstruktiivselt osalema; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tuletab meelde sotsiaalse dumpingu negatiivset mõju, sealhulgas inimõiguste rikkumine ja tööõiguse põhireeglite mittejärgimine, Euroopa rõivatööstusele; on arvamusel, et EL on võimeline, arvestades tema kriitilist massi, maailmas eeskuju näidama ja muutusi käivitama ergutab seetõttu komisjoni tegema järgmisel Maailma Kaubandusorganisatsiooni ministrite kohtumisel rahvusvaheliste partneritega koostööd, et käivitada ülemaailmne algatus; kutsub komisjoni üles kehtestama kohustuslikud meetmed tagamaks, et Euroopa Liitu importivad äriühingud järgivad nõutud seadusandliku ettepanekuga kehtestatud võrdseid tingimusi; tunnistab sellega seoses Euroopa VKE-de erivajadusi ja asjaolu, et hoolsuskohustuse iseloom ja ulatus, nagu konkreetsed meetmed, mida äriühing peab võtma, võivad ettevõttele olenevalt selle suurusest ja tegevuse kontekstist potentsiaalselt kahjulikult mõjuda; nõuab seetõttu, et vajalikul määral arvestataks VKE-dega, mis moodustavad valdava osa Euroopa rõivatööstusest; on seisukohal, et algatusse kaasatud Euroopa VKE-d ja mikroettevõtted peaksid ühtlasi saama COSME programmi kaudu ELi rahalist toetust; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub komisjoni üles kehtestama konkreetsed meetmed, et Euroopa VKE-d saaksid juurdepääsu rahalistele ja poliitilistele vahenditele, pöörates seejuures erilist tähelepanu VKE-de suutlikkusele täita jälgitavuse ja läbipaistvuse nõudeid, et uued nõuded ei tooks kaasa ebaproportsionaalset koormust, ning aitama neil kontakteeruda vastutustundlike tootjatega; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab, et rõivatööstuse töötingimusi on ka mõnedes ELi liikmesriikides tunnistatud korduvalt ebakindlaks sellistes valdkondades nagu töötervishoid ja tööohutus, töötasu, sotsiaalkindlustus ja tööaeg; nõuab seepärast tõhusate ja sihipäraste ELi-siseste algatuste väljatöötamist, mis aitavad parandada olukorda rõivasektoris ja hoogustada tööhõivet liikmesriikides; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tuletab meelde, et sotsiaalvaldkonna sätete lisamisel riigihangetesse võib olla tugev mõju töötajate õigustele ja töötingimustele ülemaailmsetes tarneahelates; peab siiski kahetsusväärseks, et ILO uuringute kohaselt (25) piirab enamik sotsiaalseid sätteid vastutuse sotsiaalse vastutuse esmase töövõtjaga, kuid alltöövõtu ja allhangete sätted lisatakse riigihankelepingutesse ad hoc põhimõttel; kutsub ELi üles abistama arenguriike, et riigihankepoliitika saaks olla vahend, mille abil edendada tööalaseid aluspõhimõtteid ja põhiõigusi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | on veendunud, et riigihanked on kasulik vahend vastutustundliku rõivatööstuse edendamiseks; nõuab tungivalt, et komisjon ja ELi institutsioonid näitaksid eeskuju institutsioonides kasutatavate tekstiiltoodete avalike hangete korral; kutsub sellega seoses ELi institutsioone, sealhulgas Euroopa Parlamenti tagama, et kõik nende avalikud hanked, sealhulgas institutsioonide ja Euroopa Parlamendi fraktsioonide hangitavad kaubad, edendaksid ringlussevõttu ning õiglast ja jätkusuutlikku rõivatarneahelat; kutsub ühtlasi komisjoni üles koostama kohalikele omavalitsustele suuniseid sotsiaalsete kriteeriumide kohta tekstiiltoodete ostmise korral 2014. aasta riigihangete direktiivi kohaselt ning motiveerima neid vastavalt; innustab komisjoni kasutama õigusakte, millega rakendada ja edendada kestliku arengu eesmärke, ning tegema ettepaneku, et 2030. aastaks pärineks ELis enamik avalike hangetega hangitud tekstiiltoodetest jätkusuutlikest allikatest; |
| --- | --- |

44.

| 45. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR _EN.pdf.

(2)  A/HRC/RES/26/9 (http://www.ihrb.org/pdf/G1408252.pdf).

(3)  A/RES/70/1 (http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1)

(4)  http://www.unwomen.org/en/trust-funds/un-trust-fund-to-end-violence-against-women.

(5)  http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/diaepcb2015d5_en.pdf

(6)  http://www.oecd.org/daf/inv/mne/48004323.pdf

(7)  ELT L 330, 15.11.2014, lk 1.

(8)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/july/tradoc_153591.pdf

(9)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 101.

(10)  ELT C 346, 21.9.2016, lk 39.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0137.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0298.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0335.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0405.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0502.

(16)  http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2004_2009/documents/nt/584/ 584520/584520en.pdf

(17)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2015/549058/ EXPO_IDA(2015)549058_EN.pdf

(18)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0490.

(19)  http://www.ilo.org/dhaka/Whatwedo/Projects/safer-garment-industry-in-bangladesh/lang--en/index.htm

(20)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/august/tradoc_153732.pdf

(21)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 65.

(22)  https://www.textilbuendnis.com/en/

(23)  https://www.ser.nl/en/publications/publications/2016/agreement-sustainable-garment-textile.aspx

(24)  https://europa.eu/eyd2015/en/fashion-revolution/posts/exploitation-or-emancipation-women-workers-garment-industry

(25)  ILO IV aruanne, 105. istungjärk, 2016 (lk 45)

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/112 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/112

---

P8_TA(2017)0197

Põllumajandusmaa koondumise hetkeseis ELis: kuidas soodustada põllumajandustootjate juurdepääsu maale

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta resolutsioon teemal „Põllumajandusmaa koondumise hetkeseis ELis: kuidas soodustada põllumajandustootjate juurdepääsu maale?“ (2016/2141(INI))

(2018/C 298/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. jaanuari 2015. aasta arvamust teemal „Maa hõivamine – häirekell Euroopa jaoks ja otsene oht põllumajanduslikule pereettevõtlusele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. jaanuari 2015. aasta arvamust teemal „Maa hõivamine – häirekell Euroopa jaoks ja otsene oht põllumajanduslikule pereettevõtlusele“,

| — | võttes arvesse maailma toiduga kindlustatuse komitee 12. mai 2012. aasta vabatahtlikke suuniseid maaomandi, kalavarude ja metsade vastutustundliku majandamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse maailma toiduga kindlustatuse komitee 12. mai 2012. aasta vabatahtlikke suuniseid maaomandi, kalavarude ja metsade vastutustundliku majandamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendile esitatud petitsiooni nr 187/2015 Euroopa põllumajandusmaa kui ühisvara kaitse ja haldamise kohta – kodanikuühiskonna organisatsioonide nõudmine kehtestada õiglane ja jätkusuutlik ELi maakasutuspoliitika, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendile esitatud petitsiooni nr 187/2015 Euroopa põllumajandusmaa kui ühisvara kaitse ja haldamise kohta – kodanikuühiskonna organisatsioonide nõudmine kehtestada õiglane ja jätkusuutlik ELi maakasutuspoliitika,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni uuringut „Põllumajandusmaade hõivamise ulatus Euroopa Liidus“ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni uuringut „Põllumajandusmaade hõivamise ulatus Euroopa Liidus“ (1),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt kavandatud või juba algatatud rikkumismenetlusi liikmesriikide Bulgaaria, Leedu, Läti, Poola, Slovakkia ja Ungari vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt kavandatud või juba algatatud rikkumismenetlusi liikmesriikide Bulgaaria, Leedu, Läti, Poola, Slovakkia ja Ungari vastu,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A8-0119/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A8-0119/2017),

| A. | arvestades, et 2013. aastal kontrollis 27 ELi liikmesriigis ainult 3,1 % ettevõtetest 52,2 % Euroopa põllumajandusmaast; samal ajal oli 76,2 % põllumajandusettevõtete kasutuses ainult 11,2 % põllumajandusmaast; arvestades, et selline suundumus on vastuolus Euroopa jätkusuutliku ja mitmekesise põllumajanduse mudeliga, milles on oluline koht põllumajanduslikel pereettevõtetel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2013. aastal kontrollis 27 ELi liikmesriigis ainult 3,1 % ettevõtetest 52,2 % Euroopa põllumajandusmaast; samal ajal oli 76,2 % põllumajandusettevõtete kasutuses ainult 11,2 % põllumajandusmaast; arvestades, et selline suundumus on vastuolus Euroopa jätkusuutliku ja mitmekesise põllumajanduse mudeliga, milles on oluline koht põllumajanduslikel pereettevõtetel;

| B. | arvestades, et selline olukord seab Euroopa maakasutuse ebavõrdsuse seisukohalt (Gini koefitsient 0,82) samale tasemel niisuguste riikidega nagu Brasiilia, Kolumbia ja Filipiinid (2); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et selline olukord seab Euroopa maakasutuse ebavõrdsuse seisukohalt (Gini koefitsient 0,82) samale tasemel niisuguste riikidega nagu Brasiilia, Kolumbia ja Filipiinid (2);

| C. | arvestades, et põllumajandusmaa ebaühtlane jagunemine käib käsikäes ÜPP subsiidiumite ebaühtlase jaotusega, kuna otsetoetusi (mis moodustavad suure osa ÜPP kuludest) makstakse valdavalt hektaripõhiselt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et põllumajandusmaa ebaühtlane jagunemine käib käsikäes ÜPP subsiidiumite ebaühtlase jaotusega, kuna otsetoetusi (mis moodustavad suure osa ÜPP kuludest) makstakse valdavalt hektaripõhiselt;

| D. | arvestades, et maa ja subsiidiumite tegelik jagunemine võib olla veelgi ebaühtlasem, kuna olemasolev statistika ei võimalda midagi järeldada põllumajandusettevõtete omanike ja ettevõtete üle kontrolli teostajate kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et maa ja subsiidiumite tegelik jagunemine võib olla veelgi ebaühtlasem, kuna olemasolev statistika ei võimalda midagi järeldada põllumajandusettevõtete omanike ja ettevõtete üle kontrolli teostajate kohta;

| E. | arvestades, et maa kättesaadavus ja võimalus seda omada on kõigi liikmesriikide siseriiklikus õiguses sätestatud olulised õigused; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et maa kättesaadavus ja võimalus seda omada on kõigi liikmesriikide siseriiklikus õiguses sätestatud olulised õigused;

| F. | arvestades, et maa kättesaadavus on oluline mitmete inimõiguste kasutamise seisukohalt ja mõjutab ka Euroopa Liidu põhiõiguste hartat; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et maa kättesaadavus on oluline mitmete inimõiguste kasutamise seisukohalt ja mõjutab ka Euroopa Liidu põhiõiguste hartat;

| G. | arvestades, et maa on üheaegselt nii vara kui ka ühisvara ja toob endaga kaasa sotsiaalseid kohustusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et maa on üheaegselt nii vara kui ka ühisvara ja toob endaga kaasa sotsiaalseid kohustusi;

| H. | arvestades, et maaküsimused ei kuulu ei osaliselt ega ka täielikult ELi pädevusse, kuna ELi eri poliitikavaldkondades kasutatakse ära maa haldamise erinevaid sotsiaalseid, kultuurilisi ja ökoloogilisi aspekte, mistõttu on tarvis terviklikumat maa haldamise käsitlust ELi tasandil; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et maaküsimused ei kuulu ei osaliselt ega ka täielikult ELi pädevusse, kuna ELi eri poliitikavaldkondades kasutatakse ära maa haldamise erinevaid sotsiaalseid, kultuurilisi ja ökoloogilisi aspekte, mistõttu on tarvis terviklikumat maa haldamise käsitlust ELi tasandil;

| I. | arvestades, et Saksa põhiseaduskohus leidis juba oma 12. jaanuari 1967. aasta kohtuotsuses (1 BvR 169/63, BVerfG 21, 73-87), et põllumajandusmaaga ei pea saama kaubelda niisama vabalt nagu mis tahes muu kapitaliga, kuna maa on taastumatu ja vältimatult vajalik ning õiglane ühiskonna- ja õiguskord nõuab, et maa puhul tuleb avalike huvidega arvestada hoopis rohkem kui mis tahes muu vara puhul (3); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Saksa põhiseaduskohus leidis juba oma 12. jaanuari 1967. aasta kohtuotsuses (1 BvR 169/63, BVerfG 21, 73-87), et põllumajandusmaaga ei pea saama kaubelda niisama vabalt nagu mis tahes muu kapitaliga, kuna maa on taastumatu ja vältimatult vajalik ning õiglane ühiskonna- ja õiguskord nõuab, et maa puhul tuleb avalike huvidega arvestada hoopis rohkem kui mis tahes muu vara puhul (3);

| J. | arvestades, et maa on üha napimaks muutuv ja taastumatu ressurss, see on aluseks inimeste õigusele piisavale ja tervislikule toidule ning mitmetele elutähtsatele ökosüsteemiteenustele ning seetõttu ei tohiks seda käsitleda tavalise kaubaartiklina; arvestades, et maa on lisaks kahekordselt ohustatud, ühelt poolt põllumajandusmaa kadumise tõttu pinnase katmise, linnastumise, turismi, taristuprojektide, maakasutuse muutuste, metsastumise ja kliimamuutustest tingitud kõrbestumise tõttu, ning teiselt poolt maa koondumise tõttu suurte põllumajandusettevõtete ja põllumajandusega mitteseotud investorite kätte; arvestades, et samal ajal on ametivõimud kohustatud sellistest tegevustest tulenevat põllumajandusmaa kadu kontrollima ja piirama; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et maa on üha napimaks muutuv ja taastumatu ressurss, see on aluseks inimeste õigusele piisavale ja tervislikule toidule ning mitmetele elutähtsatele ökosüsteemiteenustele ning seetõttu ei tohiks seda käsitleda tavalise kaubaartiklina; arvestades, et maa on lisaks kahekordselt ohustatud, ühelt poolt põllumajandusmaa kadumise tõttu pinnase katmise, linnastumise, turismi, taristuprojektide, maakasutuse muutuste, metsastumise ja kliimamuutustest tingitud kõrbestumise tõttu, ning teiselt poolt maa koondumise tõttu suurte põllumajandusettevõtete ja põllumajandusega mitteseotud investorite kätte; arvestades, et samal ajal on ametivõimud kohustatud sellistest tegevustest tulenevat põllumajandusmaa kadu kontrollima ja piirama;

| K. | arvestades, et tülid maa pärast tekivad mitte ainult selle kasutamise küsimustes, vaid ka põllumajanduslike ja muude investorite ning põllumajandustootjate eri põlvkondade vaheliste rivaalitsemiste tõttu, kuna noortel, kes tahavad end majanduslikult sisse seada, on kulude tõttu raskem saada juurdepääsu maale, eriti kui nad ei ole pärit põllumajandustootjate peredest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tülid maa pärast tekivad mitte ainult selle kasutamise küsimustes, vaid ka põllumajanduslike ja muude investorite ning põllumajandustootjate eri põlvkondade vaheliste rivaalitsemiste tõttu, kuna noortel, kes tahavad end majanduslikult sisse seada, on kulude tõttu raskem saada juurdepääsu maale, eriti kui nad ei ole pärit põllumajandustootjate peredest;

| L. | arvestades, et liikmesriigid on vastutavad selle eest, et eri liikmesriikides reguleeritakse maaturupoliitikat ja põllumajandusmaa turgu erinevalt ning et sellel võib olla tõsine mõju põllumajandusettevõtete konkurentsivõimele siseturul; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et liikmesriigid on vastutavad selle eest, et eri liikmesriikides reguleeritakse maaturupoliitikat ja põllumajandusmaa turgu erinevalt ning et sellel võib olla tõsine mõju põllumajandusettevõtete konkurentsivõimele siseturul;

| M. | arvestades, et maa kui tootmissisendi rahastamine on kulukas; arvestades, et see on seotud riikide pärimiseeskirjadega, mis põhjustavad refinantseerimise vajadust iga kord, kui uus põlvkond areenile ilmub; arvestades, et maa hind mõjutab maaomandi koondumist; ning arvestades võimalust, et põllumajandustootjad, kellel ei ole peret, müüvad tööelust tagasi tõmbudes oma ettevõtte parimale pakkujale, et oma tagasihoidlikule pensionile lisa saada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et maa kui tootmissisendi rahastamine on kulukas; arvestades, et see on seotud riikide pärimiseeskirjadega, mis põhjustavad refinantseerimise vajadust iga kord, kui uus põlvkond areenile ilmub; arvestades, et maa hind mõjutab maaomandi koondumist; ning arvestades võimalust, et põllumajandustootjad, kellel ei ole peret, müüvad tööelust tagasi tõmbudes oma ettevõtte parimale pakkujale, et oma tagasihoidlikule pensionile lisa saada;

| N. | arvestades, et kontrollikoja eriaruandes nr 25/2016 rõhutatakse vajadust parandada korda, mille alusel kaardistatakse põllumajandusmaad pindalapõhise abikõlblikkuse määramiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kontrollikoja eriaruandes nr 25/2016 rõhutatakse vajadust parandada korda, mille alusel kaardistatakse põllumajandusmaad pindalapõhise abikõlblikkuse määramiseks;

| O. | arvestades, et praegused ELi tasandi statistikasüsteemid, näiteks põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk (FADN), Eurostati põllumajandusettevõttestruktuuride ülevaade ning ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) koguvad maavalduse eri aspekte kajastavaid andmeid; arvestades, et Euroopa tasandil puuduvad siiani põhjalikud, kaasajastatud ja kvaliteetsed andmed maavalduste, maaomandi struktuuride, rendistruktuuride ning maaturgudel tehtavate tehingute hindade ja mahtude kohta, samuti asjaomased sotsiaalsed ja ökoloogilised näitajad, ning mõningates liikmesriikides on selliste andmete kogumine ja avaldamine puudulik; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et praegused ELi tasandi statistikasüsteemid, näiteks põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk (FADN), Eurostati põllumajandusettevõttestruktuuride ülevaade ning ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) koguvad maavalduse eri aspekte kajastavaid andmeid; arvestades, et Euroopa tasandil puuduvad siiani põhjalikud, kaasajastatud ja kvaliteetsed andmed maavalduste, maaomandi struktuuride, rendistruktuuride ning maaturgudel tehtavate tehingute hindade ja mahtude kohta, samuti asjaomased sotsiaalsed ja ökoloogilised näitajad, ning mõningates liikmesriikides on selliste andmete kogumine ja avaldamine puudulik;

| P. | arvestades, et väga tähtis on turu piisav läbipaistvus, sealhulgas maa ratsionaalse jagunemise osas, ning läbipaistev peaks olema ka maaturul tegutsevate institutsioonide tegevus; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et väga tähtis on turu piisav läbipaistvus, sealhulgas maa ratsionaalse jagunemise osas, ning läbipaistev peaks olema ka maaturul tegutsevate institutsioonide tegevus;

| Q. | arvestades, et maa müük mittepõllumajanduslikele investoritele ja valdusfirmadele on terav probleem kogu liidus ning et pärast välismaalastele maa müümise moratooriumite lõppemist on eelkõige uutele liikmesriikidele avaldatud eriti tugevat survet nende seadusandluse muutmiseks, kuna suhteliselt madalad maahinnad on kiirendanud põllumajandusmaa müüki suurinvestoritele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et maa müük mittepõllumajanduslikele investoritele ja valdusfirmadele on terav probleem kogu liidus ning et pärast välismaalastele maa müümise moratooriumite lõppemist on eelkõige uutele liikmesriikidele avaldatud eriti tugevat survet nende seadusandluse muutmiseks, kuna suhteliselt madalad maahinnad on kiirendanud põllumajandusmaa müüki suurinvestoritele;

| R. | arvestades, et põllumajandusmaa lai omanikering on üks sotsiaalse turumajanduse peamisi aluspõhimõtteid ning sotsiaalse ühtekuuluvuse, maapiirkondades töökohtade loomise, suure põllumajandusliku lisaväärtuse ja ühiskonnas valitseva rahu tähtis eeldus; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et põllumajandusmaa lai omanikering on üks sotsiaalse turumajanduse peamisi aluspõhimõtteid ning sotsiaalse ühtekuuluvuse, maapiirkondades töökohtade loomise, suure põllumajandusliku lisaväärtuse ja ühiskonnas valitseva rahu tähtis eeldus;

| S. | arvestades, et väikepõllunduseks kasutatavad põllumajanduspiirkonnad on veemajanduse ja kliima, süsinikubilansi ning tervisliku toidu tootmise, samuti bioloogilise mitmekesisuse, mullaviljakuse ja maastikukaitse seisukohast eriti suure tähtsusega; arvestades, et umbes 20 % Euroopa põllumajandusmaast kannatab juba praegu kliimamuutuste, vee- ja tuuleerosiooni ja halva maaharimise tagajärgede all; ning arvestades, et ülemaailmse kliimasoojenemise tõttu valitseb mõningates ELi piirkondades, eriti Lõuna-Euroopas, juba praegu põua- ja muude äärmuslike ilmastikutingimuste oht, mis põhjustab muldade vaesumist ning piirab kvaliteetse ja põllumajanduseks sobiva maa kättesaadavust; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et väikepõllunduseks kasutatavad põllumajanduspiirkonnad on veemajanduse ja kliima, süsinikubilansi ning tervisliku toidu tootmise, samuti bioloogilise mitmekesisuse, mullaviljakuse ja maastikukaitse seisukohast eriti suure tähtsusega; arvestades, et umbes 20 % Euroopa põllumajandusmaast kannatab juba praegu kliimamuutuste, vee- ja tuuleerosiooni ja halva maaharimise tagajärgede all; ning arvestades, et ülemaailmse kliimasoojenemise tõttu valitseb mõningates ELi piirkondades, eriti Lõuna-Euroopas, juba praegu põua- ja muude äärmuslike ilmastikutingimuste oht, mis põhjustab muldade vaesumist ning piirab kvaliteetse ja põllumajanduseks sobiva maa kättesaadavust;

| T. | arvestades, et hea põllumajandusmaa on väga ebaühtlaselt jagunenud ning et sellisel maal on toidu kvaliteedi, toiduainetega kindlustatuse ja inimeste heaolu seisukohalt otsustav tähtsus; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et hea põllumajandusmaa on väga ebaühtlaselt jagunenud ning et sellisel maal on toidu kvaliteedi, toiduainetega kindlustatuse ja inimeste heaolu seisukohalt otsustav tähtsus;

| U. | arvestades, et nõudlus toidu ja loomasööda, muude kui fossiilkütuste ning kütuse-, keemia- ja tekstiilitööstuses ja biomajanduses kasutatava taastuvtoorme järele kasvab pidevalt, mistõttu tõusevad ka maahinnad; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et nõudlus toidu ja loomasööda, muude kui fossiilkütuste ning kütuse-, keemia- ja tekstiilitööstuses ja biomajanduses kasutatava taastuvtoorme järele kasvab pidevalt, mistõttu tõusevad ka maahinnad;

| V. | arvestades, et väikesed ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtted, omandi ühtlane jagunemine või nõuetekohaselt reguleeritud rendisuhted on tegurid, mis saavad kõige paremini tagada vastutustundlikud suhted maaga ja jätkusuutliku maakasutuse ning soodustada elanike jäämist maapiirkondadesse; arvestades, et sellised maavalduse vormid julgustavad inimesi jääma maapiirkondadesse ja võimaldavad neil seal töötada, mis mõjub positiivselt maapiirkondade sotsiaalmajanduslikule taristule, toiduainetega kindlustatusele, sõltumatusele toiduga varustamisel ja maapiirkondade elustiili säilimisele; arvestades, et maa ja loodusressursside ebaühtlane jagunemine ja kättesaadavus võivad süvendada ühiskondlikke lõhesid ja tasakaalustamatust, alandada töö- ja elukvaliteeti ning kiirendada vaesumist; arvestades, et majandusvõimu järsk koondumine ELi toiduaineturu mõningates sektorites võib kahjustada tarbijate õigusi ja alandada põllumajandustootjate sissetulekuid; arvestades, et põllumajandustootjatele, kes ei oma maad, tuleks tagada piisavalt kindlad ja pikaajalised renditingimused, mis võimaldaksid neil oma investeeringutelt tulu saada; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et väikesed ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtted, omandi ühtlane jagunemine või nõuetekohaselt reguleeritud rendisuhted on tegurid, mis saavad kõige paremini tagada vastutustundlikud suhted maaga ja jätkusuutliku maakasutuse ning soodustada elanike jäämist maapiirkondadesse; arvestades, et sellised maavalduse vormid julgustavad inimesi jääma maapiirkondadesse ja võimaldavad neil seal töötada, mis mõjub positiivselt maapiirkondade sotsiaalmajanduslikule taristule, toiduainetega kindlustatusele, sõltumatusele toiduga varustamisel ja maapiirkondade elustiili säilimisele; arvestades, et maa ja loodusressursside ebaühtlane jagunemine ja kättesaadavus võivad süvendada ühiskondlikke lõhesid ja tasakaalustamatust, alandada töö- ja elukvaliteeti ning kiirendada vaesumist; arvestades, et majandusvõimu järsk koondumine ELi toiduaineturu mõningates sektorites võib kahjustada tarbijate õigusi ja alandada põllumajandustootjate sissetulekuid; arvestades, et põllumajandustootjatele, kes ei oma maad, tuleks tagada piisavalt kindlad ja pikaajalised renditingimused, mis võimaldaksid neil oma investeeringutelt tulu saada;

| W. | arvestades, et Euroopa põllumajanduspoliitika eesmärk on säilitada Euroopa maaharimismudelit, mille aluseks on mitmekesine, valdavalt maad omavatest väikestest kuni keskmise suurusega pere- ja ühistumajanditest koosnev põllumajandus; arvestades, et lai varaomanike ring, kindel maavaldus ja säästvalt majandatavate ühismaade kättesaadavus tagavad õiglase juurdepääsu ressurssidele ning mitmekesise ja püsielanikkonnal põhineva põllumajanduse, kus valitsevad traditsioonid, õiguskindlus ja ühiskondlik vastutustundlikkus; arvestades, et selline mudel kaitseb traditsioonilisi tooteid ja sõltumatust toiduainetega varustamisel, tugevdab innovatsiooni ning kaitseb järelpõlvi ja looduskeskkonda; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Euroopa põllumajanduspoliitika eesmärk on säilitada Euroopa maaharimismudelit, mille aluseks on mitmekesine, valdavalt maad omavatest väikestest kuni keskmise suurusega pere- ja ühistumajanditest koosnev põllumajandus; arvestades, et lai varaomanike ring, kindel maavaldus ja säästvalt majandatavate ühismaade kättesaadavus tagavad õiglase juurdepääsu ressurssidele ning mitmekesise ja püsielanikkonnal põhineva põllumajanduse, kus valitsevad traditsioonid, õiguskindlus ja ühiskondlik vastutustundlikkus; arvestades, et selline mudel kaitseb traditsioonilisi tooteid ja sõltumatust toiduainetega varustamisel, tugevdab innovatsiooni ning kaitseb järelpõlvi ja looduskeskkonda;

| X. | arvestades, et lisaks toidu tootmisele täidavad peremajandid ka väga olulisi sotsiaalseid ja ökoloogilisi funktsioone, mida põllumajanduslik suurtootmine ei ole alati võimeline tagama; arvestades, et väikesed ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtted, mida juhivad peredest omanikud kas üksi või koostöös tarbijatega, kujutavad endast väga paljutõotavat tulevikumudelit, seda ka majanduslikus mõttes, kuna neid iseloomustab tihtipeale suur seesmine mitmekesisus, mis muudab nad vastupidavaks ja loob maapiirkondades suurt lisaväärtust; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et lisaks toidu tootmisele täidavad peremajandid ka väga olulisi sotsiaalseid ja ökoloogilisi funktsioone, mida põllumajanduslik suurtootmine ei ole alati võimeline tagama; arvestades, et väikesed ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtted, mida juhivad peredest omanikud kas üksi või koostöös tarbijatega, kujutavad endast väga paljutõotavat tulevikumudelit, seda ka majanduslikus mõttes, kuna neid iseloomustab tihtipeale suur seesmine mitmekesisus, mis muudab nad vastupidavaks ja loob maapiirkondades suurt lisaväärtust;

| Y. | arvestades, et põllumajandusmaa koondumine kahjustab maakogukondade arengut ja maapiirkondade sotsiaalmajanduslikku elujõulisust ning toob kaasa töökohtade kadumise põllumajanduses, mistõttu langeb põllumeeste elatustase ja toit muutub raskemini kättesaadavaks, samuti tekitab see tasakaalustamatust sotsiaalsfääris ja territoriaalses arengus; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et põllumajandusmaa koondumine kahjustab maakogukondade arengut ja maapiirkondade sotsiaalmajanduslikku elujõulisust ning toob kaasa töökohtade kadumise põllumajanduses, mistõttu langeb põllumeeste elatustase ja toit muutub raskemini kättesaadavaks, samuti tekitab see tasakaalustamatust sotsiaalsfääris ja territoriaalses arengus;

| Z. | arvestades, et põllumajandussektori tulevik sõltub noortest ning nende uuendus- ja investeerimistahtest, mis on maapiirkondade jaoks otsustava tähtsusega, kuna see on ainuke võimalus peatada põllumajandusega tegeleva elanikkonna vananemine ning tagada maal järjepidevus, ilma milleta põlvkondadevaheline üksteisemõistmine kaotab oma väärtuse; arvestades, et samas on noortel põllumajandustootjatel ja uutel ettevõtjatel eriti keeruline saada maad ja laenu, mis peaks sektorit atraktiivsemaks muutma; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et põllumajandussektori tulevik sõltub noortest ning nende uuendus- ja investeerimistahtest, mis on maapiirkondade jaoks otsustava tähtsusega, kuna see on ainuke võimalus peatada põllumajandusega tegeleva elanikkonna vananemine ning tagada maal järjepidevus, ilma milleta põlvkondadevaheline üksteisemõistmine kaotab oma väärtuse; arvestades, et samas on noortel põllumajandustootjatel ja uutel ettevõtjatel eriti keeruline saada maad ja laenu, mis peaks sektorit atraktiivsemaks muutma;

| AA. | arvestades, et maa saamine on peamine eeltingimus põllumajandusettevõtte loomisele, mis omakorda loob töökohti ning tugevdab sotsiaalset ja majandusarengut; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et maa saamine on peamine eeltingimus põllumajandusettevõtte loomisele, mis omakorda loob töökohti ning tugevdab sotsiaalset ja majandusarengut;

| AB. | arvestades, et põllumajandusmaa ostu- ja rendihinnad on paljudes piirkondades tõusnud tasemeni, mis soodustab finantsspekulatsioone ning teeb paljude põllumajandusettevõtete jaoks majanduslikult võimatuks säilitada renditud maad või väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtete elujõulisuse säilitamiseks maad juurde hankida, uute põllumajandusettevõtete rajamisest rääkimata, kuna turul peaaegu ei olegi maad saadaval; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et põllumajandusmaa ostu- ja rendihinnad on paljudes piirkondades tõusnud tasemeni, mis soodustab finantsspekulatsioone ning teeb paljude põllumajandusettevõtete jaoks majanduslikult võimatuks säilitada renditud maad või väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtete elujõulisuse säilitamiseks maad juurde hankida, uute põllumajandusettevõtete rajamisest rääkimata, kuna turul peaaegu ei olegi maad saadaval;

| AC. | arvestades, et põllumajandusmaa hindade erinevused liikmesriikides rõhutavad veelgi koondumisprotsesse, ning arvestades, et maahindade liikumine ei järgi teiste sektorite majanduslikke arengusuundumusi; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et põllumajandusmaa hindade erinevused liikmesriikides rõhutavad veelgi koondumisprotsesse, ning arvestades, et maahindade liikumine ei järgi teiste sektorite majanduslikke arengusuundumusi;

| AD. | arvestades, et paljudes liikmesriikides ei ole põllumajandusmaa müügihindade ja mõnel juhul ka rendihindade aluseks enam tulu, mida võib saada toiduainete tootmisest; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et paljudes liikmesriikides ei ole põllumajandusmaa müügihindade ja mõnel juhul ka rendihindade aluseks enam tulu, mida võib saada toiduainete tootmisest;

| AE. | arvestades, et sageli ei põhine rendihind enam põllumajandusettevõtte pikemaajalisel sissetulekul, mis tähendab seda, et kapitalinõuded on nii kõrged ja seotud nii suurte riskidega, et see ei soosi põllumajandustootmise alustamist; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et sageli ei põhine rendihind enam põllumajandusettevõtte pikemaajalisel sissetulekul, mis tähendab seda, et kapitalinõuded on nii kõrged ja seotud nii suurte riskidega, et see ei soosi põllumajandustootmise alustamist;

| AF. | arvestades, et toidu- ja söödanõudlusele lisandub üha kasvav nõudlus nn biomajanduse toorme järele (nt biokütus ning tooraine keemia- ja tekstiilitööstusele), mis tekitab uutes ettevõtjates huvi põllumajandusmaa omandamise vastu; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et toidu- ja söödanõudlusele lisandub üha kasvav nõudlus nn biomajanduse toorme järele (nt biokütus ning tooraine keemia- ja tekstiilitööstusele), mis tekitab uutes ettevõtjates huvi põllumajandusmaa omandamise vastu;

| AG. | arvestades, et kuna mõnel liikmesriigil puudub veel tulemuslik maapoliitika, võivad ELi subsiidiumid ja tegevuspoliitikad mõnel juhul soodustada omandi koondumist, kuna otsetoetustest on rohkem kasu suurtel põllumajandusettevõtetel ja pikka aega tegutsenud põllumajandustootjatel, ning nende vahendite kasutamise tagajärjel tõusevad maa hinnad, mis võib muuta maaturu kättesaamatuks noortele, turule sisenejatele, kes otsivad maad tootmise alustamiseks, ning tihtipeale majanduslikult halvemal järjel olevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; arvestades, et see tähendab, et tihtipeale lähevad ELi põllumajandusse suunatud vahendid, mis on mõeldud ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, lõppkokkuvõttes neile, kellele need ei olnud mõeldud; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et kuna mõnel liikmesriigil puudub veel tulemuslik maapoliitika, võivad ELi subsiidiumid ja tegevuspoliitikad mõnel juhul soodustada omandi koondumist, kuna otsetoetustest on rohkem kasu suurtel põllumajandusettevõtetel ja pikka aega tegutsenud põllumajandustootjatel, ning nende vahendite kasutamise tagajärjel tõusevad maa hinnad, mis võib muuta maaturu kättesaamatuks noortele, turule sisenejatele, kes otsivad maad tootmise alustamiseks, ning tihtipeale majanduslikult halvemal järjel olevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; arvestades, et see tähendab, et tihtipeale lähevad ELi põllumajandusse suunatud vahendid, mis on mõeldud ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, lõppkokkuvõttes neile, kellele need ei olnud mõeldud;

| AH. | arvestades, et maa koondumine väikese arvu tootjate kätte moonutab tootmis- ja turustamisprotsesse ning võib takistada põllumajandustootmist liikmesriikides ja/või ELis tervikuna; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et maa koondumine väikese arvu tootjate kätte moonutab tootmis- ja turustamisprotsesse ning võib takistada põllumajandustootmist liikmesriikides ja/või ELis tervikuna;

| AI. | arvestades, et 2013. aastal reformitud ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) on siiski aidanud sellist mõju piirata, kuna selle kohaselt makstakse esimeste hektarite pealt järgnevatega võrreldes suuremat toetust; arvestades, et lisaks on pindalaga seotud otsetoetustel suur tähtsus seetõttu, et need aitavad Euroopa põllumajandusettevõtetel täita kõrgeid tootmisstandardeid ning olla säästvad ja konkurentsivõimelised; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et 2013. aastal reformitud ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) on siiski aidanud sellist mõju piirata, kuna selle kohaselt makstakse esimeste hektarite pealt järgnevatega võrreldes suuremat toetust; arvestades, et lisaks on pindalaga seotud otsetoetustel suur tähtsus seetõttu, et need aitavad Euroopa põllumajandusettevõtetel täita kõrgeid tootmisstandardeid ning olla säästvad ja konkurentsivõimelised;

| AJ. | arvestades, et põllumajandusmaa ostmist on paljudes liikmesriikides peetud turvaliseks investeeringuks, eriti pärast 2007. aasta finants- ja majanduskriisi; arvestades, et mittepõllumajanduslikud investorid ja finantsspekulandid, näiteks pensionifondid, kindlustusfirmad ja ettevõtted on ostnud kokku ärevusttekitavas mahus põllumajandusmaid; ning arvestades, et maaomand jääb edaspidi turvaliseks investeeringuks ka inflatsiooni tingimustes; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et põllumajandusmaa ostmist on paljudes liikmesriikides peetud turvaliseks investeeringuks, eriti pärast 2007. aasta finants- ja majanduskriisi; arvestades, et mittepõllumajanduslikud investorid ja finantsspekulandid, näiteks pensionifondid, kindlustusfirmad ja ettevõtted on ostnud kokku ärevusttekitavas mahus põllumajandusmaid; ning arvestades, et maaomand jääb edaspidi turvaliseks investeeringuks ka inflatsiooni tingimustes;

| AK. | arvestades, et mitmed liikmesriigid on võtnud õiguslikke meetmeid, et mitte lasta investoritel oma haritavaid maid kokku osta; arvestades, et on täheldatud selliseid pettusi nagu seaduselünki ärakasutavad lepingud (ingl. pocket contract), mille puhul võltsitakse lepingu sõlmimise kuupäeva; arvestades, et samal ajal on investorid omandanud suurel hulgal maad; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et mitmed liikmesriigid on võtnud õiguslikke meetmeid, et mitte lasta investoritel oma haritavaid maid kokku osta; arvestades, et on täheldatud selliseid pettusi nagu seaduselünki ärakasutavad lepingud (ingl. pocket contract), mille puhul võltsitakse lepingu sõlmimise kuupäeva; arvestades, et samal ajal on investorid omandanud suurel hulgal maad;

| AL. | arvestades, et spekulatiivsete mullide kujunemine põllumajandusmaa turgudel kahjustab tõsiselt põllumajandustootmist ning tulevikutehingute börsidel toormega spekuleerimine kergitab veelgi põllumajandusmaa hindu; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et spekulatiivsete mullide kujunemine põllumajandusmaa turgudel kahjustab tõsiselt põllumajandustootmist ning tulevikutehingute börsidel toormega spekuleerimine kergitab veelgi põllumajandusmaa hindu;

| AM. | arvestades, et maade hõivamist soodustavad mitmed tegurid, muu hulgas süvenev üleilmastumine, rahvaarvu kasv, kasvav nõudlus toiduainete ja looduslike toormaterjalide järele ning põllumajanduspoliitika kahjulikud tagajärjed; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et maade hõivamist soodustavad mitmed tegurid, muu hulgas süvenev üleilmastumine, rahvaarvu kasv, kasvav nõudlus toiduainete ja looduslike toormaterjalide järele ning põllumajanduspoliitika kahjulikud tagajärjed;

| AN. | arvestades, et põllumajandusmaade omandiõiguse koondumise üks tagajärg on see, et kasumid ja maksulaekumised liiguvad maapiirkondadest suurettevõtete peakorteritesse; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et põllumajandusmaade omandiõiguse koondumise üks tagajärg on see, et kasumid ja maksulaekumised liiguvad maapiirkondadest suurettevõtete peakorteritesse;

| AO. | arvestades, et praegused eeskirjad, mille kohaselt otsetoetuste ülempiir on 150 000 eurot, ei toimi, kui juriidilistele isikutel kuulub mitmeid põllumajanduslikke tütarettevõtteid, kellest igaüks saab vähem kui 150 000 eurot otsetoetusi; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et praegused eeskirjad, mille kohaselt otsetoetuste ülempiir on 150 000 eurot, ei toimi, kui juriidilistele isikutel kuulub mitmeid põllumajanduslikke tütarettevõtteid, kellest igaüks saab vähem kui 150 000 eurot otsetoetusi;

| AP. | arvestades, et ka osaühingud ja aktsiaseltsid siirduva murettekitava kiirusega põllumajanduse valdkonda; arvestades, et sellised ettevõtted on sageli piirülesed ning nende ärimudeleid juhib sageli hoopis rohkem huvi maaga spekuleerimise kui põllumajandustootmise vastu; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et ka osaühingud ja aktsiaseltsid siirduva murettekitava kiirusega põllumajanduse valdkonda; arvestades, et sellised ettevõtted on sageli piirülesed ning nende ärimudeleid juhib sageli hoopis rohkem huvi maaga spekuleerimise kui põllumajandustootmise vastu;

| AQ. | arvestades, et eelkirjeldatud probleemid ei ole kalapüüvete ja metsade puhul sugugi vähem teravad kui põllumajandusmaa puhul; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et eelkirjeldatud probleemid ei ole kalapüüvete ja metsade puhul sugugi vähem teravad kui põllumajandusmaa puhul;

| 1. | juhib tähelepanu sellele, et maa, selle haldamine ja linnaehituseeskirjad kuuluvad liikmesriikide pädevusse; kutsub seepärast liikmesriike üles oma riiklikes meetmetes paremini arvesse võtma põllumajandusmaa kaitset ja haldamist ning maatehinguid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil luua kogu liitu hõlmav seireteenistus põllumajandusmaa koondumise taset ja maa valdamist kajastava teabe ja andmete kogumiseks ning märgib, et see peaks täitma järgmisi ülesandeid: ostu- ja rendihindade ning omanike ja rentnike turukäitumise registreerimine; maakasutuse muutuste, mullaviljakuse muutumise ja mullaerosiooni tõttu toimuva põllumajandusmaa kao jälgimine; ning korrapärane aruannete koostamine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et liikmesriigid peaksid vahetama üksteise ja komisjoniga korrapäraselt teavet oma õigusaktide kohta, mis käsitlevad maad, maakasutuse muutusi ning eelkõige spekulatiivse maaostu juhtumeid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil moodustada kõrgetasemeline rakkerühm, et uurida põllumajandusmaa valduse koondumise probleemi, koostada uuring ELi ja liikmesriikide poliitikameetmete mõju kohta maavalduse koondumisele ja põllumajandustootmisele ning analüüsida maavalduse koondumisest tulenevaid riske toiduainetega varustamisele, tööhõivele, keskkonnale, muldade kvaliteedile ja maaelu arengule; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub liikmesriikidel oma maakasutuspoliitikas keskenduda sellistele olemasolevatele vahenditele nagu maksud, abiskeemid ja ÜPP rahastamine, selleks et säilitada kogu ELis peremajanditel põhinev põllumajandusmudel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil ja liikmesriikidel korrapäraselt koguda kõigis liikmesriikides võrreldava kvaliteediga andmeid renditasemete ja maahindade kohta, sealhulgas aktsiaostu teel maade omandamise, suuri maa-alasid hõlmavate tehingute, maavaldusest ilmajäämiste, maavaldusõiguste rikkumise ja spekulatiivsete hinnatõusude kohta; palub komisjonil avaldada raamatupidamistavade ühtlustamise suunised ning liikmesriikide seaduste abil soodustada kogemuste vahetamist, et välja selgitada meetmed põllumajandusmaa ja põllumajandustegevuse kaitseks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | peab vajalikuks, et liikmesriigid seaksid sisse ühtlustatud põllumajandusmaa registrid, kus ajakohastatult, täpselt ja põhjalikult (ning osapoolte andmekaitseõigusi täiel määral austades) registreeritaks kõik põllumajandusmaa omandi- ja kasutusõigused ning esitataks need anonüümsete ja üldsusele kättesaadavate statistiliste andmetena; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil selle põhjal teavitada nõukogu ja Euroopa Parlamenti korrapäraselt maakasutuse olukorrast ja struktuurist, hindadest ning põllumajandusmaa omamist ja rentimist reguleerivatest riiklikest seadustest ja poliitikatest, ning teatada maailma toiduga kindlustatuse komiteele (Committee on World Food Security – CFS), kuidas EL täidab CFSi vabatahtlikke suuniseid maa, kalavete ja metsade vastutustundliku majandamise kohta riikliku toiduga kindlustatuse kontekstis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et killustatud maavalduste konsolideerimise programmid, mille juures kasutatakse integreeritud, kohalikke ja piirkondlikke tingimusi arvestava maakorraldussüsteemi raames erinevaid menetlusi, on hädavajalik vahend põllumajandusstruktuuride parandamiseks ning maakasutusega seotud konfliktide lahendamiseks; sellega seoses soovitab juhtudel, kui konsolideerimine toimub maa rentimise teel, siduda rendihinnad maa tootmispotentsiaali ja kasumlikkusega, mis oleks põllumajanduse jaoks kõige sobivam viis, ning palub liikmesriikidel jagada oma põllumajandusmaa haldamise kogemusi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on seisukohal, et hästi läbimõeldud ja kooskõlastatud ning piirkondliku ja kohaliku maakasutuse planeerimise teel elluviidav maaturupoliitika peaks aitama mittepõllumajanduslikku maakasutust piirata; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tunnistab, et ehkki maapoliitika kuulub sisuliselt liikmesriikide pädevusse, võivad ÜPP või asjaomased poliitikavaldkonnad seda mõjutada ja seeläbi avaldada tõsist mõju põllumajandusettevõtete konkurentsivõimele siseturul; on seisukohal, et maapoliitika peab aitama tagada maa valdamise ja kättesaadavuse laialdase, õiglase ja võrdse jagunemise ning rentnikest põllumajandustootjate staatuse asjakohases raamistikus, kuna sellel on vahetu mõju elule, töötingimustele ja elukvaliteedile maal; juhib tähelepanu maa valdamise ja haldamise tähtsale põlvkondadeülesele sotsiaalsele funktsioonile, kuna põllumajandusettevõtete ja töökohtade kadumise tulemuseks on Euroopa väikepõllumajanduse häving ja maapiirkondade allakäik ning sellest tulenevad ebasoodsad struktuursed muutused ühiskonnas tervikuna; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ÜPP eesmärkide saavutamiseks palub liikmesriikidel luua põllumajandusmaa ostmisel ja rentimisel eelised kohalikele väikestele ja keskmise suurusega tootjatele, turule sisenejatele ja noortalunikele (tagades seejuures meeste ja naiste võrdse kohtlemise), seejuures võimaluse korral eelisostu- ja -rendiõigused, kuna nende põllumajandusettevõtete säästva ja kindla arengu huvides on kasulik, et nad omaksid võimalikult suurt osa nende haritavast maast, seda eriti ajal, mil inimesed, kes ei tegele põllumajandusega, on üha enam huvitatud põllumajanduslike maavalduste kokkuostmisest, tihtipeale puht spekulatiivsetel eesmärkidel; soovitab liikmesriikidel edendada väikseid peremajandeid ja säästvaid tootmisviise; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et väikestel, keskmise suurusega ja ühistulistel põllumajandusettevõtetel takistavad põllu- ja metsamaa omandamist ja rentimist kõrged investeeringukulud; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunnistab väikeste peremajandite tähtsust maaelu seisukohalt, kuna nad tegutsevad aktiivselt maapiirkondade majanduselus, kaitsevad kultuuripärandit ja hoiavad maaelu hinges, säilitavad seltskonnaelu ja kasutavad säästvalt loodusressursse, ning seejuures toodavad piisaval hulgas tervislikku ja kvaliteetset toitu ja tagavad sellistes piirkondades arvukate maaomanike olemasolu; juhib tähelepanu põllumajandusettevõtete ühelt põlvkonnalt teisele üleandmisel tekkivatele raskustele, eelkõige üleminekul perevälistele isikutele, ning palub liikmesriikidel koguda andmeid selliste nähtuste kohta ja luua vastavate probleemide lahendamiseks sobivad õigusraamistikud; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab meelde, et ÜPP soosib noori põllumajandustootjaid, et soodustada nende juurdepääsu põllumajandustootmisele; nõuab lisaks sellist põhjalikku käsitlust, mis aitaks vajalike kutseoskustega noortel põllumajandustootjatel, naistel ja tegevust alustada soovivatel tootjatel põllumajandusettevõtteid üle võtta või asutada; märgib samas, et uued turule tulijad kogevad sageli selliseid struktuurseid takistusi nagu kõrged maahinnad või põllumajandusettevõtte perevälisele isikule ülemineku korral kehtivad suured maksud; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab Euroopa struktuuripoliitika tähtsust maapiirkondade edendamisel, näiteks selles, et tagada põllumajandusmaa kättesaadavuse osas eritoetusmeetmed väikestele ja keskmise suurusega üksik põllumajandusettevõtjale ja ühistutele, noortele ja eelkõige naistele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et maa omandamiseks või oma valdusse saamiseks on raske laenu saada, eriti uutel turule sisenejatel ja noortel põllumajandusettevõtjatel; kutsub komisjoni üles pakkuma ÜPP ja sellega seotud poliitikavaldkondade raames sobivaid abivahendeid, mis hõlbustaksid selliste isikute tulekut põllumajandusse, andes neile õiglase juurdepääsu jätkusuutlikele laenudele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on seisukohal, et kohalikud kogukonnad tuleks kaasata maakasutust puudutavate otsuste tegemisse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palub liikmesriikidel pakkuda stiimuleid linna-põllumajandusettevõtete ning muud liiki ühise põllumajandustootmise ja jagatud maakasutuse arendamiseks, võttes arvesse ühelt poolt maapiirkondade põllumajandusmaa piiratust ning teisest küljest kasvavat huvi linna- ja linnalähedase põllumajanduse vastu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | õhutab liikmesriike rohkem tegelema teadus- ja innovatsioonprojektidest kantud teadmussiirdega, eesmärgiga parandada põllumajanduse keskkonnameetodite kasutamisega mullaviljakust ning tunnistades asjaolu, et põllumajandusmaa on toiduainete tootmise, kestlike ökosüsteemide ja õitsvate maapiirkondade alus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub liikmesriike üles kujundama maaturupoliitikat viisil, mis võimaldab maa omamist või valdamist põllumajandustegevuseks sobivatel rahastamistingimustel, ning jälgima põllumajandusmaa ostu- ja rendihindu; nõuab lisaks, et tehingud põllumajandusmaaga peavad läbima eelkontrolli, et kindlustada nende kooskõla siseriiklike maaseadustega, ning et seda nõuet tuleks kohaldada ka ühinemiste, jagunemiste ja sihtasutuste loomise suhtes; on seisukohal, et rendilepinguid tuleks rangemalt kontrollida, kehtestada eeskirjade eiramisest teatamise nõue ja karistused eeskirjade eiramise eest, sest rentimine on sageli esimene samm ostmise suunas; nõuab liikmesriikidelt selle tagamist, et rendipoliitikas sisalduks nõue, et rentnik peab tegelema põllumajandusega; on seisukohal, et maaturupoliitika peaks aitama takistada turgu valitseva seisundi saavutamist maaturul; |
| --- | --- |

21.

| 22. | õhutab kõiki liikmesriike kasutama maaturu reguleerimisel selliseid vahendeid, mida mõningates liikmesriikides on juba edukalt rakendatud (näiteks riiklikud maamüügi- ja maarendilitsentsid, eelisõigused, rentniku kohustus tegeleda põllumajandusega, juriidiliste isikute ostuõiguse piirangud, ostetava maa suuruse ülempiirid, põllumajandustootjate eelistamine, maapangad, põllumajandusettevõtete tuludega seotud hinnaindeksid jms), tehes seda kooskõlas ELi lepingute sätetega; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toonitab, et rendilepingutega seotud rikkumiste korral peavad liikmesriikide kohtusüsteemid kaitsma kõigi osapoolte õigusi ning et liikmesriikide ametivõimud peaksid astuma samme kõigi selliste riiklikus seadusandluses leiduvate ja lepingute rikkumist võimaldavate seaduselünkade kaotamiseks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tuletab meelde mõningate liikmesriikide võetud positiivseid meetmeid oma maaturgude reguleerimiseks ja spekulatiivsete maatehingute tõkestamiseks; tuletab liikmesriikidele meelde, et maksuseadused annavad neile tõhusa hoova maaturu reguleerimiseks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub liikmesriike üles toetama asjaomaseid riigi osaluse ja avaliku järelevalve all olevaid maa majandamise asutusi või need looma; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles toetama kõiki uuenduslikke maa jagamise meetmeid, millega võimaldatakse noortel põllumajandusettevõtjatel end sisse seada, eriti solidaarsuspõhiste investeerimisfondide abil, mis võimaldab hoiustajatel investeerida oma rahalised vahendid ühiskondlikult kasulikul viisil ja aidata noori, kellel puuduvad piisavad vahendid maa omandamiseks ja põllumajandusliku karjääri alustamiseks; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid rakendaksid vabatahtlikke suuniseid maaomandi, kalavarude ja metsade vastutustundliku majandamise kohta, mille kõik liikmesriigid on ratifitseerinud, mis aitaks kaasa põllumajandustootmise struktuuri osas selgete ELi juhtpõhimõtete väljaarendamisele; kutsub liikmesriike eelkõige üles riigi omanduses olevate ressursside kasutamise ja selle üle kontrolli teostamise meetmete võtmisel kaaluma laiemaid ühiskondlikke, majanduslikke ja keskkonnaeesmärke ja hoidma ära soovimatu mõju, mida maaga spekuleerimine ja maaomandi koondumine kohalikele kogukondadele avaldab; kutsub liikmesriike üles andma komisjonile aru nende juhtpõhimõtete kasutamise ja kohaldamise kohta oma maa valdamise poliitikas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | teeb sellega seoses komisjonile ettepaneku võtta kooskõlas maaomandi, kalavarude ja metsade vastutustundliku majandamisega vastu soovitused ELi maa valdamise poliitika kohta, võttes arvesse põllumajandust, keskkonda, siseturgu ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevaid ELi horisontaalseid raamistikke; |
| --- | --- |

28.

| 29. | arvab, et otsetoetused oleksid kulutõhusamad, kui neid makstaks põllumajandusettevõttes toodetavate keskkonnaalaste ja sotsiaalmajanduslike avalike hüvede alusel ja mitte ainult selle ettevõtte all oleva maa põhjal; |
| --- | --- |

29.

| 30. | juhib tähelepanu liikmesriikide käsutuses olevale võimalusele vähendada otsetoetuste seda osa, mis ületab ülemmääraks seatud 150 000 eurot, vähemalt 5 % võtta, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1307/2013 (otsetoetuste määrus) artiklis 11; |
| --- | --- |

30.

| 31. | usub, et reformitud ÜPP alusel tuleks kehtestada ülemmäärad ja otsetoetusi tuleks kohandada selliselt, et esimestel hektaritel oleks suurem kaal, ning võtta meetmeid, et soodustada investeerimist väikestesse põllumajandusettevõtetesse ja neile otsetoetuste maksmist; kutsub komisjoni üles seadma sisse mõjusam abi ümberjagamise süsteem põllumajandusmaa koondumise ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

31.

| 32. | julgustab liikmesriike kasutama paremini ära juba nende käsutuses olevaid võimalusi ÜPP rahalistele vahenditele ülemmäärade kehtestamiseks ja nende ümberjagamiseks, näiteks võimalust maksta 30 % otsetoetustest esimese hektari eest, et toetada põllumajanduslikku väike- ja pereettevõtlust, eeldusel et liikmesriigid kohaldavad samal ajal otsetoetuse määruse artiklite 41 ja 42 nõudeid; teeb ettepaneku arvutada esimeste hektarite suhtes kohaldatava sooduskohtlemise kohased summad mitte põllumajandusettevõtte, vaid emafirma kohta; kutsub seetõttu komisjoni üles avaldama teabe kooskõlas andmekaitse-eeskirjadega mitte ainult ÜPP toetusi saavate põllumajandusettevõtete omanike, vaid ka selliste kasusaajate nagu maaomanike/emaettevõtjate kohta; |
| --- | --- |

32.

| 33. | toonitab, et oluline on võtta kogu liidus kasutusele ühtne „aktiivse põllumajandustootja“ mõiste, mis on selgelt seotud põllumajandusettevõttes tehtava tööga ja milles tehakse täpset vahet toetuskõlbliku ja toetuskõlbmatu maa (nt lennujaamad, tööstuslikud avatud alad, golfiväljakud) vahel; kutsub komisjoni üles tagama seda, et otsetoetusi saaksid ainult aktiivsed põllumajandustootjad; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub komisjoni üles jälgima kõiki asjaomaseid poliitikavaldkondi, nagu põllumajandus, energeetika, keskkond, piirkondlik areng, liikuvus, rahandus ja investeeringud, et näha, kas need valdkonnad edendavad põllumajandusmaa koondumist ELis või aitavad seda pidurdada; kutsub komisjoni üles käivitama põllumajandustootjate ja nende organisatsioonide ning muude asjaomaste kodanikuühiskonna osalejate kaasamisel nõuandeprotsessi hetkeolukorra hindamiseks seoses põllumajandusmaa haldamisega kooskõlas vabatahtlike suunistega maaomandi, kalanduse ja metsade vastutustundliku majandamise kohta ning maailma toiduga kindlustatuse komitee poolt vastu võetud tingimustega; |
| --- | --- |

34.

| 35. | soovitab liikmesriikidel uurida sihtotstarbeliselt kehtiva ÜPP kohaldamist riikides, et selgitada välja maaomandi koondumise soovimatud mõjud; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kiidab heaks komisjoni tõdemuse, et maa on piiratud ressurss, mis on juba kliimamuutuste, mullaerosiooni ja ülekasutuse või kasutuse muutumise tõttu tugeva surve all, ning toetab seetõttu ökosotsiaalsete meetmete võtmist maa kaitseks, toonitades seejuures, et maaomand on küsimus, mille eest ainuvastutus on antud liikmesriikidele; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab põllumajandusmaale erikaitse andmist, et võimaldada liikmesriikidel kohalike ametiasutuste ja põllumajandustootjate organisatsioonidega tegevust koordineerides reguleerida põllumajandusmaa müüki, kasutust ja rentimist, et tagada toiduga kindlustatus kooskõlas ELi aluslepingutega ja Euroopa Kohtu lahenditega maa valdamise ja maale juurdepääsu kohta ning arvestades nelja Euroopa põhivabaduse põhimõtet ja avalikku huvi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | teeb ettepaneku, et institutsioonidevahelise läbipaistvuse huvides peaks komisjon andma parlamendile parema võimaluse tutvuda dokumentidega, mis puudutavad aluslepingu rikkumisi ja selliste juhtumite eelotsustusmenetlusi, mis on seotud maamüügituru reguleerimisega liikmesriikides; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub komisjoni üles avaldama koos liikmesriikide ja sidusrühmadega selged ja põhjalikud kriteeriumid, sh põllumajandusmaaga kapitaliturgudel tehtavate tehingute kohta, mis tagaksid võrdsed tingimused ja annaksid liikmesriikidele selguse, millised maaturu reguleerimise meetmed on lubatud, võttes arvesse avalikku huvi ja Euroopa Liidu nelja vabadust, et tagada põllumajandustootjatele kergem võimalus omandada maad põllumajandusliku tootmise ja metsamajanduse eesmärgil; kutsub komisjoni üles kaaluma kuni eespool nimetatud kriteeriumite avaldamiseni moratooriumi kehtestamist käimasolevatele menetlustele, mille eesmärk on hinnata, kas liikmesriikide õigusaktid põllumajandusmaaga kauplemise kohta on kooskõlas ELi õigusega; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub komisjoni üles suurendama liikmesriikide teadlikkust maamüügitehingutega seotud maksudest kõrvalehoidumise, korruptsiooni ja ebaseadusliku tegevuse (nt nn „taskulepingud“) kohta ning toetama neid sellevastases võitluses; juhib tähelepanu teatavates liikmesriikides õigusasutuste uurimise all olevatele põllumajandusmaa omandamise protsessiga seotud rikkumistele; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tunneb heameelt ettepaneku üle lihtsustada ÜPP, eriti meetmete üle, mille eesmärk on vähendada põllumajanduslike pereettevõtete ning maapiirkondade mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kulusid ja halduskoormust; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub komisjoni üles säilitama 2020. aastale järgneva aja ÜPP projekti väljatöötamisel meetmed põllumajandusmaa koondumise vastu võitlemiseks ja töötama välja lisameetmed mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamiseks; |
| --- | --- |

42.

| 43. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Euroopa Parlamendi põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni uuring „Põllumajandusmaade hõivamise ulatus Euroopa Liidus“, lk 24 (PE 540.369).

(2)  Samas.

(3)  Vt aruannet: Landwirtschaftliche Bodenmarktpolitik: Allgemeine Situation und Handlungsoptionen Bericht der Bund-Länder-Arbeitsgruppe „Bodenmarktpolitik“ gemäß Beschluss der Amtschefinnen und Amtschefs der Agrarressorts der Länder vom 16. Januar 2014 (märts 2015), lk 37.

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/121 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/121

---

P8_TA(2017)0198

Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse aastaaruanne

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse aastaaruande kohta (2016/2099(INI))

(2018/C 298/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga 2015. aasta tegevusaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga 2015. aasta tegevusaruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga 2015. aasta finantsaruannet ja 2015. aasta statistilist aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga 2015. aasta finantsaruannet ja 2015. aasta statistilist aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga tegevuse hindamise üksuse 2016. aasta septembri hinnangut Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) toimimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga tegevuse hindamise üksuse 2016. aasta septembri hinnangut Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) toimimise kohta,

| — | võttes arvesse EIP veebisaidil avaldatud strateegilist tegevuskava aastateks 2016–2018, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP veebisaidil avaldatud strateegilist tegevuskava aastateks 2016–2018,

| — | võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga 2015. aasta jätkusuutlikkuse aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga 2015. aasta jätkusuutlikkuse aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 15, 126, 175, 177, 208, 209, 271, 308 ja 309 ning protokolli nr 5 EIP põhikirja kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 15, 126, 175, 177, 208, 209, 271, 308 ja 309 ning protokolli nr 5 EIP põhikirja kohta,

| — | võttes arvesse välislaenude andmise volitust, mille komisjon andis Euroopa Investeerimispanga tegevuseks väljaspool Euroopa Liitu aastatel 2014–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välislaenude andmise volitust, mille komisjon andis Euroopa Investeerimispanga tegevuseks väljaspool Euroopa Liitu aastatel 2014–2020,

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatist „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatist „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ (COM(2014)0903),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. jaanuari 2016. aasta teatist tõhusa maksustamise välisstrateegia kohta (COM(2016)0024), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. jaanuari 2016. aasta teatist tõhusa maksustamise välisstrateegia kohta (COM(2016)0024),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrust (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrust (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (1),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) 2015/1017 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestuse pikendamise ning kõnealuse fondi ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse tehnilise täiustamise osas (COM(2016)0597), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) 2015/1017 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestuse pikendamise ning kõnealuse fondi ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse tehnilise täiustamise osas (COM(2016)0597),

| — | võttes arvesse oma 28. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Investeerimispanga (EIP) 2014. aasta aruande kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Investeerimispanga (EIP) 2014. aasta aruande kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 1. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa investeerimiskava täitmise ülevaade“ (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa investeerimiskava täitmise ülevaade“ (COM(2016)0359),

| — | võttes arvesse 15. detsembri 2010. aasta vähereguleeritud, läbipaistmatute ja koostööst keelduvate jurisdiktsioonide EIP poliitikat ja selle 8. aprilli 2014. aasta lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. detsembri 2010. aasta vähereguleeritud, läbipaistmatute ja koostööst keelduvate jurisdiktsioonide EIP poliitikat ja selle 8. aprilli 2014. aasta lisa,

| — | võttes arvesse 4. oktoobril 2016. aastal antud nõusolekut Pariisi kokkuleppe sõlmimisele Euroopa Liidu poolt (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. oktoobril 2016. aastal antud nõusolekut Pariisi kokkuleppe sõlmimisele Euroopa Liidu poolt (3),

| — | võttes arvesse komisjoni presidendi Junckeri Euroopa Parlamendi täiskogul Strasbourgis 14. septembril 2016 peetud kõnet olukorra kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni presidendi Junckeri Euroopa Parlamendi täiskogul Strasbourgis 14. septembril 2016 peetud kõnet olukorra kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse Euroopa ombudsmani 22. veebruaril 2016. aastal ja 22. juulil 2016. aastal saadetud kirju EIP-le, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ombudsmani 22. veebruaril 2016. aastal ja 22. juulil 2016. aastal saadetud kirju EIP-le,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, eelarvekomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A8-0121/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, eelarvekomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A8-0121/2017),

| A. | arvestades, et EIPd loetakse ELi rahastamisorganiks ja keskseks asutuseks avaliku ja erasektori investeeringute toetamisel ELis ning samas on tal välislaenutegevuse tõttu ka oluline roll väljaspool ELi; arvestades, et EIP kindlustab jätkuvalt Euroopa integratsiooni ja EIP roll on veelgi olulisem pärast finantskriisi algust 2008. aastal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EIPd loetakse ELi rahastamisorganiks ja keskseks asutuseks avaliku ja erasektori investeeringute toetamisel ELis ning samas on tal välislaenutegevuse tõttu ka oluline roll väljaspool ELi; arvestades, et EIP kindlustab jätkuvalt Euroopa integratsiooni ja EIP roll on veelgi olulisem pärast finantskriisi algust 2008. aastal;

| B. | arvestades, et tuleks arendada EIP igakülgset ja nõuetekohast aruandlust parlamendile; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tuleks arendada EIP igakülgset ja nõuetekohast aruandlust parlamendile;

| C. | arvestades, et EIP kasumlikkus püsis 2015. aastal tugevana ning aastane netoülejääk oli 2,8 miljardit eurot; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EIP kasumlikkus püsis 2015. aastal tugevana ning aastane netoülejääk oli 2,8 miljardit eurot;

| D. | arvestades, et EIP peab hoidma head krediidikvaliteeti ja olema oma tegevuses valiv, võttes arvesse mitte ainult investeeringute suuri mahte ja tulusust, vaid ka sotsiaalset ja majanduslikku mõju eri valdkondadele ja piirkondadele ning tehtud investeeringute panust ühiskonna hüvangusse üldisemalt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EIP peab hoidma head krediidikvaliteeti ja olema oma tegevuses valiv, võttes arvesse mitte ainult investeeringute suuri mahte ja tulusust, vaid ka sotsiaalset ja majanduslikku mõju eri valdkondadele ja piirkondadele ning tehtud investeeringute panust ühiskonna hüvangusse üldisemalt;

| E. | arvestades, et EIP peaks jätkama suuremate pingutuste tegemist, et oma laenutegevust tõhusalt laiendada, eriti vähese investeerimisvõimega piirkondades, vähendades samas taotlejate halduskoormust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EIP peaks jätkama suuremate pingutuste tegemist, et oma laenutegevust tõhusalt laiendada, eriti vähese investeerimisvõimega piirkondades, vähendades samas taotlejate halduskoormust;

| F. | arvestades, et EIP kui Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond i(EFSI) rakendamise eest vastutav asutus peaks peamise eesmärgina säilitama varade portfelli kõrge kvaliteedi ja head finantstulemused, mis annab pikaajalist majanduslikku kasu ja loob kvaliteetseid töökohti; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EIP kui Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond i(EFSI) rakendamise eest vastutav asutus peaks peamise eesmärgina säilitama varade portfelli kõrge kvaliteedi ja head finantstulemused, mis annab pikaajalist majanduslikku kasu ja loob kvaliteetseid töökohti;

| G. | arvestades, et EIP peaks kõikide olemasolevate vahenditega aitama vähendada piirkondlikku ebavõrdsust, andes nõu uute erasektori projektide väljatöötamisel ning rahastades tugevaid ja usaldusväärseid investeerimisprojekte, sekkumata samas olemasolevatesse programmidesse ega asendama neid, kui sellistel programmidel on sama eesmärk ja arvestatav keskkonnaalane, sotsiaalne ja äriühingu üldjuhtimisalane mõõde (ESG kriteeriumid); arvestades, et EIP peaks eelkõige töötama välja täiendavad võimalused nende riikide majandusarengu säilitamiseks, mis on pidanud kohaldama stabiliseerimisprogrammi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EIP peaks kõikide olemasolevate vahenditega aitama vähendada piirkondlikku ebavõrdsust, andes nõu uute erasektori projektide väljatöötamisel ning rahastades tugevaid ja usaldusväärseid investeerimisprojekte, sekkumata samas olemasolevatesse programmidesse ega asendama neid, kui sellistel programmidel on sama eesmärk ja arvestatav keskkonnaalane, sotsiaalne ja äriühingu üldjuhtimisalane mõõde (ESG kriteeriumid); arvestades, et EIP peaks eelkõige töötama välja täiendavad võimalused nende riikide majandusarengu säilitamiseks, mis on pidanud kohaldama stabiliseerimisprogrammi;

| H. | arvestades, et EIP investeeringud tugevatesse projektidesse võivad aidata lahendada noorte tööpuuduse probleemi, andes noortele vajalikud oskused ja aidates saada juurdepääsu noorte tööhõivega seotud rahastamisele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EIP investeeringud tugevatesse projektidesse võivad aidata lahendada noorte tööpuuduse probleemi, andes noortele vajalikud oskused ja aidates saada juurdepääsu noorte tööhõivega seotud rahastamisele;

| I. | arvestades, et kõigi projektide hindamisel ja seires tuleb eelkõige pöörata erilist tähelepanu ESG kriteeriumitele ja kliimamuutusele; arvestades, et sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamine on liidu täieliku arengu ja kestva edu jaoks esmatähtis; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõigi projektide hindamisel ja seires tuleb eelkõige pöörata erilist tähelepanu ESG kriteeriumitele ja kliimamuutusele; arvestades, et sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamine on liidu täieliku arengu ja kestva edu jaoks esmatähtis;

| J. | arvestades, et transpordisektorisse on tänu EIP-le investeeritud alates tema asutamisest 1958. aastal üle triljoni euro ning just selles sektoris on EIP tegutsenud kõige aktiivsemalt; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et transpordisektorisse on tänu EIP-le investeeritud alates tema asutamisest 1958. aastal üle triljoni euro ning just selles sektoris on EIP tegutsenud kõige aktiivsemalt;

| K. | arvestades, et heitkoguste vähendamine transpordisektoris on väga tõsine ülesanne ning transpordi NOx, CO2 ja muude asjaomaste heidete märkimisväärne vähendamine on vajalik, et EL suudaks saavutada oma pikaajalised kliimaeesmärgid; arvestades, et ummikud ja õhusaaste on väga suured probleemid igasuguse liikuvuse arendamisel ning inimeste tervise kaitsmisel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et heitkoguste vähendamine transpordisektoris on väga tõsine ülesanne ning transpordi NOx, CO2 ja muude asjaomaste heidete märkimisväärne vähendamine on vajalik, et EL suudaks saavutada oma pikaajalised kliimaeesmärgid; arvestades, et ummikud ja õhusaaste on väga suured probleemid igasuguse liikuvuse arendamisel ning inimeste tervise kaitsmisel;

| L. | arvestades, et EIP investeeris 2015. aastal 14 miljardit eurot transpordiprojektidesse, millest saab kasu 338 miljonit reisijat aastas ja säästetakse 65 miljonit sõidutundi aastas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EIP investeeris 2015. aastal 14 miljardit eurot transpordiprojektidesse, millest saab kasu 338 miljonit reisijat aastas ja säästetakse 65 miljonit sõidutundi aastas;

Investeeringud ELis

| 1. | toonitab, et praegune kriis on märkimisväärselt aeglustanud Euroopa majanduse kasvu ja üks peamisi tegureid on investeeringute vähenemine ELis; rõhutab, et avaliku ja erasektori investeeringute vähenemine on jõudnud ärevust tekitava tasemeni kriisist kõige enam mõjutatud riikides, mida kinnitavad Eurostati andmed selle kohta, et aastatel 2007–2015 on kapitali kogumahutus põhivarasse vähenenud Kreekas 65 % ja Portugalis 35 %; peab muret tekitavaks makromajanduslikku tasakaalustamatust ja töötuse määra, mis mõnes liikmesriigis on endiselt kõrge; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toonitab asjaolu, et ELi konkurentsivõime tugevdamine, suurem majanduskasv ja tööhõive sõltuvad muu hulgas nende investeeringute suurenemisest, mida tehakse eeskätt teadusuuringutesse, innovatsiooni, digiteerimisse, energiatõhususse ja jätkusuutlikusse, ringmajandusse ning idufirmade ja olemasolevate VKEde toetamisse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et EIP-l on vaja kindlasti osaleda investeerimislõhe vähendamises kindlate majanduskriteeriumite alusel; kutsub EIPd keskendama jõupingutused tulemuslikumatele ja energiatõhusamatele investeeringutele ning erasektori investeeringute ligimeelitamisele ja võimaldamisele; palub EIP-l hoiduda suurtest infrastruktuuriprojektidest, millel võib olla tõsine keskkonnamõju ja mis ei tarvitse anda tegelikku lisaväärtust majanduse ja kohalike elanike jaoks; kutsub EIPd suurendama tehnilise abi andmist, et lahendada vähese projektide koostamise probleemi ja aidata liikmesriikidel teha kindlaks rahastamiskõlblikke projekte; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et EIP laenulepingute maht oli 2015. aastal stabiilne (77,5 miljardit eurot; 2014. aastal 77 miljardit eurot); juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi see näitaja on kooskõlas EIP tegevuskavas 2015–2017 välja kuulutatud eesmärgiga, peaks praegune olukord ergutama panka seadma kõrgemaid eesmärke ja suurendama EIP laenulepingute mahtu; tuletab meelde, et EIP peaks täitma peamist rolli strateegia „Euroopa 2020“ elluviimisel „Horisont 2020“ vahendi raames; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on seisukohal, et EIP kui ELi pank, mis on hõlmatud ja reguleeritud aluslepingute ja asjakohase lisatud protokolliga, peaks paremini vastama sellele eristaatusele, mis tähendab teatavaid õigusi ja kohustusi; märgib, et EIP täidab olulist rolli üha suurema arvu rahastamisvahendite rakendamisel, mis võimendavad ELi eelarvevahendeid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | võtab teadmiseks hea uudise, et EIP suutis täita koos aktsionäridega võetud kohustuse teha investeeringuid kokku vähemalt 180 miljardit; |
| --- | --- |

6.

| 7. | juhib tähelepanu asjaolule, et kapitali täiendav suurendamine väärib kaalumist, et kaitsta panga rahastamisvõimet tulevikus, ning rõhutab samas, et oluline on tagada vahendite tõhus ja vastutustundlik majandamine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on seisukohal, et EIP laenutegevuse suurendamine võiks olla saavutatav avaliku sektori vahendite parema koostoime abil, mis omakorda hoogustaks avaliku ja erasektori investeeringuid; rõhutab, et sellise suurendamisega peaks kaasnema EIP tootevaliku asjakohane mitmekesistamine, sh avaliku ja erasektori partnerluse ja muude innovatiivsete instrumentide ulatuslikuma ja usaldusväärse kasutamise abil, säilitades samas avaliku ja erasektori tulude tasakaalu, et paremini täita reaalmajanduse ja turu vajadusi; rõhutab sellise tegevuse vajalikkust, kuid tõdeb samas, et uued tooted eeldavad nende sobilikkuse tagamiseks sageli täiendavaid haldusvahendeid, ning erilist tähelepanu tuleks pöörata rahaliste vahendite strateegilisele eraldamisele ja ELi poliitikaeesmärkide edendamisele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | võtab teadmiseks asjaolu, et EIP eraldas 2015. aastal 1,35 miljardit eurot investeerimiseks projektidesse kogu Kreekas; võtab teadmiseks, et EIP on eraldanud alates kriisi algusest 2008. aastal Kreekasse investeeringute tegemiseks üle 12 miljardi euro; |
| --- | --- |

9.

| 10. | peab tervitatavaks tõsiasja, et EIP on kriisile reageerinud oma tegevuse märkimisväärse laiendamisega, sealhulgas kriisist kõige rängemini mõjutatud riikides; kutsub EIPd veelgi toetama ELi riike kohandamisprogrammide abil, et aidata käivitada nende majanduse elavdamist ja soodustada üleminekut säästvale majandusele, tagades ühtlasi, et nad täidaksid täielikult EIP kehtestatud tasuvate investeeringute kriteeriume; juhib tähelepanu asjaolule, et toetust tuleks anda nii rahalise toetusena kui ka suutlikkuse suurendamise abil, et aidata kaasa projektide investeerimisvalmiduse saavutamisele; rõhutab regionaalarengu olulisust ning nõuab dialoogi ja koostöö tõhustamist piirkondade ja kohalike omavalitsustega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | juhib tähelepanu EIP-le tehtud korduvatele üleskutsetele kiirendada ja hõlbustada heade tavade levitamist kõigis liikmesriikides, tehes seda eelkõige asjaomaste riiklike tugipankade ja asutuste kaudu, mis on oluline vahend kooskõlastatud ELi lahenduse pakkumiseks investeeringute madalale tasemele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | loodab, et EIP teeb ka edaspidi komisjoni ja liikmesriikidega koostööd, et lahendada süsteemseid probleeme, mis takistavad teatavatel piirkondadel või riikidel EIP rahastamismeetmetest täit kasu saamast; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et EIP kasutab väga erinevaid rahastamisvahendeid, nt laene, tagatisi, projektivõlakirju ja avaliku ning erasektori partnerlust, et toetada avaliku ja erasektori investeeringuid transporti; rõhutab, et on oluline koordineerida ELi erinevaid rahastamisliike, tagamaks ELi transpordipoliitika eesmärkide saavutamine kogu liidus, võttes arvesse, et mitte kõik projektid ei ole rahastamiskõlblikud avaliku ja erasektori partnerluse tüüpi vahenditest; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et EIP peaks esmatähtsateks pidama innovatsioonil põhinevaid projekte, millel on selge Euroopa lisaväärtus; juhib tähelepanu tõsiasjale, et oluline on rahastada projekte, millel on võimalikult suur mõju töökohtade loomisele; kutsub EIPd kiirendama projektide hindamist, pöörates erilist tähelepanu otseselt ja kaudselt loodavate töökohtade hulgale ja kvaliteedile; palub EIP-l tegutseda turutingimustele vastavalt, et luua võrdsed tingimused teistele investoritele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toetab komisjoni soovi vaadata läbi kehtiv finantsmäärus; toetab eelkõige määruse sätteid, mis puudutavad innovaatiliste rahastamisvahendite kasutamist, nt projektivõlakirjad, juhul kui need ei näe ette kahjumi ühiskonna kanda jätmist t ja kasumi erakätesse minekut; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub EIP-l esitada põhjaliku hinnangu selle kohta, millist mõju võib Ühendkuningriigi EList väljaastumise otsus avaldada panga finantsolukorrale ja tegevusele; rõhutab, et EIP-l tuleb pikaajaliste kohustuste võtmisel võtta arvesse Ühendkuningriigi otsust EList välja astuda; kutsub EIPd pidama dialoogi Ühendkuningriigi valitsusega, et tagada väga vajalik kindlus Ühendkuningriigis läbiviidavatele projektidele, mida praegu EIP rahastab või mille rahastamist praegu taotletakse; palub EIP-l uurida ja kavandada mitmesuguseid võimalikke suhteid, mis EIP-l võiksid olla Ühendkuningriigiga pärast tema otsust EList välja astuda; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ergutab EIP gruppi järgima täielikult komisjoni seisukohta maksustamise agressiivse vältimise struktuuride suhtes ja rõhutab, et lisaks EIP enda kaitsemeetmetele kontrollib EIP volituste raames majandatavate avaliku sektori vahendite kasutamist ka Euroopa Kontrollikoda; kutsub selleks EIPd lõpetama koostöö vahendajate, riikide ja jurisdiktsioonidega, kes on kantud maksualasest koostööst keelduvate jurisdiktsioonide ELi loetellu; märgib, et kõik EIP, sealhulgas finantsvahendajate rahastatavad projektid avaldatakse EIP veebisaidil; soovitab EIP-l suurendada teadustegevuse ja valdkondliku analüüsi võimet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et igasuguste kahjulike maksutavade vastane võitlus peaks jääma EIP esmaseks prioriteediks; kutsub EIPd rakendama kiiresti ELi asjaomaseid õigusakte ja norme, milles käsitletakse maksustamise vältimist, maksuparadiise ja muid seonduvaid küsimusi, ning nõudma oma klientidelt nimetatud reeglite täitmist; peab muret tekitavaks asjaolu, et EIP ei ole avaldanud teavet tegelikult tulusaavate omanike kohta, eriti juhul, kui rahastamine põhineb börsivälistesse ettevõtetesse investeerivatel fondidel; ergutab EIPd võtma proaktiivseid meetmeid ja kasutama tugevdatud hoolsusmeetmeid, kui leitakse, et EIP projekt on seotud maksuprobleeme tekitanud jurisdiktsiooniga; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et maksualasest koostööst keelduvate jurisdiktsioonide ELi loetelu peaks avaldatama 2017. aasta lõpus; kutsub sellega seoses EIPd vaatama läbi oma poliitika vähereguleeritud, läbipaistmatute ja koostööst keelduvate jurisdiktsioonide kohta ja parandama seda niipea, kui saab valmis maksualasest koostööst keelduvate jurisdiktsioonide ELi loetelu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub EIPd veelgi suurendama oma läbipaistvusnõudeid kõikidel tasanditel; ergutab EIPd tagama, et nii otserahastamine kui ka vahendajate kaudu rahastamine hõlmaks riigipõhiseid andmed; palub EIP-l täita Euroopa ombudsmani soovitusi ja nõuab, et suurendataks EIP kaebuste esitamise mehhanismi sõltumatust; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub EIPd üles jätkama kommunikatsiooni parandamist finantsvahendajatega, et nad saaksid toetusesaajaid paremini teavitada nende käsutuses olevatest EIP rahastamisvõimalustest; tunneb sellega seoses heameelt hiljuti loodud mehhanismi üle, millega laenu andev krediidiasutus või investeerimisühing, kes kasutab projekti rahastamiseks EIP vahendeid, peab saatma toetusesaajale kirja, milles on EIP rahastamise kasutamine selgelt märgitud; |
| --- | --- |

21.

| 22. | usub, et kõlapinna ja kodanike heakskiidu tagamiseks projektidele on hädavajalik läbipaistvus ning kodanike juurdepääs teabele rahastamiskavade ja -struktuuride kohta; |
| --- | --- |

22.

VKEde toetamine

| 23. | toetab kindlalt EIP rõhuasetust väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) rahastamisele: neile anti 2015. aastal 37 % uutest laenudest (28,4 miljardit eurot); avaldab eriti suurt heameelt asjaolu üle, et EIP tegevus aitas luua ja säilitada 4,1 miljonit töökohta Euroopa VKEdes ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjates (+13 % 2014. aastaga võrreldes); tuletab meelde, et VKEd on Euroopa majanduse selgroog ja seal luuakse 85 % kõigist uutest töökohtadest ning nende toetamine peab olema jätkuvalt panga peamine eesmärk; rõhutab, et EIP on üks institutsioonidest, mis aitab vähendada VKEde rahastamise puudujääki; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunneb heameelt EIP rolli üle kohaliku erasektori arengus; juhib tähelepanu asjaolule, et EIP mikrorahastamise toetus oli eriti tulemuslik, sest kõigest 184 miljoni euro ulatuses antud mikrokrediidi abil säilitati mikroettevõtjates 230 500 töökohta, samal ajal kui VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele antud peaaegu 3 miljardi suurune laenusumma osutus palju vähem tõhusaks, sest säilitati ainult 531 880 töökohta; juhib tähelepanu sellele, et mikrorahastamise investeerimisvahendite finantsvõimenduse määr oli samuti palju kõrgem kui börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate fondide oma; juhib tähelepanu sellele, et mikrokrediit on soolise aspektiga tugevalt seotud, sest selle abil luuakse naistele kaks korda rohkem töökohti kui meestele; palub, et EIP eraldaks mikrorahastamiseks rohkem vahendeid; palub komisjonil ja liikmesriikidel tunnustada seda edu ELi välislaenude andmise volituste kohase mikrokrediidi eelarve suurendamisega; peab kahetsusväärseks, et EIP ei toetanud väljaspool AKV piirkonda ühtegi mikrorahastamisasutust, ja nõuab, et samasugust mikrorahastamise toetust antaks ka kõigis teistes arenguriikides, kus EIP tegutseb; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väljendab heameelt asjaolu üle, et EIP on hakanud asetama suuremat rõhku VKEde toetamisele; tunneb muret, et kuna eesmärk on võimalikult palju töökohti säilitada (see hõlmab ka koondamise ohuta olemasolevaid töökohti), võidakse EIP raha eraldada pigem suurematele ettevõtjatele; palub, et EIP seaks oma rahastamistegevuses eesmärgiks mitte ainult töökohtade säilitamise ja nendest teatamise, vaid ka töökohtade loomise ning ILO standardite järgimise; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palub EIP-l nõuda, et äriühingud, mis osalevad EIP kaasrahastatavates projektides, peaksid kinni meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõttest palga, töölevõtmise ja elukutse küsimustes; palub EIP-l rahastatavate projektide üle otsustamisel võtta arvesse seda, milliseid ettevõtja sotsiaalse vastutuse meetmeid on kandidaadid võtnud; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tuletab meelde vajadust toetada kohalikke VKEde projekte, mille eesmärgiks on jätkusuutlikud ja pikaajalised investeeringud ning mis pakuvad töökohti innovatsiooni, teadus- ja arendustegevuse ning energiatõhususe valdkonnas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on seisukohal, et arvestades mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete strateegilist rolli tööhõive taseme kujundamisel, peaks EIP ühtlasi koostama strateegia nimetatud ettevõtete rahastamise suurendamiseks ebasoodsa majandus- ja panganduskeskkonnaga riikides; usub, et erilist tähelepanu tuleks pöörata ka konkurentsivõimelistele ja paindlikele väga väikestele ettevõtetele, kes vajavad rahastamist, ja mikroettevõtetele, mille arvele langeb 30 % erasektori tööhõivest ELis ja mis on majanduse tagasilöökide suhtes tundlikumad kui suuremad ettevõtjad; usub, et kõnealune strateegia peaks hõlmama haldus- ja nõustamissuutlikkuse suurendamist eesmärgiga anda teavet ja tehnilist tuge VKEdele arenguks ja rahastamise taotlemiseks; on seisukohal, et rahastamise kättesaadavuse osas võiks EIP pöörata tähelepanu mikroettevõtete võimalikule rahastamispuudujäägile, kasutades selliseid rahastamisvahendeid ja -tooteid nagu mikrokrediit ja tagatised; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tunneb heameelt EIP rahastamistegevuse üle taristu ja transpordi valdkonnas, kuna nende projektidega suurendatakse oluliselt kaubanduse potentsiaali ja neil võib olla võimendav mõju VKEde rahvusvahelistumise toetamisel, eriti ebasoodsate geograafiliste tingimustega piirkondades; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on arvamusel, et EIP peaks olema eriti hoolikas, et tagada tema poolt üles ehitatud finantsvahendajate võrgustiku usaldusväärsus ja suutelisus rahastada tulemuslikult ja kooskõlas ELi poliitikameetmetega dünaamilisi ja konkurentsivõimelisi VKEsid; kutsub EIPd üles tegema tihedamat koostööd piirkondlike avalik-õiguslike asutustega, et optimeerida VKEde rahastamisvõimalusi; rõhutab vajadust kohandada investeerimisprogramme väikesemahuliste projektide jaoks, et tagada VKEde osalemine; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et rahastamisele juurdepääs on VKEde jaoks üks kõige pakilisemaid probleeme; toonitab vajadust, et EIP strateegia võimaldaks VKEdele täiendavat ja paremat juurdepääsu rahastamisele, sealhulgas kaubandust hõlbustavate programmide ja algatuste, näiteks Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ ning uute Euroopa, Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna VKEde kauplemistegevuse rahastute kaudu; soovitab kehtestada EIP rahalisi vahendeid väljamaksvatele vahendajapankadele proaktiivsemad VKEde ja mikroettevõtetega seotud poliitikanõuded; soovitab EIP poolt vahendatud laenude kohaliku majandusega seotud ja sotsiaalse mõju hindamist veelgi läbipaistvamaks muuta; rõhutab, et EIP panus VKEdega seotud programmidesse neis kolmandates riikides, kellel on ELiga kaubanduse osas soodusrežiim, peaks olema suunatud asjaomaste ettevõtete ülemaailmsetesse tarneahelatesse integreerimisele, samal ajal kui konkreetselt ida- ja lõunanaabruses peaksid sellised EIP programmid olema orienteeritud VKEde Euroopa väärtusahelatesse integreerimisele; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab tungivalt, et EIP rahalisi vahendeid ei suunataks mitte üksnes VKEdele, vaid ka tundliku taristu arendamisele, kuna paljudes partnerriikides võib sellise taristu puudumine tõsiselt takistada kaubanduse kasvu ning riigi elanike võimet osta kaupu ja teenuseid EList ja müüa neid ELi; |
| --- | --- |

32.

EFSI

| 33. | tunneb heameelt EFSI (mida reguleeriv õigusakt jõustus 2015. aasta juulis) tegevuse alustamise üle; toonitab, et programmi edu sõltub selle kiirest ja täielikust elluviimisest; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab eriti asjaolu, et resolutsiooni koostamise ajal ja kuna näitajad kasvavad veelgi, oli EFSI poolt heaks kiidetud projektidesse investeerimise maht kokku 168,8 miljardit eurot ehk 54 % algselt eesmärgiks seatud mahust (315 miljardit eurot); juhib tähelepanu asjaolule, et seni on heaks kiidetud 450 tehingut 28 liikmesriigis; kutsub EIPd üles tegema rohkem, et tagada täiendavus EFSI projektide valimisel, ja teha jõupingutusi, et parandada projektide geograafilist ulatust ning suurendada nende panust säästva ja aruka majanduskasvu saavutamisse; |
| --- | --- |

34.

Innovatsioon ja konkurentsivõime

| 35. | väljendab heameelt, et EIP on jõuliselt kasvatanud innovatiivsete projektide rahastamist: 18,7 miljardit eurot 2015. aastal, võrreldes vähem kui 10 miljardi euroga 2008. aastal, ning on seisukohal, et seda tuleks veelgi suurendada; nõuab tungivalt, et EIP jätkaks neid pingutusi ja keskenduks tulevikutehnoloogiate, nt energiasäästliku transpordi, robootika, biomajanduse, digitaalmajanduse ja uute ravivõimaluste arendamisele parema elu nimel; usub, et keskendumine InnovFinile ja finantstehnoloogiale aitab kaasata lisaväärtust andvaid projekte liikmesriikides; on seisukohal, et EIP võiks rohkem toetada innovatsiooni, kasutades selleks suunatud investeeringuid haridusse ja koolitusse, samuti idufirmadesse ja arenevatesse ettevõtetesse, eelkõige vähem arenenud piirkondades; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palub, et EIP võtaks transpordiprojekte rahastades arvesse ja püüaks saavutada sünergiat turismiga, et arendada ELi turismisektorit ja suurendada selle konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on seisukohal, et uuenduslik ja mõjus majandus eeldab arenenud ja kvaliteetse transpordisüsteemi olemasolu ning see peaks olema üks prioriteete, kusjuures erilist tähelepanu tuleks pöörata ELi idapiirkonnale, samuti uuenduslikele mitmeliigilistele taristulahendustele, nagu lühikesed mitmeliigilised tunnelid, sillad või praamid hõredalt asustatud piirkondades; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub EIPd üles rohkem pingutama, et arendada tehnilise abi andmist oma nõustamiskeskuse kaudu parimate juhtimistavade edendamise eesmärgil; |
| --- | --- |

38.

Võitlus noorte tööpuuduse vastu

| 39. | toonitab, et EIP peaks arendama edasi oma programmi „Oskused ja töökohad – investeerimine noorte jaoks“ ning ka edaspidi investeerima haridusse ja inimkapitali, et anda noortele vajalikud oskused juurdepääsuks rahastamisele seoses noorte tööhõivega VKEdes ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjates; |
| --- | --- |

39.

| 40. | on seisukohal, et EIP peaks töötama välja võimalused ettevõtjate kõlblikkustingimuste lõdvendamiseks üle 25 % suuruse tööpuudusega piirkondades eesmärgiga ergutada noorte ettevõtlust ja toetada ettevõtete asutamist, seadmata küsimärgi alla projektide elujõulisust; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tuletab meelde, et EIP investeeringud tugevastesse investeerimisprojektidesse võivad aidata kaasa sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisele, eriti kõrge tööpuuduse määra ja madala tööviljakusega liikmesriikides; kutsub EIPd arendama edasi oma strateegilise planeerimise programmi, et võidelda suure tööpuudusega; väljendab heameelt asjaolu üle, et viimastel aastatel on pidevalt kasvanud EIP toetus sotsiaalmajutuse projektidele, ning kutsub EIPd üles veelgi suurendama oma investeeringuid sotsiaalmajutuse projektidesse; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab, et EIP vastupanuvõime algatuse raames tuleb keskenduda kvaliteetsetele projektidele, ning toonitab EIP tähtsat rolli ELi kavandatava välisinvesteeringute kava juures vastupidavamate majanduste loomisel, mis käsitlevad vaesuse algpõhjuseid; rõhutab nende EIP algatuste tähtust, mis on suunatud eelkõige noortele ja naistele, mis annavad panuse sotsiaalselt oluliste sektorite (nt vesi, tervishoid ja haridus) investeeringutesse või mis suurendavad toetust ettevõtlusele ja erasektorile; |
| --- | --- |

42.

Kliimameetmed

| 43. | märgib, et 2015. aasta avaldas EIP pärast avalikku konsulteerimist ametliku kliimameetmete strateegia, mille eesmärk on aidata kaasa Pariisi kokkuleppe rakendamisele nii liikmesriikide kui ka rahvusvahelisel tasandil; tuletab meelde vajadust rakendada EIP 2015. aasta kliimastrateegia ja palub anda konkreetselt aru strateegias sisalduvate meetmete rakendamisest; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palub EIP-l tõhustada oma tegevust võitluses kliimamuutuste vastu, millega oli seotud 27 % 2015. aastal heaks kiidetud projektidest ja millesse tehti investeeringuid kogusummas 20,6 miljardit eurot – see on seni suurim EIP aastane investeering kliimameetmetesse, kusjuures peaaegu 50 % EIP poolt heaks kiidetud projektidest oli 2015. aastal keskendunud kliima- ja keskkonnaküsimustele; kordab, et oluline on minna fossiilkütustelt üle taastuvatele energiaallikatele ja suurendada energiatõhusust kooskõlas Euroopa Liidu poolt 2015. aasta märtsis võetud kohustusega vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid 2030. aastaks vähemalt 40 %; rõhutab, et oluline on anda rahalist abi kohalikele energiaallikatele, et saada üle Euroopa suurest sõltuvusest välismaisest energiast ja tagada energiavarustuskindlus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | julgustab EIPd jätkuvalt toetama jätkusuutlikku, turvalist, kliimasõbralikku ja uuenduslikku transporti ning parandama veelgi transpordi kättesaadavust piiratud liikumisvõimega reisijatele; toonitab, et liidu jaoks on esmatähtis tagada Euroopa lisaväärtusega projektide, sh piiriüleste transpordiühenduste piisav rahastamine, pöörates erilist tähelepanu mahajäetud või lammutatud piiriülestele piirkondlikele raudteeühendustele; toonitab, et Euroopa investeerimispoliitika peab pöörama suuremat tähelepanu horisontaalsetele teemadele, eelkõige seoses tuleviku transpordivahendite ja -teenustega, selleks tuleb samaaegselt ja sidusalt arendada alternatiivse energia ja telekommunikatsiooni võrke; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab COP 21 raames transpordi osas seatud eesmärkide olulisust võitluses kliimamuutusega; rõhutab, et tuleks eraldada finantsvahendeid selleks, et saavutada üleminek maanteetranspordilt raudtee- ja vee-, sh siseveetranspordile; toonitab ühtlasi, et tähelepanu tuleks pöörata puhtasse energiasse ja kaasaegsetesse transporditeenustesse investeerimisele; teeb sellega seoses ettepaneku suurendada selleks mõeldud rahastamisvahendite, nt Euroopa puhta transpordi rahastamisvahendi mahtu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, et investeeringud peaksid põhinema väliskulude, sh kliimamuutuse põhjustatud kulude minimeerimisel, mis vähendaks tulevikus koormust riikide eelarvele; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub komisjoni ja EIPd üles toetama investeerimist säästvasse linnaliiklusesse, mis põhineks ideaaljuhul säästva linnalise liikumiskeskkonna kavadel koos asjakohaste kriteeriumitega, et vähendada ummikuid, kliimamuutust, õhusaastet, müra ja liiklusõnnetusi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | märgib, et vähendamaks taristute rajamise ja ülalpidamise koormust maksumaksjale ning riigieelarvele laiemalt, peaksid avaliku ja erasektori partnerluse tüüpi transporditaristuprojektid üldiselt lähtuma põhimõttest „kasutaja maksab“; |
| --- | --- |

49.

| 50. | soovitab keskenduda laenuandmistehingutes väiksemamahulistele põhivõrguvälistele detsentraliseeritud taastuvenergia projektidele, millesse on kaasatud kodanikud ja kogukonnad, ning integreerida kogu EIP poliitikasse ja tegevusse põhimõtte, mille kohaselt on esmatähtis energiatõhusus; |
| --- | --- |

50.

Välislaenude andmise volitus

| 51. | tuletab meelde, et EIP välispoliitika, eelkõige piirkondlikud tehnilised tegevussuunised, peaksid olema kooskõlas ELi lepingu artikli 21 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaste ELi välistegevuse eesmärkidega; |
| --- | --- |

51.

| 52. | nõuab kõigi ELi välistegevuse rahastamisvahendite, sh EIP vastupanuvõime algatuse, ELi tulevase välisinvesteeringute kava ja EIP välisvolituste läbivaatamise sidusust ja ühtlustamist; ootab eelkõige, et ajakohastatud piirkondlikud tehnilised tegevussuunised või mistahes samaväärsed dokumendid, mida kasutatakse ELi eesmärkide ja EIP välistegevuse seostamiseks, oleksid senisest üksikasjalikumad; |
| --- | --- |

52.

| 53. | loodab, et EIP välislaenude andmise volituse läbivaatamisel lepivad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid kokku idanaabruse piirkonna jaoks suure summa eraldamises, võttes arvesse, et 2017. aasta keskel saavutatakse idanaabruse puhul ülemmäär ja EIP-l ei pruugi olla võimalik jätkata laenude andmist kogu välislaenude andmise volituse kehtivuse ajal; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rõhutab, et EIP tegevus peaks kaasa aitama tegevuskava 2030 eesmärkide saavutamisele, ning seetõttu palub EIP-l parandada oma suutlikkust hinnata projektide mõju tegevuskava 2030 eesmärkidele, muu hulgas sotsiaalset, soolist ning keskkonna- ja kliimamõju; väljendab heameelt EIP praeguse töö üle soostrateegia väljatöötamisel, EIP välislaenude andmise volitusega seotud kliimastrateegia vastuvõtmise üle 2015. aasta detsembris ning selle üle, et EIP on lubanud suurendada arenguriikidesse tehtavate investeeringute puhul kliimaga seotud projektide osakaalu 2020. aastaks 35 %ni; rõhutab, et kui tegemist on maal ja loodusvaradel põhinevate põliskogukondi puudutavate investeeringutega, tuleb projektide kohta läbi viia põhjalikud konsultatsioonid, muu hulgas vabatahtliku, eelneva ja teadliku nõusoleku põhimõtte kohaldamise abil; |
| --- | --- |

54.

| 55. | väljendab heameelt Cotonou lepingu alusel teostatud EIP arengukoostöö operatsioonide üle ning aastate 2014–2020 välislaenude andmise volituse üle, mis annab EIP välistegevusele kuni 30 miljardi euro ulatuses ELi garantii; rõhutab vajadust järgida ELi aluslepingutest tulenevaid kohustusi (sh ELi lepingu artiklit 21 ja ELi toimimise lepingu artiklit 208), ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava, Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ning arengu tõhususe põhimõtteid (muu hulgas täiendavust, abisaajariigi omavastutust, kooskõla abisaajariigi arengustrateegiatega ning projektide valiku läbipaistvust); osutab samuti Euroopa Kontrollikoja 2014. aasta eriaruandele nr 16, milles palutakse komisjonil tagada, et ELi toetust antakse sellise dokumenteeritud hinnangu põhjal, milles hinnatakse ELi toetuste lisaväärtust seoses ELi arengueesmärkide saavutamisega; |
| --- | --- |

55.

| 56. | nõuab tungivalt, et EIP eel- ja järelhindaks paremini oma projektide mõju väljaspool ELi, et tagada nende edukas elluviimine, tegeliku lisaväärtuse loomine ja kohalikes kogukondades jätkusuutliku ning kaasava majanduskasvu eesmärgi täielik järgimine; |
| --- | --- |

56.

| 57. | tunneb heameelt selle üle, et tänu EIP tulemuste mõõtmise raamistikule on suurenenud läbipaistvus ja aruandekohustus; palub, et juhuslikku valimit neist peaaegu 400 projektist, mis hindamisel läbisid tulemuste mõõtmise, hindaksid pärast lõppemist uuesti sõltumatud eksperdid; palub, et järelhindamise tulemustest antaks parlamendile aru; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tuletab meelde, et muude EIP kasutatavate finantsvahendajate (eelkõige kommertspankade, aga ka mikrorahastamise asutuste ja kooperatiivide) puhul peaks EIP suure läbipaistvuse huvides tagama, et vahendatud laenude suhtes kohaldatakse samasuguseid läbipaistvuse nõudeid nagu muud liiki laenude suhtes; |
| --- | --- |

58.

| 59. | peab kahetsusväärseks, et EIP aruandes selle ELi välise tegevuse kohta ei ole mingit teavet EIP viivislaenude mahu ja arvu kohta; palub, et EIP esitaks parlamendile igal aastal ülevaate säästva arengu rahastamisel tekkinud maksetähtaja edasilükkamiste ja kahjumi kohta; palub selle teabe esitada rahastamisvahendi liikide ja piirkondade kaupa. |
| --- | --- |

59.

| 60. | nõuab, et algatataks poliitiline arutelu, millesse kaasataks Euroopa Parlament ja mis käsitleks EIP kavandatud koostööd Aasia Taristuinvesteeringute Pangaga (AIIB); võtab murega teadmiseks selle, et praegu ei nähta AIIB juhtimisstruktuuridega ette aktsionäride piisavat kaasamist projektide rahastamisotsustesse ning et projekte käsitlev avalikult kättesaadav dokumentatsioon ei sisalda ühtegi üksikasja AIIB laenuvõtjatelt nõutavate keskkonna- ja sotsiaalvaldkonna meetmete täitmise kohta; nõuab, et EIP looks koostoimet ja võimaluse korral ühendaks ressursid muude piirkondlike arengupankadega, tagamaks, et nende tegevus ei ole üksteisega konkureeriv; peab oluliseks seda, et EIP propageeriks muude arengupankadega tehtavas koostöös läbipaistvust ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite järgimist kui tingimust mis tahes kapitali kaasamiseks; palub EIP-l tagada, et EIPga kaasrahastatavates projektides osalevatelt ettevõtjatelt nõutaks võrdse tasustamise ja töötasude läbipaistvuse põhimõtte ning meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte järgimist, nagu see on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivis 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes; juhib ühtlasi tähelepanu asjaolule, et otsustades, milliseid projekte rahastada, peaks EIP võtma arvesse seda, milliseid meetmeid on kandidaatettevõtja võtnud seoses ettevõtja sotsiaalse vastutusega; |
| --- | --- |

60.

| 61. | peab kiiduväärseks asjaolu, et Euroopa Ülemkogu kiitis heaks EIP algatuse võtta kiiresti kasutusele täiendav rahastamine jätkusuutliku majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetuseks lõunanaabruses ja Lääne-Balkani riikides; tuletab meelde, et EIP tehnilise abi rahastu on väga oluline täiendus heaks kiidetud rahastamisele, eriti vaestes riikides; palub EIP-l võtta arvesse kohalikku konteksti, kui nad investeerivad kolmandates riikides; nõuab tungivalt, et EIP suurendaks läbipaistvust tegelike tulusaajate ja lõplike abisaajate osas, eriti juhul kui kõnesolev rahastamine tugineb börsivälistesse ettevõtetesse investeerivatele fondidele; usub, et finantsvahendajate valimine peaks olema rangem; |
| --- | --- |

61.

| 62. | palub EIP-l võtta arvesse kohalikku konteksti, kui nad investeerivad kolmandates riikides; tuletab meelde, et kolmandatesse riikidesse investeerimine ei või põhineda ainult võimalikult suure kasumi saamise põhimõttel, vaid selle eesmärk peaks olema saavutada erasektori juhitav pikaajaline jätkusuutlik majanduskasv ja vähendada vaesust töökohtade loomise ning tootmisressurssidele parema juurdepääsu abil; usub, et finantsvahendajate valimine peaks selles osas olema rangem; |
| --- | --- |

62.

| 63. | märgib, et EIP vastupanuvõime algatust lõunanaabruses ja Lääne-Balkanil tuleks käsitada täiendusena komisjoni uuele algatusele koostada välisinvesteeringute kava; |
| --- | --- |

63.

| 64. | rõhutab, et on vaja suurendada panga projekti rahastamises osalemise nähtavust eri projektide sidusrühmade jaoks, eelkõige väljaspool Euroopa Liitu, kuna see on hädavajalik selleks, et kohalikud elanikud oleksid teadlikud oma õigusest esitada kaebusi kaebuste käsitlemise büroole ja Euroopa Ombudsmanile; |
| --- | --- |

64.

| 65. | palub EIP-l pöörata suurt tähelepanu arenguriikidele ja eelkõige neile riikidele, mis kannatavad konfliktide ja äärmise vaesuse all, ning nõuab, et EIP jätkaks säästva kasvu aktiivset edendamist arenguriikides; palub EIP-l teha koostööd Aafrika Arengupangaga, et rahastada majandusarengut edendavaid pikaajalisi investeeringuid; tunneb heameelt asjaolu üle, et saavutamaks arenguriikides projektidega paremaid tulemusi, on ELi toetus üha rohkem ühendatud EIP laenudega; |
| --- | --- |

65.

| 66. | võtab teadmiseks komisjoni teostatud Euroopa Investeerimispanga (EIP) välislaenude andmise volituse vahekokkuvõtte tulemused; rõhutab, et EIP tegutseb arenguvolituse alusel ja peab juhinduma poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõttest; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et EIP rahastatavad projektid oleksid kooskõlas ELi poliitikaga ja järgiksid Euroopa huve, ning rõhutab vajadust tagada EIP kui ELi rahastamisorgani töö kooskõla ÜRO säästva arengu eesmärkidega; |
| --- | --- |

66.

| 67. | võtab teadmiseks positiivse asjaolu, et mõnedes piirkondades vahekokkuvõtte tegemise hetkeks eraldatud rahaliste vahendite summad moodustavad piirkondlikust ülemmäärast suure osa; on seisukohal, et see näitab, et liidu prioriteete on nii võimalik kui ka soovitatav täpsemalt suunata, parandamaks välispoliitika eesmärkidele, nt rändekriisile reageerimist; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kutsub komisjoni üles looma raamistiku EIP iga-aastaseks aruandluseks väljaspool ELi teostatavate operatsioonide kohta, pidades silmas liidu välistegevuse üldiste juhtpõhimõtete järgimist; toetab vahekokkuvõttes tehtud järeldust, et EIP piirkondlikke tehnilisi tegevussuuniseid tuleks Euroopa välisteenistusega tihedas koostöös ajakohastada, et need kajastaksid paremini EIP tegevuse kooskõla liidu prioriteetidega; palub komisjonil selle ajakohastamise raames tagada, et EIP aruandlus oleks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 21; on seisukohal, et EIP-le ette nähtud fakultatiivne lisasumma tuleks teha kättesaadavaks üksnes juhul, kui niisuguses aruandluses on tehtud edusamme; |
| --- | --- |

68.

| 69. | palub EIP-l pöörata suuremat tähelepanu sellele, kuidas tema tehingud mõjutavad inimõigusi ja töötajate õigusi, ning jätkata oma sotsiaalsete normide poliitikast lähtudes pangandusvaldkonnas inimõiguste poliitika ülesehitamist; soovitab seetõttu lisada EIP projektide hindamisse inimõiguste olukorra hindamise võrdlusalused; |
| --- | --- |

69.

Pagulaskriis ja ELi-sisene ränne

| 70. | palub EIP-l jätkata meetmeid pagulaskriisi lahendamiseks ja rändetulvaga toimetulekuks, rahastades erakorralisi projekte sihtriikides ning võttes võimaluse korral pikaajalisi kohustusi seoses projektidega, mille eesmärk on luua töökohti ja hoogustada kasvu rände päritoluriikides; |
| --- | --- |

70.

| 71. | palub EIP-l jätkata sotsiaalmajutuse projekti rahastamist, et tulla toime suure arvu saabuvate pagulastega ELi liikmesriikides, eriti Kreekas ja Itaalias; |
| --- | --- |

71.

| 72. | rõhutab, et EIP-l on vaja tagada suurem läbipaistvus ja aruandekohustus; rõhutab tõsiasja, et EIP esitab igal aastal Euroopa Parlamendile kolm eri aruannet oma tegevuse kohta ning EIP president ja töötajad osalevad korrapäraselt Euroopa Parlamendi ja selle mitmesuguste komisjonide taotlusel korraldatavatel kuulamistel; on seisukohal, et tugevama parlamentaarse kontroll osas EIP tegevuse üle on siiski veel arenguruumi; tunneb heameelt, et allkirjastati institutsioonidevaheline kokkulepe EIP ja Euroopa Parlamendi vahelise teabevahetuse kohta, et parlamendiliikmetel oleks muu hulgas võimalus esitada EIP presidendile kirjalikult vastatavaid küsimusi; |
| --- | --- |

72.

| 73. | tunneb heameelt selle üle, et EIP on pühendunud sundrände vastu võitlemisele ja rändekriisist eriti mõjutatud riikides meetmete võtmisele, sh humanitaarmeetmete tugevdamine ja majanduskasvu toetamine, taristu ehitamine ja töökohtade loomine; tunneb sellega seoses heameelt EIP kriisidele reageerimise ja vastupanu algatuse üle, mille eesmärk on suurendada Euroopa lõunanaabruses asuvatele riikidele ja Balkani riikidele antava abi mahtu 6 miljardi euro võrra; nõuab, et see algatus oleks tõeliseks täienduseks EIP praegusele tegevusele kõnealuses piirkonnas; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kutsub EIPd üles kiiresti rakendama AKV riikide rännet käsitlevat paketti ja rõhutab, et rahastatavate projektidega tuleb prioriteetse küsimusena keskenduda sundrände ennetamisele Sahara-taguses piirkonnas; |
| --- | --- |

74.

| 75. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle luua Euroopa välisinvesteeringute kava, mille eesmärk on säästva arengu eesmärkide saavutamise toetamise kaudu võidelda rände algpõhjuste vastu; ootab sellega seoses, et EIP-l oleks selles küsimuses oluline roll, eelkõige erasektori toetusesaajatele täiendava rahastamise pakkumise kaudu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kutsub EIPd kohaldama avalike huvide kaitseks rangemaid kriteeriume seoses huvide konflikti, pettuste ja korruptsiooniga; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kutsub EIPd parandama riikide valitsuste ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste osalemist; julgustab EIP-d soodustama heade tavade vahetamist ja parandama teistes riikides asuvate EIP esinduste kaasamist; |
| --- | --- |

77.

o

o o

| 78. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, EIP-le ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

78.

---

(1)  ELT L 169, 1.7.2015, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0200.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0363.

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/132 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/132

---

P8_TA(2017)0199

Kaevandusjäätmete direktiivi rakendamine

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta resolutsioon kaevandusjäätmete direktiivi (2006/21/EÜ) rakendamise kohta (2015/2117(INI))

(2018/C 298/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmise kohta (1) (edaspidi „direktiiv“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmise kohta (1) (edaspidi „direktiiv“),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. aprilli 2009. aasta otsust 2009/335/EÜ tehniliste juhiste kohta rahalise tagatise kehtestamiseks (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. aprilli 2009. aasta otsust 2009/335/EÜ tehniliste juhiste kohta rahalise tagatise kehtestamiseks (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. aprilli 2009. aasta otsust 2009/337/EÜ jäätmehoidlate klassifitseerimise kriteeriumide määratlemise kohta kooskõlas direktiivi 2006/21/EÜ III lisaga (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. aprilli 2009. aasta otsust 2009/337/EÜ jäätmehoidlate klassifitseerimise kriteeriumide määratlemise kohta kooskõlas direktiivi 2006/21/EÜ III lisaga (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. aprilli 2009. aasta otsust 2009/360/EÜ, millega täiendatakse jäätmete iseloomustamise tehnilisi nõudeid (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. aprilli 2009. aasta otsust 2009/360/EÜ, millega täiendatakse jäätmete iseloomustamise tehnilisi nõudeid (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. aprilli 2009. aasta otsust 2009/358/EÜ direktiivi 2006/21/EÜ artikli 22 lõike 1 punktis a osutatud teabe ühtlustamise ja korrapärase edastamise ning artiklis 18 osutatud küsimustiku kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. aprilli 2009. aasta otsust 2009/358/EÜ direktiivi 2006/21/EÜ artikli 22 lõike 1 punktis a osutatud teabe ühtlustamise ja korrapärase edastamise ning artiklis 18 osutatud küsimustiku kohta (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. aprilli 2009. aasta otsust 2009/359/EÜ püsijäätmete mõiste täiendava määratlemise kohta kaevandustööstuse jäätmete käitlemist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/21/EÜ artikli 22 lõike 1 punkti f rakendamiseks (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. aprilli 2009. aasta otsust 2009/359/EÜ püsijäätmete mõiste täiendava määratlemise kohta kaevandustööstuse jäätmete käitlemist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/21/EÜ artikli 22 lõike 1 punkti f rakendamiseks (6),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele direktiivi 2006/21/EÜ rakendamise kohta (COM(2016)0553), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele direktiivi 2006/21/EÜ rakendamise kohta (COM(2016)0553),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (7),

| — | Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2017. aasta hinnangut kaevandusjäätmete direktiivi Euroopa tasandil rakendamise kohta, sealhulgas selle 1. lisas sisalduvat uuringut „Exploring the alternatives to technologies involving high environmental and health risks related to the improper management of the waste from extractive industries. Challenges, risks and opportunities for the extractive industries arising in the context of the circular economy concept“ (uuring alternatiivide kohta tehnoloogiatele, millega kaasneb suur oht keskkonnale ja tervisele seoses kaevandustööstuse jäätmete ebaõige käitlemisega. Ringmajanduse kontseptsiooniga seoses esile kerkivad probleemid, ohud ja võimalused kaevandustööstuse jaoks) (8), |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2017. aasta hinnangut kaevandusjäätmete direktiivi Euroopa tasandil rakendamise kohta, sealhulgas selle 1. lisas sisalduvat uuringut „Exploring the alternatives to technologies involving high environmental and health risks related to the improper management of the waste from extractive industries. Challenges, risks and opportunities for the extractive industries arising in the context of the circular economy concept“ (uuring alternatiivide kohta tehnoloogiatele, millega kaasneb suur oht keskkonnale ja tervisele seoses kaevandustööstuse jäätmete ebaõige käitlemisega. Ringmajanduse kontseptsiooniga seoses esile kerkivad probleemid, ohud ja võimalused kaevandustööstuse jaoks) (8),

| — | võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni kaevandamisel tsüaniidi kasutamise üldise keelustamise kohta Euroopa Liidus (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni kaevandamisel tsüaniidi kasutamise üldise keelustamise kohta Euroopa Liidus (9),

| — | võttes arvesse oma 8. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni viie aasta eest Ungaris toimunud punase muda katastroofist saadud õppetundide kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni viie aasta eest Ungaris toimunud punase muda katastroofist saadud õppetundide kohta (10),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi ringmajanduse loomise tegevuskava“ (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi ringmajanduse loomise tegevuskava“ (COM(2015)0614),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni teostatavusuuringut Euroopa tööstuskatastroofi riskijagamisrahastu käsituse kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni teostatavusuuringut Euroopa tööstuskatastroofi riskijagamisrahastu käsituse kohta (11),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A8-0071/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A8-0071/2017),

| A. | arvestades, et pärast kahte suurt õnnetust, millega kaasnes ohtlike kaevandusjäätmete leke, võeti vastu direktiiv kaevandustööstuse jäätmete käitlemise kohta eesmärgiga vältida ja vähendada nii palju kui võimalik kaevandusjäätmete käitlemisest tulenevat kahjulikku keskkonnamõju ja ohtu inimeste tervisele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pärast kahte suurt õnnetust, millega kaasnes ohtlike kaevandusjäätmete leke, võeti vastu direktiiv kaevandustööstuse jäätmete käitlemise kohta eesmärgiga vältida ja vähendada nii palju kui võimalik kaevandusjäätmete käitlemisest tulenevat kahjulikku keskkonnamõju ja ohtu inimeste tervisele;

| B. | arvestades, et direktiivi ülevõtmiseks liikmesriikidele sätestatud tähtaeg möödus 1. mail 2008. aastal ning peaaegu kõik liikmesriigid olid direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmisega ajakavast maas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et direktiivi ülevõtmiseks liikmesriikidele sätestatud tähtaeg möödus 1. mail 2008. aastal ning peaaegu kõik liikmesriigid olid direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmisega ajakavast maas;

| C. | arvestades, et komisjon on algatanud mittevastavust käsitlevad rikkumismenetlused 18 liikmesriigi vastu, kuna nad ei võtnud direktiivi nõuetekohaselt ja täielikult üle; arvestades, et lisaks menetleti 2016. aasta novembri lõpus endiselt nelja juhtumit; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon on algatanud mittevastavust käsitlevad rikkumismenetlused 18 liikmesriigi vastu, kuna nad ei võtnud direktiivi nõuetekohaselt ja täielikult üle; arvestades, et lisaks menetleti 2016. aasta novembri lõpus endiselt nelja juhtumit;

| D. | arvestades, et komisjon ei ole 11 aastat pärast direktiivi vastuvõtmist ikka veel vastu võtnud direktiivi artikli 22 lõike 1 punktis c ette nähtud kontrollide juhiseid; arvestades, et kuna kontrolli mõistet ei ole määratletud ega ole kindlaks määratud, kuidas kontrolle täpselt läbi viia, ning direktiivi nõuete erinev tõlgendamine liikmesriikides annab selgelt tunnistust sellest, et vaja on komisjoni tõhusaid suuniseid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon ei ole 11 aastat pärast direktiivi vastuvõtmist ikka veel vastu võtnud direktiivi artikli 22 lõike 1 punktis c ette nähtud kontrollide juhiseid; arvestades, et kuna kontrolli mõistet ei ole määratletud ega ole kindlaks määratud, kuidas kontrolle täpselt läbi viia, ning direktiivi nõuete erinev tõlgendamine liikmesriikides annab selgelt tunnistust sellest, et vaja on komisjoni tõhusaid suuniseid;

| E. | arvestades, et kümme liikmesriiki on teatanud, et nende riigi territooriumil ei ole A-kategooria jäätmehoidlaid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kümme liikmesriiki on teatanud, et nende riigi territooriumil ei ole A-kategooria jäätmehoidlaid;

| F. | arvestades, et praeguse kolmeaastase aruandlussüsteemi piirangud, millest annavad tunnistust liikmesriikide esitatava teabe ebaühtsus ja direktiivi mõningate sätete võimalik väärtõlgendamine, on viinud selleni, et kättesaadavate andmete ebarahuldav kvaliteet ei ole võimaldanud koostada ülevaadet direktiivi rakendamisest praktikas ega hinnata seda; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et praeguse kolmeaastase aruandlussüsteemi piirangud, millest annavad tunnistust liikmesriikide esitatava teabe ebaühtsus ja direktiivi mõningate sätete võimalik väärtõlgendamine, on viinud selleni, et kättesaadavate andmete ebarahuldav kvaliteet ei ole võimaldanud koostada ülevaadet direktiivi rakendamisest praktikas ega hinnata seda;

| G. | arvestades, et komisjoni otsus 2009/335/EÜ ei piira direktiivi artikli 14 kohaldamist, milles nõutakse, et rahaline tagatis põhineks eeldusel, et taastamise viib läbi kolmas osapool; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjoni otsus 2009/335/EÜ ei piira direktiivi artikli 14 kohaldamist, milles nõutakse, et rahaline tagatis põhineks eeldusel, et taastamise viib läbi kolmas osapool;

| H. | arvestades, et ELi tasandil puudub kaevandusjäätmete hoidlate andmebaas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi tasandil puudub kaevandusjäätmete hoidlate andmebaas;

| I. | arvestades, et karjääridest ja kaevandustest pärinevad jäätmed moodustavad väga suure osa Euroopa Liidus tekkivate jäätmete kogumahust (umbes 30 % 2012. aastal), millest osa on ohtlikud jäätmed; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et karjääridest ja kaevandustest pärinevad jäätmed moodustavad väga suure osa Euroopa Liidus tekkivate jäätmete kogumahust (umbes 30 % 2012. aastal), millest osa on ohtlikud jäätmed;

| J. | arvestades, et EL sõltub suurel määral kolmandatest riikidest imporditavast toorainest ja paljud loodusvarad on peatselt ammendunud; arvestades, et keskkonna- ja tervishoiualased õigusaktid on nimetatud kolmandates riikides sageli leebemad kui ELis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL sõltub suurel määral kolmandatest riikidest imporditavast toorainest ja paljud loodusvarad on peatselt ammendunud; arvestades, et keskkonna- ja tervishoiualased õigusaktid on nimetatud kolmandates riikides sageli leebemad kui ELis;

| K. | arvestades, et komisjoni teatises „ELi ringmajanduse loomise tegevuskava“ (COM(2015)0614) ei nähtud ette direktiivi seadusandlikku läbivaatamist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjoni teatises „ELi ringmajanduse loomise tegevuskava“ (COM(2015)0614) ei nähtud ette direktiivi seadusandlikku läbivaatamist;

| L. | arvestades, et ringmajandusele üleminekuga kaasneb oluline vahetu keskkonnakasu ning see tagab ELi pikaajalise konkurentsivõime; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ringmajandusele üleminekuga kaasneb oluline vahetu keskkonnakasu ning see tagab ELi pikaajalise konkurentsivõime;

| 1. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et liikmesriikidel (27-liikmeline EL) (12) on olnud ajakava või kvaliteedi või mõlema seisukohast teatavaid probleeme ülevõtmisel ning et direktiivi nõuetekohast rakendamist ei saa praegu tegelikult kõigis liikmesriikides eeldada, pidades silmas pooleliolevaid mittevastavust käsitlevaid rikkumismenetlusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub asjassepuutuvaid liikmesriike ja komisjoni üles tagama direktiivi nõuetekohane ja täielik ülevõtmine ja rakendamine võimalikult kiiresti; palub, et komisjon annaks liikmesriikidele piisavaid suunised, et tagada direktiivi nõuetekohane ja täielik ülevõtmine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab asjaolu, et direktiivi artikli 22 lõike 1 punktis c ette nähtud kontrollide juhiste puudumine mitte ainult ei takista direktiivi tulemuslikku ja tõhusat tegelikku rakendamist, vaid toob kaasa ka käitajatele ja asutustele nõuete täitmisest ja jõustamisest tulenevate kulude erinevuse liikmesriigiti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon võtaks võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2017. aasta lõpuks vastu konkreetsed valdkonnapõhised suunised ja määratleks kaevandusjäätmete tööstuse kontrolli mõiste; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles tagama asjaomastele pädevatele liikmesriikide ametiasutustele võimaluse teostada etteteatamata kohapealseid kontrolle; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on seisukohal, et artikli 18 lõike 1 kohane kehtiv aruandlussüsteem ei täida oma eesmärki ja on ebatõhus, kuna see ei võimalda rakendamist täielikult kirjeldada ja hinnata ning tekitab liikmesriikidele ja komisjoni talitustele tarbetut koormust, vähendades seega ka tõhusust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toonitab sellega seoses andmekogumisvahendi (küsimustiku (13)) puudulikku teostust, mis annab võimaluse kahemõttelisteks tõlgendusteks ja mille tagajärjel teatatakse riigi tasandil vastu võetud meetmetest, mitte nende rakendamisviisidest, eriti kaevandusjäätmete hoidlaid käsitleva aruandluse puhul; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et mõningad andmed, mis liikmesriigid oma territooriumil asuvate direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate jäätmehoidlate kohta on esitanud, ei tundu usutavad, sest mõnel juhul on nende arv suhteliselt väike võrreldes riigi tasandi kaevandusjäätmete üldkogust käsitlevate andmetega, mis on pärit muudest teabeallikatest; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab, et praeguse aruandlussüsteemi (sh küsimustiku) reformimine seataks prioriteediks ning teostataks õigeaegselt enne kolmanda aruandlusperioodi (2014–2017) peatselt saabuvaid tähtaegu, et võimaldada nõuetekohaselt hinnata direktiivi rakendamist praktikas kolmanda aruandlusperioodi põhjal ja selle järel; palub ühtlasi, et komisjon lisaks aruandlussüsteemi nõude, et esitatakse kõik asjakohased andmed keskkonnamõju kohta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teeb ettepaneku täiustada komisjoni otsuse 2009/358/EÜ III lisa küsimustikku, kehtestades liikmesriikidele kohustuse esitada põhjalikke, ajakohastatud ja usaldusväärseid andmeid oma territooriumil paiknevate kaevandusjäätmete hoidlate kohta; on arvamusel, et valitud reformipõhine lähenemisviis peaks võimaldama koostada Euroopa kaevandusjäätmete hoidlate andmebaasi ja seda hõlpsalt ajakohastada, kuna see on väga oluline, et saada täielik ülevaade direktiivi rakendamisest praktikas, teostada selle üle järelevalvet ja hinnata seda; märgib, et kaaluda võiks ka teisi lähenemisviise, nagu direktiivi artikli 18 lõike 1 kohaselt koostatud riikliku aruande esitamist järgitava alusena, ning sellised täiendused ei tohiks enam võimaldada liikmesriikidel tõlgendada erinevalt seda, milliseid andmeid esitada; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab kahetsust, et komisjon on avaldanud vaid ühe rakendamisaruande, mis hõlmab nii esimest kui ka teist aruandlusperioodi (2008–2011 ja 2011–2014), selle asemel et esitada aruanne iga kolme aasta tagant, nagu on sätestatud direktiivi artikli 18 lõikes 1, mistõttu üldsusel on aastaid puudunud teave nimetatud direktiivi (puuduliku) kohaldamise kohta, mille tõttu on viibinud meetmed, millega tagada märkimisväärse keskkonna-, tervise- ja sotsiaalse mõjuga majandustegevust käsitleva direktiivi täielik rakendamine; kutsub komisjoni üles rangelt jälgima, et aruanne esitatakse iga kolme aasta tagant; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kiidab heaks selle, et enamik liikmesriike on vastu võtnud direktiivi sätete rakendamiseks vajalikud meetmed; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et liikmesriikide eri tõlgendused näitavad vajadust rohkem pingutada selle nimel, et direktiivi peamisi põhimõtteid mõistetaks ja kohaldataks kõigis liikmesriikides ühtemoodi, tagades seeläbi võrdsed tingimused kogu ELis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab heameelt komisjoni kava üle koostada direktiivi sätete rakendamise üldised juhised, mis võimaldaksid parandada nii direktiivi nõuete täitmist kui ka selle jõustamist, sealhulgas kaevandusjäätmete hoidla kogu olelusringi osas tegevusloa andmisest kuni korrastamiseni ja sulgemisjärgse järelvalveni; juhib tähelepanu asjaolule, et direktiivi põhisätete tõlgendamisel esineb suuri erinevusi ja neid tõlgendatakse valesti (nt selles osas, kas liikmesriigi territooriumil paikneb direktiivi reguleerimisalasse kuuluvaid jäätmehoidlaid või mitte); |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab erilist muret selle pärast, et A-kategooria jäätmehoidlate puhul, millega kaasneb suurem oht, on nõuetekohase klassifitseerimise ja loa andmise protsess lõpule viimata, ning hoiatab, et ligikaudu 25 % ELi territooriumil asuvatest A-kategooria jäätmehoidlatest ei ole koostanud hoidlavälise hädaolukorra lahendamise kava; kutsub seetõttu liikmesriike üles viima lõpule nende territooriumil asuvate rajatiste nõuetekohase klassifitseerimise ja võtma hiljemalt 2017. aasta lõpuks vastu hoidlavälise hädaolukorra lahendamise kavad; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunneb muret, et direktiivi artikli 18 lõike 1 kohaselt esitatud riiklikest aruannetest selgub, et suure hulga ELi liikmesriikide puhul näib, et nad ei ole nõuetekohaselt kindlaks teinud, millised jäätmehoidlad kuuluvad direktiivi reguleerimisalasse, eelkõige A-kategooria jäätmehoidlate puhul; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, kui oluline on saada teavet olemasolevate rikastamisjääkide hoidlate seisukorra kohta; kutsub liikmesriike üles parandama tammide ohutust, et kaitsta inimeste tervist ja keskkonda, eelkõige seoses A-kategooria jäätmehoidlatega; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et selliste kaevandusjäätmete käitlemise projektide puhul, mille raames kasutatakse ohtlikke aineid, tuleb kaasata asjaomased kohalikud kogukonnad juba kavandamise etapis ning tagada läbipaistvus ja kodanike tegelik kaasamine loa andmise menetluse jooksul ning lubade uuendamisel või lubade andmise tingimuste ajakohastamisel; rõhutab sellega seoses Espoo ja Århusi konventsiooni tähtsust; kutsub komisjoni üles võtma kasutusele heade tavade andmebaasi kohalike kogukondade paremaks kaasamiseks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni üles pakkuma välja tõhusamaid meetmeid keskkonna ja kodanike tervise kaitsmiseks, kuna mõningad liikmesriigid ei ole siiani olnud võimelised ära hoidma mõningate ettevõtete tekitatud pinnase- ja veesaastet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | võtab teadmiseks asutuste ja käitajate tarbetu halduskoormuse püsijäätmete ja saastumata pinnase käitlemisel ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vältima loa andmise protsesside dubleerimist, võttes arvesse sektori iseärasusi ning mõju tervisele, ohutusele ja keskkonnale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab tungivalt, et komisjon uuriks, kuidas liikmesriigid on rakendanud direktiivi artiklit 14 ja komisjoni otsust 2009/335/EÜ ning kas olemasolevad finantstagatisvahendid on piisavad ja täidavad oma eesmärki; |
| --- | --- |

20.

| 21. | juhib tähelepanu oma eespool nimetatud 5. mai 2010. aasta resolutsioonile kaevandamisel tsüaniidi kasutamise täieliku keelustamise kohta ELis, eelkõige pidades silmas puudulikku rakendamist seoses A-kategooria jäätmehoidlatele loa andmisega, ning kordab oma üleskutset komisjonile esitada võimalikult kiiresti ettepanek keelustada Euroopa Liidus täielikult tsüaniidi kasutamine kaevandamisel, eelkõige pidades silmas asjaolu, et olemas on sellised mürgivabad alternatiivid nagu tsüklodekstriin (14); nõuab, et liikmesriigid tagaksid viivitamata tsüaniidi settebasseinide võimalikult hea käitlemise; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab tungivalt, et ettevõtjad ja asjaomased pädevad asutused kaaluksid kaevandusjäätmete hoidlatele loa andmise protsessi raames olemasolevate kõrgetasemeliste tehnoloogiate kasutamist, eriti rikastamisjäätmete tammide projekteerimise küsimuses, kohaldades seejuures kõige rangemaid keskkonnastandardeid; kutsub liikmesriike üles koguma ja analüüsima loa andmise menetluse raames esitatud andmeid, võrdlema neid tegutseva kaevandusjäätmete hoidla tegeliku keskkonnamõjuga ning tegema vajaduse korral loa andmise menetlusse vajalikud parandused; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub komisjoni üles tagama piisavad rahalised vahendid kaevandusjäätmete hoidlate käitamise alasteks teadusuuringuteks ja innovatsiooniks, et parandada nimetatud jäätmehoidlate ohutust; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub komisjoni üles kasutama ringmajanduse kontseptsiooniga seoses käimasolevast parimat võimalikku tehnikat käsitleva viitedokumendi (PVT-viitedokument) läbivaatamisest tulenevat võimalust eelistada rangemaid keskkonnastandardeid ja ressursitõhusust, kui määratletakse parimate tavasid, mis tuleks lisada kaevandusjäätmete käitluskavadesse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni üles ergutama ka kaevandusjäätmete puhul kriitilise tähtsusega tooraine taaskasutamist kooskõlas ELi ringmajanduse loomise tegevuskavaga; |
| --- | --- |

25.

| 26. | väljendab kahetsust kaevandamises esineva suundumuse pärast eelistada Euroopas madalama kvaliteediga ja sügavamal asuvaid ressursse, mille tulemusel kaevandatakse sihtmetalli tootmiseks rohkem materjali; nõuab, et liikmesriigid kasutaksid esmakasutuses oleva kivimi asemel võimalikult suures ulatuses aherainet; on äärmiselt mures keemilise töötlemise protsessi tõhususe pärast, kuna madalam maagi/aherkivimi suhe tähendab, et tonni sihtmetalli kohta tekib rohkem rikastamisjäätmeid ja seega ka kaevandusjäätmeid; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et seoses ELi üleminekuga ringmajandusele on oluline vähendada ressursikasutust ning soodustada korduskasutamist ja ringlussevõttu; kutsub komisjoni üles kaaluma selleks oluelusringi hindamisel põhinevaid eesmärke; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et juhtpõhimõtteks tuleks seada nn terviklik kaevandamine, võttes siiski arvesse tehnilisi ja turupiiranguid ning võimalikke kaudseid kulusid, nagu CO2-jalajälg; soovitab kaevandus- ja freesimisjäätmeid kõrvaldamisel analüüsida ja eraldada, et lihtsustada nende hilisemat taaskasutamist; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub komisjoni ja liikmesriikide pädevaid asutusi üles investeerima täiendavalt teadus- ja arendustegevusse, mille eesmärk on töötada välja alternatiivsed jätkusuutlikud lahendused ELi varustamiseks tooraine ja ringlussevõetud toorainega ning vältida kaevandusjäätmete teket; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et mahajäetud kaevandusjäätmete hoidlate ajaloopärand võib keskpika või lühikese aja jooksul kujutada tõsist ohtu inimeste tervisele või keskkonnale; kutsub komisjoni üles tagama täieliku läbipaistvuse selles osas, millised on direktiivi alusel liikmesriikidele tehtud erandid ja kunagiste prügilate ja nende ohutustamise osas valitsevad probleemid; kutsub sellega seoses komisjoni üles koostama koos liikmesriikidega tegevuskava asjaomaste rajatiste täielikuks korrastamiseks, võttes arvesse parimate tavade näiteid ja ringmajanduse kontseptsiooni võimalikke eeliseid, kui seda kohaldada kaevandustööstuse jäätmete käitlemisele, ning lisama kohustuse teostada järelevalvet pärast nimetatud rajatiste sulgemist; |
| --- | --- |

30.

| 31. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 15.

(2)  ELT L 101, 21.4.2009, lk 25.

(3)  ELT L 102, 22.4.2009, lk 7.

(4)  ELT L 110, 1.5.2009, lk 48.

(5)  ELT L 110, 1.5.2009, lk 39.

(6)  ELT L 110, 1.5.2009, lk 46.

(7)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 56.

(8)  PE number: 593.788.

(9)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 74.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0349.

(11)  Uuring, millega kaaluti võimalusi luua rahastu tööstuskatastroofidest põhjustatud (keskkonna)kahju hüvitamiseks, lõpparuanne, Euroopa Komisjon, DG ENV, 17. aprill 2013.

(12)  Vt raporti A8-0071/2017 seletuskirja joonealust märkust nr 3.

(13)  Komisjoni otsuse 2009/358/EÜ III lisa.

(14)  Liu et al. (2013) ‘Selective isolation of gold facilitated by second-sphere coordination with α-cyclodextrin’, Nature Communications.

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/137 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/137

---

P8_TA(2017)0200

Olukord Venezuelas

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta resolutsioon olukorra kohta Venezuelas (2017/2651(RSP))

(2018/C 298/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma paljusid varasemaid resolutsioone olukorra kohta Venezuelas, eriti 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Venezuelas (1), 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni demokraatliku opositsiooni tagakiusamise kohta Venezuelas (2), 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Venezuelas (3) ja 8. juuni 2016. aasta resolutsiooni olukorra kohta Venezuelas (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma paljusid varasemaid resolutsioone olukorra kohta Venezuelas, eriti 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Venezuelas (1), 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni demokraatliku opositsiooni tagakiusamise kohta Venezuelas (2), 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Venezuelas (3) ja 8. juuni 2016. aasta resolutsiooni olukorra kohta Venezuelas (4),

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Venezuela on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Venezuela on ühinenud,

| — | võttes arvesse 11. septembril 2001. aastal vastu võetud Ameerika riikide demokraatiahartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. septembril 2001. aastal vastu võetud Ameerika riikide demokraatiahartat,

| — | võttes arvesse Venezuela põhiseadust, eriti selle artikleid 72 ja 233, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Venezuela põhiseadust, eriti selle artikleid 72 ja 233,

| — | võttes arvesse organisatsiooni Human Rights Watch 16. mai 2016. aasta kirja Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile Luis Almagro Lemesile, milles käsitletakse Venezuela küsimust (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni Human Rights Watch 16. mai 2016. aasta kirja Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile Luis Almagro Lemesile, milles käsitletakse Venezuela küsimust (5),

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Zeid Ra’ad Al Husseini 31. märtsi 2017. aasta avaldust Venezuela ülemkohtu otsuse kohta võtta üle rahvusassamblee seadusandlikud volitused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Zeid Ra’ad Al Husseini 31. märtsi 2017. aasta avaldust Venezuela ülemkohtu otsuse kohta võtta üle rahvusassamblee seadusandlikud volitused,

| — | võttes arvesse hoiatusi, mis on esitatud Ameerika Riikide Organisatsiooni (ARO) 30. mai 2016. aasta ja 14. märtsi 2017. aasta aruannetes Venezuela kohta, ning ARO peasekretäri nõudmist kutsuda demokraatiaharta artikli 20 alusel kiiresti kokku alaline nõukogu, et arutada Venezuela poliitilist kriisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse hoiatusi, mis on esitatud Ameerika Riikide Organisatsiooni (ARO) 30. mai 2016. aasta ja 14. märtsi 2017. aasta aruannetes Venezuela kohta, ning ARO peasekretäri nõudmist kutsuda demokraatiaharta artikli 20 alusel kiiresti kokku alaline nõukogu, et arutada Venezuela poliitilist kriisi,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 27. märtsi 2017. aasta kirja, milles käsitletakse Venezuela üha halvenevat tõsist poliitilist, majanduslikku ja humanitaarkriisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 27. märtsi 2017. aasta kirja, milles käsitletakse Venezuela üha halvenevat tõsist poliitilist, majanduslikku ja humanitaarkriisi,

| — | võttes arvesse ARO deklaratsiooni, millele kirjutasid 13. märtsil 2017. aastal alla ARO 14 liikmesriiki ja milles nõutakse, et Venezuela kinnitaks kiiresti valimiste ajakava, vabastaks poliitvangid ning tunnistaks muu hulgas oma põhiseaduses sätestatud võimude lahusust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ARO deklaratsiooni, millele kirjutasid 13. märtsil 2017. aastal alla ARO 14 liikmesriiki ja milles nõutakse, et Venezuela kinnitaks kiiresti valimiste ajakava, vabastaks poliitvangid ning tunnistaks muu hulgas oma põhiseaduses sätestatud võimude lahusust,

| — | võttes arvesse ARO alalise nõukogu 3. aprilli 2017. aasta resolutsiooni hiljutiste sündmuste kohta Venezuelas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ARO alalise nõukogu 3. aprilli 2017. aasta resolutsiooni hiljutiste sündmuste kohta Venezuelas,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et 27. märtsil 2017. aastal avaldas Venezuela ülemkohus otsuse, millega kuulutas kõik rahvusassamblee vastu võetud õigusaktid põhiseadusevastaseks; arvestades, et Venezuela ülemkohus otsustas 29. märtsil 2017, et rahvusassamblee ei ole kohtu korraldust täitnud, tühistas kõik rahvusassamblee õigusaktid ja määras endale õiguse võtta üle seadusandlikud ülesanded; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 27. märtsil 2017. aastal avaldas Venezuela ülemkohus otsuse, millega kuulutas kõik rahvusassamblee vastu võetud õigusaktid põhiseadusevastaseks; arvestades, et Venezuela ülemkohus otsustas 29. märtsil 2017, et rahvusassamblee ei ole kohtu korraldust täitnud, tühistas kõik rahvusassamblee õigusaktid ja määras endale õiguse võtta üle seadusandlikud ülesanded;

| B. | arvestades, et Venezuela ülemkohtu otsused rikuvad põhiseadusega tagatud võimude lahususe põhimõtet ning kõigi kohtunike kohustust austada ja tagada Venezuela põhiseaduse terviklikkust (artikkel 334); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Venezuela ülemkohtu otsused rikuvad põhiseadusega tagatud võimude lahususe põhimõtet ning kõigi kohtunike kohustust austada ja tagada Venezuela põhiseaduse terviklikkust (artikkel 334);

| C. | arvestades, et otsused tehti ilma igasuguse põhiseadusliku aluseta – kasutamata rahvusassambleele antud volitusi (põhiseaduse artikkel 187) või ülemkohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi volitusi (põhiseaduse artikkel 336); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et otsused tehti ilma igasuguse põhiseadusliku aluseta – kasutamata rahvusassambleele antud volitusi (põhiseaduse artikkel 187) või ülemkohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi volitusi (põhiseaduse artikkel 336);

| D. | arvestades, et riigi peaprokurör, Luisa Ortega Díaz, kelle on ametisse nimetanud Venezuela valitsus, mõistis ülemkohtu otsuse hukka ja leidis, et see on põhiseadusliku korra rikkumine; arvestades, et rahvusvahelise surve ja arvukate taotluste tulemusena palus president Nicolás Maduro, et ülemkohus vaataks rahvusassamblee volituste tühistamise otsuse läbi, ja arvestades, et ülemkohus võttis 1. aprillil 2017. aastal vastu uued otsused, millega eelmine otsus tühistati; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et riigi peaprokurör, Luisa Ortega Díaz, kelle on ametisse nimetanud Venezuela valitsus, mõistis ülemkohtu otsuse hukka ja leidis, et see on põhiseadusliku korra rikkumine; arvestades, et rahvusvahelise surve ja arvukate taotluste tulemusena palus president Nicolás Maduro, et ülemkohus vaataks rahvusassamblee volituste tühistamise otsuse läbi, ja arvestades, et ülemkohus võttis 1. aprillil 2017. aastal vastu uued otsused, millega eelmine otsus tühistati;

| E. | arvestades, et ülemkohus oli eelnevalt 1. augustil 2016 ja 5. septembril 2016 otsusega nr 808 teatanud, et rahvusassamblee ei ole kohtu korraldust täitnud, ning tühistanud tema meetmed; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ülemkohus oli eelnevalt 1. augustil 2016 ja 5. septembril 2016 otsusega nr 808 teatanud, et rahvusassamblee ei ole kohtu korraldust täitnud, ning tühistanud tema meetmed;

| F. | arvestades, et Venezuela opositsioonikoalitsioon Mesa de la Unidad Democrática sai ühekojalises rahvusassamblees 167 kohast 112, mis tähendab kahekolmandikulist enamust PSUV 55 koha vastu; arvestades, et ülemkohus keelas neljal rahvusassamblee liikmel (kellest kolm on opositsiooni liikmed) ametisse asuda, jättes sellega opositsiooni kahekolmandikulisest enamusest ilma; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Venezuela opositsioonikoalitsioon Mesa de la Unidad Democrática sai ühekojalises rahvusassamblees 167 kohast 112, mis tähendab kahekolmandikulist enamust PSUV 55 koha vastu; arvestades, et ülemkohus keelas neljal rahvusassamblee liikmel (kellest kolm on opositsiooni liikmed) ametisse asuda, jättes sellega opositsiooni kahekolmandikulisest enamusest ilma;

| G. | arvestades, et viimaste meelevaldsete vahistamiste tulemusel on poliitvangide arv kasvanud üle saja ning nende hulgas on sellised tähtsad poliitilised juhid nagu Leopoldo López, Antonio Ledezma, Daniel Ceballos ja Yon Goicoechea; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et viimaste meelevaldsete vahistamiste tulemusel on poliitvangide arv kasvanud üle saja ning nende hulgas on sellised tähtsad poliitilised juhid nagu Leopoldo López, Antonio Ledezma, Daniel Ceballos ja Yon Goicoechea;

| H. | arvestades, et Venezuela opositsioonijuhil ja kahekordsel presidendikandidaadil Henrique Caprilesel keelati 15 aastaks tegutsemine poliitilisel ametikohal; arvestades, et selle otsuse aluseks olid väidetavad süüdistused „halduseeskirjade eiramises“ Miranda osariigi kubernerina tegutsemise ajal; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Venezuela opositsioonijuhil ja kahekordsel presidendikandidaadil Henrique Caprilesel keelati 15 aastaks tegutsemine poliitilisel ametikohal; arvestades, et selle otsuse aluseks olid väidetavad süüdistused „halduseeskirjade eiramises“ Miranda osariigi kubernerina tegutsemise ajal;

| I. | arvestades, et Venezuela julgeolekujõud, sealhulgas kaitsevägi ja politsei, samuti mitteametlikud relvastatud rühmitused, on protestide algusest saadik kasutanud korduvalt toorest jõudu rahumeelsete protestijate, sealhulgas kongressi liikmete vastu, kes olid rahvusassamblee pädevuste tühistamise otsuse vastu, ning arvestades, et selle tagajärjel on saanud üle 20 inimese surma, paljud vigastada ja paljud on vahistatud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Venezuela julgeolekujõud, sealhulgas kaitsevägi ja politsei, samuti mitteametlikud relvastatud rühmitused, on protestide algusest saadik kasutanud korduvalt toorest jõudu rahumeelsete protestijate, sealhulgas kongressi liikmete vastu, kes olid rahvusassamblee pädevuste tühistamise otsuse vastu, ning arvestades, et selle tagajärjel on saanud üle 20 inimese surma, paljud vigastada ja paljud on vahistatud;

| J. | arvestades, et 3. aprillil 2017 väljendasid 17 riiki ARO alalise nõukogu 21 riigist sügavat muret Venezuela demokraatliku korra põhiseadusevastase muutmise pärast; arvestades, et mõned selle piirkonna riigid on hiljuti väljendanud soovi aidata kaasa Venezuela vahendamisprotsessile, lootes luua läbimurde võimaluse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 3. aprillil 2017 väljendasid 17 riiki ARO alalise nõukogu 21 riigist sügavat muret Venezuela demokraatliku korra põhiseadusevastase muutmise pärast; arvestades, et mõned selle piirkonna riigid on hiljuti väljendanud soovi aidata kaasa Venezuela vahendamisprotsessile, lootes luua läbimurde võimaluse;

| K. | arvestades, et valitsus peatas 2016. aasta detsembriks kavandatud kohalikud ja piirkondlikud valimised ning takistas tagandamise küsimuses rahvahääletuse toimumist (põhiseaduse säte, mille kohaselt on 20 % valijatest võimalik nõuda presidendi tagandamist), kuigi kõik põhiseadusest tulenevad nõuded olid täidetud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et valitsus peatas 2016. aasta detsembriks kavandatud kohalikud ja piirkondlikud valimised ning takistas tagandamise küsimuses rahvahääletuse toimumist (põhiseaduse säte, mille kohaselt on 20 % valijatest võimalik nõuda presidendi tagandamist), kuigi kõik põhiseadusest tulenevad nõuded olid täidetud;

| 1. | mõistab hukka demokraatliku korra jätkuva põhiseadusevastase rikkumise Venezuelas pärast Venezuela ülemkohtu hiljutist otsust, mille eesmärk on võtta üle rahvusassamblee seadusandlikud volitused, ning samuti mõistab hukka võimude lahususe puudumise ja riigivõimuorganite puuduliku sõltumatuse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | lükkab kindlalt tagasi Venezuela ülemkohtu otsused peatada rahvusassamblee volitused ja on seisukohal, et see on täiesti ebademokraatlik ja otseses vastuolus Venezuela põhiseadusega; peab oluliseks, et kuigi nende otsuste mõningad osad on hiljuti üle vaadatud, tagaks Venezuela valitsus demokraatliku korra täieliku taastamise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab sügavat muret seoses Venezuela tõsiselt halveneva demokraatia, inimõiguste ja sotsiaalmajandusliku olukorraga ning üha kasvava poliitilise ja sotsiaalse ebastabiilsusega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub Venezuela valitsust ja ülemkohut üles austama põhiseadust, eriti volitusi, mis on antud kõigile nõuetekohaselt valitud parlamendiliikmetele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub Venezuela valitsusel tagada võimude lahusus ja võimuorganite sõltumatus ning taastada täies ulatuses rahvusassamblee põhiseadusest tulenev pädevus; tuletab meelde, et võimude lahusus ja üksteise asjadesse mittesekkumine on demokraatlike õigusriikide juhtpõhimõte; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub Venezuela valitsust üles tagama kõigi poliitvangide viivitamatu ja tingimusteta vabastamine; tuletab meelde, et rahvusassamblee kiitis poliitvangide vabastamise heaks rahvusliku leppimise seadusega, millele täitevvõim pani oma otsusega veto; rõhutab, et Venezuela jaoks ei saa pikas perspektiivis olla kestvat rahumeelset lahendust nii kaua, kui riigis on poliitilisi vange; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub Venezuela valitsust üles järgima põhiseadust ja esitama võimalikult kiiresti valimiste ajakava, mis võimaldab vabade ja läbipaistvate valimisprotsesside läbiviimist, kuna see on ainus viis tulla välja praegusest poliitilisest ummikust; mõistab karmilt hukka Venezuela riigikontrolöri (contraloría) otsuse keelata opositsioonijuhil Henrique Caprilesel 15 aastaks tegutsemine poliitilisel ametikohal; kutsub Venezuela valitsust üles lõpetama tava, mille kohaselt opositsioonijuhid tõrjutakse neilt poliitiliste õiguste võtmise teel kõrvale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab tervitatavaks ARO alalise nõukogu 3. aprillil 2017. aastal vastu võetud resolutsiooni ning palub asepresidendil ja kõrgel esindajal toetada nii seda resolutsiooni kui ka kõnealuse piirkonna mitme riigi väljendatud soovi hõlbustada vahendusprotsessi, mille eesmärk on jõuda riiklikule kokkuleppele; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat lisaks üles aktiivselt uurima koos rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega muid meetmeid, millega EL saaks Venezuelas demokraatia täies ulatuses taastada; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mõistab teravalt hukka jõhkrad repressioonid, mida Venezuela julgeolekujõud ja mitteametlikud relvastatud rühmitused rakendasid rahumeelsete protestijate vastu ja mille tagajärjel sai üle 20 inimese surma, paljud said vigastada ja paljud vahistati; kutsub Venezuela valitsust üles uurima kõiki surmajuhtumeid ning austama põhiseadusega sätestatud rahumeelse kogunemise õigust ja tagama selle õiguse kasutamise; palub, et Venezuela ametivõimud tagaksid julgeoleku ja õiguste vaba kasutamise kõigile kodanikele, eelkõige inimõiguste kaitsjatele, ajakirjanikele, poliitilistele aktivistidele ja sõltumatute valitsusväliste organisatsioonide liikmetele, kellel on suurem oht sattuda rünnakute ja meelevaldse kinnipidamise ohvriks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub Venezuela ametivõime üles kiiremas korras lubama riiki humanitaarabi ja võimaldama juurdepääsu rahvusvahelistele organisatsioonidele, kes soovivad aidata kõige enam kannatanud ühiskonnarühmi; palub rahvusvahelisel üldsusel ja eelkõige Venezuela naaberriikidel ja ELi liikmesriikidel võtta arvesse humanitaarkriisi, mille võib põhjustada suure hulga Venezuela elanike riigist lahkumine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab uuesti tungivalt, et Venezuelasse saadetaks Euroopa Parlamendi delegatsioon ja et peetaks võimalikult kiiresti dialoogi konflikti kõigi osapooltega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Venezuela Bolívari Vabariigi valitsusele ja rahvusassambleele, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele ning Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0176.

(2)  ELT C 294, 12.8.2016, lk 21.

(3)  ELT C 316, 30.8.2016, lk 190.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0269.

(5)  https://www.hrw.org/news/2016/05/16/letter-human-rights-watch-secretary-general-almagro-about-venezuela

---

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 4. aprill 2017

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/140 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/140

---

P8_TA(2017)0100

Autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimine

Euroopa Parlamendi 4. aprilli 2017. aasta soovitus nõukogule ja komisjonile autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimise põhjal (2016/2908(RSP))

(2018/C 298/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 226, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 226,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 19. aprilli 1995. aasta otsust 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamise erisätete kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 19. aprilli 1995. aasta otsust 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamise erisätete kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta otsust (EL) 2016/34 autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimiskomisjoni moodustamise, volituste, liikmete arvu ja ametiaja kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2015. aasta otsust (EL) 2016/34 autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimiskomisjoni moodustamise, volituste, liikmete arvu ja ametiaja kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 27. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni heitkoguste mõõtmise kohta autotööstuses (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni heitkoguste mõõtmise kohta autotööstuses (6),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimise kohta (7) (tugineb vaheraportile A8-0246/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimise kohta (7) (tugineb vaheraportile A8-0246/2016),

| — | võttes arvesse autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimiskomisjoni lõppraportit (A8-0049/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimiskomisjoni lõppraportit (A8-0049/2017),

| — | võttes arvesse autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimiskomisjoni soovituse projekti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimiskomisjoni soovituse projekti,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 198 lõiget 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 198 lõiget 12,

| A. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikliga 226 antakse Euroopa Parlamendile õiguslik alus ajutise uurimiskomisjoni asutamiseks, et uurida väidetavaid rikkumisi või halduslikku omavoli liidu õiguse rakendamisel, ilma et see piiraks liikmesriikide või liidu kohtute jurisdiktsiooni, ning arvestades, et see on Euroopa Parlamendi järelevalvevolituste oluline osa; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikliga 226 antakse Euroopa Parlamendile õiguslik alus ajutise uurimiskomisjoni asutamiseks, et uurida väidetavaid rikkumisi või halduslikku omavoli liidu õiguse rakendamisel, ilma et see piiraks liikmesriikide või liidu kohtute jurisdiktsiooni, ning arvestades, et see on Euroopa Parlamendi järelevalvevolituste oluline osa;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlament otsustas 17. detsembril 2015. aastal esimeeste konverentsi ettepaneku alusel moodustada uurimiskomisjoni, et uurida liidu õiguse väidetavat kohaldamata jätmist seoses heitkoguste mõõtmisega autotööstuses, ning et uurimiskomisjon esitab sellel teemal mis tahes soovitusi, mida ta peab vajalikuks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlament otsustas 17. detsembril 2015. aastal esimeeste konverentsi ettepaneku alusel moodustada uurimiskomisjoni, et uurida liidu õiguse väidetavat kohaldamata jätmist seoses heitkoguste mõõtmisega autotööstuses, ning et uurimiskomisjon esitab sellel teemal mis tahes soovitusi, mida ta peab vajalikuks;

| C. | arvestades, et uurimiskomisjon alustas tööd 2. märtsil 2016. aastal ja võttis 28. veebruaril 2017. aastal vastu lõppraporti, milles kirjeldatakse uurimise metoodikat ja selle järeldusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et uurimiskomisjon alustas tööd 2. märtsil 2016. aastal ja võttis 28. veebruaril 2017. aastal vastu lõppraporti, milles kirjeldatakse uurimise metoodikat ja selle järeldusi;

| D. | arvestades, et diiselmootoriga sõiduautode turuosa on Euroopa Liidus möödunud aastakümnetel kasvanud sellise tasemeni, need sõidukid moodustavad praegu peaaegu kõigis liikmesriikides rohkem kui poole müüdavatest uutest autodest; arvestades, et diiselmootoriga sõidukite turuosa jätkuv kasv tuleneb ka ELi kliimapoliitikast, sest diiseltehnoloogia tekitab bensiinimootoritega võrreldes vähem CO2-heitkoguseid; arvestades, et diiselmootorid tekitavad põletamisetapis bensiinimootoriga võrreldes palju rohkem muid saasteaineid peale süsinikdioksiidi ning need saasteained, näiteks NOx, SOx ja tahked osakesed, on rahvatervisele märkimisväärselt ja otseselt kahjulikud; arvestades, et kõnealuste saasteainete leevendamistehnoloogiad on olemas ja neid kasutatakse turul; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et diiselmootoriga sõiduautode turuosa on Euroopa Liidus möödunud aastakümnetel kasvanud sellise tasemeni, need sõidukid moodustavad praegu peaaegu kõigis liikmesriikides rohkem kui poole müüdavatest uutest autodest; arvestades, et diiselmootoriga sõidukite turuosa jätkuv kasv tuleneb ka ELi kliimapoliitikast, sest diiseltehnoloogia tekitab bensiinimootoritega võrreldes vähem CO2-heitkoguseid; arvestades, et diiselmootorid tekitavad põletamisetapis bensiinimootoriga võrreldes palju rohkem muid saasteaineid peale süsinikdioksiidi ning need saasteained, näiteks NOx, SOx ja tahked osakesed, on rahvatervisele märkimisväärselt ja otseselt kahjulikud; arvestades, et kõnealuste saasteainete leevendamistehnoloogiad on olemas ja neid kasutatakse turul;

| E. | arvestades, et praegu on olemas tehnoloogia diiselsõidukite Euro 6 NOx-heitkoguste standarditele vastamiseks, seda ka tegelikes sõidutingimustes, mõjutamata negatiivselt CO2-heitkoguseid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et praegu on olemas tehnoloogia diiselsõidukite Euro 6 NOx-heitkoguste standarditele vastamiseks, seda ka tegelikes sõidutingimustes, mõjutamata negatiivselt CO2-heitkoguseid;

| F. | arvestades, et USA parimad tavad, millele on omased rangemad heitkoguste standardid, mida kohaldatakse ühtmoodi nii bensiini- kui ka diiselmootoriga sõidukite suhtes, ning rangem jõustamispoliitika kujutavad endast standardit, mille poole peaks EL püüdlema; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et USA parimad tavad, millele on omased rangemad heitkoguste standardid, mida kohaldatakse ühtmoodi nii bensiini- kui ka diiselmootoriga sõidukite suhtes, ning rangem jõustamispoliitika kujutavad endast standardit, mille poole peaks EL püüdlema;

| G. | arvestades, et rahvatervise ja keskkonnakaitse peaks olema ühine ühiskondlik mureküsimus ja vastutusala, milles on oluline roll kõikidel sidusrühmadel, sh autotööstusel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et rahvatervise ja keskkonnakaitse peaks olema ühine ühiskondlik mureküsimus ja vastutusala, milles on oluline roll kõikidel sidusrühmadel, sh autotööstusel;

| 1. | teeb presidendile ülesandeks võtta vajalikud meetmed uurimiskomisjoni lõppraporti avaldamiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 198 lõikega 11 ja otsuse 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ artikli 4 lõikega 2; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul ja komisjonil tagada, et uurimise järeldused ja sellest tulenevad soovitused rakendatakse praktikas vastavalt otsusele 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile 18 kuu jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist ja edaspidi korrapäraselt põhjaliku aruande meetmete kohta, mida komisjon ja liikmesriigid on võtnud uurimiskomisjoni järelduste ja soovituste põhjal; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub presidendil teha keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonile, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonile ning transpordi- ja turismikomisjonile kodukorra artikli 198 lõike 13 kohaselt ülesandeks jälgida uurimiskomisjoni järelduste ja soovituste alusel võetavaid meetmeid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub presidendil teha põhiseaduskomisjonile ülesandeks võtta uurimiskomisjoni soovituste põhjal Euroopa Parlamendi uurimisõiguse piirangute suhtes meetmeid; |
| --- | --- |

5.

Laborikatsed ja tegelikus liikluses tekkivad heitkogused

| 6. | palub komisjonil muuta oma sisemist struktuuri nii, et ühe voliniku (ja peadirektoraadi) vastutusvaldkond hõlmaks kollektiivse vastutuse põhimõtte kohaselt samaaegselt vastutust õhukvaliteeti käsitlevate õigusaktide ja saasteallikaid käsitleva poliitika eest; nõuab sõidukite, sõidukisüsteemide ja heitekontrolli tehnoloogiate valdkonnale ette nähtud inim- ja tehniliste ressursside suurendamist komisjonis ning seda, et Teadusuuringute Ühiskeskus parandaks veelgi oma sisemist tehnilist pädevust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub sel eesmärgil komisjoni üles muutma oma sisemist struktuuri ja vastutusalade jaotust nii, et kõik praegu siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadil (GROW) lasuvad sõidukite heitkogustega seotud seadusandlikud kohustused läheksid üle keskkonna peadirektoraadi (ENV) vastutusalasse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil tagada, et Teadusuuringute Ühiskeskusel oleksid piisavad inimressursid, tehniline pädevus ning piisav autonoomsus, ning tagada meetmed, mis aitavad hoida asjakohaseid sõiduki- ja heitetehnoloogia ning sõidukite katsetamise oskusi organisatsioonis; märgib, et Teadusuuringute Ühiskeskus võib saada seoses uue turujärelevalve ja tüübikinnituse määruse ettepanekuga täiendavad nõuetega seotud kontrolliülesanded; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab, et kõik Teadusuuringute Ühiskeskuse katsetulemused tehtaks andmebaasis üldsusele täies ulatuses ja mitteanonüümses vormis kättesaadavaks; nõuab lisaks, et Teadusuuringute Ühiskeskuse sõidukite heitkoguste laboratoorium (Vehicle Emissions Laboratory – VELA) annaks aru järelevalvenõukogule, kuhu kuuluvad liikmesriikide ning keskkonna- ja tervisekaitse organisatsioonide esindajad; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub kaasseadusandjatel seoses määruse (EÜ) nr 715/2007 käimasoleva läbivaatamisega tagada, artikli 5 lõike 3 ja artikli 14 kohased meetmed, mille eesmärk on täiendada või muuta õigusakti teatavaid mitteolemuslikke osi, võetakse vastu delegeeritud õigusaktidega, et tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu tehtav asjakohane kontroll, vähendades samal ajal nende meetmete vastuvõtmisega seotud põhjendamatute viivituste võimalust; on kindlalt vastu valikule, mille kohaselt võetakse need meetmed vastu rakendusaktidega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab, et uue tüübikinnitusmenetluse reguleeriv raamistik kujundataks tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste kolmanda ja neljanda paketi kiire vastuvõtmisega lõplikult välja ning et seda raamistikku hakataks kiiresti kohaldama; tuletab meelde, et selleks, et laboratooriumis mõõdetud ja tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste erinevust suudetaks tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste katsetega tulemuslikult vähendada, tuleb katse- ja hindamismenetluste kirjeldus koostada väga hoolikalt ja see peaks hõlmama paljusid erinevaid sõidutingimusi, sh temperatuuri, mootori koormust, sõiduki kiirust, kõrgust merepinnast, tee liiki ja muid parameetreid, mis võivad esineda liidus sõitmisel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | võtab teadmiseks tühistamishagi, mille esitasid tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste teise paketi suhtes mitu ELi linna seetõttu, et uute kõrgemate NOx-heitkoguste piirmäärade kehtestamisega muudab komisjoni määrus alusakti olemuslikke aspekte, rikkudes seega olulist menetlusnormi ning välisõhu kvaliteedi direktiivi 2008/50/EÜ sätteid diiselmootoriga sõidukite maksimaalsete lämmastiku heitkoguste tasemete piiramise osas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab tungivalt, et komisjon vaataks 2017. aastal läbi tegelikus liikluses tekkivate NOx-heitkoguste katsete vastavusteguri, nagu on sätestatud teises tegelikus liikluses tekkivaid heitkoguseid käsitlevate õigusaktide paketis; palub komisjonil lisaks vaadata vastavustegur läbi igal aastal kooskõlas tehnoloogia arenguga, et viia see hiljemalt 2021. aastaks tasemele 1; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub komisjonil vaadata läbi kohaldatav liidu õigus, et teha kindlaks, kas muude sõidukisüsteemide või muude toodete turulelaskmine võib sõltuda ebapiisavatest katsemenetlustest, nt sõidukite heitkoguste puhul või muudes valdkondades, kus turujärelevalvealased jõupingutused on samavõrd puudulikud, ning esitada asjakohased seadusandlikud ettepanekud, et tagada siseturu standardite jõustamine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub komisjonil esitada ettepanekud ELi tasandil keskkonnajärelevalve kehtestamiseks, et jälgida vastavust keskkonnaalastele tootestandarditele, heite piirnormidele, mis on seotud tegevuslubadega, ja ELi keskkonnaõigusele üldiselt; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub komisjonil jätkata tööd mobiilse heitemõõtmissüsteemi (PEMS) tulemuslikkuse parandamisel, et suurendada selle täpsust ja alandada selle veamäära; on arvamusel, et tahkete osakeste PEMS-tehnoloogia peaks suutma võtta arvesse osakesi, mis on väiksemad kui 23 nanomeetrit ja mis on rahvatervisele kõige ohtlikumad; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on seisukohal, et komisjoni 30. mail 2016. aastal vastu võetud horisontaalsed eeskirjad komisjoni eksperdirühmade loomiseks ja toimimiseks on paremad kui varasemad eeskirjad, näiteks mis puudutab nõuet koostada koosolekute kohta sisulised ja terviklikud protokollid; palub komisjonil need eeskirjad läbi vaadata, et tugevdada eksperdirühmade tasakaalustatud koosseisu käsitlevaid sätteid; palub, et komisjon tagaks (ajakohastatud) horisontaalsete eeskirjade range ja kohese jõustamise ning koostaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande nende rakendamise hindamise kohta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab, et üldsusele tehtaks kättesaadavaks komiteemenetluse komiteede, näiteks mootorsõidukite tehnilise komitee (TCMV), ning komisjoni eksperdirühmade, näiteks mootorsõidukite töörühma või kergeveokite tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste töörühma (RDE-LDV) koosolekutel osalejate nimekirjad ja koosolekute protokollid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid oma parlamentidele mootorsõidukite tehnilise komitee koosolekute dokumentidele juurdepääsul suurema läbipaistvuse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni üles muutma oluliselt kehtivat teabe säilitamise ja arhiveerimise poliitikat ning tagama, et märgukirjad, talitustevahelised teatised, eelnõud ja mitteametlik teabevahetus komisjonis, liikmesriikides, nõukogus ja nende esindajate vahel arhiveeritakse vaikimisi; taunib avalike andmete puudulikkust, mis on tingitud asjaolust, et arhiveerimine on ette nähtud liiga väheste dokumentide puhul, mis tähendab seda, et dokumentide arhiveerimine nõuab aktiivset sekkumist; |
| --- | --- |

20.

Katkestusseadmed

| 21. | on seisukohal, et kuigi tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste menetlus vähendab katkestusseadmete kasutamise riski, ei välista see ebaseaduslike tavade võimalikku kasutamist täielikult; soovitab seetõttu, et tüübikinnituskatsetesse ja kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse katsetesse lisataks USA ametiasutuste lähenemisviisi järgides teatav ettearvamatus, et hoida ära allesjäänud lünkade ärakasutamist ja tagada nõuetele vastavus sõiduki kogu tööea jooksul; tunneb sellega seoses heameelt komisjoni poolt 26. jaanuaril 2017. aastal vastu võetud dokumendis „Juhend täiendava heitekontrollistrateegia ja katkestusseadmete kasutamise hindamiseks“ sisalduva katkestusseadmete tuvastamise katseprotokolli üle, mida kohaldatakse juba turul olevate sõidukite suhtes; loodab, et liikmesriikide ametiasutused hakkavad seda protokolli oma turujärelevalvetoimingutes kiiresti kohaldama ja teostavad soovitatud sõidukikatseid standardkatsetingimustest erinevates mitteennustatavates tingimustes, mis hõlmavad näiteks ümbritseva õhu temperatuuri, kiirusrežiime, sõiduki koormust ja katse kestust, kusjuures katsed võivad hõlmata ka nn üllatuskatseid; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib murelikult, et sõidukite CO2-heitkoguste ja kütusekulu ametlike katsete puhul piirdutakse jätkuvalt laboratoorse katsemenetlusega WLTP, mis tähendab seda, et katkestusseadmete ebaseaduslik kasutamine on jätkuvalt võimalik ning võib jääda avastamata; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid looksid sõidukipargi kaugseire süsteemid (milles kasutatakse teeäärseid kaugmõõtmisseadmeid ja/või pardaandureid), et jälgida kasutusel oleva sõidukipargi keskkonnatoimet ning avastada võimalikke ebaseaduslikke tavasid, mille tagajärjeks võivad olla jätkuvad lahknevused teoreetiliste ja tegelikus liikluses esinevate tulemuste vahel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palub komisjonil täpsemalt analüüsida põhjuseid, miks raskeveokeid käsitlevates õigusaktides olevaid katkestusseadmete rangemaid sätteid ei lisatud kergsõidukeid käsitlevatesse õigusaktidesse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palub komisjonil teostada sisemise läbivaatuse, et kontrollida väidet, mille kohaselt ei jõudnud kõrgemale tasandile Teadusuuringute Ühiskeskuse uurimiste käigus tehtud avastused ja tuvastatud probleemid, mida arutati komisjoni talitustes seoses tootjate võimalike ebaseaduslike tavadega; palub komisjonil Euroopa Parlamendile oma järelduste kohta aru anda; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on veendunud, et komisjonis tuleks kasutusele võtta selge aruandlusmehhanism, mille eesmärk on tagada, et kui Teadusuuringute Ühiskeskus tuvastab nõuetele mittevastavused, teavitatakse nendest kõiki asjakohaseid tasandeid vastavalt komisjoni hierarhiale; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub komisjoni üles volitama Teadusuuringute Ühiskeskust uurima koos riiklike ametiasutuste ja sõltumatute uurimisinstituutidega põhjalikumalt mitmete autode heitkogustega seotud kahtlasi muutusi, mida täheldati 2016. aasta augustis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palub liikmesriikidel nõuda seoses hiljuti kehtestatud kohustusega, mille kohaselt peavad autotootjad avalikustama oma põhilised ja täiendavad heitekontrollistrateegiad, et autotootjad selgitaksid sõidukite ebatavalisi heitkoguseid, mis katsetel on ilmsiks tulnud, ning põhjendaksid määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 5 lõikes 2 sätestatud erandite kohaldamise vajadust; palub liikmesriikidel jagada oma uurimiste tulemusi ja tehniliste katsete andmeid komisjoni ja Euroopa Parlamendiga; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palub komisjonil rangelt jälgida, kuidas liikmesriigid jõustavad katkestusseadmete kasutamist puudutavaid erandeid; tunneb sellega seoses heameelt komisjoni 26. jaanuari 2017. aasta juhendis esitatud täiendavate heitekontrollistrateegiate tehnilise hindamise metoodika üle; palub komisjonil algatada asjakohasel juhul rikkumismenetlused; |
| --- | --- |

28.

Tüübikinnitus ja kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavus

| 29. | nõuab tarbija- ja keskkonnakaitse huvides, et kiiresti võetaks vastu ettepanek võtta vastu määrus mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta (2016/0014(COD)) (8), millega asendatakse kehtiv tüübikinnituse raamdirektiiv, ning et see jõustuks hiljemalt 2020. aastal; on seisukohal, et komisjoni algse ettepaneku ambitsioonikuse taseme säilitamine, eelkõige seoses ELi järelevalve kehtestamisega süsteemi üle, on absoluutne miinimum, mis on vajalik ELi süsteemi parandamiseks; on lisaks seisukohal, et terviklikum ja kooskõlastatum tüübikinnituse ja turujärelevalve süsteem, mis hõlmab ELi järelevalvet, ühisauditeid ning koostööd riiklike ametiasutustega ja nende vahel, peaks olema eesmärk, mis tuleb saavutada kõnealuse teemapaketi üle peetavatel institutsioonidevahelistel läbirääkimistel; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on seisukohal, et tugevam järelevalve ELi tasandil aitab tagada sõidukeid käsitlevate ELi õigusaktide nõuetekohase jõustamise ning turujärelevalvetoimingute tõhususe ja tulemuslikkuse ELis; palub, et komisjon tagaks uue tüübikinnitus- ja turujärelevalveraamistiku täieliku ja ühetaolise rakendamise ning koordineeriks riiklike tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutuste tööd ning oleks erimeelsuste korral vahekohtunikuks; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab turujärelevalve märkimisväärset tugevdamist, võttes aluseks selgelt määratletud eeskirjad ja selgema vastutusalade jaotuse uues ELi tüübikinnituse raamistikus, et luua parem, tulemuslik ja toimiv süsteem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on veendunud, et ELi järelevalve uues ELi tüübikinnituse raamistikus peaks hõlmama juba turul kättesaadavaks tehtud sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike piisavat uuesti katsetamist, et statistiliselt olulisel valimil põhinevaid väga erinevaid katseid kasutades kontrollida, kas need vastavad tüübikinnitusele ja kohaldatavatele õigusaktidele, ning parandusmeetmete võtmist, kaasa arvatud sõidukite tagasivõtmised, tüübikinnituse tühistamised ja haldustrahvid; on seisukohal, et Teadusuuringute Ühiskeskuse oskusteave on selle ülesande täitmisel väga vajalik; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palub komisjonil ja liikmesriikidel hinnata USAs kasutatavat tava katsetada juhuvaliku põhimõttel otse tehasest tulnud ja kasutusel olevaid sõidukeid ning teha sellest vajalikud järeldused oma turujärelevalvetoimingute parandamiseks; |
| --- | --- |

33.

| 34. | teeb ettepaneku, et sõiduautode puhul tuleks pistelisi turujärelevalvekatseid, sh täpsustamata katseprotokollide alusel, teha vähemalt 20 % puhul igal aastal liidu turule lastavatest uutest mudelitest ning representatiivse vanemate mudelite koguse puhul, et teha kindlaks, kas maanteedel liiklevad sõidukid on vastavuses liidu ohutus- ja keskkonnaalaste õigusaktidega; on veendunud, et niisuguste sõidukite valimisel, mille puhul tehakse katseid liidu tasandil, tuleks lähtuda põhjendatud kaebustest ja võtta arvesse kolmandate osapoolte tehtud katseid, kaugseire andmeid, korrapäraste tehnoülevaatuste aruandeid ja muud teavet; |
| --- | --- |

34.

| 35. | juhib tähelepanu asjaolule, et vastutavad riiklikud ametiasutused peaksid süstemaatiliselt tagama toodangu nõuetele vastavuse ja kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse jõustamise, mida tuleb lisaks koordineerida ja jälgida ELi tasandil; on veendunud, et toodangu nõuetele vastavuse ja kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse katseid peaks teostama tehniline teenistus, mis ei ole vastutav asjaomase auto tüübikinnituse eest, ning et ettevõttesisesed tehnilised teenistused ei tohiks teostada tüübikinnituse andmise eesmärgil tehtavaid heitkoguste katseid; nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid lõplikult selgeks, milline asutus vastutab nende territooriumil turujärelevalve eest, tagaksid, et see asutus on oma vastutusest teadlik, ja teavitaksid sellest komisjoni; on veendunud, et palju tihedam koostöö ja teabejagamine liikmesriikide turujärelevalveasutuste ja komisjoni vahel, sh riikide turujärelevalve kavade teemal, tõstab üldist turujärelevalve kvaliteeti ELis ja võimaldab komisjonil teha kindlaks riiklike turujärelevalvesüsteemide puudused; |
| --- | --- |

35.

| 36. | on veendunud, et komisjoni juhitava foorumi raames toimuv tüübikinnitusasutuste ja komisjoni vaheline ulatuslikum koostöö ja arutelu aitavad kaasa niisuguste heade tavade edendamisele, mille eesmärk on tagada tüübikinnituse ja turujärelevalve määruse tulemuslik ja ühtlustatud rakendamine; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on veendunud, et tüübikinnituse tulemuste, sh vabakäigu katsete andmete sõltumatu ja täielik läbivaatamine parandab raamistiku tulemuslikkust ning et asjakohane teave tuleks teha asjaosalistele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nõuab tüübikinnituse, turujärelevalve ja tehniliste teenistuste tegevuse nõuetekohast ja sõltumatut rahastamist, näiteks kas teenustasude kehtestamisega, liikmesriikide riigieelarvetest või siis mõlemat varianti kombineerides; on veendunud, et tüübikinnitusasutused tuleks teha vastutavaks ühelt poolt autotootjate ja tarnijate ning teiselt poolt tehniliste teenistuste vaheliste kaubandus- ja majandussuhete kontrollimise eest, et vältida huvide konflikte; |
| --- | --- |

38.

| 39. | juhib tähelepanu USA tüübikinnitussüsteemile, mille puhul tootjatelt sertifitseerimis- ja vastavusprogrammide kulude katmiseks kogutavad tasud suunatakse USA rahandusministeeriumisse ning USA Kongress omakorda eraldab vahendeid keskkonnakaitseametile selle programmide rakendamiseks – tegemist on paradigmaga, mis võib aidata suurendada ELi süsteemi sõltumatust; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab, et kiiresti võetaks vastu, rakendataks ja kohaldataks tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste neljas pakett, mis reguleerib PEMSi kasutamist kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse kontrolli ja kolmandate osapoolte tehtavate katsete puhul; palub komisjonil anda Teadusuuringute Ühiskeskusele volitused teostada uues tüübikinnitusraamistikus kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse kontrolli raames Euroopa tasandil PEMSiga heitkoguste määramise katseid; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub kaasseadusandjaid üles kehtestama tulevases mootorsõidukite tüübikinnituse ja turujärelevalve määruses kogu ELi hõlmava kaugseire võrgustiku, et jälgida autopargi tegelikus liikluses tekkivaid heitkoguseid ja teha kindlaks ülemääraselt saastavad sõidukid, et teha kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse kontrolle ja jälgida autosid, mille puhul on võimalik, et neid on ebaseaduslikult muudetud riistvara muutmise (nt heitgaasitagastuse (EGR) väljalülitamise plaatide kasutamine ning diislikütuse tahkete osakeste filtri (DPF) või valikulise katalüütilise redutseerimise (SCR) eemaldamine) või tarkvara muutmise (kiipide ebaseaduslik häälestamine) teel; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub komisjoni üles kasutama oma delegeeritud volitusi, mis on sätestatud direktiivi 2014/45/EL (milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust) artiklis 17, et ajakohastada autode korralise tehnoülevaatuse meetodeid eesmärgiga mõõta autode lämmastikoksiidide (NOx) heitkoguseid; |
| --- | --- |

42.

| 43. | on veendunud, et tüübikinnitusasutused, turujärelevalveasutused ja tehnilised teenistused peaksid täitma oma ülesandeid; on seisukohal, et nad peaksid seetõttu märkimisväärselt ja pidevalt parandama oma pädevust, ning nõuab seetõttu korrapäraste ja sõltumatute auditite korraldamist nende suutlikkuse kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub komisjoni üles uurima võimalust muuta tootjatele kohustuslikuks teavitada komisjoni oma valitud tehnilisest teenistusest eesmärgiga tagada, et komisjon oleks olukorrast täielikult teadlik; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palub liikmesriikidel nõuda, et autotootjad avalikustaksid oma heitkoguste strateegiad ja põhjendaksid neid tüübikinnitusasutustele, nagu seda tehakse raskeveokite puhul; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub liikmesriike üles analüüsima, kas tootja pakutud nn standardlahendused petusüsteemidega varustatud sõidukite remontimiseks on tegelikult vastavuses heitkoguste määrustega, ning nõuab pisteliste kontrollide tegemist uute remonditud sõidukite puhul; |
| --- | --- |

46.

Jõustamine ja karistused

| 47. | nõuab, et ELis jõustataks sõidukite heitkoguste eeskirju rangemalt ja tulemuslikumalt; teeb ettepaneku reformida viivitamata autode heitkoguste haldamise struktuuri ja viia see vastavusse muude transpordisektoritega; |
| --- | --- |

47.

| 48. | tuletab meelde, et heitkoguste mõõtmise eeskirjad on kehtestatud selleks, et saavutada parem õhukvaliteet, mida ei ole seni saavutatud osalt õigusaktide nõrga jõustamise ja osalt teatavate autotootjate poolse manipuleerimise tõttu; on seisukohal, et asjaomased asutused peaksid võtma arvesse autode heitkoguseid ja õhukvaliteedi arengu andmeid, et hinnata, kas seatud eesmärk on saavutatud; |
| --- | --- |

48.

| 49. | teeb ettepaneku luua heitkogustealane alaline rahvusvaheline koostööraamistik, mis võimaldaks asutustel vahetada teavet ja teostada ühiseid järelevalvetoiminguid; sellised toimingud on ELis muude toodete puhul juba olemas; |
| --- | --- |

49.

| 50. | nõuab tungivalt, et komisjon algataks rikkumismenetlused liikmesriikide suhtes, kes ei ole kehtestanud tulemuslikku turujärelevalvet ega ELi õiguse rikkumiste eest määratavate karistuste riiklikku süsteemi, nagu nõutakse kehtivates õigusaktides; |
| --- | --- |

50.

| 51. | teeb ettepaneku anda komisjonile volitused määrata sõidukitootjatele tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldustrahve ning anda korraldusi heastamis- ja parandusmeetmete võtmiseks, kui tehakse kindlaks, et nende sõidukid ei vasta nõuetele; on seisukohal, et võimalike karistuste hulka peaksid kuuluma tüübikinnituse tühistamine ja kogu ELi hõlmavate tagasivõtmisprogrammide loomine; |
| --- | --- |

51.

| 52. | on veendunud, et sõidukitootjatele määratud trahvidest saadavaid vahendeid, ELi heitkoguseid käsitlevate õigusaktide mittejärgimise tõttu liikmesriikide suhtes algatatud rikkumismenetlustest saadavaid vahendeid ning uute sõiduautode ülemääraste heitkoguste maksu (eelarverida 711) tuleks kasutada sihtotstarbelise tuluna konkreetsetes ELi projektides või programmides õhukvaliteedi ja keskkonnakaitse valdkonnas ning need ei tohiks vähendada liikmesriikide kogurahvatulupõhiseid osamakseid ELi eelarvesse; nõuab, et asjakohastesse liidu õigusaktidesse lisataks vajalikud sätted; soovitab, et liikmesriigid võiksid trahvidest saadavaid vahendeid osaliselt kasutada ka rikkumise tagajärjel kahju kannatanud isikutele kahju hüvitamiseks ning muudeks sellisteks tarbijate huvides võetavateks meetmeteks; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palub liikmesriikidel tagada, et sätted karistuste kohta, mida kohaldatakse tootjatele määruse (EÜ) nr 715/2007 sätete rikkumise eest, oleksid tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad ning et nendest teavitatakse kiiresti komisjoni; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palub liikmesriikidel võtta heitkoguste petuskandaali järgselt jõulisemaid meetmeid; kutsub liikmesriike ja nende tüübikinnitusasutusi üles uurima põhilisi ja täiendavaid heitekontrollistrateegiaid käsitlevat teavet – mille autotootjad peavad avalikustama – tüübikinnituse saanud Euro 5 ja Euro 6 autode puhul, mille katseprogrammide käigus ilmnevad ebatavalised heitkogused, ning kontrollima nende vastavust komisjoni tõlgendussuunistele katkestusseadmeid käsitlevate sätete kohta; palub liikmesriikidel kohaldada mittevastavuse korral olemasolevaid karistusi, sh kohustuslikke tagasivõtmisprogramme ja tüübikinnituse tühistamist; palub komisjonil tagada, et tagasivõtmisprogrammide suhtes kohaldatakse kogu ELis kooskõlastatud lähenemisviisi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles selgitama probleemist mõjutatud sõidukiomanikele seda, kas asjaomased sõidukid tuleb remontida või mitte, ning heitkoguseid käsitlevatele õigusaktidele vastavuse saavutamiseks tehtud remondi õiguslikke tagajärgi, sõidukite tehnoülevaatuse alaseid kohustusi, maksustamist, sõiduki võimaliku ümberklassifitseerimise tagajärgi jne; |
| --- | --- |

55.

| 56. | märgib, et kuna riiklikul tasandil puudub statistika, on andmeid liikmesriikides kohaldatavate karistuste kohta raske koguda; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles selle kohta korrapäraselt statistilisi andmeid koguma; |
| --- | --- |

56.

| 57. | palub liikmesriikidel ja komisjonil tugevdada Euroopa rakendusmehhanisme, nt keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamise Euroopa Liidu võrgustikku (IMPEL); |
| --- | --- |

57.

Tarbija õigused

| 58. | on seisukohal, et asjassepuutuvad autotootjad peaksid Volkswageni heitgaasiskandaalist mõjutatud ELi tarbijatele tagama piisava rahalise kompensatsiooni ning et tagasivõtmise programme, mida on rakendatud üksnes osaliselt, ei tohiks pidada piisavaks hüvitamisviisiks; |
| --- | --- |

58.

| 59. | palub komisjonil selleks esitada seadusandlik ettepanek kollektiivse hüvitamise mehhanismi loomiseks, et luua ELi tarbijate jaoks ühtne süsteem ja lõpetada seega praegune olukord, kus tarbijatel puudub enamikus liikmesriikides kaitse; palub komisjoni ELis ja väljaspool ELi olevaid praeguseid süsteeme hinnata, et teha kindlaks selle valdkonna parimad tavad ja lisada need oma seadusandlikusse ettepanekusse; |
| --- | --- |

59.

| 60. | on seisukohal, et kui sõiduki tüübikinnitus mittevastavuse tõttu tühistatakse, siis tuleb asjaomase sõiduki omanikule selle sõiduki ost täielikult hüvitada; |
| --- | --- |

60.

| 61. | on seisukohal, et tarbijatel peaks olema õigus piisavale hüvitusele, kui selgub, et vajalikud tehnilised parandused või muudatused, mida tootja sõidukite tagasivõtmise raames teeb, mõjutavad negatiivselt sõiduki algset sooritusvõimet (nt mis puudutab kütusekulu, tõhusust, osade vastupidavust, heidet jne); |
| --- | --- |

61.

| 62. | kutsub liikmesriike üles tagama, et tarbijatele antakse üksikasjalikku ja arusaadavat teavet tagasivõtmisprogrammide ja hoolduskontrollide käigus tehtud muudatuste kohta, et parandada tarbijate jaoks läbipaistvust ja usaldust autoturu vastu; |
| --- | --- |

62.

| 63. | taunib asjaolu, et Euroopa tarbijaid koheldakse USA tarbijatest halvemini; märgib lisaks, et asjaomased tarbijad saavad sageli kõnealuste sõidukite, nende remontimise kohustuste ja selliste kohustuste tagajärgede kohta ebamäärast ja mittetäielikku teavet; |
| --- | --- |

63.

| 64. | taunib asjaolu, et ELis puudub ühtne ja ühtlustatud süsteem, mille kohaselt tarbijad saaksid oma õiguste jõustamiseks ühiselt tegutseda, ning tunnistab, et praegu ei ole tarbijatel paljudes liikmesriikides võimalust sellises tegevuses osaleda; |
| --- | --- |

64.

| 65. | rõhutab, et pärast tagasivõtmisi peavad sõidukid vastama ELi õigusaktides sätestatud õiguslikele nõuetele; juhib ühtlasi tähelepanu sellele, et lisaks tagasivõtmisprogrammidele tuleks kaaluda ka muid hüvitusviise; kutsub seetõttu komisjoni üles hindama kehtivaid ELi tarbijakaitset käsitlevaid eeskirju ja esitama vajaduse korral ettepanekuid; |
| --- | --- |

65.

| 66. | rõhutab, et oluline on anda tarbijatele realistlikku, täpset ja usaldusväärset teavet nende autode kütusekulu ja õhusaasteainete heitkoguste kohta, et suurendada tarbijate teadlikkust ja aidata neil teha autode ostmisel teadlikke otsuseid; nõuab autode märgistamist käsitleva direktiivi (1999/94/EÜ) läbivaatamist, mille juures tuleks kaaluda võimalust muuta lisaks kütusetarbimise ja CO2 heitkoguste andmetele kohustuslikuks ka teave teiste õhusaasteainete, näiteks NOx ja tahkete osakeste heitkoguste kohta; |
| --- | --- |

66.

| 67. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta kõik vajalikud meetmed, et tagada tarbijatele õiglane ja asjakohane kompensatsioon, eelistatavalt kollektiivsete õiguskaitsemehhanismide kaudu; |
| --- | --- |

67.

Keskkonnasõbralikud sõidukid

| 68. | kutsub komisjoni ja liikmesriikide pädevaid asutusi üles pühenduma täiel määral vähese heitega liikuvuse strateegiale ja rakendama seda; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hindama linnade praeguste väikese saastega piirkondade tulemuslikkust, võttes arvesse asjaolu, et kergsõidukite Euro standardid ei kajasta tegelikus liikluses tekkivaid heitkoguseid, ning uurima heitkoguste piirmääradele tegelikes sõidutingimustes vastavate ülimalt vähesaastavate sõidukite (Ultra-Low-Emission Vehicles – ULEVs) märgise või standardi kehtestamise eeliseid; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kutsub komisjoni ja kaasseadusandjaid üles järgima autode keskkonnatoime parandamise poliitikas integreeritumat lähenemisviisi, et tagada edusammud nii CO2-heite vähendamise kui ka õhukvaliteedi eesmärkide saavutamisel, edendades näiteks autopargi elektrifitseerimist või üleminekut alternatiivsetele mootoritele; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kutsub sellega seoses komisjoni üles vaatama läbi puhta energia ja transpordi direktiivi (2014/94/EL) ning esitama määruse eelnõu alates 2025. aastast turule lastavate autode CO2-standardite kohta ning lisama sellesse heitevabade sõidukite ja ülimalt vähesaastavate sõidukite alased kohustused, millega nähakse ette heitevabade ja ülimalt vähesaastavate sõidukite osakaalu järkjärguline suurendamine kogu sõidukipargis, et järk-järgult kaotada 2035. aastaks uued autod, mis tekitavad CO2-heitkoguseid; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles soodustama keskkonnahoidlike riigihangete poliitikat heitevabade ja ülimalt vähesaastavate sõidukite ostmise teel avaliku sektori asutuste poolt oma sõidukipargi tarbeks või (pooleldi) avaliku sektori autode ühiskasutuse programmide tarbeks; |
| --- | --- |

72.

| 73. | palub komisjonil vaadata läbi määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisas sätestatud heitkoguste piirmäärad eesmärgiga parandada liidu õhukvaliteeti ja saavutada liidu välisõhu kvaliteedi piimäärad ja samuti WHO soovitatud määrad ning esitada vajaduse korral hiljemalt 2025. aastaks ettepanekud uuteks tehnoloogia seisukohalt neutraalseteks Euro 7 heitkoguste piirmääradeks, mida kohaldatakse kõigile liidu turule lastud M1- ja N1-kategooria sõidukitele; |
| --- | --- |

73.

| 74. | palub komisjonil kaaluda keskkonnavastutuse direktiivi (2004/35/EÜ) läbivaatamist, et lisada sellesse niisuguse õhusaaste tekitatud keskkonnakahju, mis on tingitud asjaolust, et autotootjad ei järgi autode heitkoguseid käsitlevaid ELi õigusakte; on veendunud, et kui autotootjatele saaks määrata rahalise vastutuse nende tekitatava keskkonnakahju heastamise eest, oleks oodata ennetamise ja ettevaatuse taseme tõusu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | palub komisjonil koostöös liikmesriikidega tagada, et ükski tavaline autotööstussektori töötaja heiteskandaali tõttu ei kannataks; liikmesriigid ja autotootjad peaksid selleks kooskõlastama ja edendama kutsekoolituskavasid, et tagada, et tavalistele töötajatele, kelle tööalast olukorda heiteskandaal on kahjulikult mõjutanud, tagataks kogu vajalik kaitse ja koolitusvõimalused, et nende mitmesuguseid oskusi saaks ära kasutada (näiteks säästvate transpordiliikide heaks); |
| --- | --- |

75.

Uurimiskomisjoni volitused ja piirangud

| 76. | nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon viiksid aegsasti lõpule läbirääkimised Euroopa Parlamendi ettepaneku üle võtta vastu Euroopa Parlamendi määrus Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamise üksikasjalike sätete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ; |
| --- | --- |

76.

| 77. | peab täidesaatva võimu üle demokraatliku kontrolli teostamise seisukohast ülimalt oluliseks, et Euroopa Parlamendile antaks uurimisvolitused, mis vastavad ELi liikmesriikide parlamentide omadele; on veendunud, et kõnealuse demokraatliku järelevalve ülesande täitmiseks peab Euroopa Parlamendil olema õigus kutsuda tunnistajaid välja ja neid selleks kohustada ning nõuda dokumentide esitamist; on veendunud, et kõnealuste õiguste kasutamiseks peavad liikmesriigid leppima kokku karistuste määramises isikutele, kes ei tule kohale või ei esita dokumente vastavalt siseriiklikule õigusele, millega reguleeritakse riikide parlamentide teostatavaid uurimisi; kordab, et Euroopa Parlament toetab 2012. aasta raportis esitatud seisukohta selles küsimuses; |
| --- | --- |

77.

| 78. | on seisukohal, et Euroopa Parlamendi uurimiskomisjonide volitused peaksid olema paremini kooskõlas riiklike parlamentide uurimisvolitustega, et tagada eelkõige isikute tulemuslik väljakutsumine ja osalemine ning karistuste kohaldamine koostööst keeldumise korral; palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada Euroopa Parlamendi praeguses ettepanekus sisalduvaid asjakohaseid sätteid; |
| --- | --- |

78.

| 79. | palub komisjonil kiiresti läbi vaadata volinike käitumisjuhendi, et lisada sellesse sätted endiste volinike aruandluskohustuse kohta seoses uurimiskomisjoni teostatava uurimisega, mis käsitleb nende ametiaja poliitikakujundamist ja õigusloomet; |
| --- | --- |

79.

| 80. | palub komisjonil kasutada ajavahemikku, mis jääb täiskogul uurimiskomisjoni moodustamist käsitleva otsuse vastuvõtmise ja uurimiskomisjoni tegeliku töö alguse vahele, selleks, et valmistada ette esialgsed dokumendid, mis käsitlevad uurimiskomisjoni volitusi, et teabe edastamine oleks kiirem, hõlbustades seega uurimiskomisjoni tööd algusest peale; on sellega seoses seisukohal, et eeskirjad, mis käsitlevad dokumentide arhiveerimist ja edastamist komisjonis, tuleks edaspidiste päringute käsitlemise hõlbustamiseks läbi vaadata ja neid tuleks täiendada; |
| --- | --- |

80.

| 81. | teeb ettepaneku luua komisjonis Euroopa Parlamendi uurimiskomisjonidega suhtlemiseks üks kontaktpunkt, eelkõige kui asjasse puutub mitu peadirektoraati, et ühelt poolt hõlbustada teabevoogu ja teiselt poolt tugineda seni loodud headele tavadele; |
| --- | --- |

81.

| 82. | märgib, et mitmes hiljutises uurimiskomisjonis ja erikomisjonis jätsid komisjon ja nõukogu teatavatel juhtudel taotletud dokumendid esitamata või esitasid taotletud dokumendid alles pärast pikki viivitusi; on seisukohal, et kehtestada tuleb aruandlusmehhanism, et Euroopa Parlamendile edastataks viivitamata ja kindlalt dokumendid, mida uurimiskomisjon või erikomisjon taotleb ja millele tal on õigus juurde pääseda; |
| --- | --- |

82.

| 83. | kutsub komisjoni üles parandama oma suutlikkust töödelda õigeaegselt ja piisavalt kvaliteetselt dokumenditaotlusi, mida esitavad uurimiskomisjonid ning ajakirjanikud ja kodanikud, tehes seda asjakohaste kohaldatavate dokumentidele juurdepääsu käsitlevate eeskirjade alusel; nõuab tungivalt, et komisjon annaks need dokumendid välja nende algses vormingus ning hoiduks aeganõudvatest ja sisu muuta võivatest vormingumuutustest ja vormingu teisendamistest; teeb lisaks komisjonile ülesandeks tagada, et teavet, mis on salvestatud masinloetavas vormingus, nt andmebaasis, antakse samuti välja masinloetavas vormingus; |
| --- | --- |

83.

| 84. | märgib, et just uurimiskomisjoni vastutusalasse kuulub otsustamine selle üle, kas taotlusega hõlmatud teave on uurimiskomisjoni töö jaoks oluline; märgib, et dokumenditaotluse saaja ei tohi takistada selle ülesande täitmist; teeb komisjonile ülesandeks võtta kõnealust vastutust nõuetekohaselt arvesse oma suunistes, mis käsitlevad dokumentidele juurdepääsu taotlusi; |
| --- | --- |

84.

| 85. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid peaksid kinni otsuses 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ ja eelkõige selle artiklis 3 sätestatud õiguslikest kohustustest uurimiskomisjonide ees; palub neil ühtlasi seni vastamisel esinenud olulisi viivitusi arvesse võttes abistada uurimiskomisjone nii, et sellega järgitakse ELi toimimise lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõtet; |
| --- | --- |

85.

| 86. | palub liikmesriikidel, kes on riiklikul tasandil algatanud sõiduautode saasteainete heitkoguste uurimised, edastada komisjonile ja Euroopa Parlamendile viivitamata täielikud andmekogumid ja oma uurimiste tulemused; |
| --- | --- |

86.

| 87. | on seisukohal, et parlamendikomisjon peaks oma volituste esimeses osas enne avalike kuulamiste algust koguma ja analüüsima kirjalikke tõendeid; leiab, et kuulamiste lõpu ja lõppraporti koostamise vahele oleks kasulik jätta ooteaeg, et oleks võimalik viia lõpule tõendite kogumine ning neid põhjalikult analüüsida ja täielikult raportisse lisada; |
| --- | --- |

87.

| 88. | on seisukohal, et uurimiskomisjonide 12-kuuline tööperiood on meelevaldne ning sageli ebapiisav; on veendunud, et uurimiskomisjoni liikmed on kõige paremini võimelised otsustama selle üle, kas ja kui palju uurimist tuleks pikendada; |
| --- | --- |

88.

| 89. | märgib, et Euroopa Parlamendi kodukorra artiklis 198 tuleks täpsemalt kindlaks määrata, millal peaks algama uurimiskomisjoni tööperiood; teeb ettepaneku võimaldada piisavat paindlikkust, et tagada uurimiste läbiviimiseks piisav aeg; nõuab, et uurimiskomisjoni tööperiood algaks alles siis, kui taotletud dokumendid on ELi institutsioonidelt kätte saadud; |
| --- | --- |

89.

| 90. | on seisukohal, et vaheraportit ei tuleks tingimata tulevastesse volitustesse lisada, et uurimise lõppjäreldusi mitte mõjutada; |
| --- | --- |

90.

| 91. | on seisukohal, et tulevaste uurimiskomisjonide korraldus peaks olema teistsugune, et tagada suurem tõhusus ja tulemuslikkus komisjonide töö korraldamises ja elluviimises, eelkõige avalike kuulamiste ajal; |
| --- | --- |

91.

| 92. | rõhutab, et Euroopa Parlamendi sisesed halduseeskirjad on kohandatud alaliste komisjonide sissejuurdunud tavadele ega sobi sellistena sageli kokku uurimiskomisjoni ühekordse ja ajutise iseloomuga, kuna uurimiskomisjon töötab ebatavalisemates tingimustes ning tal on väga konkreetsed volitused ja piiratud tööperiood; on seetõttu seisukohal, et tõhusust suurendaks niisuguste kindlate eeskirjade väljatöötamine, mis käsitlevad uurimiskomisjonide tulemuslikku toimimist kuulamiste ja lähetuste korraldamisel näiteks viisil, mis tagab õiglase poliitilise esindatuse; on seisukohal, et esineb oht, et rahalised piirangud võivad uurimiskomisjoni takistada kuulamast kõiki eksperte, kelle kuulamist uurimiskomisjon oma ülesannete täitmiseks vajalikuks peab; on seisukohal, et kuulamistele ja lähetustele Euroopa Parlamendi sisese loa andmise tähtajad tuleks muuta pandlikumaks; |
| --- | --- |

92.

| 93. | on seisukohal, et uurimiskomisjonidel peaks olema juurdepääsu eelisõigus asjaomastes Euroopa Parlamendi teenistustes ja konkreetsed rahalised vahendid, et viimati mainitutel oleks võimalik tegeleda eelkõige uuringute, briefing’ute (ülevaated) jms taotlustega eeskirjades võimaldatud ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

93.

| 94. | märgib, et kehtivad eeskirjad, mis käsitlevad juurdepääsu salastatud ja muule konfidentsiaalsele teabele, mida nõukogu, komisjon või liikmesriigid Euroopa Parlamendile uurimise raames kättesaadavaks teevad, ei paku täielikku õigusselgust, vaid neid tõlgendatakse üldiselt nii, et parlamendiliikmete registreeritud assistentidel puudub õigus tutvuda salastamata „muu konfidentsiaalse teabega“ ja seda analüüsida turvatud lugemissaalis; märgib, et paljud parlamendiliikmed on leidnud, et see ettekirjutus takistab selliste dokumentidega tulemuslikku ja põhjalikku tutvumist uurimiskomisjonidele antud piiratud aja jooksul, ning et TAX2-komisjon (maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjon), mille tegevuse ajal oli parlamendiliikmete registreeritud assistentidele ajutiselt ja erandkorras niisugune juurdepääs antud, sai kasutada neid vahendeid ulatuslikumalt ja tulemuslikumalt; nõuab seetõttu, et uuesti läbi räägitavasse institutsioonidevahelisse kokkuleppesse lisataks selgelt sõnastatud säte, millega tagatakse parlamendiliikmete registreeritud assistentide jaoks dokumentidele juurdepääsu õigus teadmisvajaduse põhimõtte alusel, kui nad täidavad parlamendiliikmete abistamise ülesannet; nõuab tungivalt, et asjaomased organid kiirendaksid selle küsimuse uuesti läbi rääkimist, et mitte kahjustada eelseisvate ja käimasolevate parlamentaarsete uurimiste tulemuslikkust ja tõhusust; |
| --- | --- |

94.

o

o o

| 95. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus ja uurimiskomisjoni lõppraport nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

95.

---

(1)  EÜT L 113, 19.5.1995, lk 1.

(2)  ELT L 10, 15.1.2016, lk 13.

(3)  ELT L 171, 29.6.2007, lk 1.

(4)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

(5)  ELT L 152, 11.6.2008, lk 1.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0375.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0322.

(8)  Vt ka vastuvõetud tekstid, 4. aprill 2017, P8_TA(2017)0097.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 27. aprill 2017

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/151 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/151

---

P8_TA(2017)0132

António Marinho e Pinto puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta otsus António Marinho e Pinto puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2016/2294(IMM))

(2018/C 298/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse António Marinho e Pinto puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 23. septembril 2016. aastal Lääne-Lissaboni (Oeiras) ringkonnakohtu kohtunik Miguel Pereira da Rosa seoses tema suhtes alustatud kriminaalmenetlusega (nr 4759/15.2TDLSB) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 24. oktoobril 2016. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse António Marinho e Pinto puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 23. septembril 2016. aastal Lääne-Lissaboni (Oeiras) ringkonnakohtu kohtunik Miguel Pereira da Rosa seoses tema suhtes alustatud kriminaalmenetlusega (nr 4759/15.2TDLSB) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 24. oktoobril 2016. aastal,

| — | võttes arvesse pädeva asepeaprokuröri 12. detsembri 2016. aasta kirja, millega edastati António Marinho e Pinto tehtud avalduste stenogramm, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse pädeva asepeaprokuröri 12. detsembri 2016. aasta kirja, millega edastati António Marinho e Pinto tehtud avalduste stenogramm,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 António Marinho e Pinto 22. märtsil 2017 ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 António Marinho e Pinto 22. märtsil 2017 ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7) artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7) artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Portugali parlamendiliikmete põhimäärust käsitleva 1. märtsi 1993. aasta seaduse 7/93 artikli 11 lõikeid 1, 2, 3 ja 5 ning peaprokuröri kantselei 10. oktoobri 2011. aasta märgukirja nr 3/2011, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Portugali parlamendiliikmete põhimäärust käsitleva 1. märtsi 1993. aasta seaduse 7/93 artikli 11 lõikeid 1, 2, 3 ja 5 ning peaprokuröri kantselei 10. oktoobri 2011. aasta märgukirja nr 3/2011,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0163/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0163/2017),

| A. | arvestades, et Lääne-Lissaboni (Oeiras) ringkonnakohtu kohtunik taotleb Euroopa Parlamendi liikme António Marinho e Pinto puutumatuse äravõtmist seoses kohtumenetlusega väidetava kuriteo asjus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Lääne-Lissaboni (Oeiras) ringkonnakohtu kohtunik taotleb Euroopa Parlamendi liikme António Marinho e Pinto puutumatuse äravõtmist seoses kohtumenetlusega väidetava kuriteo asjus;

| B. | arvestades, et António Marinho e Pinto puutumatuse äravõtmine on seotud väidetava kuriteoga, mis seisneb laimu levitamises ja mis on Portugali karistusseadustiku artikli 180 lõike 1 ja artikli 183 lõike 2 kohaselt karistatav kuni kaheaastase vabadusekaotusega, samuti seisneb kuritegu organisatsiooni, teenistuse või füüsilise isiku kahjustamises, mille eest on Portugali karistusseadustiku artikli 187 lõike 1 ja lõike 2 punkti a kohaselt ette nähtud kuni kaheaastane vabadusekaotus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et António Marinho e Pinto puutumatuse äravõtmine on seotud väidetava kuriteoga, mis seisneb laimu levitamises ja mis on Portugali karistusseadustiku artikli 180 lõike 1 ja artikli 183 lõike 2 kohaselt karistatav kuni kaheaastase vabadusekaotusega, samuti seisneb kuritegu organisatsiooni, teenistuse või füüsilise isiku kahjustamises, mille eest on Portugali karistusseadustiku artikli 187 lõike 1 ja lõike 2 punkti a kohaselt ette nähtud kuni kaheaastane vabadusekaotus;

| C. | arvestades, et heategevuslik organisatsioon Santa Casa de Misericórdia de Lisboa on esitanud hagi António Marinho e Pinto vastu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et heategevuslik organisatsioon Santa Casa de Misericórdia de Lisboa on esitanud hagi António Marinho e Pinto vastu;

| D. | arvestades, et hagi puudutab António Marinho e Pinto avaldusi, millega ta esines 30. mail 2015. aastal Portugali telekanali SIC Notícias saates „A Propósito“, mida juhtis António José Teixeira ja mis oli eetris kell 21, ning need avaldused olid järgmised: „Sotsiaalkindlustuse osas võin öelda, et solidaarsuse aspekt tuleks eraldada muust. See on riigi pädevuses ning mõistetavalt ei tuleks seda kinni maksta töötajate pensionide arvelt. Selleks tuleb kasutada riigi eelarvet. Sotsiaalset solidaarsust tuleb rahastada maksudest suure asutuse vahendusel, milleks on Misericórdia de Lisboa, kus liigub miljoneid ja miljoneid, mida sageli raisatakse isikliku kasu nimel või isiklikes huvides. [...] Arvan, et Manuel Rebelo de Sousa oleks parem kui Pedro Santana Lopes, arvestades hr Santana Lopesi kogemust valitsuses. Tegelikult oli huvitav näha, kuidas organisatsiooni Santa Casa da Misericórdia de Lisboa direktor töötas kandideerimise ajal ning milliseid ressursse ja vahendeid ta selleks kasutas.“; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hagi puudutab António Marinho e Pinto avaldusi, millega ta esines 30. mail 2015. aastal Portugali telekanali SIC Notícias saates „A Propósito“, mida juhtis António José Teixeira ja mis oli eetris kell 21, ning need avaldused olid järgmised: „Sotsiaalkindlustuse osas võin öelda, et solidaarsuse aspekt tuleks eraldada muust. See on riigi pädevuses ning mõistetavalt ei tuleks seda kinni maksta töötajate pensionide arvelt. Selleks tuleb kasutada riigi eelarvet. Sotsiaalset solidaarsust tuleb rahastada maksudest suure asutuse vahendusel, milleks on Misericórdia de Lisboa, kus liigub miljoneid ja miljoneid, mida sageli raisatakse isikliku kasu nimel või isiklikes huvides. [...] Arvan, et Manuel Rebelo de Sousa oleks parem kui Pedro Santana Lopes, arvestades hr Santana Lopesi kogemust valitsuses. Tegelikult oli huvitav näha, kuidas organisatsiooni Santa Casa da Misericórdia de Lisboa direktor töötas kandideerimise ajal ning milliseid ressursse ja vahendeid ta selleks kasutas.“;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7) artikli 8 kohaselt ei või Euroopa Parlamendi liikmeid üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7) artikli 8 kohaselt ei või Euroopa Parlamendi liikmeid üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohus on seisukohal, et selleks, et Euroopa Parlamendi liige oleks puutumatusega hõlmatud, peab parlamendiliige olema arvamust väljendanud oma kohustuste täitmisel, mistõttu väljendatud arvamuse ja parlamendiliikme kohustuste vahel peab olema seos; arvestades, et selline seos peab olema otsene ja ilmne (2); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohus on seisukohal, et selleks, et Euroopa Parlamendi liige oleks puutumatusega hõlmatud, peab parlamendiliige olema arvamust väljendanud oma kohustuste täitmisel, mistõttu väljendatud arvamuse ja parlamendiliikme kohustuste vahel peab olema seos; arvestades, et selline seos peab olema otsene ja ilmne (2);

| G. | arvestades, et eelnimetatud protokolli artikli 9 kohaselt on parlamendiliikmetel oma riigi territooriumil samasugune puutumatus nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et eelnimetatud protokolli artikli 9 kohaselt on parlamendiliikmetel oma riigi territooriumil samasugune puutumatus nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| H. | arvestades, et Portugali parlamendiliikmete põhimäärust käsitleva 1. märtsi 1993. aasta seaduse 7/93 artikli 11 lõigete 1, 2, 3 ja 5 ning peaprokuröri kantselei 10. oktoobri 2011. aasta märgukirja nr 3/2011 kohaselt ei või António de Sousa Marinho e Pintot üle kuulata ega uurimisele allutada ilma Euroopa Parlamendi eelneva loata; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Portugali parlamendiliikmete põhimäärust käsitleva 1. märtsi 1993. aasta seaduse 7/93 artikli 11 lõigete 1, 2, 3 ja 5 ning peaprokuröri kantselei 10. oktoobri 2011. aasta märgukirja nr 3/2011 kohaselt ei või António de Sousa Marinho e Pintot üle kuulata ega uurimisele allutada ilma Euroopa Parlamendi eelneva loata;

| I. | arvestades, et väidetavatel tegudel ei ole otsest ega ilmset seost António Marinho e Pinto Euroopa Parlamendi liikme ülesannete täitmisega ning need on seotud tegevusega üksnes oma liikmesriigi tasandil, sest avaldustega esineti Portugali telesaates, milles käsitleti konkreetselt Portugaliga seotud küsimust ja see puudutas liikmesriigi õiguse alusel tegutseva organisatsiooni juhtimist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et väidetavatel tegudel ei ole otsest ega ilmset seost António Marinho e Pinto Euroopa Parlamendi liikme ülesannete täitmisega ning need on seotud tegevusega üksnes oma liikmesriigi tasandil, sest avaldustega esineti Portugali telesaates, milles käsitleti konkreetselt Portugaliga seotud küsimust ja see puudutas liikmesriigi õiguse alusel tegutseva organisatsiooni juhtimist;

| J. | arvestades, et sellest tulenevalt ei ole väidetavad teod seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamustega ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7) artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et sellest tulenevalt ei ole väidetavad teod seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamustega ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7) artikli 8 tähenduses;

| K. | arvestades, et esitatud süüdistus ei ole seotud António Marinho e Pinto kui Euroopa Parlamendi liikme ametikohaga; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et esitatud süüdistus ei ole seotud António Marinho e Pinto kui Euroopa Parlamendi liikme ametikohaga;

| L. | arvestades, et käesoleva juhtumi puhul ei ole põhjust arvata, et tegemist on fumus persecutionis’ega, s.t puudub alus piisavalt tõsiseks ja täpseks kahtluseks, et juhtumi eesmärk on tekitada poliitilist kahju parlamendiliikmele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et käesoleva juhtumi puhul ei ole põhjust arvata, et tegemist on fumus persecutionis’ega, s.t puudub alus piisavalt tõsiseks ja täpseks kahtluseks, et juhtumi eesmärk on tekitada poliitilist kahju parlamendiliikmele;

| 1. | otsustab António Marinho e Pinto puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Lääne-Lissaboni (Oeiras) ringkonnakohtu kohtunikule ja António Marinho e Pintole. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.)

(2)  Liidetud kohtuasjad T-346/11 jaT-347/11, Gollnisch vs. parlament, vt eespool osutatud kohtuotsus.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 4. aprill 2017

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/154 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/154

---

P8_TA(2017)0096

Kalalaevade omadused ***I

Euroopa Parlamendi 4. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kalalaevade omaduste määratlemise kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2016)0273 – C8-0187/2016 – 2016/0145(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

(2018/C 298/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0273), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0273),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0187/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0187/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. oktoobri 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. oktoobri 2016. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni kirja kalanduskomisjonile, mis saadeti 17. oktoobril 2016 vastavalt kodukorra artikli 104 lõikele 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni kirja kalanduskomisjonile, mis saadeti 17. oktoobril 2016 vastavalt kodukorra artikli 104 lõikele 3,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni väikesemahulise rannapüügi, rannalähedase kalapüügi ja ühise kalanduspoliitika reformi kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni väikesemahulise rannapüügi, rannalähedase kalapüügi ja ühise kalanduspoliitika reformi kohta (3),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. veebruari 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. veebruari 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 104 ja 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 104 ja 59,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0376/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0376/2016),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda komisjoni ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda komisjoni ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 34, 2.2.2017, lk 140.

(2)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

(3)  ELT C 419, 16.12.2015, lk 167.

---

P8_TC1-COD(2016)0145

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/... kalalaevade omaduste määratlemise kohta (uuesti sõnastatud)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/1130) lõplikule kujule).

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/156 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/156

---

P8_TA(2017)0097

Mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnitused ja turujärelevalve ***I

Euroopa Parlamendi 4. aprillil 2017. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta (COM(2016)0031 – C8-0015/2016 – 2016/0014(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 298/22)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Siseturg on sisepiirideta ala, kus peab olema tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine. Siseturu eeskirjad peaksid olema läbipaistvad, lihtsad
  ja
  järjepidevad, pakkudes sel viisil õiguskindlust ja selgust ettevõtjate ja tarbijate hüvanguks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Siseturg on sisepiirideta ala, kus peab olema tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine. Siseturu eeskirjad peaksid olema läbipaistvad, lihtsad
  ja
  järjepidevad, pakkudes sel viisil õiguskindlust ja selgust ettevõtjate ja tarbijate hüvanguks.

| (1) | Siseturg on sisepiirideta ala, kus peab olema tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine. Siseturu eeskirjad peaksid olema läbipaistvad, lihtsad, järjepidevad
  ja tõhusad
  , pakkudes sel viisil õiguskindlust ja selgust ettevõtjate ja tarbijate hüvanguks. |
| --- | --- |

(1)

Siseturg on sisepiirideta ala, kus peab olema tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine. Siseturu eeskirjad peaksid olema läbipaistvad, lihtsad, järjepidevad
  ja tõhusad
  , pakkudes sel viisil õiguskindlust ja selgust ettevõtjate ja tarbijate hüvanguks.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Hindamises järeldati aga, et tüübikinnitusnõuete täiendamiseks on vaja kehtestada turujärelevalve sätted; samuti on vaja selgitada tagasivõtmis- ja kaitsemenetlusi ning olemasolevate sõidukitüüpide tüübikinnituse laiendamise tingimusi, tõhustada tüübikinnitusraamistiku jõustamist liikmesriikide ametiasutuste ja tehniliste teenistuste rakendatavate tüübikinnitus- ja toodangu vastavuse tagamise menetluste ühtlustamise ja parandamise teel, selgitada tarneahela ettevõtjate ning raamistiku õiguskaitses osalevate ametiasutuste ja isikute ülesandeid ja kohustusi ning muuta sobivamaks alternatiivseid tüübikinnitusskeeme (väikeseeria ja üksiksõiduki riiklik tüübikinnitus) ja mitmeastmelist tüübikinnitusprotsessi, et pakkuda nišiturgudele ja VKEdele vajalikku paindlikkust, kahjustamata seejuures võrdseid võimalusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Hindamises järeldati aga, et tüübikinnitusnõuete täiendamiseks on vaja kehtestada turujärelevalve sätted; samuti on vaja selgitada tagasivõtmis- ja kaitsemenetlusi ning olemasolevate sõidukitüüpide tüübikinnituse laiendamise tingimusi, tõhustada tüübikinnitusraamistiku jõustamist liikmesriikide ametiasutuste ja tehniliste teenistuste rakendatavate tüübikinnitus- ja toodangu vastavuse tagamise menetluste ühtlustamise ja parandamise teel, selgitada tarneahela ettevõtjate ning raamistiku õiguskaitses osalevate ametiasutuste ja isikute ülesandeid ja kohustusi ning muuta sobivamaks alternatiivseid tüübikinnitusskeeme (väikeseeria ja üksiksõiduki riiklik tüübikinnitus) ja mitmeastmelist tüübikinnitusprotsessi, et pakkuda nišiturgudele ja VKEdele vajalikku paindlikkust, kahjustamata seejuures võrdseid võimalusi.

| (4) | Hindamises järeldati aga, et tüübikinnitusnõuete täiendamiseks on vaja kehtestada turujärelevalve sätted; samuti on vaja selgitada tagasivõtmis- ja kaitsemenetlusi ning olemasolevate sõidukitüüpide tüübikinnituse laiendamise tingimusi, tõhustada tüübikinnitusraamistiku jõustamist liikmesriikide ametiasutuste ja tehniliste teenistuste rakendatavate tüübikinnitus- ja toodangu vastavuse tagamise menetluste ühtlustamise ja parandamise teel,
  piiritleda selgelt
  tarneahela ettevõtjate ning raamistiku õiguskaitses osalevate ametiasutuste ja isikute
  ülesanded
  ja
  kohustused, kindlustades et need ülesanded ja kohustused omavahel ei kattu, tagades eespool nimetatud ettevõtjate, ametiasutuste ja osaliste sõltumatuse ning vältides huvide konflikte,
  ning muuta sobivamaks alternatiivseid tüübikinnitusskeeme (väikeseeria ja üksiksõiduki riiklik tüübikinnitus) ja mitmeastmelist tüübikinnitusprotsessi, et pakkuda nišiturgudele ja VKEdele vajalikku paindlikkust, kahjustamata seejuures võrdseid võimalusi. |
| --- | --- |

(4)

Hindamises järeldati aga, et tüübikinnitusnõuete täiendamiseks on vaja kehtestada turujärelevalve sätted; samuti on vaja selgitada tagasivõtmis- ja kaitsemenetlusi ning olemasolevate sõidukitüüpide tüübikinnituse laiendamise tingimusi, tõhustada tüübikinnitusraamistiku jõustamist liikmesriikide ametiasutuste ja tehniliste teenistuste rakendatavate tüübikinnitus- ja toodangu vastavuse tagamise menetluste ühtlustamise ja parandamise teel,
  piiritleda selgelt
  tarneahela ettevõtjate ning raamistiku õiguskaitses osalevate ametiasutuste ja isikute
  ülesanded
  ja
  kohustused, kindlustades et need ülesanded ja kohustused omavahel ei kattu, tagades eespool nimetatud ettevõtjate, ametiasutuste ja osaliste sõltumatuse ning vältides huvide konflikte,
  ning muuta sobivamaks alternatiivseid tüübikinnitusskeeme (väikeseeria ja üksiksõiduki riiklik tüübikinnitus) ja mitmeastmelist tüübikinnitusprotsessi, et pakkuda nišiturgudele ja VKEdele vajalikku paindlikkust, kahjustamata seejuures võrdseid võimalusi.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Lisaks on viimasel ajal tekkinud probleemid tüübikinnitusraamistiku rakendamisel toonud esile konkreetseid puudusi ning osutavad
  põhjaliku läbivaatamise
  vajadusele, et tagada kindel, läbipaistev, prognoositav ja jätkusuutlik
  õigusraamistik, mis
  tagab turvalisuse ja tervishoiu ning keskkonnakaitse kõrge taseme. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Lisaks on viimasel ajal tekkinud probleemid tüübikinnitusraamistiku rakendamisel toonud esile konkreetseid puudusi ning osutavad
  põhjaliku läbivaatamise
  vajadusele, et tagada kindel, läbipaistev, prognoositav ja jätkusuutlik
  õigusraamistik, mis
  tagab turvalisuse ja tervishoiu ning keskkonnakaitse kõrge taseme.

| (5) | Lisaks on viimasel ajal tekkinud probleemid tüübikinnitusraamistiku rakendamisel toonud esile konkreetseid puudusi ning osutavad vajadusele
  muuta nimetatud õigusraamistik veelgi rangemaks
  , et tagada
  , et see on
  kindel, läbipaistev, prognoositav ja jätkusuutlik
  ning
  tagab turvalisuse ja tervishoiu ning keskkonnakaitse kõrge taseme. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks on viimasel ajal tekkinud probleemid tüübikinnitusraamistiku rakendamisel toonud esile konkreetseid puudusi ning osutavad vajadusele
  muuta nimetatud õigusraamistik veelgi rangemaks
  , et tagada
  , et see on
  kindel, läbipaistev, prognoositav ja jätkusuutlik
  ning
  tagab turvalisuse ja tervishoiu ning keskkonnakaitse kõrge taseme.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Kuna tarbijakaitse on üks liidu prioriteetidest, peaks liit nõudma oma territooriumil liiklevate sõidukite tootjatelt sõidukite katsetamist enne turule laskmist ning nimetatud sõidukite kasutusaja jooksul. Niisuguse topeltjärelevalve peaksid tagama liikmesriigid ja komisjon, kusjuures üks peaks suutma tegutseda siis, kui teine seda ei tee. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Kuna tarbijakaitse on üks liidu prioriteetidest, peaks liit nõudma oma territooriumil liiklevate sõidukite tootjatelt sõidukite katsetamist enne turule laskmist ning nimetatud sõidukite kasutusaja jooksul. Niisuguse topeltjärelevalve peaksid tagama liikmesriigid ja komisjon, kusjuures üks peaks suutma tegutseda siis, kui teine seda ei tee.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5b) | Liit peaks tegema kõik endast oleneva, et vältida autotootjate pettusi eesmärgiga manipuleerida heitgaaside või kütusekulu katseid, et saada valed tulemused või hoida kõrvale mis tahes muudest normidest. Selline manipuleerimine peaks viimaks lõppema. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5b)

Liit peaks tegema kõik endast oleneva, et vältida autotootjate pettusi eesmärgiga manipuleerida heitgaaside või kütusekulu katseid, et saada valed tulemused või hoida kõrvale mis tahes muudest normidest. Selline manipuleerimine peaks viimaks lõppema.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5c) | Käesoleva määruse eesmärk on kiirendada sõidukite tagasivõtmistoiminguid liidus. Kehtiv kord ei võimalda tagada Euroopa kodanike tõhusat kaitset, vastupidiselt Ameerika Ühendriikides kehtivale korrale, mis võimaldab kiiret tegutsemist. Sellest seisukohast on äärmiselt oluline lubada komisjonil nõuda ettevõtjatelt kõigi vajalike piiravate meetmete võtmist, sealhulgas sõidukite tagasivõtmist, selleks et viia kõik nõuetele mittevastavad sõidukid, süsteemid, osad või muud eraldi seadmestikud käesoleva määruse nõuetega vastavusse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5c)

Käesoleva määruse eesmärk on kiirendada sõidukite tagasivõtmistoiminguid liidus. Kehtiv kord ei võimalda tagada Euroopa kodanike tõhusat kaitset, vastupidiselt Ameerika Ühendriikides kehtivale korrale, mis võimaldab kiiret tegutsemist. Sellest seisukohast on äärmiselt oluline lubada komisjonil nõuda ettevõtjatelt kõigi vajalike piiravate meetmete võtmist, sealhulgas sõidukite tagasivõtmist, selleks et viia kõik nõuetele mittevastavad sõidukid, süsteemid, osad või muud eraldi seadmestikud käesoleva määruse nõuetega vastavusse.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5d) | Juhul, kui liikluses osalevate sõidukite puhul avastatakse õigusnormide rikkumine, mis on vastuolus esialgsete loa andmise eeskirjadega ja/või millega seatakse ohtu tarbijate turvalisus või ületatakse saaste piirmäärasid, on Euroopa tarbijate huvides võimalus arvestada selliste kiirete, asjakohaste ja kooskõlastatud parandusmeetmetega, sealhulgas vajaduse korral sõidukite tagasivõtmine, mida kohaldatakse kogu liidus. Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile kogu nende valduses oleva teabe, et komisjon saaks võtta asjakohaseid ja kiireid meetmeid eesmärgiga kaitsta ühtse turu terviklikkust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5d)

Juhul, kui liikluses osalevate sõidukite puhul avastatakse õigusnormide rikkumine, mis on vastuolus esialgsete loa andmise eeskirjadega ja/või millega seatakse ohtu tarbijate turvalisus või ületatakse saaste piirmäärasid, on Euroopa tarbijate huvides võimalus arvestada selliste kiirete, asjakohaste ja kooskõlastatud parandusmeetmetega, sealhulgas vajaduse korral sõidukite tagasivõtmine, mida kohaldatakse kogu liidus. Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile kogu nende valduses oleva teabe, et komisjon saaks võtta asjakohaseid ja kiireid meetmeid eesmärgiga kaitsta ühtse turu terviklikkust.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Käesolevas määruses kehtestatakse ühtlustatud eeskirjad ja põhimõtted mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse kohta ning üksiksõiduki tüübikinnituse kohta, et tagada
  siseturu nõuetekohane toimimine
  ettevõtjate ja tarbijate hüvanguks ning
  pakkuda
  kõrget turvataset koos tervise- ja keskkonnakaitsega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Käesolevas määruses kehtestatakse ühtlustatud eeskirjad ja põhimõtted mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse kohta ning üksiksõiduki tüübikinnituse kohta, et tagada
  siseturu nõuetekohane toimimine
  ettevõtjate ja tarbijate hüvanguks ning
  pakkuda
  kõrget turvataset koos tervise- ja keskkonnakaitsega.

| (6) | Käesolevas määruses kehtestatakse ühtlustatud eeskirjad ja põhimõtted mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse kohta ning üksiksõiduki tüübikinnituse kohta, et tagada
  kvaliteetsete toodangu vastavuse kontrollimise standardite järjepidev kohaldamine, võimaldada siseturul nõuetekohaselt toimida
  ettevõtjate ja tarbijate hüvanguks
  , austades seejuures täielikult ja nõuetekohaselt tarbijate õigusi
  ning
  pakkudes samal ajal
  kõrget turvataset koos tervise- ja keskkonnakaitsega. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses kehtestatakse ühtlustatud eeskirjad ja põhimõtted mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse kohta ning üksiksõiduki tüübikinnituse kohta, et tagada
  kvaliteetsete toodangu vastavuse kontrollimise standardite järjepidev kohaldamine, võimaldada siseturul nõuetekohaselt toimida
  ettevõtjate ja tarbijate hüvanguks
  , austades seejuures täielikult ja nõuetekohaselt tarbijate õigusi
  ning
  pakkudes samal ajal
  kõrget turvataset koos tervise- ja keskkonnakaitsega.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Käesolevas määruses sätestatakse tüübikinnituse sisulised tehnilised ja haldusnõuded M- ja N-kategooria sõidukitele ja nende haagistele (O-kategooria) ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele, et tagada
  nõuetekohane
  turvalisus ja keskkonnamõju. Need kategooriad hõlmavad reisijate veoks ja kaupade veoks ettenähtud mootorsõidukeid ning nende haagiseid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Käesolevas määruses sätestatakse tüübikinnituse sisulised tehnilised ja haldusnõuded M- ja N-kategooria sõidukitele ja nende haagistele (O-kategooria) ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele, et tagada
  nõuetekohane
  turvalisus ja keskkonnamõju. Need kategooriad hõlmavad reisijate veoks ja kaupade veoks ettenähtud mootorsõidukeid ning nende haagiseid.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatakse tüübikinnituse sisulised tehnilised ja haldusnõuded M- ja N-kategooria sõidukitele ja nende haagistele (O-kategooria) ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele, et tagada
  kõrgetasemeline
  turvalisus ja keskkonnamõju. Need kategooriad hõlmavad reisijate veoks ja kaupade veoks ettenähtud mootorsõidukeid ning nende haagiseid. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatakse tüübikinnituse sisulised tehnilised ja haldusnõuded M- ja N-kategooria sõidukitele ja nende haagistele (O-kategooria) ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele, et tagada
  kõrgetasemeline
  turvalisus ja keskkonnamõju. Need kategooriad hõlmavad reisijate veoks ja kaupade veoks ettenähtud mootorsõidukeid ning nende haagiseid.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Käesolev määrus peaks tagama usaldusväärsed, ühtlustatud ja läbipaistvad tüübikinnitus- ja turujärelevalvemenetlused liikmesriikides. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Käesolev määrus peaks tagama usaldusväärsed, ühtlustatud ja läbipaistvad tüübikinnitus- ja turujärelevalvemenetlused liikmesriikides.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7b) | Käesolev määrus peaks tagama, et riiklikud tüübikinnitusasutused tõlgendavad, kohaldavad ja jõustavad selle nõudeid kogu liidus. Komisjonile tuleks anda õigus kontrollida riikide ametiasutuste tööd, viies läbi korrapäraseid auditeid, väljastatud tüübikinnituste juhusliku valimi uusi katsetusi ja käesoleva määruse ühtlustatud kohaldamise üldist järelevalvet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7b)

Käesolev määrus peaks tagama, et riiklikud tüübikinnitusasutused tõlgendavad, kohaldavad ja jõustavad selle nõudeid kogu liidus. Komisjonile tuleks anda õigus kontrollida riikide ametiasutuste tööd, viies läbi korrapäraseid auditeid, väljastatud tüübikinnituste juhusliku valimi uusi katsetusi ja käesoleva määruse ühtlustatud kohaldamise üldist järelevalvet.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Käesoleva määruse täitmise eesmärgil tuleks arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/45/EL

   (1a)

  sätteid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Käesoleva määruse täitmise eesmärgil tuleks arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/45/EL

   (1a)

  sätteid.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Tüübikinnitusnõuete tulemusliku rakendamise tagamiseks tuleks tõhustada toodangu vastavust käsitlevaid sätteid, sätestades
  muu hulgas
  vastavuskontrolli meetodite ja asjaomaste toodete jätkuva vastavuse nõuete kohustuslikud korralised auditid, ning
  karmistada
  tüübikinnitusasutuste alluvuses terviksõidukite tüübikinnituskatseid tegevate tehniliste teenistuste pädevust, kohustusi ja tööd käsitlevaid nõudeid. Tehniliste teenistuste nõuetekohane toimimine on äärmiselt tähtis, et tagada turvalisuse ja keskkonnakaitse kõrge tase ning kodanike usaldus süsteemi vastu. Direktiivis 2007/46/EÜ sätestatud tehniliste teenistuste määramise kriteeriumid tuleks
  nende järjekindla rakendamise tagamiseks
  sätestada üksikasjalikumalt. Liikmesriikide tehniliste teenistuste
  hindamismeetodid
  erinevad üksteisest üha enam, sest nende töö on muutunud keerukamaks. Seega tuleb kehtestada menetluskohustused, mis tagaksid teabevahetuse ning järelevalve liikmesriikide tavade üle nende tehniliste teenistuste hindamise, määramise, teavitamise ja järelevalve puhul. Need menetluskohustused peaksid kõrvaldama lahknevused kasutatud meetodites ja tehniliste teenistuste määramise kriteeriumide tõlgendamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Tüübikinnitusnõuete tulemusliku rakendamise tagamiseks tuleks tõhustada toodangu vastavust käsitlevaid sätteid, sätestades
  muu hulgas
  vastavuskontrolli meetodite ja asjaomaste toodete jätkuva vastavuse nõuete kohustuslikud korralised auditid, ning
  karmistada
  tüübikinnitusasutuste alluvuses terviksõidukite tüübikinnituskatseid tegevate tehniliste teenistuste pädevust, kohustusi ja tööd käsitlevaid nõudeid. Tehniliste teenistuste nõuetekohane toimimine on äärmiselt tähtis, et tagada turvalisuse ja keskkonnakaitse kõrge tase ning kodanike usaldus süsteemi vastu. Direktiivis 2007/46/EÜ sätestatud tehniliste teenistuste määramise kriteeriumid tuleks
  nende järjekindla rakendamise tagamiseks
  sätestada üksikasjalikumalt. Liikmesriikide tehniliste teenistuste
  hindamismeetodid
  erinevad üksteisest üha enam, sest nende töö on muutunud keerukamaks. Seega tuleb kehtestada menetluskohustused, mis tagaksid teabevahetuse ning järelevalve liikmesriikide tavade üle nende tehniliste teenistuste hindamise, määramise, teavitamise ja järelevalve puhul. Need menetluskohustused peaksid kõrvaldama lahknevused kasutatud meetodites ja tehniliste teenistuste määramise kriteeriumide tõlgendamisel.

| (9) | Tüübikinnitusnõuete tulemusliku rakendamise tagamiseks tuleks tõhustada toodangu vastavust käsitlevaid sätteid,
  tagades parema juurdepääsu teabele, reguleerides rangelt laborikatsete ajal kasutatavaid optimeerimismeetodeid, pöörates erilist tähelepanu riskile, mis on seotud ebaseaduslike katkestusseadmetega, mille kasutamine on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 715/2007

   (1a)

  kohaselt keelatud,
  sätestades vastavuskontrolli meetodite ja asjaomaste toodete jätkuva vastavuse nõuete kohustuslikud korralised auditid, ning
  karmistades ja ühtlustades
  tüübikinnitusasutuste alluvuses terviksõidukite tüübikinnituskatseid tegevate tehniliste teenistuste pädevust, kohustusi ja tööd käsitlevaid nõudeid. Tehniliste teenistuste nõuetekohane toimimine on äärmiselt tähtis, et tagada turvalisuse ja keskkonnakaitse kõrge tase ning kodanike usaldus süsteemi vastu. Direktiivis 2007/46/EÜ sätestatud tehniliste teenistuste määramise kriteeriumid tuleks sätestada üksikasjalikumalt
  , et tagada nende järjepidev kohaldamine kõigis liikmesriikides
  . Liikmesriikide tehniliste teenistuste
  hindamise meetodid
  erinevad üksteisest üha enam, sest nende töö on muutunud keerukamaks. Seega tuleb kehtestada menetluskohustused, mis tagaksid teabevahetuse ning järelevalve liikmesriikide tavade üle nende tehniliste teenistuste hindamise, määramise, teavitamise ja järelevalve puhul. Need menetluskohustused peaksid kõrvaldama lahknevused kasutatud meetodites ja tehniliste teenistuste määramise kriteeriumide tõlgendamisel.
  Selleks, et tagada piisav järelevalve ja võrdsed võimalused kogu liidus, peaks taotluse esitanud tehnilise teenistuse hindamine hõlmama kohapealset hindamist ja läbiviidavate tegelike tüübikinnituskatsete otsest jälgimist. |
| --- | --- |

(9)

Tüübikinnitusnõuete tulemusliku rakendamise tagamiseks tuleks tõhustada toodangu vastavust käsitlevaid sätteid,
  tagades parema juurdepääsu teabele, reguleerides rangelt laborikatsete ajal kasutatavaid optimeerimismeetodeid, pöörates erilist tähelepanu riskile, mis on seotud ebaseaduslike katkestusseadmetega, mille kasutamine on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 715/2007

   (1a)

  kohaselt keelatud,
  sätestades vastavuskontrolli meetodite ja asjaomaste toodete jätkuva vastavuse nõuete kohustuslikud korralised auditid, ning
  karmistades ja ühtlustades
  tüübikinnitusasutuste alluvuses terviksõidukite tüübikinnituskatseid tegevate tehniliste teenistuste pädevust, kohustusi ja tööd käsitlevaid nõudeid. Tehniliste teenistuste nõuetekohane toimimine on äärmiselt tähtis, et tagada turvalisuse ja keskkonnakaitse kõrge tase ning kodanike usaldus süsteemi vastu. Direktiivis 2007/46/EÜ sätestatud tehniliste teenistuste määramise kriteeriumid tuleks sätestada üksikasjalikumalt
  , et tagada nende järjepidev kohaldamine kõigis liikmesriikides
  . Liikmesriikide tehniliste teenistuste
  hindamise meetodid
  erinevad üksteisest üha enam, sest nende töö on muutunud keerukamaks. Seega tuleb kehtestada menetluskohustused, mis tagaksid teabevahetuse ning järelevalve liikmesriikide tavade üle nende tehniliste teenistuste hindamise, määramise, teavitamise ja järelevalve puhul. Need menetluskohustused peaksid kõrvaldama lahknevused kasutatud meetodites ja tehniliste teenistuste määramise kriteeriumide tõlgendamisel.
  Selleks, et tagada piisav järelevalve ja võrdsed võimalused kogu liidus, peaks taotluse esitanud tehnilise teenistuse hindamine hõlmama kohapealset hindamist ja läbiviidavate tegelike tüübikinnituskatsete otsest jälgimist.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Vajadust
  määravate asutuste poolseks
  kontrolliks ja järelevalveks
  tehniliste teenistuste
  üle on suurendanud tehnika arengust tulenev oht, et tehnilistel teenistustel puudub vajalik pädevus, et katsetada uut tehnikat või seadmeid, mida määramine hõlmab. Arvestades, et tehnika areng lühendab tootetsükleid ja järelevalve eesmärgil tehtud kohapealsete hindamiste ja seire sagedus erineb määravate asutuste lõikes, tuleks kehtestada miinimumnõuded tehniliste teenistuste järelevalve ja seire sagedusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Vajadust
  määravate asutuste poolseks
  kontrolliks ja järelevalveks
  tehniliste teenistuste
  üle on suurendanud tehnika arengust tulenev oht, et tehnilistel teenistustel puudub vajalik pädevus, et katsetada uut tehnikat või seadmeid, mida määramine hõlmab. Arvestades, et tehnika areng lühendab tootetsükleid ja järelevalve eesmärgil tehtud kohapealsete hindamiste ja seire sagedus erineb määravate asutuste lõikes, tuleks kehtestada miinimumnõuded tehniliste teenistuste järelevalve ja seire sagedusele.

| (10) | Vajadust
  tehniliste teenistuste sertifitseerimiseks ning
  kontrolliks ja järelevalveks
  nende
  üle on suurendanud tehnika arengust tulenev oht, et tehnilistel teenistustel puudub vajalik pädevus, et katsetada uut tehnikat või seadmeid, mida määramine hõlmab.
  Suurte erinevuste tõttu direktiivi 2007/46/EÜ praeguse rakenduse tõlgendustes ja selle sätete kohaldamisel tüübikinnitusprotsessis on tehnilised teenistused märkimisväärselt erinevad. Seetõttu tuleks sertifitseerimist, kontrollimist ja järelevalvet ühtlustada ja suurendada, et tagada võrdsed võimalused Euroopa ühtsel turul.
  Arvestades, et tehnika areng lühendab tootetsükleid ja järelevalve eesmärgil tehtud kohapealsete hindamiste ja seire sagedus erineb määravate asutuste lõikes, tuleks kehtestada miinimumnõuded tehniliste teenistuste järelevalve ja seire sagedusele. |
| --- | --- |

(10)

Vajadust
  tehniliste teenistuste sertifitseerimiseks ning
  kontrolliks ja järelevalveks
  nende
  üle on suurendanud tehnika arengust tulenev oht, et tehnilistel teenistustel puudub vajalik pädevus, et katsetada uut tehnikat või seadmeid, mida määramine hõlmab.
  Suurte erinevuste tõttu direktiivi 2007/46/EÜ praeguse rakenduse tõlgendustes ja selle sätete kohaldamisel tüübikinnitusprotsessis on tehnilised teenistused märkimisväärselt erinevad. Seetõttu tuleks sertifitseerimist, kontrollimist ja järelevalvet ühtlustada ja suurendada, et tagada võrdsed võimalused Euroopa ühtsel turul.
  Arvestades, et tehnika areng lühendab tootetsükleid ja järelevalve eesmärgil tehtud kohapealsete hindamiste ja seire sagedus erineb määravate asutuste lõikes, tuleks kehtestada miinimumnõuded tehniliste teenistuste järelevalve ja seire sagedusele.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Läbipaistvuse ja vastastikuse usalduse suurendamiseks ning tehniliste teenistuste hindamise, määramise ja teavitamise kriteeriumide täiendavaks ühtlustamiseks ja täiustamiseks, samuti pikendamis- ja uuendamismenetlusteks peaksid liikmesriigid
  tegema koostööd
  nii omavahel kui ka komisjoniga. Nad peaksid omavahel ja komisjoniga nõu pidama käesoleva määruse rakendamise seisukohalt asjakohaste üldiste küsimuste üle ning teatama üksteisele ja komisjonile hindamise kontrollküsimustiku mudelist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Läbipaistvuse ja vastastikuse usalduse suurendamiseks ning tehniliste teenistuste hindamise, määramise ja teavitamise kriteeriumide täiendavaks ühtlustamiseks ja täiustamiseks, samuti pikendamis- ja uuendamismenetlusteks peaksid liikmesriigid
  tegema koostööd
  nii omavahel kui ka komisjoniga. Nad peaksid omavahel ja komisjoniga nõu pidama käesoleva määruse rakendamise seisukohalt asjakohaste üldiste küsimuste üle ning teatama üksteisele ja komisjonile hindamise kontrollküsimustiku mudelist.

| (12) | Läbipaistvuse ja vastastikuse usalduse suurendamiseks ning tehniliste teenistuste hindamise, määramise ja teavitamise kriteeriumide täiendavaks ühtlustamiseks ja täiustamiseks, samuti pikendamis- ja uuendamismenetlusteks peaksid liikmesriigid
  looma koostöömehhanismid
  nii omavahel kui ka komisjoniga. Nad peaksid omavahel ja komisjoniga nõu pidama käesoleva määruse rakendamise seisukohalt asjakohaste üldiste küsimuste üle ning teatama üksteisele ja komisjonile hindamise kontrollküsimustiku mudelist.
  Käesoleva määrusega luuakse veebipõhine andmebaas, mis koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1024/2012

   (1a)

  alusel loodud siseturu infosüsteemiga võiks olla kasulik elektrooniline platvorm halduskoostöö soodustamiseks ja intensiivistamiseks, hallates teabevahetust lihtsate ja ühtsete meetodite alusel. Komisjon peaks sel otstarbel kaaluma selliste olemasolevate veebipõhiste andmebaaside nagu ETAES või EUCARIS kasutamist. |
| --- | --- |

(12)

Läbipaistvuse ja vastastikuse usalduse suurendamiseks ning tehniliste teenistuste hindamise, määramise ja teavitamise kriteeriumide täiendavaks ühtlustamiseks ja täiustamiseks, samuti pikendamis- ja uuendamismenetlusteks peaksid liikmesriigid
  looma koostöömehhanismid
  nii omavahel kui ka komisjoniga. Nad peaksid omavahel ja komisjoniga nõu pidama käesoleva määruse rakendamise seisukohalt asjakohaste üldiste küsimuste üle ning teatama üksteisele ja komisjonile hindamise kontrollküsimustiku mudelist.
  Käesoleva määrusega luuakse veebipõhine andmebaas, mis koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1024/2012

   (1a)

  alusel loodud siseturu infosüsteemiga võiks olla kasulik elektrooniline platvorm halduskoostöö soodustamiseks ja intensiivistamiseks, hallates teabevahetust lihtsate ja ühtsete meetodite alusel. Komisjon peaks sel otstarbel kaaluma selliste olemasolevate veebipõhiste andmebaaside nagu ETAES või EUCARIS kasutamist.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12a) | Praegused probleemid tüübikinnituse valdkonnas on toonud välja olemasolevate riiklike turujärelevalve- ja tüübikinnituse kontrolli süsteemide tõsised puudused. Viivitamatu reageeringuna ilmsiks tulnud puudustele on seetõttu vaja anda komisjonile õigus võtta omale sobivad järelevalveülesanded. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12a)

Praegused probleemid tüübikinnituse valdkonnas on toonud välja olemasolevate riiklike turujärelevalve- ja tüübikinnituse kontrolli süsteemide tõsised puudused. Viivitamatu reageeringuna ilmsiks tulnud puudustele on seetõttu vaja anda komisjonile õigus võtta omale sobivad järelevalveülesanded.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Kui tehnilise teenistuse määramine põhineb akrediteerimisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) 765/2008 (12) tähenduses, peaksid akrediteerimisasutused ja määravad asutused
  vahetama teavet, mis on asjakohane
  tehniliste teenistuste pädevuse
  hindamiseks
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Kui tehnilise teenistuse määramine põhineb akrediteerimisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) 765/2008 (12) tähenduses, peaksid akrediteerimisasutused ja määravad asutused
  vahetama teavet, mis on asjakohane
  tehniliste teenistuste pädevuse
  hindamiseks
  .

| (13) | Kui tehnilise teenistuse määramine põhineb akrediteerimisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 765/2008 (12) tähenduses, peaksid akrediteerimisasutused ja määravad asutused
  tagama
  tehniliste teenistuste pädevuse
  ja sõltumatuse
  . |
| --- | --- |

(13)

Kui tehnilise teenistuse määramine põhineb akrediteerimisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 765/2008 (12) tähenduses, peaksid akrediteerimisasutused ja määravad asutused
  tagama
  tehniliste teenistuste pädevuse
  ja sõltumatuse
  .

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Liikmesriigid peaksid võtma tasu tehniliste teenistuste määramise ja järelevalve eest, et tagada liikmesriikide järelevalve jätkusuutlikkus nende tehniliste teenistuste üle ning võrdsed võimalused tehnilistele teenistustele. Läbipaistvuse tagamiseks peaksid liikmesriigid teavitama komisjoni ja teisi liikmesriike, enne kui nad kinnitavad tasude suuruse ja struktuuri. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Liikmesriigid peaksid võtma tasu tehniliste teenistuste määramise ja järelevalve eest, et tagada liikmesriikide järelevalve jätkusuutlikkus nende tehniliste teenistuste üle ning võrdsed võimalused tehnilistele teenistustele. Läbipaistvuse tagamiseks peaksid liikmesriigid teavitama komisjoni ja teisi liikmesriike, enne kui nad kinnitavad tasude suuruse ja struktuuri.

välja jäetud

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14a) | Liikmesriigid peaksid tagama, et ettevõtja ei maksa tasusid tüübikinnituste ja turujärelevalvetegevuste kulude katmiseks otse tehnilisele teenistusele. See säte ei tohiks piirata ettevõtjate võimet valida nende tegevuste kasutamiseks oma soovi kohane tehniline teenistus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14a)

Liikmesriigid peaksid tagama, et ettevõtja ei maksa tasusid tüübikinnituste ja turujärelevalvetegevuste kulude katmiseks otse tehnilisele teenistusele. See säte ei tohiks piirata ettevõtjate võimet valida nende tegevuste kasutamiseks oma soovi kohane tehniline teenistus.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Tuleks tagada tehniliste teenistuste sõltumatus tootjatest, sh vältides, et tootjad tasuvad neile otse või kaudselt tüübikinnitusega seotud ülevaatuste ja katsete tegemise eest. Seega peaksid liikmesriigid looma tüübikinnitustasude struktuuri, mis hõlmaks kõiki tüübikinnitusasutuse määratud tehniliste teenistuste tehtud tüübikinnituskatsete ja ülevaatuste tegemisega seotud kulusid ning halduskulusid tüübikinnituse väljastamise eest, aga ka vastavuse järelkontrollis sisalduvate katsete ja ülevaatuste tegemise kulusid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Tuleks tagada tehniliste teenistuste sõltumatus tootjatest, sh vältides, et tootjad tasuvad neile otse või kaudselt tüübikinnitusega seotud ülevaatuste ja katsete tegemise eest. Seega peaksid liikmesriigid looma tüübikinnitustasude struktuuri, mis hõlmaks kõiki tüübikinnitusasutuse määratud tehniliste teenistuste tehtud tüübikinnituskatsete ja ülevaatuste tegemisega seotud kulusid ning halduskulusid tüübikinnituse väljastamise eest, aga ka vastavuse järelkontrollis sisalduvate katsete ja ülevaatuste tegemise kulusid.

välja jäetud

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17a) | Et turujõud saaksid toimida, peaksid tehnilised teenistused kohaldama tüübikinnituseeskirju läbipaistvalt ja ühetaoliselt, ettevõtjaid ebavajalikult koormamata. Et tagada tehniliste eriteadmiste kõrge tase ja kõigi ettevõtjate õiglane kohtlemine, tuleks tagada tüübikinnituseeskirjade ühetaoline tehniline kohaldamine. Käesoleva määruse alusel loodud foorumil peaksid tüübikinnitusasutused vahetama teavet erinevate nende poolt sertifitseeritud tehniliste teenistuste toimimise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17a)

Et turujõud saaksid toimida, peaksid tehnilised teenistused kohaldama tüübikinnituseeskirju läbipaistvalt ja ühetaoliselt, ettevõtjaid ebavajalikult koormamata. Et tagada tehniliste eriteadmiste kõrge tase ja kõigi ettevõtjate õiglane kohtlemine, tuleks tagada tüübikinnituseeskirjade ühetaoline tehniline kohaldamine. Käesoleva määruse alusel loodud foorumil peaksid tüübikinnitusasutused vahetama teavet erinevate nende poolt sertifitseeritud tehniliste teenistuste toimimise kohta.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Käesoleva määruse järgsete nõuete täitmise tagamiseks on vaja kindlat jõustamismehhanismi. Tüübikinnitusasutuste peamine kohustus peaks jätkuvalt olema tagada autotööstussektoris kehtivate õigusaktide vastavus tüübikinnitus- ja toodangu vastavuse nõuetele, kuna see kohustus on tihedalt seotud tüübikinnituste väljastamisega ja eeldab üksikasjalikke teadmisi nende sisust. Seega on tähtis, et tüübikinnitusasutuste
  tegevust kontrollitaks regulaarselt vastastikuse hindamise
  teel, tagamaks, et kõik tüübikinnitusasutused rakendavad tüübikinnitusnõuete jõustamisel ühtlast kvaliteeti ja rangust. Peale selle on tähtis sätestada tüübikinnituse enda õigsuse kontroll. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Käesoleva määruse järgsete nõuete täitmise tagamiseks on vaja kindlat jõustamismehhanismi. Tüübikinnitusasutuste peamine kohustus peaks jätkuvalt olema tagada autotööstussektoris kehtivate õigusaktide vastavus tüübikinnitus- ja toodangu vastavuse nõuetele, kuna see kohustus on tihedalt seotud tüübikinnituste väljastamisega ja eeldab üksikasjalikke teadmisi nende sisust. Seega on tähtis, et tüübikinnitusasutuste
  tegevust kontrollitaks regulaarselt vastastikuse hindamise
  teel, tagamaks, et kõik tüübikinnitusasutused rakendavad tüübikinnitusnõuete jõustamisel ühtlast kvaliteeti ja rangust. Peale selle on tähtis sätestada tüübikinnituse enda õigsuse kontroll.

| (18) | Käesoleva määruse järgsete nõuete täitmise tagamiseks on vaja kindlat jõustamismehhanismi. Tüübikinnitusasutuste peamine kohustus peaks jätkuvalt olema tagada autotööstussektoris kehtivate õigusaktide vastavus tüübikinnitus- ja toodangu vastavuse nõuetele, kuna see kohustus on tihedalt seotud tüübikinnituste väljastamisega ja eeldab üksikasjalikke teadmisi nende sisust. Seega on tähtis, et tüübikinnitusasutuste
  tegevuse üle teostataks regulaarset järelevalvet liidu tasandil, sealhulgas sõltumatute auditite
  teel, tagamaks, et kõik tüübikinnitusasutused rakendavad tüübikinnitusnõuete jõustamisel ühtlast kvaliteeti ja rangust. Peale selle on tähtis sätestada tüübikinnituse enda õigsuse kontroll
  ELi tasandil sõltumatu kolmanda isiku poolt
  . |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva määruse järgsete nõuete täitmise tagamiseks on vaja kindlat jõustamismehhanismi. Tüübikinnitusasutuste peamine kohustus peaks jätkuvalt olema tagada autotööstussektoris kehtivate õigusaktide vastavus tüübikinnitus- ja toodangu vastavuse nõuetele, kuna see kohustus on tihedalt seotud tüübikinnituste väljastamisega ja eeldab üksikasjalikke teadmisi nende sisust. Seega on tähtis, et tüübikinnitusasutuste
  tegevuse üle teostataks regulaarset järelevalvet liidu tasandil, sealhulgas sõltumatute auditite
  teel, tagamaks, et kõik tüübikinnitusasutused rakendavad tüübikinnitusnõuete jõustamisel ühtlast kvaliteeti ja rangust. Peale selle on tähtis sätestada tüübikinnituse enda õigsuse kontroll
  ELi tasandil sõltumatu kolmanda isiku poolt
  .

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19a) | Tüübikinnitusasutused ja turujärelevalveasutused ei tohiks olla oma ülesannete täitmisel omavahel seotud, et vältida võimalikke huvide konflikte. Selles osas peaksid need asutused olema korraldatud eraldi üksustena vastavalt riikide haldusasutuste struktuurile ning vastavalt riikide haldusasutuste struktuurile ja pädevustele ei tohiks nad kasutada isikkoosseisu ega hooneid ühiselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19a)

Tüübikinnitusasutused ja turujärelevalveasutused ei tohiks olla oma ülesannete täitmisel omavahel seotud, et vältida võimalikke huvide konflikte. Selles osas peaksid need asutused olema korraldatud eraldi üksustena vastavalt riikide haldusasutuste struktuurile ning vastavalt riikide haldusasutuste struktuurile ja pädevustele ei tohiks nad kasutada isikkoosseisu ega hooneid ühiselt.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19b) | Jõustamisalane foorum peaks olema teabe vahetamise ja sõltumatu analüüsi platvormiks, et toetada käesoleva määruse toimimise ja rakendamise parandamist. Teabe vahetamise käigus võib komisjonil olla põhjust arvata, et üks või mitu tüübikinnitusasutust ei järgi käesoleva määruse nõudeid. Sellisel juhul peaks komisjonil olema võimalik võtta kõik vajalikud meetmed järgimise tagamiseks, sealhulgas anda välja suuniseid, soovitusi või muid instrumente ja kasutada muid menetlusi, võttes nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet. Tõsiste rikkumiste korral peaks komisjonil olema õigus nõuda asutuselt uute tüübikinnituste saamise taotluste vastuvõtmise õiguse äravõtmist või peatamist, et tagada tarbija- ja keskkonnakaitse kõrge tase. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19b)

Jõustamisalane foorum peaks olema teabe vahetamise ja sõltumatu analüüsi platvormiks, et toetada käesoleva määruse toimimise ja rakendamise parandamist. Teabe vahetamise käigus võib komisjonil olla põhjust arvata, et üks või mitu tüübikinnitusasutust ei järgi käesoleva määruse nõudeid. Sellisel juhul peaks komisjonil olema võimalik võtta kõik vajalikud meetmed järgimise tagamiseks, sealhulgas anda välja suuniseid, soovitusi või muid instrumente ja kasutada muid menetlusi, võttes nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet. Tõsiste rikkumiste korral peaks komisjonil olema õigus nõuda asutuselt uute tüübikinnituste saamise taotluste vastuvõtmise õiguse äravõtmist või peatamist, et tagada tarbija- ja keskkonnakaitse kõrge tase.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Käesolevasse määrusse on
  vaja
  lisada turujärelevalve eeskirjad, et tugevdada riiklike pädevate asutuste õigusi ja kohustusi, tagada nende turujärelevalvetegevuse tõhus koordineerimine ja selgitada kohaldatavaid menetlusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Käesolevasse määrusse on
  vaja
  lisada turujärelevalve eeskirjad, et tugevdada riiklike pädevate asutuste õigusi ja kohustusi, tagada nende turujärelevalvetegevuse tõhus koordineerimine ja selgitada kohaldatavaid menetlusi.

| (21) | Käesolevasse määrusse on
  äärmiselt oluline
  lisada turujärelevalve eeskirjad, et tugevdada riiklike pädevate asutuste õigusi ja kohustusi, tagada nende turujärelevalvetegevuse tõhus koordineerimine ja selgitada kohaldatavaid menetlusi. |
| --- | --- |

(21)

Käesolevasse määrusse on
  äärmiselt oluline
  lisada turujärelevalve eeskirjad, et tugevdada riiklike pädevate asutuste õigusi ja kohustusi, tagada nende turujärelevalvetegevuse tõhus koordineerimine ja selgitada kohaldatavaid menetlusi.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (21a) | On vajalik, et turujärelevalveasutused ja tüübikinnitusasutused saaksid nõuetekohaselt täita käesolevas määruses ettenähtud ülesandeid. Selleks peaksid liikmesriigid tagama nimetatud asutustele eelkõige vajalikud vahendid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21a)

On vajalik, et turujärelevalveasutused ja tüübikinnitusasutused saaksid nõuetekohaselt täita käesolevas määruses ettenähtud ülesandeid. Selleks peaksid liikmesriigid tagama nimetatud asutustele eelkõige vajalikud vahendid.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Et suurendada tüübikinnitusprotsessi läbipaistvust ning lihtsustada teabevahetust ja sõltumatut kontrolli turujärelevalveasutuste, tüübikinnitusasutuste
  ja
  komisjoni poolt,
  tuleks tüübikinnitusdokumendid
  esitada elektroonilisel kujul ja teha üldsusele kättesaadavaks, v.a ärihuvide ja isikuandmete kaitseks tehtud erandid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Et suurendada tüübikinnitusprotsessi läbipaistvust ning lihtsustada teabevahetust ja sõltumatut kontrolli turujärelevalveasutuste, tüübikinnitusasutuste
  ja
  komisjoni poolt,
  tuleks tüübikinnitusdokumendid
  esitada elektroonilisel kujul ja teha üldsusele kättesaadavaks, v.a ärihuvide ja isikuandmete kaitseks tehtud erandid.

| (22) | Et suurendada tüübikinnitusprotsessi läbipaistvust ning lihtsustada teabevahetust ja sõltumatut kontrolli turujärelevalveasutuste, tüübikinnitusasutuste, komisjoni
  ja kolmandate isikute
  poolt,
  on selliste kontrollide tegemiseks vaja avalikustada sõidukeid ja katseid puudutav teave. Remondi ja hoolduse jaoks asjakohane teave tuleks
  esitada elektroonilisel kujul ja teha üldsusele kättesaadavaks, v.a ärihuvide ja isikuandmete kaitseks tehtud erandid.
  Sel eesmärgil avalikustatav teave ei tohiks olla selline, mis kahjustab ärisaladusena käsitletava teabe ja intellektuaalomandi konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

(22)

Et suurendada tüübikinnitusprotsessi läbipaistvust ning lihtsustada teabevahetust ja sõltumatut kontrolli turujärelevalveasutuste, tüübikinnitusasutuste, komisjoni
  ja kolmandate isikute
  poolt,
  on selliste kontrollide tegemiseks vaja avalikustada sõidukeid ja katseid puudutav teave. Remondi ja hoolduse jaoks asjakohane teave tuleks
  esitada elektroonilisel kujul ja teha üldsusele kättesaadavaks, v.a ärihuvide ja isikuandmete kaitseks tehtud erandid.
  Sel eesmärgil avalikustatav teave ei tohiks olla selline, mis kahjustab ärisaladusena käsitletava teabe ja intellektuaalomandi konfidentsiaalsust.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (23a) | Kolmandad isikud, kes teostavad oma katsetusi ja sõidukite käesoleva määruse nõuetele vastavuse kontrolle, peaksid vastama läbipaistvuse ja avatuse põhimõttele, sealhulgas omandi ning rahastamisstruktuuride ja -mudelite osas. Samuti peaksid nimetatud kolmandad isikud vastama samadele nõuetele, nagu on kehtestatud määratud tehnilistele teenistustele seoses nende poolt läbi viidavate katsete käigus rakendatavate teaduslike ja metoodikastandarditega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23a)

Kolmandad isikud, kes teostavad oma katsetusi ja sõidukite käesoleva määruse nõuetele vastavuse kontrolle, peaksid vastama läbipaistvuse ja avatuse põhimõttele, sealhulgas omandi ning rahastamisstruktuuride ja -mudelite osas. Samuti peaksid nimetatud kolmandad isikud vastama samadele nõuetele, nagu on kehtestatud määratud tehnilistele teenistustele seoses nende poolt läbi viidavate katsete käigus rakendatavate teaduslike ja metoodikastandarditega.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Need riiklike ametiasutuste konkreetsemad kohustused, mis on sätestatud käesolevas määruses, peaksid hõlmama piisava hulga turule lastud sõidukite vastavuse järelkontrolli katseid ja ülevaatusi. Vastavuse järelkontrolliks esitatud sõidukite valik tehakse asjakohase riskihindamise alusel, milles võetakse arvesse mittevastavuse raskusastet ja selle esinemise tõenäosust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Need riiklike ametiasutuste konkreetsemad kohustused, mis on sätestatud käesolevas määruses, peaksid hõlmama piisava hulga turule lastud sõidukite vastavuse järelkontrolli katseid ja ülevaatusi. Vastavuse järelkontrolliks esitatud sõidukite valik tehakse asjakohase riskihindamise alusel, milles võetakse arvesse mittevastavuse raskusastet ja selle esinemise tõenäosust.

| (24) | Need riiklike ametiasutuste konkreetsemad kohustused, mis on sätestatud käesolevas määruses, peaksid hõlmama piisava hulga turule lastud sõidukite vastavuse järelkontrolli katseid ja ülevaatusi. Vastavuse järelkontrolliks esitatud sõidukite valik tehakse asjakohase riskihindamise alusel, milles võetakse arvesse mittevastavuse raskusastet ja selle esinemise tõenäosust.
  Lisaks peaks see põhinema selgetel ja üksikasjalikel kriteeriumidel ning hõlmama muu hulgas kõikide praeguste mudelite, uue mootori või tehnoloogiaga sõidukite, väga suure või väga väikese kütusekuluga sõidukite ning väga suure müügimahuga sõidukite juhusliku protsendimääraga kontrolle. Lisaks tuleks seejuures võtta arvesse nõuete senist täitmist, tarbijatelt saadud vihjeid, kaugseirekatsete tulemusi ning sõltumatute teadusasutuste väljendatud kahtlusi. |
| --- | --- |

(24)

Need riiklike ametiasutuste konkreetsemad kohustused, mis on sätestatud käesolevas määruses, peaksid hõlmama piisava hulga turule lastud sõidukite vastavuse järelkontrolli katseid ja ülevaatusi. Vastavuse järelkontrolliks esitatud sõidukite valik tehakse asjakohase riskihindamise alusel, milles võetakse arvesse mittevastavuse raskusastet ja selle esinemise tõenäosust.
  Lisaks peaks see põhinema selgetel ja üksikasjalikel kriteeriumidel ning hõlmama muu hulgas kõikide praeguste mudelite, uue mootori või tehnoloogiaga sõidukite, väga suure või väga väikese kütusekuluga sõidukite ning väga suure müügimahuga sõidukite juhusliku protsendimääraga kontrolle. Lisaks tuleks seejuures võtta arvesse nõuete senist täitmist, tarbijatelt saadud vihjeid, kaugseirekatsete tulemusi ning sõltumatute teadusasutuste väljendatud kahtlusi.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (24a) | On oluline, et komisjonil oleks võimalik kontrollida sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike vastavust tüübikinnitustele ja kohaldavatele õigusaktidele ning tagada tüübikinnituste korrektsus, korraldades, tehes või lastes teha juba turule lastud sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike katseid ja ülevaatusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24a)

On oluline, et komisjonil oleks võimalik kontrollida sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike vastavust tüübikinnitustele ja kohaldavatele õigusaktidele ning tagada tüübikinnituste korrektsus, korraldades, tehes või lastes teha juba turule lastud sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike katseid ja ülevaatusi.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (25a) | Kolmandad isikud, kes teostavad oma katsetusi ja sõidukite käesoleva määruse nõuetele vastavuse kontrolle, peaksid vastama läbipaistvuse ja avatuse põhimõttele, sealhulgas omandi ning rahastamisstruktuuride ja -mudelite osas. Samuti peaksid nimetatud kolmandad isikud käituma sarnaste põhimõtete kohaselt nagu määratud tehnilised teenistused, järgides katsete läbiviimisel ja tõlgendamisel samu standardeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25a)

Kolmandad isikud, kes teostavad oma katsetusi ja sõidukite käesoleva määruse nõuetele vastavuse kontrolle, peaksid vastama läbipaistvuse ja avatuse põhimõttele, sealhulgas omandi ning rahastamisstruktuuride ja -mudelite osas. Samuti peaksid nimetatud kolmandad isikud käituma sarnaste põhimõtete kohaselt nagu määratud tehnilised teenistused, järgides katsete läbiviimisel ja tõlgendamisel samu standardeid.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (25b) | Turujärelevalve puhul tuleks arvesse võtta ka riskipõhist lähenemist, kus keskendutakse muu hulgas teeäärsetelt kaugseire üksustelt saadud teabele, kaebustele, korraliste tehnoülevaatuste aruannetele, oodatavale elueale ja varem kindlaks tehtud probleemsetele sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25b)

Turujärelevalve puhul tuleks arvesse võtta ka riskipõhist lähenemist, kus keskendutakse muu hulgas teeäärsetelt kaugseire üksustelt saadud teabele, kaebustele, korraliste tehnoülevaatuste aruannetele, oodatavale elueale ja varem kindlaks tehtud probleemsetele sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (25c) | Sõidukite heite kontrollimiseks peaksid turujärelevalveasutused kasutama muu hulgas kaugseiretehnoloogiat, et aidata teha kindlaks, milliste sõidukimudelite milliseid aspekte, nagu õhu- või mürasaaste kõrge tase, tuleks täpsemalt uurida. Seda tehes peaksid asutused tegema koostööd direktiivi 2014/45/EL (milles käsitletakse mootorsõidukite korralist tehnoülevaatust) kohaselt korraliste tehnoülevaatuste eest vastutavate asutustega ja kooskõlastama oma tegevused nendega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25c)

Sõidukite heite kontrollimiseks peaksid turujärelevalveasutused kasutama muu hulgas kaugseiretehnoloogiat, et aidata teha kindlaks, milliste sõidukimudelite milliseid aspekte, nagu õhu- või mürasaaste kõrge tase, tuleks täpsemalt uurida. Seda tehes peaksid asutused tegema koostööd direktiivi 2014/45/EL (milles käsitletakse mootorsõidukite korralist tehnoülevaatust) kohaselt korraliste tehnoülevaatuste eest vastutavate asutustega ja kooskõlastama oma tegevused nendega.

Muudatusettepanek 347

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (25d) | Komisjon avaldas 26. jaanuaril 2017 dokumendi „Juhend täiendava heitekontrollistrateegia ja katkestusseadmete kasutamise hindamiseks“, et aidata liikmesriikidel katkestusseadmeid tuvastada. Kooskõlas selle juhendi sätetega peaksid komisjoni, tüübikinnitusasutuste ja tehniliste teenistuste tehtavad katsed katkestusseadmete tuvastamiseks jääma olemuselt mitteennustatavateks ja sisaldama lisaks variatsioone, mille katsetingimused ja -parameetrid jäävad ettenähtutest väljapoole, et katkestusseadmeid tõhusalt tuvastada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25d)

Komisjon avaldas 26. jaanuaril 2017 dokumendi „Juhend täiendava heitekontrollistrateegia ja katkestusseadmete kasutamise hindamiseks“, et aidata liikmesriikidel katkestusseadmeid tuvastada. Kooskõlas selle juhendi sätetega peaksid komisjoni, tüübikinnitusasutuste ja tehniliste teenistuste tehtavad katsed katkestusseadmete tuvastamiseks jääma olemuselt mitteennustatavateks ja sisaldama lisaks variatsioone, mille katsetingimused ja -parameetrid jäävad ettenähtutest väljapoole, et katkestusseadmeid tõhusalt tuvastada.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Selleks et tagada sõidukite kasutusohutuse, sõidukis viibijate ja teiste liiklejate kaitse ning
  keskkonnakaitse
  kõrge tase, tuleks jätkuvalt ühtlustada sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike suhtes kohaldatavaid tehnilisi nõudeid ja keskkonnastandardeid ning kohandada neid vastavalt teaduse ja tehnika arengule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Selleks et tagada sõidukite kasutusohutuse, sõidukis viibijate ja teiste liiklejate kaitse ning
  keskkonnakaitse
  kõrge tase, tuleks jätkuvalt ühtlustada sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike suhtes kohaldatavaid tehnilisi nõudeid ja keskkonnastandardeid ning kohandada neid vastavalt teaduse ja tehnika arengule.

| (26) | Selleks et tagada sõidukite kasutusohutuse, sõidukis viibijate ja teiste liiklejate kaitse ning
  keskkonna ja rahvatervise kaitse
  kõrge tase, tuleks jätkuvalt ühtlustada sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike suhtes kohaldatavaid tehnilisi nõudeid ja keskkonnastandardeid ning kohandada neid vastavalt teaduse ja tehnika arengule. |
| --- | --- |

(26)

Selleks et tagada sõidukite kasutusohutuse, sõidukis viibijate ja teiste liiklejate kaitse ning
  keskkonna ja rahvatervise kaitse
  kõrge tase, tuleks jätkuvalt ühtlustada sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike suhtes kohaldatavaid tehnilisi nõudeid ja keskkonnastandardeid ning kohandada neid vastavalt teaduse ja tehnika arengule.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26a) | Selleks et tagada sõidukite kasutusohutuse, sõidukis viibijate ja teiste liiklejate kaitse ning keskkonnakaitse kõrge tase ja seda pidevalt parandada, tuleks tehnika ja teaduse arengul põhinevate uute tehnoloogiate kasutuselevõttu lihtsustada. Selleks tuleks piirata sellistele tehnoloogiatele ELi tüübikinnituse andmiseks vajalike katsete ja dokumentide hulka. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26a)

Selleks et tagada sõidukite kasutusohutuse, sõidukis viibijate ja teiste liiklejate kaitse ning keskkonnakaitse kõrge tase ja seda pidevalt parandada, tuleks tehnika ja teaduse arengul põhinevate uute tehnoloogiate kasutuselevõttu lihtsustada. Selleks tuleks piirata sellistele tehnoloogiatele ELi tüübikinnituse andmiseks vajalike katsete ja dokumentide hulka.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | Käesoleva määruse eesmärkide saavutamist ei tohiks seada ohtu asjaolu, et teatavaid süsteeme, osi, eraldi seadmestikke või tarvikuid ja lisaseadmeid on võimalik paigaldada juba turule lastud, registreeritud või kasutusele võetud sõidukile või sõidukisse. Seetõttu tuleks võtta asjakohased meetmed tagamaks, et tüübikinnitusasutus kontrollib enne sõidukite turulelaskmist, registreerimist või kasutuselevõttu süsteeme, osi, eraldi seadmestikke või varuosi ja lisaseadmeid, mida on võimalik sõidukile või sõidukisse paigaldada ja mis võivad
  märkimisväärselt
  kahjustada keskkonnakaitse või kasutusohutuse seisukohast oluliste süsteemide toimimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

Käesoleva määruse eesmärkide saavutamist ei tohiks seada ohtu asjaolu, et teatavaid süsteeme, osi, eraldi seadmestikke või tarvikuid ja lisaseadmeid on võimalik paigaldada juba turule lastud, registreeritud või kasutusele võetud sõidukile või sõidukisse. Seetõttu tuleks võtta asjakohased meetmed tagamaks, et tüübikinnitusasutus kontrollib enne sõidukite turulelaskmist, registreerimist või kasutuselevõttu süsteeme, osi, eraldi seadmestikke või varuosi ja lisaseadmeid, mida on võimalik sõidukile või sõidukisse paigaldada ja mis võivad
  märkimisväärselt
  kahjustada keskkonnakaitse või kasutusohutuse seisukohast oluliste süsteemide toimimist.

| (27) | Käesoleva määruse eesmärkide saavutamist ei tohiks seada ohtu asjaolu, et teatavaid süsteeme, osi, eraldi seadmestikke või tarvikuid ja lisaseadmeid on võimalik paigaldada juba turule lastud, registreeritud või kasutusele võetud sõidukile või sõidukisse. Seetõttu tuleks võtta asjakohased meetmed tagamaks, et tüübikinnitusasutus kontrollib enne sõidukite turulelaskmist, registreerimist või kasutuselevõttu süsteeme, osi, eraldi seadmestikke või varuosi ja lisaseadmeid, mida on võimalik sõidukile või sõidukisse paigaldada ja mis võivad kahjustada keskkonnakaitse või kasutusohutuse seisukohast oluliste süsteemide toimimist. |
| --- | --- |

(27)

Käesoleva määruse eesmärkide saavutamist ei tohiks seada ohtu asjaolu, et teatavaid süsteeme, osi, eraldi seadmestikke või tarvikuid ja lisaseadmeid on võimalik paigaldada juba turule lastud, registreeritud või kasutusele võetud sõidukile või sõidukisse. Seetõttu tuleks võtta asjakohased meetmed tagamaks, et tüübikinnitusasutus kontrollib enne sõidukite turulelaskmist, registreerimist või kasutuselevõttu süsteeme, osi, eraldi seadmestikke või varuosi ja lisaseadmeid, mida on võimalik sõidukile või sõidukisse paigaldada ja mis võivad kahjustada keskkonnakaitse või kasutusohutuse seisukohast oluliste süsteemide toimimist.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Toodangu vastavus on üks ELi tüübikinnitussüsteemi nurgakividest ja seega peaks pädev asutus või selleks nõuetekohaselt kvalifitseeritud tehniline teenistus tootja rakendatud meetmed selle vastavuse tagamiseks heaks kiitma ja neid tuleks
  sõltumatute korraliste auditite abil
  regulaarselt kontrollida. Peale selle peaksid tüübikinnitusasutused tagama asjaomaste toodete vastavuse jätkuva kontrolli. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29)

Toodangu vastavus on üks ELi tüübikinnitussüsteemi nurgakividest ja seega peaks pädev asutus või selleks nõuetekohaselt kvalifitseeritud tehniline teenistus tootja rakendatud meetmed selle vastavuse tagamiseks heaks kiitma ja neid tuleks
  sõltumatute korraliste auditite abil
  regulaarselt kontrollida. Peale selle peaksid tüübikinnitusasutused tagama asjaomaste toodete vastavuse jätkuva kontrolli.

| (29) | Toodangu vastavus on üks ELi tüübikinnitussüsteemi nurgakividest ja seega peaks pädev asutus või selleks nõuetekohaselt kvalifitseeritud tehniline teenistus tootja rakendatud meetmed selle vastavuse tagamiseks heaks kiitma ja neid tuleks regulaarselt kontrollida. Peale selle peaksid tüübikinnitusasutused tagama asjaomaste toodete vastavuse jätkuva kontrolli. |
| --- | --- |

(29)

Toodangu vastavus on üks ELi tüübikinnitussüsteemi nurgakividest ja seega peaks pädev asutus või selleks nõuetekohaselt kvalifitseeritud tehniline teenistus tootja rakendatud meetmed selle vastavuse tagamiseks heaks kiitma ja neid tuleks regulaarselt kontrollida. Peale selle peaksid tüübikinnitusasutused tagama asjaomaste toodete vastavuse jätkuva kontrolli.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Tüübikinnituste jätkuv kehtivus eeldab, et tootja teatab tema sõidukitüübile tüübikinnituse andnud ametiasutusele mis tahes muutustest tüübi omadustes või sellele tüübile kehtivates turvalisust ja keskkonnamõju käsitlevates nõuetes. Seega on tähtis, et väljastatud tüübikinnitustunnistuste kehtivus on ajaliselt piiratud ja et neid tunnistusi saab uuendada üksnes siis, kui tüübikinnitusasutus on kontrollinud ja veendunud, et sõidukitüüp vastab jätkuvalt kõigile asjaomastele nõuetele. Lisaks sellele tuleks selgitada tüübikinnituste laiendamise tingimusi, et tagada ühetaoline menetluste kohaldamine ja tüübikinnitusnõuete täitmine kõikjal liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Tüübikinnituste jätkuv kehtivus eeldab, et tootja teatab tema sõidukitüübile tüübikinnituse andnud ametiasutusele mis tahes muutustest tüübi omadustes või sellele tüübile kehtivates turvalisust ja keskkonnamõju käsitlevates nõuetes. Seega on tähtis, et väljastatud tüübikinnitustunnistuste kehtivus on ajaliselt piiratud ja et neid tunnistusi saab uuendada üksnes siis, kui tüübikinnitusasutus on kontrollinud ja veendunud, et sõidukitüüp vastab jätkuvalt kõigile asjaomastele nõuetele. Lisaks sellele tuleks selgitada tüübikinnituste laiendamise tingimusi, et tagada ühetaoline menetluste kohaldamine ja tüübikinnitusnõuete täitmine kõikjal liidus.

| (30) | Tüübikinnituste jätkuv kehtivus eeldab, et tootja teatab tema sõidukitüübile tüübikinnituse andnud ametiasutusele mis tahes muutustest tüübi omadustes või sellele tüübile kehtivates turvalisust ja keskkonnamõju käsitlevates nõuetes. Seega on tähtis, et väljastatud tüübikinnitustunnistuste kehtivus on ajaliselt piiratud ja et neid tunnistusi saab uuendada üksnes siis, kui tüübikinnitusasutus on kontrollinud ja veendunud, et sõidukitüüp vastab jätkuvalt kõigile asjaomastele nõuetele. Lisaks sellele tuleks selgitada tüübikinnituste laiendamise tingimusi, et tagada ühetaoline menetluste kohaldamine ja tüübikinnitusnõuete täitmine kõikjal liidus.
  Mõnede süsteemide, osade ja eraldi seadmestike, näiteks tahavaatepeeglite, tuuleklaasipuhastite ja rehvide puhul ei ole nende olemuse tõttu nõuded siiski ajas nii kiiresti muutuvad. Muudel juhtudel, näiteks heitesüsteemidega seotud süsteemide puhul võib olla vajalik kehtivusaega piirata, nagu seda tehakse sõidukite puhul. Seetõttu tuleks komisjonile anda õigus koostada loetelu piiratud kehtivusajaga süsteemidest, osadest ja eraldi seadmestikest. |
| --- | --- |

(30)

Tüübikinnituste jätkuv kehtivus eeldab, et tootja teatab tema sõidukitüübile tüübikinnituse andnud ametiasutusele mis tahes muutustest tüübi omadustes või sellele tüübile kehtivates turvalisust ja keskkonnamõju käsitlevates nõuetes. Seega on tähtis, et väljastatud tüübikinnitustunnistuste kehtivus on ajaliselt piiratud ja et neid tunnistusi saab uuendada üksnes siis, kui tüübikinnitusasutus on kontrollinud ja veendunud, et sõidukitüüp vastab jätkuvalt kõigile asjaomastele nõuetele. Lisaks sellele tuleks selgitada tüübikinnituste laiendamise tingimusi, et tagada ühetaoline menetluste kohaldamine ja tüübikinnitusnõuete täitmine kõikjal liidus.
  Mõnede süsteemide, osade ja eraldi seadmestike, näiteks tahavaatepeeglite, tuuleklaasipuhastite ja rehvide puhul ei ole nende olemuse tõttu nõuded siiski ajas nii kiiresti muutuvad. Muudel juhtudel, näiteks heitesüsteemidega seotud süsteemide puhul võib olla vajalik kehtivusaega piirata, nagu seda tehakse sõidukite puhul. Seetõttu tuleks komisjonile anda õigus koostada loetelu piiratud kehtivusajaga süsteemidest, osadest ja eraldi seadmestikest.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (31) | Teatatud tõsiseid ohte ning kahju rahvatervisele või keskkonnale tuleks hinnata riiklikul tasandil, ent kui teatatud oht või kahju võib ulatuda üle liikmesriigi piiride, tuleks tagada koordineerimine liidu tasandil, eesmärgiga jagada ressursse ja tagada kindlaks tehtud ohu või kahju leevendamiseks võetavate parandusmeetmete järjepidevus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31)

Teatatud tõsiseid ohte ning kahju rahvatervisele või keskkonnale tuleks hinnata riiklikul tasandil, ent kui teatatud oht või kahju võib ulatuda üle liikmesriigi piiride, tuleks tagada koordineerimine liidu tasandil, eesmärgiga jagada ressursse ja tagada kindlaks tehtud ohu või kahju leevendamiseks võetavate parandusmeetmete järjepidevus.

| (31) | Teatatud tõsiseid ohte ning kahju rahvatervisele või keskkonnale tuleks hinnata riiklikul tasandil, ent kui teatatud oht või kahju võib ulatuda üle liikmesriigi piiride, tuleks tagada koordineerimine liidu tasandil, eesmärgiga jagada ressursse ja tagada kindlaks tehtud ohu või kahju leevendamiseks võetavate parandusmeetmete järjepidevus.
  Erilist tähelepanu tuleb pöörata asendusseadmetele, -süsteemidele ja -seadmestikele, mis mõjutavad väljalaskesüsteemi keskkonnamõju, ning sellele, et neile tuleb vajaduse korral kohaldada loanõudeid. |
| --- | --- |

(31)

Teatatud tõsiseid ohte ning kahju rahvatervisele või keskkonnale tuleks hinnata riiklikul tasandil, ent kui teatatud oht või kahju võib ulatuda üle liikmesriigi piiride, tuleks tagada koordineerimine liidu tasandil, eesmärgiga jagada ressursse ja tagada kindlaks tehtud ohu või kahju leevendamiseks võetavate parandusmeetmete järjepidevus.
  Erilist tähelepanu tuleb pöörata asendusseadmetele, -süsteemidele ja -seadmestikele, mis mõjutavad väljalaskesüsteemi keskkonnamõju, ning sellele, et neile tuleb vajaduse korral kohaldada loanõudeid.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Tootjatele, kes toodavad väikeseerias sõidukeid, tuleks alternatiivsete tüübikinnitusskeemide abil võimaldada vajalikku paindlikkust. Neil peaks olema võimalus kasutada liidu siseturu eeliseid, tingimusel et nende sõidukid vastavad konkreetsetele ELi tüübikinnitusnõuetele väikeseerias toodetud sõidukite kohta. Teatavatel piiratud juhtudel on asjakohane lubada väikeseeria riiklikku tüübikinnitust. Kuritarvituse vältimiseks tuleks väikeseerias toodetud sõidukite lihtsustatud tüübikinnitusmenetluse kasutamist lubada vaid väga väikese toodangu korral. Seega tuleb täpselt määratleda väikeseerias toodetud sõidukite mõiste vastavalt toodetud sõidukite arvule, kohustuslikele nõuetele ja turulelaskmise tingimustele. Sama tähtis on määrata kindlaks alternatiivne tüübikinnitusskeem üksiksõidukitele, eriti selleks, et võimaldada piisavat paindlikkust mitmes etapis toodetud sõidukitele tüübikinnituse andmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33)

Tootjatele, kes toodavad väikeseerias sõidukeid, tuleks alternatiivsete tüübikinnitusskeemide abil võimaldada vajalikku paindlikkust. Neil peaks olema võimalus kasutada liidu siseturu eeliseid, tingimusel et nende sõidukid vastavad konkreetsetele ELi tüübikinnitusnõuetele väikeseerias toodetud sõidukite kohta. Teatavatel piiratud juhtudel on asjakohane lubada väikeseeria riiklikku tüübikinnitust. Kuritarvituse vältimiseks tuleks väikeseerias toodetud sõidukite lihtsustatud tüübikinnitusmenetluse kasutamist lubada vaid väga väikese toodangu korral. Seega tuleb täpselt määratleda väikeseerias toodetud sõidukite mõiste vastavalt toodetud sõidukite arvule, kohustuslikele nõuetele ja turulelaskmise tingimustele. Sama tähtis on määrata kindlaks alternatiivne tüübikinnitusskeem üksiksõidukitele, eriti selleks, et võimaldada piisavat paindlikkust mitmes etapis toodetud sõidukitele tüübikinnituse andmiseks.

| (33) | Tootjatele, kes toodavad väikeseerias sõidukeid, tuleks alternatiivsete tüübikinnitusskeemide abil võimaldada vajalikku paindlikkust. Neil peaks olema võimalus kasutada liidu siseturu eeliseid, tingimusel et nende sõidukid vastavad konkreetsetele ELi tüübikinnitusnõuetele väikeseerias toodetud sõidukite kohta. Teatavatel piiratud juhtudel on asjakohane lubada väikeseeria riiklikku tüübikinnitust. Kuritarvituse vältimiseks tuleks väikeseerias toodetud sõidukite lihtsustatud tüübikinnitusmenetluse kasutamist lubada
  kooskõlas käesoleva määrusega
  vaid väga väikese toodangu korral. Seega tuleb täpselt määratleda väikeseerias toodetud sõidukite mõiste vastavalt toodetud sõidukite arvule, kohustuslikele nõuetele ja turulelaskmise tingimustele. Sama tähtis on määrata kindlaks alternatiivne tüübikinnitusskeem üksiksõidukitele, eriti selleks, et võimaldada piisavat paindlikkust mitmes etapis toodetud sõidukitele tüübikinnituse andmiseks. |
| --- | --- |

(33)

Tootjatele, kes toodavad väikeseerias sõidukeid, tuleks alternatiivsete tüübikinnitusskeemide abil võimaldada vajalikku paindlikkust. Neil peaks olema võimalus kasutada liidu siseturu eeliseid, tingimusel et nende sõidukid vastavad konkreetsetele ELi tüübikinnitusnõuetele väikeseerias toodetud sõidukite kohta. Teatavatel piiratud juhtudel on asjakohane lubada väikeseeria riiklikku tüübikinnitust. Kuritarvituse vältimiseks tuleks väikeseerias toodetud sõidukite lihtsustatud tüübikinnitusmenetluse kasutamist lubada
  kooskõlas käesoleva määrusega
  vaid väga väikese toodangu korral. Seega tuleb täpselt määratleda väikeseerias toodetud sõidukite mõiste vastavalt toodetud sõidukite arvule, kohustuslikele nõuetele ja turulelaskmise tingimustele. Sama tähtis on määrata kindlaks alternatiivne tüübikinnitusskeem üksiksõidukitele, eriti selleks, et võimaldada piisavat paindlikkust mitmes etapis toodetud sõidukitele tüübikinnituse andmiseks.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 35 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (35a) | Et tagada tõhus konkurents sõidukite remondi- ja hooldusteabe teenuste turul ning selgitada, et selle teabe alla kuulub ka teave, mida tuleb anda muudele sõltumatutele ettevõtjatele peale remonditöökodade, tagamaks et sõltumatu sõidukite remondi ja hoolduse turg tervikuna saaks konkureerida volitatud edasimüüjatega, olenemata sellest, kas sõidukitootja annab sellist teavet oma volitatud edasimüüjatele ja remonditöökodadele otse, on vaja sätestada sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavuse eesmärgil antava teabe üksikasjad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(35a)

Et tagada tõhus konkurents sõidukite remondi- ja hooldusteabe teenuste turul ning selgitada, et selle teabe alla kuulub ka teave, mida tuleb anda muudele sõltumatutele ettevõtjatele peale remonditöökodade, tagamaks et sõltumatu sõidukite remondi ja hoolduse turg tervikuna saaks konkureerida volitatud edasimüüjatega, olenemata sellest, kas sõidukitootja annab sellist teavet oma volitatud edasimüüjatele ja remonditöökodadele otse, on vaja sätestada sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavuse eesmärgil antava teabe üksikasjad.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 36 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (36a) | Kuna praegu puudub ühine struktureeritud menetlus sõidukiosade andmete vahetamiseks sõidukitootjate ja sõltumatute ettevõtjate vahel, on asjakohane töötada välja sellise andmevahetuse põhimõtted. Vahetatavate andmete standardset vormi käsitleva tulevase ühise struktureeritud menetluse peaks ametlikult välja töötama Euroopa Standardikomitee (CEN), kusjuures CENile antud volitustes ei kirjutata ette, kuivõrd detailne peaks see standard olema. Eelkõige peaks CENi töös kajastuma ühtviisi nii sõidukitootjate kui ka sõltumatute ettevõtjate huvid ja vajadused ning uurida tuleks ka selliseid lahendusi nagu avatud andmevormingud, mida kirjeldatakse täpselt piiritletud metaandmetega, et hõlbustada olemasoleva IT-taristu kaasamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(36a)

Kuna praegu puudub ühine struktureeritud menetlus sõidukiosade andmete vahetamiseks sõidukitootjate ja sõltumatute ettevõtjate vahel, on asjakohane töötada välja sellise andmevahetuse põhimõtted. Vahetatavate andmete standardset vormi käsitleva tulevase ühise struktureeritud menetluse peaks ametlikult välja töötama Euroopa Standardikomitee (CEN), kusjuures CENile antud volitustes ei kirjutata ette, kuivõrd detailne peaks see standard olema. Eelkõige peaks CENi töös kajastuma ühtviisi nii sõidukitootjate kui ka sõltumatute ettevõtjate huvid ja vajadused ning uurida tuleks ka selliseid lahendusi nagu avatud andmevormingud, mida kirjeldatakse täpselt piiritletud metaandmetega, et hõlbustada olemasoleva IT-taristu kaasamist.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (37a) | Et tagada tõhus konkurents sõidukite remondi- ja hooldusteabe teenuste turul, tuleb rõhutada, et selle teabe alla kuulub ka teave, mida tuleb anda muudele sõltumatutele ettevõtjatele peale remonditöökodade, ning seda täiendavat elektroonilist töötlust võimaldavas vormingus, tagamaks et sõltumatu sõidukite remondi ja hoolduse turg tervikuna saaks konkureerida volitatud edasimüüjatega, olenemata sellest, kas sõidukitootja annab sellist teavet oma volitatud edasimüüjatele ja remonditöökodadele otse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37a)

Et tagada tõhus konkurents sõidukite remondi- ja hooldusteabe teenuste turul, tuleb rõhutada, et selle teabe alla kuulub ka teave, mida tuleb anda muudele sõltumatutele ettevõtjatele peale remonditöökodade, ning seda täiendavat elektroonilist töötlust võimaldavas vormingus, tagamaks et sõltumatu sõidukite remondi ja hoolduse turg tervikuna saaks konkureerida volitatud edasimüüjatega, olenemata sellest, kas sõidukitootja annab sellist teavet oma volitatud edasimüüjatele ja remonditöökodadele otse.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (37b) | Ilma et see piiraks sõidukitootjate kohustust esitada oma veebisaidil remondi- ja hooldusteave, peaks sõltumatutel ettevõtjatel olema otsene ja sõltumatu juurdepääs sõidukisisestele andmetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37b)

Ilma et see piiraks sõidukitootjate kohustust esitada oma veebisaidil remondi- ja hooldusteave, peaks sõltumatutel ettevõtjatel olema otsene ja sõltumatu juurdepääs sõidukisisestele andmetele.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (40) | Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva määruse rikkumiste eest kohaldatavate karistuste kohta ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Kõnealused karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni
  igal aastal
  kehtestatud karistustest, et jälgida kõnealuste sätete kohaldamise sidusust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40)

Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva määruse rikkumiste eest kohaldatavate karistuste kohta ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Kõnealused karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni
  igal aastal
  kehtestatud karistustest, et jälgida kõnealuste sätete kohaldamise sidusust.

| (40) | Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva määruse rikkumiste eest kohaldatavate karistuste kohta ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Kõnealused karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni
  korrapäraselt
  kehtestatud karistustest
  , kasutades veebipõhist andmebaasi
  , et jälgida kõnealuste sätete kohaldamise sidusust. |
| --- | --- |

(40)

Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva määruse rikkumiste eest kohaldatavate karistuste kohta ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Kõnealused karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni
  korrapäraselt
  kehtestatud karistustest
  , kasutades veebipõhist andmebaasi
  , et jälgida kõnealuste sätete kohaldamise sidusust.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (40a) | Tuleks eeldada, et katsetulemusi on võltsitud, kui asjaomasel asutusel ei ole võimalik neid tulemusi empiiriliselt kontrollida olukorras, kus kõik katsetusparameetrid on reprodutseeritud või arvesse võetud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40a)

Tuleks eeldada, et katsetulemusi on võltsitud, kui asjaomasel asutusel ei ole võimalik neid tulemusi empiiriliselt kontrollida olukorras, kus kõik katsetusparameetrid on reprodutseeritud või arvesse võetud.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (40b) | Komisjoni määratud haldustrahve võiks kasutada turujärelevalvemeetmeteks ja meetmeteks, millega toetada käesoleva määruse rikkumiste tagajärjel kahju kannatanud isikuid, või muudeks sellisteks kahju kannatanud tarbijate huvides võetavateks meetmeteks ja vajaduse korral keskkonnakaitsemeetmeteks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40b)

Komisjoni määratud haldustrahve võiks kasutada turujärelevalvemeetmeteks ja meetmeteks, millega toetada käesoleva määruse rikkumiste tagajärjel kahju kannatanud isikuid, või muudeks sellisteks kahju kannatanud tarbijate huvides võetavateks meetmeteks ja vajaduse korral keskkonnakaitsemeetmeteks.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (40c) | Mittevastavuse korral võivad tarbijad saada isiklikku kahju või võib tekkida kahju nende varale. Sellistel juhtudel peaks tarbijatel olema õigus taotleda kompensatsiooni vastavalt asjaomastele õigusaktidele, milles käsitletakse defektseid tooteid või mittevastavaid kaupu, kaasa arvatud vastavalt vajadusele nõukogu direktiivile 85/374/EMÜ

   (1a)

  , Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 1999/44/EÜ

   (1b)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/114/EÜ

   (1c)

  . Lisaks võivad tarbijad tugineda lepinguõigusest tulenevatele õiguskaitsevahenditele, mis on kohaldatavad vastavalt nende liikmesriigi õigusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40c)

Mittevastavuse korral võivad tarbijad saada isiklikku kahju või võib tekkida kahju nende varale. Sellistel juhtudel peaks tarbijatel olema õigus taotleda kompensatsiooni vastavalt asjaomastele õigusaktidele, milles käsitletakse defektseid tooteid või mittevastavaid kaupu, kaasa arvatud vastavalt vajadusele nõukogu direktiivile 85/374/EMÜ

   (1a)

  , Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 1999/44/EÜ

   (1b)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/114/EÜ

   (1c)

  . Lisaks võivad tarbijad tugineda lepinguõigusest tulenevatele õiguskaitsevahenditele, mis on kohaldatavad vastavalt nende liikmesriigi õigusele.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 45 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (45a) | Et tagada tõhus konkurents sõidukite remondi- ja hooldusteabe teenuste turul, tuleks selgitada, et selle teabe alla kuulub ka teave, mida tuleb anda muudele sõltumatutele ettevõtjatele peale remonditöökodade, ning seda täiendavat elektroonilist töötlust võimaldavas vormingus, tagamaks et sõltumatu sõidukite remondi ja hoolduse turg tervikuna saaks konkureerida volitatud edasimüüjatega, olenemata sellest, kas sõidukitootja annab sellist teavet oma volitatud edasimüüjatele ja remonditöökodadele otse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(45a)

Et tagada tõhus konkurents sõidukite remondi- ja hooldusteabe teenuste turul, tuleks selgitada, et selle teabe alla kuulub ka teave, mida tuleb anda muudele sõltumatutele ettevõtjatele peale remonditöökodade, ning seda täiendavat elektroonilist töötlust võimaldavas vormingus, tagamaks et sõltumatu sõidukite remondi ja hoolduse turg tervikuna saaks konkureerida volitatud edasimüüjatega, olenemata sellest, kas sõidukitootja annab sellist teavet oma volitatud edasimüüjatele ja remonditöökodadele otse.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Järgmiste sõidukite ja masinate puhul võib tootja taotleda tüübikinnitust või üksiksõiduki tüübikinnitust käesoleva määruse alusel, tingimusel et kõnealused sõidukid vastavad käesoleva määruse
  sisulistele
  nõuetele: | 3.   Järgmiste sõidukite ja masinate puhul võib tootja taotleda tüübikinnitust või üksiksõiduki tüübikinnitust käesoleva määruse alusel, tingimusel et kõnealused sõidukid vastavad käesoleva määruse nõuetele: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Järgmiste sõidukite ja masinate puhul võib tootja taotleda tüübikinnitust või üksiksõiduki tüübikinnitust käesoleva määruse alusel, tingimusel et kõnealused sõidukid vastavad käesoleva määruse
  sisulistele
  nõuetele:

3.   Järgmiste sõidukite ja masinate puhul võib tootja taotleda tüübikinnitust või üksiksõiduki tüübikinnitust käesoleva määruse alusel, tingimusel et kõnealused sõidukid vastavad käesoleva määruse nõuetele:

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 3 – punkt b

Artikkel 2 – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | sõjaväes, tsiviilkaitses, tuletõrjes ja korrakaitsejõududes kasutamiseks konstrueeritud ja toodetud sõidukid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

sõjaväes, tsiviilkaitses, tuletõrjes ja korrakaitsejõududes kasutamiseks konstrueeritud ja toodetud sõidukid;

| b) | sõjaväes, tsiviilkaitses, tuletõrjes
  , katastroofide ohjamise organites
  ja korrakaitsejõududes kasutamiseks konstrueeritud ja toodetud sõidukid; |
| --- | --- |

b)

sõjaväes, tsiviilkaitses, tuletõrjes
  , katastroofide ohjamise organites
  ja korrakaitsejõududes kasutamiseks konstrueeritud ja toodetud sõidukid;

, katastroofide ohjamise organites

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – sissejuhatav osa

Artikkel 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid. | Käesolevas määruses
  ja IV lisas loetletud liidu õigusaktides
  kasutatakse järgmisi mõisteid
  , kui neis ei ole sätestatud teisiti
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid.

Käesolevas määruses
  ja IV lisas loetletud liidu õigusaktides
  kasutatakse järgmisi mõisteid
  , kui neis ei ole sätestatud teisiti
  .

ja IV lisas loetletud liidu õigusaktides

, kui neis ei ole sätestatud teisiti

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | „Turujärelevalve“ – turujärelevalveasutuste tegevus ja meetmed, mis tagavad, et turul kättesaadavaks tehtud sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud ning tarvikud ja varuosad vastavad liidu asjakohastes õigusaktides sätestatud nõuetele ega ohusta inimeste tervist, turvalisust või muid avaliku huvi kaitsega seotud aspekte. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)

„Turujärelevalve“ – turujärelevalveasutuste tegevus ja meetmed, mis tagavad, et turul kättesaadavaks tehtud sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud ning tarvikud ja varuosad vastavad liidu asjakohastes õigusaktides sätestatud nõuetele ega ohusta inimeste tervist, turvalisust või muid avaliku huvi kaitsega seotud aspekte.

| 2) | „Turujärelevalve“ – turujärelevalveasutuste tegevus ja meetmed, mis tagavad, et turul kättesaadavaks tehtud sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud ning tarvikud ja varuosad vastavad liidu asjakohastes õigusaktides sätestatud nõuetele ega ohusta inimeste tervist, turvalisust
  , keskkonda
  või muid avaliku huvi kaitsega seotud aspekte
  , sh tarbijaõigusi
  . |
| --- | --- |

2)

„Turujärelevalve“ – turujärelevalveasutuste tegevus ja meetmed, mis tagavad, et turul kättesaadavaks tehtud sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud ning tarvikud ja varuosad vastavad liidu asjakohastes õigusaktides sätestatud nõuetele ega ohusta inimeste tervist, turvalisust
  , keskkonda
  või muid avaliku huvi kaitsega seotud aspekte
  , sh tarbijaõigusi
  .

, keskkonda

, sh tarbijaõigusi

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 7 a (uus)

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7a) | „originaaltarvikud või -lisaseadmed“ – tarvikud või lisaseadmed, mis on toodetud vastavalt sõiduki tootja poolt kõnealuse sõiduki monteerimiseks vajalike tarvikute või lisaseadmete tootmiseks ette nähtud spetsifikaatidele ja tootmisstandarditele; need hõlmavad tarvikuid või lisaseadmeid, mis on toodetud samal tootmisliinil kui originaaltarvikud või -lisaseadmed; kui ei tõestata vastupidist, eeldatakse et tarvikud on originaaltarvikud, kui tootja tõendab, et tarvikute kvaliteet vastab kõnealuse sõiduki monteerimiseks kasutatud osade kvaliteedile ning et need on toodetud vastavalt sõiduki tootja poolt ette nähtud spetsifikaatidele ja tootmisstandarditele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7a)

7a)

„originaaltarvikud või -lisaseadmed“ – tarvikud või lisaseadmed, mis on toodetud vastavalt sõiduki tootja poolt kõnealuse sõiduki monteerimiseks vajalike tarvikute või lisaseadmete tootmiseks ette nähtud spetsifikaatidele ja tootmisstandarditele; need hõlmavad tarvikuid või lisaseadmeid, mis on toodetud samal tootmisliinil kui originaaltarvikud või -lisaseadmed; kui ei tõestata vastupidist, eeldatakse et tarvikud on originaaltarvikud, kui tootja tõendab, et tarvikute kvaliteet vastab kõnealuse sõiduki monteerimiseks kasutatud osade kvaliteedile ning et need on toodetud vastavalt sõiduki tootja poolt ette nähtud spetsifikaatidele ja tootmisstandarditele;

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | „Tootja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab
  tüübikinnitusasutuse ees seoses kõigi
  sõidukile, süsteemile, osale või eraldi seadmestikule tüübikinnituse andmise või üksiksõiduki tüübikinnituse andmise või tarvikutele ja lisaseadmetele loa andmise
  menetluse aspektide
  ning toodangu nõuetele vastavuse eest ning samuti toodetava sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme turujärelevalve eest, olenemata sellest, kas ta on otseselt kaasatud asjaomase sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kõigisse kavandamis- ja valmistamisetappidesse või mitte. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(9)

„Tootja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab
  tüübikinnitusasutuse ees seoses kõigi
  sõidukile, süsteemile, osale või eraldi seadmestikule tüübikinnituse andmise või üksiksõiduki tüübikinnituse andmise või tarvikutele ja lisaseadmetele loa andmise
  menetluse aspektide
  ning toodangu nõuetele vastavuse eest ning samuti toodetava sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme turujärelevalve eest, olenemata sellest, kas ta on otseselt kaasatud asjaomase sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kõigisse kavandamis- ja valmistamisetappidesse või mitte.

tüübikinnitusasutuse ees seoses kõigi

menetluse aspektide

| 9) | „Tootja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab sõidukile, süsteemile, osale või eraldi seadmestikule tüübikinnituse andmise või üksiksõiduki tüübikinnituse andmise või tarvikutele ja lisaseadmetele loa andmise
  eelduseks olevate haldussätete ja tehniliste nõuete täitmise
  ning toodangu nõuetele vastavuse eest ning samuti toodetava sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme turujärelevalve
  sätete järgimise hõlbustamise
  eest, olenemata sellest, kas ta on otseselt kaasatud asjaomase sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kõigisse kavandamis- ja valmistamisetappidesse või mitte. |
| --- | --- |

9)

„Tootja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab sõidukile, süsteemile, osale või eraldi seadmestikule tüübikinnituse andmise või üksiksõiduki tüübikinnituse andmise või tarvikutele ja lisaseadmetele loa andmise
  eelduseks olevate haldussätete ja tehniliste nõuete täitmise
  ning toodangu nõuetele vastavuse eest ning samuti toodetava sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme turujärelevalve
  sätete järgimise hõlbustamise
  eest, olenemata sellest, kas ta on otseselt kaasatud asjaomase sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kõigisse kavandamis- ja valmistamisetappidesse või mitte.

eelduseks olevate haldussätete ja tehniliste nõuete täitmise

sätete järgimise hõlbustamise

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 16

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | „Registreerimine“ – sõidukile
  kas alalise või ajutise
  riikliku maanteeliikluse loa andmine,
  kaasa arvatud
  sõiduki
  identifitseerimine
  ja sellele seerianumbri
  omistamine
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(16)

„Registreerimine“ – sõidukile
  kas alalise või ajutise
  riikliku maanteeliikluse loa andmine,
  kaasa arvatud
  sõiduki
  identifitseerimine
  ja sellele seerianumbri
  omistamine
  .

kas alalise või ajutise

kaasa arvatud

identifitseerimine

omistamine

| 16) | „Registreerimine“ – sõidukile riikliku maanteeliikluse loa andmine,
  mis hõlmab
  sõiduki
  identifitseerimist
  ja sellele
  registreerimisnumbrina tuntud
  seerianumbri
  väljastamist kas alatiseks või ajutiselt, kaasa arvatud lühiajaliselt
  . |
| --- | --- |

16)

„Registreerimine“ – sõidukile riikliku maanteeliikluse loa andmine,
  mis hõlmab
  sõiduki
  identifitseerimist
  ja sellele
  registreerimisnumbrina tuntud
  seerianumbri
  väljastamist kas alatiseks või ajutiselt, kaasa arvatud lühiajaliselt
  .

mis hõlmab

identifitseerimist

registreerimisnumbrina tuntud

väljastamist kas alatiseks või ajutiselt, kaasa arvatud lühiajaliselt

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 35

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 35

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (35) | „Sõidukitüüp“ – teatav
  kategooria sõidukeid
  , millel on vähemalt ühised II lisa osas B sätestatud põhikriteeriumid ning mis võivad sisaldada seal osutatud variante ja versioone. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(35)

„Sõidukitüüp“ – teatav
  kategooria sõidukeid
  , millel on vähemalt ühised II lisa osas B sätestatud põhikriteeriumid ning mis võivad sisaldada seal osutatud variante ja versioone.

kategooria sõidukeid

| 35) | „Sõidukitüüp“ – teatav
  sõidukite rühm
  , millel on vähemalt ühised II lisa osas B sätestatud põhikriteeriumid ning mis võivad sisaldada seal osutatud variante ja versioone. |
| --- | --- |

35)

„Sõidukitüüp“ – teatav
  sõidukite rühm
  , millel on vähemalt ühised II lisa osas B sätestatud põhikriteeriumid ning mis võivad sisaldada seal osutatud variante ja versioone.

sõidukite rühm

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 37

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 37

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (37) | „Baassõiduk“ – sõiduk, mida kasutatakse mitmeastmelise tüübikinnituse algetapis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(37)

„Baassõiduk“ – sõiduk, mida kasutatakse mitmeastmelise tüübikinnituse algetapis.

| 37) | „Baassõiduk“ – sõiduk, mida kasutatakse mitmeastmelise tüübikinnituse algetapis
  , sõltumata sellest, kas see on mootorsõiduk
  . |
| --- | --- |

37)

„Baassõiduk“ – sõiduk, mida kasutatakse mitmeastmelise tüübikinnituse algetapis
  , sõltumata sellest, kas see on mootorsõiduk
  .

, sõltumata sellest, kas see on mootorsõiduk

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 42

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 42

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (42) | „Üksiksõiduki tüübikinnitus“ — menetlus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et konkreetne sõiduk, mis on kas ainulaadne või mitte, vastab üksiksõiduki ELi tüübikinnituse
  ja
  üksiksõiduki riikliku tüübikinnituse asjakohastele haldussätetele ja tehnilistele nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(42)

„Üksiksõiduki tüübikinnitus“ — menetlus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et konkreetne sõiduk, mis on kas ainulaadne või mitte, vastab üksiksõiduki ELi tüübikinnituse
  ja
  üksiksõiduki riikliku tüübikinnituse asjakohastele haldussätetele ja tehnilistele nõuetele.

ja

| 42) | „Üksiksõiduki tüübikinnitus“ – menetlus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et konkreetne sõiduk, mis on kas ainulaadne või mitte, vastab üksiksõiduki ELi tüübikinnituse
  või
  üksiksõiduki riikliku tüübikinnituse asjakohastele haldussätetele ja tehnilistele nõuetele. |
| --- | --- |

42)

„Üksiksõiduki tüübikinnitus“ – menetlus, millega tüübikinnitusasutus tõendab, et konkreetne sõiduk, mis on kas ainulaadne või mitte, vastab üksiksõiduki ELi tüübikinnituse
  või
  üksiksõiduki riikliku tüübikinnituse asjakohastele haldussätetele ja tehnilistele nõuetele.

või

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 46

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 46

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (46) | „Sõiduki remondi- ja hooldusteave“ – kõik andmed sõiduki diagnoosimise, teenindamise, kontrollimise,
  perioodilise järelevalve
  , remondi, ümberprogrammeerimise või taaslähtestamise kohta, samuti tarvikute ja lisaseadmete sõidukile paigaldamise kohta, mille tootja
  esitab
  oma volitatud
  edasimüüjatele
  ja
  remonditöökodadele
  , sealhulgas kõik nende andmete hilisemad muudatused ja täiendused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(46)

„Sõiduki remondi- ja hooldusteave“ – kõik andmed sõiduki diagnoosimise, teenindamise, kontrollimise,
  perioodilise järelevalve
  , remondi, ümberprogrammeerimise või taaslähtestamise kohta, samuti tarvikute ja lisaseadmete sõidukile paigaldamise kohta, mille tootja
  esitab
  oma volitatud
  edasimüüjatele
  ja
  remonditöökodadele
  , sealhulgas kõik nende andmete hilisemad muudatused ja täiendused.

perioodilise järelevalve

esitab

edasimüüjatele

remonditöökodadele

| 46) | „Sõiduki remondi- ja hooldusteave“ – kõik andmed sõiduki diagnoosimise, teenindamise, kontrollimise,
  tehnoülevaatuse
  , remondi, ümberprogrammeerimise või taaslähtestamise kohta, samuti tarvikute ja lisaseadmete sõidukile paigaldamise kohta,
  mida kasutab või
  mille
  esitab
  tootja
  koos
  oma volitatud
  partnerite, edasimüüjate, remonditöökodade
  ja
  võrgustikuga, et pakkuda sõidukite remondi ja hoolduse eesmärgil tooteid või teenuseid
  , sealhulgas kõik nende andmete hilisemad muudatused ja täiendused. |
| --- | --- |

46)

„Sõiduki remondi- ja hooldusteave“ – kõik andmed sõiduki diagnoosimise, teenindamise, kontrollimise,
  tehnoülevaatuse
  , remondi, ümberprogrammeerimise või taaslähtestamise kohta, samuti tarvikute ja lisaseadmete sõidukile paigaldamise kohta,
  mida kasutab või
  mille
  esitab
  tootja
  koos
  oma volitatud
  partnerite, edasimüüjate, remonditöökodade
  ja
  võrgustikuga, et pakkuda sõidukite remondi ja hoolduse eesmärgil tooteid või teenuseid
  , sealhulgas kõik nende andmete hilisemad muudatused ja täiendused.

tehnoülevaatuse

mida kasutab või

esitab

koos

partnerite, edasimüüjate, remonditöökodade

võrgustikuga, et pakkuda sõidukite remondi ja hoolduse eesmärgil tooteid või teenuseid

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 55

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 55

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (55) | „Kohapealne hindamine“ – kontrollimine
  , mille tüübikinnitusasutus teeb
  tehnilise teenistuse või selle alltöövõtjate või tütarettevõtjate valdustes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(55)

„Kohapealne hindamine“ – kontrollimine
  , mille tüübikinnitusasutus teeb
  tehnilise teenistuse või selle alltöövõtjate või tütarettevõtjate valdustes.

, mille tüübikinnitusasutus teeb

| 55) | „Kohapealne hindamine“ – kontrollimine tehnilise teenistuse või selle alltöövõtjate või tütarettevõtjate valdustes. |
| --- | --- |

55)

„Kohapealne hindamine“ – kontrollimine tehnilise teenistuse või selle alltöövõtjate või tütarettevõtjate valdustes.

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 56 a (uus)

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 56 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 56a) | „katkestusseade“ – funktsionaalne konstruktsioonielement (kui see toimib vastavalt), mis takistab sõiduki tunnustatud kontrolli- ja seiresüsteemide tõhusat ja tulemuslikku toimimist ning tüübikinnituse nõuete täitmist kogu tegelike sõidutingimuste spektri ulatuses. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

56a)

56a)

„katkestusseade“ – funktsionaalne konstruktsioonielement (kui see toimib vastavalt), mis takistab sõiduki tunnustatud kontrolli- ja seiresüsteemide tõhusat ja tulemuslikku toimimist ning tüübikinnituse nõuete täitmist kogu tegelike sõidutingimuste spektri ulatuses.

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – lõik 2

Artikkel 4 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjonil on õigus võtta
  vastu delegeeritud õigusakte
  kooskõlas artikliga 88, et muuta II lisa seoses
  sõidukite alamkategooriate,
  sõidukitüüpide ja
  keretüüpide kategooriatesse liigitamisega
  ,
  nii et see vastaks
  tehnika arengule. | Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 88
  vastu delegeeritud õigusakte
  , et muuta II lisa seoses sõidukitüüpide ja
  keretüüpidega
  ,
  et kohandada seda vastavalt
  tehnika arengule. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjonil on õigus võtta
  vastu delegeeritud õigusakte
  kooskõlas artikliga 88, et muuta II lisa seoses
  sõidukite alamkategooriate,
  sõidukitüüpide ja
  keretüüpide kategooriatesse liigitamisega
  ,
  nii et see vastaks
  tehnika arengule.

vastu delegeeritud õigusakte

sõidukite alamkategooriate,

keretüüpide kategooriatesse liigitamisega

nii et see vastaks

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 88
  vastu delegeeritud õigusakte
  , et muuta II lisa seoses sõidukitüüpide ja
  keretüüpidega
  ,
  et kohandada seda vastavalt
  tehnika arengule.

vastu delegeeritud õigusakte

keretüüpidega

et kohandada seda vastavalt

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – lõik 2 a (uus)

Artikkel 6 – lõige 1 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid tagavad, et tüübikinnitusasutused ja turujärelevalveasutused peavad kinni rollide ja vastutusalade rangest lahususest ning toimivad üksteisest sõltumatult. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et tüübikinnitusasutused ja turujärelevalveasutused peavad kinni rollide ja vastutusalade rangest lahususest ning toimivad üksteisest sõltumatult.

Liikmesriigid tagavad, et tüübikinnitusasutused ja turujärelevalveasutused peavad kinni rollide ja vastutusalade rangest lahususest ning toimivad üksteisest sõltumatult.

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 6 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kui liikmesriigis vastutab sõidukite tüübikinnituse, sealhulgas üksiksõiduki tüübikinnituse eest rohkem kui üks tüübikinnitusasutus, määrab see liikmesriik ühe tüübikinnitusasutuse, kes vastutab teabevahetuse eest teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustega ning käesoleva määruse XV peatükis sätestatud kohustuste täitmise eest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Kui liikmesriigis vastutab sõidukite tüübikinnituse, sealhulgas üksiksõiduki tüübikinnituse eest rohkem kui üks tüübikinnitusasutus, määrab see liikmesriik ühe tüübikinnitusasutuse, kes vastutab teabevahetuse eest teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustega ning käesoleva määruse XV peatükis sätestatud kohustuste täitmise eest.

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 4

Artikkel 6 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid korraldavad ja teostavad turule sisenevate sõidukite, osade või eraldi seadmestike turujärelevalvet ja kontrollimist kooskõlas määruse (EÜ) nr 765/2008 III peatükiga. | 4.   Liikmesriigid korraldavad ja teostavad turule sisenevate sõidukite,
  süsteemide,
  osade või eraldi seadmestike turujärelevalvet ja kontrollimist kooskõlas määruse (EÜ) nr 765/2008 III peatükiga
  , välja arvatud selle artikli 18 lõikega 5
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid korraldavad ja teostavad turule sisenevate sõidukite, osade või eraldi seadmestike turujärelevalvet ja kontrollimist kooskõlas määruse (EÜ) nr 765/2008 III peatükiga.

4.   Liikmesriigid korraldavad ja teostavad turule sisenevate sõidukite,
  süsteemide,
  osade või eraldi seadmestike turujärelevalvet ja kontrollimist kooskõlas määruse (EÜ) nr 765/2008 III peatükiga
  , välja arvatud selle artikli 18 lõikega 5
  .

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 5

Artikkel 6 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et turujärelevalveasutused võivad vajaduse korral ja põhjendatult siseneda ettevõtjate äriruumidesse ning võtta vajalikke sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike näidiseid vastavuse katsetamiseks. | 5.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et turujärelevalveasutused võivad vajaduse korral ja põhjendatult siseneda
  nende territooriumil asuvate
  ettevõtjate äriruumidesse ning võtta vajalikke sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike näidiseid vastavuse katsetamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et turujärelevalveasutused võivad vajaduse korral ja põhjendatult siseneda ettevõtjate äriruumidesse ning võtta vajalikke sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike näidiseid vastavuse katsetamiseks.

5.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et turujärelevalveasutused võivad vajaduse korral ja põhjendatult siseneda
  nende territooriumil asuvate
  ettevõtjate äriruumidesse ning võtta vajalikke sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike näidiseid vastavuse katsetamiseks.

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 6

Artikkel 6 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Liikmesriigid vaatavad regulaarselt läbi oma tüübikinnitustegevused ja hindavad nende toimimist. Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga
  nelja
  aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Asjaomane liikmesriik teeb üldsusele kättesaadavaks tulemuste
  kokkuvõtte
  , eelkõige antud tüübikinnituste arvu ja vastavate tootjate
  nimed
  . | 6.   Liikmesriigid vaatavad regulaarselt läbi oma tüübikinnitustegevused
  , sealhulgas väljastatud tüübikinnituste vastavuse käesolevale määrusele,
  ja hindavad nende toimimist. Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga
  kolme
  aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele
  , Euroopa Parlamendile
  ja komisjonile.
  Tulemusi arutatakse artikli 10 kohaselt loodud foorumil.
  Asjaomane liikmesriik teeb üldsusele kättesaadavaks tulemuste
  täieliku aruande
  ,
  mis sisaldab
  eelkõige antud
  või tagasi lükatud
  tüübikinnituste arvu
  , tüübikinnitustunnistuse objekti
  ja vastavate tootjate
  ning tüübikinnituskatsete järelevalve eest vastutavate tehniliste teenistuste nimesid
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Liikmesriigid vaatavad regulaarselt läbi oma tüübikinnitustegevused ja hindavad nende toimimist. Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga
  nelja
  aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Asjaomane liikmesriik teeb üldsusele kättesaadavaks tulemuste
  kokkuvõtte
  , eelkõige antud tüübikinnituste arvu ja vastavate tootjate
  nimed
  .

6.   Liikmesriigid vaatavad regulaarselt läbi oma tüübikinnitustegevused
  , sealhulgas väljastatud tüübikinnituste vastavuse käesolevale määrusele,
  ja hindavad nende toimimist. Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga
  kolme
  aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele
  , Euroopa Parlamendile
  ja komisjonile.
  Tulemusi arutatakse artikli 10 kohaselt loodud foorumil.
  Asjaomane liikmesriik teeb üldsusele kättesaadavaks tulemuste
  täieliku aruande
  ,
  mis sisaldab
  eelkõige antud
  või tagasi lükatud
  tüübikinnituste arvu
  , tüübikinnitustunnistuse objekti
  ja vastavate tootjate
  ning tüübikinnituskatsete järelevalve eest vastutavate tehniliste teenistuste nimesid
  .

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 7

Artikkel 6 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Liikmesriigid vaatavad regulaarselt läbi oma järelevalvemeetmed ja hindavad nende toimimist. Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga
  nelja
  aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile.
  Asjaomased liikmesriigid teevad
  tulemuste kokkuvõtte
  üldsusele kättesaadavaks
  . | 7.   Liikmesriigid vaatavad regulaarselt läbi oma järelevalvemeetmed ja hindavad nende toimimist. Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga
  kolme
  aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele
  , Euroopa Parlamendile
  ja komisjonile.
  Tulemusi arutatakse artikli 10 kohaselt loodud foorumil. Asjaomane liikmesriik teeb avalikult kättesaadavaks
  tulemuste kokkuvõtte
  , mis sisaldab eelkõige katsetatud või muul viisil hinnatud sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike arvu. Kokkuvõte sisaldab käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks tunnistatud sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike loetelu (kui selliseid on), vastavate tootjate nimesid ja mittevastavuse laadi lühikirjeldust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   Liikmesriigid vaatavad regulaarselt läbi oma järelevalvemeetmed ja hindavad nende toimimist. Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga
  nelja
  aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile.
  Asjaomased liikmesriigid teevad
  tulemuste kokkuvõtte
  üldsusele kättesaadavaks
  .

7.   Liikmesriigid vaatavad regulaarselt läbi oma järelevalvemeetmed ja hindavad nende toimimist. Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga
  kolme
  aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele
  , Euroopa Parlamendile
  ja komisjonile.
  Tulemusi arutatakse artikli 10 kohaselt loodud foorumil. Asjaomane liikmesriik teeb avalikult kättesaadavaks
  tulemuste kokkuvõtte
  , mis sisaldab eelkõige katsetatud või muul viisil hinnatud sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike arvu. Kokkuvõte sisaldab käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks tunnistatud sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike loetelu (kui selliseid on), vastavate tootjate nimesid ja mittevastavuse laadi lühikirjeldust.

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – punkt 7 a (uus)

Artikkel 6 – punkt 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 88 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks, kehtestades ühised kriteeriumid tüübikinnitusasutuste ja turujärelevalveasutuste nimetamiseks, järelevalveks ja hindamiseks liikmesriigi tasandil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7a.
     
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 88 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks, kehtestades ühised kriteeriumid tüübikinnitusasutuste ja turujärelevalveasutuste nimetamiseks, järelevalveks ja hindamiseks liikmesriigi tasandil.

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – punkt 1 a (uus)

Artikkel 7 – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Tüübikinnitusasutused rakendavad ja jõustavad käesoleva määruse nõudeid ühetaoliselt ja järjepidevalt, et tagada kogu liidus võrdsed tingimused ja vältida erinevate standardite kohaldamist. Nad teevad täielikku koostööd foorumi ja komisjoniga selle auditeerimis- ja järelevalvetegevuse raames seoses käesoleva määruse kohaldamisega ning esitavad taotluse korral kogu vajaliku teabe. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Tüübikinnitusasutused rakendavad ja jõustavad käesoleva määruse nõudeid ühetaoliselt ja järjepidevalt, et tagada kogu liidus võrdsed tingimused ja vältida erinevate standardite kohaldamist. Nad teevad täielikku koostööd foorumi ja komisjoniga selle auditeerimis- ja järelevalvetegevuse raames seoses käesoleva määruse kohaldamisega ning esitavad taotluse korral kogu vajaliku teabe.

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2

Artikkel 7 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Tüübikinnitusasutused täidavad oma kohustusi sõltumatult ja erapooletult. Nad järgivad konfidentsiaalsuse nõuet,
  kui see on vajalik,
  et kaitsta ärisaladusi, võttes arvesse artikli 9 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustust liidu tarbijate huvide kaitsmiseks. | 2.   Tüübikinnitusasutused täidavad oma kohustusi sõltumatult ja erapooletult. Nad järgivad konfidentsiaalsuse nõuet, et kaitsta
  ettevõtjate
  ärisaladusi, võttes arvesse artikli 9 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustust liidu tarbijate huvide kaitsmiseks
  vastavalt kohaldatavale õigusele
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Tüübikinnitusasutused täidavad oma kohustusi sõltumatult ja erapooletult. Nad järgivad konfidentsiaalsuse nõuet,
  kui see on vajalik,
  et kaitsta ärisaladusi, võttes arvesse artikli 9 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustust liidu tarbijate huvide kaitsmiseks.

2.   Tüübikinnitusasutused täidavad oma kohustusi sõltumatult ja erapooletult. Nad järgivad konfidentsiaalsuse nõuet, et kaitsta
  ettevõtjate
  ärisaladusi, võttes arvesse artikli 9 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustust liidu tarbijate huvide kaitsmiseks
  vastavalt kohaldatavale õigusele
  .

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3 – lõik 1

Artikkel 7 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui liikmesriigis vastutab sõidukite tüübikinnituse, sealhulgas üksiksõiduki tüübikinnituse eest rohkem kui üks tüübikinnitusasutus, määrab liikmesriik ühe tüübikinnitusasutuse, kes vastutab teabevahetuse eest teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustega ja täidab käesoleva määruse XV peatükis sätestatud kohustusi. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui liikmesriigis vastutab sõidukite tüübikinnituse, sealhulgas üksiksõiduki tüübikinnituse eest rohkem kui üks tüübikinnitusasutus, määrab liikmesriik ühe tüübikinnitusasutuse, kes vastutab teabevahetuse eest teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustega ja täidab käesoleva määruse XV peatükis sätestatud kohustusi.

Kui liikmesriigis vastutab sõidukite tüübikinnituse, sealhulgas üksiksõiduki tüübikinnituse eest rohkem kui üks tüübikinnitusasutus, määrab liikmesriik ühe tüübikinnitusasutuse, kes vastutab teabevahetuse eest teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustega ja täidab käesoleva määruse XV peatükis sätestatud kohustusi.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3 – lõik 2

Artikkel 7 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigi tüübikinnitusasutused
  teevad omavahel koostööd
  ,
  vahetades oma
  rolli ja ülesannetega seotud
  asjakohast teavet
  . | Liikmesriigi tüübikinnitusasutused
  kehtestavad korra
  ,
  mis aitab tagada tõhusa ja tulemusliku kooskõlastamise ning nende
  rolli ja ülesannetega seotud
  asjakohase teabe tõhusa ja tulemusliku vahetamise
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigi tüübikinnitusasutused
  teevad omavahel koostööd
  ,
  vahetades oma
  rolli ja ülesannetega seotud
  asjakohast teavet
  .

teevad omavahel koostööd

vahetades oma

asjakohast teavet

Liikmesriigi tüübikinnitusasutused
  kehtestavad korra
  ,
  mis aitab tagada tõhusa ja tulemusliku kooskõlastamise ning nende
  rolli ja ülesannetega seotud
  asjakohase teabe tõhusa ja tulemusliku vahetamise
  .

kehtestavad korra

mis aitab tagada tõhusa ja tulemusliku kooskõlastamise ning nende

asjakohase teabe tõhusa ja tulemusliku vahetamise

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – punkt 3 a (uus)

Artikkel 7 – punkt 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kui tüübikinnitusasutus leiab, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik ei vasta käesolevale määrusele, teatab ta sellest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele. Nimetatud teate saamisel teavitab komisjon sellest koheselt jõustamisalase foorumi liikmeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Kui tüübikinnitusasutus leiab, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik ei vasta käesolevale määrusele, teatab ta sellest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele. Nimetatud teate saamisel teavitab komisjon sellest koheselt jõustamisalase foorumi liikmeid.

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 5

Artikkel 7 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.
     
  Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, et kehtestada ühised kriteeriumid tüübikinnitusasutuste nimetamiseks, järelevalveks ja hindamiseks liikmesriigi tasandil. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.
     
  Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, et kehtestada ühised kriteeriumid tüübikinnitusasutuste nimetamiseks, järelevalveks ja hindamiseks liikmesriigi tasandil. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1

Artikkel 8 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Turujärelevalveasutused sooritavad regulaarseid
  kontrolle
  , et
  veenduda sõidukite
  ,
  süsteemide
  ,
  osade
  ja eraldi
  seadmestike vastavuses käesolevas määruses sätestatud nõuetele ning tüübikinnituse õigsuses
  . Nimetatud
  kontrolle
  tehakse
  piisaval määral, kontrollides dokumente ning tehes
  statistiliselt asjakohase valimi alusel
  tegelike sõiduolude
  ja
  laboratoorseid
  katseid. Sealjuures võtavad turujärelevalveasutused arvesse riskihindamise
  , kaebuste ja muu teabe
  osas kehtestatud põhimõtteid. | 1.   Turujärelevalveasutused sooritavad
  vastavalt lõigete 2 ja 3 kohaselt heaks kiidetud riiklikele aastaprogrammidele
  regulaarseid
  katseid ja ülevaatusi
  , et
  kontrollida, kas sõidukid
  ,
  süsteemid
  ,
  osad
  ja eraldi
  seadmestikud vastavad tüübikinnitustele ja kohaldatavatele õigusaktidele
  . Nimetatud
  katseid ja ülevaatusi
  tehakse
  muu hulgas
  statistiliselt asjakohase valimi alusel
  laboratoorsete katsete
  ja
  tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste katsete abil, millele lisaks kontrollitakse dokumente. Liikmesriigid teevad tüüpide
  katseid
  või ülevaatusi igal aastal ulatuses, mis vastab vähemalt 20 %-le selles liikmesriigis eelneval aastal turule lastud tüüpide arvust
  . Sealjuures võtavad turujärelevalveasutused arvesse riskihindamise osas kehtestatud põhimõtteid,
  põhjendatud kaebusi ja muud asjakohast teavet, sealhulgas tunnustatud kolmandate osapoolte avaldatud katsetulemusi, turul olevaid uusi tehnoloogiaid ning korraliste tehnoülevaatuste ja teeäärse kaugseire aruandeid
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Turujärelevalveasutused sooritavad regulaarseid
  kontrolle
  , et
  veenduda sõidukite
  ,
  süsteemide
  ,
  osade
  ja eraldi
  seadmestike vastavuses käesolevas määruses sätestatud nõuetele ning tüübikinnituse õigsuses
  . Nimetatud
  kontrolle
  tehakse
  piisaval määral, kontrollides dokumente ning tehes
  statistiliselt asjakohase valimi alusel
  tegelike sõiduolude
  ja
  laboratoorseid
  katseid. Sealjuures võtavad turujärelevalveasutused arvesse riskihindamise
  , kaebuste ja muu teabe
  osas kehtestatud põhimõtteid.

1.   Turujärelevalveasutused sooritavad
  vastavalt lõigete 2 ja 3 kohaselt heaks kiidetud riiklikele aastaprogrammidele
  regulaarseid
  katseid ja ülevaatusi
  , et
  kontrollida, kas sõidukid
  ,
  süsteemid
  ,
  osad
  ja eraldi
  seadmestikud vastavad tüübikinnitustele ja kohaldatavatele õigusaktidele
  . Nimetatud
  katseid ja ülevaatusi
  tehakse
  muu hulgas
  statistiliselt asjakohase valimi alusel
  laboratoorsete katsete
  ja
  tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste katsete abil, millele lisaks kontrollitakse dokumente. Liikmesriigid teevad tüüpide
  katseid
  või ülevaatusi igal aastal ulatuses, mis vastab vähemalt 20 %-le selles liikmesriigis eelneval aastal turule lastud tüüpide arvust
  . Sealjuures võtavad turujärelevalveasutused arvesse riskihindamise osas kehtestatud põhimõtteid,
  põhjendatud kaebusi ja muud asjakohast teavet, sealhulgas tunnustatud kolmandate osapoolte avaldatud katsetulemusi, turul olevaid uusi tehnoloogiaid ning korraliste tehnoülevaatuste ja teeäärse kaugseire aruandeid
  .

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 8 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Tehniliste ülesannete, näiteks katsete või ülevaatuste teostamiseks võivad turujärelevalveasutused kasutada sõltumatute katseasutuste abi. Tulemuste eest vastutab turujärelevalveasutus. Kui käesoleva artikli kohaldamise eesmärgil kasutatakse tehnilisi teenistusi, tagavad turujärelevalveasutused, et kasutatakse erinevat tehnilist teenistust kui see, kes teostas algse tüübikinnituskatse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Tehniliste ülesannete, näiteks katsete või ülevaatuste teostamiseks võivad turujärelevalveasutused kasutada sõltumatute katseasutuste abi. Tulemuste eest vastutab turujärelevalveasutus. Kui käesoleva artikli kohaldamise eesmärgil kasutatakse tehnilisi teenistusi, tagavad turujärelevalveasutused, et kasutatakse erinevat tehnilist teenistust kui see, kes teostas algse tüübikinnituskatse.

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 b (uus)

Artikkel 8 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Turujärelevalveasutused koostavad ja esitavad komisjonile heakskiitmiseks riikliku turujärelevalveprogrammi üheks või mitmeks aastaks. Liikmesriigid võivad esitada ühiselt ühisprogrammid või -meetmed. |
| | Riiklikud turujärelevalveprogrammid sisaldavad vähemalt järgmist teavet: |
| | a) | kavandatud turujärelevalvetoimingute ulatus ja maht; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b.
     
  Turujärelevalveasutused koostavad ja esitavad komisjonile heakskiitmiseks riikliku turujärelevalveprogrammi üheks või mitmeks aastaks. Liikmesriigid võivad esitada ühiselt ühisprogrammid või -meetmed.

Riiklikud turujärelevalveprogrammid sisaldavad vähemalt järgmist teavet:

Riiklikud turujärelevalveprogrammid sisaldavad vähemalt järgmist teavet:

a)

a)

kavandatud turujärelevalvetoimingute ulatus ja maht;

kavandatud turujärelevalvetoimingute ulatus ja maht;

| b) | üksikasjad selle kohta, kuidas turujärelevalvetoiminguid läbi viiakse, sealhulgas teave dokumentide, füüsilise ja laboratoorse kontrolli kasutamise kohta, selle kohta, kuidas kajastatakse riskihindamise põhimõtteid ja kuidas võetakse arvesse põhjendatud kaebusi, nende territooriumil kasutusel olevate teatavate sõidukimudelite ja nende osade suurt kogust, uue mootori või tehnoloogia esimest kasutamist, korraliste tehnoülevaatuste aruandeid ja muud asjakohast teavet, sealhulgas ettevõtjatelt või tunnustatud kolmandate osapoolte avaldatud katsetulemusi; |
| --- | --- |

b)

b)

üksikasjad selle kohta, kuidas turujärelevalvetoiminguid läbi viiakse, sealhulgas teave dokumentide, füüsilise ja laboratoorse kontrolli kasutamise kohta, selle kohta, kuidas kajastatakse riskihindamise põhimõtteid ja kuidas võetakse arvesse põhjendatud kaebusi, nende territooriumil kasutusel olevate teatavate sõidukimudelite ja nende osade suurt kogust, uue mootori või tehnoloogia esimest kasutamist, korraliste tehnoülevaatuste aruandeid ja muud asjakohast teavet, sealhulgas ettevõtjatelt või tunnustatud kolmandate osapoolte avaldatud katsetulemusi;

üksikasjad selle kohta, kuidas turujärelevalvetoiminguid läbi viiakse, sealhulgas teave dokumentide, füüsilise ja laboratoorse kontrolli kasutamise kohta, selle kohta, kuidas kajastatakse riskihindamise põhimõtteid ja kuidas võetakse arvesse põhjendatud kaebusi, nende territooriumil kasutusel olevate teatavate sõidukimudelite ja nende osade suurt kogust, uue mootori või tehnoloogia esimest kasutamist, korraliste tehnoülevaatuste aruandeid ja muud asjakohast teavet, sealhulgas ettevõtjatelt või tunnustatud kolmandate osapoolte avaldatud katsetulemusi;

| c) | kokkuvõte eelneva programmi raames võetud meetmetest, sealhulgas asjakohased statistilised andmed sooritatud toimingute ulatuse, võetud järelmeetmete ja nende tulemuste kohta. Mitmeaastase programmi puhul koostatakse igal aastal kokkuvõte meetmetest ning esitatakse see komisjonile ja jõustamisalasele foorumile; ning |
| --- | --- |

c)

c)

kokkuvõte eelneva programmi raames võetud meetmetest, sealhulgas asjakohased statistilised andmed sooritatud toimingute ulatuse, võetud järelmeetmete ja nende tulemuste kohta. Mitmeaastase programmi puhul koostatakse igal aastal kokkuvõte meetmetest ning esitatakse see komisjonile ja jõustamisalasele foorumile; ning

kokkuvõte eelneva programmi raames võetud meetmetest, sealhulgas asjakohased statistilised andmed sooritatud toimingute ulatuse, võetud järelmeetmete ja nende tulemuste kohta. Mitmeaastase programmi puhul koostatakse igal aastal kokkuvõte meetmetest ning esitatakse see komisjonile ja jõustamisalasele foorumile; ning

| d) | üksikasjad artikli 30 lõike 4 kohaselt teatatud rahastamiskorra ja turujärelevalvele eraldatud inimressursside kohta ning nende piisavus kavandatud turujärelevalvetoimingute läbiviimiseks. |
| --- | --- |

d)

d)

üksikasjad artikli 30 lõike 4 kohaselt teatatud rahastamiskorra ja turujärelevalvele eraldatud inimressursside kohta ning nende piisavus kavandatud turujärelevalvetoimingute läbiviimiseks.

üksikasjad artikli 30 lõike 4 kohaselt teatatud rahastamiskorra ja turujärelevalvele eraldatud inimressursside kohta ning nende piisavus kavandatud turujärelevalvetoimingute läbiviimiseks.

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2

Artikkel 8 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Turujärelevalveasutused nõuavad ettevõtjatelt selliste dokumentide ja teabe kättesaadavaks tegemist, mida nad oma toiminguteks vajalikuks peavad. | 2.   Turujärelevalveasutused nõuavad ettevõtjatelt selliste dokumentide ja teabe kättesaadavaks tegemist, mida nad oma toiminguteks vajalikuks peavad.
  See hõlmab juurdepääsu tarkvarale, algoritmidele, mootori juhtplokkidele ja muudele tehnilistele kirjeldustele, mida turujärelevalveasutused vajalikuks peavad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Turujärelevalveasutused nõuavad ettevõtjatelt selliste dokumentide ja teabe kättesaadavaks tegemist, mida nad oma toiminguteks vajalikuks peavad.

2.   Turujärelevalveasutused nõuavad ettevõtjatelt selliste dokumentide ja teabe kättesaadavaks tegemist, mida nad oma toiminguteks vajalikuks peavad.
  See hõlmab juurdepääsu tarkvarale, algoritmidele, mootori juhtplokkidele ja muudele tehnilistele kirjeldustele, mida turujärelevalveasutused vajalikuks peavad.

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 3

Artikkel 8 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Turujärelevalveasutused võtavad tüübikinnituse saanud sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul nõuetekohaselt arvesse ettevõtjate esitatud vastavussertifikaate. | 3.   Turujärelevalveasutused võtavad tüübikinnituse saanud sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul nõuetekohaselt arvesse ettevõtjate esitatud vastavussertifikaate
  , tüübikinnitusmärke või tüübikinnitustunnistusi
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Turujärelevalveasutused võtavad tüübikinnituse saanud sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul nõuetekohaselt arvesse ettevõtjate esitatud vastavussertifikaate.

3.   Turujärelevalveasutused võtavad tüübikinnituse saanud sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul nõuetekohaselt arvesse ettevõtjate esitatud vastavussertifikaate
  , tüübikinnitusmärke või tüübikinnitustunnistusi
  .

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 4 – lõik 1

Artikkel 8 – lõige 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Turujärelevalveasutused võtavad vajalikud meetmed, et hoiatada nende territooriumidel elavaid tarbijaid piisavalt vara mis tahes sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga
  seonduvate
  kindlaks tehtud
  ohtude
  eest, et ära hoida või vähendada võimalikke vigastusi või muud kahju. | Turujärelevalveasutused võtavad vajalikud meetmed, et hoiatada nende territooriumidel elavaid tarbijaid piisavalt vara mis tahes sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga
  seonduva
  kindlaks tehtud
  mittevastavuse
  eest, et ära hoida või vähendada võimalikke vigastusi või muud kahju.
  See teave tehakse kättesaadavaks turujärelevalveasutuse veebisaidil lihtsas ja arusaadavas keeles. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Turujärelevalveasutused võtavad vajalikud meetmed, et hoiatada nende territooriumidel elavaid tarbijaid piisavalt vara mis tahes sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga
  seonduvate
  kindlaks tehtud
  ohtude
  eest, et ära hoida või vähendada võimalikke vigastusi või muud kahju.

seonduvate

ohtude

Turujärelevalveasutused võtavad vajalikud meetmed, et hoiatada nende territooriumidel elavaid tarbijaid piisavalt vara mis tahes sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga
  seonduva
  kindlaks tehtud
  mittevastavuse
  eest, et ära hoida või vähendada võimalikke vigastusi või muud kahju.
  See teave tehakse kättesaadavaks turujärelevalveasutuse veebisaidil lihtsas ja arusaadavas keeles.

seonduva

mittevastavuse

See teave tehakse kättesaadavaks turujärelevalveasutuse veebisaidil lihtsas ja arusaadavas keeles.

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 5

Artikkel 8 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutused otsustavad sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku artikli 49 lõike 5 kohaselt turult kõrvaldada, teatavad nad sellest asjaomasele ettevõtjale ja
  vajaduse korral
  asjaomasele tüübikinnitusasutusele. | 5.   Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutused otsustavad sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku artikli 49 lõike 5 kohaselt turult kõrvaldada, teatavad nad sellest asjaomasele ettevõtjale ja asjaomasele tüübikinnitusasutusele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutused otsustavad sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku artikli 49 lõike 5 kohaselt turult kõrvaldada, teatavad nad sellest asjaomasele ettevõtjale ja
  vajaduse korral
  asjaomasele tüübikinnitusasutusele.

5.   Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutused otsustavad sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku artikli 49 lõike 5 kohaselt turult kõrvaldada, teatavad nad sellest asjaomasele ettevõtjale ja asjaomasele tüübikinnitusasutusele.

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 8 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Kui turujärelevalveasutus leiab, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik ei vasta käesolevale määrusele, teatab ta sellest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele. Nimetatud teate saamisel teavitab komisjon sellest koheselt jõustamisalase foorumi liikmeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Kui turujärelevalveasutus leiab, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik ei vasta käesolevale määrusele, teatab ta sellest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele. Nimetatud teate saamisel teavitab komisjon sellest koheselt jõustamisalase foorumi liikmeid.

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 6

Artikkel 8 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Turujärelevalveasutused täidavad oma kohustusi sõltumatult ja erapooletult. Nad järgivad vajalikul määral
  ja vajaduse korral
  konfidentsiaalsuse nõuet, et kaitsta ärisaladusi, võttes arvesse artikli 9 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustust Euroopa Liidu tarbijate huvide kaitsmiseks. | 6.   Turujärelevalveasutused täidavad oma kohustusi sõltumatult ja erapooletult. Nad järgivad vajalikul määral konfidentsiaalsuse nõuet, et kaitsta
  ettevõtjate
  ärisaladusi, võttes arvesse artikli 9 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustust Euroopa Liidu tarbijate huvide kaitsmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Turujärelevalveasutused täidavad oma kohustusi sõltumatult ja erapooletult. Nad järgivad vajalikul määral
  ja vajaduse korral
  konfidentsiaalsuse nõuet, et kaitsta ärisaladusi, võttes arvesse artikli 9 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustust Euroopa Liidu tarbijate huvide kaitsmiseks.

6.   Turujärelevalveasutused täidavad oma kohustusi sõltumatult ja erapooletult. Nad järgivad vajalikul määral konfidentsiaalsuse nõuet, et kaitsta
  ettevõtjate
  ärisaladusi, võttes arvesse artikli 9 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustust Euroopa Liidu tarbijate huvide kaitsmiseks.

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 7

Artikkel 8 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.
     
  Liikmesriigid vaatavad regulaarselt läbi oma järelevalvemeetmed ja hindavad nende toimimist. Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga nelja aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Asjaomased liikmesriigid teevad tulemuste kokkuvõtte üldsusele kättesaadavaks. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.
     
  Liikmesriigid vaatavad regulaarselt läbi oma järelevalvemeetmed ja hindavad nende toimimist. Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga nelja aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Asjaomased liikmesriigid teevad tulemuste kokkuvõtte üldsusele kättesaadavaks.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 8

Artikkel 8 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.
     
  Eri liikmesriikide turujärelevalveasutused koordineerivad oma turujärelevalvetoiminguid, teevad omavahel koostööd ning jagavad koostöö tulemusi üksteise ja komisjoniga. Turujärelevalveasutused lepivad vajaduse korral kokku tööjagamises ja spetsialiseerumises. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.
     
  Eri liikmesriikide turujärelevalveasutused koordineerivad oma turujärelevalvetoiminguid, teevad omavahel koostööd ning jagavad koostöö tulemusi üksteise ja komisjoniga. Turujärelevalveasutused lepivad vajaduse korral kokku tööjagamises ja spetsialiseerumises.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 9

Artikkel 8 – lõige 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9.   Kui liikmesriigis vastutab turujärelevalve ja välispiirikontrolli eest rohkem kui üks ametiasutus,
  teevad
  need ametiasutused
  omavahel koostööd
  ,
  vahetades oma
  rolli ja ülesannetega seotud
  asjakohast teavet
  . | 9.   Kui liikmesriigis vastutab turujärelevalve ja välispiirikontrolli eest rohkem kui üks ametiasutus,
  kehtestavad
  need ametiasutused
  korra
  ,
  mis aitab tagada tõhusa ja tulemusliku kooskõlastamise ning nende
  rolli ja ülesannetega seotud
  asjakohase teabe tõhusa ja tulemusliku vahetamise
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.   Kui liikmesriigis vastutab turujärelevalve ja välispiirikontrolli eest rohkem kui üks ametiasutus,
  teevad
  need ametiasutused
  omavahel koostööd
  ,
  vahetades oma
  rolli ja ülesannetega seotud
  asjakohast teavet
  .

9.   Kui liikmesriigis vastutab turujärelevalve ja välispiirikontrolli eest rohkem kui üks ametiasutus,
  kehtestavad
  need ametiasutused
  korra
  ,
  mis aitab tagada tõhusa ja tulemusliku kooskõlastamise ning nende
  rolli ja ülesannetega seotud
  asjakohase teabe tõhusa ja tulemusliku vahetamise
  .

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 10

Artikkel 8 – lõige 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 10.
     
  Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, et koostada kriteeriumid mahu, ulatuse ja sageduse kohta, millega lõikes 1 osutatud valimi vastavuse kontrolle tuleb sooritada. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

10.
     
  Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, et koostada kriteeriumid mahu, ulatuse ja sageduse kohta, millega lõikes 1 osutatud valimi vastavuse kontrolle tuleb sooritada. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 10 a (uus)

Artikkel 8 – lõige 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 10a.
     
  Turujärelevalveasutused teevad avalikult kättesaadavaks aruande oma järelduste kohta pärast iga tehtud vastavuskontrolli katset ning edastavad oma järeldused liikmesriikidele ja komisjonile. Komisjon edastab kõnealuse aruande jõustamisalase foorumi liikmetele. Aruanne sisaldab üksikasju hinnatud sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta ja vastava tootja nime ning järelduste, sealhulgas mittevastavuse (kui esineb) laadi lühikirjeldust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

10a.
     
  Turujärelevalveasutused teevad avalikult kättesaadavaks aruande oma järelduste kohta pärast iga tehtud vastavuskontrolli katset ning edastavad oma järeldused liikmesriikidele ja komisjonile. Komisjon edastab kõnealuse aruande jõustamisalase foorumi liikmetele. Aruanne sisaldab üksikasju hinnatud sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta ja vastava tootja nime ning järelduste, sealhulgas mittevastavuse (kui esineb) laadi lühikirjeldust.

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 9 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon korraldab ja teeb (või laseb teha) piisava ulatusega vastavuse kontrollimise katseid ja ülevaatusi juba turul kättesaadavaks tehtud sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele, et kontrollida, kas need sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud vastavad tüübikinnitustele ja asjaomastele õigusaktidele
  ning tagada tüübikinnituste õigsus.
  . | Komisjon korraldab ja teeb (või laseb teha)
  – võttes nõuetekohaselt arvesse artikli 8 kohaselt heaks kiidetud kokkulepitud riiklikke turujärelevalvetoimingute programme –
  piisava ulatusega vastavuse kontrollimise katseid ja ülevaatusi juba turul kättesaadavaks tehtud sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele, et kontrollida, kas need sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud vastavad tüübikinnitustele ja asjaomastele õigusaktidele. |
| | Komisjoni korraldatud ja tehtud või teha lastud katsete ja ülevaatuste puhul käsitletakse kasutusel olevate sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike nõuetele vastavuse küsimust. |
| | Nimetatud katseid ja ülevaatusi tehakse muu hulgas statistiliselt asjakohase valimi alusel laboratoorsete katsete ja tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste katsete abil, millele lisaks kontrollitakse dokumente. |
| | Sealjuures võtab komisjon arvesse riskihindamise osas kehtestatud põhimõtteid, põhjendatud kaebusi ja muud asjakohast teavet, sealhulgas tunnustatud kolmandate osapoolte avaldatud katsetulemusi, turul olevaid uusi tehnoloogiaid ning korraliste tehnoülevaatuste ja teeäärse kaugseire aruandeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon korraldab ja teeb (või laseb teha) piisava ulatusega vastavuse kontrollimise katseid ja ülevaatusi juba turul kättesaadavaks tehtud sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele, et kontrollida, kas need sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud vastavad tüübikinnitustele ja asjaomastele õigusaktidele
  ning tagada tüübikinnituste õigsus.
  .

ning tagada tüübikinnituste õigsus.

Komisjon korraldab ja teeb (või laseb teha)
  – võttes nõuetekohaselt arvesse artikli 8 kohaselt heaks kiidetud kokkulepitud riiklikke turujärelevalvetoimingute programme –
  piisava ulatusega vastavuse kontrollimise katseid ja ülevaatusi juba turul kättesaadavaks tehtud sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele, et kontrollida, kas need sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud vastavad tüübikinnitustele ja asjaomastele õigusaktidele.

– võttes nõuetekohaselt arvesse artikli 8 kohaselt heaks kiidetud kokkulepitud riiklikke turujärelevalvetoimingute programme –

Komisjoni korraldatud ja tehtud või teha lastud katsete ja ülevaatuste puhul käsitletakse kasutusel olevate sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike nõuetele vastavuse küsimust.

Komisjoni korraldatud ja tehtud või teha lastud katsete ja ülevaatuste puhul käsitletakse kasutusel olevate sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike nõuetele vastavuse küsimust.

Nimetatud katseid ja ülevaatusi tehakse muu hulgas statistiliselt asjakohase valimi alusel laboratoorsete katsete ja tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste katsete abil, millele lisaks kontrollitakse dokumente.

Nimetatud katseid ja ülevaatusi tehakse muu hulgas statistiliselt asjakohase valimi alusel laboratoorsete katsete ja tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste katsete abil, millele lisaks kontrollitakse dokumente.

Sealjuures võtab komisjon arvesse riskihindamise osas kehtestatud põhimõtteid, põhjendatud kaebusi ja muud asjakohast teavet, sealhulgas tunnustatud kolmandate osapoolte avaldatud katsetulemusi, turul olevaid uusi tehnoloogiaid ning korraliste tehnoülevaatuste ja teeäärse kaugseire aruandeid.

Sealjuures võtab komisjon arvesse riskihindamise osas kehtestatud põhimõtteid, põhjendatud kaebusi ja muud asjakohast teavet, sealhulgas tunnustatud kolmandate osapoolte avaldatud katsetulemusi, turul olevaid uusi tehnoloogiaid ning korraliste tehnoülevaatuste ja teeäärse kaugseire aruandeid.

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 9 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Ilma et see piiraks esimese lõigu kohaldamist, korraldab komisjon – kui ta on liikmesriikide teabe, jõustamisalase foorumi ühe liikme taotluse või tunnustatud kolmandate osapoolte avaldatud katsetulemuste alusel seisukohal, et teatav liikmesriik ei täida nõuetekohaselt oma käesolevast määrusest tulenevaid tüübikinnituse või turujärelevalve alaseid kohustusi – ja teeb ise või laseb teha katseid ja ülevaatusi juba turul kättesaadavaks tehtud sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ilma et see piiraks esimese lõigu kohaldamist, korraldab komisjon – kui ta on liikmesriikide teabe, jõustamisalase foorumi ühe liikme taotluse või tunnustatud kolmandate osapoolte avaldatud katsetulemuste alusel seisukohal, et teatav liikmesriik ei täida nõuetekohaselt oma käesolevast määrusest tulenevaid tüübikinnituse või turujärelevalve alaseid kohustusi – ja teeb ise või laseb teha katseid ja ülevaatusi juba turul kättesaadavaks tehtud sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele.

Ilma et see piiraks esimese lõigu kohaldamist, korraldab komisjon – kui ta on liikmesriikide teabe, jõustamisalase foorumi ühe liikme taotluse või tunnustatud kolmandate osapoolte avaldatud katsetulemuste alusel seisukohal, et teatav liikmesriik ei täida nõuetekohaselt oma käesolevast määrusest tulenevaid tüübikinnituse või turujärelevalve alaseid kohustusi – ja teeb ise või laseb teha katseid ja ülevaatusi juba turul kättesaadavaks tehtud sõidukitele, süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele.

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1 – lõik 1 b (uus)

Artikkel 9 – lõige 1 – lõik 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Tehniliste ülesannete, näiteks katsete või ülevaatuste teostamiseks võib komisjon kasutada sõltumatute katseasutuste abi. Tulemuste eest vastutab komisjon. Kui käesoleva artikli kohaldamise eesmärgil määratakse tehnilised teenistused, tagab komisjon, et kasutatakse erinevat tehnilist teenistust kui see, kes teostas algse tüübikinnituskatse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tehniliste ülesannete, näiteks katsete või ülevaatuste teostamiseks võib komisjon kasutada sõltumatute katseasutuste abi. Tulemuste eest vastutab komisjon. Kui käesoleva artikli kohaldamise eesmärgil määratakse tehnilised teenistused, tagab komisjon, et kasutatakse erinevat tehnilist teenistust kui see, kes teostas algse tüübikinnituskatse.

Tehniliste ülesannete, näiteks katsete või ülevaatuste teostamiseks võib komisjon kasutada sõltumatute katseasutuste abi. Tulemuste eest vastutab komisjon. Kui käesoleva artikli kohaldamise eesmärgil määratakse tehnilised teenistused, tagab komisjon, et kasutatakse erinevat tehnilist teenistust kui see, kes teostas algse tüübikinnituskatse.

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2

Artikkel 9 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Tüübikinnitust omavad tootjad või ettevõtjad teevad komisjonile nõudmise korral kättesaadavaks statistiliselt asjakohase hulga komisjoni valitud toodetavaid sõidukeid, süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke, mis esindavad neid sõidukeid, süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke, mis on asjaomase tüübikinnituse alusel turulelaskmiseks kättesaadavad. Kõnealused sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud esitatakse katsetamiseks sellisel ajal ja kohas ning selliseks ajavahemikuks, nagu komisjon võib vajada. | 2.   Tüübikinnitust omavad tootjad või ettevõtjad teevad komisjonile nõudmise korral kättesaadavaks statistiliselt asjakohase hulga komisjoni valitud toodetavaid sõidukeid, süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke, mis esindavad neid sõidukeid, süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke, mis on asjaomase tüübikinnituse alusel turulelaskmiseks kättesaadavad. Kõnealused sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud esitatakse katsetamiseks sellisel ajal ja kohas ning selliseks ajavahemikuks, nagu komisjon võib
  sõltuvalt olukorrast
  vajada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Tüübikinnitust omavad tootjad või ettevõtjad teevad komisjonile nõudmise korral kättesaadavaks statistiliselt asjakohase hulga komisjoni valitud toodetavaid sõidukeid, süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke, mis esindavad neid sõidukeid, süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke, mis on asjaomase tüübikinnituse alusel turulelaskmiseks kättesaadavad. Kõnealused sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud esitatakse katsetamiseks sellisel ajal ja kohas ning selliseks ajavahemikuks, nagu komisjon võib vajada.

2.   Tüübikinnitust omavad tootjad või ettevõtjad teevad komisjonile nõudmise korral kättesaadavaks statistiliselt asjakohase hulga komisjoni valitud toodetavaid sõidukeid, süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke, mis esindavad neid sõidukeid, süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke, mis on asjaomase tüübikinnituse alusel turulelaskmiseks kättesaadavad. Kõnealused sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud esitatakse katsetamiseks sellisel ajal ja kohas ning selliseks ajavahemikuks, nagu komisjon võib
  sõltuvalt olukorrast
  vajada.

Muudatusettepanek 95

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 9 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Liikmesriigid osutavad kogu vajalikku abi ja esitavad kõik dokumendid ning pakuvad muud tehnilist tuge, mida komisjoni eksperdid vajavad, et võimaldada neil katseid, kontrolle ja ülevaatusi läbi viia. Liikmesriigid tagavad komisjoni ekspertidele juurdepääsu kõigile valdustele või valduste osadele ja teabele, sealhulgas arvutisüsteemidele ja tarkvarale, mis on olulised nende ülesannete täitmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Liikmesriigid osutavad kogu vajalikku abi ja esitavad kõik dokumendid ning pakuvad muud tehnilist tuge, mida komisjoni eksperdid vajavad, et võimaldada neil katseid, kontrolle ja ülevaatusi läbi viia. Liikmesriigid tagavad komisjoni ekspertidele juurdepääsu kõigile valdustele või valduste osadele ja teabele, sealhulgas arvutisüsteemidele ja tarkvarale, mis on olulised nende ülesannete täitmiseks.

Muudatusettepanek 96

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3 – lõik 1

Artikkel 9 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks et komisjon saaks teha lõigetes 1 ja 2 osutatud katseid, teevad liikmesriigid komisjonile kättesaadavaks kõik andmed, mis on seotud vastavuskontrolli katseid läbivate sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnitusega. Need andmed peavad sisaldama vähemalt artikli 26 lõikes 1 osutatud tüübikinnitustunnistuses ja selle lisades esitatud teavet. | Selleks et komisjon saaks teha lõigetes 1 ja 2 osutatud katseid, teevad liikmesriigid komisjonile
  viivitamatult
  kättesaadavaks kõik andmed, mis on seotud vastavuskontrolli katseid läbivate sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnitusega. Need andmed peavad sisaldama vähemalt artikli 26 lõikes 1 osutatud tüübikinnitustunnistuses ja selle lisades esitatud teavet. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Selleks et komisjon saaks teha lõigetes 1 ja 2 osutatud katseid, teevad liikmesriigid komisjonile kättesaadavaks kõik andmed, mis on seotud vastavuskontrolli katseid läbivate sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnitusega. Need andmed peavad sisaldama vähemalt artikli 26 lõikes 1 osutatud tüübikinnitustunnistuses ja selle lisades esitatud teavet.

Selleks et komisjon saaks teha lõigetes 1 ja 2 osutatud katseid, teevad liikmesriigid komisjonile
  viivitamatult
  kättesaadavaks kõik andmed, mis on seotud vastavuskontrolli katseid läbivate sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnitusega. Need andmed peavad sisaldama vähemalt artikli 26 lõikes 1 osutatud tüübikinnitustunnistuses ja selle lisades esitatud teavet.

viivitamatult

Muudatusettepanek 97

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 4

Artikkel 9 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Sõidukitootjad
  avalikustavad
  teabe, mis on vajalik vastavuskontrolli katseteks kolmandate
  isikutega
  . Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et määrata kindlaks
  avalikustatavad
  andmed ja nende
  avalikustamise
  tingimused, sõltuvalt ärisaladuste kaitsest ja isikuandmete säilitamisest liidu ja liikmesriikide õigusaktide kohaselt. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | 4.   Sõidukitootjad
  teevad tasuta ja põhjendamatu viivituseta kättesaadavaks
  teabe, mis on vajalik vastavuskontrolli katseteks
  tunnustatud
  kolmandate
  isikute poolt
  .
  See teave sisaldab kõiki parameetreid ja seadeid, mis on vajalikud selleks, et dubleerida täpselt katsetingimusi, mida kohaldati tüübikinnituskatse ajal. Kõigi selliste esitatud andmete töötlemisel järgitakse äriteabe seaduslikku kaitset.
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et määrata kindlaks
  kättesaadavaks tehtavad
  andmed ja nende
  kättesaadavaks tegemise
  tingimused,
  sealhulgas tingimused juurdepääsu andmiseks sellisele teabele artiklis 10a osutatud veebipõhise andmebaasi kaudu,
  sõltuvalt ärisaladuste kaitsest ja isikuandmete säilitamisest liidu ja liikmesriikide õigusaktide kohaselt. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Sõidukitootjad
  avalikustavad
  teabe, mis on vajalik vastavuskontrolli katseteks kolmandate
  isikutega
  . Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et määrata kindlaks
  avalikustatavad
  andmed ja nende
  avalikustamise
  tingimused, sõltuvalt ärisaladuste kaitsest ja isikuandmete säilitamisest liidu ja liikmesriikide õigusaktide kohaselt. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   Sõidukitootjad
  teevad tasuta ja põhjendamatu viivituseta kättesaadavaks
  teabe, mis on vajalik vastavuskontrolli katseteks
  tunnustatud
  kolmandate
  isikute poolt
  .
  See teave sisaldab kõiki parameetreid ja seadeid, mis on vajalikud selleks, et dubleerida täpselt katsetingimusi, mida kohaldati tüübikinnituskatse ajal. Kõigi selliste esitatud andmete töötlemisel järgitakse äriteabe seaduslikku kaitset.
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et määrata kindlaks
  kättesaadavaks tehtavad
  andmed ja nende
  kättesaadavaks tegemise
  tingimused,
  sealhulgas tingimused juurdepääsu andmiseks sellisele teabele artiklis 10a osutatud veebipõhise andmebaasi kaudu,
  sõltuvalt ärisaladuste kaitsest ja isikuandmete säilitamisest liidu ja liikmesriikide õigusaktide kohaselt. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 98

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 9 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisjon korraldab ja teeb tüübikinnitusasutuste ja riiklike turujärelevalveasutuste ühisauditeid, et kontrollida, kas nad rakendavad käesoleva määruse nõudeid järjepidevalt ning täidavad oma kohustusi sõltumatul ja rangel viisil. Foorumiga konsulteerimise järel võtab komisjon vastu ühisauditite aastakava, mille puhul võetakse hindamise sageduse kindlaksmääramisel arvesse eelnevate läbivaatamiste tulemusi. Juhtudel, kus komisjonil on põhjust arvata, et teatav tüübikinnitusasutus ei täida käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, võib komisjon nõuda ühisauditite läbiviimist igal aastal. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Komisjon korraldab ja teeb tüübikinnitusasutuste ja riiklike turujärelevalveasutuste ühisauditeid, et kontrollida, kas nad rakendavad käesoleva määruse nõudeid järjepidevalt ning täidavad oma kohustusi sõltumatul ja rangel viisil. Foorumiga konsulteerimise järel võtab komisjon vastu ühisauditite aastakava, mille puhul võetakse hindamise sageduse kindlaksmääramisel arvesse eelnevate läbivaatamiste tulemusi. Juhtudel, kus komisjonil on põhjust arvata, et teatav tüübikinnitusasutus ei täida käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, võib komisjon nõuda ühisauditite läbiviimist igal aastal.

Muudatusettepanek 99

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 4 b (uus)

Artikkel 9 – lõige 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Selle ülesande täitmiseks kasutab komisjon sõltumatuid audiitoreid, kellega sõlmitakse avatud hankemenetluse alusel leping kui kolmandate isikutega. Audiitorid täidavad oma tööülesandeid sõltumatult ja erapooletult. Audiitorid järgivad konfidentsiaalsuse nõuet, et kaitsta ärisaladusi vastavalt kohaldatavale õigusele. Liikmesriigid osutavad kogu vajalikku abi ja esitavad kõik dokumendid ning pakuvad tuge, mida audiitorid taotlevad, et võimaldada neil oma ülesandeid täita. Liikmesriigid tagavad audiitoritele juurdepääsu kõigile valdustele või valduste osadele ja teabele, sealhulgas arvutisüsteemidele ja tarkvarale, mis on olulised nende ülesannete täitmiseks. Taotluse korral võib liikmesriigil olla õigus saata oma esindaja käesoleva artikli kohaselt korraldatud ühisauditit vaatlema. Nimetatud vaatlejad ei tohi mõjutada ühtegi ühisauditi tulemusega seotud otsust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4b.
     
  Selle ülesande täitmiseks kasutab komisjon sõltumatuid audiitoreid, kellega sõlmitakse avatud hankemenetluse alusel leping kui kolmandate isikutega. Audiitorid täidavad oma tööülesandeid sõltumatult ja erapooletult. Audiitorid järgivad konfidentsiaalsuse nõuet, et kaitsta ärisaladusi vastavalt kohaldatavale õigusele. Liikmesriigid osutavad kogu vajalikku abi ja esitavad kõik dokumendid ning pakuvad tuge, mida audiitorid taotlevad, et võimaldada neil oma ülesandeid täita. Liikmesriigid tagavad audiitoritele juurdepääsu kõigile valdustele või valduste osadele ja teabele, sealhulgas arvutisüsteemidele ja tarkvarale, mis on olulised nende ülesannete täitmiseks. Taotluse korral võib liikmesriigil olla õigus saata oma esindaja käesoleva artikli kohaselt korraldatud ühisauditit vaatlema. Nimetatud vaatlejad ei tohi mõjutada ühtegi ühisauditi tulemusega seotud otsust.

Muudatusettepanek 100

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 4 c (uus)

Artikkel 9 – lõige 4 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Ühisauditi tulemused edastatakse kõigile liikmesriikidele ja komisjonile ning tulemuste kokkuvõte tehakse üldsusele kättesaadavaks. Seda arutatakse artikli 10 kohaselt loodud foorumil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4c.
     
  Ühisauditi tulemused edastatakse kõigile liikmesriikidele ja komisjonile ning tulemuste kokkuvõte tehakse üldsusele kättesaadavaks. Seda arutatakse artikli 10 kohaselt loodud foorumil.

Muudatusettepanek 101

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 4 d (uus)

Artikkel 9 – lõige 4 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4d.
     
  Asjaomane liikmesriik jagab komisjonile ja teistele liikmesriikidele teavet selle kohta, kuidas ta on lõikes 4c osutatud ühisauditist tulenevaid soovitusi järginud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4d.
     
  Asjaomane liikmesriik jagab komisjonile ja teistele liikmesriikidele teavet selle kohta, kuidas ta on lõikes 4c osutatud ühisauditist tulenevaid soovitusi järginud.

Muudatusettepanek 102

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 4 e (uus)

Artikkel 9 – lõige 4 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4e.
     
  Kui komisjonil on foorumi raames toimunud läbivaatamise järel põhjust uskuda, et esineb käesolevale määrusele mittevastavuse juhtumeid, võib ta taotleda liikmesriikidelt ning nende riiklikelt tüübikinnitusasutustelt ja turujärelevalveasutustelt lisateavet. Liikmesriigid ja nende vastavad ametiasutused esitavad sellise teabe põhjendamatu viivituseta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4e.
     
  Kui komisjonil on foorumi raames toimunud läbivaatamise järel põhjust uskuda, et esineb käesolevale määrusele mittevastavuse juhtumeid, võib ta taotleda liikmesriikidelt ning nende riiklikelt tüübikinnitusasutustelt ja turujärelevalveasutustelt lisateavet. Liikmesriigid ja nende vastavad ametiasutused esitavad sellise teabe põhjendamatu viivituseta.

Muudatusettepanek 103

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 5 – lõik 2

Artikkel 9 – lõige 5 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui kõnealused katsed ja ülevaatused seavad kahtluse alla tüübikinnituse enda õigsuse, teatab komisjon sellest asjaomas(t)ele tüübikinnitusasutus(t)ele ning
  jõustamisalase teabe vahetamise foorumile
  . | Kui kõnealused katsed ja ülevaatused seavad kahtluse alla tüübikinnituse enda õigsuse, teatab komisjon sellest
  viivitamata
  asjaomas(t)ele tüübikinnitusasutus(t)ele ning
  liikmesriikidele ja jõustamisalase foorumi liikmetele
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui kõnealused katsed ja ülevaatused seavad kahtluse alla tüübikinnituse enda õigsuse, teatab komisjon sellest asjaomas(t)ele tüübikinnitusasutus(t)ele ning
  jõustamisalase teabe vahetamise foorumile
  .

jõustamisalase teabe vahetamise foorumile

Kui kõnealused katsed ja ülevaatused seavad kahtluse alla tüübikinnituse enda õigsuse, teatab komisjon sellest
  viivitamata
  asjaomas(t)ele tüübikinnitusasutus(t)ele ning
  liikmesriikidele ja jõustamisalase foorumi liikmetele
  .

viivitamata

liikmesriikidele ja jõustamisalase foorumi liikmetele

Muudatusettepanek 104

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 5 – lõik 2 a (uus)

Artikkel 9 – lõige 5 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon võtab vajalikud meetmed, et hoiatada liidus elavaid kasutajaid, sealhulgas asjaomaseid tüübikinnitusasutusi, piisavalt vara tema poolt tuvastatud sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga seonduva mittevastavuse eest, et ära hoida või vähendada võimalikke vigastusi või muud kahju. See teave tehakse kättesaadavaks ka asjaomaste turujärelevalveasutuste veebisaidil lihtsas ja arusaadavas keeles. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võtab vajalikud meetmed, et hoiatada liidus elavaid kasutajaid, sealhulgas asjaomaseid tüübikinnitusasutusi, piisavalt vara tema poolt tuvastatud sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga seonduva mittevastavuse eest, et ära hoida või vähendada võimalikke vigastusi või muud kahju. See teave tehakse kättesaadavaks ka asjaomaste turujärelevalveasutuste veebisaidil lihtsas ja arusaadavas keeles.

Komisjon võtab vajalikud meetmed, et hoiatada liidus elavaid kasutajaid, sealhulgas asjaomaseid tüübikinnitusasutusi, piisavalt vara tema poolt tuvastatud sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga seonduva mittevastavuse eest, et ära hoida või vähendada võimalikke vigastusi või muud kahju. See teave tehakse kättesaadavaks ka asjaomaste turujärelevalveasutuste veebisaidil lihtsas ja arusaadavas keeles.

Muudatusettepanek 105

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 5 – lõik 3

Artikkel 9 – lõige 5 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon
  avaldab
  aruande oma järelduste kohta pärast iga tehtud vastavuskontrolli katset. | Komisjon
  teeb avalikult kättesaadavaks
  aruande oma järelduste kohta pärast iga tehtud vastavuskontrolli katset
  ning edastab oma järeldused liikmesriikidele ja jõustamisalase foorumi liikmetele
  .
  Aruanne sisaldab üksikasju hinnatud sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta ja vastava tootja nime ning järelduste, sealhulgas mittevastavuse (kui esineb) laadi lühikirjeldust, ning vajaduse korral soovitusi liikmesriikidele järelmeetmete võtmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon
  avaldab
  aruande oma järelduste kohta pärast iga tehtud vastavuskontrolli katset.

avaldab

Komisjon
  teeb avalikult kättesaadavaks
  aruande oma järelduste kohta pärast iga tehtud vastavuskontrolli katset
  ning edastab oma järeldused liikmesriikidele ja jõustamisalase foorumi liikmetele
  .
  Aruanne sisaldab üksikasju hinnatud sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta ja vastava tootja nime ning järelduste, sealhulgas mittevastavuse (kui esineb) laadi lühikirjeldust, ning vajaduse korral soovitusi liikmesriikidele järelmeetmete võtmiseks.

teeb avalikult kättesaadavaks

ning edastab oma järeldused liikmesriikidele ja jõustamisalase foorumi liikmetele

Aruanne sisaldab üksikasju hinnatud sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta ja vastava tootja nime ning järelduste, sealhulgas mittevastavuse (kui esineb) laadi lühikirjeldust, ning vajaduse korral soovitusi liikmesriikidele järelmeetmete võtmiseks.

Muudatusettepanek 106

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1

Artikkel 10 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon loob jõustamisalase
  teabe vahetamise
  foorumi (edaspidi „foorum“)
  ja
  juhib seda. | 1.   Komisjon loob jõustamisalase foorumi (edaspidi „foorum“)
  ning
  juhib
  ja haldab
  seda. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon loob jõustamisalase
  teabe vahetamise
  foorumi (edaspidi „foorum“)
  ja
  juhib seda.

1.   Komisjon loob jõustamisalase foorumi (edaspidi „foorum“)
  ning
  juhib
  ja haldab
  seda.

Muudatusettepanek 107

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 10 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Foorum koosneb liikmesriikide poolt määratud liikmetest. | Foorum koosneb liikmesriikide poolt määratud liikmetest
  , sealhulgas nende tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutuste esindajatest
  . |
| | Vajaduse korral ja vähemalt kord aastas kutsub foorum oma koosolekutele ka vaatlejad. Kutsutud vaatlejate hulka kuuluvad Euroopa Parlamendi, tehniliste teenistuste, tunnustatud kolmandatest osapooltest katsetusasutuste, tööstusharu või muude asjaomaste ettevõtjate, ohutuse ja keskkonna valdkonnas tegutsevate VVOde ning tarbijarühmade esindajad. Foorumi koosolekutele kutsutud vaatlejate hulka kuuluvad paljude asjaomaseid sidusrühmi esindavate liidu ja riiklike organite liikmed esinduslikul ja tasakaalustatud viisil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Foorum koosneb liikmesriikide poolt määratud liikmetest.

Foorum koosneb liikmesriikide poolt määratud liikmetest
  , sealhulgas nende tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutuste esindajatest
  .

, sealhulgas nende tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutuste esindajatest

Vajaduse korral ja vähemalt kord aastas kutsub foorum oma koosolekutele ka vaatlejad. Kutsutud vaatlejate hulka kuuluvad Euroopa Parlamendi, tehniliste teenistuste, tunnustatud kolmandatest osapooltest katsetusasutuste, tööstusharu või muude asjaomaste ettevõtjate, ohutuse ja keskkonna valdkonnas tegutsevate VVOde ning tarbijarühmade esindajad. Foorumi koosolekutele kutsutud vaatlejate hulka kuuluvad paljude asjaomaseid sidusrühmi esindavate liidu ja riiklike organite liikmed esinduslikul ja tasakaalustatud viisil.

Vajaduse korral ja vähemalt kord aastas kutsub foorum oma koosolekutele ka vaatlejad. Kutsutud vaatlejate hulka kuuluvad Euroopa Parlamendi, tehniliste teenistuste, tunnustatud kolmandatest osapooltest katsetusasutuste, tööstusharu või muude asjaomaste ettevõtjate, ohutuse ja keskkonna valdkonnas tegutsevate VVOde ning tarbijarühmade esindajad. Foorumi koosolekutele kutsutud vaatlejate hulka kuuluvad paljude asjaomaseid sidusrühmi esindavate liidu ja riiklike organite liikmed esinduslikul ja tasakaalustatud viisil.

Muudatusettepanek 108

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 10 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisjon avaldab oma veebisaidil koosolekute ajakava, päevakorra ja protokollid, sealhulgas kohalolijate nimekirja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Komisjon avaldab oma veebisaidil koosolekute ajakava, päevakorra ja protokollid, sealhulgas kohalolijate nimekirja.

Muudatusettepanek 109

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2 – lõik 1

Artikkel 10 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Foorum koordineerib liikmesriikide ametiasutuste võrku,
  mis vastutab tüübikinnituste
  ja
  turujärelevalve eest
  . | Foorum koordineerib liikmesriikide
  tüübikinnituste ja turujärelevalve eest vastutavate
  ametiasutuste võrku,
  et lihtsustada käesoleva määruse rakendamist, eelkõige seoses määratud asutuste hindamist, määramist
  ja
  järelevalvet puudutavate nõuetega ning käesolevas määruses sätestatud nõuete üldise kohaldamisega
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Foorum koordineerib liikmesriikide ametiasutuste võrku,
  mis vastutab tüübikinnituste
  ja
  turujärelevalve eest
  .

mis vastutab tüübikinnituste

turujärelevalve eest

Foorum koordineerib liikmesriikide
  tüübikinnituste ja turujärelevalve eest vastutavate
  ametiasutuste võrku,
  et lihtsustada käesoleva määruse rakendamist, eelkõige seoses määratud asutuste hindamist, määramist
  ja
  järelevalvet puudutavate nõuetega ning käesolevas määruses sätestatud nõuete üldise kohaldamisega
  .

tüübikinnituste ja turujärelevalve eest vastutavate

et lihtsustada käesoleva määruse rakendamist, eelkõige seoses määratud asutuste hindamist, määramist

järelevalvet puudutavate nõuetega ning käesolevas määruses sätestatud nõuete üldise kohaldamisega

Muudatusettepanek 110

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2 – lõik 2

Artikkel 10 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Foorum annab muu hulgas nõu heade tavade propageerimise, jõustamisega seotud probleeme käsitleva teabevahetuse, koostöö, töömeetodite ja vahendite väljatöötamise, elektroonilise teabevahetuse korra väljatöötamise, ühtlustatud jõustamisprojektide hindamise, karistuste ja ühiskontrolliga seotud küsimustes. | Foorumi ülesanded on järgmised: |
| | a) | tunnustatud kolmandate osapoolte esitatud võimalikku mittevastavust puudutavate põhjendatud kaebuste, tõendite või muu asjakohase teabe läbivaatamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Foorum annab muu hulgas nõu heade tavade propageerimise, jõustamisega seotud probleeme käsitleva teabevahetuse, koostöö, töömeetodite ja vahendite väljatöötamise, elektroonilise teabevahetuse korra väljatöötamise, ühtlustatud jõustamisprojektide hindamise, karistuste ja ühiskontrolliga seotud küsimustes.

Foorum annab muu hulgas nõu heade tavade propageerimise, jõustamisega seotud probleeme käsitleva teabevahetuse, koostöö, töömeetodite ja vahendite väljatöötamise, elektroonilise teabevahetuse korra väljatöötamise, ühtlustatud jõustamisprojektide hindamise, karistuste ja ühiskontrolliga seotud küsimustes.

Foorumi ülesanded on järgmised:

Foorumi ülesanded on järgmised:

a)

a)

tunnustatud kolmandate osapoolte esitatud võimalikku mittevastavust puudutavate põhjendatud kaebuste, tõendite või muu asjakohase teabe läbivaatamine;

tunnustatud kolmandate osapoolte esitatud võimalikku mittevastavust puudutavate põhjendatud kaebuste, tõendite või muu asjakohase teabe läbivaatamine;

| b) | ühine arutelu riiklike turujärelevalveprogrammide üle ja nende hindamine pärast nende esitamist komisjonile; |
| --- | --- |

b)

b)

ühine arutelu riiklike turujärelevalveprogrammide üle ja nende hindamine pärast nende esitamist komisjonile;

ühine arutelu riiklike turujärelevalveprogrammide üle ja nende hindamine pärast nende esitamist komisjonile;

| c) | turul kättesaadavate või kättesaadavaks muutuvate uute tehnoloogiate alase teabe vahetus; |
| --- | --- |

c)

c)

turul kättesaadavate või kättesaadavaks muutuvate uute tehnoloogiate alase teabe vahetus;

turul kättesaadavate või kättesaadavaks muutuvate uute tehnoloogiate alase teabe vahetus;

| d) | tüübikinnitusasutuste toimimise nii artikli 6 lõike 6 kohaste kui ka artikli 71 lõike 8 kohase ühisauditi järgsete läbivaatamiste tulemuste hindamine; |
| --- | --- |

d)

d)

tüübikinnitusasutuste toimimise nii artikli 6 lõike 6 kohaste kui ka artikli 71 lõike 8 kohase ühisauditi järgsete läbivaatamiste tulemuste hindamine;

tüübikinnitusasutuste toimimise nii artikli 6 lõike 6 kohaste kui ka artikli 71 lõike 8 kohase ühisauditi järgsete läbivaatamiste tulemuste hindamine;

| e) | turujärelevalve toimimise hindamiste tulemuste läbivaatamine; |
| --- | --- |

e)

e)

turujärelevalve toimimise hindamiste tulemuste läbivaatamine;

turujärelevalve toimimise hindamiste tulemuste läbivaatamine;

| f) | tehniliste teenistuste toimimise nii artikli 80 lõike 3a kohaste kui ka artikli 80 lõike 4 kohase ühiskontrolli järgsete hindamiste tulemuste hindamine; ning |
| --- | --- |

f)

f)

tehniliste teenistuste toimimise nii artikli 80 lõike 3a kohaste kui ka artikli 80 lõike 4 kohase ühiskontrolli järgsete hindamiste tulemuste hindamine; ning

tehniliste teenistuste toimimise nii artikli 80 lõike 3a kohaste kui ka artikli 80 lõike 4 kohase ühiskontrolli järgsete hindamiste tulemuste hindamine; ning

| g) | jõustamistoimingute tulemuslikkuse, sealhulgas vajaduse korral liikmesriikide kohaldatud mis tahes remondi, tagasivõtmise või karistuse järjepidevuse ja tulemuslikkuse hindamine vähemalt iga kahe aasta järel, kui mittevastavad sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud on turule lastud rohkem kui ühes liikmesriigis. |
| --- | --- |

g)

g)

jõustamistoimingute tulemuslikkuse, sealhulgas vajaduse korral liikmesriikide kohaldatud mis tahes remondi, tagasivõtmise või karistuse järjepidevuse ja tulemuslikkuse hindamine vähemalt iga kahe aasta järel, kui mittevastavad sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud on turule lastud rohkem kui ühes liikmesriigis.

jõustamistoimingute tulemuslikkuse, sealhulgas vajaduse korral liikmesriikide kohaldatud mis tahes remondi, tagasivõtmise või karistuse järjepidevuse ja tulemuslikkuse hindamine vähemalt iga kahe aasta järel, kui mittevastavad sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud on turule lastud rohkem kui ühes liikmesriigis.

Muudatusettepanek 111

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 10 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kui komisjonil on foorumi raames toimunud läbivaatamise järel põhjust uskuda, et esineb käesolevale määrusele mittevastavuse juhtumeid, võib ta taotleda liikmesriikidelt ning nende riiklikelt tüübikinnitusasutustelt ja turujärelevalveasutustelt lisateavet. Liikmesriigid ja nende vastavad ametiasutused esitavad sellise teabe põhjendamatu viivituseta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Kui komisjonil on foorumi raames toimunud läbivaatamise järel põhjust uskuda, et esineb käesolevale määrusele mittevastavuse juhtumeid, võib ta taotleda liikmesriikidelt ning nende riiklikelt tüübikinnitusasutustelt ja turujärelevalveasutustelt lisateavet. Liikmesriigid ja nende vastavad ametiasutused esitavad sellise teabe põhjendamatu viivituseta.

Muudatusettepanek 112

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2 b (uus)

Artikkel 10 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Komisjon teeb igal aastal avalikult kättesaadavaks aruande foorumi tegevuse kohta. Kõnealune aruanne sisaldab foorumil arutlusel olevate küsimuste üksikasjalikku selgitust, nendest aruteludest tulenevaid meetmeid ja nende meetmete põhjendusi, kaasa arvatud juhul, kui meetmete võtmist ei kavandata. Komisjon esitab aruande foorumi tegevuse kohta igal aastal Euroopa Parlamendile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Komisjon teeb igal aastal avalikult kättesaadavaks aruande foorumi tegevuse kohta. Kõnealune aruanne sisaldab foorumil arutlusel olevate küsimuste üksikasjalikku selgitust, nendest aruteludest tulenevaid meetmeid ja nende meetmete põhjendusi, kaasa arvatud juhul, kui meetmete võtmist ei kavandata. Komisjon esitab aruande foorumi tegevuse kohta igal aastal Euroopa Parlamendile.

Muudatusettepanek 113

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2 c (uus)

Artikkel 10 – lõige 2 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Kui komisjon tõendab ühisauditi järel, et asjaomane tüübikinnitusasutus on rikkunud käesoleva määruse mis tahes nõuet, teavitab ta sellest viivitamata liikmesriike, Euroopa Parlamenti ja komisjoni. Komisjon võib võtta kõik vajalikud meetmed mittevastavuse kõrvaldamiseks. Teatavatel juhtudel ja võttes nõuetekohaselt arvesse mittevastavuse laadi, on komisjonil õigus peatada või tühistada asjaomase tüübikinnitusasutuse õiguse võtta vastu taotlusi ELi tüübikinnitustunnistuse saamiseks vastavalt artiklile 21. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2c.
     
  Kui komisjon tõendab ühisauditi järel, et asjaomane tüübikinnitusasutus on rikkunud käesoleva määruse mis tahes nõuet, teavitab ta sellest viivitamata liikmesriike, Euroopa Parlamenti ja komisjoni. Komisjon võib võtta kõik vajalikud meetmed mittevastavuse kõrvaldamiseks. Teatavatel juhtudel ja võttes nõuetekohaselt arvesse mittevastavuse laadi, on komisjonil õigus peatada või tühistada asjaomase tüübikinnitusasutuse õiguse võtta vastu taotlusi ELi tüübikinnitustunnistuse saamiseks vastavalt artiklile 21.

Muudatusettepanek 114

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2 c – lõik 1 a (uus)

Artikkel 10 – lõige 2 c – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kahe kuu jooksul alates sellise õiguse peatamisest või tühistamisest lõike 3 alusel esitab komisjon liikmesriikidele aruande oma järelduste kohta seoses mittevastavusega. Kui see on vajalik juba turule lastud sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike turvalisuse tagamiseks, annab komisjon asjaomastele tüübikinnitusasutustele korralduse peatada või tühistada mõistliku aja jooksul kõik alusetult väljastatud tunnistused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kahe kuu jooksul alates sellise õiguse peatamisest või tühistamisest lõike 3 alusel esitab komisjon liikmesriikidele aruande oma järelduste kohta seoses mittevastavusega. Kui see on vajalik juba turule lastud sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike turvalisuse tagamiseks, annab komisjon asjaomastele tüübikinnitusasutustele korralduse peatada või tühistada mõistliku aja jooksul kõik alusetult väljastatud tunnistused.

Kahe kuu jooksul alates sellise õiguse peatamisest või tühistamisest lõike 3 alusel esitab komisjon liikmesriikidele aruande oma järelduste kohta seoses mittevastavusega. Kui see on vajalik juba turule lastud sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike turvalisuse tagamiseks, annab komisjon asjaomastele tüübikinnitusasutustele korralduse peatada või tühistada mõistliku aja jooksul kõik alusetult väljastatud tunnistused.

Muudatusettepanek 115

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 a (uus)

Artikkel 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 10a |
| | Veebipõhine andmebaas |
| | 1.
     
  Komisjon loob veebipõhise andmebaasi tüübikinnitusmenetluste, väljastatud lubade, turujärelevalve ja muude asjakohaste toimingutega seotud teabe turvaliseks elektrooniliseks vahetamiseks riiklike tüübikinnitusasutuste, turujärelevalveasutuste, liikmesriikide ja komisjoni vahel. |
| | 2.
     
  Komisjon vastutab juurdepääsu ja korrapäraste värskenduste saamise asjaomaste asutustega kooskõlastamise ning andmebaasis olevate kirjetega seotud andmete turvalisuse ja konfidentsiaalsuse eest. |
| | 3.
     
  Liikmesriigid edastavad andmebaasi artikli 25 kohaselt nõutava teabe. Lisaks esitavad liikmesriigid üksikasjad registreeritud sõidukite valmistajatehase tähise ja sõidukile vastavalt nõukogu direktiivile 1999/37/EÜ

   (1a)

  väljastatud registreerimisnumbri kohta ning esitavad komisjonile korrapäraselt värskendusi. See teave peab olema kättesaadav otsinguid võimaldaval kujul. |
| | 4.
     
  Komisjon loob liidese andmebaasi ning ELi kiire teabevahetuse süsteemi (RAPEX) ja turujärelevalve info- ja teavitussüsteemi (ICSMS) vahel, et lihtsustada turujärelevalvetoiminguid ning tagada tarbijatele ja kolmandatele isikutele antava teabe kooskõlastatus, järjepidevus ja täpsus. |
| | 5.
     
  Komisjon loob ka avalikult kättesaadava liidese, mis sisaldab IX lisas sisalduvat teavet ning andmeid artikli 24 kohaselt tüübikinnitustunnistuse väljastanud tüübikinnitusasutuse ja artikli 28 kohaselt nõutud katsed läbi viinud tehniliste teenistuste kohta. Komisjon tagab, et kõnealune teave esitatakse otsinguid võimaldaval kujul. |
| | Samuti annab komisjon juurdepääsu kontrollkatsete läbiviimiseks vajalikule teabele vastavalt artikli 9 lõike 4 kohaselt vastu võetud rakendusaktidele. |
| | 6.
     
  Andmebaasi osana töötab komisjon välja vahendi, mille abil laadida üles kolmandate isikute katsetulemusi ning kaebusi sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike toimimise kohta. Nimetatud vahendi kaudu esitatud teavet võetakse arvesse seoses artiklites 8 ja 9 ette nähtud turujärelevalvetoimingutega. |
| | 7.
     
  Selleks et katsetada siseturu infosüsteemi (IMI) kasutamise sobivust teabe vahetamiseks käesoleva artikli alusel, käivitatakse hiljemalt ... [kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist] katseprojekt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 10a

Artikkel 10a

Veebipõhine andmebaas

Veebipõhine andmebaas

1.
     
  Komisjon loob veebipõhise andmebaasi tüübikinnitusmenetluste, väljastatud lubade, turujärelevalve ja muude asjakohaste toimingutega seotud teabe turvaliseks elektrooniliseks vahetamiseks riiklike tüübikinnitusasutuste, turujärelevalveasutuste, liikmesriikide ja komisjoni vahel.

2.
     
  Komisjon vastutab juurdepääsu ja korrapäraste värskenduste saamise asjaomaste asutustega kooskõlastamise ning andmebaasis olevate kirjetega seotud andmete turvalisuse ja konfidentsiaalsuse eest.

3.
     
  Liikmesriigid edastavad andmebaasi artikli 25 kohaselt nõutava teabe. Lisaks esitavad liikmesriigid üksikasjad registreeritud sõidukite valmistajatehase tähise ja sõidukile vastavalt nõukogu direktiivile 1999/37/EÜ

   (1a)

  väljastatud registreerimisnumbri kohta ning esitavad komisjonile korrapäraselt värskendusi. See teave peab olema kättesaadav otsinguid võimaldaval kujul.

4.
     
  Komisjon loob liidese andmebaasi ning ELi kiire teabevahetuse süsteemi (RAPEX) ja turujärelevalve info- ja teavitussüsteemi (ICSMS) vahel, et lihtsustada turujärelevalvetoiminguid ning tagada tarbijatele ja kolmandatele isikutele antava teabe kooskõlastatus, järjepidevus ja täpsus.

5.
     
  Komisjon loob ka avalikult kättesaadava liidese, mis sisaldab IX lisas sisalduvat teavet ning andmeid artikli 24 kohaselt tüübikinnitustunnistuse väljastanud tüübikinnitusasutuse ja artikli 28 kohaselt nõutud katsed läbi viinud tehniliste teenistuste kohta. Komisjon tagab, et kõnealune teave esitatakse otsinguid võimaldaval kujul.

Samuti annab komisjon juurdepääsu kontrollkatsete läbiviimiseks vajalikule teabele vastavalt artikli 9 lõike 4 kohaselt vastu võetud rakendusaktidele.

Samuti annab komisjon juurdepääsu kontrollkatsete läbiviimiseks vajalikule teabele vastavalt artikli 9 lõike 4 kohaselt vastu võetud rakendusaktidele.

6.
     
  Andmebaasi osana töötab komisjon välja vahendi, mille abil laadida üles kolmandate isikute katsetulemusi ning kaebusi sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike toimimise kohta. Nimetatud vahendi kaudu esitatud teavet võetakse arvesse seoses artiklites 8 ja 9 ette nähtud turujärelevalvetoimingutega.

7.
     
  Selleks et katsetada siseturu infosüsteemi (IMI) kasutamise sobivust teabe vahetamiseks käesoleva artikli alusel, käivitatakse hiljemalt ... [kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist] katseprojekt.

Muudatusettepanek 116

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1

Artikkel 11 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Tootja tagab, et sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud, mis
  ta on tootnud ja mis
  on turule lastud või kasutusele võetud, on toodetud ja saanud tüübikinnituse kooskõlas käesoleva määruse sätetega. | 1.   Tootja tagab, et sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud, mis on turule lastud või kasutusele võetud, on toodetud ja saanud tüübikinnituse kooskõlas käesoleva määruse sätetega
  , ja et need vastavad ka edaspidi nendele sätetele, olenemata kasutatud katsemeetodist
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Tootja tagab, et sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud, mis
  ta on tootnud ja mis
  on turule lastud või kasutusele võetud, on toodetud ja saanud tüübikinnituse kooskõlas käesoleva määruse sätetega.

1.   Tootja tagab, et sõidukid, süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud, mis on turule lastud või kasutusele võetud, on toodetud ja saanud tüübikinnituse kooskõlas käesoleva määruse sätetega
  , ja et need vastavad ka edaspidi nendele sätetele, olenemata kasutatud katsemeetodist
  .

Muudatusettepanek 117

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 11 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Tootja vastutab tüübikinnitusasutuse ees tüübikinnitusmenetluse kõikide aspektide ja toodangu nõuetele vastavuse tagamise eest, olenemata kasutatud katsemeetodist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tootja vastutab tüübikinnitusasutuse ees tüübikinnitusmenetluse kõikide aspektide ja toodangu nõuetele vastavuse tagamise eest, olenemata kasutatud katsemeetodist.

Tootja vastutab tüübikinnitusasutuse ees tüübikinnitusmenetluse kõikide aspektide ja toodangu nõuetele vastavuse tagamise eest, olenemata kasutatud katsemeetodist.

Muudatusettepanek 118

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 4

Artikkel 11 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   ELi tüübikinnitusega seoses nimetab
  väljaspool liitu asutatud
  tootja ühe liidus registreeritud esindaja, kes esindab teda tüübikinnitusasutuse ees. See tootja nimetab ühtlasi turujärelevalve eesmärkidel ühe Euroopa Liidus asuva esindaja, kelleks võib olla sama esindaja, kes nimetati seoses ELi tüübikinnitusega. | 4.   ELi tüübikinnitusega seoses nimetab
  sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike
  tootja
  , kes on asutatud väljaspool liitu,
  ühe liidus registreeritud esindaja, kes esindab teda tüübikinnitusasutuse ees. See tootja nimetab ühtlasi turujärelevalve eesmärkidel ühe Euroopa Liidus asuva esindaja, kelleks võib olla sama esindaja, kes nimetati seoses ELi tüübikinnitusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   ELi tüübikinnitusega seoses nimetab
  väljaspool liitu asutatud
  tootja ühe liidus registreeritud esindaja, kes esindab teda tüübikinnitusasutuse ees. See tootja nimetab ühtlasi turujärelevalve eesmärkidel ühe Euroopa Liidus asuva esindaja, kelleks võib olla sama esindaja, kes nimetati seoses ELi tüübikinnitusega.

4.   ELi tüübikinnitusega seoses nimetab
  sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike
  tootja
  , kes on asutatud väljaspool liitu,
  ühe liidus registreeritud esindaja, kes esindab teda tüübikinnitusasutuse ees. See tootja nimetab ühtlasi turujärelevalve eesmärkidel ühe Euroopa Liidus asuva esindaja, kelleks võib olla sama esindaja, kes nimetati seoses ELi tüübikinnitusega.

Muudatusettepanek 119

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 11 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  ELi tüübikinnituse taotlemisel tagab tootja, et sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike koostamisel ei kasutata strateegiaid ega muid vahendeid, mis muudavad tarbetult kohaldatavate katsemenetluste ajal täheldatud tulemuslikkust, kui neid sõidukeid, süsteeme, osi või eraldi seadmestikke kasutatakse tingimustes, mille esinemist võib põhjendatult eeldada tavapärase töö ja kasutamise korral. |
| | Tootja avalikustab mis tahes mootori juhtimise strateegiad, mida võidakse kasutada kas riistvara või tarkvara kaudu. Tootja avalikustab kogu asjakohase teabe nimetatud juhtimise strateegiate kohta, sealhulgas kasutatud tarkvara, iga sellise strateegia parameetrid ja tehnilise põhjenduse nende vajalikkuse kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  ELi tüübikinnituse taotlemisel tagab tootja, et sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike koostamisel ei kasutata strateegiaid ega muid vahendeid, mis muudavad tarbetult kohaldatavate katsemenetluste ajal täheldatud tulemuslikkust, kui neid sõidukeid, süsteeme, osi või eraldi seadmestikke kasutatakse tingimustes, mille esinemist võib põhjendatult eeldada tavapärase töö ja kasutamise korral.

Tootja avalikustab mis tahes mootori juhtimise strateegiad, mida võidakse kasutada kas riistvara või tarkvara kaudu. Tootja avalikustab kogu asjakohase teabe nimetatud juhtimise strateegiate kohta, sealhulgas kasutatud tarkvara, iga sellise strateegia parameetrid ja tehnilise põhjenduse nende vajalikkuse kohta.

Tootja avalikustab mis tahes mootori juhtimise strateegiad, mida võidakse kasutada kas riistvara või tarkvara kaudu. Tootja avalikustab kogu asjakohase teabe nimetatud juhtimise strateegiate kohta, sealhulgas kasutatud tarkvara, iga sellise strateegia parameetrid ja tehnilise põhjenduse nende vajalikkuse kohta.

Muudatusettepanek 120

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 5

Artikkel 11 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.
     
  Tootja vastutab tüübikinnitusasutuse ees tüübikinnitusmenetluse kõikide aspektide ja toodangu nõuetele vastavuse tagamise eest, olenemata sellest, kas tootja on otseselt kaasatud sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku valmistamise kõikidesse etappidesse või mitte. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.
     
  Tootja vastutab tüübikinnitusasutuse ees tüübikinnitusmenetluse kõikide aspektide ja toodangu nõuetele vastavuse tagamise eest, olenemata sellest, kas tootja on otseselt kaasatud sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku valmistamise kõikidesse etappidesse või mitte.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 121

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 6 a (uus)

Artikkel 11 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Tootja uurib keskkonna ning tarbijate tervise ja turvalisuse kaitse eesmärgil tema poolt turule lastud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmete kohta esitatud kaebusi ja mittevastavusi, koostab kaebuste ja mittevastavuste registri ning teavitab importijaid ja turustajaid sellistest järelevalvemeetmetest. |
| | Kui ohutuse või heitega seotud lisaseadmeid puudutavate kaebuste ja mittevastavuste arv ületab 30 juhtumit või turule lastud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmete konkreetse tüübi, variandi ja/või versiooni koguarvust ühte protsenti, olenevalt sellest, kumb väärtus on väiksem, edastatakse üksikasjalik teave viivitamata asjaomasele tüübikinnitusasutusele, kes vastutab sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme eest, ja ka komisjonile. |
| | Teave hõlmab probleemi kirjeldust ja andmeid, mis on vajalikud mõjutatud sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme tüübi, variandi ja versiooni kindlakstegemiseks. Neid varajase hoiatuse andmeid kasutatakse tarbijakaebuste võimalike suundumuste kindlakstegemiseks ja selleks, et uurida vajadust tootja algatatud tagasikutsumiste ning liikmesriikide ja komisjoni poolse turujärelevalvetegevuse järele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Tootja uurib keskkonna ning tarbijate tervise ja turvalisuse kaitse eesmärgil tema poolt turule lastud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmete kohta esitatud kaebusi ja mittevastavusi, koostab kaebuste ja mittevastavuste registri ning teavitab importijaid ja turustajaid sellistest järelevalvemeetmetest.

Kui ohutuse või heitega seotud lisaseadmeid puudutavate kaebuste ja mittevastavuste arv ületab 30 juhtumit või turule lastud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmete konkreetse tüübi, variandi ja/või versiooni koguarvust ühte protsenti, olenevalt sellest, kumb väärtus on väiksem, edastatakse üksikasjalik teave viivitamata asjaomasele tüübikinnitusasutusele, kes vastutab sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme eest, ja ka komisjonile.

Kui ohutuse või heitega seotud lisaseadmeid puudutavate kaebuste ja mittevastavuste arv ületab 30 juhtumit või turule lastud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmete konkreetse tüübi, variandi ja/või versiooni koguarvust ühte protsenti, olenevalt sellest, kumb väärtus on väiksem, edastatakse üksikasjalik teave viivitamata asjaomasele tüübikinnitusasutusele, kes vastutab sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme eest, ja ka komisjonile.

Teave hõlmab probleemi kirjeldust ja andmeid, mis on vajalikud mõjutatud sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme tüübi, variandi ja versiooni kindlakstegemiseks. Neid varajase hoiatuse andmeid kasutatakse tarbijakaebuste võimalike suundumuste kindlakstegemiseks ja selleks, et uurida vajadust tootja algatatud tagasikutsumiste ning liikmesriikide ja komisjoni poolse turujärelevalvetegevuse järele.

Teave hõlmab probleemi kirjeldust ja andmeid, mis on vajalikud mõjutatud sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme tüübi, variandi ja versiooni kindlakstegemiseks. Neid varajase hoiatuse andmeid kasutatakse tarbijakaebuste võimalike suundumuste kindlakstegemiseks ja selleks, et uurida vajadust tootja algatatud tagasikutsumiste ning liikmesriikide ja komisjoni poolse turujärelevalvetegevuse järele.

Muudatusettepanek 122

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 7 a (uus)

Artikkel 11 – lõige 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Tootja tagab, et sõiduki kasutaja nõustub eelneva teabe põhjal kõigi sõiduki kasutamise ajal genereeritavate andmete töötlemise ja edastamisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/679

   (1a)

  . Kui andmete töötlemine ja edastamine ei ole sõiduki ohutu toimimise jaoks kohustuslik, tagab tootja, et sõiduki kasutajal on võimalik andmete edastamine välja lülitada ja et ta saab seda hõlpsasti teha. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7a.
     
  Tootja tagab, et sõiduki kasutaja nõustub eelneva teabe põhjal kõigi sõiduki kasutamise ajal genereeritavate andmete töötlemise ja edastamisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/679

   (1a)

  . Kui andmete töötlemine ja edastamine ei ole sõiduki ohutu toimimise jaoks kohustuslik, tagab tootja, et sõiduki kasutajal on võimalik andmete edastamine välja lülitada ja et ta saab seda hõlpsasti teha.

Muudatusettepanek 123

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 12 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tootja
  , kes
  leiab, et sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik või tarvik või lisaseade, mis on turule lastud või kasutusele võetud, ei vasta käesoleva määruse nõuetele või et tüübikinnitus on antud ebaõigete andmete alusel, võtab viivitamata ja olenevalt olukorrast asjakohased meetmed sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme vastavusse viimiseks, turult kõrvaldamiseks või tagasivõtmiseks. | Kui
  tootja leiab, et sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik või tarvik või lisaseade, mis on turule lastud või kasutusele võetud, ei vasta käesoleva määruse nõuetele või et tüübikinnitus on antud ebaõigete andmete alusel, võtab
  tootja
  viivitamata ja olenevalt olukorrast asjakohased meetmed sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme vastavusse viimiseks, turult kõrvaldamiseks või tagasivõtmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tootja
  , kes
  leiab, et sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik või tarvik või lisaseade, mis on turule lastud või kasutusele võetud, ei vasta käesoleva määruse nõuetele või et tüübikinnitus on antud ebaõigete andmete alusel, võtab viivitamata ja olenevalt olukorrast asjakohased meetmed sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme vastavusse viimiseks, turult kõrvaldamiseks või tagasivõtmiseks.

, kes

Kui
  tootja leiab, et sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik või tarvik või lisaseade, mis on turule lastud või kasutusele võetud, ei vasta käesoleva määruse nõuetele või et tüübikinnitus on antud ebaõigete andmete alusel, võtab
  tootja
  viivitamata ja olenevalt olukorrast asjakohased meetmed sõiduki, süsteemi, osa, eraldi seadmestiku, tarviku või lisaseadme vastavusse viimiseks, turult kõrvaldamiseks või tagasivõtmiseks.

Kui

tootja

Muudatusettepanek 124

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2

Artikkel 12 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, esitab tootja viivitamata mittevastavust ja võetud meetmeid käsitleva üksikasjaliku teabe selle liikmesriigi tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele, kus kõnealune sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade turul kättesaadavaks tehti või kasutusele võeti. | 2.   Kui sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, esitab tootja viivitamata mittevastavust ja
  ohtu ning
  võetud meetmeid käsitleva üksikasjaliku teabe selle liikmesriigi tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele, kus kõnealune sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade turul kättesaadavaks tehti või kasutusele võeti. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, esitab tootja viivitamata mittevastavust ja võetud meetmeid käsitleva üksikasjaliku teabe selle liikmesriigi tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele, kus kõnealune sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade turul kättesaadavaks tehti või kasutusele võeti.

2.   Kui sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, esitab tootja viivitamata mittevastavust ja
  ohtu ning
  võetud meetmeid käsitleva üksikasjaliku teabe selle liikmesriigi tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele, kus kõnealune sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade turul kättesaadavaks tehti või kasutusele võeti.

Muudatusettepanek 125

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 3 – lõik 1

Artikkel 12 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tootja säilitab artikli 24 lõikes 4 osutatud infopaketti kümme aastat pärast sõiduki
  turulelaskmist
  ja viis aastat pärast süsteemi, osa või eraldi seadmestiku
  turulelaskmist
  . | Tootja säilitab artikli 24 lõikes 4 osutatud infopaketti
  ning lisaks hoiab sõiduki tootja tüübikinnitusasutustele kättesaadavana artiklis 34 osutatud vastavussertifikaatide koopiat
  kümme aastat pärast sõiduki
  ELi tüübikinnituse kehtivuse lõppemist
  ja viis aastat pärast süsteemi, osa või eraldi seadmestiku
  ELi tüübikinnituse kehtivuse lõppemist
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tootja säilitab artikli 24 lõikes 4 osutatud infopaketti kümme aastat pärast sõiduki
  turulelaskmist
  ja viis aastat pärast süsteemi, osa või eraldi seadmestiku
  turulelaskmist
  .

turulelaskmist

turulelaskmist

Tootja säilitab artikli 24 lõikes 4 osutatud infopaketti
  ning lisaks hoiab sõiduki tootja tüübikinnitusasutustele kättesaadavana artiklis 34 osutatud vastavussertifikaatide koopiat
  kümme aastat pärast sõiduki
  ELi tüübikinnituse kehtivuse lõppemist
  ja viis aastat pärast süsteemi, osa või eraldi seadmestiku
  ELi tüübikinnituse kehtivuse lõppemist
  .

ning lisaks hoiab sõiduki tootja tüübikinnitusasutustele kättesaadavana artiklis 34 osutatud vastavussertifikaatide koopiat

ELi tüübikinnituse kehtivuse lõppemist

ELi tüübikinnituse kehtivuse lõppemist

Muudatusettepanek 126

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 3 – lõik 2

Artikkel 12 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Sõiduki tootja hoiab tüübikinnitusasutusele kättesaadavana artiklis 34 osutatud vastavussertifikaatide koopiat. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Sõiduki tootja hoiab tüübikinnitusasutusele kättesaadavana artiklis 34 osutatud vastavussertifikaatide koopiat.

Sõiduki tootja hoiab tüübikinnitusasutusele kättesaadavana artiklis 34 osutatud vastavussertifikaatide koopiat.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 127

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 4 – lõik 1

Artikkel 12 – lõige 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tootja esitab riiklikule ametiasutusele selle põhjendatud nõudmise korral tüübikinnitusasutuse kaudu sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavust tõendava ELi tüübikinnitustunnistuse või artikli 55 lõikes 1 osutatud loa koopia keeles, mis on
  riiklikule ametiasutusele
  kergesti arusaadav. | Tootja esitab riiklikule ametiasutusele
  või komisjonile
  selle
  asutuse või komisjoni
  põhjendatud nõudmise korral tüübikinnitusasutuse kaudu sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku
  , tarviku või lisaseadme
  vastavust tõendava ELi tüübikinnitustunnistuse või artikli 55 lõikes 1 osutatud loa koopia keeles, mis on kergesti arusaadav. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tootja esitab riiklikule ametiasutusele selle põhjendatud nõudmise korral tüübikinnitusasutuse kaudu sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavust tõendava ELi tüübikinnitustunnistuse või artikli 55 lõikes 1 osutatud loa koopia keeles, mis on
  riiklikule ametiasutusele
  kergesti arusaadav.

riiklikule ametiasutusele

Tootja esitab riiklikule ametiasutusele
  või komisjonile
  selle
  asutuse või komisjoni
  põhjendatud nõudmise korral tüübikinnitusasutuse kaudu sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku
  , tarviku või lisaseadme
  vastavust tõendava ELi tüübikinnitustunnistuse või artikli 55 lõikes 1 osutatud loa koopia keeles, mis on kergesti arusaadav.

või komisjonile

asutuse või komisjoni

, tarviku või lisaseadme

Muudatusettepanek 128

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 4 – lõik 2

Artikkel 12 – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tootja teeb riikliku
  ametiasutusega
  selle põhjendatud nõudmise korral koostööd mis tahes meetmete osas, mis võetakse vastavalt määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklile 20, et kõrvaldada oht, mida põhjustab tema poolt turul kättesaadavaks tehtud sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade. | Tootja teeb riikliku
  ametiasutuse või komisjoniga
  selle
  asutuse või komisjoni
  põhjendatud nõudmise korral koostööd mis tahes meetmete osas, mis võetakse vastavalt määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklile 20, et kõrvaldada oht, mida põhjustab tema poolt turul kättesaadavaks tehtud sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tootja teeb riikliku
  ametiasutusega
  selle põhjendatud nõudmise korral koostööd mis tahes meetmete osas, mis võetakse vastavalt määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklile 20, et kõrvaldada oht, mida põhjustab tema poolt turul kättesaadavaks tehtud sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade.

ametiasutusega

Tootja teeb riikliku
  ametiasutuse või komisjoniga
  selle
  asutuse või komisjoni
  põhjendatud nõudmise korral koostööd mis tahes meetmete osas, mis võetakse vastavalt määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklile 20, et kõrvaldada oht, mida põhjustab tema poolt turul kättesaadavaks tehtud sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade.

ametiasutuse või komisjoniga

asutuse või komisjoni

Muudatusettepanek 129

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – pealkiri

Artikkel 13 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tootja esindajate kohustused
  seoses turujärelevalvega | Tootja esindajate kohustused |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tootja esindajate kohustused
  seoses turujärelevalvega

seoses turujärelevalvega

Tootja esindajate kohustused

Muudatusettepanek 130

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 13 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Tootja esindaja
  turujärelevalveasutuse ees
  täidab ülesandeid tootjalt saadud volituse piires. Volituses sätestatakse, et esindajal on õigus teha vähemalt järgmist: | 1.   Tootja esindaja täidab ülesandeid tootjalt saadud volituse piires. Volituses sätestatakse, et esindajal on õigus teha vähemalt järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Tootja esindaja
  turujärelevalveasutuse ees
  täidab ülesandeid tootjalt saadud volituse piires. Volituses sätestatakse, et esindajal on õigus teha vähemalt järgmist:

1.   Tootja esindaja täidab ülesandeid tootjalt saadud volituse piires. Volituses sätestatakse, et esindajal on õigus teha vähemalt järgmist:

Muudatusettepanek 131

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 13 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | omada juurdepääsu
  artiklis 22 osutatud teatmikule
  ja
  artiklis 34 osutatud
  vastavussertifikaadile ühes liidu ametlikus keeles. Need dokumendid tehakse tüübikinnitusasutustele kättesaadavaks kümneks aastaks pärast sõiduki turulelaskmist ja viieks aastaks pärast süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turulelaskmist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

omada juurdepääsu
  artiklis 22 osutatud teatmikule
  ja
  artiklis 34 osutatud
  vastavussertifikaadile ühes liidu ametlikus keeles. Need dokumendid tehakse tüübikinnitusasutustele kättesaadavaks kümneks aastaks pärast sõiduki turulelaskmist ja viieks aastaks pärast süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turulelaskmist.

artiklis 22 osutatud teatmikule

artiklis 34 osutatud

| a) | omada juurdepääsu
  tüübikinnitustunnistusele
  ja
  selle lisadele ning
  vastavussertifikaadile ühes liidu ametlikus keeles. Need dokumendid tehakse tüübikinnitusasutustele
  ja turujärelevalveasutustele
  kättesaadavaks kümneks aastaks pärast sõiduki turulelaskmist ja viieks aastaks pärast süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turulelaskmist; |
| --- | --- |

a)

omada juurdepääsu
  tüübikinnitustunnistusele
  ja
  selle lisadele ning
  vastavussertifikaadile ühes liidu ametlikus keeles. Need dokumendid tehakse tüübikinnitusasutustele
  ja turujärelevalveasutustele
  kättesaadavaks kümneks aastaks pärast sõiduki turulelaskmist ja viieks aastaks pärast süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turulelaskmist;

tüübikinnitustunnistusele

selle lisadele ning

ja turujärelevalveasutustele

Muudatusettepanek 132

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 13 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | esitada tüübikinnitusasutusele selle põhjendatud nõudmise korral sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tootmise vastavust tõendava täieliku teabe ja dokumentatsiooni; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

esitada tüübikinnitusasutusele selle põhjendatud nõudmise korral sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tootmise vastavust tõendava täieliku teabe ja dokumentatsiooni;

| b) | esitada tüübikinnitusasutusele selle põhjendatud nõudmise korral sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tootmise vastavust tõendava täieliku teabe ja dokumentatsiooni
  , sealhulgas tüübikinnituse tehnilised kirjeldused, ning anda juurdepääsu tarkvarale ja algoritmidele
  ; |
| --- | --- |

b)

esitada tüübikinnitusasutusele selle põhjendatud nõudmise korral sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tootmise vastavust tõendava täieliku teabe ja dokumentatsiooni
  , sealhulgas tüübikinnituse tehnilised kirjeldused, ning anda juurdepääsu tarkvarale ja algoritmidele
  ;

, sealhulgas tüübikinnituse tehnilised kirjeldused, ning anda juurdepääsu tarkvarale ja algoritmidele

Muudatusettepanek 133

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 3 – sissejuhatav osa

Artikkel 13 – lõige 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Muudatus peab käsitlema vähemalt järgmiseid punkte: | 3.   
  Volituse
  muudatus peab käsitlema vähemalt järgmiseid punkte: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Muudatus peab käsitlema vähemalt järgmiseid punkte:

3.   
  Volituse
  muudatus peab käsitlema vähemalt järgmiseid punkte:

Muudatusettepanek 134

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Enne tüübikinnituse saanud sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turulelaskmist kontrollib importija, kas
  tüübikinnitusasutus
  on
  koostanud artikli 24 lõikes 4 osutatud infopaketi
  ning kas
  süsteem,
  osa või eraldi seadmestik kannab nõutud tüübikinnitusmärki ja vastab artikli 11 lõike 7 sätetele. | Enne tüübikinnituse saanud sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turulelaskmist kontrollib importija, kas
  sellel
  on
  kehtiv tüübikinnitustunnistus
  ning kas osa või eraldi seadmestik kannab nõutud tüübikinnitusmärki ja vastab artikli 11 lõike 7 sätetele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Enne tüübikinnituse saanud sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turulelaskmist kontrollib importija, kas
  tüübikinnitusasutus
  on
  koostanud artikli 24 lõikes 4 osutatud infopaketi
  ning kas
  süsteem,
  osa või eraldi seadmestik kannab nõutud tüübikinnitusmärki ja vastab artikli 11 lõike 7 sätetele.

tüübikinnitusasutus

koostanud artikli 24 lõikes 4 osutatud infopaketi

süsteem,

Enne tüübikinnituse saanud sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turulelaskmist kontrollib importija, kas
  sellel
  on
  kehtiv tüübikinnitustunnistus
  ning kas osa või eraldi seadmestik kannab nõutud tüübikinnitusmärki ja vastab artikli 11 lõike 7 sätetele.

sellel

kehtiv tüübikinnitustunnistus

Muudatusettepanek 135

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 3

Artikkel 14 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui importija leiab, et sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade ei vasta käesoleva määruse ning eeskätt
  tüübikinnituse nõuetele
  , siis ei lase
  ta
  seda sõidukit, süsteemi, osa või eraldi seadmestikku turule, ei võimalda selle kasutuselevõttu ega registreeri seda seni, kuni see on nõuetega vastavusse viidud. Kui importija leiab, et sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, teatab ta sellest tootjale ja turujärelevalveasutustele. Tüübikinnituse saanud sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul teatab ta sellest ka tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. | 3.   Kui importija leiab, et sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade ei vasta käesoleva määruse
  nõuetele
  ning eeskätt
  kui see ei vasta oma tüübikinnitusele
  , siis ei lase
  importija
  seda sõidukit, süsteemi, osa või eraldi seadmestikku turule, ei võimalda selle kasutuselevõttu ega registreeri seda seni, kuni see on nõuetega vastavusse viidud. Kui importija leiab, et sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, teatab ta sellest tootjale ja turujärelevalveasutustele. Tüübikinnituse saanud sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul teatab ta sellest ka tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui importija leiab, et sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade ei vasta käesoleva määruse ning eeskätt
  tüübikinnituse nõuetele
  , siis ei lase
  ta
  seda sõidukit, süsteemi, osa või eraldi seadmestikku turule, ei võimalda selle kasutuselevõttu ega registreeri seda seni, kuni see on nõuetega vastavusse viidud. Kui importija leiab, et sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, teatab ta sellest tootjale ja turujärelevalveasutustele. Tüübikinnituse saanud sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul teatab ta sellest ka tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele.

3.   Kui importija leiab, et sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade ei vasta käesoleva määruse
  nõuetele
  ning eeskätt
  kui see ei vasta oma tüübikinnitusele
  , siis ei lase
  importija
  seda sõidukit, süsteemi, osa või eraldi seadmestikku turule, ei võimalda selle kasutuselevõttu ega registreeri seda seni, kuni see on nõuetega vastavusse viidud. Kui importija leiab, et sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, teatab ta sellest tootjale ja turujärelevalveasutustele. Tüübikinnituse saanud sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul teatab ta sellest ka tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele.

Muudatusettepanek 136

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 6

Artikkel 14 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Importija uurib tarbijate tervise ja turvalisuse kaitse eesmärgil turule lastud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmete kohta esitatud kaebusi, koostab kaebuste ja tagasivõtmiste registri ning teatab turustajatele sellistest
  järelevalvemeetmetest
  . | 6.   Importija uurib tarbijate tervise ja turvalisuse kaitse eesmärgil turule lastud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmete kohta esitatud kaebusi, koostab kaebuste
  , mittevastavuste
  ja tagasivõtmiste registri ning teatab turustajatele sellistest
  kaebustest ja tagasivõtmistest
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Importija uurib tarbijate tervise ja turvalisuse kaitse eesmärgil turule lastud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmete kohta esitatud kaebusi, koostab kaebuste ja tagasivõtmiste registri ning teatab turustajatele sellistest
  järelevalvemeetmetest
  .

6.   Importija uurib tarbijate tervise ja turvalisuse kaitse eesmärgil turule lastud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmete kohta esitatud kaebusi, koostab kaebuste
  , mittevastavuste
  ja tagasivõtmiste registri ning teatab turustajatele sellistest
  kaebustest ja tagasivõtmistest
  .

Muudatusettepanek 137

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 6 a (uus)

Artikkel 14 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Importija teatab asjaomasele tootjale viivitamata kaebustest ja teadetest riskide, võimalike juhtumite või mittevastavuste kohta seoses tema poolt turule lastud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmetega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Importija teatab asjaomasele tootjale viivitamata kaebustest ja teadetest riskide, võimalike juhtumite või mittevastavuste kohta seoses tema poolt turule lastud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmetega.

Muudatusettepanek 138

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 1

Artikkel 15 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui importija poolt turule lastud sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik ei ole vastavuses käesoleva määrusega, võtab importija selle sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavusse viimiseks viivitamata asjakohaseid meetmeid või kõrvaldab vajaduse korral toote turult või võtab selle kasutajalt tagasi. | 1.   Kui importija poolt turule lastud sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik ei ole vastavuses käesoleva määrusega, võtab importija selle sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavusse viimiseks
  tootja kontrolli all
  viivitamata asjakohaseid meetmeid või kõrvaldab vajaduse korral toote turult või võtab selle kasutajalt tagasi.
  Importija teatab sellest ka tootjale ja tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui importija poolt turule lastud sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik ei ole vastavuses käesoleva määrusega, võtab importija selle sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavusse viimiseks viivitamata asjakohaseid meetmeid või kõrvaldab vajaduse korral toote turult või võtab selle kasutajalt tagasi.

1.   Kui importija poolt turule lastud sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik ei ole vastavuses käesoleva määrusega, võtab importija selle sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavusse viimiseks
  tootja kontrolli all
  viivitamata asjakohaseid meetmeid või kõrvaldab vajaduse korral toote turult või võtab selle kasutajalt tagasi.
  Importija teatab sellest ka tootjale ja tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele.

Muudatusettepanek 139

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 2 – lõik 1

Artikkel 15 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, esitab importija viivitamata tõsist ohtu käsitleva üksikasjaliku teabe tootjale ning
  selle liikmesriigi
  tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele, kus kõnealune sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade turule lasti. | Kui
  turule lastud
  sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, esitab importija viivitamata tõsist ohtu käsitleva üksikasjaliku teabe tootjale ning
  nende liikmesriikide
  tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele, kus kõnealune sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade turule lasti. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, esitab importija viivitamata tõsist ohtu käsitleva üksikasjaliku teabe tootjale ning
  selle liikmesriigi
  tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele, kus kõnealune sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade turule lasti.

selle liikmesriigi

Kui
  turule lastud
  sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, esitab importija viivitamata tõsist ohtu käsitleva üksikasjaliku teabe tootjale ning
  nende liikmesriikide
  tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele, kus kõnealune sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade turule lasti.

turule lastud

nende liikmesriikide

Muudatusettepanek 140

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 1

Artikkel 16 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Enne sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turul kättesaadavaks tegemist, registreerimist või kasutuselevõttu kontrollivad turustajad, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik kannab nõutud andmesilti või tüübikinnitusmärki, et sellega on kaasas nõutud dokumendid ning artiklis 63 nõutud juhised ja ohutusteave asjaomase liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes ning et importija ja tootja on täitnud artikli 11 lõikes 7 ning artikli 14 lõikes 4 sätestatud nõuded. | 1.
     Enne sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turul kättesaadavaks tegemist, registreerimist või kasutuselevõttu kontrollivad turustajad, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik kannab nõutud andmesilti või tüübikinnitusmärki, et sellega on kaasas nõutud dokumendid ning artiklis 63 nõutud juhised ja ohutusteave asjaomase liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes ning et importija ja tootja on täitnud artikli 11 lõikes 7 ning artikli 14 lõikes 4 sätestatud nõuded. |
| | 2.
     
  Turustaja uurib keskkonna ning tarbijate tervise ja turvalisuse kaitse eesmärgil tema poolt turule lastud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmete kohta esitatud kaebusi ja mittevastavusi. Peale selle teatatakse importijale või tootjale viivitamata kõigist kaebustest ja/või mittevastavustest, mis on seotud sõiduki keskkonnaalaste või ohutusaspektidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Enne sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turul kättesaadavaks tegemist, registreerimist või kasutuselevõttu kontrollivad turustajad, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik kannab nõutud andmesilti või tüübikinnitusmärki, et sellega on kaasas nõutud dokumendid ning artiklis 63 nõutud juhised ja ohutusteave asjaomase liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes ning et importija ja tootja on täitnud artikli 11 lõikes 7 ning artikli 14 lõikes 4 sätestatud nõuded.

1.
     Enne sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku turul kättesaadavaks tegemist, registreerimist või kasutuselevõttu kontrollivad turustajad, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik kannab nõutud andmesilti või tüübikinnitusmärki, et sellega on kaasas nõutud dokumendid ning artiklis 63 nõutud juhised ja ohutusteave asjaomase liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes ning et importija ja tootja on täitnud artikli 11 lõikes 7 ning artikli 14 lõikes 4 sätestatud nõuded.

2.
     
  Turustaja uurib keskkonna ning tarbijate tervise ja turvalisuse kaitse eesmärgil tema poolt turule lastud sõidukite, süsteemide, osade, eraldi seadmestike, tarvikute või lisaseadmete kohta esitatud kaebusi ja mittevastavusi. Peale selle teatatakse importijale või tootjale viivitamata kõigist kaebustest ja/või mittevastavustest, mis on seotud sõiduki keskkonnaalaste või ohutusaspektidega.

Muudatusettepanek 141

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1

Artikkel 17 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui turustaja leiab, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik ei vasta käesoleva määruse nõuetele,
  siis ei tee ta
  seda sõidukit, süsteemi, osa või eraldi seadmestikku
  turul kättesaadavaks
  , ei registreeri ega võta kasutusele enne, kui see on nõuetega vastavusse viidud. | 1.   Kui turustaja leiab, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik ei vasta käesoleva määruse nõuetele,
  teatab turustaja sellest tootjale, importijale ja tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele ning ei lase
  seda sõidukit, süsteemi, osa või eraldi seadmestikku
  turule
  , ei registreeri ega võta kasutusele enne, kui see on nõuetega vastavusse viidud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui turustaja leiab, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik ei vasta käesoleva määruse nõuetele,
  siis ei tee ta
  seda sõidukit, süsteemi, osa või eraldi seadmestikku
  turul kättesaadavaks
  , ei registreeri ega võta kasutusele enne, kui see on nõuetega vastavusse viidud.

1.   Kui turustaja leiab, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik ei vasta käesoleva määruse nõuetele,
  teatab turustaja sellest tootjale, importijale ja tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele ning ei lase
  seda sõidukit, süsteemi, osa või eraldi seadmestikku
  turule
  , ei registreeri ega võta kasutusele enne, kui see on nõuetega vastavusse viidud.

Muudatusettepanek 142

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 2

Artikkel 17 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui turustaja leiab, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik, mille ta on turule lasknud, ei ole vastavuses käesoleva määrusega, teatab
  ta
  sellest tootjale
  või
  importijale tagamaks, et viivitamata võetakse asjakohased meetmed selle sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavusse viimiseks või vajaduse korral toote turult kõrvaldamiseks või kasutajalt tagasi võtmiseks kooskõlas artikli 12 lõikega 1 või artikli 15 lõikega 1. | 2.   Kui turustaja leiab, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik, mille ta on turule lasknud, ei ole vastavuses käesoleva määrusega, teatab
  turustaja
  sellest tootjale, importijale
  ja tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele
  tagamaks, et viivitamata võetakse asjakohased meetmed selle sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavusse viimiseks või vajaduse korral toote turult kõrvaldamiseks või kasutajalt tagasi võtmiseks kooskõlas artikli 12 lõikega 1 või artikli 15 lõikega 1. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui turustaja leiab, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik, mille ta on turule lasknud, ei ole vastavuses käesoleva määrusega, teatab
  ta
  sellest tootjale
  või
  importijale tagamaks, et viivitamata võetakse asjakohased meetmed selle sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavusse viimiseks või vajaduse korral toote turult kõrvaldamiseks või kasutajalt tagasi võtmiseks kooskõlas artikli 12 lõikega 1 või artikli 15 lõikega 1.

2.   Kui turustaja leiab, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik, mille ta on turule lasknud, ei ole vastavuses käesoleva määrusega, teatab
  turustaja
  sellest tootjale, importijale
  ja tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele
  tagamaks, et viivitamata võetakse asjakohased meetmed selle sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavusse viimiseks või vajaduse korral toote turult kõrvaldamiseks või kasutajalt tagasi võtmiseks kooskõlas artikli 12 lõikega 1 või artikli 15 lõikega 1.

Muudatusettepanek 143

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 3

Artikkel 17 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, esitab turustaja viivitamata tõsist ohtu käsitleva üksikasjaliku teabe tootjale, importijale ning selle liikmesriigi tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele, kus kõnealune sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade turul kättesaadavaks tehti. Turustaja teatab neile ka igast võetud meetmest ning esitab
  eelkõige
  andmed
  tõsise ohu ja
  tootja võetud parandusmeetmete kohta. | 3.   Kui sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, esitab turustaja viivitamata tõsist ohtu käsitleva üksikasjaliku teabe tootjale, importijale ning selle liikmesriigi tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele, kus kõnealune sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade turul kättesaadavaks tehti. Turustaja teatab neile ka igast võetud meetmest ning esitab andmed tootja võetud parandusmeetmete kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, esitab turustaja viivitamata tõsist ohtu käsitleva üksikasjaliku teabe tootjale, importijale ning selle liikmesriigi tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele, kus kõnealune sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade turul kättesaadavaks tehti. Turustaja teatab neile ka igast võetud meetmest ning esitab
  eelkõige
  andmed
  tõsise ohu ja
  tootja võetud parandusmeetmete kohta.

3.   Kui sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade kujutab endast tõsist ohtu, esitab turustaja viivitamata tõsist ohtu käsitleva üksikasjaliku teabe tootjale, importijale ning selle liikmesriigi tüübikinnitus- ja turujärelevalveasutustele, kus kõnealune sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade turul kättesaadavaks tehti. Turustaja teatab neile ka igast võetud meetmest ning esitab andmed tootja võetud parandusmeetmete kohta.

Muudatusettepanek 144

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 4

Artikkel 17 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Turustaja teeb riikliku
  ametiasutusega
  selle nõudmise korral koostööd mis tahes meetmete osas, mis võetakse vastavalt määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklile 20, et kõrvaldada oht, mida põhjustab tema poolt turul kättesaadavaks tehtud sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade. | 4.   Turustaja teeb riikliku
  ametiasutuse või komisjoniga
  selle
  asutuse või komisjoni põhjendatud
  nõudmise korral koostööd mis tahes meetmete osas, mis võetakse vastavalt määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklile 20, et kõrvaldada oht, mida põhjustab tema poolt turul kättesaadavaks tehtud sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Turustaja teeb riikliku
  ametiasutusega
  selle nõudmise korral koostööd mis tahes meetmete osas, mis võetakse vastavalt määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklile 20, et kõrvaldada oht, mida põhjustab tema poolt turul kättesaadavaks tehtud sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade.

4.   Turustaja teeb riikliku
  ametiasutuse või komisjoniga
  selle
  asutuse või komisjoni põhjendatud
  nõudmise korral koostööd mis tahes meetmete osas, mis võetakse vastavalt määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklile 20, et kõrvaldada oht, mida põhjustab tema poolt turul kättesaadavaks tehtud sõiduk, süsteem, osa, eraldi seadmestik, tarvik või lisaseade.

Muudatusettepanek 145

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 2

Artikkel 20 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse puhul
  kehtib
  üksnes üheastmeline tüübikinnitus. | 2.   
  Ilma et see piiraks IV lisas loetletud õigusaktide nõuete kohaldamist, kehtib
  süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse puhul üksnes üheastmeline tüübikinnitus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse puhul
  kehtib
  üksnes üheastmeline tüübikinnitus.

2.   
  Ilma et see piiraks IV lisas loetletud õigusaktide nõuete kohaldamist, kehtib
  süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse puhul üksnes üheastmeline tüübikinnitus.

Muudatusettepanek 146

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 4

Artikkel 20 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Sõiduki viimase valmistusastme ELi tüübikinnitus antakse alles pärast seda, kui tüübikinnitusasutus on kontrollinud, et viimases astmes tüübikinnituse saanud sõiduki tüüp vastab tüübikinnituse andmise ajal kõigile kehtivatele tehnilistele nõuetele. See kontroll hõlmab kõiki mittekomplektsele sõidukitüübile mitmeastmelise menetluse käigus antud tüübikinnitusega hõlmatud nõudeid puudutavate dokumentide kontrolli,
  isegi
  kui tüübikinnitus anti erinevale sõidukikategooriale. | 4.   Sõiduki viimase valmistusastme ELi tüübikinnitus antakse alles pärast seda, kui tüübikinnitusasutus on kontrollinud, et viimases astmes tüübikinnituse saanud sõiduki tüüp vastab tüübikinnituse andmise ajal kõigile kehtivatele tehnilistele nõuetele
  vastavalt XVII lisas sätestatud menetlusele
  . See kontroll hõlmab kõiki mittekomplektsele sõidukitüübile mitmeastmelise menetluse käigus antud tüübikinnitusega hõlmatud nõudeid puudutavate dokumentide kontrolli,
  sealhulgas juhul,
  kui tüübikinnitus anti erinevale sõidukikategooriale.
  See hõlmab ka kontrolli, kas eraldi tüübikinnituse saanud süsteemide toimimine vastab endiselt kõnealustele tüübikinnitustele pärast seda, kui need süsteemid on paigaldatud terviksõidukile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Sõiduki viimase valmistusastme ELi tüübikinnitus antakse alles pärast seda, kui tüübikinnitusasutus on kontrollinud, et viimases astmes tüübikinnituse saanud sõiduki tüüp vastab tüübikinnituse andmise ajal kõigile kehtivatele tehnilistele nõuetele. See kontroll hõlmab kõiki mittekomplektsele sõidukitüübile mitmeastmelise menetluse käigus antud tüübikinnitusega hõlmatud nõudeid puudutavate dokumentide kontrolli,
  isegi
  kui tüübikinnitus anti erinevale sõidukikategooriale.

4.   Sõiduki viimase valmistusastme ELi tüübikinnitus antakse alles pärast seda, kui tüübikinnitusasutus on kontrollinud, et viimases astmes tüübikinnituse saanud sõiduki tüüp vastab tüübikinnituse andmise ajal kõigile kehtivatele tehnilistele nõuetele
  vastavalt XVII lisas sätestatud menetlusele
  . See kontroll hõlmab kõiki mittekomplektsele sõidukitüübile mitmeastmelise menetluse käigus antud tüübikinnitusega hõlmatud nõudeid puudutavate dokumentide kontrolli,
  sealhulgas juhul,
  kui tüübikinnitus anti erinevale sõidukikategooriale.
  See hõlmab ka kontrolli, kas eraldi tüübikinnituse saanud süsteemide toimimine vastab endiselt kõnealustele tüübikinnitustele pärast seda, kui need süsteemid on paigaldatud terviksõidukile.

Muudatusettepanek 147

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 5

Artikkel 20 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Lõikes 1 osutatud tüübikinnituse valik ei mõjuta
  kohaldatavaid sisulisi nõudeid
  , millele kinnituse saanud sõidukitüüp peab vastama terviksõiduki tüübikinnituse väljastamise ajal. | 5.   Lõikes 1 osutatud tüübikinnituse valik ei mõjuta
  ühtegi kohaldatavat nõuet
  , millele kinnituse saanud sõidukitüüp peab vastama terviksõiduki tüübikinnituse väljastamise ajal. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Lõikes 1 osutatud tüübikinnituse valik ei mõjuta
  kohaldatavaid sisulisi nõudeid
  , millele kinnituse saanud sõidukitüüp peab vastama terviksõiduki tüübikinnituse väljastamise ajal.

5.   Lõikes 1 osutatud tüübikinnituse valik ei mõjuta
  ühtegi kohaldatavat nõuet
  , millele kinnituse saanud sõidukitüüp peab vastama terviksõiduki tüübikinnituse väljastamise ajal.

Muudatusettepanek 148

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 6 a (uus)

Artikkel 20 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Tootja teeb tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks asjaomaste õigusaktide kohaselt nõutud katsete läbiviimiseks vajaliku arvu sõidukeid, osi või eraldi seadmestikke. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Tootja teeb tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks asjaomaste õigusaktide kohaselt nõutud katsete läbiviimiseks vajaliku arvu sõidukeid, osi või eraldi seadmestikke.

Muudatusettepanek 149

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 2

Artikkel 21 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Ühe konkreetse sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kohta võib esitada ainult ühe taotluse ja ainult ühes liikmesriigis. | 2.   Ühe konkreetse sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kohta võib esitada ainult ühe taotluse ja ainult ühes liikmesriigis.
  Kui taotlus on esitatud, ei ole tootjal lubatud menetlust katkestada ja esitada teist taotlust sama tüübi kohta teisele tüübikinnitusasutusele või teisele tehnilisele teenistusele. Ka juhul, kui tüübikinnitus jäetakse andmata või tehnilise teenistuse katse ebaõnnestub, ei ole tootjal lubatud esitada teist taotlust sama tüübi kohta teisele tüübikinnitusasutusele või teisele tehnilisele teenistusele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Ühe konkreetse sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kohta võib esitada ainult ühe taotluse ja ainult ühes liikmesriigis.

2.   Ühe konkreetse sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kohta võib esitada ainult ühe taotluse ja ainult ühes liikmesriigis.
  Kui taotlus on esitatud, ei ole tootjal lubatud menetlust katkestada ja esitada teist taotlust sama tüübi kohta teisele tüübikinnitusasutusele või teisele tehnilisele teenistusele. Ka juhul, kui tüübikinnitus jäetakse andmata või tehnilise teenistuse katse ebaõnnestub, ei ole tootjal lubatud esitada teist taotlust sama tüübi kohta teisele tüübikinnitusasutusele või teisele tehnilisele teenistusele.

Muudatusettepanek 150

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 22 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | I lisas nimetatud teabedokument üheastmelise või sega-tüübikinnituse saamiseks või III lisas nimetatud teabedokument järkjärgulise tüübikinnituse saamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

I lisas nimetatud teabedokument üheastmelise või sega-tüübikinnituse saamiseks või III lisas nimetatud teabedokument järkjärgulise tüübikinnituse saamiseks;

| a) | I lisas nimetatud teabedokument
  terviksõiduki
  üheastmelise või sega-tüübikinnituse saamiseks või III lisas nimetatud teabedokument
  terviksõiduki
  järkjärgulise tüübikinnituse saamiseks
  või asjaomastes õigusaktides nimetatud teabedokument süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse puhul
  ; |
| --- | --- |

a)

I lisas nimetatud teabedokument
  terviksõiduki
  üheastmelise või sega-tüübikinnituse saamiseks või III lisas nimetatud teabedokument
  terviksõiduki
  järkjärgulise tüübikinnituse saamiseks
  või asjaomastes õigusaktides nimetatud teabedokument süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse puhul
  ;

terviksõiduki

terviksõiduki

või asjaomastes õigusaktides nimetatud teabedokument süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse puhul

Muudatusettepanek 151

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 1 – punkt d

Artikkel 22 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | mis tahes täiendav teave, mida tüübikinnitusasutus
  taotlusmenetluse käigus
  nõuab. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

mis tahes täiendav teave, mida tüübikinnitusasutus
  taotlusmenetluse käigus
  nõuab.

taotlusmenetluse käigus

| d) | mis tahes täiendav teave, mida tüübikinnitusasutus
  tüübikinnitusmenetluse raames
  nõuab. |
| --- | --- |

d)

mis tahes täiendav teave, mida tüübikinnitusasutus
  tüübikinnitusmenetluse raames
  nõuab.

tüübikinnitusmenetluse raames

Muudatusettepanek 152

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 2

Artikkel 22 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Teatmik esitatakse
  komisjoni poolt määratud
  elektroonilisel kujul
  , kuid selle võib esitada ka paberkandjal
  . | 2.   Teatmik esitatakse elektroonilisel kujul. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Teatmik esitatakse
  komisjoni poolt määratud
  elektroonilisel kujul
  , kuid selle võib esitada ka paberkandjal
  .

2.   Teatmik esitatakse elektroonilisel kujul.

Muudatusettepanek 153

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 23 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Järkjärgulise tüübikinnitusmenetluse taotlusele peab olema lisatud artikli 22 kohane teatmik ja kõik ELi tüübikinnitustunnistused, sealhulgas katsearuanded, mis on nõutavad IV lisas loetletud
  kohaldatavate
  õigusaktide kohaselt. | Järkjärgulise tüübikinnitusmenetluse taotlusele peab olema lisatud artikli 22 kohane teatmik ja kõik ELi tüübikinnitustunnistused, sealhulgas katsearuanded
  ja teabedokumendid
  , mis on nõutavad IV lisas loetletud õigusaktide kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Järkjärgulise tüübikinnitusmenetluse taotlusele peab olema lisatud artikli 22 kohane teatmik ja kõik ELi tüübikinnitustunnistused, sealhulgas katsearuanded, mis on nõutavad IV lisas loetletud
  kohaldatavate
  õigusaktide kohaselt.

kohaldatavate

Järkjärgulise tüübikinnitusmenetluse taotlusele peab olema lisatud artikli 22 kohane teatmik ja kõik ELi tüübikinnitustunnistused, sealhulgas katsearuanded
  ja teabedokumendid
  , mis on nõutavad IV lisas loetletud õigusaktide kohaselt.

ja teabedokumendid

Muudatusettepanek 154

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 23 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse taotluse puhul on tüübikinnitusasutusel IV lisas loetletud
  kohaldatavate aktide
  kohaselt juurdepääs teatmikule kuni terviksõiduki tüübikinnituse väljastamise või andmata jätmiseni. | Süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse taotluse puhul on tüübikinnitusasutusel IV lisas loetletud
  õigusaktide
  kohaselt juurdepääs teatmikule
  ja teabedokumentidele
  kuni terviksõiduki tüübikinnituse väljastamise või andmata jätmiseni. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse taotluse puhul on tüübikinnitusasutusel IV lisas loetletud
  kohaldatavate aktide
  kohaselt juurdepääs teatmikule kuni terviksõiduki tüübikinnituse väljastamise või andmata jätmiseni.

kohaldatavate aktide

Süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse taotluse puhul on tüübikinnitusasutusel IV lisas loetletud
  õigusaktide
  kohaselt juurdepääs teatmikule
  ja teabedokumentidele
  kuni terviksõiduki tüübikinnituse väljastamise või andmata jätmiseni.

õigusaktide

ja teabedokumentidele

Muudatusettepanek 155

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 2 – lõik 1

Artikkel 23 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Sega-tüübikinnitusmenetluse taotlusele peab olema lisatud artikli 22 kohane teatmik ja ELi tüübikinnitustunnistused, sealhulgas katsearuanded, mis on nõutavad IV lisas loetletud
  kohaldatavate
  õigusaktide kohaselt. | Sega-tüübikinnitusmenetluse taotlusele peab olema lisatud artikli 22 kohane teatmik ja ELi tüübikinnitustunnistused, sealhulgas katsearuanded
  ja teabedokumendid
  , mis on nõutavad IV lisas loetletud õigusaktide kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Sega-tüübikinnitusmenetluse taotlusele peab olema lisatud artikli 22 kohane teatmik ja ELi tüübikinnitustunnistused, sealhulgas katsearuanded, mis on nõutavad IV lisas loetletud
  kohaldatavate
  õigusaktide kohaselt.

kohaldatavate

Sega-tüübikinnitusmenetluse taotlusele peab olema lisatud artikli 22 kohane teatmik ja ELi tüübikinnitustunnistused, sealhulgas katsearuanded
  ja teabedokumendid
  , mis on nõutavad IV lisas loetletud õigusaktide kohaselt.

ja teabedokumendid

Muudatusettepanek 156

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 3 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 23 – lõige 3 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | esimesel astmel – need teatmiku osad ja ELi tüübikinnitustunnistused, mis on baassõiduki asjaomasel komplekteerituse tasemel asjakohased; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

esimesel astmel – need teatmiku osad ja ELi tüübikinnitustunnistused, mis on baassõiduki asjaomasel komplekteerituse tasemel asjakohased;

| a) | esimesel astmel – need teatmiku osad ja ELi tüübikinnitustunnistused
  ja katsearuanded
  , mis on baassõiduki asjaomasel komplekteerituse tasemel asjakohased; |
| --- | --- |

a)

esimesel astmel – need teatmiku osad ja ELi tüübikinnitustunnistused
  ja katsearuanded
  , mis on baassõiduki asjaomasel komplekteerituse tasemel asjakohased;

ja katsearuanded

Muudatusettepanek 157

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 3 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 23 – lõige 3 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | teisel astmel ja edasistel astmetel – asjaomasel valmistamisetapil asjakohased teatmiku ja ELi tüübikinnitustunnistuse osad koos sõidukile eelmisel valmistamisetapil väljastatud ELi tüübikinnitustunnistuse koopiaga ning üksikasjalik teave sõidukile tootja tehtud muudatuste või lisanduste kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

teisel astmel ja edasistel astmetel – asjaomasel valmistamisetapil asjakohased teatmiku ja ELi tüübikinnitustunnistuse osad koos sõidukile eelmisel valmistamisetapil väljastatud ELi tüübikinnitustunnistuse koopiaga ning üksikasjalik teave sõidukile tootja tehtud muudatuste või lisanduste kohta.

| b) | teisel astmel ja edasistel astmetel – asjaomasel valmistamisetapil asjakohased teatmiku ja ELi tüübikinnitustunnistuse osad koos sõidukile eelmisel valmistamisetapil väljastatud ELi
  terviksõiduki
  tüübikinnitustunnistuse koopiaga ning üksikasjalik teave sõidukile tootja tehtud muudatuste või lisanduste kohta. |
| --- | --- |

b)

teisel astmel ja edasistel astmetel – asjaomasel valmistamisetapil asjakohased teatmiku ja ELi tüübikinnitustunnistuse osad koos sõidukile eelmisel valmistamisetapil väljastatud ELi
  terviksõiduki
  tüübikinnitustunnistuse koopiaga ning üksikasjalik teave sõidukile tootja tehtud muudatuste või lisanduste kohta.

terviksõiduki

Muudatusettepanek 158

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 3 – lõik 2

Artikkel 23 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Punktides a ja b osutatud
  teabe võib esitada
  vastavalt artikli 22 lõikele 2. | Punktides a ja b osutatud
  teave esitatakse
  vastavalt artikli 22 lõikele 2. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Punktides a ja b osutatud
  teabe võib esitada
  vastavalt artikli 22 lõikele 2.

teabe võib esitada

Punktides a ja b osutatud
  teave esitatakse
  vastavalt artikli 22 lõikele 2.

teave esitatakse

Muudatusettepanek 159

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 4 – lõik 1

Artikkel 23 – lõige 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tüübikinnitusasutusel ja tehnilistel teenistustel peab olema juurdepääs sõidukis kasutatud tarkvarale ja algoritmidele. | Tüübikinnitusasutusel ja tehnilistel teenistustel peab olema juurdepääs sõidukis kasutatud tarkvarale
  , riistvarale
  ja algoritmidele
  koos dokumentatsiooni või muu teabega, mis võimaldab vajalikul ja asjakohasel tasemel mõista sellise tarkvara ja riistvara süsteeme – sealhulgas süsteemide arendamise protsessi ja süsteemide kontseptsiooni – ja funktsioone, mis võimaldavad sõidukil vastata käesoleva määruse nõuetele
  . |
| | ELi tüübikinnituse kehtivusaja vältel antakse korralise tehnoülevaatuse ajal juurdepääs sõiduki tarkvarale, riistvarale ja algoritmidele, et võimaldada kontrollida, kas käesoleva määruse nõuded on täidetud. Pärast tüübikinnitustunnistuse kehtivuse lõppemist ja juhul, kui nimetatud tunnistuse kehtivust ei pikendata, antakse juurdepääs jätkuvalt taotluse alusel. Sel konkreetsel eesmärgil avalikustatav teave ei tohi olla selline, mis kahjustab ärisaladusena käsitletava teabe ja intellektuaalomandi konfidentsiaalsust. Tootja edastab tüübikinnitusasutusele ja tehnilisele teenistusele – standardvormis – ohutusega seotud süsteeme ja osi ning heidetega seotud süsteemidele ja osadele kohaldatavaid seadistusi või muid kalibreeringuid juhtiva tarkvara versiooni, mida kasutati tüübikinnituse taotluse esitamise ajal. Tarkvara hilisemate ebaseaduslike muudatuste tuvastamiseks on tehnilisel teenistusel õigus märgistada tarkvara vastavate parameetrite abil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tüübikinnitusasutusel ja tehnilistel teenistustel peab olema juurdepääs sõidukis kasutatud tarkvarale ja algoritmidele.

Tüübikinnitusasutusel ja tehnilistel teenistustel peab olema juurdepääs sõidukis kasutatud tarkvarale
  , riistvarale
  ja algoritmidele
  koos dokumentatsiooni või muu teabega, mis võimaldab vajalikul ja asjakohasel tasemel mõista sellise tarkvara ja riistvara süsteeme – sealhulgas süsteemide arendamise protsessi ja süsteemide kontseptsiooni – ja funktsioone, mis võimaldavad sõidukil vastata käesoleva määruse nõuetele
  .

, riistvarale

koos dokumentatsiooni või muu teabega, mis võimaldab vajalikul ja asjakohasel tasemel mõista sellise tarkvara ja riistvara süsteeme – sealhulgas süsteemide arendamise protsessi ja süsteemide kontseptsiooni – ja funktsioone, mis võimaldavad sõidukil vastata käesoleva määruse nõuetele

ELi tüübikinnituse kehtivusaja vältel antakse korralise tehnoülevaatuse ajal juurdepääs sõiduki tarkvarale, riistvarale ja algoritmidele, et võimaldada kontrollida, kas käesoleva määruse nõuded on täidetud. Pärast tüübikinnitustunnistuse kehtivuse lõppemist ja juhul, kui nimetatud tunnistuse kehtivust ei pikendata, antakse juurdepääs jätkuvalt taotluse alusel. Sel konkreetsel eesmärgil avalikustatav teave ei tohi olla selline, mis kahjustab ärisaladusena käsitletava teabe ja intellektuaalomandi konfidentsiaalsust. Tootja edastab tüübikinnitusasutusele ja tehnilisele teenistusele – standardvormis – ohutusega seotud süsteeme ja osi ning heidetega seotud süsteemidele ja osadele kohaldatavaid seadistusi või muid kalibreeringuid juhtiva tarkvara versiooni, mida kasutati tüübikinnituse taotluse esitamise ajal. Tarkvara hilisemate ebaseaduslike muudatuste tuvastamiseks on tehnilisel teenistusel õigus märgistada tarkvara vastavate parameetrite abil.

ELi tüübikinnituse kehtivusaja vältel antakse korralise tehnoülevaatuse ajal juurdepääs sõiduki tarkvarale, riistvarale ja algoritmidele, et võimaldada kontrollida, kas käesoleva määruse nõuded on täidetud. Pärast tüübikinnitustunnistuse kehtivuse lõppemist ja juhul, kui nimetatud tunnistuse kehtivust ei pikendata, antakse juurdepääs jätkuvalt taotluse alusel. Sel konkreetsel eesmärgil avalikustatav teave ei tohi olla selline, mis kahjustab ärisaladusena käsitletava teabe ja intellektuaalomandi konfidentsiaalsust. Tootja edastab tüübikinnitusasutusele ja tehnilisele teenistusele – standardvormis – ohutusega seotud süsteeme ja osi ning heidetega seotud süsteemidele ja osadele kohaldatavaid seadistusi või muid kalibreeringuid juhtiva tarkvara versiooni, mida kasutati tüübikinnituse taotluse esitamise ajal. Tarkvara hilisemate ebaseaduslike muudatuste tuvastamiseks on tehnilisel teenistusel õigus märgistada tarkvara vastavate parameetrite abil.

Muudatusettepanek 160

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt d

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | terviksõiduki järkjärgulise, sega- ja mitmeastmelise tüübikinnituse korral kontrollib tüübikinnitusasutus vastavalt artikli 20 lõikele 4, kas
  süsteemidele
  ,
  osadele
  ja eraldi
  seadmestikele
  kehtivad eraldi tüübikinnitused vastavalt terviksõiduki tüübikinnituse andmise ajal kehtivatele nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

terviksõiduki järkjärgulise, sega- ja mitmeastmelise tüübikinnituse korral kontrollib tüübikinnitusasutus vastavalt artikli 20 lõikele 4, kas
  süsteemidele
  ,
  osadele
  ja eraldi
  seadmestikele
  kehtivad eraldi tüübikinnitused vastavalt terviksõiduki tüübikinnituse andmise ajal kehtivatele nõuetele.

süsteemidele

osadele

seadmestikele

| d) | terviksõiduki järkjärgulise, sega- ja mitmeastmelise tüübikinnituse korral kontrollib tüübikinnitusasutus vastavalt artikli 20 lõikele 4, kas
  süsteemidel
  ,
  osadel
  ja eraldi
  seadmestikel on olemas
  kehtivad eraldi tüübikinnitused vastavalt terviksõiduki tüübikinnituse andmise ajal kehtivatele nõuetele. |
| --- | --- |

d)

terviksõiduki järkjärgulise, sega- ja mitmeastmelise tüübikinnituse korral kontrollib tüübikinnitusasutus vastavalt artikli 20 lõikele 4, kas
  süsteemidel
  ,
  osadel
  ja eraldi
  seadmestikel on olemas
  kehtivad eraldi tüübikinnitused vastavalt terviksõiduki tüübikinnituse andmise ajal kehtivatele nõuetele.

süsteemidel

osadel

seadmestikel on olemas

Muudatusettepanek 161

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 4 – lõik 2

Artikkel 24 – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Infopakett
  sisaldab sisukorda, milles iga dokumendi kõik leheküljed ja vorm on selgelt tähistatud ja ELi tüübikinnituse menetlemine
  ajaliselt
  fikseeritud. | Infopaketti võib säilitada elektrooniliselt ja see
  sisaldab sisukorda, milles iga dokumendi kõik leheküljed ja vorm on selgelt tähistatud ja ELi tüübikinnituse menetlemine
  kronoloogiliselt
  fikseeritud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Infopakett
  sisaldab sisukorda, milles iga dokumendi kõik leheküljed ja vorm on selgelt tähistatud ja ELi tüübikinnituse menetlemine
  ajaliselt
  fikseeritud.

Infopakett

ajaliselt

Infopaketti võib säilitada elektrooniliselt ja see
  sisaldab sisukorda, milles iga dokumendi kõik leheküljed ja vorm on selgelt tähistatud ja ELi tüübikinnituse menetlemine
  kronoloogiliselt
  fikseeritud.

Infopaketti võib säilitada elektrooniliselt ja see

kronoloogiliselt

Muudatusettepanek 162

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 5

Artikkel 24 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Tüübikinnitusasutus jätab ELi tüübikinnituse andmata, kui ta leiab, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüp vastab küll kehtivatele nõuetele, kuid kujutab endast
  tõsist
  ohtu turvalisusele, keskkonnale või inimeste tervisele. Sellisel juhul saadab ta teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile kohe üksikasjaliku toimiku, milles põhjendab oma otsust ja esitab oma järeldusi kinnitavad tõendid. | 5.   Tüübikinnitusasutus jätab ELi tüübikinnituse andmata, kui ta leiab, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüp vastab küll kehtivatele nõuetele, kuid kujutab endast ohtu turvalisusele, keskkonnale või inimeste tervisele. Sellisel juhul saadab ta teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile kohe üksikasjaliku toimiku, milles põhjendab oma otsust ja esitab oma järeldusi kinnitavad tõendid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Tüübikinnitusasutus jätab ELi tüübikinnituse andmata, kui ta leiab, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüp vastab küll kehtivatele nõuetele, kuid kujutab endast
  tõsist
  ohtu turvalisusele, keskkonnale või inimeste tervisele. Sellisel juhul saadab ta teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile kohe üksikasjaliku toimiku, milles põhjendab oma otsust ja esitab oma järeldusi kinnitavad tõendid.

5.   Tüübikinnitusasutus jätab ELi tüübikinnituse andmata, kui ta leiab, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüp vastab küll kehtivatele nõuetele, kuid kujutab endast ohtu turvalisusele, keskkonnale või inimeste tervisele. Sellisel juhul saadab ta teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile kohe üksikasjaliku toimiku, milles põhjendab oma otsust ja esitab oma järeldusi kinnitavad tõendid.

Muudatusettepanek 163

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 6 – lõik 1

Artikkel 24 – lõige 6 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kooskõlas
  artikli
  20
  lõigetega 4 ja 5
  jätab tüübikinnitusasutus ELi tüübikinnituse andmata järkjärgulise, sega- ja mitmeastmelise tüübikinnituse korral, kui ta leiab, et süsteemid, osad või eraldi seadmestikud ei vasta käesoleva määruse nõuetele või IV lisas loetletud õigusaktidele. | Kooskõlas
  artikliga
   20 jätab tüübikinnitusasutus ELi tüübikinnituse andmata järkjärgulise, sega- ja mitmeastmelise tüübikinnituse korral, kui ta leiab, et süsteemid, osad või eraldi seadmestikud ei vasta käesoleva määruse nõuetele või IV lisas loetletud õigusaktidele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kooskõlas
  artikli
  20
  lõigetega 4 ja 5
  jätab tüübikinnitusasutus ELi tüübikinnituse andmata järkjärgulise, sega- ja mitmeastmelise tüübikinnituse korral, kui ta leiab, et süsteemid, osad või eraldi seadmestikud ei vasta käesoleva määruse nõuetele või IV lisas loetletud õigusaktidele.

artikli

lõigetega 4 ja 5

Kooskõlas
  artikliga
   20 jätab tüübikinnitusasutus ELi tüübikinnituse andmata järkjärgulise, sega- ja mitmeastmelise tüübikinnituse korral, kui ta leiab, et süsteemid, osad või eraldi seadmestikud ei vasta käesoleva määruse nõuetele või IV lisas loetletud õigusaktidele.

artikliga

Muudatusettepanek 164

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 1

Artikkel 25 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Tüübikinnitusasutus saadab ühe kuu jooksul alates ELi tüübikinnitustunnistuse väljastamisest või muutmisest
  teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile
  iga sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübi kohta, millele ta on tüübikinnituse andnud, koopia sõiduki ELi tüübikinnitustunnistusest koos selle juurde kuuluvate lisade ja artiklis 23 osutatud katsearuannetega.
  Koopia saadetakse ühise turvalise elektroonilise vahetussüsteemi kaudu või turvalisel elektroonilisel kujul. | 1.   Tüübikinnitusasutus saadab ühe kuu jooksul alates ELi tüübikinnitustunnistuse väljastamisest või muutmisest
  veebipõhisesse andmebaasi
  iga sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübi kohta, millele ta on tüübikinnituse andnud, koopia sõiduki ELi tüübikinnitustunnistusest koos selle juurde kuuluvate lisade ja artiklis 23 osutatud katsearuannetega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Tüübikinnitusasutus saadab ühe kuu jooksul alates ELi tüübikinnitustunnistuse väljastamisest või muutmisest
  teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile
  iga sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübi kohta, millele ta on tüübikinnituse andnud, koopia sõiduki ELi tüübikinnitustunnistusest koos selle juurde kuuluvate lisade ja artiklis 23 osutatud katsearuannetega.
  Koopia saadetakse ühise turvalise elektroonilise vahetussüsteemi kaudu või turvalisel elektroonilisel kujul.

1.   Tüübikinnitusasutus saadab ühe kuu jooksul alates ELi tüübikinnitustunnistuse väljastamisest või muutmisest
  veebipõhisesse andmebaasi
  iga sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübi kohta, millele ta on tüübikinnituse andnud, koopia sõiduki ELi tüübikinnitustunnistusest koos selle juurde kuuluvate lisade ja artiklis 23 osutatud katsearuannetega.

Muudatusettepanek 165

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 3

Artikkel 25 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Teise liikmesriigi tüübikinnitusasutuse või komisjoni nõudel saadab ELi tüübikinnituse väljastanud tüübikinnitusasutus nõude esitanud tüübikinnitusasutusele ühise turvalise elektroonilise vahetussüsteemi kaudu või turvalisel elektroonilisel kujul ühe kuu jooksul ELi tüübikinnitustunnistuse koopia koos lisadega. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Teise liikmesriigi tüübikinnitusasutuse või komisjoni nõudel saadab ELi tüübikinnituse väljastanud tüübikinnitusasutus nõude esitanud tüübikinnitusasutusele ühise turvalise elektroonilise vahetussüsteemi kaudu või turvalisel elektroonilisel kujul ühe kuu jooksul ELi tüübikinnitustunnistuse koopia koos lisadega.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 166

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 4

Artikkel 25 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Tüübikinnitusasutus teatab viivitamata teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile igast ELi tüübikinnituse andmata jätmisest või tüübikinnituse tühistamisest ning esitab sellise otsuse põhjendused. | 4.   Tüübikinnitusasutus teatab viivitamata teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile igast ELi tüübikinnituse andmata jätmisest või tüübikinnituse tühistamisest ning esitab sellise otsuse põhjendused.
  Samuti ajakohastab ta vastava teabe veebipõhises andmebaasis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Tüübikinnitusasutus teatab viivitamata teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile igast ELi tüübikinnituse andmata jätmisest või tüübikinnituse tühistamisest ning esitab sellise otsuse põhjendused.

4.   Tüübikinnitusasutus teatab viivitamata teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile igast ELi tüübikinnituse andmata jätmisest või tüübikinnituse tühistamisest ning esitab sellise otsuse põhjendused.
  Samuti ajakohastab ta vastava teabe veebipõhises andmebaasis.

Muudatusettepanek 167

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 1 – punkt d

Artikkel 26 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | terviksõiduki tüübikinnituse korral vastavussertifikaadi täidetud näidis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

terviksõiduki tüübikinnituse korral vastavussertifikaadi täidetud näidis.

| d) | terviksõiduki tüübikinnituse korral
  sõidukitüübi
  vastavussertifikaadi täidetud näidis. |
| --- | --- |

d)

terviksõiduki tüübikinnituse korral
  sõidukitüübi
  vastavussertifikaadi täidetud näidis.

sõidukitüübi

Muudatusettepanek 168

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 1

Artikkel 28 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Vastavust käesoleva määruse
  tehnilistele nõuetele
  ja IV lisas loetletud
  õigusaktidele näidatakse
  asjakohaste
  katsetega, mis on kooskõlas IV lisas loetletud
  asjakohaste
  õigusaktidega ja
  mida sooritavad selleks määratud tehnilised teenistused. | 1.   
  ELi tüübikinnitustega seoses kontrollib tüübikinnitusasutus
  vastavust käesoleva määruse ja IV lisas loetletud asjakohaste
  õigusaktide tehnilistele nõuetele
  asjakohaste
  katsetega,
  mida sooritavad selleks määratud tehnilised teenistused. |
| | Katsearuannete vorm vastab V lisa 3. liites kehtestatud üldistele nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Vastavust käesoleva määruse
  tehnilistele nõuetele
  ja IV lisas loetletud
  õigusaktidele näidatakse
  asjakohaste
  katsetega, mis on kooskõlas IV lisas loetletud
  asjakohaste
  õigusaktidega ja
  mida sooritavad selleks määratud tehnilised teenistused.

1.   
  ELi tüübikinnitustega seoses kontrollib tüübikinnitusasutus
  vastavust käesoleva määruse ja IV lisas loetletud asjakohaste
  õigusaktide tehnilistele nõuetele
  asjakohaste
  katsetega,
  mida sooritavad selleks määratud tehnilised teenistused.

Katsearuannete vorm vastab V lisa 3. liites kehtestatud üldistele nõuetele.

Katsearuannete vorm vastab V lisa 3. liites kehtestatud üldistele nõuetele.

Muudatusettepanek 169

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 2

Artikkel 28 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Tootja teeb tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks IV lisas loetletud asjaomastes õigusaktides nõutud katsete tegemiseks vajaliku arvu sõidukeid, süsteeme, osi või eraldi seadmestikke. | 2.   Tootja teeb
  asjaomastele tehnilistele teenistustele ja
  tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks IV lisas loetletud asjaomastes õigusaktides nõutud katsete tegemiseks vajaliku arvu sõidukeid, süsteeme, osi või eraldi seadmestikke. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Tootja teeb tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks IV lisas loetletud asjaomastes õigusaktides nõutud katsete tegemiseks vajaliku arvu sõidukeid, süsteeme, osi või eraldi seadmestikke.

2.   Tootja teeb
  asjaomastele tehnilistele teenistustele ja
  tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks IV lisas loetletud asjaomastes õigusaktides nõutud katsete tegemiseks vajaliku arvu sõidukeid, süsteeme, osi või eraldi seadmestikke.

Muudatusettepanek 170

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 28 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Nõutavad katsed sooritatakse kooskõlas IV lisas loetletud asjakohaste õigusaktidega. Kui asjaomastes õigusaktides sätestatud katsemenetlustes on ette nähtud väärtuste vahemik, on tehnilistel teenistustel võimalik kehtestada lõikes 1 osutatud asjakohaste katsete sooritamiseks kasutatavad parameetrid ja tingimused. Terviksõiduki tüübikinnituse korral tagavad tüübikinnitusasutused, et katsetamiseks valitud sõidukid esindaksid kõige halvemat vastavate kriteeriumite täitmise juhtu ning et valitud sõidukite puhul ei erineks tulemused süstemaatiliselt näitajatest, mis saadakse, kui need sõidukid toimivad tingimustes, mida on mõistlik eeldada tavapärase toimimise ja kasutuse korral. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Nõutavad katsed sooritatakse kooskõlas IV lisas loetletud asjakohaste õigusaktidega. Kui asjaomastes õigusaktides sätestatud katsemenetlustes on ette nähtud väärtuste vahemik, on tehnilistel teenistustel võimalik kehtestada lõikes 1 osutatud asjakohaste katsete sooritamiseks kasutatavad parameetrid ja tingimused. Terviksõiduki tüübikinnituse korral tagavad tüübikinnitusasutused, et katsetamiseks valitud sõidukid esindaksid kõige halvemat vastavate kriteeriumite täitmise juhtu ning et valitud sõidukite puhul ei erineks tulemused süstemaatiliselt näitajatest, mis saadakse, kui need sõidukid toimivad tingimustes, mida on mõistlik eeldada tavapärase toimimise ja kasutuse korral.

Muudatusettepanek 348

Muudatusettepanek 348

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 3 b (uus)

Artikkel 28 – lõige 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Selleks et kontrollida vastavust määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 3 punktile 10 ja artikli 5 lõikele 2, võivad komisjon, tüübikinnitusasutused ja tehnilised teenistused kalduda kõrvale standardkatsemenetlustest ja väärtuste vahemikust ning muudavad tingimusi ja parameetreid mitteennustataval viisil, ja nad võivad nii toimides jääda ka väljapoole IV lisas loetletud õigusaktides ette nähtud väärtuseid ja menetlusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b.
     
  Selleks et kontrollida vastavust määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 3 punktile 10 ja artikli 5 lõikele 2, võivad komisjon, tüübikinnitusasutused ja tehnilised teenistused kalduda kõrvale standardkatsemenetlustest ja väärtuste vahemikust ning muudavad tingimusi ja parameetreid mitteennustataval viisil, ja nad võivad nii toimides jääda ka väljapoole IV lisas loetletud õigusaktides ette nähtud väärtuseid ja menetlusi.

Muudatusettepanek 171

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 2

Artikkel 29 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Terviksõiduki tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus kontrollib, kas statistiliselt asjakohane hulk sõidukeid ja vastavussertifikaate on kooskõlas artiklite 34 ja 35 nõuetega ning kas vastavussertifikaatides esitatud andmed on õiged. | 2.   Terviksõiduki tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus kontrollib, kas
  piisav ja
  statistiliselt asjakohane hulk sõidukeid ja vastavussertifikaate on kooskõlas artiklite 34 ja 35 nõuetega ning kas vastavussertifikaatides esitatud andmed on õiged. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Terviksõiduki tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus kontrollib, kas statistiliselt asjakohane hulk sõidukeid ja vastavussertifikaate on kooskõlas artiklite 34 ja 35 nõuetega ning kas vastavussertifikaatides esitatud andmed on õiged.

2.   Terviksõiduki tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus kontrollib, kas
  piisav ja
  statistiliselt asjakohane hulk sõidukeid ja vastavussertifikaate on kooskõlas artiklite 34 ja 35 nõuetega ning kas vastavussertifikaatides esitatud andmed on õiged.

Muudatusettepanek 172

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 4

Artikkel 29 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Selleks et kontrollida sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavust kinnitatud tüübile, teeb ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus tootja ettevõttes, sealhulgas tootmisrajatistes, võetud näidiste kontrollimisi või katseid, mis on nõutavad ELi tüübikinnituse jaoks. | 4.   Selleks et kontrollida sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavust kinnitatud tüübile, teeb ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus tootja ettevõttes, sealhulgas tootmisrajatistes, võetud näidiste kontrollimisi või katseid, mis on nõutavad ELi tüübikinnituse jaoks.
  Tüübikinnitusasutus teostab esimesed sellised kontrollimised ühe aasta jooksul alates vastavussertifikaatide väljastamise kuupäevast. Järgnevad kontrollimised korraldab tüübikinnitusasutus vähemalt kord aastas enda määratud juhuslike ajavahemike järel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Selleks et kontrollida sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavust kinnitatud tüübile, teeb ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus tootja ettevõttes, sealhulgas tootmisrajatistes, võetud näidiste kontrollimisi või katseid, mis on nõutavad ELi tüübikinnituse jaoks.

4.   Selleks et kontrollida sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavust kinnitatud tüübile, teeb ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus tootja ettevõttes, sealhulgas tootmisrajatistes, võetud näidiste kontrollimisi või katseid, mis on nõutavad ELi tüübikinnituse jaoks.
  Tüübikinnitusasutus teostab esimesed sellised kontrollimised ühe aasta jooksul alates vastavussertifikaatide väljastamise kuupäevast. Järgnevad kontrollimised korraldab tüübikinnitusasutus vähemalt kord aastas enda määratud juhuslike ajavahemike järel.

Muudatusettepanek 173

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 29 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Lõigetes 2 ja 4 osutatud vastavuskontrolli tegemisel määrab tüübikinnitusasutus teise tehnilise teenistuse kui see, mida kasutati esialgsete tüübikinnituskatsete ajal. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Lõigetes 2 ja 4 osutatud vastavuskontrolli tegemisel määrab tüübikinnitusasutus teise tehnilise teenistuse kui see, mida kasutati esialgsete tüübikinnituskatsete ajal.

Muudatusettepanek 174

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 5

Artikkel 29 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus, kes teeb kindlaks, et tootja ei tooda enam sõidukeid, süsteeme, osi või eraldi seadmestikke kooskõlas tüübikinnituse saanud tüübiga või et vastavussertifikaadid ei vasta enam artiklite 34 ja 35 nõuetele, ehkki tootmine jätkub, võtab vajalikud meetmed tagamaks, et toodangu
  nõuetele
  vastavuse
  menetlust
  järgitakse nõuetekohaselt, või tühistab tüübikinnituse. | 5.   ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus, kes teeb kindlaks, et tootja ei tooda enam sõidukeid, süsteeme, osi või eraldi seadmestikke kooskõlas tüübikinnituse saanud tüübiga
  , käesoleva määruse nõuetega või IV lisas loetletud õigusaktide nõuetega
  või et vastavussertifikaadid ei vasta enam artiklite 34 ja 35 nõuetele, ehkki tootmine jätkub, võtab vajalikud meetmed tagamaks, et toodangu vastavuse
  tagamise korda
  järgitakse nõuetekohaselt, või tühistab tüübikinnituse.
  Tüübikinnitusasutus võib otsustada võtta kõik vajalikud artiklite 53 ja 54 kohased piiravad meetmed. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus, kes teeb kindlaks, et tootja ei tooda enam sõidukeid, süsteeme, osi või eraldi seadmestikke kooskõlas tüübikinnituse saanud tüübiga või et vastavussertifikaadid ei vasta enam artiklite 34 ja 35 nõuetele, ehkki tootmine jätkub, võtab vajalikud meetmed tagamaks, et toodangu
  nõuetele
  vastavuse
  menetlust
  järgitakse nõuetekohaselt, või tühistab tüübikinnituse.

5.   ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus, kes teeb kindlaks, et tootja ei tooda enam sõidukeid, süsteeme, osi või eraldi seadmestikke kooskõlas tüübikinnituse saanud tüübiga
  , käesoleva määruse nõuetega või IV lisas loetletud õigusaktide nõuetega
  või et vastavussertifikaadid ei vasta enam artiklite 34 ja 35 nõuetele, ehkki tootmine jätkub, võtab vajalikud meetmed tagamaks, et toodangu vastavuse
  tagamise korda
  järgitakse nõuetekohaselt, või tühistab tüübikinnituse.
  Tüübikinnitusasutus võib otsustada võtta kõik vajalikud artiklite 53 ja 54 kohased piiravad meetmed.

Muudatusettepanek 175

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 1

Artikkel 30 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid kehtestavad riikliku tasustruktuuri, et katta tüübikinnituste ja turujärelevalvetegevuste kulud ning nende poolt määratud tehniliste teenistuste sooritatud tüübikinnituskatsete ja toodangu vastavuse katsete ja ülevaatuste kulud. | 1.   Liikmesriigid tagavad oma tüübikinnituste ja turujärelevalvetegevuse kulude katmise.
  Selleks võivad nad kehtestada teenustasud, rahastada nimetatud tegevust riigieelarvest või neid kaht võimalust kombineerida. Tehnilised teenistused vahetult tasusid sisse ei nõua. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid kehtestavad riikliku tasustruktuuri, et katta tüübikinnituste ja turujärelevalvetegevuste kulud ning nende poolt määratud tehniliste teenistuste sooritatud tüübikinnituskatsete ja toodangu vastavuse katsete ja ülevaatuste kulud.

1.   Liikmesriigid tagavad oma tüübikinnituste ja turujärelevalvetegevuse kulude katmise.
  Selleks võivad nad kehtestada teenustasud, rahastada nimetatud tegevust riigieelarvest või neid kaht võimalust kombineerida. Tehnilised teenistused vahetult tasusid sisse ei nõua.

Muudatusettepanek 176

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 2

Artikkel 30 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Need
  riiklikud tasud
  nõutakse
  sisse tootjatelt, kes on esitanud asjaomases liikmesriigis tüübikinnituse taotluse.
  Tehnilised teenistused otseselt tasusid
  sisse
  ei nõua
  . | 2.   
  Teenustasude korral nõutakse need
  riiklikud tasud sisse tootjatelt, kes on esitanud asjaomases liikmesriigis tüübikinnituse taotluse.
  Kui teenustasu võetakse toodangu vastavuse kontrollimise eest, nõuavad liikmesriigid tootjatelt toodangu vastavusega seotud riiklikud tasud
  sisse
  liikmesriigis, kus toimub tootmine
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Need
  riiklikud tasud
  nõutakse
  sisse tootjatelt, kes on esitanud asjaomases liikmesriigis tüübikinnituse taotluse.
  Tehnilised teenistused otseselt tasusid
  sisse
  ei nõua
  .

2.   
  Teenustasude korral nõutakse need
  riiklikud tasud sisse tootjatelt, kes on esitanud asjaomases liikmesriigis tüübikinnituse taotluse.
  Kui teenustasu võetakse toodangu vastavuse kontrollimise eest, nõuavad liikmesriigid tootjatelt toodangu vastavusega seotud riiklikud tasud
  sisse
  liikmesriigis, kus toimub tootmine
  .

Muudatusettepanek 177

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 3

Artikkel 30 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Riiklikust tasustruktuurist kaetakse nende vastavuskontrolli ülevaatuste ja katsete kulud, mida teeb komisjon artikli 9 kohaselt
  .
  Need osalused moodustavad välised sihtotstarbelised tulud
  Euroopa Liidu
  üldeelarvesse vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 4

   (26). | 3.   
  Komisjon tagab tema poolt kooskõlas artikliga 9 teha lastud vastavuskontrolli ülevaatuste ja katsete kulude katmise
  .
  Kulud kaetakse
  Euroopa Liidu
  üldeelarvest
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Riiklikust tasustruktuurist kaetakse nende vastavuskontrolli ülevaatuste ja katsete kulud, mida teeb komisjon artikli 9 kohaselt
  .
  Need osalused moodustavad välised sihtotstarbelised tulud
  Euroopa Liidu
  üldeelarvesse vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 4

   (26).

3.   
  Komisjon tagab tema poolt kooskõlas artikliga 9 teha lastud vastavuskontrolli ülevaatuste ja katsete kulude katmise
  .
  Kulud kaetakse
  Euroopa Liidu
  üldeelarvest
  .

Muudatusettepanek 178

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 4

Artikkel 30 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid teatavad oma
  riikliku tasustruktuuri
  üksikasjadest teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Esimene teade esitatakse [käesoleva määruse jõustumise kuupäev + 1 aasta]. Riiklike tasustruktuuride edasistest uuendustest teatatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile kord aastas. | 4.   Liikmesriigid teatavad oma
  finantsmehhanismi või -mehhanismide
  üksikasjadest teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Esimene teade esitatakse [käesoleva määruse jõustumise kuupäev + üks aasta]. Riiklike tasustruktuuride edasistest uuendustest teatatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile kord aastas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid teatavad oma
  riikliku tasustruktuuri
  üksikasjadest teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Esimene teade esitatakse [käesoleva määruse jõustumise kuupäev + 1 aasta]. Riiklike tasustruktuuride edasistest uuendustest teatatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile kord aastas.

4.   Liikmesriigid teatavad oma
  finantsmehhanismi või -mehhanismide
  üksikasjadest teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Esimene teade esitatakse [käesoleva määruse jõustumise kuupäev + üks aasta]. Riiklike tasustruktuuride edasistest uuendustest teatatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile kord aastas.

Muudatusettepanek 179

Muudatusettepanek 179

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 5

Artikkel 30 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.
     
  Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, et määrata kindlaks lõikes 1 osutatud riiklike tasude uuendamine, millele on osutatud lõikes 3. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.
     
  Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, et määrata kindlaks lõikes 1 osutatud riiklike tasude uuendamine, millele on osutatud lõikes 3. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 180

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 5

Artikkel 31 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Kui tüübikinnitusasutus leiab, et
  muudatused infopaketi andmetes on sisulised, nii et
  kehtiva tüübikinnituse laiendus ei suuda
  neid
  hõlmata, keeldub ta ELi tüübikinnituse muutmisest ja nõuab, et tootja taotleks uut ELi tüübikinnitust. | 5.   Kui tüübikinnitusasutus leiab, et kehtiva tüübikinnituse laiendus ei suuda
  muudatusi infopaketi andmetes
  hõlmata, keeldub ta ELi tüübikinnituse muutmisest ja nõuab, et tootja taotleks uut ELi tüübikinnitust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Kui tüübikinnitusasutus leiab, et
  muudatused infopaketi andmetes on sisulised, nii et
  kehtiva tüübikinnituse laiendus ei suuda
  neid
  hõlmata, keeldub ta ELi tüübikinnituse muutmisest ja nõuab, et tootja taotleks uut ELi tüübikinnitust.

5.   Kui tüübikinnitusasutus leiab, et kehtiva tüübikinnituse laiendus ei suuda
  muudatusi infopaketi andmetes
  hõlmata, keeldub ta ELi tüübikinnituse muutmisest ja nõuab, et tootja taotleks uut ELi tüübikinnitust.

Muudatusettepanek 181

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 2 – lõik 1 – punkt b a (uus)

Artikkel 32 – lõige 2 – lõik 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | komisjoni või turujärelevalveasutuste poolt läbi viidud vastavuskontrolli katsete tulemused näitavad mis tahes mittevastavust liidu ohutus- või keskkonnaalastele õigusaktidele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

komisjoni või turujärelevalveasutuste poolt läbi viidud vastavuskontrolli katsete tulemused näitavad mis tahes mittevastavust liidu ohutus- või keskkonnaalastele õigusaktidele;

komisjoni või turujärelevalveasutuste poolt läbi viidud vastavuskontrolli katsete tulemused näitavad mis tahes mittevastavust liidu ohutus- või keskkonnaalastele õigusaktidele;

Muudatusettepanek 182

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33 – lõige 1

Artikkel 33 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnitused väljastatakse viieks aastaks
  ja
  seda aega ei ole võimalik pikendada. Aegumistähtaeg märgitakse tüübikinnitustunnistusele. Pärast tüübikinnitustunnistuse aegumist võib seda tootja taotlusel uuendada, kui tüübikinnitusasutus on teinud kindlaks
  ,
  et sõiduki
  ,
  süsteemi
  ,
  osa või eraldi seadmestiku tüüp vastab kõigile asjakohaste õigusaktide nõuetele, mis käsitlevad seda tüüpi uusi sõidukeid, süsteeme, osi või eraldi seadmestikke
  . | 1.   
  M1-
  ja
  N1-kategooria sõidukite ning lõike 1a kohaselt loetletud süsteemide, osade või eraldi seadmestike tüübikinnitused väljastatakse seitsmeks aastaks ning N2-
  ,
  N3-
  ,
  M2-
  ,
  M3- ja O kategooria sõidukite tüübikinnitused väljastatakse kümneks aastaks. Aegumistähtaeg märgitakse ELi tüübikinnitustunnistusele
  . |
| | Enne tüübikinnitustunnistuse aegumist võib seda tootja taotlusel uuendada, kui tüübikinnitusasutus on teinud kindlaks, et terviksõiduki tüüp vastab kõigile seda kinnitatud tüüpi uusi sõidukeid käsitlevate asjakohaste õigusaktide, sealhulgas katseprotokollide nõuetele. Kui tüübikinnitusasutus teeb kindlaks, et kohaldatakse käesolevat lõiku, ei ole tarvis artikli 28 kohaseid katseid korrata. |
| | Selleks et tüübikinnitusasutus saaks oma ülesandeid täita, esitab tootja oma taotluse kõige varem 12 kuud ja hiljemalt kuus kuud enne ELi tüübikinnitustunnistuse aegumise kuupäeva. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnitused väljastatakse viieks aastaks
  ja
  seda aega ei ole võimalik pikendada. Aegumistähtaeg märgitakse tüübikinnitustunnistusele. Pärast tüübikinnitustunnistuse aegumist võib seda tootja taotlusel uuendada, kui tüübikinnitusasutus on teinud kindlaks
  ,
  et sõiduki
  ,
  süsteemi
  ,
  osa või eraldi seadmestiku tüüp vastab kõigile asjakohaste õigusaktide nõuetele, mis käsitlevad seda tüüpi uusi sõidukeid, süsteeme, osi või eraldi seadmestikke
  .

1.   
  M1-
  ja
  N1-kategooria sõidukite ning lõike 1a kohaselt loetletud süsteemide, osade või eraldi seadmestike tüübikinnitused väljastatakse seitsmeks aastaks ning N2-
  ,
  N3-
  ,
  M2-
  ,
  M3- ja O kategooria sõidukite tüübikinnitused väljastatakse kümneks aastaks. Aegumistähtaeg märgitakse ELi tüübikinnitustunnistusele
  .

Enne tüübikinnitustunnistuse aegumist võib seda tootja taotlusel uuendada, kui tüübikinnitusasutus on teinud kindlaks, et terviksõiduki tüüp vastab kõigile seda kinnitatud tüüpi uusi sõidukeid käsitlevate asjakohaste õigusaktide, sealhulgas katseprotokollide nõuetele. Kui tüübikinnitusasutus teeb kindlaks, et kohaldatakse käesolevat lõiku, ei ole tarvis artikli 28 kohaseid katseid korrata.

Enne tüübikinnitustunnistuse aegumist võib seda tootja taotlusel uuendada, kui tüübikinnitusasutus on teinud kindlaks, et terviksõiduki tüüp vastab kõigile seda kinnitatud tüüpi uusi sõidukeid käsitlevate asjakohaste õigusaktide, sealhulgas katseprotokollide nõuetele. Kui tüübikinnitusasutus teeb kindlaks, et kohaldatakse käesolevat lõiku, ei ole tarvis artikli 28 kohaseid katseid korrata.

Selleks et tüübikinnitusasutus saaks oma ülesandeid täita, esitab tootja oma taotluse kõige varem 12 kuud ja hiljemalt kuus kuud enne ELi tüübikinnitustunnistuse aegumise kuupäeva.

Selleks et tüübikinnitusasutus saaks oma ülesandeid täita, esitab tootja oma taotluse kõige varem 12 kuud ja hiljemalt kuus kuud enne ELi tüübikinnitustunnistuse aegumise kuupäeva.

Muudatusettepanek 183

Muudatusettepanek 183

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 33 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnitused väljastatakse põhimõtteliselt ilma aegumistähtajata. Kuna mõningaid süsteeme, osasid ja eraldi seadmestikke võib nende iseloomu või tehniliste omaduste tõttu olla vaja sagedamini ajakohastada, väljastatakse nende tüübikinnitused seitsmeks aastaks. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 88 vastu delegeeritud õigusakte, millega käesoleva määruse täiendamiseks kehtestatakse selliste süsteemide, osade ja eraldi seadmestike loetelu, millele nende iseloomu tõttu tuleb väljastada tüübikinnitused üksnes piiratud tähtajaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnitused väljastatakse põhimõtteliselt ilma aegumistähtajata. Kuna mõningaid süsteeme, osasid ja eraldi seadmestikke võib nende iseloomu või tehniliste omaduste tõttu olla vaja sagedamini ajakohastada, väljastatakse nende tüübikinnitused seitsmeks aastaks. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 88 vastu delegeeritud õigusakte, millega käesoleva määruse täiendamiseks kehtestatakse selliste süsteemide, osade ja eraldi seadmestike loetelu, millele nende iseloomu tõttu tuleb väljastada tüübikinnitused üksnes piiratud tähtajaks.

Muudatusettepanek 184

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 33 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kui sõidukite tootmine kooskõlas tüübikinnituse saanud sõidukitüübiga vabatahtlikult lõpetatakse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kui sõidukite tootmine kooskõlas tüübikinnituse saanud sõidukitüübiga vabatahtlikult lõpetatakse;

| b) | kui sõidukite tootmine kooskõlas tüübikinnituse saanud sõidukitüübiga vabatahtlikult lõpetatakse
  , mis loetakse olevat toimunud siis, kui ühtegi asjaomast tüüpi sõidukit ei toodetud kahe eelmise aasta jooksul
  ; |
| --- | --- |

b)

kui sõidukite tootmine kooskõlas tüübikinnituse saanud sõidukitüübiga vabatahtlikult lõpetatakse
  , mis loetakse olevat toimunud siis, kui ühtegi asjaomast tüüpi sõidukit ei toodetud kahe eelmise aasta jooksul
  ;

, mis loetakse olevat toimunud siis, kui ühtegi asjaomast tüüpi sõidukit ei toodetud kahe eelmise aasta jooksul

Muudatusettepanek 185

Muudatusettepanek 185

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 4

Artikkel 34 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Vastavussertifikaatide allkirjastamiseks volitatud isik(ud) töötavad tootja alluvuses ning on nõuetekohaselt volitatud tagama tootja
  täielikku
  juriidilist vastutust sõiduki kavandamise ja valmistamisega seotud aspektide või toodangu vastavuse eest. | 4.   Vastavussertifikaatide allkirjastamiseks volitatud isik(ud) töötavad tootja alluvuses ning on nõuetekohaselt volitatud tagama tootja juriidilist vastutust sõiduki kavandamise ja valmistamisega seotud aspektide või toodangu vastavuse eest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Vastavussertifikaatide allkirjastamiseks volitatud isik(ud) töötavad tootja alluvuses ning on nõuetekohaselt volitatud tagama tootja
  täielikku
  juriidilist vastutust sõiduki kavandamise ja valmistamisega seotud aspektide või toodangu vastavuse eest.

4.   Vastavussertifikaatide allkirjastamiseks volitatud isik(ud) töötavad tootja alluvuses ning on nõuetekohaselt volitatud tagama tootja juriidilist vastutust sõiduki kavandamise ja valmistamisega seotud aspektide või toodangu vastavuse eest.

Muudatusettepanek 186

Muudatusettepanek 186

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 36 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Ettevõtjad lasevad turule üksnes sõidukeid, osi või eraldi seadmestikke, mille märgistus vastab käesoleva määruse nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Ettevõtjad lasevad turule üksnes sõidukeid, osi või eraldi seadmestikke, mille märgistus vastab käesoleva määruse nõuetele.

Muudatusettepanek 187

Muudatusettepanek 187

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 3

Artikkel 38 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui vajalikke meetmeid lõikes 1 osutatud õigusaktide vastuvõtmiseks ei ole võetud, võib komisjon anda oma otsusega ja ajutise ELi tüübikinnituse andnud liikmesriigi taotlusel loa ajutise ELi tüübikinnituse kehtivuse pikendamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui vajalikke meetmeid lõikes 1 osutatud õigusaktide vastuvõtmiseks ei ole võetud, võib komisjon anda oma otsusega ja ajutise ELi tüübikinnituse andnud liikmesriigi taotlusel loa ajutise ELi tüübikinnituse kehtivuse pikendamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 188

Muudatusettepanek 188

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40 – lõige 2

Artikkel 40 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid võivad otsustada vabastada lõikes 1 osutatud mis tahes sõidukitüübi
  ühest
  või
  mitmest
  IV lisas loetletud õigusaktides sätestatud
  sisulisest nõudest
  , tingimusel et need liikmesriigid kehtestavad asjakohased alternatiivsed nõuded. | 2.   Liikmesriigid võivad otsustada vabastada lõikes 1 osutatud mis tahes sõidukitüübi
  ühele
  või
  mitmele
  IV lisas loetletud õigusaktides sätestatud
  nõudele vastavusest
  , tingimusel et need liikmesriigid kehtestavad asjakohased alternatiivsed nõuded. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid võivad otsustada vabastada lõikes 1 osutatud mis tahes sõidukitüübi
  ühest
  või
  mitmest
  IV lisas loetletud õigusaktides sätestatud
  sisulisest nõudest
  , tingimusel et need liikmesriigid kehtestavad asjakohased alternatiivsed nõuded.

2.   Liikmesriigid võivad otsustada vabastada lõikes 1 osutatud mis tahes sõidukitüübi
  ühele
  või
  mitmele
  IV lisas loetletud õigusaktides sätestatud
  nõudele vastavusest
  , tingimusel et need liikmesriigid kehtestavad asjakohased alternatiivsed nõuded.

Muudatusettepanek 189

Muudatusettepanek 189

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 40 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Lisaks tuleks lubada suuremat paindlikkust väikese tootmismahuga VKEdele, kes ei suuda järgida samasuguseid ajapiiranguid nagu suurtootjad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Lisaks tuleks lubada suuremat paindlikkust väikese tootmismahuga VKEdele, kes ei suuda järgida samasuguseid ajapiiranguid nagu suurtootjad.

Muudatusettepanek 190

Muudatusettepanek 190

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 41 – lõige 3 – lõik 2 a (uus)

Artikkel 41 – lõige 3 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kui esimeses lõigus osutatud kolmekuulise ajavahemiku jooksul ei ole vastuväiteid esitatud, loetakse riiklik tüübikinnitus heaks kiidetuks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui esimeses lõigus osutatud kolmekuulise ajavahemiku jooksul ei ole vastuväiteid esitatud, loetakse riiklik tüübikinnitus heaks kiidetuks.

Kui esimeses lõigus osutatud kolmekuulise ajavahemiku jooksul ei ole vastuväiteid esitatud, loetakse riiklik tüübikinnitus heaks kiidetuks.

Muudatusettepanek 191

Muudatusettepanek 191

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 1

Artikkel 42 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid annavad ELi üksiksõiduki tüübikinnituse sõidukile, mis vastab IV lisa I osa liites 2 sätestatud nõuetele või eriotstarbeliste sõidukite puhul IV lisa II osa nõuetele. | 1.   Liikmesriigid annavad ELi üksiksõiduki tüübikinnituse sõidukile, mis vastab IV lisa I osa liites 2 sätestatud nõuetele või eriotstarbeliste sõidukite puhul IV lisa II osa nõuetele.
  Käesolevat sätet ei kohaldata mittekomplektsete sõidukite suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid annavad ELi üksiksõiduki tüübikinnituse sõidukile, mis vastab IV lisa I osa liites 2 sätestatud nõuetele või eriotstarbeliste sõidukite puhul IV lisa II osa nõuetele.

1.   Liikmesriigid annavad ELi üksiksõiduki tüübikinnituse sõidukile, mis vastab IV lisa I osa liites 2 sätestatud nõuetele või eriotstarbeliste sõidukite puhul IV lisa II osa nõuetele.
  Käesolevat sätet ei kohaldata mittekomplektsete sõidukite suhtes.

Muudatusettepanek 192

Muudatusettepanek 192

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 2

Artikkel 42 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Üksiksõiduki ELi tüübikinnituse taotluse esitab
  tootja,
  sõiduki omanik või
  viimase
  esindaja, tingimusel et esindaja on liidus registreeritud. | 2.   Üksiksõiduki ELi tüübikinnituse taotluse esitab sõiduki omanik
  , tootja
  või
  tootja
  esindaja, tingimusel et esindaja on liidus registreeritud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Üksiksõiduki ELi tüübikinnituse taotluse esitab
  tootja,
  sõiduki omanik või
  viimase
  esindaja, tingimusel et esindaja on liidus registreeritud.

2.   Üksiksõiduki ELi tüübikinnituse taotluse esitab sõiduki omanik
  , tootja
  või
  tootja
  esindaja, tingimusel et esindaja on liidus registreeritud.

Muudatusettepanek 193

Muudatusettepanek 193

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43 – lõige 1

Artikkel 43 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriik võib otsustada vabastada konkreetse sõiduki, mis on kas ainulaadne või mitte, vastavusest ühe või mitme käesoleva määruse sättega või IV lisas loetletud õigusaktides kehtestatud
  sisuliste
  nõuetega, kui see liikmesriik kehtestab asjakohased alternatiivsed nõuded. | 1.   Liikmesriik võib otsustada vabastada konkreetse sõiduki, mis on kas ainulaadne või mitte, vastavusest ühe või mitme käesoleva määruse sättega või IV lisas loetletud õigusaktides kehtestatud nõuetega, kui see liikmesriik kehtestab asjakohased alternatiivsed nõuded. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriik võib otsustada vabastada konkreetse sõiduki, mis on kas ainulaadne või mitte, vastavusest ühe või mitme käesoleva määruse sättega või IV lisas loetletud õigusaktides kehtestatud
  sisuliste
  nõuetega, kui see liikmesriik kehtestab asjakohased alternatiivsed nõuded.

1.   Liikmesriik võib otsustada vabastada konkreetse sõiduki, mis on kas ainulaadne või mitte, vastavusest ühe või mitme käesoleva määruse sättega või IV lisas loetletud õigusaktides kehtestatud nõuetega, kui see liikmesriik kehtestab asjakohased alternatiivsed nõuded.

Muudatusettepanek 194

Muudatusettepanek 194

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43 – lõige 2

Artikkel 43 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Üksiksõiduki riikliku tüübikinnituse taotluse esitab
  tootja,
  sõiduki omanik või
  viimase
  esindaja, tingimusel et esindaja on liidus registreeritud. | 2.   Üksiksõiduki riikliku tüübikinnituse taotluse esitab sõiduki omanik
  , tootja
  või
  tootja
  esindaja, tingimusel et esindaja on liidus registreeritud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Üksiksõiduki riikliku tüübikinnituse taotluse esitab
  tootja,
  sõiduki omanik või
  viimase
  esindaja, tingimusel et esindaja on liidus registreeritud.

2.   Üksiksõiduki riikliku tüübikinnituse taotluse esitab sõiduki omanik
  , tootja
  või
  tootja
  esindaja, tingimusel et esindaja on liidus registreeritud.

Muudatusettepanek 195

Muudatusettepanek 195

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43 – lõige 6 – lõik 1

Artikkel 43 – lõige 6 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Üksiksõiduki riikliku tüübikinnitustunnistuse vorm põhineb VI lisas esitatud ELi tüübikinnitustunnistuse näidisel ja sisaldab vähemalt andmeid, mis
  on vajalikud nõukogu direktiivis 1999/37/EÜ

   (28)

  sätestatud registreerimistaotluse esitamiseks
  . | Üksiksõiduki riikliku tüübikinnitustunnistuse vorm põhineb VI lisas esitatud ELi tüübikinnitustunnistuse näidisel ja sisaldab vähemalt andmeid, mis
  sisalduvad VI lisas sätestatud üksiksõiduki ELi tüübikinnitustunnistuse näidises
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Üksiksõiduki riikliku tüübikinnitustunnistuse vorm põhineb VI lisas esitatud ELi tüübikinnitustunnistuse näidisel ja sisaldab vähemalt andmeid, mis
  on vajalikud nõukogu direktiivis 1999/37/EÜ

   (28)

  sätestatud registreerimistaotluse esitamiseks
  .

on vajalikud nõukogu direktiivis 1999/37/EÜ

28

sätestatud registreerimistaotluse esitamiseks

Üksiksõiduki riikliku tüübikinnitustunnistuse vorm põhineb VI lisas esitatud ELi tüübikinnitustunnistuse näidisel ja sisaldab vähemalt andmeid, mis
  sisalduvad VI lisas sätestatud üksiksõiduki ELi tüübikinnitustunnistuse näidises
  .

sisalduvad VI lisas sätestatud üksiksõiduki ELi tüübikinnitustunnistuse näidises

Muudatusettepanek 196

Muudatusettepanek 196

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 – lõige 3

Artikkel 44 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikmesriik lubab lasta turule, registreerida või võtta kasutusele sõidukit, millele teine liikmesriik on artikli 43 kohaselt andnud üksiksõiduki riikliku tüübikinnituse, välja arvatud juhul, kui sellel liikmesriigil on põhjust arvata, et asjakohased alternatiivsed nõuded, mille kohaselt sõidukile tüübikinnitus anti, ei ole tema nõuetega samaväärsed. | 3.   Liikmesriik lubab lasta turule, registreerida või võtta kasutusele sõidukit, millele teine liikmesriik on artikli 43 kohaselt andnud üksiksõiduki riikliku tüübikinnituse, välja arvatud juhul, kui sellel liikmesriigil on põhjust arvata, et asjakohased alternatiivsed nõuded, mille kohaselt sõidukile tüübikinnitus anti, ei ole tema nõuetega samaväärsed
  , või et sõiduk ei vasta nendele nõuetele
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liikmesriik lubab lasta turule, registreerida või võtta kasutusele sõidukit, millele teine liikmesriik on artikli 43 kohaselt andnud üksiksõiduki riikliku tüübikinnituse, välja arvatud juhul, kui sellel liikmesriigil on põhjust arvata, et asjakohased alternatiivsed nõuded, mille kohaselt sõidukile tüübikinnitus anti, ei ole tema nõuetega samaväärsed.

3.   Liikmesriik lubab lasta turule, registreerida või võtta kasutusele sõidukit, millele teine liikmesriik on artikli 43 kohaselt andnud üksiksõiduki riikliku tüübikinnituse, välja arvatud juhul, kui sellel liikmesriigil on põhjust arvata, et asjakohased alternatiivsed nõuded, mille kohaselt sõidukile tüübikinnitus anti, ei ole tema nõuetega samaväärsed
  , või et sõiduk ei vasta nendele nõuetele
  .

Muudatusettepanek 197

Muudatusettepanek 197

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45 – lõige 1

Artikkel 45 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artiklites
  43
  ja
  44
  esitatud menetlusi võib kohaldada konkreetse sõiduki suhtes selle järjestikuste komplekteerimisetappide jooksul vastavalt mitmeastmelisele tüübikinnitusele. | 1.   Artiklites 
  42
  ja 
  43
  esitatud menetlusi võib kohaldada konkreetse sõiduki suhtes selle järjestikuste komplekteerimisetappide jooksul vastavalt mitmeastmelisele tüübikinnitusele.
  Mitmeastmelise tüübikinnituse teel tüübikinnituse saanud sõidukite suhtes kohaldatakse XVII lisa. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artiklites
  43
  ja
  44
  esitatud menetlusi võib kohaldada konkreetse sõiduki suhtes selle järjestikuste komplekteerimisetappide jooksul vastavalt mitmeastmelisele tüübikinnitusele.

1.   Artiklites 
  42
  ja 
  43
  esitatud menetlusi võib kohaldada konkreetse sõiduki suhtes selle järjestikuste komplekteerimisetappide jooksul vastavalt mitmeastmelisele tüübikinnitusele.
  Mitmeastmelise tüübikinnituse teel tüübikinnituse saanud sõidukite suhtes kohaldatakse XVII lisa.

Muudatusettepanek 198

Muudatusettepanek 198

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45 – lõige 2

Artikkel 45 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Artiklites
  43
  ja
  44
  esitatud menetlustega ei
  tohi asendada
  tavalises järjestuses toimuva mitmeastmelise tüübikinnituse mõnda vaheastet ja neid ei
  tohi kohaldada
  sõidukile esimese astme kinnituse saamiseks. | 2.   Artiklites 
  42
  ja 
  43
  esitatud menetlustega ei
  asendata
  tavalises järjestuses toimuva mitmeastmelise tüübikinnituse mõnda vaheastet ja neid ei
  kohaldata
  sõidukile esimese astme kinnituse saamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Artiklites
  43
  ja
  44
  esitatud menetlustega ei
  tohi asendada
  tavalises järjestuses toimuva mitmeastmelise tüübikinnituse mõnda vaheastet ja neid ei
  tohi kohaldada
  sõidukile esimese astme kinnituse saamiseks.

2.   Artiklites 
  42
  ja 
  43
  esitatud menetlustega ei
  asendata
  tavalises järjestuses toimuva mitmeastmelise tüübikinnituse mõnda vaheastet ja neid ei
  kohaldata
  sõidukile esimese astme kinnituse saamiseks.

Muudatusettepanek 199

Muudatusettepanek 199

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 46 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 46 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Mittekomplektseid sõidukeid võib turule lasta
  või kasutusele võtta
  , kuid sõiduki registreerimise eest vastutavad riiklikud ametiasutused võivad mitte lubada selliste sõidukite registreerimist ja maanteel kasutamist. | Mittekomplektseid sõidukeid võib turule lasta, kuid sõiduki registreerimise eest vastutavad riiklikud ametiasutused võivad mitte lubada selliste sõidukite registreerimist
  , kasutuselevõttu
  ja maanteel kasutamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Mittekomplektseid sõidukeid võib turule lasta
  või kasutusele võtta
  , kuid sõiduki registreerimise eest vastutavad riiklikud ametiasutused võivad mitte lubada selliste sõidukite registreerimist ja maanteel kasutamist.

või kasutusele võtta

Mittekomplektseid sõidukeid võib turule lasta, kuid sõiduki registreerimise eest vastutavad riiklikud ametiasutused võivad mitte lubada selliste sõidukite registreerimist
  , kasutuselevõttu
  ja maanteel kasutamist.

, kasutuselevõttu

Muudatusettepanek 201

Muudatusettepanek 201

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 47 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Esimene lõik kehtib üksnes sõidukite suhtes, mis olid juba liidu territooriumil ja mida ei olnud veel
  turule lastud,
  registreeritud ega kasutusele võetud, enne kui nende ELi tüübikinnitus kehtivuse kaotas. | Esimene lõik kehtib üksnes sõidukite suhtes, mis olid juba liidu territooriumil ja mida ei olnud veel registreeritud ega kasutusele võetud, enne kui nende ELi tüübikinnitus kehtivuse kaotas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Esimene lõik kehtib üksnes sõidukite suhtes, mis olid juba liidu territooriumil ja mida ei olnud veel
  turule lastud,
  registreeritud ega kasutusele võetud, enne kui nende ELi tüübikinnitus kehtivuse kaotas.

turule lastud,

Esimene lõik kehtib üksnes sõidukite suhtes, mis olid juba liidu territooriumil ja mida ei olnud veel registreeritud ega kasutusele võetud, enne kui nende ELi tüübikinnitus kehtivuse kaotas.

Muudatusettepanek 202

Muudatusettepanek 202

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 3 – lõik 1

Artikkel 47 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tootja, kes soovib seerialõpu sõidukeid lõike 1 kohaselt turule lasta, registreerida või kasutusele võtta, esitab sellekohase taotluse ELi tüübikinnituse andnud liikmesriigi
  riiklikule ametiasutusele
  . Taotluses tuleb märkida tehnilised või majanduslikud põhjused, mille tõttu nimetatud sõidukid ei vasta uutele tüübikinnitusnõuetele, ja see peab sisaldama asjaomaste sõidukite tehasetähist. | Tootja, kes soovib seerialõpu sõidukeid lõike 1 kohaselt turule lasta, registreerida või kasutusele võtta, esitab sellekohase taotluse ELi tüübikinnituse andnud liikmesriigi
  tüübikinnitusasutusele
  . Taotluses tuleb märkida tehnilised või majanduslikud põhjused, mille tõttu nimetatud sõidukid ei vasta uutele tüübikinnitusnõuetele, ja see peab sisaldama asjaomaste sõidukite tehasetähist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tootja, kes soovib seerialõpu sõidukeid lõike 1 kohaselt turule lasta, registreerida või kasutusele võtta, esitab sellekohase taotluse ELi tüübikinnituse andnud liikmesriigi
  riiklikule ametiasutusele
  . Taotluses tuleb märkida tehnilised või majanduslikud põhjused, mille tõttu nimetatud sõidukid ei vasta uutele tüübikinnitusnõuetele, ja see peab sisaldama asjaomaste sõidukite tehasetähist.

riiklikule ametiasutusele

Tootja, kes soovib seerialõpu sõidukeid lõike 1 kohaselt turule lasta, registreerida või kasutusele võtta, esitab sellekohase taotluse ELi tüübikinnituse andnud liikmesriigi
  tüübikinnitusasutusele
  . Taotluses tuleb märkida tehnilised või majanduslikud põhjused, mille tõttu nimetatud sõidukid ei vasta uutele tüübikinnitusnõuetele, ja see peab sisaldama asjaomaste sõidukite tehasetähist.

tüübikinnitusasutusele

Muudatusettepanek 203

Muudatusettepanek 203

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 3 – lõik 2

Artikkel 47 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Asjaomane riiklik
  ametiasutus
  otsustab kolme kuu jooksul alates taotluse kättesaamisest, kas lubada nimetatud sõidukite turulelaskmist, registreerimist ja kasutuselevõttu asjaomase liikmesriigi territooriumil, ja määrab kindlaks sõidukite arvu, millele võib vastava loa anda. | Asjaomane riiklik
  tüübikinnitusasutus
  otsustab kolme kuu jooksul alates taotluse kättesaamisest, kas lubada nimetatud sõidukite turulelaskmist, registreerimist ja kasutuselevõttu asjaomase liikmesriigi territooriumil, ja määrab kindlaks sõidukite arvu, millele võib vastava loa anda. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Asjaomane riiklik
  ametiasutus
  otsustab kolme kuu jooksul alates taotluse kättesaamisest, kas lubada nimetatud sõidukite turulelaskmist, registreerimist ja kasutuselevõttu asjaomase liikmesriigi territooriumil, ja määrab kindlaks sõidukite arvu, millele võib vastava loa anda.

ametiasutus

Asjaomane riiklik
  tüübikinnitusasutus
  otsustab kolme kuu jooksul alates taotluse kättesaamisest, kas lubada nimetatud sõidukite turulelaskmist, registreerimist ja kasutuselevõttu asjaomase liikmesriigi territooriumil, ja määrab kindlaks sõidukite arvu, millele võib vastava loa anda.

tüübikinnitusasutus

Muudatusettepanek 204

Muudatusettepanek 204

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 4

Artikkel 47 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liidus võib
  turule lasta,
  registreerida või kasutusele võtta üksnes neid seerialõpu sõidukeid, millel on kehtiv ja vähemalt kolm kuud alates väljaandmise kuupäevast kehtinud vastavussertifikaat, kuid mille tüübikinnitus on kaotanud kehtivuse artikli 33 lõike 2 punkti a kohaselt. | 4.   Liidus võib registreerida või kasutusele võtta üksnes neid seerialõpu sõidukeid, millel on kehtiv ja vähemalt kolm kuud alates väljaandmise kuupäevast kehtinud vastavussertifikaat, kuid mille tüübikinnitus on kaotanud kehtivuse artikli 33 lõike 2 punkti a kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liidus võib
  turule lasta,
  registreerida või kasutusele võtta üksnes neid seerialõpu sõidukeid, millel on kehtiv ja vähemalt kolm kuud alates väljaandmise kuupäevast kehtinud vastavussertifikaat, kuid mille tüübikinnitus on kaotanud kehtivuse artikli 33 lõike 2 punkti a kohaselt.

4.   Liidus võib registreerida või kasutusele võtta üksnes neid seerialõpu sõidukeid, millel on kehtiv ja vähemalt kolm kuud alates väljaandmise kuupäevast kehtinud vastavussertifikaat, kuid mille tüübikinnitus on kaotanud kehtivuse artikli 33 lõike 2 punkti a kohaselt.

Muudatusettepanek 205

Muudatusettepanek 205

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 6

Artikkel 47 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Liikmesriigid peavad arvestust nende sõidukite tehasetähiste kohta,
  mida
  nad on
  lubanud
  käesoleva artikli kohaselt
  turule lasta, registreerida
  või kasutusele
  võtta
  . | 6.   Liikmesriigid peavad arvestust nende sõidukite tehasetähiste kohta,
  mille
  nad on käesoleva artikli kohaselt
  registreerinud
  või kasutusele
  võtnud
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Liikmesriigid peavad arvestust nende sõidukite tehasetähiste kohta,
  mida
  nad on
  lubanud
  käesoleva artikli kohaselt
  turule lasta, registreerida
  või kasutusele
  võtta
  .

6.   Liikmesriigid peavad arvestust nende sõidukite tehasetähiste kohta,
  mille
  nad on käesoleva artikli kohaselt
  registreerinud
  või kasutusele
  võtnud
  .

Muudatusettepanek 206

Muudatusettepanek 206

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – pealkiri

Artikkel 49 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Riigisiseselt tõsist ohtu kujutavate
  sõidukite, süsteemide, osade või eraldi
  seadmestikega tegelemise menetlus | Selliste
  sõidukite, süsteemide, osade või eraldi
  seadmestike riiklik hindamine, mille puhul kahtlustatakse, et need kujutavad endast tõsist ohtu või ei vasta nõuetele |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Riigisiseselt tõsist ohtu kujutavate
  sõidukite, süsteemide, osade või eraldi
  seadmestikega tegelemise menetlus

Riigisiseselt tõsist ohtu kujutavate

seadmestikega tegelemise menetlus

Selliste
  sõidukite, süsteemide, osade või eraldi
  seadmestike riiklik hindamine, mille puhul kahtlustatakse, et need kujutavad endast tõsist ohtu või ei vasta nõuetele

Selliste

seadmestike riiklik hindamine, mille puhul kahtlustatakse, et need kujutavad endast tõsist ohtu või ei vasta nõuetele

Muudatusettepanek 207

Muudatusettepanek 207

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 1

Artikkel 49 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ühe liikmesriigi
  turujärelevalveasutused, kes
  on
  võtnud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 20 ja käesoleva määruse artikli 8 alusel meetmeid
  või
  omavad piisavalt põhjust
  arvata, et käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluv sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik kujutab tõsist ohtu inimeste tervisele või turvalisusele või muudele käesoleva määrusega hõlmatud avaliku huvi
  kaitse valdkondadele
  ,
  teatavad oma järeldustest viivitamata tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele
  . | 1.   
  Kui
  ühe liikmesriigi
  turujärelevalveasutustel
  on
  turujärelevalvetoimingute või tüübikinnitusasutuse või tootjate esitatud andmete
  või
  saadud kaebuste põhjal alust
  arvata, et käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluv sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik kujutab tõsist ohtu inimeste tervisele või turvalisusele või muudele käesoleva määrusega hõlmatud avaliku huvi
  kaitsega seotud aspektidele või ei vasta käesoleva määruse nõuetele
  ,
  siis hindavad turujärelevalveasutused asjaomase sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavust kõigile käesolevas määruses sätestatud nõuetele. Asjaomased ettevõtjad teevad turujärelevalveasutustega kõigiti koostööd
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ühe liikmesriigi
  turujärelevalveasutused, kes
  on
  võtnud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 20 ja käesoleva määruse artikli 8 alusel meetmeid
  või
  omavad piisavalt põhjust
  arvata, et käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluv sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik kujutab tõsist ohtu inimeste tervisele või turvalisusele või muudele käesoleva määrusega hõlmatud avaliku huvi
  kaitse valdkondadele
  ,
  teatavad oma järeldustest viivitamata tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele
  .

1.   
  Kui
  ühe liikmesriigi
  turujärelevalveasutustel
  on
  turujärelevalvetoimingute või tüübikinnitusasutuse või tootjate esitatud andmete
  või
  saadud kaebuste põhjal alust
  arvata, et käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluv sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik kujutab tõsist ohtu inimeste tervisele või turvalisusele või muudele käesoleva määrusega hõlmatud avaliku huvi
  kaitsega seotud aspektidele või ei vasta käesoleva määruse nõuetele
  ,
  siis hindavad turujärelevalveasutused asjaomase sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavust kõigile käesolevas määruses sätestatud nõuetele. Asjaomased ettevõtjad teevad turujärelevalveasutustega kõigiti koostööd
  .

Muudatusettepanek 208

Muudatusettepanek 208

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 2 – lõik 1

Artikkel 49 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lõikes 1 osutatud tüübikinnitusasutus koostab seoses asjaomase sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga hinnangu, mis hõlmab kõiki käesolevas määruses kehtestatud nõudeid. Asjaomased ettevõtjad teevad kinnitus- ja turujärelevalveasutusega tihedat koostööd. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lõikes 1 osutatud tüübikinnitusasutus koostab seoses asjaomase sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga hinnangu, mis hõlmab kõiki käesolevas määruses kehtestatud nõudeid. Asjaomased ettevõtjad teevad kinnitus- ja turujärelevalveasutusega tihedat koostööd.

Lõikes 1 osutatud tüübikinnitusasutus koostab seoses asjaomase sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestikuga hinnangu, mis hõlmab kõiki käesolevas määruses kehtestatud nõudeid. Asjaomased ettevõtjad teevad kinnitus- ja turujärelevalveasutusega tihedat koostööd.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 209

Muudatusettepanek 209

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 49 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Toote riskihindamise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 20. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Toote riskihindamise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 20.

Toote riskihindamise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 20.

Muudatusettepanek 210

Muudatusettepanek 210

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 2 – lõik 3

Artikkel 49 – lõige 2 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teises lõigus osutatud piiravate meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 21. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Teises lõigus osutatud piiravate meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 21.

Teises lõigus osutatud piiravate meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 21.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 211

Muudatusettepanek 211

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 3

Artikkel 49 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Asjaomane tüübikinnitusasutus teatab komisjonile ja teistele liikmesriikidele lõikes 1 osutatud hindamistulemustest ja meetmetest, mille võtmist ettevõtjalt nõuti. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Asjaomane tüübikinnitusasutus teatab komisjonile ja teistele liikmesriikidele lõikes 1 osutatud hindamistulemustest ja meetmetest, mille võtmist ettevõtjalt nõuti.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 212

Muudatusettepanek 212

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 a (uus)

Artikkel 49 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 49a |
| | Tõsist ohtu kujutavate või nõuetele mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestikega tegelemise riiklik menetlus |
| | 1.
     
  Kui mõne liikmesriigi turujärelevalveasutus leiab artikli 49 kohase hindamise järel, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik kujutab tõsist ohtu inimeste tervisele või turvalisusele või muudele käesoleva määrusega hõlmatud avaliku huvi kaitsega seotud aspektidele või ei vasta käesoleva määruse nõuetele, nõuab ta viivitamatult, et asjaomane ettevõtja võtaks kõik asjakohased parandusmeetmed selle tagamiseks, et asjaomane sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik selle turulelaskmisel, registreerimisel või kasutuselevõtmisel ei kujutaks endast enam seda ohtu ja ei oleks enam nõuetele mittevastav. |
| | 2.
     
  Ettevõtja tagab kooskõlas artiklites 11–19 osutatud kohustustega, et kõikide tema poolt liidus turule lastud, registreeritud või kasutusele võetud asjaomaste sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike suhtes võetakse kõik asjakohased parandusmeetmed. |
| | 3.
     
  Kui ettevõtja ei võta lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul piisavaid parandusmeetmeid või kui ohu tõttu tuleb kiiresti tegutseda, võtavad riiklikud ametiasutused kõik asjakohased ajutised piiravad meetmed, et keelata asjaomaste sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike nende riigisisesel turul kättesaadavaks tegemine, registreerimine või kasutuselevõtt või seda piirata, need turult kõrvaldada või tagasi võtta. |
| | Käesolevas lõikes osutatud piiravate meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 21. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 49a

Artikkel 49a

Tõsist ohtu kujutavate või nõuetele mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestikega tegelemise riiklik menetlus

Tõsist ohtu kujutavate või nõuetele mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestikega tegelemise riiklik menetlus

1.
     
  Kui mõne liikmesriigi turujärelevalveasutus leiab artikli 49 kohase hindamise järel, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik kujutab tõsist ohtu inimeste tervisele või turvalisusele või muudele käesoleva määrusega hõlmatud avaliku huvi kaitsega seotud aspektidele või ei vasta käesoleva määruse nõuetele, nõuab ta viivitamatult, et asjaomane ettevõtja võtaks kõik asjakohased parandusmeetmed selle tagamiseks, et asjaomane sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik selle turulelaskmisel, registreerimisel või kasutuselevõtmisel ei kujutaks endast enam seda ohtu ja ei oleks enam nõuetele mittevastav.

2.
     
  Ettevõtja tagab kooskõlas artiklites 11–19 osutatud kohustustega, et kõikide tema poolt liidus turule lastud, registreeritud või kasutusele võetud asjaomaste sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike suhtes võetakse kõik asjakohased parandusmeetmed.

3.
     
  Kui ettevõtja ei võta lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul piisavaid parandusmeetmeid või kui ohu tõttu tuleb kiiresti tegutseda, võtavad riiklikud ametiasutused kõik asjakohased ajutised piiravad meetmed, et keelata asjaomaste sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike nende riigisisesel turul kättesaadavaks tegemine, registreerimine või kasutuselevõtt või seda piirata, need turult kõrvaldada või tagasi võtta.

Käesolevas lõikes osutatud piiravate meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 21.

Käesolevas lõikes osutatud piiravate meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 21.

Muudatusettepanek 213

Muudatusettepanek 213

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – pealkiri

Artikkel 50 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teatamis- ja vastuväitemenetlused seoses liikmesriigi
  tasandil
  võetud piiravate meetmetega | ELi
  tasandil
  võetavad parandus- ja piiravad meetmed |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Teatamis- ja vastuväitemenetlused seoses liikmesriigi
  tasandil
  võetud piiravate meetmetega

Teatamis- ja vastuväitemenetlused seoses liikmesriigi

võetud piiravate meetmetega

ELi
  tasandil
  võetavad parandus- ja piiravad meetmed

ELi

võetavad parandus- ja piiravad meetmed

Muudatusettepanek 214

Muudatusettepanek 214

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 50 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Riiklikud ametiasutused teatavad
  artikli
  49
  lõigete 1 ja
  5
  alusel
  võetud piiravatest meetmetest
  viivitamata
  komisjonile
  ja
  teistele liikmesriikidele
  . | Liikmesriik, kes võtab
  artikli 
  50
  lõigete 1 ja 
  3
  alusel
  parandus- ja piiravaid meetmeid, teavitab sellest
  viivitamata
  komisjoni
  ja
  teisi liikmesriike määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 22 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu. Asjaomane liikmesriik teatab oma järeldused viivitamata ka tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Riiklikud ametiasutused teatavad
  artikli
  49
  lõigete 1 ja
  5
  alusel
  võetud piiravatest meetmetest
  viivitamata
  komisjonile
  ja
  teistele liikmesriikidele
  .

Riiklikud ametiasutused teatavad

49

5

võetud piiravatest meetmetest

komisjonile

teistele liikmesriikidele

Liikmesriik, kes võtab
  artikli 
  50
  lõigete 1 ja 
  3
  alusel
  parandus- ja piiravaid meetmeid, teavitab sellest
  viivitamata
  komisjoni
  ja
  teisi liikmesriike määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 22 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu. Asjaomane liikmesriik teatab oma järeldused viivitamata ka tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele
  .

Liikmesriik, kes võtab

50

3

parandus- ja piiravaid meetmeid, teavitab sellest

komisjoni

teisi liikmesriike määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 22 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu. Asjaomane liikmesriik teatab oma järeldused viivitamata ka tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele

Muudatusettepanek 215

Muudatusettepanek 215

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 50 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Esitatud teave peab hõlmama kõiki andmeid, eelkõige
  mittevastavate
  sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike identifitseerimiseks vajalikke andmeid, toodete päritolu,
  väidetava
  mittevastavuse ja riski olemust, võetud riiklike piiravate meetmete iseloomu ja kestust, samuti asjaomase ettevõtja esitatud seisukohti. | 2.
     Esitatud teave peab hõlmama kõiki andmeid, eelkõige
  asjaomaste
  sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike identifitseerimiseks vajalikke andmeid, toodete päritolu, mittevastavuse ja
  /või
  riski olemust, võetud riiklike
  parandus- ja
  piiravate meetmete iseloomu ja kestust, samuti asjaomase ettevõtja esitatud seisukohti.
  Selles märgitakse ühtlasi, kas risk on tingitud ühest või mitmest alljärgnevast tegurist: |
| | a) | sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike mittevastavus nõuetele, mis on seotud inimeste tervise ja turvalisusega, keskkonnakaitsega või muude käesolevas määruses sätestatud avalike huvide kaitse valdkondadega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Esitatud teave peab hõlmama kõiki andmeid, eelkõige
  mittevastavate
  sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike identifitseerimiseks vajalikke andmeid, toodete päritolu,
  väidetava
  mittevastavuse ja riski olemust, võetud riiklike piiravate meetmete iseloomu ja kestust, samuti asjaomase ettevõtja esitatud seisukohti.

mittevastavate

väidetava

2.
     Esitatud teave peab hõlmama kõiki andmeid, eelkõige
  asjaomaste
  sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike identifitseerimiseks vajalikke andmeid, toodete päritolu, mittevastavuse ja
  /või
  riski olemust, võetud riiklike
  parandus- ja
  piiravate meetmete iseloomu ja kestust, samuti asjaomase ettevõtja esitatud seisukohti.
  Selles märgitakse ühtlasi, kas risk on tingitud ühest või mitmest alljärgnevast tegurist:

a)

a)

sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike mittevastavus nõuetele, mis on seotud inimeste tervise ja turvalisusega, keskkonnakaitsega või muude käesolevas määruses sätestatud avalike huvide kaitse valdkondadega;

sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike mittevastavus nõuetele, mis on seotud inimeste tervise ja turvalisusega, keskkonnakaitsega või muude käesolevas määruses sätestatud avalike huvide kaitse valdkondadega;

| b) | puudused IV lisas loetletud asjaomastes õigusaktides. |
| --- | --- |

b)

b)

puudused IV lisas loetletud asjaomastes õigusaktides.

puudused IV lisas loetletud asjaomastes õigusaktides.

Muudatusettepanek 216

Muudatusettepanek 216

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 2

Artikkel 50 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  Artikli 49 lõikes 1 osutatud tüübikinnitusasutus märgib, kas mittevastavus on tingitud ühest või mitmest alljärgnevast tegurist: | välja jäetud |
| (a) | sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike mittevastavus nõuetele, mis on seotud inimeste tervise ja turvalisusega, keskkonnakaitsega või muude käesolevas määruses sätestatud avalike huvide kaitse valdkondadega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Artikli 49 lõikes 1 osutatud tüübikinnitusasutus märgib, kas mittevastavus on tingitud ühest või mitmest alljärgnevast tegurist:

välja jäetud

välja jäetud

(a)

(a)

sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike mittevastavus nõuetele, mis on seotud inimeste tervise ja turvalisusega, keskkonnakaitsega või muude käesolevas määruses sätestatud avalike huvide kaitse valdkondadega;

sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike mittevastavus nõuetele, mis on seotud inimeste tervise ja turvalisusega, keskkonnakaitsega või muude käesolevas määruses sätestatud avalike huvide kaitse valdkondadega;

| (b) | puudused IV lisas loetletud asjaomastes õigusaktides. |
| --- | --- |

(b)

(b)

puudused IV lisas loetletud asjaomastes õigusaktides.

puudused IV lisas loetletud asjaomastes õigusaktides.

Muudatusettepanek 217

Muudatusettepanek 217

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 3

Artikkel 50 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Kõik liikmesriigid peale menetluse algatanud liikmesriigi teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele ühe kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud teabe kättesaamist kõikidest võetud piiravatest meetmetest ja esitavad kogu nende käsutuses oleva lisateabe seoses asjaomaste sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike mittevastavusega ning oma vastuväited, kui nad ei ole teatatud riikliku meetmega nõus. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Kõik liikmesriigid peale menetluse algatanud liikmesriigi teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele ühe kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud teabe kättesaamist kõikidest võetud piiravatest meetmetest ja esitavad kogu nende käsutuses oleva lisateabe seoses asjaomaste sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike mittevastavusega ning oma vastuväited, kui nad ei ole teatatud riikliku meetmega nõus.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 218

Muudatusettepanek 218

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 50 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kui ühe kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud teavitamist ei ole teised liikmesriigid ega komisjon esitanud vastuväiteid seoses liikmesriigi võetud parandus- või piirava meetmega, siis loetakse meede põhjendatuks. Teised liikmesriigid tagavad, et asjaomase sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku suhtes võetakse viivitamata samaväärsed parandus- või piiravad meetmed. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Kui ühe kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud teavitamist ei ole teised liikmesriigid ega komisjon esitanud vastuväiteid seoses liikmesriigi võetud parandus- või piirava meetmega, siis loetakse meede põhjendatuks. Teised liikmesriigid tagavad, et asjaomase sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku suhtes võetakse viivitamata samaväärsed parandus- või piiravad meetmed.

Muudatusettepanek 219

Muudatusettepanek 219

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 4

Artikkel 50 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui ühe kuu jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 1 osutatud
  teabe kättesaamist
  on teine liikmesriik või komisjon esitanud vastuväite seoses liikmesriigi võetud piirava meetmega, siis
  hindab
  komisjon
  meedet vastavalt artiklile 51
  . | 4.   Kui ühe kuu jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 1 osutatud
  teavitamist
  on teine liikmesriik või komisjon esitanud vastuväite seoses liikmesriigi võetud
  parandus- või
  piirava meetmega
  või kui komisjon on leidnud, et riiklik meede on liidu õigusaktidega vastuolus
  , siis
  konsulteerib
  komisjon
  viivitamata asjaomaste liikmesriikidega ja asjaomase ettevõtja või asjaomaste ettevõtjatega
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kui ühe kuu jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 1 osutatud
  teabe kättesaamist
  on teine liikmesriik või komisjon esitanud vastuväite seoses liikmesriigi võetud piirava meetmega, siis
  hindab
  komisjon
  meedet vastavalt artiklile 51
  .

4.   Kui ühe kuu jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 1 osutatud
  teavitamist
  on teine liikmesriik või komisjon esitanud vastuväite seoses liikmesriigi võetud
  parandus- või
  piirava meetmega
  või kui komisjon on leidnud, et riiklik meede on liidu õigusaktidega vastuolus
  , siis
  konsulteerib
  komisjon
  viivitamata asjaomaste liikmesriikidega ja asjaomase ettevõtja või asjaomaste ettevõtjatega
  .

Muudatusettepanek 220

Muudatusettepanek 220

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 5

Artikkel 50 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   
  Kui ühe kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud teabe kättesaamist ei ole teised liikmesriigid ega komisjon esitanud vastuväiteid seoses liikmesriigi võetud piirava meetmega, siis loetakse meede põhjendatuks. Teised liikmesriigid tagavad, et asjaomase sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku suhtes võetakse sarnased piiravad meetmed. | 5.   
  Kõnealuse konsulteerimise tulemuste põhjal võtab komisjon vastu rakendusaktid liidu tasandil võetavate ühtlustatud parandus- või piiravate meetmete kohta. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |
| | Komisjon adresseerib need rakendusaktid kõikidele liikmesriikidele ning edastab need viivitamata asjaomastele ettevõtjatele. Liikmesriigid hakkavad neid rakendusakte kohaldama viivitamata. Nad teavitavad sellest vastavalt komisjoni. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   
  Kui ühe kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud teabe kättesaamist ei ole teised liikmesriigid ega komisjon esitanud vastuväiteid seoses liikmesriigi võetud piirava meetmega, siis loetakse meede põhjendatuks. Teised liikmesriigid tagavad, et asjaomase sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku suhtes võetakse sarnased piiravad meetmed.

5.   
  Kõnealuse konsulteerimise tulemuste põhjal võtab komisjon vastu rakendusaktid liidu tasandil võetavate ühtlustatud parandus- või piiravate meetmete kohta. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Komisjon adresseerib need rakendusaktid kõikidele liikmesriikidele ning edastab need viivitamata asjaomastele ettevõtjatele. Liikmesriigid hakkavad neid rakendusakte kohaldama viivitamata. Nad teavitavad sellest vastavalt komisjoni.

Komisjon adresseerib need rakendusaktid kõikidele liikmesriikidele ning edastab need viivitamata asjaomastele ettevõtjatele. Liikmesriigid hakkavad neid rakendusakte kohaldama viivitamata. Nad teavitavad sellest vastavalt komisjoni.

Muudatusettepanek 221

Muudatusettepanek 221

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 50 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Kui komisjon leiab, et riiklik meede ei ole põhjendatud, võtab komisjon vastu rakendusaktid, milles nõutakse, et asjaomane liikmesriik tühistaks meetme või kohandaks seda. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Kui komisjon leiab, et riiklik meede ei ole põhjendatud, võtab komisjon vastu rakendusaktid, milles nõutakse, et asjaomane liikmesriik tühistaks meetme või kohandaks seda. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 222

Muudatusettepanek 222

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 5 b (uus)

Artikkel 50 – lõige 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Kui riiklik meede loetakse põhjendatuks ning mittevastavuse risk on seotud puudustega IV lisas osutatud õigusaktides, esitab komisjon: |
| | a) | õigusaktide puhul vajalikud ettepanekud asjakohaste õigusaktide muutmiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5b.
     
  Kui riiklik meede loetakse põhjendatuks ning mittevastavuse risk on seotud puudustega IV lisas osutatud õigusaktides, esitab komisjon:

a)

a)

õigusaktide puhul vajalikud ettepanekud asjakohaste õigusaktide muutmiseks;

õigusaktide puhul vajalikud ettepanekud asjakohaste õigusaktide muutmiseks;

| b) | UNECE eeskirjade puhul asjakohaste UNECE eeskirjade muudatusettepanekud kooskõlas nõukogu otsuse 97/836/EÜ III lisa sätetega. |
| --- | --- |

b)

b)

UNECE eeskirjade puhul asjakohaste UNECE eeskirjade muudatusettepanekud kooskõlas nõukogu otsuse 97/836/EÜ III lisa sätetega.

UNECE eeskirjade puhul asjakohaste UNECE eeskirjade muudatusettepanekud kooskõlas nõukogu otsuse 97/836/EÜ III lisa sätetega.

Muudatusettepanek 223

Muudatusettepanek 223

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51

Artikkel 51

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 51 | välja jäetud |
| Liidu kaitsemenetlus | |
| 1.
     
  Kui artikli 50 lõigetes 3 ja 4 sätestatud menetluse käigus on esitatud liikmesriigi võetud piirava meetme suhtes vastuväiteid või kui komisjon on leidnud, et riiklik meede on liidu õigusaktidega vastuolus, siis pärast konsulteerimist liikmesriikidega ja asjaomase ettevõtja või asjaomaste ettevõtjatega koostab komisjon viivitamata hinnangu riikliku meetme kohta. Hindamise tulemuste põhjal võtab komisjon vastu otsuse selle kohta, kas riiklik meede on õigustatud või mitte. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | |
| Komisjon adresseerib oma otsuse kõikidele liikmesriikidele ning edastab selle viivitamata asjaomastele ettevõtjatele. Liikmesriigid rakendavad komisjoni otsuse viivitamata ja teatavad sellest komisjonile. | |
| 2.
     
  Kui komisjon leiab, et riiklik meede on põhjendatud, siis võtavad kõik liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike oma turgudelt kõrvaldamine, ja teatavad sellest komisjonile. Kui komisjon leiab, et riiklik meede ei ole põhjendatud, tühistab asjaomane liikmesriik selle või kohandab seda vastavalt lõikes 1 osutatud komisjoni otsusele. | |
| 3.
     
  Kui riiklik meede loetakse põhjendatuks ning see on seotud puudustega IV lisas loetletud õigusaktides, teeb komisjon ettepaneku järgmiste asjakohaste meetmete võtmiseks: | |
| (a) | õigusaktide puhul teeb komisjon vajalikud ettepanekud asjaomaste õigusaktide muutmiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 51

Artikkel 51

välja jäetud

välja jäetud

Liidu kaitsemenetlus

Liidu kaitsemenetlus

1.
     
  Kui artikli 50 lõigetes 3 ja 4 sätestatud menetluse käigus on esitatud liikmesriigi võetud piirava meetme suhtes vastuväiteid või kui komisjon on leidnud, et riiklik meede on liidu õigusaktidega vastuolus, siis pärast konsulteerimist liikmesriikidega ja asjaomase ettevõtja või asjaomaste ettevõtjatega koostab komisjon viivitamata hinnangu riikliku meetme kohta. Hindamise tulemuste põhjal võtab komisjon vastu otsuse selle kohta, kas riiklik meede on õigustatud või mitte. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Komisjon adresseerib oma otsuse kõikidele liikmesriikidele ning edastab selle viivitamata asjaomastele ettevõtjatele. Liikmesriigid rakendavad komisjoni otsuse viivitamata ja teatavad sellest komisjonile.

Komisjon adresseerib oma otsuse kõikidele liikmesriikidele ning edastab selle viivitamata asjaomastele ettevõtjatele. Liikmesriigid rakendavad komisjoni otsuse viivitamata ja teatavad sellest komisjonile.

2.
     
  Kui komisjon leiab, et riiklik meede on põhjendatud, siis võtavad kõik liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike oma turgudelt kõrvaldamine, ja teatavad sellest komisjonile. Kui komisjon leiab, et riiklik meede ei ole põhjendatud, tühistab asjaomane liikmesriik selle või kohandab seda vastavalt lõikes 1 osutatud komisjoni otsusele.

3.
     
  Kui riiklik meede loetakse põhjendatuks ning see on seotud puudustega IV lisas loetletud õigusaktides, teeb komisjon ettepaneku järgmiste asjakohaste meetmete võtmiseks:

(a)

(a)

õigusaktide puhul teeb komisjon vajalikud ettepanekud asjaomaste õigusaktide muutmiseks;

õigusaktide puhul teeb komisjon vajalikud ettepanekud asjaomaste õigusaktide muutmiseks;

| (b) | UNECE eeskirjade puhul esitab komisjon asjakohaste UNECE eeskirjade muudatusettepanekud kooskõlas nõukogu otsuse 97/836/EÜ II lisa sätetega. |
| --- | --- |

(b)

(b)

UNECE eeskirjade puhul esitab komisjon asjakohaste UNECE eeskirjade muudatusettepanekud kooskõlas nõukogu otsuse 97/836/EÜ II lisa sätetega.

UNECE eeskirjade puhul esitab komisjon asjakohaste UNECE eeskirjade muudatusettepanekud kooskõlas nõukogu otsuse 97/836/EÜ II lisa sätetega.

Muudatusettepanek 224

Muudatusettepanek 224

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51 a (uus)

Artikkel 51 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 51a |
| | Komisjoni järelevalvetoimingute alusel võetavad parandus- ja piiravad meetmed |
| | 1.
     
  Kui komisjon pärast artikli 9 kohaseid kontrolle leiab, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik kujutab endast tõsist ohtu inimeste tervisele või turvalisusele või muudele käesoleva määrusega hõlmatud avaliku huvi kaitsega seotud aspektidele või ei vasta käesoleva määruse nõuetele, nõuab ta viivitamatult, et asjaomane ettevõtja võtaks kõik asjakohased parandusmeetmed tagamaks, et asjaomane sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik ei kujutaks selle turulelaskmisel, registreerimisel või kasutuselevõtmisel endast enam seda ohtu ja ei oleks enam nõuetele mittevastav. |
| | Kui ettevõtja ei võta esimeses lõigus osutatud tähtaja jooksul piisavaid parandusmeetmeid või kui ohu tõttu tuleb kiiresti tegutseda, võtab komisjon vastu rakendusaktid, milles sätestatakse liidu mis tahes parandus- või piiravad meetmed, mille võtmist ta peab liidu tasandil vajalikuks. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |
| | Komisjon adresseerib need rakendusaktid kõikidele liikmesriikidele ning edastab need viivitamata asjaomastele ettevõtjatele. Liikmesriigid hakkavad neid rakendusakte kohaldama viivitamata. Nad teavitavad sellest vastavalt komisjoni. |
| | 2.
     
  Kui oht või mittevastavus on seotud puudustega IV lisas osutatud õigusaktides, esitab komisjon: |
| | a) | õigusaktide puhul vajalikud ettepanekud asjakohaste õigusaktide muutmiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 51a

Artikkel 51a

Komisjoni järelevalvetoimingute alusel võetavad parandus- ja piiravad meetmed

Komisjoni järelevalvetoimingute alusel võetavad parandus- ja piiravad meetmed

1.
     
  Kui komisjon pärast artikli 9 kohaseid kontrolle leiab, et sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik kujutab endast tõsist ohtu inimeste tervisele või turvalisusele või muudele käesoleva määrusega hõlmatud avaliku huvi kaitsega seotud aspektidele või ei vasta käesoleva määruse nõuetele, nõuab ta viivitamatult, et asjaomane ettevõtja võtaks kõik asjakohased parandusmeetmed tagamaks, et asjaomane sõiduk, süsteem, osa või eraldi seadmestik ei kujutaks selle turulelaskmisel, registreerimisel või kasutuselevõtmisel endast enam seda ohtu ja ei oleks enam nõuetele mittevastav.

Kui ettevõtja ei võta esimeses lõigus osutatud tähtaja jooksul piisavaid parandusmeetmeid või kui ohu tõttu tuleb kiiresti tegutseda, võtab komisjon vastu rakendusaktid, milles sätestatakse liidu mis tahes parandus- või piiravad meetmed, mille võtmist ta peab liidu tasandil vajalikuks. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Kui ettevõtja ei võta esimeses lõigus osutatud tähtaja jooksul piisavaid parandusmeetmeid või kui ohu tõttu tuleb kiiresti tegutseda, võtab komisjon vastu rakendusaktid, milles sätestatakse liidu mis tahes parandus- või piiravad meetmed, mille võtmist ta peab liidu tasandil vajalikuks. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Komisjon adresseerib need rakendusaktid kõikidele liikmesriikidele ning edastab need viivitamata asjaomastele ettevõtjatele. Liikmesriigid hakkavad neid rakendusakte kohaldama viivitamata. Nad teavitavad sellest vastavalt komisjoni.

Komisjon adresseerib need rakendusaktid kõikidele liikmesriikidele ning edastab need viivitamata asjaomastele ettevõtjatele. Liikmesriigid hakkavad neid rakendusakte kohaldama viivitamata. Nad teavitavad sellest vastavalt komisjoni.

2.
     
  Kui oht või mittevastavus on seotud puudustega IV lisas osutatud õigusaktides, esitab komisjon:

a)

a)

õigusaktide puhul vajalikud ettepanekud asjakohaste õigusaktide muutmiseks;

õigusaktide puhul vajalikud ettepanekud asjakohaste õigusaktide muutmiseks;

| b) | UNECE eeskirjade puhul asjakohaste UNECE eeskirjade muudatusettepanekud kooskõlas nõukogu otsuse 97/836/EÜ III lisa sätetega. |
| --- | --- |

b)

b)

UNECE eeskirjade puhul asjakohaste UNECE eeskirjade muudatusettepanekud kooskõlas nõukogu otsuse 97/836/EÜ III lisa sätetega.

UNECE eeskirjade puhul asjakohaste UNECE eeskirjade muudatusettepanekud kooskõlas nõukogu otsuse 97/836/EÜ III lisa sätetega.

Muudatusettepanek 225

Muudatusettepanek 225

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 52

Artikkel 52

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 52 | välja jäetud |
| Nõuetele vastavad sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud, mis kujutavad endast tõsist ohtu turvalisusele või suurt kahju tervisele ja keskkonnale | |
| 1.
     
  Kui liikmesriik leiab pärast artikli 49 lõike 1 kohast hindamist, et kuigi sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud on kohaldatavate nõuetega kooskõlas või on nõuetekohaselt märgistatud, kaasneb nendega siiski tõsine oht turvalisusele või need võivad tõsiselt kahjustada keskkonda või inimeste tervist, siis nõuab ta, et asjaomane ettevõtja võtaks kõik asjakohased parandusmeetmed tagamaks, et kõnealused sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud ei põhjusta turulelaskmisel, registreerimisel või kasutuselevõtul enam kõnealust ohtu, või võtaks piiravaid meetmeid, et kõrvaldada sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud turult või võtta need tagasi mõistliku aja jooksul, sõltuvalt ohu olemusest. | |
| Liikmesriik võib keelduda selliste sõidukite registreerimisest senikaua, kui ettevõtja on võtnud kõik asjakohased parandusmeetmed. | |
| 2.
     
  Ettevõtja tagab, et kõikide lõikes 1 osutatud sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike suhtes võetakse asjakohased parandusmeetmed. | |
| 3.
     
  Liikmesriik edastab ühe kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud nõudmist komisjonile ja teistele liikmesriikidele kogu olemasoleva teabe, eelkõige andmed, mis on vajalikud asjaomaste sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike identifitseerimiseks, sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike päritolu ja turustusahela identifitseerimiseks ning andmed nendega seotud ohu ning riigisiseselt võetud piiravate meetmete olemuse ja kestuse kohta. | |
| 4.
     
  Komisjon konsulteerib viivitamata liikmesriikide ja asjaomase ettevõtja või asjaomaste ettevõtjatega ning eelkõige tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusega ja hindab võetud riiklikke meetmeid. Nimetatud hinnangu põhjal otsustab komisjon, kas lõikes 1 osutatud riiklik meede loetakse põhjendatuks või mitte, ning vajaduse korral teeb ettepaneku asjakohaste meetmete kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | |
| 5.
     
  Komisjon adresseerib oma otsuse kõikidele liikmesriikidele ning edastab selle viivitamata asjaomasele ettevõtjale või asjaomastele ettevõtjatele. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 52

Artikkel 52

välja jäetud

välja jäetud

Nõuetele vastavad sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud, mis kujutavad endast tõsist ohtu turvalisusele või suurt kahju tervisele ja keskkonnale

Nõuetele vastavad sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud, mis kujutavad endast tõsist ohtu turvalisusele või suurt kahju tervisele ja keskkonnale

1.
     
  Kui liikmesriik leiab pärast artikli 49 lõike 1 kohast hindamist, et kuigi sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud on kohaldatavate nõuetega kooskõlas või on nõuetekohaselt märgistatud, kaasneb nendega siiski tõsine oht turvalisusele või need võivad tõsiselt kahjustada keskkonda või inimeste tervist, siis nõuab ta, et asjaomane ettevõtja võtaks kõik asjakohased parandusmeetmed tagamaks, et kõnealused sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud ei põhjusta turulelaskmisel, registreerimisel või kasutuselevõtul enam kõnealust ohtu, või võtaks piiravaid meetmeid, et kõrvaldada sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud turult või võtta need tagasi mõistliku aja jooksul, sõltuvalt ohu olemusest.

Liikmesriik võib keelduda selliste sõidukite registreerimisest senikaua, kui ettevõtja on võtnud kõik asjakohased parandusmeetmed.

Liikmesriik võib keelduda selliste sõidukite registreerimisest senikaua, kui ettevõtja on võtnud kõik asjakohased parandusmeetmed.

2.
     
  Ettevõtja tagab, et kõikide lõikes 1 osutatud sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike suhtes võetakse asjakohased parandusmeetmed.

3.
     
  Liikmesriik edastab ühe kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud nõudmist komisjonile ja teistele liikmesriikidele kogu olemasoleva teabe, eelkõige andmed, mis on vajalikud asjaomaste sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike identifitseerimiseks, sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike päritolu ja turustusahela identifitseerimiseks ning andmed nendega seotud ohu ning riigisiseselt võetud piiravate meetmete olemuse ja kestuse kohta.

4.
     
  Komisjon konsulteerib viivitamata liikmesriikide ja asjaomase ettevõtja või asjaomaste ettevõtjatega ning eelkõige tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusega ja hindab võetud riiklikke meetmeid. Nimetatud hinnangu põhjal otsustab komisjon, kas lõikes 1 osutatud riiklik meede loetakse põhjendatuks või mitte, ning vajaduse korral teeb ettepaneku asjakohaste meetmete kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

5.
     
  Komisjon adresseerib oma otsuse kõikidele liikmesriikidele ning edastab selle viivitamata asjaomasele ettevõtjale või asjaomastele ettevõtjatele.

Muudatusettepanek 226

Muudatusettepanek 226

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 53

Artikkel 53

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 53 | välja jäetud |
| Üldsätted mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta | |
| 1.
     
  Kui sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud, millel on olemas vastavussertifikaat või millele on kantud tüübikinnitusmärk, ei vasta tüübikinnituse saanud tüübile või ei ole kooskõlas käesoleva määrusega või said tüübikinnituse ebaõigete andmete alusel, võivad tüübikinnitusasutused, turujärelevalveasutused või komisjon võtta senikauaks, kuni asjaomane ettevõtja on võtnud kõik vajalikud parandusmeetmed, et tagada sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike vastavusseviimine, võtta kooskõlas määruse (EÜ) nr 765/2008 artikliga 21 vajalikke piiravaid meetmeid, et piirata või takistada mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike turul kättesaadavaks tegemist, registreerimist või kasutuselevõttu või need turult kõrvaldada või tagasi võtta, kaasa arvatud tüübikinnituse tühistamine ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutuse poolt. | |
| 2.
     
  Lõike 1 kohaldamisel käsitatakse kõrvalekaldeid ELi tüübikinnitustunnistuse või infopaketi andmetest kinnitatud tüübile mittevastavusena. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 53

Artikkel 53

välja jäetud

välja jäetud

Üldsätted mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta

Üldsätted mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike kohta

1.
     
  Kui sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud, millel on olemas vastavussertifikaat või millele on kantud tüübikinnitusmärk, ei vasta tüübikinnituse saanud tüübile või ei ole kooskõlas käesoleva määrusega või said tüübikinnituse ebaõigete andmete alusel, võivad tüübikinnitusasutused, turujärelevalveasutused või komisjon võtta senikauaks, kuni asjaomane ettevõtja on võtnud kõik vajalikud parandusmeetmed, et tagada sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike vastavusseviimine, võtta kooskõlas määruse (EÜ) nr 765/2008 artikliga 21 vajalikke piiravaid meetmeid, et piirata või takistada mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike turul kättesaadavaks tegemist, registreerimist või kasutuselevõttu või need turult kõrvaldada või tagasi võtta, kaasa arvatud tüübikinnituse tühistamine ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutuse poolt.

2.
     
  Lõike 1 kohaldamisel käsitatakse kõrvalekaldeid ELi tüübikinnitustunnistuse või infopaketi andmetest kinnitatud tüübile mittevastavusena.

Muudatusettepanek 227

Muudatusettepanek 227

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – pealkiri

Artikkel 54 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestikega seotud teatamis- ja vastuväitemenetlused | Mittevastav ELi tüübikinnitus |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestikega seotud teatamis- ja vastuväitemenetlused

Mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestikega seotud teatamis- ja vastuväitemenetlused

Mittevastav ELi tüübikinnitus

Mittevastav ELi tüübikinnitus

Muudatusettepanek 228

Muudatusettepanek 228

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 1

Artikkel 54 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui tüübikinnitusasutus
  või turujärelevalveasutus
  leiab, et
  sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud ei ole kooskõlas käesoleva määrusega või et tüübikinnitus on
  antud
  ebaõigete andmete alusel või et sõidukid
  ,
  süsteemid, osad või eraldi seadmestikud, millel on olemas vastavussertifikaat või millele on kantud tüübikinnitusmärk
  ,
  ei vasta
  tüübikinnituse
  saanud tüübile
  ,
  võib ta võtta artikli 53 lõike 1 kohaselt kõik asjakohased piiravad meetmed
  . | 1.   Kui tüübikinnitusasutus leiab, et antud
  tüübikinnitus ei vasta käesolevale määrusele
  ,
  keeldub ta niisuguse tüübikinnituse tunnustamisest. Ta teavitab tüübikinnitusasutusest
  ,
  kes ELi
  tüübikinnituse
  andis
  ,
  teisi liikmesriike ning komisjoni
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui tüübikinnitusasutus
  või turujärelevalveasutus
  leiab, et
  sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud ei ole kooskõlas käesoleva määrusega või et tüübikinnitus on
  antud
  ebaõigete andmete alusel või et sõidukid
  ,
  süsteemid, osad või eraldi seadmestikud, millel on olemas vastavussertifikaat või millele on kantud tüübikinnitusmärk
  ,
  ei vasta
  tüübikinnituse
  saanud tüübile
  ,
  võib ta võtta artikli 53 lõike 1 kohaselt kõik asjakohased piiravad meetmed
  .

1.   Kui tüübikinnitusasutus leiab, et antud
  tüübikinnitus ei vasta käesolevale määrusele
  ,
  keeldub ta niisuguse tüübikinnituse tunnustamisest. Ta teavitab tüübikinnitusasutusest
  ,
  kes ELi
  tüübikinnituse
  andis
  ,
  teisi liikmesriike ning komisjoni
  .

Muudatusettepanek 229

Muudatusettepanek 229

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 2

Artikkel 54 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Samuti nõuab tüübikinnitusasutus, turujärelevalveasutus või komisjon, et
  ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus
  kontrolliks, et tootmises olevad sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud vastavad jätkuvalt
  tüübikinnituse
  saanud tüübile või et juba turule lastud sõidukid
  ,
  süsteemid, osad või eraldi seadmestikud viidaks vajaduse korral taas nõuetega vastavusse
  . | 2.   
  Kui ühe kuu jooksul pärast teavitamist kinnitab
  ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus tüübikinnituse
  mittevastavust
  ,
  tühistab see tüübikinnitusasutus tüübikinnituse
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Samuti nõuab tüübikinnitusasutus, turujärelevalveasutus või komisjon, et
  ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus
  kontrolliks, et tootmises olevad sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud vastavad jätkuvalt
  tüübikinnituse
  saanud tüübile või et juba turule lastud sõidukid
  ,
  süsteemid, osad või eraldi seadmestikud viidaks vajaduse korral taas nõuetega vastavusse
  .

2.   
  Kui ühe kuu jooksul pärast teavitamist kinnitab
  ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus tüübikinnituse
  mittevastavust
  ,
  tühistab see tüübikinnitusasutus tüübikinnituse
  .

Muudatusettepanek 230

Muudatusettepanek 230

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 3

Artikkel 54 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Terviksõiduki tüübikinnituse puhul, kus sõiduki mittevastavus on tingitud süsteemist, osast või eraldi seadmestikust, edastatakse lõikes 2 osutatud taotlus ka tüübikinnitusasutusele, kes andis sellele süsteemile, osale või eraldi seadmestikule ELi tüübikinnituse. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Terviksõiduki tüübikinnituse puhul, kus sõiduki mittevastavus on tingitud süsteemist, osast või eraldi seadmestikust, edastatakse lõikes 2 osutatud taotlus ka tüübikinnitusasutusele, kes andis sellele süsteemile, osale või eraldi seadmestikule ELi tüübikinnituse.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 231

Muudatusettepanek 231

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 4

Artikkel 54 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     
  Mitmeastmelise tüübikinnituse puhul, kus komplektse sõiduki mittevastavus on tingitud süsteemist, osast või eraldi seadmestikust, mis moodustab osa mittekomplektsest sõidukist, või mittekomplektsest sõidukist endast, edastatakse lõikes 2 osutatud taotlus ka tüübikinnitusasutusele, kes andis sellele süsteemile, osale, eraldi seadmestikule või mittekomplektsele sõidukile ELi tüübikinnituse. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Mitmeastmelise tüübikinnituse puhul, kus komplektse sõiduki mittevastavus on tingitud süsteemist, osast või eraldi seadmestikust, mis moodustab osa mittekomplektsest sõidukist, või mittekomplektsest sõidukist endast, edastatakse lõikes 2 osutatud taotlus ka tüübikinnitusasutusele, kes andis sellele süsteemile, osale, eraldi seadmestikule või mittekomplektsele sõidukile ELi tüübikinnituse.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 232

Muudatusettepanek 232

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 5

Artikkel 54 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.
     
  Pärast lõigetes 1–4 osutatud taotluse kättesaamist koostab ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus seoses asjaomaste sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestikega hinnangu, mis hõlmab kõiki käesolevas määruses kehtestatud nõudeid. Tüübikinnitusasutus kontrollib ühtlasi andmeid, mille alusel tüübikinnitus anti. Asjaomased ettevõtjad teevad tüübikinnitusasutusega tihedat koostööd. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.
     
  Pärast lõigetes 1–4 osutatud taotluse kättesaamist koostab ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus seoses asjaomaste sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestikega hinnangu, mis hõlmab kõiki käesolevas määruses kehtestatud nõudeid. Tüübikinnitusasutus kontrollib ühtlasi andmeid, mille alusel tüübikinnitus anti. Asjaomased ettevõtjad teevad tüübikinnitusasutusega tihedat koostööd.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 233

Muudatusettepanek 233

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 6

Artikkel 54 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.
     
  Kui tüübikinnitusasutus, kes on andnud sõidukile, süsteemile, osale või eraldi seadmestikule ELi tüübikinnituse, teeb kindlaks mittevastavuse, siis nõuab ta viivitamata, et asjaomane ettevõtja võtaks kõik vajalikud parandusmeetmed sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavusse viimiseks, ning vajaduse korral võtab ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus esimesel võimalusel ja hiljemalt ühe kuu jooksul alates nõude esitamise kuupäevast artikli 53 lõikes 1 osutatud meetmed. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.
     
  Kui tüübikinnitusasutus, kes on andnud sõidukile, süsteemile, osale või eraldi seadmestikule ELi tüübikinnituse, teeb kindlaks mittevastavuse, siis nõuab ta viivitamata, et asjaomane ettevõtja võtaks kõik vajalikud parandusmeetmed sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku vastavusse viimiseks, ning vajaduse korral võtab ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus esimesel võimalusel ja hiljemalt ühe kuu jooksul alates nõude esitamise kuupäevast artikli 53 lõikes 1 osutatud meetmed.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 234

Muudatusettepanek 234

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 7

Artikkel 54 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.
     
  Riiklikud ametiasutused, kes võtavad piiravaid meetmeid artikli 53 lõike 1 kohaselt, teatavad sellest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.
     
  Riiklikud ametiasutused, kes võtavad piiravaid meetmeid artikli 53 lõike 1 kohaselt, teatavad sellest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 235

Muudatusettepanek 235

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 8 – lõik 1

Artikkel 54 – lõige 8 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui ühe kuu jooksul alates tüübikinnitusasutuse
  või turujärelevalveasutuse
  poolt
  artikli 53 lõike 1 kohaselt võetud piiravatest meetmetest
  teatamisest on
  teine liikmesriik esitanud vastuväite seoses teatatud piirava meetmega või kui komisjon teeb kindlaks mittevastavuse artikli 9 lõike 5 kohaselt
  , siis konsulteerib komisjon viivitamata
  liikmesriikide ja asjaomas(t)e ettevõtja(te)ga
  ja eelkõige tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusega ning
  hindab võetud riiklikku meedet. Selle hinnangu põhjal võib komisjon otsustada võtta rakendusaktide abil vajalikke artikli 53 lõike 1 kohaseid piiravaid meetmeid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega
  . | Kui ühe kuu jooksul alates tüübikinnitusasutuse poolt
  tüübikinnituse andmisest keeldumisest
  teatamisest on
  ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus esitanud vastuväite
  , siis konsulteerib komisjon viivitamata
  liikmesriikidega
  ja eelkõige tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusega ning
  asjaomase ettevõtjaga
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui ühe kuu jooksul alates tüübikinnitusasutuse
  või turujärelevalveasutuse
  poolt
  artikli 53 lõike 1 kohaselt võetud piiravatest meetmetest
  teatamisest on
  teine liikmesriik esitanud vastuväite seoses teatatud piirava meetmega või kui komisjon teeb kindlaks mittevastavuse artikli 9 lõike 5 kohaselt
  , siis konsulteerib komisjon viivitamata
  liikmesriikide ja asjaomas(t)e ettevõtja(te)ga
  ja eelkõige tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusega ning
  hindab võetud riiklikku meedet. Selle hinnangu põhjal võib komisjon otsustada võtta rakendusaktide abil vajalikke artikli 53 lõike 1 kohaseid piiravaid meetmeid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega
  .

või turujärelevalveasutuse

artikli 53 lõike 1 kohaselt võetud piiravatest meetmetest

teine liikmesriik esitanud vastuväite seoses teatatud piirava meetmega või kui komisjon teeb kindlaks mittevastavuse artikli 9 lõike 5 kohaselt

liikmesriikide ja asjaomas(t)e ettevõtja(te)ga

hindab võetud riiklikku meedet. Selle hinnangu põhjal võib komisjon otsustada võtta rakendusaktide abil vajalikke artikli 53 lõike 1 kohaseid piiravaid meetmeid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega

Kui ühe kuu jooksul alates tüübikinnitusasutuse poolt
  tüübikinnituse andmisest keeldumisest
  teatamisest on
  ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus esitanud vastuväite
  , siis konsulteerib komisjon viivitamata
  liikmesriikidega
  ja eelkõige tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusega ning
  asjaomase ettevõtjaga
  .

tüübikinnituse andmisest keeldumisest

ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus esitanud vastuväite

liikmesriikidega

asjaomase ettevõtjaga

Muudatusettepanek 236

Muudatusettepanek 236

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 8 a (uus)

Artikkel 54 – lõige 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Selle hinnangu põhjal võtab komisjon vastu rakendusaktid, mis sisaldavad tema otsust selle kohta, kas lõike 1 alusel vastu võetud ELi tüübikinnituse andmisest keeldumine on põhjendatud. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8a.
     
  Selle hinnangu põhjal võtab komisjon vastu rakendusaktid, mis sisaldavad tema otsust selle kohta, kas lõike 1 alusel vastu võetud ELi tüübikinnituse andmisest keeldumine on põhjendatud. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 237

Muudatusettepanek 237

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 8 b (uus)

Artikkel 54 – lõige 8 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 8b.
     
  Kui komisjon pärast artikli 9 kohaseid kontrolle leiab, et antud tüübikinnitus ei vasta käesolevale määrusele, siis konsulteerib komisjon viivitamata liikmesriikidega ja eelkõige tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusega ning asjaomase ettevõtjaga. Pärast konsultatsioonide toimumist võtab komisjon vastu rakendusaktid, mis sisaldavad tema otsust selle kohta, kas antud tüübikinnitus vastab käesolevale määrusele. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8b.
     
  Kui komisjon pärast artikli 9 kohaseid kontrolle leiab, et antud tüübikinnitus ei vasta käesolevale määrusele, siis konsulteerib komisjon viivitamata liikmesriikidega ja eelkõige tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusega ning asjaomase ettevõtjaga. Pärast konsultatsioonide toimumist võtab komisjon vastu rakendusaktid, mis sisaldavad tema otsust selle kohta, kas antud tüübikinnitus vastab käesolevale määrusele. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 238

Muudatusettepanek 238

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 9

Artikkel 54 – lõige 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9.   
  Kui ühe kuu jooksul pärast kooskõlas artikli 53 lõikega 1 võetud piiravatest meetmetest teatamist ei ole teised liikmesriigid ega komisjon esitanud vastuväiteid seoses liikmesriigi võetud piirava meetmega, siis loetakse meede põhjendatuks. Teised liikmesriigid tagavad, et asjaomase sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku suhtes võetakse sarnased piiravad meetmed. | 9.   
  Mittevastava tüübikinnitusega hõlmatud toodete suhtes
  ,
  mis on juba turul kättesaadavaks tehtud
  ,
  kohaldatakse artikleid 49–53
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.   
  Kui ühe kuu jooksul pärast kooskõlas artikli 53 lõikega 1 võetud piiravatest meetmetest teatamist ei ole teised liikmesriigid ega komisjon esitanud vastuväiteid seoses liikmesriigi võetud piirava meetmega, siis loetakse meede põhjendatuks. Teised liikmesriigid tagavad, et asjaomase sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku suhtes võetakse sarnased piiravad meetmed.

9.   
  Mittevastava tüübikinnitusega hõlmatud toodete suhtes
  ,
  mis on juba turul kättesaadavaks tehtud
  ,
  kohaldatakse artikleid 49–53
  .

Muudatusettepanek 239

Muudatusettepanek 239

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55

Artikkel 55

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| [...] | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

[...]

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 240

Muudatusettepanek 240

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56

Artikkel 56

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| [...] | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

[...]

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 241

Muudatusettepanek 241

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57

Artikkel 57

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 57 | välja jäetud |
| Sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike tagasivõtmise üldsätted | |
| 1.
     
  Tootja, kellele on antud terviksõiduki tüübikinnitus ja kes on kohustatud sõidukeid võtma tagasi käesoleva määruse artikli 12 lõike 1, artikli 15 lõike 1, artikli 17 lõike 2, artikli 49 lõike 1 ja 6, artikli 51 lõike 4, artikli 52 lõike 1 ja artikli 53 lõike 1 või määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 20 alusel, teatab sellest viivitamata terviksõiduki tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. | |
| 2.
     
  Süsteemide, osade või eraldi seadmestike tootja, kellele on antud ELi tüübikinnitus ja kes on kohustatud võtma süsteeme, osi või eraldi seadmestikke tagasi käesoleva määruse artikli 12 lõike 1, artikli 15 lõike 1, artikli 17 lõike 2, artikli 49 lõike 1 ja 6, artikli 51 lõike 4, artikli 52 lõike 1 ja artikli 53 lõike 1 või määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 20 alusel, teatab sellest viivitamata ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. | |
| 3.
     
  Tootja pakub tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele välja asjakohased parandusmeetmed, mille abil viia sõidukid, süsteemid, osad või tehnilised seadmestikud vastavusse ja vajaduse korral kõrvaldada määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 20 osutatud tõsine oht. | |
| Tüübikinnitusasutus viib läbi hindamise, et kontrollida, kas väljapakutud parandusmeetmed on piisavad ja piisavalt õigeaegsed, ning teatab heakskiidetud parandusmeetmetest viivitamata teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 57

Artikkel 57

välja jäetud

välja jäetud

Sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike tagasivõtmise üldsätted

Sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike tagasivõtmise üldsätted

1.
     
  Tootja, kellele on antud terviksõiduki tüübikinnitus ja kes on kohustatud sõidukeid võtma tagasi käesoleva määruse artikli 12 lõike 1, artikli 15 lõike 1, artikli 17 lõike 2, artikli 49 lõike 1 ja 6, artikli 51 lõike 4, artikli 52 lõike 1 ja artikli 53 lõike 1 või määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 20 alusel, teatab sellest viivitamata terviksõiduki tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele.

2.
     
  Süsteemide, osade või eraldi seadmestike tootja, kellele on antud ELi tüübikinnitus ja kes on kohustatud võtma süsteeme, osi või eraldi seadmestikke tagasi käesoleva määruse artikli 12 lõike 1, artikli 15 lõike 1, artikli 17 lõike 2, artikli 49 lõike 1 ja 6, artikli 51 lõike 4, artikli 52 lõike 1 ja artikli 53 lõike 1 või määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 20 alusel, teatab sellest viivitamata ELi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele.

3.
     
  Tootja pakub tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele välja asjakohased parandusmeetmed, mille abil viia sõidukid, süsteemid, osad või tehnilised seadmestikud vastavusse ja vajaduse korral kõrvaldada määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 20 osutatud tõsine oht.

Tüübikinnitusasutus viib läbi hindamise, et kontrollida, kas väljapakutud parandusmeetmed on piisavad ja piisavalt õigeaegsed, ning teatab heakskiidetud parandusmeetmetest viivitamata teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile.

Tüübikinnitusasutus viib läbi hindamise, et kontrollida, kas väljapakutud parandusmeetmed on piisavad ja piisavalt õigeaegsed, ning teatab heakskiidetud parandusmeetmetest viivitamata teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile.

Muudatusettepanek 242

Muudatusettepanek 242

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 58

Artikkel 58

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| [...] | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

[...]

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 243

Muudatusettepanek 243

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 59

Artikkel 59

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 59 | välja jäetud |
| Ettevõtjate õigus ärakuulamiseks ning otsustest ja õiguskaitsevahenditest teatamine | |
| 1.
     
  Välja arvatud juhtudel, mis nõuavad kohest tegutsemist tõsise ohu tõttu inimeste tervisele, turvalisusele või keskkonnale, antakse asjaomasele ettevõtjale võimalus esitada riiklikule ametiasutusele märkusi mõistliku aja jooksul enne, kui liikmesriikide ametiasutused võtavad artiklite 49–58 kohaseid mis tahes meetmeid. | |
| Kui meetmed on võetud enne ettevõtja ärakuulamist, siis antakse ettevõtjale võimalus esitada märkusi niipea kui võimalik, ning kohe selle järel vaatab riiklik ametiasutus võetud meetmed läbi. | |
| 2.
     
  Iga meetme puhul, mille riiklikud ametiasutused võtavad, esitatakse selle täpsed põhjused. | |
| Kui meede on suunatud konkreetsele ettevõtjale, teatatakse asjaomasele ettevõtjale sellest viivitamata, teatades samal ajal õiguskaitsevahenditest, mis on asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt kättesaadavad, ja kõnealuste õiguskaitsevahendite ajalistest piirangutest. | |
| Kui meede on üldist laadi, avaldatakse see riigi ametlikus teatajas või samaväärses dokumendis. | |
| 3.
     
  Riiklike ametiasutuste poolt võetud mis tahes meede tühistatakse viivitamata või seda muudetakse kohe, kui ettevõtja tõendab, et tulemuslikud parandusmeetmed on võetud. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 59

Artikkel 59

välja jäetud

välja jäetud

Ettevõtjate õigus ärakuulamiseks ning otsustest ja õiguskaitsevahenditest teatamine

Ettevõtjate õigus ärakuulamiseks ning otsustest ja õiguskaitsevahenditest teatamine

1.
     
  Välja arvatud juhtudel, mis nõuavad kohest tegutsemist tõsise ohu tõttu inimeste tervisele, turvalisusele või keskkonnale, antakse asjaomasele ettevõtjale võimalus esitada riiklikule ametiasutusele märkusi mõistliku aja jooksul enne, kui liikmesriikide ametiasutused võtavad artiklite 49–58 kohaseid mis tahes meetmeid.

Kui meetmed on võetud enne ettevõtja ärakuulamist, siis antakse ettevõtjale võimalus esitada märkusi niipea kui võimalik, ning kohe selle järel vaatab riiklik ametiasutus võetud meetmed läbi.

Kui meetmed on võetud enne ettevõtja ärakuulamist, siis antakse ettevõtjale võimalus esitada märkusi niipea kui võimalik, ning kohe selle järel vaatab riiklik ametiasutus võetud meetmed läbi.

2.
     
  Iga meetme puhul, mille riiklikud ametiasutused võtavad, esitatakse selle täpsed põhjused.

Kui meede on suunatud konkreetsele ettevõtjale, teatatakse asjaomasele ettevõtjale sellest viivitamata, teatades samal ajal õiguskaitsevahenditest, mis on asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt kättesaadavad, ja kõnealuste õiguskaitsevahendite ajalistest piirangutest.

Kui meede on suunatud konkreetsele ettevõtjale, teatatakse asjaomasele ettevõtjale sellest viivitamata, teatades samal ajal õiguskaitsevahenditest, mis on asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt kättesaadavad, ja kõnealuste õiguskaitsevahendite ajalistest piirangutest.

Kui meede on üldist laadi, avaldatakse see riigi ametlikus teatajas või samaväärses dokumendis.

Kui meede on üldist laadi, avaldatakse see riigi ametlikus teatajas või samaväärses dokumendis.

3.
     
  Riiklike ametiasutuste poolt võetud mis tahes meede tühistatakse viivitamata või seda muudetakse kohe, kui ettevõtja tõendab, et tulemuslikud parandusmeetmed on võetud.

Muudatusettepanek 244

Muudatusettepanek 244

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 60 – lõige 3 – lõik 2

Artikkel 60 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Delegeeritud õigusaktis sätestatakse UNECE eeskirja või selle muudatuste kohustusliku kohaldamise kuupäevad ning vajaduse korral
  lisatakse üleminekusätted
  . | Delegeeritud õigusaktis sätestatakse UNECE eeskirja või selle muudatuste kohustusliku kohaldamise kuupäevad ning
  sellesse lisatakse
  vajaduse korral
  üleminekusätted, eelkõige sõidukite tüübikinnituse, esmase registreerimise ja kasutuselevõtu jaoks ning süsteemide, osade ja eraldi seadmestike turul kättesaadavaks tegemise jaoks, kui need on kohaldatavad
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Delegeeritud õigusaktis sätestatakse UNECE eeskirja või selle muudatuste kohustusliku kohaldamise kuupäevad ning vajaduse korral
  lisatakse üleminekusätted
  .

lisatakse üleminekusätted

Delegeeritud õigusaktis sätestatakse UNECE eeskirja või selle muudatuste kohustusliku kohaldamise kuupäevad ning
  sellesse lisatakse
  vajaduse korral
  üleminekusätted, eelkõige sõidukite tüübikinnituse, esmase registreerimise ja kasutuselevõtu jaoks ning süsteemide, osade ja eraldi seadmestike turul kättesaadavaks tegemise jaoks, kui need on kohaldatavad
  .

sellesse lisatakse

üleminekusätted, eelkõige sõidukite tüübikinnituse, esmase registreerimise ja kasutuselevõtu jaoks ning süsteemide, osade ja eraldi seadmestike turul kättesaadavaks tegemise jaoks, kui need on kohaldatavad

Muudatusettepanek 245

Muudatusettepanek 245

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 63 – lõige 1

Artikkel 63 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Tootja ei tohi esitada tehnilist teavet, mis on seotud käesolevas määruses
  või
  selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides või rakendusaktides sätestatud andmetega sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübi kohta ning mis erineb tüübikinnitusasutuse poolt tüübikinnituse saanud tüübi andmetest. | 1.   Tootja ei tohi esitada tehnilist teavet, mis on seotud käesolevas määruses, selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides või rakendusaktides
  või IV lisas loetletud õigusaktides
  sätestatud andmetega sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübi kohta ning mis erineb tüübikinnitusasutuse poolt tüübikinnituse saanud tüübi andmetest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Tootja ei tohi esitada tehnilist teavet, mis on seotud käesolevas määruses
  või
  selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides või rakendusaktides sätestatud andmetega sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübi kohta ning mis erineb tüübikinnitusasutuse poolt tüübikinnituse saanud tüübi andmetest.

1.   Tootja ei tohi esitada tehnilist teavet, mis on seotud käesolevas määruses, selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides või rakendusaktides
  või IV lisas loetletud õigusaktides
  sätestatud andmetega sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübi kohta ning mis erineb tüübikinnitusasutuse poolt tüübikinnituse saanud tüübi andmetest.

Muudatusettepanek 246

Muudatusettepanek 246

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 65 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tootjad tagavad sõltumatutele ettevõtjatele sõiduki pardadiagnostika andmete, diagnostika- ja muu varustuse, vahendite, sealhulgas
  mis tahes asjakohase tarkvara
  ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe piiranguteta
  ja
  standardses vormis kättesaadavuse. | Tootjad tagavad sõltumatutele ettevõtjatele sõiduki pardadiagnostika andmete, diagnostika- ja muu varustuse, vahendite, sealhulgas
  kasutatava tarkvara olemasolevate allalaaditavate materjalide ja täieliku viiteteabe
  ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe piiranguteta, standardses vormis
  ja mittediskrimineeriva
  kättesaadavuse.
  Teave esitatakse kergesti kättesaadaval viisil masinloetavate ja elektrooniliselt töödeldavate andmekogudena. Sõltumatutel ettevõtjatel on juurdepääs tootjate ning volitatud edasimüüjate ja remonditöökodade kasutatavatele kaugdiagnostikateenustele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tootjad tagavad sõltumatutele ettevõtjatele sõiduki pardadiagnostika andmete, diagnostika- ja muu varustuse, vahendite, sealhulgas
  mis tahes asjakohase tarkvara
  ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe piiranguteta
  ja
  standardses vormis kättesaadavuse.

mis tahes asjakohase tarkvara

ja

Tootjad tagavad sõltumatutele ettevõtjatele sõiduki pardadiagnostika andmete, diagnostika- ja muu varustuse, vahendite, sealhulgas
  kasutatava tarkvara olemasolevate allalaaditavate materjalide ja täieliku viiteteabe
  ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe piiranguteta, standardses vormis
  ja mittediskrimineeriva
  kättesaadavuse.
  Teave esitatakse kergesti kättesaadaval viisil masinloetavate ja elektrooniliselt töödeldavate andmekogudena. Sõltumatutel ettevõtjatel on juurdepääs tootjate ning volitatud edasimüüjate ja remonditöökodade kasutatavatele kaugdiagnostikateenustele.

kasutatava tarkvara olemasolevate allalaaditavate materjalide ja täieliku viiteteabe

ja mittediskrimineeriva

Teave esitatakse kergesti kättesaadaval viisil masinloetavate ja elektrooniliselt töödeldavate andmekogudena. Sõltumatutel ettevõtjatel on juurdepääs tootjate ning volitatud edasimüüjate ja remonditöökodade kasutatavatele kaugdiagnostikateenustele.

Muudatusettepanek 247

Muudatusettepanek 247

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõige 2 – lõik 2

Artikkel 65 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Sõiduki pardadiagnostika andmed ning remondi- ja hooldusteave avaldatakse tootja veebisaidil standardses vormis või, juhul kui see ei ole teabe iseloomu tõttu võimalik, mõnel muul asjakohasel viisil.
  Eelkõige tuleb teave teha kättesaadavaks viisil
  , mis
  ei ole diskrimineeriv volitatud edasimüüjate ja remonditöökodade tingimuste või juurdepääsuga võrreldes
  . | Sõiduki pardadiagnostika andmed ning remondi- ja hooldusteave avaldatakse tootja veebisaidil standardses vormis või, juhul kui see ei ole teabe iseloomu tõttu võimalik, mõnel muul asjakohasel viisil.
  Sõltumatutele ettevõtjatele, kes ei ole remonditöökojad, antakse teavet samuti masinloetavas vormis
  ,
  mida on võimalik elektrooniliselt töödelda üldkättesaadavate infotehnoloogia vahendite ja tarkvaraga ning
  mis
  võimaldab sõltumatutel ettevõtjatel täita ülesandeid, mis on seotud nende äritegevusega järelturu tarneahelas
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Sõiduki pardadiagnostika andmed ning remondi- ja hooldusteave avaldatakse tootja veebisaidil standardses vormis või, juhul kui see ei ole teabe iseloomu tõttu võimalik, mõnel muul asjakohasel viisil.
  Eelkõige tuleb teave teha kättesaadavaks viisil
  , mis
  ei ole diskrimineeriv volitatud edasimüüjate ja remonditöökodade tingimuste või juurdepääsuga võrreldes
  .

Eelkõige tuleb teave teha kättesaadavaks viisil

ei ole diskrimineeriv volitatud edasimüüjate ja remonditöökodade tingimuste või juurdepääsuga võrreldes

Sõiduki pardadiagnostika andmed ning remondi- ja hooldusteave avaldatakse tootja veebisaidil standardses vormis või, juhul kui see ei ole teabe iseloomu tõttu võimalik, mõnel muul asjakohasel viisil.
  Sõltumatutele ettevõtjatele, kes ei ole remonditöökojad, antakse teavet samuti masinloetavas vormis
  ,
  mida on võimalik elektrooniliselt töödelda üldkättesaadavate infotehnoloogia vahendite ja tarkvaraga ning
  mis
  võimaldab sõltumatutel ettevõtjatel täita ülesandeid, mis on seotud nende äritegevusega järelturu tarneahelas
  .

Sõltumatutele ettevõtjatele, kes ei ole remonditöökojad, antakse teavet samuti masinloetavas vormis

mida on võimalik elektrooniliselt töödelda üldkättesaadavate infotehnoloogia vahendite ja tarkvaraga ning

võimaldab sõltumatutel ettevõtjatel täita ülesandeid, mis on seotud nende äritegevusega järelturu tarneahelas

Muudatusettepanek 248

Muudatusettepanek 248

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 65 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Sõiduki pardadiagnostika, diagnostika, remondi ja hoolduse jaoks tehakse kättesaadavaks sõidukit puudutavate andmete otsevoog standard-andmesideliidese abil, nagu on täpsustatud ÜRO eeskirja nr 83 XI lisa 1. liite punktis 6.5.1.4 ja ÜRO eeskirja nr 49 9B lisas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Sõiduki pardadiagnostika, diagnostika, remondi ja hoolduse jaoks tehakse kättesaadavaks sõidukit puudutavate andmete otsevoog standard-andmesideliidese abil, nagu on täpsustatud ÜRO eeskirja nr 83 XI lisa 1. liite punktis 6.5.1.4 ja ÜRO eeskirja nr 49 9B lisas.

Muudatusettepanek 249

Muudatusettepanek 249

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõige 10

Artikkel 65 – lõige 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 10.   Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta XVIII lisa, võtmaks arvesse tehnika arengut ja õiguslikke muudatusi ning vältimaks kuritarvitamist, ajakohastades selleks sõiduki pardadiagnostikale ning remondi- ja hooldusteabele juurdepääsu nõudeid ning võttes vastu ja integreerides lõigetes 2 ja 3 osutatud standardid. | 10.   Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta XVIII lisa, võtmaks arvesse tehnika arengut ja õiguslikke muudatusi ning vältimaks kuritarvitamist, ajakohastades selleks sõiduki pardadiagnostikale ning remondi- ja hooldusteabele juurdepääsu nõudeid ning võttes vastu ja integreerides lõigetes 2 ja 3 osutatud standardid.
  Komisjonile antakse ühtlasi õigus võtta kooskõlas artikliga 88 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse muutmiseks, luues XVIIIA lisa, et võtta arvesse tehnoloogia arengut traadita laivõrku kasutavas digitaalse andmeside valdkonnas, tagades seega sõltumatute ettevõtjate jaoks jätkuva vahetu juurdepääsu sõidukisisestele andmetele ja ressurssidele ning lisaks konkurentsi erapooletuse tehnilise konstruktsiooni abil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

10.   Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta XVIII lisa, võtmaks arvesse tehnika arengut ja õiguslikke muudatusi ning vältimaks kuritarvitamist, ajakohastades selleks sõiduki pardadiagnostikale ning remondi- ja hooldusteabele juurdepääsu nõudeid ning võttes vastu ja integreerides lõigetes 2 ja 3 osutatud standardid.

10.   Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 88, et muuta XVIII lisa, võtmaks arvesse tehnika arengut ja õiguslikke muudatusi ning vältimaks kuritarvitamist, ajakohastades selleks sõiduki pardadiagnostikale ning remondi- ja hooldusteabele juurdepääsu nõudeid ning võttes vastu ja integreerides lõigetes 2 ja 3 osutatud standardid.
  Komisjonile antakse ühtlasi õigus võtta kooskõlas artikliga 88 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse muutmiseks, luues XVIIIA lisa, et võtta arvesse tehnoloogia arengut traadita laivõrku kasutavas digitaalse andmeside valdkonnas, tagades seega sõltumatute ettevõtjate jaoks jätkuva vahetu juurdepääsu sõidukisisestele andmetele ja ressurssidele ning lisaks konkurentsi erapooletuse tehnilise konstruktsiooni abil.

Muudatusettepanek 250

Muudatusettepanek 250

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 66 – lõige 2

Artikkel 66 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõpptootja
  esitab sõltumatutele ettevõtjatele terviksõidukit käsitleva teabe
  . | 2.   
  Mitmeastmelise tüübikinnituse korral vastutab
  lõpptootja
  sõiduki pardadiagnostika ning remondi- ja hooldusteabe kättesaadavuse eest seoses oma tootmisastmega või tootmisastmetega ja seosega eelneva astmega või eelnevate astmetega
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõpptootja
  esitab sõltumatutele ettevõtjatele terviksõidukit käsitleva teabe
  .

2.   
  Mitmeastmelise tüübikinnituse korral vastutab
  lõpptootja
  sõiduki pardadiagnostika ning remondi- ja hooldusteabe kättesaadavuse eest seoses oma tootmisastmega või tootmisastmetega ja seosega eelneva astmega või eelnevate astmetega
  .

Muudatusettepanek 251

Muudatusettepanek 251

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 67 – lõige 1

Artikkel 67 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Tootja võib võtta mõistlikku ja proportsionaalset tasu juurdepääsu eest sõiduki remondi- ja hooldusteabele, välja arvatud artikli 65 lõikes
  8
  osutatud teave. Tasu ei tohi takistada juurdepääsu teabele, jättes arvestamata, mil määral sõltumatu ettevõtja seda kasutab. | 1.   Tootja võib võtta mõistlikku ja proportsionaalset tasu juurdepääsu eest sõiduki remondi- ja hooldusteabele, välja arvatud artikli 65 lõikes 
  9
  osutatud teave. Tasu ei tohi takistada juurdepääsu teabele, jättes arvestamata, mil määral sõltumatu ettevõtja seda kasutab. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Tootja võib võtta mõistlikku ja proportsionaalset tasu juurdepääsu eest sõiduki remondi- ja hooldusteabele, välja arvatud artikli 65 lõikes
  8
  osutatud teave. Tasu ei tohi takistada juurdepääsu teabele, jättes arvestamata, mil määral sõltumatu ettevõtja seda kasutab.

1.   Tootja võib võtta mõistlikku ja proportsionaalset tasu juurdepääsu eest sõiduki remondi- ja hooldusteabele, välja arvatud artikli 65 lõikes 
  9
  osutatud teave. Tasu ei tohi takistada juurdepääsu teabele, jättes arvestamata, mil määral sõltumatu ettevõtja seda kasutab.

Muudatusettepanek 252

Muudatusettepanek 252

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 69 – lõige 3

Artikkel 69 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui sõltumatu ettevõtja või sõltumatuid ettevõtjaid esindav kutseorganisatsioon esitab tüübikinnitusasutusele kaebuse tootja suutmatuse kohta järgida artikleid 65–70, teeb tüübikinnitusasutus auditi, et kontrollida tootjapoolset nõuete täitmist. | 3.   Kui sõltumatu ettevõtja või sõltumatuid ettevõtjaid esindav kutseorganisatsioon esitab tüübikinnitusasutusele kaebuse tootja suutmatuse kohta järgida artikleid 65–70, teeb tüübikinnitusasutus auditi, et kontrollida tootjapoolset nõuete täitmist.
  Tüübikinnitusasutus palub terviksõidukile tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusel kaebust uurida ning nõuda seejärel sõiduki tootjalt tõendeid selle kohta, et tema süsteem vastab määrusele. Niisuguse uurimise tulemustest teavitatakse kolme kuu jooksul alates palve esitamisest riiklikku tüübikinnitusasutust ning sõltumatut ettevõtjat või asjaomast kutseorganisatsiooni. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui sõltumatu ettevõtja või sõltumatuid ettevõtjaid esindav kutseorganisatsioon esitab tüübikinnitusasutusele kaebuse tootja suutmatuse kohta järgida artikleid 65–70, teeb tüübikinnitusasutus auditi, et kontrollida tootjapoolset nõuete täitmist.

3.   Kui sõltumatu ettevõtja või sõltumatuid ettevõtjaid esindav kutseorganisatsioon esitab tüübikinnitusasutusele kaebuse tootja suutmatuse kohta järgida artikleid 65–70, teeb tüübikinnitusasutus auditi, et kontrollida tootjapoolset nõuete täitmist.
  Tüübikinnitusasutus palub terviksõidukile tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusel kaebust uurida ning nõuda seejärel sõiduki tootjalt tõendeid selle kohta, et tema süsteem vastab määrusele. Niisuguse uurimise tulemustest teavitatakse kolme kuu jooksul alates palve esitamisest riiklikku tüübikinnitusasutust ning sõltumatut ettevõtjat või asjaomast kutseorganisatsiooni.

Muudatusettepanek 253

Muudatusettepanek 253

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1

Artikkel 71 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigi poolt kooskõlas artikli 7 lõikega 3 määratud tüübikinnitusasutus (
  edaspidi
  „
  tüübikinnitusasutus
  “) vastutab tehniliste teenistuste, sealhulgas vajaduse korral nende alltöövõtjate või tütarettevõtjate hindamise, määramise, teavitamise ja järelevalve eest. | 1.   Liikmesriigi poolt kooskõlas artikli 7 lõikega 3 määratud tüübikinnitusasutus
  või määruse
  (
  EÜ) nr 765/2008 kohane akrediteerimisasutus (üheskoos
  „
  määrav asutus
  “) vastutab
  vastavas liikmesriigis
  tehniliste teenistuste, sealhulgas vajaduse korral nende alltöövõtjate või tütarettevõtjate hindamise, määramise, teavitamise ja järelevalve eest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigi poolt kooskõlas artikli 7 lõikega 3 määratud tüübikinnitusasutus (
  edaspidi
  „
  tüübikinnitusasutus
  “) vastutab tehniliste teenistuste, sealhulgas vajaduse korral nende alltöövõtjate või tütarettevõtjate hindamise, määramise, teavitamise ja järelevalve eest.

1.   Liikmesriigi poolt kooskõlas artikli 7 lõikega 3 määratud tüübikinnitusasutus
  või määruse
  (
  EÜ) nr 765/2008 kohane akrediteerimisasutus (üheskoos
  „
  määrav asutus
  “) vastutab
  vastavas liikmesriigis
  tehniliste teenistuste, sealhulgas vajaduse korral nende alltöövõtjate või tütarettevõtjate hindamise, määramise, teavitamise ja järelevalve eest.

Muudatusettepanek 254

Muudatusettepanek 254

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 2

Artikkel 71 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Tüübikinnitusasutus
  luuakse, organiseeritakse ning seda juhitakse nii, et kindlustada selle objektiivsus ja erapooletus ja vältida huvide konflikti tehniliste teenistustega. | 2.   
  Määrav asutus
  luuakse, organiseeritakse ning seda juhitakse nii, et kindlustada selle objektiivsus ja erapooletus ja vältida huvide konflikti tehniliste teenistustega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Tüübikinnitusasutus
  luuakse, organiseeritakse ning seda juhitakse nii, et kindlustada selle objektiivsus ja erapooletus ja vältida huvide konflikti tehniliste teenistustega.

2.   
  Määrav asutus
  luuakse, organiseeritakse ning seda juhitakse nii, et kindlustada selle objektiivsus ja erapooletus ja vältida huvide konflikti tehniliste teenistustega.

Muudatusettepanek 255

Muudatusettepanek 255

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 3

Artikkel 71 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Tüübikinnitusasutuse
  töö korraldatakse nii, et tehnilist teenistust teavitavad töötajad, kes ei ole tehnilise teenistuse hindamist sooritanud isikud. | 3.   
  Määrava asutuse
  töö korraldatakse nii, et tehnilist teenistust teavitavad töötajad, kes ei ole tehnilise teenistuse hindamist sooritanud isikud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Tüübikinnitusasutuse
  töö korraldatakse nii, et tehnilist teenistust teavitavad töötajad, kes ei ole tehnilise teenistuse hindamist sooritanud isikud.

3.   
  Määrava asutuse
  töö korraldatakse nii, et tehnilist teenistust teavitavad töötajad, kes ei ole tehnilise teenistuse hindamist sooritanud isikud.

Muudatusettepanek 256

Muudatusettepanek 256

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 4

Artikkel 71 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   
  Tüübikinnitusasutus
  ei tohi sooritada neid tegevusi, mida sooritab tehniline teenistus, ega osutada nõustamisteenuseid ärilisel või konkureerival alusel. | 4.   
  Määrav asutus
  ei tohi sooritada neid tegevusi, mida sooritab tehniline teenistus, ega osutada nõustamisteenuseid ärilisel või konkureerival alusel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   
  Tüübikinnitusasutus
  ei tohi sooritada neid tegevusi, mida sooritab tehniline teenistus, ega osutada nõustamisteenuseid ärilisel või konkureerival alusel.

4.   
  Määrav asutus
  ei tohi sooritada neid tegevusi, mida sooritab tehniline teenistus, ega osutada nõustamisteenuseid ärilisel või konkureerival alusel.

Muudatusettepanek 257

Muudatusettepanek 257

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 5

Artikkel 71 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   
  Tüübikinnitusasutus
  tagab saadud teabe konfidentsiaalsuse. | 5.   
  Määrav asutus
  tagab saadud teabe konfidentsiaalsuse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   
  Tüübikinnitusasutus
  tagab saadud teabe konfidentsiaalsuse.

5.   
  Määrav asutus
  tagab saadud teabe konfidentsiaalsuse.

Muudatusettepanek 258

Muudatusettepanek 258

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 6

Artikkel 71 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   
  Tüübikinnitusasutusel
  on käesolevas määruses
  ette nähtud
  ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks piisaval arvul pädevaid töötajaid. | 6.   
  Määraval asutusel
  on käesolevas määruses
  sätestatud
  ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks piisaval arvul pädevaid töötajaid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   
  Tüübikinnitusasutusel
  on käesolevas määruses
  ette nähtud
  ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks piisaval arvul pädevaid töötajaid.

6.   
  Määraval asutusel
  on käesolevas määruses
  sätestatud
  ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks piisaval arvul pädevaid töötajaid.

Muudatusettepanek 259

Muudatusettepanek 259

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 8

Artikkel 71 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.
     
  Tüübikinnitusasutusele teevad iga kahe aasta tagant vastastikuse hindamise kaks teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutust. | välja jäetud |
| Liikmesriigid koostavad vastastikuse hindamise aastakava, tagades hindavate ja hinnatavate tüübikinnitusasutuste asjakohase rotatsiooni ning esitavad selle komisjonile. | |
| Vastastikune hindamine sisaldab kontrollkäiku läbivaatuse all oleva ametiasutuse vastutusalasse kuuluvasse tehnilisse teenistusse. Komisjon võib nimetatud hindamisest osa võtta ja otsustada osalemise üle riskianalüüsi põhjal. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.
     
  Tüübikinnitusasutusele teevad iga kahe aasta tagant vastastikuse hindamise kaks teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutust.

välja jäetud

välja jäetud

Liikmesriigid koostavad vastastikuse hindamise aastakava, tagades hindavate ja hinnatavate tüübikinnitusasutuste asjakohase rotatsiooni ning esitavad selle komisjonile.

Liikmesriigid koostavad vastastikuse hindamise aastakava, tagades hindavate ja hinnatavate tüübikinnitusasutuste asjakohase rotatsiooni ning esitavad selle komisjonile.

Vastastikune hindamine sisaldab kontrollkäiku läbivaatuse all oleva ametiasutuse vastutusalasse kuuluvasse tehnilisse teenistusse. Komisjon võib nimetatud hindamisest osa võtta ja otsustada osalemise üle riskianalüüsi põhjal.

Vastastikune hindamine sisaldab kontrollkäiku läbivaatuse all oleva ametiasutuse vastutusalasse kuuluvasse tehnilisse teenistusse. Komisjon võib nimetatud hindamisest osa võtta ja otsustada osalemise üle riskianalüüsi põhjal.

Muudatusettepanek 260

Muudatusettepanek 260

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 9

Artikkel 71 – lõige 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9.
     
  Vastastikuse hindamise tulemused teatatakse kõigile liikmesriikidele ja komisjonile ning tulemuste kokkuvõte tehakse üldsusele kättesaadavaks. Seda arutatakse artiklis 10 sätestatud foorumil, tuginedes komisjoni antud hinnangule tulemuste kohta, ning esitatakse soovitused. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.
     
  Vastastikuse hindamise tulemused teatatakse kõigile liikmesriikidele ja komisjonile ning tulemuste kokkuvõte tehakse üldsusele kättesaadavaks. Seda arutatakse artiklis 10 sätestatud foorumil, tuginedes komisjoni antud hinnangule tulemuste kohta, ning esitatakse soovitused.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 261

Muudatusettepanek 261

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 10

Artikkel 71 – lõige 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 10.
     
  Liikmesriik jagab komisjonile ja teistele liikmesriikidele teavet selle kohta, kuidas ta on vastastikuse hindamise aruande soovitusi järginud. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

10.
     
  Liikmesriik jagab komisjonile ja teistele liikmesriikidele teavet selle kohta, kuidas ta on vastastikuse hindamise aruande soovitusi järginud.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 262

Muudatusettepanek 262

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 72 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 72 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | B-kategooria: käesolevas määruses ja IV lisas loetletud õigusaktides osutatud katsete juhendamine, kui neid katseid tehakse tootja või kolmanda poole tegevusüksustes; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

B-kategooria: käesolevas määruses ja IV lisas loetletud õigusaktides osutatud katsete juhendamine, kui neid katseid tehakse tootja või kolmanda poole tegevusüksustes;

| b) | B-kategooria: käesolevas määruses ja IV lisas loetletud õigusaktides osutatud katsete juhendamine,
  sh katsete ettevalmistamine,
  kui neid katseid tehakse tootja või kolmanda poole tegevusüksustes;
  katsed valmistab ette ja selle tegemist juhendab tehnilise teenistuse järelevaataja; |
| --- | --- |

b)

B-kategooria: käesolevas määruses ja IV lisas loetletud õigusaktides osutatud katsete juhendamine,
  sh katsete ettevalmistamine,
  kui neid katseid tehakse tootja või kolmanda poole tegevusüksustes;
  katsed valmistab ette ja selle tegemist juhendab tehnilise teenistuse järelevaataja;

sh katsete ettevalmistamine,

katsed valmistab ette ja selle tegemist juhendab tehnilise teenistuse järelevaataja;

Muudatusettepanek 263

Muudatusettepanek 263

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 72 – lõige 3

Artikkel 72 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Tehniline teenistus asutatakse liikmesriigi õiguse alusel ning ta on juriidiline isik, välja arvatud tootja ettevõttesisene akrediteeritud tehniline teenistus, nagu osutatud artiklis 76. | 3.   Tehniline teenistus asutatakse liikmesriigi õiguse alusel ning ta on juriidiline isik, välja arvatud
  tüübikinnitusasutuse juurde kuuluv tehniline teenistus ja
  tootja ettevõttesisene akrediteeritud tehniline teenistus, nagu
  on
  osutatud artiklis 76. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Tehniline teenistus asutatakse liikmesriigi õiguse alusel ning ta on juriidiline isik, välja arvatud tootja ettevõttesisene akrediteeritud tehniline teenistus, nagu osutatud artiklis 76.

3.   Tehniline teenistus asutatakse liikmesriigi õiguse alusel ning ta on juriidiline isik, välja arvatud
  tüübikinnitusasutuse juurde kuuluv tehniline teenistus ja
  tootja ettevõttesisene akrediteeritud tehniline teenistus, nagu
  on
  osutatud artiklis 76.

Muudatusettepanek 264

Muudatusettepanek 264

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 73 – lõige 5

Artikkel 73 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Tehnilise teenistuse töötajad hoiavad ametisaladust teabe osas, mis on omandatud käesoleva määruse kohaselt täidetavate ülesannete käigus, välja arvatud seoses
  tüübikinnitusasutusega
  või kui seda nõuab liidu või liikmesriigi õigus. | 5.   Tehnilise teenistuse töötajad hoiavad ametisaladust teabe osas, mis on omandatud käesoleva määruse kohaselt täidetavate ülesannete käigus, välja arvatud seoses
  määrava asutusega
  või kui seda nõuab liidu või liikmesriigi õigus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Tehnilise teenistuse töötajad hoiavad ametisaladust teabe osas, mis on omandatud käesoleva määruse kohaselt täidetavate ülesannete käigus, välja arvatud seoses
  tüübikinnitusasutusega
  või kui seda nõuab liidu või liikmesriigi õigus.

5.   Tehnilise teenistuse töötajad hoiavad ametisaladust teabe osas, mis on omandatud käesoleva määruse kohaselt täidetavate ülesannete käigus, välja arvatud seoses
  määrava asutusega
  või kui seda nõuab liidu või liikmesriigi õigus.

Muudatusettepanek 265

Muudatusettepanek 265

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 74 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 74 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Tehniline teenistus peab olema suuteline ellu viima kõiki tegevusi, mille jaoks ta taotleb määramist artikli 72 lõike 1 alusel. Ta tõendab
  tüübikinnitusasutusele
  , et omab kõike alljärgnevat: | 1.   Tehniline teenistus peab olema suuteline ellu viima kõiki tegevusi, mille jaoks ta taotleb määramist artikli 72 lõike 1 alusel. Ta tõendab
  määravale asutusele või akrediteerimise korral riiklikule akrediteerimisasutusele
  , et omab kõike alljärgnevat: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Tehniline teenistus peab olema suuteline ellu viima kõiki tegevusi, mille jaoks ta taotleb määramist artikli 72 lõike 1 alusel. Ta tõendab
  tüübikinnitusasutusele
  , et omab kõike alljärgnevat:

1.   Tehniline teenistus peab olema suuteline ellu viima kõiki tegevusi, mille jaoks ta taotleb määramist artikli 72 lõike 1 alusel. Ta tõendab
  määravale asutusele või akrediteerimise korral riiklikule akrediteerimisasutusele
  , et omab kõike alljärgnevat:

Muudatusettepanek 266

Muudatusettepanek 266

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 75 – lõige 1

Artikkel 75 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Tehnilised teenistused võivad määrava
  tüübikinnitusasutuse
  nõusolekul sooritada mõnd neile artikli 72 lõike 1 kohaselt määratud tegevust alltöövõtu korras või lasta neid teha tütarettevõtjal. | 1.   Tehnilised teenistused võivad määrava
  asutuse või akrediteerimise korral riikliku akrediteerimisasutuse
  nõusolekul sooritada mõnd neile artikli 72 lõike 1 kohaselt määratud tegevust alltöövõtu korras või lasta neid teha tütarettevõtjal. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Tehnilised teenistused võivad määrava
  tüübikinnitusasutuse
  nõusolekul sooritada mõnd neile artikli 72 lõike 1 kohaselt määratud tegevust alltöövõtu korras või lasta neid teha tütarettevõtjal.

1.   Tehnilised teenistused võivad määrava
  asutuse või akrediteerimise korral riikliku akrediteerimisasutuse
  nõusolekul sooritada mõnd neile artikli 72 lõike 1 kohaselt määratud tegevust alltöövõtu korras või lasta neid teha tütarettevõtjal.

Muudatusettepanek 267

Muudatusettepanek 267

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 75 – lõige 2

Artikkel 75 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui tehniline teenistus kasutab talle määratud tegevuskategooriate konkreetsete ülesannete täitmiseks alltöövõtjaid või tütarettevõtjat, siis tagab ta, et alltöövõtja või tütarettevõtja vastab artiklites 73 ja 74 sätestatud nõuetele, ning teatab sellest
  tüübikinnitusasutusele
  . | 2.   Kui tehniline teenistus kasutab talle määratud tegevuskategooriate konkreetsete ülesannete täitmiseks alltöövõtjaid või tütarettevõtjat, siis tagab ta, et alltöövõtja või tütarettevõtja vastab artiklites 73 ja 74 sätestatud nõuetele, ning teatab sellest
  määravale asutusele või akrediteerimise korral riiklikule akrediteerimisasutusele
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui tehniline teenistus kasutab talle määratud tegevuskategooriate konkreetsete ülesannete täitmiseks alltöövõtjaid või tütarettevõtjat, siis tagab ta, et alltöövõtja või tütarettevõtja vastab artiklites 73 ja 74 sätestatud nõuetele, ning teatab sellest
  tüübikinnitusasutusele
  .

2.   Kui tehniline teenistus kasutab talle määratud tegevuskategooriate konkreetsete ülesannete täitmiseks alltöövõtjaid või tütarettevõtjat, siis tagab ta, et alltöövõtja või tütarettevõtja vastab artiklites 73 ja 74 sätestatud nõuetele, ning teatab sellest
  määravale asutusele või akrediteerimise korral riiklikule akrediteerimisasutusele
  .

Muudatusettepanek 268

Muudatusettepanek 268

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 75 – lõige 4

Artikkel 75 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Tehnilised teenistused hoiavad
  tüübikinnitusasutusele
  kättesaadavana asjakohaseid dokumente, mis käsitlevad alltöövõtja või tütarettevõtja kvalifikatsiooni hindamist ja nende täidetud ülesandeid. | 4.   Tehnilised teenistused hoiavad
  määravale asutusele või akrediteerimise korral riiklikule akrediteerimisasutusele
  kättesaadavana asjakohaseid dokumente, mis käsitlevad alltöövõtja või tütarettevõtja kvalifikatsiooni hindamist ja nende täidetud ülesandeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Tehnilised teenistused hoiavad
  tüübikinnitusasutusele
  kättesaadavana asjakohaseid dokumente, mis käsitlevad alltöövõtja või tütarettevõtja kvalifikatsiooni hindamist ja nende täidetud ülesandeid.

4.   Tehnilised teenistused hoiavad
  määravale asutusele või akrediteerimise korral riiklikule akrediteerimisasutusele
  kättesaadavana asjakohaseid dokumente, mis käsitlevad alltöövõtja või tütarettevõtja kvalifikatsiooni hindamist ja nende täidetud ülesandeid.

Muudatusettepanek 269

Muudatusettepanek 269

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 75 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 75 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Tehniliste teenistuste alltöövõtjatest antakse tüübikinnitusasutusele teada ja komisjon avaldab nende nimed. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Tehniliste teenistuste alltöövõtjatest antakse tüübikinnitusasutusele teada ja komisjon avaldab nende nimed.

Muudatusettepanek 270

Muudatusettepanek 270

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 76 – lõige 2 – punkt c a (uus)

Artikkel 76 – lõige 2 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | seda on auditeeritud vastavalt artiklile 80, välja arvatud asjaolu, et „tüübikinnitusasutus“ asendatakse kogu tekstis sõnadega „audiitorite ühiskomitee“ ning see täidab vastavalt ülesandeid; audit peab tõendama vastavust punktidele a, b ja c; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

seda on auditeeritud vastavalt artiklile 80, välja arvatud asjaolu, et „tüübikinnitusasutus“ asendatakse kogu tekstis sõnadega „audiitorite ühiskomitee“ ning see täidab vastavalt ülesandeid; audit peab tõendama vastavust punktidele a, b ja c;

seda on auditeeritud vastavalt artiklile 80, välja arvatud asjaolu, et „tüübikinnitusasutus“ asendatakse kogu tekstis sõnadega „audiitorite ühiskomitee“ ning see täidab vastavalt ülesandeid; audit peab tõendama vastavust punktidele a, b ja c;

Muudatusettepanek 271

Muudatusettepanek 271

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 76 – lõige 3

Artikkel 76 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Ettevõttesisesest
  akrediteeritud
  tehnilisest teenistusest
  ei ole vaja
  komisjoni
  teavitada artikli
  78
  tähenduses, kuid tüübikinnitusasutuse nõudmisel annab tootja, mille osaks ta on, või riiklik akrediteerimisasutus teavet tema akrediteerimise kohta
  . | 3.   Ettevõttesisesest tehnilisest teenistusest
  teavitatakse
  komisjoni
  kooskõlas artikliga
   78. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Ettevõttesisesest
  akrediteeritud
  tehnilisest teenistusest
  ei ole vaja
  komisjoni
  teavitada artikli
  78
  tähenduses, kuid tüübikinnitusasutuse nõudmisel annab tootja, mille osaks ta on, või riiklik akrediteerimisasutus teavet tema akrediteerimise kohta
  .

3.   Ettevõttesisesest tehnilisest teenistusest
  teavitatakse
  komisjoni
  kooskõlas artikliga
   78.

Muudatusettepanek 272

Muudatusettepanek 272

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige - 1 (uus)

Artikkel 77 – lõige - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Taotlust esitav tehniline teenistus peab esitama ametliku taotluse selle liikmesriigi tüübikinnitusasutusele, kus ta taotleb määramist vastavalt V lisa 2. liite 4. punktile. Tegevused, mille jaoks taotlust esitav tehniline teenistus määramist taotleb, peavad olema taotluses nimetatud vastavalt artikli 72 lõikele 1. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-1.
     
  Taotlust esitav tehniline teenistus peab esitama ametliku taotluse selle liikmesriigi tüübikinnitusasutusele, kus ta taotleb määramist vastavalt V lisa 2. liite 4. punktile. Tegevused, mille jaoks taotlust esitav tehniline teenistus määramist taotleb, peavad olema taotluses nimetatud vastavalt artikli 72 lõikele 1.

Muudatusettepanek 273

Muudatusettepanek 273

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 77 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Enne tehnilise teenistuse
  määramist
  hindab tüübikinnitusasutus tehnilist teenistust hindamise kontrollküsimustiku alusel, mis sisaldab vähemalt V lisa 2. liites loetletud nõudeid. Hindamine hõlmab kohapealset hindamist taotluse esitanud tehnilise teenistuse ja vajaduse korral liidus või liidust väljaspool paiknevate alltöövõtjate või tütarettevõtjate ruumides. | Enne
  kui tüübikinnitusasutus määrab
  tehnilise teenistuse, hindab tüübikinnitusasutus
  või artikli 71 lõikes 1 osutatud akrediteerimisasutus
  tehnilist teenistust hindamise
  ühtlustatud
  kontrollküsimustiku alusel, mis sisaldab vähemalt V lisa 2. liites loetletud nõudeid. Hindamine hõlmab kohapealset hindamist taotluse esitanud tehnilise teenistuse ja vajaduse korral liidus või liidust väljaspool paiknevate alltöövõtjate või tütarettevõtjate ruumides. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Enne tehnilise teenistuse
  määramist
  hindab tüübikinnitusasutus tehnilist teenistust hindamise kontrollküsimustiku alusel, mis sisaldab vähemalt V lisa 2. liites loetletud nõudeid. Hindamine hõlmab kohapealset hindamist taotluse esitanud tehnilise teenistuse ja vajaduse korral liidus või liidust väljaspool paiknevate alltöövõtjate või tütarettevõtjate ruumides.

määramist

Enne
  kui tüübikinnitusasutus määrab
  tehnilise teenistuse, hindab tüübikinnitusasutus
  või artikli 71 lõikes 1 osutatud akrediteerimisasutus
  tehnilist teenistust hindamise
  ühtlustatud
  kontrollküsimustiku alusel, mis sisaldab vähemalt V lisa 2. liites loetletud nõudeid. Hindamine hõlmab kohapealset hindamist taotluse esitanud tehnilise teenistuse ja vajaduse korral liidus või liidust väljaspool paiknevate alltöövõtjate või tütarettevõtjate ruumides.

kui tüübikinnitusasutus määrab

või artikli 71 lõikes 1 osutatud akrediteerimisasutus

ühtlustatud

Muudatusettepanek 274

Muudatusettepanek 274

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 77 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Vähemalt kahe teise liikmesriigi tüübikinnitusasutuse esindajad moodustavad
  koos
  komisjoni esindajaga ühise hindamisrühma ning osalevad koostöös
  taotluse esitanud tehnilise teenistuse
  asukohaliikmesriigi tüübikinnitusasutusega taotluse esitanud tehnilise teenistuse hindamisel
  ,
  kaasa arvatud kohapealne hindamine
  .
  Taotluse esitanud tehnilise teenistuse asukohaliikmesriigi määrav tüübikinnitusasutus võimaldab kõnealustele esindajatele õigeaegse
  juurdepääsu
  dokumentidele
  ,
  mis on vajalikud taotluse esitanud tehnilise teenistuse hindamiseks
  . | 1b.
     
  Kui hindamist teostab tüübikinnitusasutus, osaleb komisjoni esindaja
  koos
  määrava asutusega ühises hindamisrühmas, mis viib läbi
  taotluse esitanud tehnilise teenistuse
  hindamise, kaasa arvatud kohapealse hindamise. Selle ülesande täitmiseks kasutab komisjon sõltumatuid audiitoreid, kellega sõlmitakse avatud hankemenetluse alusel leping kui kolmandate isikutega. Audiitorid täidavad oma tööülesandeid sõltumatult ja erapooletult. Audiitorid järgivad konfidentsiaalsuse nõuet, et kaitsta ärisaladusi vastavalt kohaldatavale õigusele. Liikmesriigid annavad kogu vajaliku abi, dokumendid ja toetuse, mida audiitorid küsivad, et võimaldada neil oma ülesandeid täita. Liikmesriigid tagavad audiitoritele
  juurdepääsu
  kõigile valdustele või valduste osadele ja teabele
  ,
  sealhulgas arvutisüsteemidele ja tarkvarale, mis on olulised nende ülesannete täitmiseks
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Vähemalt kahe teise liikmesriigi tüübikinnitusasutuse esindajad moodustavad
  koos
  komisjoni esindajaga ühise hindamisrühma ning osalevad koostöös
  taotluse esitanud tehnilise teenistuse
  asukohaliikmesriigi tüübikinnitusasutusega taotluse esitanud tehnilise teenistuse hindamisel
  ,
  kaasa arvatud kohapealne hindamine
  .
  Taotluse esitanud tehnilise teenistuse asukohaliikmesriigi määrav tüübikinnitusasutus võimaldab kõnealustele esindajatele õigeaegse
  juurdepääsu
  dokumentidele
  ,
  mis on vajalikud taotluse esitanud tehnilise teenistuse hindamiseks
  .

Vähemalt kahe teise liikmesriigi tüübikinnitusasutuse esindajad moodustavad

komisjoni esindajaga ühise hindamisrühma ning osalevad koostöös

asukohaliikmesriigi tüübikinnitusasutusega taotluse esitanud tehnilise teenistuse hindamisel

kaasa arvatud kohapealne hindamine

Taotluse esitanud tehnilise teenistuse asukohaliikmesriigi määrav tüübikinnitusasutus võimaldab kõnealustele esindajatele õigeaegse

dokumentidele

mis on vajalikud taotluse esitanud tehnilise teenistuse hindamiseks

1b.
     
  Kui hindamist teostab tüübikinnitusasutus, osaleb komisjoni esindaja
  koos
  määrava asutusega ühises hindamisrühmas, mis viib läbi
  taotluse esitanud tehnilise teenistuse
  hindamise, kaasa arvatud kohapealse hindamise. Selle ülesande täitmiseks kasutab komisjon sõltumatuid audiitoreid, kellega sõlmitakse avatud hankemenetluse alusel leping kui kolmandate isikutega. Audiitorid täidavad oma tööülesandeid sõltumatult ja erapooletult. Audiitorid järgivad konfidentsiaalsuse nõuet, et kaitsta ärisaladusi vastavalt kohaldatavale õigusele. Liikmesriigid annavad kogu vajaliku abi, dokumendid ja toetuse, mida audiitorid küsivad, et võimaldada neil oma ülesandeid täita. Liikmesriigid tagavad audiitoritele
  juurdepääsu
  kõigile valdustele või valduste osadele ja teabele
  ,
  sealhulgas arvutisüsteemidele ja tarkvarale, mis on olulised nende ülesannete täitmiseks
  .

(Artikli 77 alguses on lõigete järjekorda muudetud ja lõiked ümber nummerdatud)

(Artikli 77 alguses on lõigete järjekorda muudetud ja lõiked ümber nummerdatud)

Muudatusettepanek 275

Muudatusettepanek 275

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 77 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kui hindamise viib läbi akrediteerimisasutus, esitab taotluse esitanud tehniline teenistus tüübikinnitusasutusele kehtiva akrediteerimistunnistuse ja vastava hindamisaruande, mis tõendab vastavust nõuetele, mis on sätestatud V lisa 2. liites tegevuste jaoks, milleks taotluse esitanud tehniline teenistus määramist taotleb. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Kui hindamise viib läbi akrediteerimisasutus, esitab taotluse esitanud tehniline teenistus tüübikinnitusasutusele kehtiva akrediteerimistunnistuse ja vastava hindamisaruande, mis tõendab vastavust nõuetele, mis on sätestatud V lisa 2. liites tegevuste jaoks, milleks taotluse esitanud tehniline teenistus määramist taotleb.

(Artikli 77 alguses on lõigete järjekorda muudetud ja lõiked ümber nummerdatud)

(Artikli 77 alguses on lõigete järjekorda muudetud ja lõiked ümber nummerdatud)

Muudatusettepanek 276

Muudatusettepanek 276

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 1 c (uus)

Artikkel 77 – lõige 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Kui tehniline teenistus on taotlenud määramist mitme tüübikinnitusasutuse poolt vastavalt artikli 78 lõikele 3, viiakse hindamine läbi ainult ühe korra, tingimusel, et tehnilise teenistuse määramisala on selle hindamisega kaetud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1c.
     
  Kui tehniline teenistus on taotlenud määramist mitme tüübikinnitusasutuse poolt vastavalt artikli 78 lõikele 3, viiakse hindamine läbi ainult ühe korra, tingimusel, et tehnilise teenistuse määramisala on selle hindamisega kaetud.

(Artikli 77 alguses on lõigete järjekorda muudetud ja lõiked ümber nummerdatud)

(Artikli 77 alguses on lõigete järjekorda muudetud ja lõiked ümber nummerdatud)

Muudatusettepanek 277

Muudatusettepanek 277

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 5

Artikkel 77 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Liikmesriigid teatavad komisjonile
  tüübikinnitusasutuse
  esindajate nimed, keda iga ühiskontrolli puhul kutsutakse. | 5.   Liikmesriigid teatavad komisjonile
  määrava asutuse
  esindajate nimed, keda iga ühiskontrolli puhul kutsutakse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Liikmesriigid teatavad komisjonile
  tüübikinnitusasutuse
  esindajate nimed, keda iga ühiskontrolli puhul kutsutakse.

5.   Liikmesriigid teatavad komisjonile
  määrava asutuse
  esindajate nimed, keda iga ühiskontrolli puhul kutsutakse.

Muudatusettepanek 278

Muudatusettepanek 278

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 7 – lõik 1

Artikkel 77 – lõige 7 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tüübikinnitusasutus
  teatab hindamisaruandest komisjonile ja teiste liikmesriikide määravatele asutustele, lisades dokumentaalsed tõendid, mis kinnitavad, et tehniline teenistus on pädev ja et on kehtestatud tehnilise teenistuse korrapärast järelevalvet tagav kord, millega tagatakse ka edaspidi vastavus käesoleva määruse nõuetele. | Määrav asutus
  teatab hindamisaruandest komisjonile ja teiste liikmesriikide määravatele asutustele, lisades dokumentaalsed tõendid, mis kinnitavad, et tehniline teenistus on pädev ja et on kehtestatud tehnilise teenistuse korrapärast järelevalvet tagav kord, millega tagatakse ka edaspidi vastavus käesoleva määruse nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tüübikinnitusasutus
  teatab hindamisaruandest komisjonile ja teiste liikmesriikide määravatele asutustele, lisades dokumentaalsed tõendid, mis kinnitavad, et tehniline teenistus on pädev ja et on kehtestatud tehnilise teenistuse korrapärast järelevalvet tagav kord, millega tagatakse ka edaspidi vastavus käesoleva määruse nõuetele.

Tüübikinnitusasutus

Määrav asutus
  teatab hindamisaruandest komisjonile ja teiste liikmesriikide määravatele asutustele, lisades dokumentaalsed tõendid, mis kinnitavad, et tehniline teenistus on pädev ja et on kehtestatud tehnilise teenistuse korrapärast järelevalvet tagav kord, millega tagatakse ka edaspidi vastavus käesoleva määruse nõuetele.

Määrav asutus

Muudatusettepanek 279

Muudatusettepanek 279

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 7 – lõik 2

Artikkel 77 – lõige 7 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Samuti esitab
  teavitav tüübikinnitusasutus
  tõendid asjatundlike töötajate olemasolu kohta, kes jälgivad tehnilist teenistust kooskõlas artikli 71 lõikega 6. | Samuti esitab
  hindamisaruandest teatav määrav asutus
  tõendid asjatundlike töötajate olemasolu kohta, kes jälgivad tehnilist teenistust kooskõlas artikli 71 lõikega 6. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Samuti esitab
  teavitav tüübikinnitusasutus
  tõendid asjatundlike töötajate olemasolu kohta, kes jälgivad tehnilist teenistust kooskõlas artikli 71 lõikega 6.

teavitav tüübikinnitusasutus

Samuti esitab
  hindamisaruandest teatav määrav asutus
  tõendid asjatundlike töötajate olemasolu kohta, kes jälgivad tehnilist teenistust kooskõlas artikli 71 lõikega 6.

hindamisaruandest teatav määrav asutus

Muudatusettepanek 280

Muudatusettepanek 280

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 8

Artikkel 77 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Teiste liikmesriikide
  tüübikinnitusasutused
  ja komisjon võivad hindamisaruande ja dokumentaalsed tõendid läbi vaadata, esitada küsimusi või osutada probleemidele ja taotleda täiendavaid dokumente ühe kuu jooksul pärast hindamisaruande ja dokumentaalsete tõendite esitamist. | 8.   Teiste liikmesriikide
  määravad asutused
  ja komisjon võivad hindamisaruande ja dokumentaalsed tõendid läbi vaadata, esitada küsimusi või osutada probleemidele ja taotleda täiendavaid dokumente ühe kuu jooksul pärast hindamisaruande ja dokumentaalsete tõendite esitamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.   Teiste liikmesriikide
  tüübikinnitusasutused
  ja komisjon võivad hindamisaruande ja dokumentaalsed tõendid läbi vaadata, esitada küsimusi või osutada probleemidele ja taotleda täiendavaid dokumente ühe kuu jooksul pärast hindamisaruande ja dokumentaalsete tõendite esitamist.

8.   Teiste liikmesriikide
  määravad asutused
  ja komisjon võivad hindamisaruande ja dokumentaalsed tõendid läbi vaadata, esitada küsimusi või osutada probleemidele ja taotleda täiendavaid dokumente ühe kuu jooksul pärast hindamisaruande ja dokumentaalsete tõendite esitamist.

Muudatusettepanek 281

Muudatusettepanek 281

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 9

Artikkel 77 – lõige 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9.   Taotluse esitanud tehnilise teenistuse asukohaliikmesriigi
  tüübikinnitusasutus
  vastab täiendavaid dokumentaalseid tõendeid puudutavatele küsimustele, märkustele ja taotlustele nelja nädala jooksul alates nende saamisest. | 9.   Taotluse esitanud tehnilise teenistuse asukohaliikmesriigi
  määrav asutus
  vastab täiendavaid dokumentaalseid tõendeid puudutavatele küsimustele, märkustele ja taotlustele nelja nädala jooksul alates nende saamisest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.   Taotluse esitanud tehnilise teenistuse asukohaliikmesriigi
  tüübikinnitusasutus
  vastab täiendavaid dokumentaalseid tõendeid puudutavatele küsimustele, märkustele ja taotlustele nelja nädala jooksul alates nende saamisest.

9.   Taotluse esitanud tehnilise teenistuse asukohaliikmesriigi
  määrav asutus
  vastab täiendavaid dokumentaalseid tõendeid puudutavatele küsimustele, märkustele ja taotlustele nelja nädala jooksul alates nende saamisest.

Muudatusettepanek 282

Muudatusettepanek 282

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 10

Artikkel 77 – lõige 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 10.   Teiste liikmesriikide
  tüübikinnitusasutused
  või komisjon võivad esitada üksikult või ühiselt taotluse esitanud tehnilise teenistuse asukohaliikmesriigi
  tüübikinnitusasutusele
  soovitusi nelja nädala jooksul alates lõikes 9 osutatud vastuse saamisest.
  Tüübikinnitusasutus
  võtab soovitusi arvesse tehnilise teenistuse määramist käsitleva otsuse vastuvõtmise käigus. Kui see
  tüübikinnitusasutus
  otsustab jätta teiste liikmesriikide või komisjoni esitatud soovitused arvesse võtmata, esitab ta sellekohased põhjendused kahe nädala jooksul pärast otsuse vastuvõtmist. | 10.   Teiste liikmesriikide
  määravad asutused
  või komisjon võivad esitada üksikult või ühiselt taotluse esitanud tehnilise teenistuse asukohaliikmesriigi
  määravale asutusele
  soovitusi nelja nädala jooksul alates lõikes 9 osutatud vastuse saamisest.
  Määrav asutus
  võtab soovitusi arvesse tehnilise teenistuse määramist käsitleva otsuse vastuvõtmise käigus. Kui see
  määrav asutus
  otsustab jätta teiste liikmesriikide või komisjoni esitatud soovitused arvesse võtmata, esitab ta sellekohased põhjendused kahe nädala jooksul pärast otsuse vastuvõtmist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

10.   Teiste liikmesriikide
  tüübikinnitusasutused
  või komisjon võivad esitada üksikult või ühiselt taotluse esitanud tehnilise teenistuse asukohaliikmesriigi
  tüübikinnitusasutusele
  soovitusi nelja nädala jooksul alates lõikes 9 osutatud vastuse saamisest.
  Tüübikinnitusasutus
  võtab soovitusi arvesse tehnilise teenistuse määramist käsitleva otsuse vastuvõtmise käigus. Kui see
  tüübikinnitusasutus
  otsustab jätta teiste liikmesriikide või komisjoni esitatud soovitused arvesse võtmata, esitab ta sellekohased põhjendused kahe nädala jooksul pärast otsuse vastuvõtmist.

10.   Teiste liikmesriikide
  määravad asutused
  või komisjon võivad esitada üksikult või ühiselt taotluse esitanud tehnilise teenistuse asukohaliikmesriigi
  määravale asutusele
  soovitusi nelja nädala jooksul alates lõikes 9 osutatud vastuse saamisest.
  Määrav asutus
  võtab soovitusi arvesse tehnilise teenistuse määramist käsitleva otsuse vastuvõtmise käigus. Kui see
  määrav asutus
  otsustab jätta teiste liikmesriikide või komisjoni esitatud soovitused arvesse võtmata, esitab ta sellekohased põhjendused kahe nädala jooksul pärast otsuse vastuvõtmist.

Muudatusettepanek 283

Muudatusettepanek 283

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõige 2 – lõik 1

Artikkel 78 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 28 päeva
  jooksul pärast teavitamist võivad liikmesriigid või komisjon esitada kirjalikke vastuväiteid, tuues välja põhjendid kas seoses tehnilise teenistusega või selle järelevalvega
  tüübikinnitusasutuse
  poolt. Kui mõni liikmesriik või komisjon esitab vastuväiteid, peatatakse teate mõju. Sellisel juhul konsulteerib komisjon asjaosalistega ja
  langetab rakendusakti abil otsuse
  , kas teate mõju peatamine tühistada või mitte. Nimetatud
  rakendusakt
  võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | Ühe kuu
  jooksul pärast teavitamist võivad liikmesriigid või komisjon esitada kirjalikke vastuväiteid, tuues välja põhjendid kas seoses tehnilise teenistusega või selle järelevalvega
  määrava asutuse
  poolt. Kui mõni liikmesriik või komisjon esitab vastuväiteid, peatatakse teate mõju. Sellisel juhul konsulteerib komisjon asjaosalistega ja
  võtab vastu rakendusaktid, et otsustada
  , kas teate mõju peatamine tühistada või mitte. Nimetatud
  rakendusaktid
  võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

28 päeva
  jooksul pärast teavitamist võivad liikmesriigid või komisjon esitada kirjalikke vastuväiteid, tuues välja põhjendid kas seoses tehnilise teenistusega või selle järelevalvega
  tüübikinnitusasutuse
  poolt. Kui mõni liikmesriik või komisjon esitab vastuväiteid, peatatakse teate mõju. Sellisel juhul konsulteerib komisjon asjaosalistega ja
  langetab rakendusakti abil otsuse
  , kas teate mõju peatamine tühistada või mitte. Nimetatud
  rakendusakt
  võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

28 päeva

tüübikinnitusasutuse

langetab rakendusakti abil otsuse

rakendusakt

Ühe kuu
  jooksul pärast teavitamist võivad liikmesriigid või komisjon esitada kirjalikke vastuväiteid, tuues välja põhjendid kas seoses tehnilise teenistusega või selle järelevalvega
  määrava asutuse
  poolt. Kui mõni liikmesriik või komisjon esitab vastuväiteid, peatatakse teate mõju. Sellisel juhul konsulteerib komisjon asjaosalistega ja
  võtab vastu rakendusaktid, et otsustada
  , kas teate mõju peatamine tühistada või mitte. Nimetatud
  rakendusaktid
  võetakse vastu kooskõlas artikli 87 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Ühe kuu

määrava asutuse

võtab vastu rakendusaktid, et otsustada

rakendusaktid

Muudatusettepanek 284

Muudatusettepanek 284

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõige 3

Artikkel 78 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Sama tehnilise teenistuse võivad määrata mitu
  tüübikinnitusasutust
  ning nende
  tüübikinnitusasutuste
  liikmesriigid võivad sellest komisjonile teatada olenemata nende tegevuste kategooriast või kategooriatest, mida tehniline teenistus hakkab artikli 72 lõike 1 kohaselt ellu viima. | 3.   Sama tehnilise teenistuse võivad määrata mitu
  määravat asutust
  ning nende
  määravate asutuste
  liikmesriigid võivad sellest komisjonile teatada olenemata nende tegevuste kategooriast või kategooriatest, mida tehniline teenistus hakkab artikli 72 lõike 1 kohaselt ellu viima. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Sama tehnilise teenistuse võivad määrata mitu
  tüübikinnitusasutust
  ning nende
  tüübikinnitusasutuste
  liikmesriigid võivad sellest komisjonile teatada olenemata nende tegevuste kategooriast või kategooriatest, mida tehniline teenistus hakkab artikli 72 lõike 1 kohaselt ellu viima.

3.   Sama tehnilise teenistuse võivad määrata mitu
  määravat asutust
  ning nende
  määravate asutuste
  liikmesriigid võivad sellest komisjonile teatada olenemata nende tegevuste kategooriast või kategooriatest, mida tehniline teenistus hakkab artikli 72 lõike 1 kohaselt ellu viima.

Muudatusettepanek 285

Muudatusettepanek 285

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõige 4

Artikkel 78 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui IV lisas loetletud õigusaktis on nõutud, et
  tüübikinnitusasutus
  määraks konkreetse organisatsiooni või pädeva asutuse artikli 72 lõikes 1 osutatud tegevuskategooriates puuduva tegevuse sooritamiseks, esitab liikmesriik lõikes 1 osutatud teate. | 4.   Kui IV lisas loetletud õigusaktis on nõutud, et
  määrav asutus
  määraks konkreetse organisatsiooni või pädeva asutuse artikli 72 lõikes 1 osutatud tegevuskategooriates puuduva tegevuse sooritamiseks, esitab liikmesriik lõikes 1 osutatud teate. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kui IV lisas loetletud õigusaktis on nõutud, et
  tüübikinnitusasutus
  määraks konkreetse organisatsiooni või pädeva asutuse artikli 72 lõikes 1 osutatud tegevuskategooriates puuduva tegevuse sooritamiseks, esitab liikmesriik lõikes 1 osutatud teate.

4.   Kui IV lisas loetletud õigusaktis on nõutud, et
  määrav asutus
  määraks konkreetse organisatsiooni või pädeva asutuse artikli 72 lõikes 1 osutatud tegevuskategooriates puuduva tegevuse sooritamiseks, esitab liikmesriik lõikes 1 osutatud teate.

Muudatusettepanek 286

Muudatusettepanek 286

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 79 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui
  tüübikinnitusasutus
  on veendunud või talle on teatatud, et tehniline teenistus ei vasta enam käesolevas määruses sätestatud nõuetele, siis piirab see ametiasutus määramist või peatab või tühistab selle, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse raskusastmest. | Kui
  määrav asutus
  on veendunud või talle on teatatud, et tehniline teenistus ei vasta enam käesolevas määruses sätestatud nõuetele, siis piirab see ametiasutus määramist või peatab või tühistab selle, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse raskusastmest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui
  tüübikinnitusasutus
  on veendunud või talle on teatatud, et tehniline teenistus ei vasta enam käesolevas määruses sätestatud nõuetele, siis piirab see ametiasutus määramist või peatab või tühistab selle, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse raskusastmest.

tüübikinnitusasutus

Kui
  määrav asutus
  on veendunud või talle on teatatud, et tehniline teenistus ei vasta enam käesolevas määruses sätestatud nõuetele, siis piirab see ametiasutus määramist või peatab või tühistab selle, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse raskusastmest.

määrav asutus

Muudatusettepanek 287

Muudatusettepanek 287

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 79 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tüübikinnitusasutus
  teatab komisjonile ja teistele liikmesriikidele viivitamata kõigist teadete peatamistest, piiramistest ja tühistamistest. | Määrav asutus
  teatab komisjonile ja teistele liikmesriikidele viivitamata kõigist teadete peatamistest, piiramistest ja tühistamistest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tüübikinnitusasutus
  teatab komisjonile ja teistele liikmesriikidele viivitamata kõigist teadete peatamistest, piiramistest ja tühistamistest.

Tüübikinnitusasutus

Määrav asutus
  teatab komisjonile ja teistele liikmesriikidele viivitamata kõigist teadete peatamistest, piiramistest ja tühistamistest.

Määrav asutus

Muudatusettepanek 288

Muudatusettepanek 288

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõige 3 – lõik 1

Artikkel 79 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tüübikinnitusasutus
  teatab teistele
  tüübikinnitusasutustele
  ja komisjonile, kui tehnilise teenistuse mittevastavusel on mõju tüübikinnitustunnistustele, mis on väljastatud ülevaatus- ja katsearuannete alusel, mille on väljastanud asjaomane tehniline teenistus. | Määrav asutus
  teatab teistele
  määravatele asutustele
  ja komisjonile, kui tehnilise teenistuse mittevastavusel on mõju tüübikinnitustunnistustele, mis on väljastatud ülevaatus- ja katsearuannete alusel, mille on väljastanud asjaomane tehniline teenistus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tüübikinnitusasutus
  teatab teistele
  tüübikinnitusasutustele
  ja komisjonile, kui tehnilise teenistuse mittevastavusel on mõju tüübikinnitustunnistustele, mis on väljastatud ülevaatus- ja katsearuannete alusel, mille on väljastanud asjaomane tehniline teenistus.

Tüübikinnitusasutus

tüübikinnitusasutustele

Määrav asutus
  teatab teistele
  määravatele asutustele
  ja komisjonile, kui tehnilise teenistuse mittevastavusel on mõju tüübikinnitustunnistustele, mis on väljastatud ülevaatus- ja katsearuannete alusel, mille on väljastanud asjaomane tehniline teenistus.

Määrav asutus

määravatele asutustele

Muudatusettepanek 289

Muudatusettepanek 289

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõige 3 – lõik 2

Artikkel 79 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kahe kuu jooksul pärast teate muudatustest teatamist esitab
  tüübikinnitusasutus
  komisjonile ja teistele
  tüübikinnitusasutustele
  aruande mittevastavuse kohta tehtud järeldustest. Kui see on vajalik turul olevate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike turvalisuse tagamiseks, annab määrav
  tüübikinnitusasutus
  asjaomastele tüübikinnitusasutustele korralduse peatada või tühistada mõistliku aja jooksul kõik alusetult väljastatud tunnistused. | Kahe kuu jooksul pärast teate muudatustest teatamist esitab
  määrav asutus
  komisjonile ja teistele
  määravatele asutustele
  aruande mittevastavuse kohta tehtud järeldustest. Kui see on vajalik turul olevate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike turvalisuse tagamiseks, annab määrav
  asutus
  asjaomastele tüübikinnitusasutustele korralduse peatada või tühistada mõistliku aja jooksul kõik alusetult väljastatud tunnistused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kahe kuu jooksul pärast teate muudatustest teatamist esitab
  tüübikinnitusasutus
  komisjonile ja teistele
  tüübikinnitusasutustele
  aruande mittevastavuse kohta tehtud järeldustest. Kui see on vajalik turul olevate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike turvalisuse tagamiseks, annab määrav
  tüübikinnitusasutus
  asjaomastele tüübikinnitusasutustele korralduse peatada või tühistada mõistliku aja jooksul kõik alusetult väljastatud tunnistused.

tüübikinnitusasutus

tüübikinnitusasutustele

tüübikinnitusasutus

Kahe kuu jooksul pärast teate muudatustest teatamist esitab
  määrav asutus
  komisjonile ja teistele
  määravatele asutustele
  aruande mittevastavuse kohta tehtud järeldustest. Kui see on vajalik turul olevate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike turvalisuse tagamiseks, annab määrav
  asutus
  asjaomastele tüübikinnitusasutustele korralduse peatada või tühistada mõistliku aja jooksul kõik alusetult väljastatud tunnistused.

määrav asutus

määravatele asutustele

asutus

Muudatusettepanek 290

Muudatusettepanek 290

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõige 4 – sissejuhatav osa

Artikkel 79 – lõige 4 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   
  Muud tunnistused
  , mis on väljastatud ülevaatus- ja katsearuannete alusel, mille on väljastanud tehniline teenistus, kelle suhtes on teavitus peatatud, piiratud või tühistatud, jäävad kehtima järgmistel tingimustel: | 4.   
  Tüübikinnitustunnistused
  , mis on väljastatud ülevaatus- ja katsearuannete alusel, mille on väljastanud tehniline teenistus, kelle suhtes on teavitus peatatud, piiratud või tühistatud, jäävad kehtima järgmistel tingimustel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   
  Muud tunnistused
  , mis on väljastatud ülevaatus- ja katsearuannete alusel, mille on väljastanud tehniline teenistus, kelle suhtes on teavitus peatatud, piiratud või tühistatud, jäävad kehtima järgmistel tingimustel:

4.   
  Tüübikinnitustunnistused
  , mis on väljastatud ülevaatus- ja katsearuannete alusel, mille on väljastanud tehniline teenistus, kelle suhtes on teavitus peatatud, piiratud või tühistatud, jäävad kehtima järgmistel tingimustel:

Muudatusettepanek 291

Muudatusettepanek 291

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõige 4 – punkt a

Artikkel 79 – lõige 4 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | teate
  peatamise korral: tingimusel, et kolme kuu jooksul pärast peatamist kinnitab tüübikinnitustunnistuse väljastanud tüübikinnitusasutus kirjalikult teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile, et täidab peatamise ajal asjaomase tehnilise teenistuse ülesandeid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

teate
  peatamise korral: tingimusel, et kolme kuu jooksul pärast peatamist kinnitab tüübikinnitustunnistuse väljastanud tüübikinnitusasutus kirjalikult teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile, et täidab peatamise ajal asjaomase tehnilise teenistuse ülesandeid;

teate

| a) | määramise
  peatamise korral: tingimusel, et kolme kuu jooksul pärast peatamist kinnitab tüübikinnitustunnistuse väljastanud tüübikinnitusasutus kirjalikult teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile, et täidab peatamise ajal asjaomase tehnilise teenistuse ülesandeid; |
| --- | --- |

a)

määramise
  peatamise korral: tingimusel, et kolme kuu jooksul pärast peatamist kinnitab tüübikinnitustunnistuse väljastanud tüübikinnitusasutus kirjalikult teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile, et täidab peatamise ajal asjaomase tehnilise teenistuse ülesandeid;

määramise

Muudatusettepanek 292

Muudatusettepanek 292

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõige 4 – punkt b

Artikkel 79 – lõige 4 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | teate
  piiramise või tühistamise korral: kolmeks kuuks pärast piiramist või tühistamist. Tunnistused väljastanud tüübikinnitusasutus võib pikendada tunnistuste kehtivust kolme kuu kaupa, kusjuures kokku ei tohi pikendamise kestus ületada 12 kuud, tingimusel et ta võtab sel ajavahemikul enda kanda selle tehnilise teenistuse ülesanded, kelle teade on peatatud või tühistatud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

teate
  piiramise või tühistamise korral: kolmeks kuuks pärast piiramist või tühistamist. Tunnistused väljastanud tüübikinnitusasutus võib pikendada tunnistuste kehtivust kolme kuu kaupa, kusjuures kokku ei tohi pikendamise kestus ületada 12 kuud, tingimusel et ta võtab sel ajavahemikul enda kanda selle tehnilise teenistuse ülesanded, kelle teade on peatatud või tühistatud.

teate

| b) | määramise
  piiramise või tühistamise korral: kolmeks kuuks pärast piiramist või tühistamist. Tunnistused väljastanud tüübikinnitusasutus võib pikendada tunnistuste kehtivust kolme kuu kaupa, kusjuures kokku ei tohi pikendamise kestus ületada 12 kuud, tingimusel et ta võtab sel ajavahemikul enda kanda selle tehnilise teenistuse ülesanded, kelle teade on peatatud või tühistatud. |
| --- | --- |

b)

määramise
  piiramise või tühistamise korral: kolmeks kuuks pärast piiramist või tühistamist. Tunnistused väljastanud tüübikinnitusasutus võib pikendada tunnistuste kehtivust kolme kuu kaupa, kusjuures kokku ei tohi pikendamise kestus ületada 12 kuud, tingimusel et ta võtab sel ajavahemikul enda kanda selle tehnilise teenistuse ülesanded, kelle teade on peatatud või tühistatud.

määramise

Muudatusettepanek 293

Muudatusettepanek 293

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõige 6

Artikkel 79 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Tehnilise teenistuse määramist saab uuendada üksnes pärast seda, kui
  tüübikinnitusasutus
  on kontrollinud, kas tehniline teenistus vastab jätkuvalt käesoleva määruse nõuetele. Hindamine tehakse artiklis 77 sätestatud korras. | 6.   Tehnilise teenistuse määramist saab uuendada üksnes pärast seda, kui
  määrav asutus
  on kontrollinud, kas tehniline teenistus vastab jätkuvalt käesoleva määruse nõuetele. Hindamine tehakse artiklis 77 sätestatud korras. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Tehnilise teenistuse määramist saab uuendada üksnes pärast seda, kui
  tüübikinnitusasutus
  on kontrollinud, kas tehniline teenistus vastab jätkuvalt käesoleva määruse nõuetele. Hindamine tehakse artiklis 77 sätestatud korras.

6.   Tehnilise teenistuse määramist saab uuendada üksnes pärast seda, kui
  määrav asutus
  on kontrollinud, kas tehniline teenistus vastab jätkuvalt käesoleva määruse nõuetele. Hindamine tehakse artiklis 77 sätestatud korras.

Muudatusettepanek 294

Muudatusettepanek 294

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 80 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 80 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tüübikinnitusasutus
  teeb tehniliste teenistuste üle pidevat järelevalvet, et tagada käesoleva määruse artiklites 72–76, 84 ja 85 ning V lisa 2. liites esitatud nõuete täitmine. | Määrav asutus või akrediteerimise korral riiklik akrediteerimisasutus
  teeb tehniliste teenistuste üle pidevat järelevalvet, et tagada käesoleva määruse artiklites 72–76, 84 ja 85 ning V lisa 2. liites esitatud nõuete täitmine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tüübikinnitusasutus
  teeb tehniliste teenistuste üle pidevat järelevalvet, et tagada käesoleva määruse artiklites 72–76, 84 ja 85 ning V lisa 2. liites esitatud nõuete täitmine.

Tüübikinnitusasutus

Määrav asutus või akrediteerimise korral riiklik akrediteerimisasutus
  teeb tehniliste teenistuste üle pidevat järelevalvet, et tagada käesoleva määruse artiklites 72–76, 84 ja 85 ning V lisa 2. liites esitatud nõuete täitmine.

Määrav asutus või akrediteerimise korral riiklik akrediteerimisasutus

Muudatusettepanek 295

Muudatusettepanek 295

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 80 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 80 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tehniline teenistus esitab nõudmise korral kogu asjakohase teabe ja dokumentatsiooni, mida on vaja, et see
  tüübikinnitusasutus
  saaks kontrollida nimetatud nõuete täitmist. | Tehniline teenistus esitab nõudmise korral kogu asjakohase teabe ja dokumentatsiooni, mida on vaja, et see
  määrav asutus või akrediteerimise korral riiklik akrediteerimisasutus
  saaks kontrollida nimetatud nõuete täitmist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tehniline teenistus esitab nõudmise korral kogu asjakohase teabe ja dokumentatsiooni, mida on vaja, et see
  tüübikinnitusasutus
  saaks kontrollida nimetatud nõuete täitmist.

tüübikinnitusasutus

Tehniline teenistus esitab nõudmise korral kogu asjakohase teabe ja dokumentatsiooni, mida on vaja, et see
  määrav asutus või akrediteerimise korral riiklik akrediteerimisasutus
  saaks kontrollida nimetatud nõuete täitmist.

määrav asutus või akrediteerimise korral riiklik akrediteerimisasutus

Muudatusettepanek 296

Muudatusettepanek 296

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 80 – lõige 1 – lõik 3

Artikkel 80 – lõige 1 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tehnilised teenistused teatavad viivitamata
  tüübikinnitusasutusele
  kõigist muudatustest, eelkõige seoses personali, ruumide, tütarettevõtjate ja alltöövõtjatega, mis võivad mõjutada käesoleva määruse artiklites 72–76, 84 ja 85 ning V lisa 2. liites sätestatud nõuete täitmist või suutlikkust sooritada vastavushindamistoiminguid seoses sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestikega, mille hindamiseks nad on määratud. | Tehnilised teenistused teatavad viivitamata
  määravale asutusele või akrediteerimise korral riiklikule akrediteerimisasutusele
  kõigist muudatustest, eelkõige seoses personali, ruumide, tütarettevõtjate ja alltöövõtjatega, mis võivad mõjutada käesoleva määruse artiklites 72–76, 84 ja 85 ning V lisa 2. liites sätestatud nõuete täitmist või suutlikkust sooritada vastavushindamistoiminguid seoses sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestikega, mille hindamiseks nad on määratud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tehnilised teenistused teatavad viivitamata
  tüübikinnitusasutusele
  kõigist muudatustest, eelkõige seoses personali, ruumide, tütarettevõtjate ja alltöövõtjatega, mis võivad mõjutada käesoleva määruse artiklites 72–76, 84 ja 85 ning V lisa 2. liites sätestatud nõuete täitmist või suutlikkust sooritada vastavushindamistoiminguid seoses sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestikega, mille hindamiseks nad on määratud.

tüübikinnitusasutusele

Tehnilised teenistused teatavad viivitamata
  määravale asutusele või akrediteerimise korral riiklikule akrediteerimisasutusele
  kõigist muudatustest, eelkõige seoses personali, ruumide, tütarettevõtjate ja alltöövõtjatega, mis võivad mõjutada käesoleva määruse artiklites 72–76, 84 ja 85 ning V lisa 2. liites sätestatud nõuete täitmist või suutlikkust sooritada vastavushindamistoiminguid seoses sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestikega, mille hindamiseks nad on määratud.

määravale asutusele või akrediteerimise korral riiklikule akrediteerimisasutusele

Muudatusettepanek 297

Muudatusettepanek 297

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 80 – lõige 3 – lõik 1

Artikkel 80 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selle liikmesriigi
  tüübikinnitusasutus
  , kus tehniline teenistus asub, tagab, et asjaomane tehniline teenistus täidab lõikes 2 osutatud kohustuse, välja arvatud juhul, kui on õiguspärane põhjus seda mitte teha. | Selle liikmesriigi
  määrav asutus
  , kus tehniline teenistus asub, tagab, et asjaomane tehniline teenistus täidab lõikes 2 osutatud kohustuse, välja arvatud juhul, kui on õiguspärane põhjus seda mitte teha. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Selle liikmesriigi
  tüübikinnitusasutus
  , kus tehniline teenistus asub, tagab, et asjaomane tehniline teenistus täidab lõikes 2 osutatud kohustuse, välja arvatud juhul, kui on õiguspärane põhjus seda mitte teha.

tüübikinnitusasutus

Selle liikmesriigi
  määrav asutus
  , kus tehniline teenistus asub, tagab, et asjaomane tehniline teenistus täidab lõikes 2 osutatud kohustuse, välja arvatud juhul, kui on õiguspärane põhjus seda mitte teha.

määrav asutus

(Komisjoni ettepaneku numeratsioon on vale – kaks lõiget kannavad numbrit 3)

(Komisjoni ettepaneku numeratsioon on vale – kaks lõiget kannavad numbrit 3)

Muudatusettepanek 298

Muudatusettepanek 298

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 80 – lõige 3 – lõik 4

Artikkel 80 – lõige 3 – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tehniline teenistus või
  tüübikinnitusasutus
  võib nõuda, et teise liikmesriigi ametiasutustele või komisjonile edastatud teavet käsitataks konfidentsiaalsena. | Tehniline teenistus või
  määrav asutus
  võib nõuda, et teise liikmesriigi ametiasutustele või komisjonile edastatud teavet käsitataks konfidentsiaalsena. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tehniline teenistus või
  tüübikinnitusasutus
  võib nõuda, et teise liikmesriigi ametiasutustele või komisjonile edastatud teavet käsitataks konfidentsiaalsena.

tüübikinnitusasutus

Tehniline teenistus või
  määrav asutus
  võib nõuda, et teise liikmesriigi ametiasutustele või komisjonile edastatud teavet käsitataks konfidentsiaalsena.

määrav asutus

(Komisjoni ettepaneku numeratsioon on vale – kaks lõiget kannavad numbrit 3)

(Komisjoni ettepaneku numeratsioon on vale – kaks lõiget kannavad numbrit 3)

Muudatusettepanek 299

Muudatusettepanek 299

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 80 – lõige 3 – lõik 1

Artikkel 80 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tüübikinnitusasutus
  hindab vähemalt iga
  30 kuu möödudes
  , kas iga tema vastutuse alla kuuluv tehniline teenistus vastab jätkuvalt artiklites 72–76, 84 ja 85 ning V lisa 2. liites esitatud nõuetele.
  See
  hindamine sisaldab kontrollkäiku igasse tema vastutusalasse kuuluvasse tehnilisse teenistusse. | Määrav asutus
  hindab vähemalt iga
  kolme aasta järel
  , kas iga tema vastutuse alla kuuluv tehniline teenistus vastab jätkuvalt artiklites 72–76, 84 ja 85 ning V lisa 2. liites esitatud nõuetele
  , ja esitab hindamistulemused vastutavale liikmesriigile
  .
  Hindamise viib läbi ühine hindamisrühm, kes määratakse kooskõlas artikli 77 lõigetes 1–4 kirjeldatud menetlusega, ja
  hindamine sisaldab kontrollkäiku igasse tema vastutusalasse kuuluvasse tehnilisse teenistusse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tüübikinnitusasutus
  hindab vähemalt iga
  30 kuu möödudes
  , kas iga tema vastutuse alla kuuluv tehniline teenistus vastab jätkuvalt artiklites 72–76, 84 ja 85 ning V lisa 2. liites esitatud nõuetele.
  See
  hindamine sisaldab kontrollkäiku igasse tema vastutusalasse kuuluvasse tehnilisse teenistusse.

Tüübikinnitusasutus

30 kuu möödudes

See

Määrav asutus
  hindab vähemalt iga
  kolme aasta järel
  , kas iga tema vastutuse alla kuuluv tehniline teenistus vastab jätkuvalt artiklites 72–76, 84 ja 85 ning V lisa 2. liites esitatud nõuetele
  , ja esitab hindamistulemused vastutavale liikmesriigile
  .
  Hindamise viib läbi ühine hindamisrühm, kes määratakse kooskõlas artikli 77 lõigetes 1–4 kirjeldatud menetlusega, ja
  hindamine sisaldab kontrollkäiku igasse tema vastutusalasse kuuluvasse tehnilisse teenistusse.

Määrav asutus

kolme aasta järel

, ja esitab hindamistulemused vastutavale liikmesriigile

Hindamise viib läbi ühine hindamisrühm, kes määratakse kooskõlas artikli 77 lõigetes 1–4 kirjeldatud menetlusega, ja

(Komisjoni ettepaneku numeratsioon on vale – kaks lõiget kannavad numbrit 3)

(Komisjoni ettepaneku numeratsioon on vale – kaks lõiget kannavad numbrit 3)

Muudatusettepanek 300

Muudatusettepanek 300

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 80 – lõige 3 – lõik 2

Artikkel 80 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kahe kuu jooksul pärast tehnilise teenistuse kohta lõpliku hinnangu andmist esitavad liikmesriigid
  komisjonile
  ja teistele liikmesriikidele aruande kõnealuste järelevalvetegevuste kohta
  .
  Aruanded sisaldavad hindamise kokkuvõtet, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks
  . | Hindamistulemused teatatakse kõigile liikmesriikidele ja
  komisjonile
  ning tulemuste kokkuvõte tehakse üldsusele kättesaadavaks
  .
  Seda arutatakse artikli 10 kohaselt loodud foorumil
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kahe kuu jooksul pärast tehnilise teenistuse kohta lõpliku hinnangu andmist esitavad liikmesriigid
  komisjonile
  ja teistele liikmesriikidele aruande kõnealuste järelevalvetegevuste kohta
  .
  Aruanded sisaldavad hindamise kokkuvõtet, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks
  .

Kahe kuu jooksul pärast tehnilise teenistuse kohta lõpliku hinnangu andmist esitavad liikmesriigid

ja teistele liikmesriikidele aruande kõnealuste järelevalvetegevuste kohta

Aruanded sisaldavad hindamise kokkuvõtet, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks

Hindamistulemused teatatakse kõigile liikmesriikidele ja
  komisjonile
  ning tulemuste kokkuvõte tehakse üldsusele kättesaadavaks
  .
  Seda arutatakse artikli 10 kohaselt loodud foorumil
  .

Hindamistulemused teatatakse kõigile liikmesriikidele ja

ning tulemuste kokkuvõte tehakse üldsusele kättesaadavaks

Seda arutatakse artikli 10 kohaselt loodud foorumil

(Komisjoni ettepaneku numeratsioon on vale – kaks lõiget kannavad numbrit 3)

(Komisjoni ettepaneku numeratsioon on vale – kaks lõiget kannavad numbrit 3)

Muudatusettepanek 301

Muudatusettepanek 301

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 81 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 81 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon uurib kõiki juhtumeid, mille puhul tema tähelepanu juhitakse kahtlusele tehnilise teenistuse pädevuse kohta või selle kohta, kas tehniline teenistus täidab jätkuvalt käesoleva määruse kohaselt tema suhtes kehtivaid nõudeid ja kohustusi. Ta võib selliseid uurimisi ka omal algatusel alustada. | Komisjon uurib
  koostöös vastava liikmesriigi tüübikinnitusasutusega
  kõiki juhtumeid, mille puhul tema tähelepanu juhitakse kahtlusele tehnilise teenistuse pädevuse kohta või selle kohta, kas tehniline teenistus täidab jätkuvalt käesoleva määruse kohaselt tema suhtes kehtivaid nõudeid ja kohustusi. Ta võib selliseid uurimisi ka omal algatusel alustada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon uurib kõiki juhtumeid, mille puhul tema tähelepanu juhitakse kahtlusele tehnilise teenistuse pädevuse kohta või selle kohta, kas tehniline teenistus täidab jätkuvalt käesoleva määruse kohaselt tema suhtes kehtivaid nõudeid ja kohustusi. Ta võib selliseid uurimisi ka omal algatusel alustada.

Komisjon uurib
  koostöös vastava liikmesriigi tüübikinnitusasutusega
  kõiki juhtumeid, mille puhul tema tähelepanu juhitakse kahtlusele tehnilise teenistuse pädevuse kohta või selle kohta, kas tehniline teenistus täidab jätkuvalt käesoleva määruse kohaselt tema suhtes kehtivaid nõudeid ja kohustusi. Ta võib selliseid uurimisi ka omal algatusel alustada.

koostöös vastava liikmesriigi tüübikinnitusasutusega

Muudatusettepanek 302

Muudatusettepanek 302

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 81 – lõige 2

Artikkel 81 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Osana lõikes 1 osutatud uurimisest
  konsulteerib
  komisjon tehnilise teenistuse asukohaliikmesriigi tüübikinnitusasutusega. Selle liikmesriigi tüübikinnitusasutus esitab komisjonile selle nõudmisel kogu asjakohase teabe asjaomase tehnilise teenistuse tegevuse ning tema sõltumatuse ja pädevusega seotud nõuete täitmise kohta. | 2.   Osana lõikes 1 osutatud uurimisest
  teeb
  komisjon
  koostööd
  tehnilise teenistuse asukohaliikmesriigi tüübikinnitusasutusega. Selle liikmesriigi tüübikinnitusasutus esitab komisjonile selle nõudmisel kogu asjakohase teabe asjaomase tehnilise teenistuse tegevuse ning tema sõltumatuse ja pädevusega seotud nõuete täitmise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Osana lõikes 1 osutatud uurimisest
  konsulteerib
  komisjon tehnilise teenistuse asukohaliikmesriigi tüübikinnitusasutusega. Selle liikmesriigi tüübikinnitusasutus esitab komisjonile selle nõudmisel kogu asjakohase teabe asjaomase tehnilise teenistuse tegevuse ning tema sõltumatuse ja pädevusega seotud nõuete täitmise kohta.

2.   Osana lõikes 1 osutatud uurimisest
  teeb
  komisjon
  koostööd
  tehnilise teenistuse asukohaliikmesriigi tüübikinnitusasutusega. Selle liikmesriigi tüübikinnitusasutus esitab komisjonile selle nõudmisel kogu asjakohase teabe asjaomase tehnilise teenistuse tegevuse ning tema sõltumatuse ja pädevusega seotud nõuete täitmise kohta.

Muudatusettepanek 303

Muudatusettepanek 303

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõige 4

Artikkel 82 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Teabevahetust koordineerib
  artiklis
  10
  osutatud
  foorum. | 4.   Teabevahetust koordineerib
  artikli
   10
  kohaselt loodud
  foorum. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Teabevahetust koordineerib
  artiklis
  10
  osutatud
  foorum.

4.   Teabevahetust koordineerib
  artikli
   10
  kohaselt loodud
  foorum.

Muudatusettepanek 304

Muudatusettepanek 304

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 83 – lõige 1

Artikkel 83 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui tehnilise teenistuse määramise aluseks on akrediteerimine määruse (EÜ) nr 765/2008 tähenduses, tagavad liikmesriigid, et riiklik akrediteerimisasutus, mis on akrediteerinud konkreetse tehnilise teenistuse, saaks tüübikinnitusasutuselt järjepidevalt teavet ja aruandeid vahejuhtumite kohta ja muud tehnilise teenistuse poolt kontrollitavate valdkondadega seotud teavet, juhul kui see teave on asjakohane tehnilise teenistuse töö tulemuste hindamise seisukohalt. | 1.   Kui tehnilise teenistuse määramise aluseks on
  samuti
  akrediteerimine määruse (EÜ) nr 765/2008 tähenduses, tagavad liikmesriigid, et riiklik akrediteerimisasutus, mis on akrediteerinud konkreetse tehnilise teenistuse, saaks tüübikinnitusasutuselt järjepidevalt teavet ja aruandeid vahejuhtumite kohta ja muud tehnilise teenistuse poolt kontrollitavate valdkondadega seotud teavet, juhul kui see teave on asjakohane tehnilise teenistuse töö tulemuste hindamise seisukohalt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui tehnilise teenistuse määramise aluseks on akrediteerimine määruse (EÜ) nr 765/2008 tähenduses, tagavad liikmesriigid, et riiklik akrediteerimisasutus, mis on akrediteerinud konkreetse tehnilise teenistuse, saaks tüübikinnitusasutuselt järjepidevalt teavet ja aruandeid vahejuhtumite kohta ja muud tehnilise teenistuse poolt kontrollitavate valdkondadega seotud teavet, juhul kui see teave on asjakohane tehnilise teenistuse töö tulemuste hindamise seisukohalt.

1.   Kui tehnilise teenistuse määramise aluseks on
  samuti
  akrediteerimine määruse (EÜ) nr 765/2008 tähenduses, tagavad liikmesriigid, et riiklik akrediteerimisasutus, mis on akrediteerinud konkreetse tehnilise teenistuse, saaks tüübikinnitusasutuselt järjepidevalt teavet ja aruandeid vahejuhtumite kohta ja muud tehnilise teenistuse poolt kontrollitavate valdkondadega seotud teavet, juhul kui see teave on asjakohane tehnilise teenistuse töö tulemuste hindamise seisukohalt.

Muudatusettepanek 305

Muudatusettepanek 305

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 84 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 84 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | nad võimaldavad oma tüübikinnitusasutusel tehnilise teenistuse tegevust
  vastavushindamise
  ajal jälgida; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

nad võimaldavad oma tüübikinnitusasutusel tehnilise teenistuse tegevust
  vastavushindamise
  ajal jälgida;

vastavushindamise

| a) | nad võimaldavad oma tüübikinnitusasutusel
  või ühisel hindamisrühmal, nagu on kirjeldatud artikli 77 lõikes 1,
  tehnilise teenistuse tegevust
  tüübikinnitusega seotud katsetamise
  ajal jälgida; |
| --- | --- |

a)

nad võimaldavad oma tüübikinnitusasutusel
  või ühisel hindamisrühmal, nagu on kirjeldatud artikli 77 lõikes 1,
  tehnilise teenistuse tegevust
  tüübikinnitusega seotud katsetamise
  ajal jälgida;

või ühisel hindamisrühmal, nagu on kirjeldatud artikli 77 lõikes 1,

tüübikinnitusega seotud katsetamise

Muudatusettepanek 306

Muudatusettepanek 306

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 88 – lõige 2

Artikkel 88 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Artikli 4 lõikes 2, artikli 5 lõikes 2, artikli 10 lõikes 3, artikli 22 lõikes 3, artikli 24 lõikes 3, artikli 25 lõike 5, artikli 26 lõike 2, artikli 28 lõikes 5, artikli 29 lõikes 6, artikli 34 lõikes 2,
  artikli 55 lõigetes 2 ja 3, artikli 56 lõikes 2,
  artikli 60 lõikes 3, artikli 65 lõikes 10, artikli 76 lõikes 4 ja artikli 90 lõikes 2 osutatud volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumisest. | 2.   Artikli 4 lõikes 2, artikli 5 lõikes 2,
  artikli 6 lõikes 7a,
  artikli 10 lõikes 3, artikli 22 lõikes 3, artikli 24 lõikes 3, artikli 25 lõike 5, artikli 26 lõike 2, artikli 28 lõikes 5, artikli 29 lõikes 6,
  artikli 33 lõikes 1a
  , artikli 34 lõikes 2, artikli 60 lõikes 3, artikli 65 lõikes 10, artikli 76 lõikes 4 ja artikli 90 lõikes 2 osutatud volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumisest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Artikli 4 lõikes 2, artikli 5 lõikes 2, artikli 10 lõikes 3, artikli 22 lõikes 3, artikli 24 lõikes 3, artikli 25 lõike 5, artikli 26 lõike 2, artikli 28 lõikes 5, artikli 29 lõikes 6, artikli 34 lõikes 2,
  artikli 55 lõigetes 2 ja 3, artikli 56 lõikes 2,
  artikli 60 lõikes 3, artikli 65 lõikes 10, artikli 76 lõikes 4 ja artikli 90 lõikes 2 osutatud volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumisest.

2.   Artikli 4 lõikes 2, artikli 5 lõikes 2,
  artikli 6 lõikes 7a,
  artikli 10 lõikes 3, artikli 22 lõikes 3, artikli 24 lõikes 3, artikli 25 lõike 5, artikli 26 lõike 2, artikli 28 lõikes 5, artikli 29 lõikes 6,
  artikli 33 lõikes 1a
  , artikli 34 lõikes 2, artikli 60 lõikes 3, artikli 65 lõikes 10, artikli 76 lõikes 4 ja artikli 90 lõikes 2 osutatud volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumisest.

Muudatusettepanek 307

Muudatusettepanek 307

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 88 – lõige 3

Artikkel 88 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 4 lõikes 2, artikli 5 lõikes 2, artikli 10 lõikes 3, artikli 22 lõikes 3, artikli 24 lõikes 3, artikli 25 lõike 5, artikli 26 lõikes 2, artikli 28 lõikes 5, artikli 29 lõikes 6, artikli 34 lõikes 2,
  artikli 55 lõigetes 2 ja 3, artikli 56 lõikes 2
  , artikli 60 lõikes 3, artikli 65 lõikes 10, artikli 76 lõikes 4 ja artikli 90 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. | 3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 4 lõikes 2, artikli 5 lõikes 2,
  artikli 6 lõikes 7a,
  artikli 10 lõikes 3, artikli 22 lõikes 3, artikli 24 lõikes 3, artikli 25 lõike 5, artikli 26 lõikes 2, artikli 28 lõikes 5, artikli 29 lõikes 6,
  artikli 33 lõikes 1a
  , artikli 34 lõikes 2, artikli 60 lõikes 3, artikli 65 lõikes 10, artikli 76 lõikes 4 ja artikli 90 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 4 lõikes 2, artikli 5 lõikes 2, artikli 10 lõikes 3, artikli 22 lõikes 3, artikli 24 lõikes 3, artikli 25 lõike 5, artikli 26 lõikes 2, artikli 28 lõikes 5, artikli 29 lõikes 6, artikli 34 lõikes 2,
  artikli 55 lõigetes 2 ja 3, artikli 56 lõikes 2
  , artikli 60 lõikes 3, artikli 65 lõikes 10, artikli 76 lõikes 4 ja artikli 90 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 4 lõikes 2, artikli 5 lõikes 2,
  artikli 6 lõikes 7a,
  artikli 10 lõikes 3, artikli 22 lõikes 3, artikli 24 lõikes 3, artikli 25 lõike 5, artikli 26 lõikes 2, artikli 28 lõikes 5, artikli 29 lõikes 6,
  artikli 33 lõikes 1a
  , artikli 34 lõikes 2, artikli 60 lõikes 3, artikli 65 lõikes 10, artikli 76 lõikes 4 ja artikli 90 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

Muudatusettepanek 308

Muudatusettepanek 308

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 88 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 88 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

Muudatusettepanek 309

Muudatusettepanek 309

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 88 – lõige 5

Artikkel 88 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Artikli 4 lõike 2, artikli 5 lõike 2, artikli 10 lõike 3, artikli 22 lõike 3, artikli 24 lõike 3, artikli 25 lõike 5, artikli 26 lõike 2, artikli 28 lõike 5, artikli 29 lõike 6, artikli 34 lõike 2,
  artikli 55 lõigete 2 ja 3, artikli 56 lõike 2,
  artikli 60 lõike 3, artikli 65 lõike 10, artikli 76 lõike 4 ja artikli 90 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist esitanud Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. | 5.   Artikli 4 lõike 2, artikli 5 lõike 2,
  artikli 6 lõike 7a,
  artikli 10 lõike 3, artikli 22 lõike 3, artikli 24 lõike 3, artikli 25 lõike 5, artikli 26 lõike 2, artikli 28 lõike 5, artikli 29 lõike 6,
  artikli 33 lõike 1a,
  artikli 34 lõike 2, artikli 60 lõike 3, artikli 65 lõike 10, artikli 76 lõike 4 ja artikli 90 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist esitanud Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Artikli 4 lõike 2, artikli 5 lõike 2, artikli 10 lõike 3, artikli 22 lõike 3, artikli 24 lõike 3, artikli 25 lõike 5, artikli 26 lõike 2, artikli 28 lõike 5, artikli 29 lõike 6, artikli 34 lõike 2,
  artikli 55 lõigete 2 ja 3, artikli 56 lõike 2,
  artikli 60 lõike 3, artikli 65 lõike 10, artikli 76 lõike 4 ja artikli 90 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist esitanud Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

5.   Artikli 4 lõike 2, artikli 5 lõike 2,
  artikli 6 lõike 7a,
  artikli 10 lõike 3, artikli 22 lõike 3, artikli 24 lõike 3, artikli 25 lõike 5, artikli 26 lõike 2, artikli 28 lõike 5, artikli 29 lõike 6,
  artikli 33 lõike 1a,
  artikli 34 lõike 2, artikli 60 lõike 3, artikli 65 lõike 10, artikli 76 lõike 4 ja artikli 90 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist esitanud Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Muudatusettepanek 353

Muudatusettepanek 353

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – pealkiri

Artikkel 89 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Karistused | Karistused
  ja kohustused |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Karistused

Karistused
  ja kohustused

ja kohustused

Muudatusettepanek 310

Muudatusettepanek 310

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõige 1

Artikkel 89 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mis määratakse, kui ettevõtjad ja tehnilised teenistused ei täida käesoleva määruse artiklites
  , eelkõige artiklites 11–19, 72–76, 84 ja 85
  sätestatud kohustusi, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende karistuste kohaldamiseks. Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. | 1.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mis määratakse, kui ettevõtjad ja tehnilised teenistused ei täida käesoleva määruse artiklites sätestatud kohustusi, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende karistuste kohaldamiseks. Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Eelkõige peavad karistused olema proportsionaalsed asjaomase liikmesriigi turul registreeritud mittevastavate sõidukite arvuga või asjaomase liikmesriigi turul kättesaadavaks tehtud mittevastavate süsteemide, osade või eraldi seadmestike arvuga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mis määratakse, kui ettevõtjad ja tehnilised teenistused ei täida käesoleva määruse artiklites
  , eelkõige artiklites 11–19, 72–76, 84 ja 85
  sätestatud kohustusi, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende karistuste kohaldamiseks. Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

1.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mis määratakse, kui ettevõtjad ja tehnilised teenistused ei täida käesoleva määruse artiklites sätestatud kohustusi, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende karistuste kohaldamiseks. Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Eelkõige peavad karistused olema proportsionaalsed asjaomase liikmesriigi turul registreeritud mittevastavate sõidukite arvuga või asjaomase liikmesriigi turul kättesaadavaks tehtud mittevastavate süsteemide, osade või eraldi seadmestike arvuga.

Muudatusettepanek 311

Muudatusettepanek 311

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 89 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | valeandmete esitamine tüübikinnituse andmise menetluse või
  tühistamiseni
  viiva menetluse ajal; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

valeandmete esitamine tüübikinnituse andmise menetluse või
  tühistamiseni
  viiva menetluse ajal;

tühistamiseni

| a) | valeandmete esitamine tüübikinnituse andmise menetluse
  ajal
  või
  XI peatüki kohaste parandus- või piiravate meetmete kohaldamiseni
  viiva menetluse ajal; |
| --- | --- |

a)

valeandmete esitamine tüübikinnituse andmise menetluse
  ajal
  või
  XI peatüki kohaste parandus- või piiravate meetmete kohaldamiseni
  viiva menetluse ajal;

ajal

XI peatüki kohaste parandus- või piiravate meetmete kohaldamiseni

Muudatusettepanek 312

Muudatusettepanek 312

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 89 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | katsetulemuste
  võltsimine
  tüübikinnituse saamiseks
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

katsetulemuste
  võltsimine
  tüübikinnituse saamiseks
  ;

katsetulemuste

tüübikinnituse saamiseks

| b) | tüübikinnituse või turujärelevalve katsetulemuste
  võltsimine
  , sealhulgas kinnituse andmine ebaõigete andmete alusel
  ; |
| --- | --- |

b)

tüübikinnituse või turujärelevalve katsetulemuste
  võltsimine
  , sealhulgas kinnituse andmine ebaõigete andmete alusel
  ;

tüübikinnituse või turujärelevalve katsetulemuste

, sealhulgas kinnituse andmine ebaõigete andmete alusel

Muudatusettepanek 313

Muudatusettepanek 313

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõige 2 – punkt c a (uus)

Artikkel 89 – lõige 2 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | tehniliste teenistuste puudulik vastavus nende määramiseks ettenähtud nõuetele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

tehniliste teenistuste puudulik vastavus nende määramiseks ettenähtud nõuetele;

tehniliste teenistuste puudulik vastavus nende määramiseks ettenähtud nõuetele;

Muudatusettepanek 354

Muudatusettepanek 354

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõige 2 – punkt c b (uus)

Artikkel 89 – lõige 2 – punkt c b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (cb) | kui vastavuse eesmärgil tehtud katsete või kontrollide abil või alternatiivsel viisil tehakse kindlaks, et sõidukid, osad, süsteemid või eraldi seadmestikud ei vasta käesolevas määruses või IV lisas loetletud õigusaktides sätestatud tüübikinnituse nõuetele või tüübikinnitus on antud ebaõigete andmete alusel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(cb)

(cb)

kui vastavuse eesmärgil tehtud katsete või kontrollide abil või alternatiivsel viisil tehakse kindlaks, et sõidukid, osad, süsteemid või eraldi seadmestikud ei vasta käesolevas määruses või IV lisas loetletud õigusaktides sätestatud tüübikinnituse nõuetele või tüübikinnitus on antud ebaõigete andmete alusel.

kui vastavuse eesmärgil tehtud katsete või kontrollide abil või alternatiivsel viisil tehakse kindlaks, et sõidukid, osad, süsteemid või eraldi seadmestikud ei vasta käesolevas määruses või IV lisas loetletud õigusaktides sätestatud tüübikinnituse nõuetele või tüübikinnitus on antud ebaõigete andmete alusel.

Muudatusettepanek 314

Muudatusettepanek 314

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõige 3 – punkt b

Artikkel 89 – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | tüübikinnitust nõudvate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike turul kättesaadavaks tegemine ilma sellise tüübikinnituseta või sel eesmärgil dokumentide või
  märgistuse
  võltsimine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

tüübikinnitust nõudvate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike turul kättesaadavaks tegemine ilma sellise tüübikinnituseta või sel eesmärgil dokumentide või
  märgistuse
  võltsimine.

märgistuse

| b) | tüübikinnitust nõudvate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike turul kättesaadavaks tegemine ilma sellise tüübikinnituseta või sel eesmärgil dokumentide
  , vastavussertifikaatide, andmesiltide
  või
  tüübikinnitusmärkide
  võltsimine. |
| --- | --- |

b)

tüübikinnitust nõudvate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike turul kättesaadavaks tegemine ilma sellise tüübikinnituseta või sel eesmärgil dokumentide
  , vastavussertifikaatide, andmesiltide
  või
  tüübikinnitusmärkide
  võltsimine.

, vastavussertifikaatide, andmesiltide

tüübikinnitusmärkide

Muudatusettepanek 315

Muudatusettepanek 315

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõige 5

Artikkel 89 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Liikmesriigid
  esitavad komisjonile igal aastal aruande kehtestatud karistuste kohta
  . | 5.   Liikmesriigid
  saadavad teate kehtestatud karistuste kohta artikli 25 kohaselt loodud veebipõhisesse andmebaasi. Teated tuleb esitada ühe kuu jooksul pärast karistuse kehtestamist
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Liikmesriigid
  esitavad komisjonile igal aastal aruande kehtestatud karistuste kohta
  .

5.   Liikmesriigid
  saadavad teate kehtestatud karistuste kohta artikli 25 kohaselt loodud veebipõhisesse andmebaasi. Teated tuleb esitada ühe kuu jooksul pärast karistuse kehtestamist
  .

Muudatusettepanek 355

Muudatusettepanek 355

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 89 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Kui tehakse kindlaks, et sõidukid, osad, süsteemid või eraldi seadmestikud ei vasta käesolevas määruses või IV lisas loetletud õigusaktides sätestatud tüübikinnituse nõuetele, peaksid ettevõtjad asjaomaste sõidukite omanikele mittevastavusest või tagasivõtmisest põhjustatud kahju eest vastutust kandma. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Kui tehakse kindlaks, et sõidukid, osad, süsteemid või eraldi seadmestikud ei vasta käesolevas määruses või IV lisas loetletud õigusaktides sätestatud tüübikinnituse nõuetele, peaksid ettevõtjad asjaomaste sõidukite omanikele mittevastavusest või tagasivõtmisest põhjustatud kahju eest vastutust kandma.

Muudatusettepanek 316

Muudatusettepanek 316

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 90 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 90 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui artikli 9 lõigetes 1 ja 4 või artikli 54 lõikes 1 osutatud komisjonipoolne vastavuskontroll toob ilmsiks sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku mittevastavuse käesoleva määruse nõuetele, võib komisjon määrata asjaomasele ettevõtjale käesoleva määruse rikkumise eest haldustrahve. Kehtestatud haldustrahvid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Eelkõige peavad trahvid olema proportsionaalsed liidu turul registreeritud mittevastavate sõidukite arvuga või liidu turul kättesaadavaks tehtud mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike arvuga. | Kui artikli 9 lõigetes 1 ja 4 või artikli 54 lõikes 1 osutatud komisjonipoolne
  või artikli 8 lõikes 1 osutatud turujärelevalveasutuse poolne
  vastavuskontroll toob ilmsiks sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku mittevastavuse käesoleva määruse nõuetele, võib komisjon määrata asjaomasele ettevõtjale käesoleva määruse rikkumise eest haldustrahve. Kehtestatud haldustrahvid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Eelkõige peavad trahvid olema proportsionaalsed liidu turul registreeritud mittevastavate sõidukite arvuga või liidu turul kättesaadavaks tehtud mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike arvuga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui artikli 9 lõigetes 1 ja 4 või artikli 54 lõikes 1 osutatud komisjonipoolne vastavuskontroll toob ilmsiks sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku mittevastavuse käesoleva määruse nõuetele, võib komisjon määrata asjaomasele ettevõtjale käesoleva määruse rikkumise eest haldustrahve. Kehtestatud haldustrahvid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Eelkõige peavad trahvid olema proportsionaalsed liidu turul registreeritud mittevastavate sõidukite arvuga või liidu turul kättesaadavaks tehtud mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike arvuga.

Kui artikli 9 lõigetes 1 ja 4 või artikli 54 lõikes 1 osutatud komisjonipoolne
  või artikli 8 lõikes 1 osutatud turujärelevalveasutuse poolne
  vastavuskontroll toob ilmsiks sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku mittevastavuse käesoleva määruse nõuetele, võib komisjon määrata asjaomasele ettevõtjale käesoleva määruse rikkumise eest haldustrahve. Kehtestatud haldustrahvid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Eelkõige peavad trahvid olema proportsionaalsed liidu turul registreeritud mittevastavate sõidukite arvuga või liidu turul kättesaadavaks tehtud mittevastavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike arvuga.

või artikli 8 lõikes 1 osutatud turujärelevalveasutuse poolne

Muudatusettepanek 317

Muudatusettepanek 317

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 90 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 90 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjoni kehtestatud haldustrahvid ei lisandu artikli 89 kohaselt liikmesriikide poolt sama rikkumise eest määratud karistustele
  ega
  ületa 30 000 eurot nõuetele mittevastava sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kohta. | Komisjoni kehtestatud haldustrahvid ei lisandu artikli 89 kohaselt liikmesriikide poolt sama rikkumise eest määratud karistustele. |
| | Komisjoni kehtestatud haldustrahvid ei
  ületa 30 000  eurot nõuetele mittevastava sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjoni kehtestatud haldustrahvid ei lisandu artikli 89 kohaselt liikmesriikide poolt sama rikkumise eest määratud karistustele
  ega
  ületa 30 000 eurot nõuetele mittevastava sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kohta.

ega

Komisjoni kehtestatud haldustrahvid ei lisandu artikli 89 kohaselt liikmesriikide poolt sama rikkumise eest määratud karistustele.

Komisjoni kehtestatud haldustrahvid ei
  ületa 30 000  eurot nõuetele mittevastava sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kohta.

Komisjoni kehtestatud haldustrahvid ei

Muudatusettepanek 318

Muudatusettepanek 318

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 91 – lõige 1 – punkt 3 a (uus)

Artikkel 91 – lõige 1 – punkt 3 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 715/2007

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a)
     
  Artiklisse 5 lisatakse lõike 2 punkti c järele järgmised lõigud: |
| | „Tootjad, kes soovivad ELi tüübikinnitust sõidukile, mis kasutab BESi, AESi või katkestusseadet käesoleva määruse või määruse (EL) 2016/646 määratluse kohaselt, esitavad tüübikinnitusasutusele kogu teabe, sh tehnilised põhjendused, mida tüübikinnitusasutus võib põhjendatult nõuda, et aidata kindlaks määrata, kas BES või AES on katkestusseade ning kas katkestusseadmete kasutamise keelule võib kohaldada erandit käesoleva artikli alusel. |
| | Tüübikinnitusasutus ei anna ELi tüübikinnitust seni, kuni see on hindamise lõpetanud ning teinud kindlaks, et sõidukitüüp ei ole varustatud keelatud katkestusseadmega kooskõlas käesoleva artikli ja määrusega (EÜ) nr 692/2008.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a)
     
  Artiklisse 5 lisatakse lõike 2 punkti c järele järgmised lõigud:

„Tootjad, kes soovivad ELi tüübikinnitust sõidukile, mis kasutab BESi, AESi või katkestusseadet käesoleva määruse või määruse (EL) 2016/646 määratluse kohaselt, esitavad tüübikinnitusasutusele kogu teabe, sh tehnilised põhjendused, mida tüübikinnitusasutus võib põhjendatult nõuda, et aidata kindlaks määrata, kas BES või AES on katkestusseade ning kas katkestusseadmete kasutamise keelule võib kohaldada erandit käesoleva artikli alusel.

„Tootjad, kes soovivad ELi tüübikinnitust sõidukile, mis kasutab BESi, AESi või katkestusseadet käesoleva määruse või määruse (EL) 2016/646 määratluse kohaselt, esitavad tüübikinnitusasutusele kogu teabe, sh tehnilised põhjendused, mida tüübikinnitusasutus võib põhjendatult nõuda, et aidata kindlaks määrata, kas BES või AES on katkestusseade ning kas katkestusseadmete kasutamise keelule võib kohaldada erandit käesoleva artikli alusel.

Tüübikinnitusasutus ei anna ELi tüübikinnitust seni, kuni see on hindamise lõpetanud ning teinud kindlaks, et sõidukitüüp ei ole varustatud keelatud katkestusseadmega kooskõlas käesoleva artikli ja määrusega (EÜ) nr 692/2008.“

Tüübikinnitusasutus ei anna ELi tüübikinnitust seni, kuni see on hindamise lõpetanud ning teinud kindlaks, et sõidukitüüp ei ole varustatud keelatud katkestusseadmega kooskõlas käesoleva artikli ja määrusega (EÜ) nr 692/2008.“

Muudatusettepanek 345

Muudatusettepanek 345

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 91 – lõige 1 – punkt 6

Artikkel 91 – lõige 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 715/2007

Artikkel 11a – lõige 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | tegelikes sõidutingimustes mõõdetud kütusekulu ja CO2 heite väärtused tehakse üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

tegelikes sõidutingimustes mõõdetud kütusekulu ja CO2 heite väärtused tehakse üldsusele kättesaadavaks.

tegelikes sõidutingimustes mõõdetud kütusekulu ja CO2

Muudatusettepanek 346

Muudatusettepanek 346

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 91 – lõige 1 – punkt 6 a (uus)

Artikkel 91 – lõige 1 – punkt 6 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 715/2007

Artikkel 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  Lisatakse artikkel 14a: |
| | „Artikkel 14a |
| | Läbivaatamine |
| | Komisjon vaatab läbi I lisas sätestatud heitkoguste piirväärtused eesmärgiga parandada liidu õhukvaliteeti ja saavutada liidu välisõhu kvaliteedi piimäärad ja samuti WHO soovitatud määrad ning esitada vajaduse korral ettepanekud uuteks tehnoloogia seisukohalt neutraalseteks Euro 7 kohasteks heitkoguste piirväärtusteks, mida kohaldatakse 2025. aastaks kõigile liidu turule lastud M1- ja N1-kategooria sõidukitele.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(6a)
     
  Lisatakse artikkel 14a:

„Artikkel 14a

„Artikkel 14a

Läbivaatamine

Läbivaatamine

Komisjon vaatab läbi I lisas sätestatud heitkoguste piirväärtused eesmärgiga parandada liidu õhukvaliteeti ja saavutada liidu välisõhu kvaliteedi piimäärad ja samuti WHO soovitatud määrad ning esitada vajaduse korral ettepanekud uuteks tehnoloogia seisukohalt neutraalseteks Euro 7 kohasteks heitkoguste piirväärtusteks, mida kohaldatakse 2025. aastaks kõigile liidu turule lastud M1- ja N1-kategooria sõidukitele.“

Komisjon vaatab läbi I lisas sätestatud heitkoguste piirväärtused eesmärgiga parandada liidu õhukvaliteeti ja saavutada liidu välisõhu kvaliteedi piimäärad ja samuti WHO soovitatud määrad ning esitada vajaduse korral ettepanekud uuteks tehnoloogia seisukohalt neutraalseteks Euro 7 kohasteks heitkoguste piirväärtusteks, mida kohaldatakse 2025. aastaks kõigile liidu turule lastud M1- ja N1-kategooria sõidukitele.“

Muudatusettepanek 319

Muudatusettepanek 319

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

XII lisa – punkt 1 – teine tulp

XII lisa – punkt 1 – teine tulp

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ühikud | Ühikud |
| 1 000 | 1 500 |
| 0 | 0 |
| 1 000 | 1 500 |
| 0 | 1 500 |
| 0 | 0 |
| 0 | 0 |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ühikud

Ühikud

1 000

1 000

1 500

1 500

0

0

1 000

1 000

1 500

1 500

0

0

1 500

1 500

0

0

0

0

Muudatusettepanek 320

Muudatusettepanek 320

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

XII lisa – punkt 2 – teine tulp

XII lisa – punkt 2 – teine tulp

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ühikud | Ühikud |
| 100 | 250 |
| 250 | 250 |
| 500 kuni 31. oktoobrini 2016 | 500 kuni 31. oktoobrini 2016 |
| 250 alates 1. novembrist 2016 | 250 alates 1. novembrist 2016 |
| 250 | 250 |
| 500 | 500 |
| 250 | 250 |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ühikud

Ühikud

100

100

250

250

250

250

500 kuni 31. oktoobrini 2016

500 kuni 31. oktoobrini 2016

250 alates 1. novembrist 2016

250 alates 1. novembrist 2016

250

250

500

500

250

250

Muudatusettepanek 321

Muudatusettepanek 321

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

XIII lisa – I osa – tabel

XIII lisa – I osa – tabel

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| Detail nr | Osa kirjeldus | Toimivusnõue | Katsemenetlus | Märgistusnõue | Pakendamisnõuded |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | [...] | | | | |
| 2 | | | | | |
| 3 | | | | | |

Detail nr

Osa kirjeldus

Toimivusnõue

Katsemenetlus

Märgistusnõue

Pakendamisnõuded

1

[...]

2

3

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Detail nr | Osa kirjeldus | Toimivusnõue | Katsemenetlus | Märgistusnõue | Pakendamisnõuded |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Heitgaaside katalüsaatorid ja nende substraadid | NOx-heide | Euroopa standardid | Sõiduki tüüp ja versioon | |
| 2 | Turboülelaadurid | CO2- ja NOx-heide | Euroopa standardid | Sõiduki tüüp ja versioon | |
| 3 | Turboülelaadurist erinev kütuse/õhu segu kompressori süsteem | CO2- ja NOx-heide | Euroopa standardid | Sõiduki tüüp ja versioon | |
| 4 | Diiselmootorite tahkete osakeste filtrid | PM | Euroopa standardid | Sõiduki tüüp ja versioon | |

Detail nr

Osa kirjeldus

Toimivusnõue

Katsemenetlus

Märgistusnõue

Pakendamisnõuded

1

Heitgaaside katalüsaatorid ja nende substraadid

Heitgaaside katalüsaatorid ja nende substraadid

NOx-heide

NOx-heide

Euroopa standardid

Euroopa standardid

Sõiduki tüüp ja versioon

Sõiduki tüüp ja versioon

2

Turboülelaadurid

Turboülelaadurid

CO2- ja NOx-heide

CO2- ja NOx-heide

Euroopa standardid

Euroopa standardid

Sõiduki tüüp ja versioon

Sõiduki tüüp ja versioon

3

Turboülelaadurist erinev kütuse/õhu segu kompressori süsteem

Turboülelaadurist erinev kütuse/õhu segu kompressori süsteem

CO2- ja NOx-heide

CO2- ja NOx-heide

Euroopa standardid

Euroopa standardid

Sõiduki tüüp ja versioon

Sõiduki tüüp ja versioon

4

4

Diiselmootorite tahkete osakeste filtrid

Diiselmootorite tahkete osakeste filtrid

PM

PM

Euroopa standardid

Euroopa standardid

Sõiduki tüüp ja versioon

Sõiduki tüüp ja versioon

Muudatusettepanek 322

Muudatusettepanek 322

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

XVIII lisa – punkt 2 – sissejuhatav osa

XVIII lisa – punkt 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Sõidukite pardadiagnostikaseadmete andmete ning remondi- ja hooldusteabe kättesaadavus |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.

Sõidukite pardadiagnostikaseadmete andmete ning remondi- ja hooldusteabe kättesaadavus

| 2. | Sõidukite pardadiagnostikaseadmete andmete ning remondi- ja hooldusteabe kättesaadavus |
| --- | --- |

2.

Sõidukite pardadiagnostikaseadmete andmete ning remondi- ja hooldusteabe kättesaadavus

Muudatusettepanek 323

Muudatusettepanek 323

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

XVIII lisa – punkt 2 – alapunkt 2.8.

XVIII lisa – punkt 2 – alapunkt 2.8.

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.8. | Seoses määruse nr 595/2009/EÜ rakendusalasse kuuluvate kategooriate sõidukitega, punkti
  2.6.2 kohaldamise korral ning juhul, kui tootjad kasutavad oma frantsiisivõrgustikes standarditele ISO 22900 „Sõiduki kommunikatsiooni moodulliides (MVCI)“ ja ISO 22901 „Avatud diagnostikaandmevahetus (ODX)“ vastavaid diagnostika- ja katsevahendeid, peavad ODX-failid olema sõltumatutele ettevõtjatele kättesaadavad tootja veebisaidi kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.8.

Seoses määruse nr 595/2009/EÜ rakendusalasse kuuluvate kategooriate sõidukitega, punkti
  2.6.2 kohaldamise korral ning juhul, kui tootjad kasutavad oma frantsiisivõrgustikes standarditele ISO 22900 „Sõiduki kommunikatsiooni moodulliides (MVCI)“ ja ISO 22901 „Avatud diagnostikaandmevahetus (ODX)“ vastavaid diagnostika- ja katsevahendeid, peavad ODX-failid olema sõltumatutele ettevõtjatele kättesaadavad tootja veebisaidi kaudu.

Seoses määruse nr 595/2009/EÜ rakendusalasse kuuluvate kategooriate sõidukitega, punkti

| 2.8. | Punkti
   2.6.2 kohaldamise korral ning juhul, kui tootjad kasutavad oma frantsiisivõrgustikes standarditele ISO 22900 „Sõiduki kommunikatsiooni moodulliides (MVCI)“ ja ISO 22901 „Avatud diagnostikaandmevahetus (ODX)“ vastavaid diagnostika- ja katsevahendeid, peavad ODX-failid olema sõltumatutele ettevõtjatele kättesaadavad tootja veebisaidi kaudu. |
| --- | --- |

2.8.

Punkti
   2.6.2 kohaldamise korral ning juhul, kui tootjad kasutavad oma frantsiisivõrgustikes standarditele ISO 22900 „Sõiduki kommunikatsiooni moodulliides (MVCI)“ ja ISO 22901 „Avatud diagnostikaandmevahetus (ODX)“ vastavaid diagnostika- ja katsevahendeid, peavad ODX-failid olema sõltumatutele ettevõtjatele kättesaadavad tootja veebisaidi kaudu.

Punkti

Muudatusettepanek 324

Muudatusettepanek 324

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

XVIII lisa – punkt 2 – alapunkt 2.8 a (uus)

XVIII lisa – punkt 2 – alapunkt 2.8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2.8a. | Sõiduki pardadiagnostika, diagnostika, remondi ja hoolduse jaoks tehakse kättesaadavaks sõidukit puudutavate andmete otsevoog standardse andmesideliidese jadapordi kaudu, nagu on kindlaks määratud UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktis 6.5.1.4 ja UNUECE eeskirja nr 49 9.B lisa punktis 4.7.3. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.8a.

2.8a.

Sõiduki pardadiagnostika, diagnostika, remondi ja hoolduse jaoks tehakse kättesaadavaks sõidukit puudutavate andmete otsevoog standardse andmesideliidese jadapordi kaudu, nagu on kindlaks määratud UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktis 6.5.1.4 ja UNUECE eeskirja nr 49 9.B lisa punktis 4.7.3.

Muudatusettepanek 325

Muudatusettepanek 325

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

XVIII lisa – punkt 6 – alapunkt 6.1 – lõik 3

XVIII lisa – punkt 6 – alapunkt 6.1 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teave kõikide sõidukiosade kohta, millega sõiduki tootja on varustanud sõiduki, mis kannab tehasetähist ja on identifitseeritav muude tunnuste alusel, nagu telgede vahekaugus, mootori võimsus, viimistlus või lisavarustus, ning mida võib asendada varuosadega, mida sõiduki tootja pakub oma volitatud remonditöökodadele või edasimüüjatele või kolmandatele isikutele viitega originaalvarustuse osanumbrile, tehakse kättesaadavaks andmebaasis, millele on ka sõltumatutel ettevõtjatel kerge ligi pääseda. | Teave kõikide sõidukiosade kohta, millega sõiduki tootja on varustanud sõiduki, mis kannab tehasetähist ja on identifitseeritav muude tunnuste alusel, nagu telgede vahekaugus, mootori võimsus, viimistlus või lisavarustus, ning mida võib asendada varuosadega, mida sõiduki tootja pakub oma volitatud remonditöökodadele või edasimüüjatele või kolmandatele isikutele viitega originaalvarustuse osanumbrile, tehakse
  masinloetaval kujul ja elektrooniliselt töödeldavate andmestikena
  kättesaadavaks andmebaasis, millele on ka sõltumatutel ettevõtjatel kerge ligi pääseda. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Teave kõikide sõidukiosade kohta, millega sõiduki tootja on varustanud sõiduki, mis kannab tehasetähist ja on identifitseeritav muude tunnuste alusel, nagu telgede vahekaugus, mootori võimsus, viimistlus või lisavarustus, ning mida võib asendada varuosadega, mida sõiduki tootja pakub oma volitatud remonditöökodadele või edasimüüjatele või kolmandatele isikutele viitega originaalvarustuse osanumbrile, tehakse kättesaadavaks andmebaasis, millele on ka sõltumatutel ettevõtjatel kerge ligi pääseda.

Teave kõikide sõidukiosade kohta, millega sõiduki tootja on varustanud sõiduki, mis kannab tehasetähist ja on identifitseeritav muude tunnuste alusel, nagu telgede vahekaugus, mootori võimsus, viimistlus või lisavarustus, ning mida võib asendada varuosadega, mida sõiduki tootja pakub oma volitatud remonditöökodadele või edasimüüjatele või kolmandatele isikutele viitega originaalvarustuse osanumbrile, tehakse
  masinloetaval kujul ja elektrooniliselt töödeldavate andmestikena
  kättesaadavaks andmebaasis, millele on ka sõltumatutel ettevõtjatel kerge ligi pääseda.

masinloetaval kujul ja elektrooniliselt töödeldavate andmestikena

Muudatusettepanek 326

Muudatusettepanek 326

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

XVIII lisa – punkt 6 – alapunkt 6.3.

XVIII lisa – punkt 6 – alapunkt 6.3.

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.3. | Sõidukite andmetele juurdepääsu foorum, mida mainiti artiklis 70, määrab kindlaks tehnika arengule vastavad parameetrid, mille kohaselt neid nõudeid täidetakse. Selleks peab sõltumatu ettevõtja saama heakskiidu või volituse dokumentide alusel, mis tõendavad, et ta tegeleb õiguspärase majandustegevusega ega ole kuritegudes süüdi mõistetud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.3.

Sõidukite andmetele juurdepääsu foorum, mida mainiti artiklis 70, määrab kindlaks tehnika arengule vastavad parameetrid, mille kohaselt neid nõudeid täidetakse. Selleks peab sõltumatu ettevõtja saama heakskiidu või volituse dokumentide alusel, mis tõendavad, et ta tegeleb õiguspärase majandustegevusega ega ole kuritegudes süüdi mõistetud.

| 6.3. | Sõidukite andmetele juurdepääsu foorum, mida mainiti artiklis 70, määrab kindlaks tehnika arengule vastavad parameetrid, mille kohaselt neid nõudeid täidetakse. Selleks peab sõltumatu ettevõtja saama heakskiidu või volituse dokumentide alusel, mis tõendavad, et ta tegeleb õiguspärase majandustegevusega ega ole
  vastavasisulistes
  kuritegudes süüdi mõistetud. |
| --- | --- |

6.3.

Sõidukite andmetele juurdepääsu foorum, mida mainiti artiklis 70, määrab kindlaks tehnika arengule vastavad parameetrid, mille kohaselt neid nõudeid täidetakse. Selleks peab sõltumatu ettevõtja saama heakskiidu või volituse dokumentide alusel, mis tõendavad, et ta tegeleb õiguspärase majandustegevusega ega ole
  vastavasisulistes
  kuritegudes süüdi mõistetud.

vastavasisulistes

Muudatusettepanek 327

Muudatusettepanek 327

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

XVIII lisa – punkt 6 – alapunkt 6.4.

XVIII lisa – punkt 6 – alapunkt 6.4.

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.4. | Seoses sõidukitega, mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 595/2009 rakendusalasse,
  toimub
  juhtseadiste ümberprogrammeerimine
  vastavalt standardile ISO 22900-2 või SAE J2534 või TMC RP1210
  B
  , kasutades omandiõigusega hõlmamata riistvara.
  Kasutada võib ka Ethernetti, järjestikliidest või kohtvõrku (LAN) ning muid kandjaid, nagu laserplaat (CD), digitaaluniversaalplaat (DVD) ja pooljuhtmälu seade ehk mälupulk, auto teabe- ja meelelahutuskeskuste jaoks (nt navigatsioonisüsteemid, telefon), kuid tingimusel, et selleks ei oleks nõutav omandiõigusega kaitstud sidetarkvara (nt draiverid või pluginad) või riistvara. Et tagada standardile ISO 22900-2 või SAE J2534 või TMC RP1210B vastava tootjaspetsiifilise rakenduse ja andmesideliidese ühilduvus, võimaldab tootja sõltumatult välja töötatud andmesideliideste valideerimist või andmeid, ning andmesideliidese tootjale selliseks valideerimiseks nõutud spetsiaalse riistvara rentimist.
  Sellise valideerimise või andmete ja riistvara tasude suhtes kohaldatakse artikli 67 lõikes 1 sätestatud tingimusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.4.

Seoses sõidukitega, mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 595/2009 rakendusalasse,
  toimub
  juhtseadiste ümberprogrammeerimine
  vastavalt standardile ISO 22900-2 või SAE J2534 või TMC RP1210
  B
  , kasutades omandiõigusega hõlmamata riistvara.
  Kasutada võib ka Ethernetti, järjestikliidest või kohtvõrku (LAN) ning muid kandjaid, nagu laserplaat (CD), digitaaluniversaalplaat (DVD) ja pooljuhtmälu seade ehk mälupulk, auto teabe- ja meelelahutuskeskuste jaoks (nt navigatsioonisüsteemid, telefon), kuid tingimusel, et selleks ei oleks nõutav omandiõigusega kaitstud sidetarkvara (nt draiverid või pluginad) või riistvara. Et tagada standardile ISO 22900-2 või SAE J2534 või TMC RP1210B vastava tootjaspetsiifilise rakenduse ja andmesideliidese ühilduvus, võimaldab tootja sõltumatult välja töötatud andmesideliideste valideerimist või andmeid, ning andmesideliidese tootjale selliseks valideerimiseks nõutud spetsiaalse riistvara rentimist.
  Sellise valideerimise või andmete ja riistvara tasude suhtes kohaldatakse artikli 67 lõikes 1 sätestatud tingimusi.

Seoses sõidukitega, mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 595/2009 rakendusalasse,

juhtseadiste ümberprogrammeerimine

B

Kasutada võib ka Ethernetti, järjestikliidest või kohtvõrku (LAN) ning muid kandjaid, nagu laserplaat (CD), digitaaluniversaalplaat (DVD) ja pooljuhtmälu seade ehk mälupulk, auto teabe- ja meelelahutuskeskuste jaoks (nt navigatsioonisüsteemid, telefon), kuid tingimusel, et selleks ei oleks nõutav omandiõigusega kaitstud sidetarkvara (nt draiverid või pluginad) või riistvara. Et tagada standardile ISO 22900-2 või SAE J2534 või TMC RP1210B vastava tootjaspetsiifilise rakenduse ja andmesideliidese ühilduvus, võimaldab tootja sõltumatult välja töötatud andmesideliideste valideerimist või andmeid, ning andmesideliidese tootjale selliseks valideerimiseks nõutud spetsiaalse riistvara rentimist.

| 6.4. | Juhtseadiste ümberprogrammeerimine
  toimub vastavalt standardile ISO 22900-2 või SAE J2534 või TMC RP1210, kasutades omandiõigusega hõlmamata riistvara. |
| --- | --- |

6.4.

Juhtseadiste ümberprogrammeerimine
  toimub vastavalt standardile ISO 22900-2 või SAE J2534 või TMC RP1210, kasutades omandiõigusega hõlmamata riistvara.

Juhtseadiste ümberprogrammeerimine

Kui ümberprogrammeerimine või diagnostika toimub standardile ISO 13400 vastavat DoIPd kasutades, peab see vastama esimeses lõigus osutatud standardite nõuetele.

Kui ümberprogrammeerimine või diagnostika toimub standardile ISO 13400 vastavat DoIPd kasutades, peab see vastama esimeses lõigus osutatud standardite nõuetele.

Kui sõiduki tootjad kasutavad täiendavaid omandiõigusega kaitstud sideprotokolle, siis tehakse need protokolli spetsifikatsioonid sõltumatutele ettevõtjatele kättesaadavaks.

Kui sõiduki tootjad kasutavad täiendavaid omandiõigusega kaitstud sideprotokolle, siis tehakse need protokolli spetsifikatsioonid sõltumatutele ettevõtjatele kättesaadavaks.

Et tagada standardile ISO 22900-2 või SAE J2534 või TMC RP1210 vastava tootjaspetsiifilise rakenduse ja andmesideliidese ühilduvus, võimaldab tootja kuue kuu jooksul alates tüübikinnituse saamisest sõltumatult välja töötatud andmesideliideste valideerimist ja tagab katsekeskkonna, sh andmed sideprotokollide tehniliste tingimuste kohta, ning võimaldab andmesideliidese tootjale selliseks valideerimiseks nõutud spetsiaalse riistvara rentimist.
  Sellise valideerimise või andmete ja riistvara tasude suhtes kohaldatakse artikli 67 lõikes 1 sätestatud tingimusi.

Et tagada standardile ISO 22900-2 või SAE J2534 või TMC RP1210 vastava tootjaspetsiifilise rakenduse ja andmesideliidese ühilduvus, võimaldab tootja kuue kuu jooksul alates tüübikinnituse saamisest sõltumatult välja töötatud andmesideliideste valideerimist ja tagab katsekeskkonna, sh andmed sideprotokollide tehniliste tingimuste kohta, ning võimaldab andmesideliidese tootjale selliseks valideerimiseks nõutud spetsiaalse riistvara rentimist.

Asjakohane vastavuse täitmine tuleb tagada kas volitades CENi asjakohaseid vastavusstandardeid välja töötama või kasutades olemasolevaid standardeid, nagu SAE J2534-3.

Asjakohane vastavuse täitmine tuleb tagada kas volitades CENi asjakohaseid vastavusstandardeid välja töötama või kasutades olemasolevaid standardeid, nagu SAE J2534-3.

Sellise valideerimise või andmete ja riistvara tasude suhtes kohaldatakse artikli 67 lõikes 1 sätestatud tingimusi.

Sellise valideerimise või andmete ja riistvara tasude suhtes kohaldatakse artikli 67 lõikes 1 sätestatud tingimusi.

Muudatusettepanek 328

Muudatusettepanek 328

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

XVIII lisa – punkt 6 – alapunkt 6.8 a (uus)

XVIII lisa – punkt 6 – alapunkt 6.8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6.8a. | Kui tootja veebilehelt kättesaadavad sõidukite OBD-seadmete andmed ning remondi- ja hooldusandmed ei sisalda konkreetset teavet, mis on vajalik alternatiivkütuste kasutamist võimaldavate lisasüsteemide projekteerimiseks ja tootmiseks, peab alternatiivkütuste kasutamist võimaldavate lisasüsteemide tootjal, keda need andmed huvitavad, olema võimalik saada I lisas sätestatud teabedokumendi punktides 1, 3 ja 4 sätestatud andmed taotluse korral otse tootjalt. Selleks vajalikud kontaktandmed tuleb tootja veebisaidil selgelt esitada ning teave tuleb anda 30 päeva jooksul. Kõnealuste andmete esitamise kohustus kehtib üksnes UNECE eeskirja nr 115 kohaste alternatiivkütuste kasutamist võimaldavate lisasüsteemide suhtes ning UNECE eeskirja nr 115 kohaste süsteemide koosseisu kuuluvate alternatiivkütuste kasutamist võimaldavate osiste suhtes, ning andmed tuleb esitada üksnes taotluse korral, mis sisaldab andmetaotluse objektiks oleva sõidukimudeli täpset kirjeldust ning kinnitust, et andmeid vajatakse UNECE eeskirja nr 115 kohaste alternatiivkütuste kasutamist võimaldavate lisasüsteemide või -osiste väljatöötamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.8a.

6.8a.

Kui tootja veebilehelt kättesaadavad sõidukite OBD-seadmete andmed ning remondi- ja hooldusandmed ei sisalda konkreetset teavet, mis on vajalik alternatiivkütuste kasutamist võimaldavate lisasüsteemide projekteerimiseks ja tootmiseks, peab alternatiivkütuste kasutamist võimaldavate lisasüsteemide tootjal, keda need andmed huvitavad, olema võimalik saada I lisas sätestatud teabedokumendi punktides 1, 3 ja 4 sätestatud andmed taotluse korral otse tootjalt. Selleks vajalikud kontaktandmed tuleb tootja veebisaidil selgelt esitada ning teave tuleb anda 30 päeva jooksul. Kõnealuste andmete esitamise kohustus kehtib üksnes UNECE eeskirja nr 115 kohaste alternatiivkütuste kasutamist võimaldavate lisasüsteemide suhtes ning UNECE eeskirja nr 115 kohaste süsteemide koosseisu kuuluvate alternatiivkütuste kasutamist võimaldavate osiste suhtes, ning andmed tuleb esitada üksnes taotluse korral, mis sisaldab andmetaotluse objektiks oleva sõidukimudeli täpset kirjeldust ning kinnitust, et andmeid vajatakse UNECE eeskirja nr 115 kohaste alternatiivkütuste kasutamist võimaldavate lisasüsteemide või -osiste väljatöötamiseks.

Muudatusettepanek 329

Muudatusettepanek 329

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

XVIII lisa – punkt 7 a (uus)

XVIII lisa – punkt 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7a. | Sõiduki tootjad teevad veebiteenuse või allalaadimise kaudu kättesaadavaks elektroonilise andmestiku (või nõutud alamandmestiku), mis sisaldab kõiki tehasetähiseid koos igale tehasetähisele vastavate erinõuete ja konfiguratsiooninäitajatega, mis on algselt sõidukisse paigaldatud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7a.

7a.

Sõiduki tootjad teevad veebiteenuse või allalaadimise kaudu kättesaadavaks elektroonilise andmestiku (või nõutud alamandmestiku), mis sisaldab kõiki tehasetähiseid koos igale tehasetähisele vastavate erinõuete ja konfiguratsiooninäitajatega, mis on algselt sõidukisse paigaldatud.

Muudatusettepanek 330

Muudatusettepanek 330

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

XVIII lisa – punkt 7 b (uus)

XVIII lisa – punkt 7 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7b. | Elektroonikasüsteemide turvalisust käsitlevad sätted |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7b.

7b.

Elektroonikasüsteemide turvalisust käsitlevad sätted

| 7b.1. | Igal heitekontrolliarvutiga sõidukil peab saama vältida andmete muutmist, välja arvatud tootja poolt lubatud juhul. Tootja annab andmete muutmise loa juhul, kui muutmine on vajalik sõiduki diagnostikaks, hoolduseks, kontrollimiseks, moderniseerimiseks või remondiks. Kõik ümberprogrammeeritavad arvutikoodid või tööparameetrid peavad olema võltsimiskindlad ning pakkuma kaitset vähemalt standardi ISO 15031-7 (15. märts 2001) sätetele vastaval tasemel (SAE J2186, oktoober 1996). Kõik eemaldatavad kalibreerimismälukiibid peavad olema isoleermaterjaliga kapseldatud, kaetud pitseeritud ümbrisega või kaitstud elektronalgoritmidega ega tohi olla ilma erivahendeid või -meetodeid kasutamata muudetavad. Kaitstud võivad olla ka üksnes need osad, mis on otseselt seotud heitmete kalibreerimise ja sõiduki vargusevastase kaitsega. |
| --- | --- |

7b.1.

7b.1.

Igal heitekontrolliarvutiga sõidukil peab saama vältida andmete muutmist, välja arvatud tootja poolt lubatud juhul. Tootja annab andmete muutmise loa juhul, kui muutmine on vajalik sõiduki diagnostikaks, hoolduseks, kontrollimiseks, moderniseerimiseks või remondiks. Kõik ümberprogrammeeritavad arvutikoodid või tööparameetrid peavad olema võltsimiskindlad ning pakkuma kaitset vähemalt standardi ISO 15031-7 (15. märts 2001) sätetele vastaval tasemel (SAE J2186, oktoober 1996). Kõik eemaldatavad kalibreerimismälukiibid peavad olema isoleermaterjaliga kapseldatud, kaetud pitseeritud ümbrisega või kaitstud elektronalgoritmidega ega tohi olla ilma erivahendeid või -meetodeid kasutamata muudetavad. Kaitstud võivad olla ka üksnes need osad, mis on otseselt seotud heitmete kalibreerimise ja sõiduki vargusevastase kaitsega.

| 7b.2. | Arvutikoodiga mootori tööparameetrid ei tohi olla muudetavad eri töövahendeid või meetodeid kasutamata (näiteks joodetud või kapseldatud arvutiosad või pitseeritud (või joodetud) arvutikorpused). |
| --- | --- |

7b.2.

7b.2.

Arvutikoodiga mootori tööparameetrid ei tohi olla muudetavad eri töövahendeid või meetodeid kasutamata (näiteks joodetud või kapseldatud arvutiosad või pitseeritud (või joodetud) arvutikorpused).

| 7b.3. | Diiselmootoritesse paigaldatud mehaaniliste sissepritsepumpade puhul peavad tootjad võtma piisavaid meetmeid kaitsmaks kütuse maksimaalse etteande seadet omavolilise muutmise eest sõiduki kasutuseloleku ajal. |
| --- | --- |

7b.3.

7b.3.

Diiselmootoritesse paigaldatud mehaaniliste sissepritsepumpade puhul peavad tootjad võtma piisavaid meetmeid kaitsmaks kütuse maksimaalse etteande seadet omavolilise muutmise eest sõiduki kasutuseloleku ajal.

| 7b.4. | Tootjad võivad taotleda tüübikinnitusasutuselt erandit seoses mõne punkti 8 nõudega nende sõidukite puhul, mis tõenäoliselt ei vaja kaitset. Kriteeriumid, mida tüübikinnitusasutus erandi kaalumisel arvesse võtab, on muu hulgas järgmised: töökiipide kättesaadavus, sõiduki head tehnilised näitajad ning sõiduki kavandatav müügimaht. |
| --- | --- |

7b.4.

7b.4.

Tootjad võivad taotleda tüübikinnitusasutuselt erandit seoses mõne punkti 8 nõudega nende sõidukite puhul, mis tõenäoliselt ei vaja kaitset. Kriteeriumid, mida tüübikinnitusasutus erandi kaalumisel arvesse võtab, on muu hulgas järgmised: töökiipide kättesaadavus, sõiduki head tehnilised näitajad ning sõiduki kavandatav müügimaht.

| 7b.5. | Tootjad, kes kasutavad programmeeritavaid arvutikoodide süsteeme (nt EEPROMi ehk programmeeritavat elekterkustutusega püsimälu), peavad tõkestama omavolilised ümberprogrammeerimised. Tootjad peavad kasutama tugevdatud kopeerimisvastase kaitse strateegiaid ja kirjutuskaitsefunktsioone, mis nõuavad elektroonilist juurdepääsu tootja välisarvutile, millele peab olema juurdepääs ka sõltumatutel ettevõtjatel, kes kasutavad jaotisega 6.2 ja punktiga 6.4 ette nähtud kaitset. Kopeerimiskaitse meetodid peavad olema tüübikinnitusasutuse poolt nõuetekohaselt heaks kiidetud. |
| --- | --- |

7b.5.

7b.5.

Tootjad, kes kasutavad programmeeritavaid arvutikoodide süsteeme (nt EEPROMi ehk programmeeritavat elekterkustutusega püsimälu), peavad tõkestama omavolilised ümberprogrammeerimised. Tootjad peavad kasutama tugevdatud kopeerimisvastase kaitse strateegiaid ja kirjutuskaitsefunktsioone, mis nõuavad elektroonilist juurdepääsu tootja välisarvutile, millele peab olema juurdepääs ka sõltumatutel ettevõtjatel, kes kasutavad jaotisega 6.2 ja punktiga 6.4 ette nähtud kaitset. Kopeerimiskaitse meetodid peavad olema tüübikinnitusasutuse poolt nõuetekohaselt heaks kiidetud.

Muudatusettepanek 331

Muudatusettepanek 331

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

XVIII lisa – 2. liide – punkt 3.1.1

XVIII lisa – 2. liide – punkt 3.1.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.1.1. | infosüsteemi lisaprotokollid, mida lisaks UNECE eeskirja nr 49 9.B lisa punktis 4.7.3 sätestatud standarditele on vaja täielikuks diagnostikaks, sealhulgas teave tark- ja riistvaraliste lisaprotokollide, parameetrite identifitseerimise, ülekandefunktsioonide, funktsioonide säilimise nõuete ja veatingimuste kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.1.1.

infosüsteemi lisaprotokollid, mida lisaks UNECE eeskirja nr 49 9.B lisa punktis 4.7.3 sätestatud standarditele on vaja täielikuks diagnostikaks, sealhulgas teave tark- ja riistvaraliste lisaprotokollide, parameetrite identifitseerimise, ülekandefunktsioonide, funktsioonide säilimise nõuete ja veatingimuste kohta;

| 3.1.1. | infosüsteemi lisaprotokollid, mida lisaks UNECE eeskirja nr 49 9.B lisa punktis 4.7.3
  ja UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 6.5.1.4
  sätestatud standarditele on vaja täielikuks diagnostikaks, sealhulgas teave tark- ja riistvaraliste lisaprotokollide, parameetrite identifitseerimise, ülekandefunktsioonide, funktsioonide säilimise nõuete ja veatingimuste kohta; |
| --- | --- |

3.1.1.

infosüsteemi lisaprotokollid, mida lisaks UNECE eeskirja nr 49 9.B lisa punktis 4.7.3
  ja UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 6.5.1.4
  sätestatud standarditele on vaja täielikuks diagnostikaks, sealhulgas teave tark- ja riistvaraliste lisaprotokollide, parameetrite identifitseerimise, ülekandefunktsioonide, funktsioonide säilimise nõuete ja veatingimuste kohta;

ja UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 6.5.1.4

Muudatusettepanek 332

Muudatusettepanek 332

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

XVIII lisa – 2. liide – punkt 3.1.2

XVIII lisa – 2. liide – punkt 3.1.2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.1.2. | üksikasjalikud andmed kõikide UNECE eeskirja nr 49 9.B lisa punktis 4.7.3 sätestatud standarditele mittevastavate veakoodide saamise ja tõlgendamise kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.1.2.

üksikasjalikud andmed kõikide UNECE eeskirja nr 49 9.B lisa punktis 4.7.3 sätestatud standarditele mittevastavate veakoodide saamise ja tõlgendamise kohta;

| 3.1.2. | üksikasjalikud andmed kõikide UNECE eeskirja nr 49 9.B lisa punktis 4.7.3
  ja UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 6.5.1.4
  sätestatud standarditele mittevastavate veakoodide saamise ja tõlgendamise kohta; |
| --- | --- |

3.1.2.

üksikasjalikud andmed kõikide UNECE eeskirja nr 49 9.B lisa punktis 4.7.3
  ja UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 6.5.1.4
  sätestatud standarditele mittevastavate veakoodide saamise ja tõlgendamise kohta;

ja UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 6.5.1.4

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0048/2017)

1

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/45/EL, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 51).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/45/EL, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 51).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 171, 29.6.2007, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 171, 29.6.2007, lk 1).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1024/2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/49/EÜ (IMI määrus) (ELT L 316, 14.11.2012, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1024/2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/49/EÜ (IMI määrus) (ELT L 316, 14.11.2012, lk 1).

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).

12

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).

12

(1a)  
  Nõukogu 25. juuli 1985. aasta direktiiv 85/374/EMÜ liikmesriikide tootevastutust käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 210, 7.8.1985, lk 29).

1a

Nõukogu 25. juuli 1985. aasta direktiiv 85/374/EMÜ liikmesriikide tootevastutust käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 210, 7.8.1985, lk 29).

(1b)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta direktiiv 1999/44/EÜ tarbekaupade müügi ja nendega seotud garantiide teatavate aspektide kohta (EÜT L 171, 7.7.1999, lk 12).

1b

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta direktiiv 1999/44/EÜ tarbekaupade müügi ja nendega seotud garantiide teatavate aspektide kohta (EÜT L 171, 7.7.1999, lk 12).

(1c)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta (ELT L 376, 27.12.2006, lk 21).

1c

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta (ELT L 376, 27.12.2006, lk 21).

(1a)  
  Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57).

1a

Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

(26)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2015. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1–96).

26

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2015. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1–96).

(28)  
  Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57).

28

Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57).

---

Kolmapäev, 5. aprill 2017

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/280 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/280

---

P8_TA(2017)0101

Vastuväidete puudumine delegeeritud õigusaktile: kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete põhiteabedokumendid

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 8. märtsi 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) põhiteabedokumente, kehtestades regulatiivsed tehnilised standardid seoses põhiteabedokumentide esitusviisi, sisu, läbivaatamise ja muutmisega ning selliste dokumentide esitamise nõude täitmise tingimustega (C(2017)01473 – 2017/2602(DEA))

(2018/C 298/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2017)01473) (edaspidi „muudetud delegeeritud määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2017)01473) (edaspidi „muudetud delegeeritud määrus“),

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2016. aasta resolutsiooni komisjoni 30. juuni 2016. aasta delegeeritud määruse kohta, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) põhiteabedokumente, kehtestades regulatiivsed tehnilised standardid seoses põhiteabedokumentide esitusviisi, sisu, läbivaatamise ja muutmisega ning selliste dokumentide esitamise nõude täitmise tingimustega (C(2016)03999 – 2016/2816(DEA)) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2016. aasta resolutsiooni komisjoni 30. juuni 2016. aasta delegeeritud määruse kohta, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) põhiteabedokumente, kehtestades regulatiivsed tehnilised standardid seoses põhiteabedokumentide esitusviisi, sisu, läbivaatamise ja muutmisega ning selliste dokumentide esitamise nõude täitmise tingimustega (C(2016)03999 – 2016/2816(DEA)) (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. märtsi 2017. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole muudetud delegeeritud määrusele vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. märtsi 2017. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole muudetud delegeeritud määrusele vastuväiteid,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 28. märtsi 2017. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 28. märtsi 2017. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. novembri 2014. aasta määrust (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) põhiteabedokumente (2), eriti selle artikli 8 lõiget 5, artikli 10 lõiget 2, artikli 13 lõiget 5 ja artiklit 31, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. novembri 2014. aasta määrust (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) põhiteabedokumente (2), eriti selle artikli 8 lõiget 5, artikli 10 lõiget 2, artikli 13 lõiget 5 ja artiklit 31,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2340, millega muudetakse määrust (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete põhiteabedokumente, selle kohaldamise alguskuupäeva osas (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2340, millega muudetakse määrust (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete põhiteabedokumente, selle kohaldamise alguskuupäeva osas (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (4), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (5), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (6), artiklit 13 ja artikli 10 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (4), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (5), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (6), artiklit 13 ja artikli 10 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa järelevalveasutuste esimeeste 22. detsembri 2016. aasta kirja, mis järgnes komisjoni taotlusele 10. novembri 2016. aasta kirjas tema kavatsuse kohta muuta regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, mille esitasid ühiselt EBA, ESMA ja EIOPA vastavalt määruse (EL) nr 1286/2014 artikli 8 lõikele 5, artikli 10 lõikele 2 ja artikli 13 lõikele 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa järelevalveasutuste esimeeste 22. detsembri 2016. aasta kirja, mis järgnes komisjoni taotlusele 10. novembri 2016. aasta kirjas tema kavatsuse kohta muuta regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, mille esitasid ühiselt EBA, ESMA ja EIOPA vastavalt määruse (EL) nr 1286/2014 artikli 8 lõikele 5, artikli 10 lõikele 2 ja artikli 13 lõikele 5,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 4. aprillil 2017, ei ole vastuväiteid esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 4. aprillil 2017, ei ole vastuväiteid esitatud,

| A. | arvestades, et parlament esitas oma 14. septembri 2016. aasta resolutsioonis vastuväite komisjoni 30. juuni 2016. aasta delegeeritud määrusele, millega täiendatakse määrust (EL) nr 1286/2014, ning palus komisjonil esitada muudetud delegeeritud määruse, milles käsitletakse muresid, mida parlament väljendas seoses valikuvõimalusi pakkuvate PRIIPide ebaselge kohtlemisega, seoses ebapiisavalt peegeldatud asjaoluga, et jaeinvestorid võivad kaotada raha teatavate toodetega seotud negatiivsete stsenaariumide puhul, ning seoses sellega, et puudusid üksikasjalikud suunised arusaamist puudutava hoiatuse kasutamise kohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et parlament esitas oma 14. septembri 2016. aasta resolutsioonis vastuväite komisjoni 30. juuni 2016. aasta delegeeritud määrusele, millega täiendatakse määrust (EL) nr 1286/2014, ning palus komisjonil esitada muudetud delegeeritud määruse, milles käsitletakse muresid, mida parlament väljendas seoses valikuvõimalusi pakkuvate PRIIPide ebaselge kohtlemisega, seoses ebapiisavalt peegeldatud asjaoluga, et jaeinvestorid võivad kaotada raha teatavate toodetega seotud negatiivsete stsenaariumide puhul, ning seoses sellega, et puudusid üksikasjalikud suunised arusaamist puudutava hoiatuse kasutamise kohta;

| B. | arvestades, et oma 14. septembri 2016. aasta resolutsioonis tuletas parlament meelde, et majandus- ja rahanduskomisjoni esimees ja parlamendi läbirääkimisrühm saatsid 30. juunil 2016 komisjonile kirja, milles palusid komisjonil hinnata, kas määruse (EL) nr 1286/2014 rakendamist tuleks edasi lükata; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et oma 14. septembri 2016. aasta resolutsioonis tuletas parlament meelde, et majandus- ja rahanduskomisjoni esimees ja parlamendi läbirääkimisrühm saatsid 30. juunil 2016 komisjonile kirja, milles palusid komisjonil hinnata, kas määruse (EL) nr 1286/2014 rakendamist tuleks edasi lükata;

| C. | arvestades, et muudetud delegeeritud määruse sätted on kooskõlas parlamendi eesmärkidega, mis on väljendatud 14. septembri 2016. aasta resolutsioonis ja sellele järgnenud mitteametliku dialoogi käigus, mis on osa muudetud delegeeritud määruse vastuvõtmisega seotud ettevalmistustööst; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et muudetud delegeeritud määruse sätted on kooskõlas parlamendi eesmärkidega, mis on väljendatud 14. septembri 2016. aasta resolutsioonis ja sellele järgnenud mitteametliku dialoogi käigus, mis on osa muudetud delegeeritud määruse vastuvõtmisega seotud ettevalmistustööst;

| D. | arvestades, et muudetud delegeeritud määruses täpsustatakse, et aluseks olevaid investeerimisvõimalusi pakkuvate valikuvõimalusi pakkuvate PRIIPide tootjad, kes on määruse (EL) nr 1286/2014 artiklis 32 osutatud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad (eurofondid) või muud kui eurofondid, ei pea esitama kogu PRIIPidega seoses nõutavat teavet ja neil on lubatud selle asemel kasutada eurofondide põhiteabedokumente asjakohase vahendina, mille abil antakse jaeinvestoritele üksikasjalikumat lepingueelset teavet; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et muudetud delegeeritud määruses täpsustatakse, et aluseks olevaid investeerimisvõimalusi pakkuvate valikuvõimalusi pakkuvate PRIIPide tootjad, kes on määruse (EL) nr 1286/2014 artiklis 32 osutatud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad (eurofondid) või muud kui eurofondid, ei pea esitama kogu PRIIPidega seoses nõutavat teavet ja neil on lubatud selle asemel kasutada eurofondide põhiteabedokumente asjakohase vahendina, mille abil antakse jaeinvestoritele üksikasjalikumat lepingueelset teavet;

| E. | arvestades, et kuigi kolme varem lisatud tootluse stsenaariumi aluseks olevad arvutused põhinevad endiselt ajaloolistel andmetel, on muudetud delegeeritud määrusesse lisatud neljas tootluse stsenaarium; arvestades, et selle nn stressistsenaariumi mõte on tuua välja märkimisväärsed ebasoodsad mõjud toodete puhul, mida olemasolev ebasoodne stsenaarium ei hõlma; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kuigi kolme varem lisatud tootluse stsenaariumi aluseks olevad arvutused põhinevad endiselt ajaloolistel andmetel, on muudetud delegeeritud määrusesse lisatud neljas tootluse stsenaarium; arvestades, et selle nn stressistsenaariumi mõte on tuua välja märkimisväärsed ebasoodsad mõjud toodete puhul, mida olemasolev ebasoodne stsenaarium ei hõlma;

| F. | arvestades, et arusaamist puudutava hoiatuse kasutamist täpsustati, lisades selle kohaldamisalasse need PRIIPid, mida loetakse direktiivi 2014/65/EL (finantsinstrumentide turgude kohta) ja direktiivi (EL) 2016/97 (mis käsitleb kindlustustoodete turustamist) kohaselt keerukateks toodeteks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et arusaamist puudutava hoiatuse kasutamist täpsustati, lisades selle kohaldamisalasse need PRIIPid, mida loetakse direktiivi 2014/65/EL (finantsinstrumentide turgude kohta) ja direktiivi (EL) 2016/97 (mis käsitleb kindlustustoodete turustamist) kohaselt keerukateks toodeteks;

| G. | arvestades, et põhiteabedokumendi kavandatud jaotist „Mis toode see on?“ muudeti ning jaotis „Millised on riskid ja mis kasu ma saan?“ sisaldab ka ülevaadet halduskuludest, mis on seotud kindlustuspõhiste investeerimistoodete biomeetriliste komponentidega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et põhiteabedokumendi kavandatud jaotist „Mis toode see on?“ muudeti ning jaotis „Millised on riskid ja mis kasu ma saan?“ sisaldab ka ülevaadet halduskuludest, mis on seotud kindlustuspõhiste investeerimistoodete biomeetriliste komponentidega;

| H. | arvestades, et määrusega (EL) nr 2016/2340 lükati määruse (EL) nr 1286/2014 kohaldamise kuupäeva edasi 12 kuu võrra kuni 1. jaanuarini 2018; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et määrusega (EL) nr 2016/2340 lükati määruse (EL) nr 1286/2014 kohaldamise kuupäeva edasi 12 kuu võrra kuni 1. jaanuarini 2018;

| 1. | teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole muudetud delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0347.

(2)  ELT L 352, 9.12.2014, lk 1.

(3)  ELT L 354, 23.12.2016, lk 35.

(4)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 12.

(5)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 48.

(6)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/282 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/282

---

P8_TA(2017)0103

Äriühinguõiguse teatavad aspektid ***I

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv äriühinguõiguse teatavate aspektide kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2015)0616 – C8-0388/2015 – 2015/0283(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)

(2018/C 298/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0616), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0616),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikli 50 lõiget 1 ja lõike 2 punkti g, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0388/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikli 50 lõiget 1 ja lõike 2 punkti g, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0388/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2016. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 103 ja 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 103 ja 59,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0088/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0088/2017),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT C 264, 20.7.2016, lk 82.

(2)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

P8_TC1-COD(2015)0283

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/... äriühinguõiguse teatavate aspektide kohta (kodifitseeritud)

Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2017/1132) lõplikule kujule).

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/283 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/283

---

P8_TA(2017)0104

Ohtlike ja kahjulike ainete konventsiooni 2010. aasta protokolli ratifitseerimine ja sellega ühinemine, v.a tsiviilasjades tehtavat õigusalast koostööd käsitlevad aspektid ***

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb rahvusvahelise konventsiooni (vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol) 2010. aasta protokolli liikmesriikide poolt Euroopa Liidu huvides ratifitseerimist ja sellega ühinemist, välja arvatud tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö aspektid (13806/2015 – C8-0410/2015 – 2015/0135(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 298/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13806/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13806/2015),

| — | võttes arvesse 1996. aasta rahvusvahelist konventsiooni vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol („ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsioon“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1996. aasta rahvusvahelist konventsiooni vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol („ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsioon“),

| — | võttes arvesse ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni 2010. aasta protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni 2010. aasta protokolli,

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0410/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0410/2015),

| — | võttes arvesse nõukogu 18. novembri 2002. aasta otsust 2002/971/EÜ, millega volitatakse liikmesriike ühenduse huvides 1996. aasta rahvusvahelist konventsiooni vastutuse ja kahju hüvitamisese kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol (ohtlike ja kahjulike ainete konventsiooni) allkirjastama, ratifitseerima või sellega ühinema (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. novembri 2002. aasta otsust 2002/971/EÜ, millega volitatakse liikmesriike ühenduse huvides 1996. aasta rahvusvahelist konventsiooni vastutuse ja kahju hüvitamisese kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol (ohtlike ja kahjulike ainete konventsiooni) allkirjastama, ratifitseerima või sellega ühinema (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 14. oktoobri 2014. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 14. oktoobri 2014. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2016. aasta esialgset resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2016. aasta esialgset resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta järelmeetmeid seoses esialgse resolutsiooniga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta järelmeetmeid seoses esialgse resolutsiooniga,

| — | võttes arvesse õiguskomisjonis 19. veebruaril 2016 vastu võetud ja õiguskomisjoni vaheraportile A8-0191/2016 lisatud kirja vormis arvamust (4) eespool nimetatud nõukogu otsuse eelnõu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjonis 19. veebruaril 2016 vastu võetud ja õiguskomisjoni vaheraportile A8-0191/2016 lisatud kirja vormis arvamust (4) eespool nimetatud nõukogu otsuse eelnõu kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A8-0076/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A8-0076/2017),

| 1. | annab nõusoleku rahvusvahelise konventsiooni (vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol) 2010. aasta protokolli liikmesriikide poolt Euroopa Liidu huvides ratifitseerimiseks ja sellega ühinemiseks, välja arvatud tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö aspektid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EÜT L 337, 13.12.2002, lk 55.

(2)  Euroopa Kohtu 14. oktoobri 2014. aasta arvamus, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0259.

(4)  PE576.992.

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/284 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/284

---

P8_TA(2017)0105

Ohtlike ja kahjulike ainete konventsiooni 2010. aasta protokolli ratifitseerimine ja sellega ühinemine seoses tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö aspektidega ***

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, mis käsitleb rahvusvahelise konventsiooni (vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol) 2010. aasta protokolli liikmesriikide poolt Euroopa Liidu huvides ratifitseerimist ja sellega ühinemist seoses tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö aspektidega (14112/2015 – C8-0409/2015 – 2015/0136(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 298/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (14112/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (14112/2015),

| — | võttes arvesse 1996. aasta rahvusvahelist konventsiooni vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol (ohtlike ja kahjulike ainete1996. aasta konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1996. aasta rahvusvahelist konventsiooni vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol (ohtlike ja kahjulike ainete1996. aasta konventsioon),

| — | võttes arvesse ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni 2010. aasta protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ohtlike ja kahjulike ainete 1996. aasta konventsiooni 2010. aasta protokolli,

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 81 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0409/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 81 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0409/2015),

| — | võttes arvesse protokolli nr 22 Taani seisukoha kohta, mis on lisatud aluslepingutele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 22 Taani seisukoha kohta, mis on lisatud aluslepingutele,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. novembri 2002. aasta otsust 2002/971/EÜ, millega volitatakse liikmesriike ühenduse huvides 1996. aasta rahvusvahelist konventsiooni vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol (ohtlike ja kahjulike ainete konventsioon) allkirjastama, ratifitseerima või sellega ühinema (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. novembri 2002. aasta otsust 2002/971/EÜ, millega volitatakse liikmesriike ühenduse huvides 1996. aasta rahvusvahelist konventsiooni vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol (ohtlike ja kahjulike ainete konventsioon) allkirjastama, ratifitseerima või sellega ühinema (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 14. oktoobri 2014. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 14. oktoobri 2014. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2016. aasta esialgset resolutsiooni nõukogu otsuse eelnõu kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2016. aasta esialgset resolutsiooni nõukogu otsuse eelnõu kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta järelmeetmeid seoses esialgse resolutsiooniga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta järelmeetmeid seoses esialgse resolutsiooniga,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A8-0078/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A8-0078/2017),

| 1. | annab nõusoleku rahvusvahelise konventsiooni (vastutuse ja kahju hüvitamise kohta ohtlike ja kahjulike ainete mereveol) 2010. aasta protokolli liikmesriikide poolt Euroopa Liidu huvides ratifitseerimisele ja sellega ühinemisele seoses tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö aspektidega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EÜT L 337, 13.12.2002, lk 55.

(2)  Euroopa Kohtu 14. oktoobri 2014. aasta arvamus, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0260.

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/285 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/285

---

P8_TA(2017)0106

Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamine Horvaatias *

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Horvaatia Vabariigis (COM(2017)0017 – C8-0026/2017 – 2017/0011(NLE))

(Konsulteerimine)

(2018/C 298/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2017)0017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2017)0017),

| — | võttes arvesse 9. detsembri 2011. aasta ühinemisakti (1) artikli 4 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0026/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. detsembri 2011. aasta ühinemisakti (1) artikli 4 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0026/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0073/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0073/2017),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 112, 24.2.2012, lk 21.

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/286 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/286

---

P8_TA(2017)0107

Meditsiiniseadmed ***II

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (10728/4/2016 – C8-0104/2017 – 2012/0266(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2018/C 298/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10728/4/2016 – C8-0104/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10728/4/2016 – C8-0104/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. veebruari 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. veebruari 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2012)0542) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2012)0542) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67a,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0068/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0068/2017),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 133, 9.5.2013, lk 52.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 2. aprill 2014, P7_TA(2014)0266.

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/287 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/287

---

P8_TA(2017)0108

In vitro diagnostikameditsiiniseadmed ***II

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 98/79/EÜ ja komisjoni otsus 2010/227/EL (10729/4/2016 – C8-0105/2017 – 2012/0267(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2018/C 298/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10729/4/2016 – C8-0105/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10729/4/2016 – C8-0105/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. veebruari 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. veebruari 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2012)0541) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2012)0541) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67a,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0069/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0069/2017),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  ELT C 133, 9.5.2013, lk 52.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 2. aprill 2014, P7_TA(2014)0267.

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus geneetilise testimisega seotud teabe esitamist ja nõustamist käsitlevate sätete kohta määruse (in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta) artiklis 4

Hiljemalt viis aasta pärast määruse kohaldamise kuupäeva koostab komisjon määruse artikliga 111 ettenähtud artikli 4 toimimise läbivaatamise raames aruande liikmesriikide kogemuse kohta seoses artiklis 4 sätestatud kohustuste rakendamisega geneetilise testimisega seotud teabe esitamise ja nõustamise puhul. Komisjoni aruandes kirjeldatakse eelkõige erinevaid kehtivaid tavasid seoses määrusega taotletava kahe eesmärgiga, milleks on patsiendi ohutuse kõrge taseme ja siseturu tõrgeteta toimimise tagamine.

Komisjoni avaldus elustiili ja heaoluga seoses kasutatava geneetilise testimise kohta

Heaolu või elustiili eesmärgil toimuvate geenitestidega seoses rõhutab komisjon, et meditsiinilise eesmärgita seadmed, mille otsene või kaudne eesmärk on edendada terviseteadlikku käitumist ja parandada inimese tervist, elukvaliteeti ja heaolu, ei ole hõlmatud määruse (in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta) artikliga 2 (Mõisted). Komisjon kavatseb liikmesriikide teostavatele turujärelevalvetoimingutele tuginedes siiski jälgida kõnealuste seadmete kasutusega seonduda võivaid konkreetseid ohutusküsimusi.

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/289 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/289

---

P8_TA(2017)0109

Rahaturufondid ***I

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rahaturufondide kohta (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 298/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0615), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0615),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0263/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0263/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 21. mai 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 21. mai 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. detsembri 2013. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. detsembri 2013. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 7. detsembri 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 7. detsembri 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0041/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0041/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 255, 6.8.2014, lk 3.

(2)  ELT C 170, 5.6.2014, lk 50.

(3)  Käesolev seisukoht asendab 29. aprillil 2015. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0170).

---

P8_TC1-COD(2013)0306

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/... rahaturufondide kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/1131) lõplikule kujule).

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/290 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/290

---

P8_TA(2017)0110

Väärtpaberite avalikul pakkumisel või kauplemisele võtmisel avaldatav prospekt ***I

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus väärtpaberite avalikul pakkumisel või kauplemisele võtmisel avaldatava prospekti kohta (COM(2015)0583 – C8-0375/2015 – 2015/0268(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 298/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0583), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0583),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0375/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0375/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 17. märtsi 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 17. märtsi 2016. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. märtsi 2016. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. märtsi 2016. aasta arvamust (2),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 20. detsembri 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 20. detsembri 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A8-0238/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A8-0238/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 195, 2.6.2016, lk 1.

(2)  ELT C 177, 18.5.2016, lk 9.

(3)  Käesolev seisukoht asendab 15. septembril 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0353).

---

P8_TC1-COD(2015)0268

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., mis käsitleb väärtpaberite avalikul pakkumisel või reguleeritud turul kauplemisele võtmisel avaldatavat prospekti ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/71/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/1129) lõplikule kujule).

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/291 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/291

---

P8_TA(2017)0111

Mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 ***

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (14942/2016 – C8-0103/2017 – 2016/0283(APP))

(Seadusandlik erimenetlus – nõusolek)

(2018/C 298/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (COM(2016)0604), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (COM(2016)0604),

| — | võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) (14942/2016), ja nõukogu parandust (14942/2016 COR2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) (14942/2016), ja nõukogu parandust (14942/2016 COR2),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 312 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 106a (C8-0103/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 312 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 106a (C8-0103/2017),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 2017. aasta põhimõttelist kokkulepet mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) muutmise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 2017. aasta põhimõttelist kokkulepet mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) muutmise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) valimistejärgse muutmise ettevalmistamise ja Euroopa Parlamendi tähelepanekute kohta enne komisjoni ettepaneku valmimist (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) valimistejärgse muutmise ettevalmistamise ja Euroopa Parlamendi tähelepanekute kohta enne komisjoni ettepaneku valmimist (2),

| — | võttes arvesse oma 26. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) muutmise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) muutmise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 5. aprilli 2017. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni määruse eelnõu kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. aprilli 2017. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni määruse eelnõu kohta (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 86 ning artikli 99 lõikeid 1 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 86 ning artikli 99 lõikeid 1 ja 4,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni soovitust (A8-0110/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni soovitust (A8-0110/2017),

| 1. | annab nõusoleku nõukogu määruse eelnõule, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, nagu on esitatud käesoleva resolutsiooni lisas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  7030/2017 ja 7031/2017 COR1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0309.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0412.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0112.

---

LISA

Nõukogu määruse eelnõu (EL, Euratom) 2017/..., millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2017/1123).

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/293 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/293

---

P8_TA(2017)0113

Ettenägemata kulude varu kasutusele võtmine

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust (EL) 2015/435 ettenägemata kulude varu kasutusele võtmise kohta (COM(2016)0607 – C8-0387/2016 – 2016/2233(BUD))

(2018/C 298/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0607 – C8-0387/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0607 – C8-0387/2016),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), eriti selle artikleid 6 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), eriti selle artikleid 6 ja 13,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2), eriti selle punkti 14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2), eriti selle punkti 14,

| — | võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 2017. aasta põhimõttelist kokkulepet mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) muutmise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 2017. aasta põhimõttelist kokkulepet mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) muutmise kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2014. aasta otsust (EL) 2015/435 ettenägemata kulude varu kasutusele võtmise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2014. aasta otsust (EL) 2015/435 ettenägemata kulude varu kasutusele võtmise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2014. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmise kohta 2014. aastal (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2014. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmise kohta 2014. aastal (5),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) valimistejärgse muutmise ettevalmistamise ja Euroopa Parlamendi tähelepanekute kohta enne komisjoni ettepaneku valmimist (6) ning 26. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) muutmise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) valimistejärgse muutmise ettevalmistamise ja Euroopa Parlamendi tähelepanekute kohta enne komisjoni ettepaneku valmimist (6) ning 26. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) muutmise kohta (7),

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0104/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0104/2017),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid ettenägemata kulude varu 2014. aastal maksete assigneeringutena kasutusele summas 3 168 233 715 eurot; arvestades, et ettenägemata kulude varu jaoks kasutusele võetud summa sisaldas 350 miljonit eurot, mida on vaja seni, kuni jõutakse kokkuleppele erivahendite maksete käsitlemise osas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid ettenägemata kulude varu 2014. aastal maksete assigneeringutena kasutusele summas 3 168 233 715 eurot; arvestades, et ettenägemata kulude varu jaoks kasutusele võetud summa sisaldas 350 miljonit eurot, mida on vaja seni, kuni jõutakse kokkuleppele erivahendite maksete käsitlemise osas;

| B. | arvestades, et nähti ette, et aastatel 2018–2020 tasaarvestatakse 2 818 233 715 euro suurune summa ja komisjoni kutsutakse üles esitama aegsasti ettepanekut, mis käsitleb ülejäänud 350 miljoni euro suurust summat; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nähti ette, et aastatel 2018–2020 tasaarvestatakse 2 818 233 715 euro suurune summa ja komisjoni kutsutakse üles esitama aegsasti ettepanekut, mis käsitleb ülejäänud 350 miljoni euro suurust summat;

| C. | arvestades, et mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise/muutmise raames esitatud keskpika perioodi maksete prognoosi kohaselt on aastatel 2018–2020 ette näha iga-aastastele maksete ülemmääradele avalduvat suurenevat survet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise/muutmise raames esitatud keskpika perioodi maksete prognoosi kohaselt on aastatel 2018–2020 ette näha iga-aastastele maksete ülemmääradele avalduvat suurenevat survet;

| D. | arvestades, et 2017. aasta eelarves on maksete ülemmäära piires 9,8 miljardi euro suurune varu, mis võimaldab kogu 2014. aastal kasutusele võetud summa tasaarvestada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2017. aasta eelarves on maksete ülemmäära piires 9,8 miljardi euro suurune varu, mis võimaldab kogu 2014. aastal kasutusele võetud summa tasaarvestada;

| 1. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle, mis esitati mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise/muutmise paketi osana; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et 2014. aastal kasutusele võetud 2 818 233 715 euro suuruse kogusumma tasaarvestamine 2017. aastal maksete ülemmäära varuga võimaldab mitmeaastase finantsraamistiku kehtivusaja teisel poolel suuremat paindlikkust ning aitab ära hoida uue maksekriisi tekkimist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et ülejäänud 350 miljoni euro suuruse summa tasaarvestusest väljajätmine kinnitab Euroopa Parlamendi pikaajalist seisukohta, mille kohaselt ei arvestata erivahendite maksete assigneeringuid mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade sisse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunneb heameelt nõukogu põhimõttelise kokkuleppe üle seoses lisatud otsusega, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi tõlgendusega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(2)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(3)  7030/2017 ja 7031/2017 COR1.

(4)  ELT L 72, 17.3.2015, lk 4.

(5)  ELT C 294, 12.8.2016, lk 65.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0309.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0412.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

millega muudetakse otsust (EL) 2015/435 ettenägemata kulude varu kasutusele võtmise kohta

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2017/1331).

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/296 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/296

---

P8_TA(2017)0114

2018. aasta tulude ja kulude eelarvestus – I jagu – Euroopa Parlament

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2018. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (2017/2022(BUD))

(2018/C 298/34)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 36, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 36,

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1023/2013, millega muudetakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1023/2013, millega muudetakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi (4),

| — | võttes arvesse oma 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2017. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2017. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 26. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 1. detsembri 2016. aasta resolutsiooni eelarvemenetluse raames lepituskomitees heaks kiidetud Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti ühise teksti kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. detsembri 2016. aasta resolutsiooni eelarvemenetluse raames lepituskomitees heaks kiidetud Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti ühise teksti kohta (7),

| — | võttes arvesse peasekretäri aruannet juhatusele Euroopa Parlamendi 2018. aasta esialgse eelarvestuse projekti koostamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse peasekretäri aruannet juhatusele Euroopa Parlamendi 2018. aasta esialgse eelarvestuse projekti koostamise kohta,

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 25 lõikele 7 ja artikli 96 lõikele 1 juhatuse poolt 3. aprillil 2017. aastal koostatud esialgset eelarvestuse projekti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 25 lõikele 7 ja artikli 96 lõikele 1 juhatuse poolt 3. aprillil 2017. aastal koostatud esialgset eelarvestuse projekti,

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 96 lõikele 2 eelarvekomisjoni poolt koostatud eelarvestuse projekti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 96 lõikele 2 eelarvekomisjoni poolt koostatud eelarvestuse projekti,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 96 ja 97, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 96 ja 97,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0156/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0156/2017),

| A. | arvestades, et käesolev menetlus on kolmas täispikk eelarvemenetlus uue koosseisu ametiajal ja viies menetlus 2014.–2020. aasta finantsraamistiku ajal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et käesolev menetlus on kolmas täispikk eelarvemenetlus uue koosseisu ametiajal ja viies menetlus 2014.–2020. aasta finantsraamistiku ajal;

| B. | arvestades, et 2018. aasta eelarves, nii nagu see on esitatud peasekretäri aruandes, on 5. rubriigi ülemmäära võrreldes 2017. aastaga tõstetud, mis jätab rohkem ruumi majanduskasvule ja investeeringutele ning jätkab poliitika rakendamist, mille eesmärk on saavutada kokkuhoidu ja suurendada tõhusust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2018. aasta eelarves, nii nagu see on esitatud peasekretäri aruandes, on 5. rubriigi ülemmäära võrreldes 2017. aastaga tõstetud, mis jätab rohkem ruumi majanduskasvule ja investeeringutele ning jätkab poliitika rakendamist, mille eesmärk on saavutada kokkuhoidu ja suurendada tõhusust;

| C. | arvestades, et peasekretär tõi 2018. aasta eelarve osas välja seitse prioriteetset eesmärki: käivitada teavituskampaania 2019. aasta valimiste ettevalmistamiseks, tugevdada olemasolevaid turvameetmeid, jätkata mitmeaastaseid ehitusprojekte, investeerida menetluste digiteerimisse ja arvutipõhiseks muutmisse, jätkata meetmete rakendamist, mis on vajalikud iiri keele muutmiseks täieõiguslikuks ametlikuks keeleks, analüüsida Brexiti võimalikku mõju ning soodustada keskkonnasäästlikku lähenemisviisi transpordile; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et peasekretär tõi 2018. aasta eelarve osas välja seitse prioriteetset eesmärki: käivitada teavituskampaania 2019. aasta valimiste ettevalmistamiseks, tugevdada olemasolevaid turvameetmeid, jätkata mitmeaastaseid ehitusprojekte, investeerida menetluste digiteerimisse ja arvutipõhiseks muutmisse, jätkata meetmete rakendamist, mis on vajalikud iiri keele muutmiseks täieõiguslikuks ametlikuks keeleks, analüüsida Brexiti võimalikku mõju ning soodustada keskkonnasäästlikku lähenemisviisi transpordile;

| D. | arvestades, et peasekretäri esitatud Euroopa Parlamendi 2018. aasta esialgses eelarvestuse projektis oli eelarve summaks ette nähtud 1 971 883 373 eurot, mis on 3,26 % suurem kui 2017. aasta eelarve ja moodustab 2014.–2020. aasta finantsraamistiku 5. rubriigist 19,06 %; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et peasekretäri esitatud Euroopa Parlamendi 2018. aasta esialgses eelarvestuse projektis oli eelarve summaks ette nähtud 1 971 883 373 eurot, mis on 3,26 % suurem kui 2017. aasta eelarve ja moodustab 2014.–2020. aasta finantsraamistiku 5. rubriigist 19,06 %;

| E. | arvestades, et peasekretär on teinud ettepaneku erakorraliste investeeringute kohta 47,6 miljoni euro suuruses summas turvalisusega seotud projektide tugevdamiseks, ADENAUERi hoone projektiga seotud rendimakseteks ja teavituskampaania käivitamiseks 2019. aasta valimisteks valmistumisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et peasekretär on teinud ettepaneku erakorraliste investeeringute kohta 47,6 miljoni euro suuruses summas turvalisusega seotud projektide tugevdamiseks, ADENAUERi hoone projektiga seotud rendimakseteks ja teavituskampaania käivitamiseks 2019. aasta valimisteks valmistumisel;

| F. | arvestades, et peaaegu 68 % eelarvest moodustavad indeksiga seotud kulud, mis on peamiselt seotud parlamendiliikmete ja töötajate töötasude ja hüvitistega ja hoonetega ning mida kohandatakse vastavalt personalieeskirjadele, sektoripõhisele indekseerimisele või inflatsioonimäärale; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et peaaegu 68 % eelarvest moodustavad indeksiga seotud kulud, mis on peamiselt seotud parlamendiliikmete ja töötajate töötasude ja hüvitistega ja hoonetega ning mida kohandatakse vastavalt personalieeskirjadele, sektoripõhisele indekseerimisele või inflatsioonimäärale;

| G. | arvestades, et 8. märtsil 2017. aastal rahvusvahelise naistepäeva puhul välja antud Euroopa Parlamendi raportis „Naised Euroopa Parlamendis“ tuuakse välja, et Euroopa Parlamendi juhtivatel kohtadel esineb sooline tasakaalustamatus – parlamendi asepeasekretäri ja peadirektorite ametikohtadest kuulub 83,3 % meestele ja 16,7 % naistele, parlamendi direktori ametikohtadest 70,2 % meestele ja 29,8 % naistele ning parlamendi üksuste juhatajate ametikohtadest 65,9 % meestele ja 34,1 % naistele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 8. märtsil 2017. aastal rahvusvahelise naistepäeva puhul välja antud Euroopa Parlamendi raportis „Naised Euroopa Parlamendis“ tuuakse välja, et Euroopa Parlamendi juhtivatel kohtadel esineb sooline tasakaalustamatus – parlamendi asepeasekretäri ja peadirektorite ametikohtadest kuulub 83,3 % meestele ja 16,7 % naistele, parlamendi direktori ametikohtadest 70,2 % meestele ja 29,8 % naistele ning parlamendi üksuste juhatajate ametikohtadest 65,9 % meestele ja 34,1 % naistele;

| H. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga kehtestatakse liidule kohustus austada keelelist mitmekesisust ning keelatakse diskrimineerimine keele alusel, andes sellega igale liidu kodanikule õiguse kasutada liidu institutsioonidega suhtlemisel ükskõik millist liidu 24 ametlikust keelest ning kohustades liidu institutsioone vastama samas keeles; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga kehtestatakse liidule kohustus austada keelelist mitmekesisust ning keelatakse diskrimineerimine keele alusel, andes sellega igale liidu kodanikule õiguse kasutada liidu institutsioonidega suhtlemisel ükskõik millist liidu 24 ametlikust keelest ning kohustades liidu institutsioone vastama samas keeles;

| I. | arvestades, et parlament rõhutas juba oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsioonis Euroopa Parlamendi 2016. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (8), et 2016. aasta eelarve peaks põhinema realistlikel alustel ning olema kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et parlament rõhutas juba oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsioonis Euroopa Parlamendi 2016. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (8), et 2016. aasta eelarve peaks põhinema realistlikel alustel ning olema kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega;

| J. | arvestades, et parlamendi kui ühe eelarvepädeva institutsiooni usaldusväärsus sõltub suurel määral tema suutlikkusest omaenda kulusid kontrolli all hoida; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et parlamendi kui ühe eelarvepädeva institutsiooni usaldusväärsus sõltub suurel määral tema suutlikkusest omaenda kulusid kontrolli all hoida;

| K. | arvestades, et parlamendi usaldusväärsus sõltub suurel määral tema suutlikkusest arendada demokraatiat liidu tasandil; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et parlamendi usaldusväärsus sõltub suurel määral tema suutlikkusest arendada demokraatiat liidu tasandil;

Üldraamistik

| 1. | toonitab, et Euroopa Parlamendi eelarve osakaal peaks 2018. aastal jääma alla 20 % 5. rubriigi mahust; märgib, et 2018. aasta eelarvestuses on see osakaal 18,88 %, mis on väiksem kui 2017. aastal (19,26 %) ning kõige väiksem osakaal 5. rubriigis viimase viieteistkümne aasta jooksul; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab, et täidetaks Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni (Euroopa Parlamendi 2017. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta) punkti 15 ning oma eespool nimetatud 26. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni (mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti kohta) punkti 98 nõudeid, mis näevad ette, et meetodit, mille kohaselt parlamendi eelarve koostatakse tegelike vajaduste ja mitte koefitsientide süsteemi alusel, kasutataks esimest korda 2018. aasta eelarvemenetluses; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et erakorralisteks investeeringuteks ja kulutusteks on 2018. aastal eraldatud 47,6 miljonit eurot, mis jääb 2017. aastaga samale tasemele; on seisukohal, et 2019. aasta teavituskampaaniat tuleks käsitada erakorralise kuluna; |
| --- | --- |

3.

| 4. | täheldab, et 2018. aasta esialgse eelarvestuse projekt sisaldab ka taotlust kanda sinna 75 % 2019. aasta valimiste eelse teavituskampaania assigneeringutest, sest enamik lepingud kirjutatakse alla 2018. aastal; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toonitab, et suurem osa parlamendi eelarvest on kindlaks määratud õigusjärgsete või lepinguliste kohustustega ning kuulub iga-aastasele indekseerimisele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toetab 28. märtsi 2017. aasta kokkulepet juhatusega 2018. aasta eelarvestuse taseme kohta; vähendab kulude taset 18,4 miljoni euro võrra võrreldes juhatuse esialgse seisukohaga; määrab 2018. aasta eelarvestuse kogumahuks 1 953 483 373 eurot, mis tähendab 2017. aasta eelarvega võrreldes 2,3 %-list kasvu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et parlamendi põhiülesanded on tegeleda õigusloomega, esindada kodanikke ja kontrollida teiste institutsioonide tööd; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab parlamendi rolli Euroopa poliitilise teadlikkuse tõstmisel ja liidu väärtuste edendamisel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et tuleb saavutada kokkuhoid võrreldes peasekretäri ettepanekuga ning tungivalt soovitavad on kõik pingutused, mille eesmärk on avaliku sektori raha tõhusam ja läbipaistvam kasutamine; |
| --- | --- |

9.

Läbipaistvus ja juurdepääsetavus

| 10. | väljendab heameelt seoses vastusega eelarvekomisjoni taotlusele, mis esitati 14. aprilli 2016. aasta resolutsioonis Euroopa Parlamendi 2017. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (9) ning mida korrati resolutsioonis, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti kohta (10), koostada keskpika ja pika perioodi eelarvekava, mis sisaldaks selget investeeringute ning parlamendi tegevuse ja õigusjärgsete kohustustega (sh hoonete üürimise ja omandamisega) seotud tegevuskulude eristust; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab heameelt selle üle, et on loodud Euroopa Parlamendi tulude ja kulude eelarvestust puudutavate menetluste töörühm; märgib, et Euroopa Parlament on nõudnud, et kaalutaks kodukorra täiendavat läbivaatamist seoses institutsioonisiseste eelarvemenetlustega (11); toonitab, et juhatuse ja eelarvekomisjoni liikmed peavad saama asjakohast teavet eelarvestuse kohta aegsasti ja mõistetavalt ning piisava üksikasjalikkusega, et juhatus ja eelarvekomisjon saaksid otsuste tegemisel tugineda põhjalikule ülevaatele parlamendi eelarve olukorrast ja vajadustest; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kordab oma üleskutset peasekretärile esitada ettepanek eelarve tutvustamiseks üldsusele asjakohase üksikasjalikkusega ja mõistetavalt ning kasutajasõbralikul moel parlamendi veebisaidil, et kõigil kodanikel oleks võimalik parlamendi tegevusi, prioriteete ja neile vastavaid kulumudeleid paremini tundma õppida; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on seisukohal, et külastajarühmad on üks peamisi vahendeid kodanike teadlikkuse tõstmiseks parlamendi tegevusest; tunneb heameelt külastajarühmi käsitlevate läbivaadatud eeskirjade üle ning leiab, et rahaliste vahendite väärkasutamise oht on tänu uute ja rangemate eeskirjade rakendamisele vähenenud; palub seda silmas pidades juhatusel ning selle teabe- ja kommunikatsioonipoliitika töörühmal vaadata läbi parlamendiliikmete külastajarühmade jaoks ette nähtud assigneeringud, võttes arvesse viimaste aastate inflatsioonimäära, mille tõttu on selliste külastuste kulud suurenenud; on seisukohal, et kuigi need summad ei ole mõeldud selleks, et katta kõik külastajarühmadega seotud kulud, vaid neid loetakse pigem toetuseks, ei saa siiski tähelepanuta jätta asjaolu, et kaetavate kulude osakaal väheneb, kui seda hüvitist ei korrigeerita vastavalt inflatsioonimäärale; palub juhatusel võtta arvesse, et see vastuolu mõjutab ebaproportsionaalselt külastajarühmi, kellel on vähem jõukas sotsiaal-majanduslik taust ja väga piiratud rahalised vahendid; |
| --- | --- |

13.

Turvalisus ja küberturvalisus

| 14. | võtab teadmiseks meetmed, mida võetakse Euroopa Parlamendi hoonete, seadmete ja personali turvalisuse, küber- ja sideturbe parandamiseks; palub peasekretäril ja juhatusel järgida üldist turvakontseptsiooni, et jätkata parlamendi turvalisuse struktuurset, operatiivset ja kultuurilist parandamist; kordab, et vaja on parandada Euroopa Parlamendile pakutavate IT-teenuste toimimist, investeerides selleks töötajate koolitamisse, aga samuti tagades töövõtjate parema valiku, hinnates selleks rangemalt nende teenuseid ja IT-suutlikkust; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on veendunud, et hiljutised sündmused näitavad küberrünnakute tõenäosuse märkimisväärset suurenemist, kusjuures selliste rünnakute taga olev tehnoloogia areneb sageli kiiremini kui küberturbemeetmed nende vastu võitlemiseks; on seisukohal, et IT-vahendid on parlamendiliikmete ja -töötajate jaoks muutunud olulisteks töövahenditeks, kuid need on sellegipoolest kaitsetud selliste rünnakute vastu; väljendab seetõttu heameelt küberjulgeoleku integreerimise üle parlamendi üldise strateegilise juhtimise raamistikku ja leiab, et see võimaldab paremini kaitsta institutsiooni vara ja teavet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | peab kahetsusväärseks, et vaatamata turvalise e-posti süsteemi (SECEM) paigaldamisele ei ole parlamendil võimalik saada salastatud (EU-restricted) ja salastamata teabematerjale teistelt institutsioonidelt; taunib asjaolu, et parlament ei ole üksi võimeline välja töötama oma salastatud side- ja infosüsteemi ning märgib, et käimas on läbirääkimised teiste institutsioonidega sel teemal; eeldab, et need läbirääkimised aitavad teha kindlaks, millisel viisil oleks parlamendil kõige parem salastatud ja salastamata teabematerjale saada; palub peasekretäril esitada eelarvekomisjonile enne 2017. aasta sügisel Euroopa Parlamendis toimuvat eelarve lugemist rohkem teavet nende läbirääkimiste viimaste arengute kohta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | peab menetluste jätkuva digiteerimise ja arvutipõhiseks muutmise püüdlusi tervitatavaks; julgustab sellega seoses looma rohkem võimalusi turvalise digitaalallkirja kasutamiseks haldusmenetlustes, et vähendada paberi kasutamist ja säästa aega; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab heameelt seoses vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamisega Belgia valitsuse ja Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, Euroopa välisteenistuse ning muude Brüsselis asuvate institutsioonide vahel, mis käsitleb julgeolekukontrolli kõigi parlamendiväliste teenuseosutajate personali suhtes, kes soovivad juurdepääsu liidu institutsioonidele; kutsub peasekretäri üles kaaluma võimalust laiendada selle vastastikuse mõistmise memorandumi kohaldamist ametnikele, parlamendiliikmete assistentidele ja praktikantidele, et nende suhtes saaks enne töölevõtmist rakendada nõutavat julgeolekukontrolli; |
| --- | --- |

18.

Kinnisvarapoliitika

| 19. | tuletab meelde, et viimane keskpika perioodi kinnisvarastrateegia võeti juhatuses vastu 2010. aastal; küsib, miks juhatus ei ole parlamendi varasematele resolutsioonidele vaatamata suutnud praeguse ametiaja jooksul esitada pikaajalist kinnisvarastrateegiat; palub peasekretäril ja asepresidentidel esitada eelarvekomisjonile võimalikult kiiresti, enne 2017. aasta sügisel Euroopa Parlamendis toimuvat eelarve lugemist uue keskpika perioodi kinnisvarastrateegia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kordab oma nõudmist, et kinnisvarapoliitika valdkonnas tuleb otsuseid teha läbipaistvalt ning aegsasti esitatud teabe põhjal, võttes nõuetekohaselt arvesse finantsmääruse artiklit 203; nõuab sellega seoses rohkem teavet WAYENBERGi lastesõime laiendamise kohta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nõuab rohkem teavet kavatsuse kohta renoveerida Paul Henri Spaaki (PHS) hoone, eelkõige sõltumatute välistöövõtjate arvamusi kõigest 25 aastat vana PHS hoone võimaluste kohta; nõuab, et peasekretär esitaks selle uuringu tulemused eelarvekomisjonile võimalikult kiiresti; rõhutab, et olemasolev hoone ei vasta parlamendi funktsioone täitva avaliku sektori hoone ehitusstaatika nõuetele, kuna selline hoone vajab suuremat turvalisust ja vastupanuvõimet välistele šokkidele, ilma et see kokku variseks; kritiseerib asjaolu, et PHS hoone ei täida isegi kaasaegsete ehitusstaatika nõuete miinimumstandardeid, ning märgib, et juba on tulnud võtta mitmeid meetmeid, et tagada hoone stabiilsus; nõuab seepärast tungivalt, et parlamendi juhatus ja administratsioon töötaksid välja PHS hoone tulevased lahendused, mis kindlustaksid seal viibivate isikute elu ja tervislikud töötingimused; võtab teadmiseks peasekretäri poolt kavandatava assigneeringute taseme 2018. aastal, mis puudutab uuringuid, ettevalmistavaid projekte ja ehitustöid ning projektijuhtimise meeskonnale antavat abi; väljendab muret võimaliku segaduse pärast, mis puudutab uuringuteks ja kolimiseks kulutatavaid summasid; nõuab tungivalt, et juhatus ja peasekretär teavitaksid eelarvekomisjoni kõigist edasistest sammudest ning esitaksid selgelt lahtikirjutatud kulud niipea kui võimalik, kuid hiljemalt 2017. aasta juuliks; tuletab meelde, et igal juhul on vaja rakendada tänapäevast energiatõhusat arhitektuuri; nõuab, et hinnataks, kuidas mõjutab renoveerimine külastuste ja seminaride üksust, täiskogu istungisaali ning muude ruumide ja büroode kasutamise võimalust; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on seisukohal, et 2018. aasta on Konrad Adenaueri (KAD) hoone jaoks kriitilise tähtsusega, kuna sellel aastal lõpevad tööd idatiivas (chantier Est) ja algavad tööd läänetiivas (chantier Ouest); märgib murega, et mainitud suuremahulise projekti haldamiseks eraldatud eelarve on tulnud läbi vaadata, tugevdamaks meeskondi, kes jälgivad tööde edenemist; märgib, et endiselt kasutatakse praktikat paigutada eelarveaasta lõpus assigneeringujäägid ümber käimasolevatesse kinnisvaraprojektidesse („ramassage“); on seisukohal, et kuigi see võib olla pragmaatiline lahendus, et vähendada intressimakseid, on see vastuolus kinnisvaraprojektide läbipaistvusega parlamendi eelarves ja võib isegi soodustada eelarve ülepaisutamist teatavates valdkondades; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palub vastutavatel asepresidentidel ja peasekretäril esitada eelarvekomisjonile KADi hoone kohta eduaruande ja tööde lõpuleviimist puudutava eelarvestuse; |
| --- | --- |

23.

Keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem

| 24. | tuletab meelde, et parlament on võtnud kohustuse vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid ühe täistööaja ekvivalendi kohta 2020. aastaks 30 protsenti 2006. aastaga võrreldes; |
| --- | --- |

24.

| 25. | peab seetõttu ülioluliseks, et parlament seaks endale uued, veelgi rangemad ja kvantitatiivsed eesmärgid, mille täitmist peaksid vastutavad teenistused korrapäraselt mõõtma; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuletab parlamendile meelde energiatõhususe direktiivi 2012/27/EL raames võetud kohustust kohaldada, ilma et see piiraks kehtivate eelarve- ja hanke-eeskirjade kohaldamist, parlamendi omanduses ja kasutuses olevate hoonete suhtes samu nõudeid, mida kohaldatakse liikmesriikide keskvalitsuste hoonete suhtes sama direktiivi artiklite 5 ja 6 alusel, sest hooned on suure tähelepanu all ja parlamendil peaks olema hoonete energiatõhususega seoses juhtiv roll; rõhutab, et sellest deklaratsioonist tuleb tingimata kinni pidada, sest sellest sõltub parlamendi usaldusväärsus hoonete energiatõhususe direktiivi ja energiatõhususe direktiivi praegusel läbivaatamisel; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tunneb heameelt selle üle, et on loodud liikuvuse töörühm, kes peaks töötama kaasamispõhimõtet järgides ja kellele tuleks anda selged volitused; rõhutab, et parlament peab oma töökohtades ja vastavates piirkondades järgima kõiki piirkonnas kohaldatavaid õigusakte; on selle poolt, et propageerida Brüsselis parlamendi asukoha ja lennujaama vahelise otserongi kasutamist; palub, et vastutatavad teenistused annaksid parlamendi enda sõidukipargi koosseisule ja suurusele seda arvestades uue hinnangu; kutsub juhatust üles koostama viivitamata stimuleerimiskava, millega soodustada kodu ja töökoha vahel liikumiseks jalgrataste kasutamist; märgib, et teistes institutsioonides, näiteks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees, on selline kava juba olemas; |
| --- | --- |

27.

Teavituskampaania Euroopa Parlamendi 2019. aasta valimisteks

| 28. | tervitab teavituskampaaniat kui kasulikku vahendit, et selgitada kodanikele Euroopa Liidu ja Euroopa Parlamendi mõtet; rõhutab, et selle kampaania eesmärk peaks muu hulgas olema selgitada Euroopa Liidu rolli, Euroopa Parlamendi volitusi, ülesandeid, kaasa arvatud komisjoni presidendi valimist, ja selle mõju kodanike elule; |
| --- | --- |

28.

| 29. | märgib, et eelseisvate Euroopa Parlamendi 2019. aasta valimiste teavituskampaania ettevalmistustöö peaks algama juba käesoleval aastal; pooldab lühemat, kaheaastast valimiseelse perioodi teavituskampaaniat võrreldes kolmeaastase valimiseelse perioodiga enne 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimisi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | märgib, et 2019. aasta valimiste teavituskampaania kogusumma on hinnanguliselt 25 miljonit eurot 2018. aastal ja 8,33 miljonit eurot 2019. aastal ning et suurem osa rahalistest kohustustest on vaja võtta 2018. aastal; rõhutab selliste teavituskampaaniate tähtsust, võttes eelkõige arvesse praegust olukorda liidus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on veendunud, et kommunikatsiooni peadirektoraat (DG COMM) peaks toimima 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimiste kampaania hindamise soovituste (12) kohaselt ning seadma esikohale kampaaniaprojekte puudutavate andmete kogumise üksuste kaupa, tuginedes eelnevalt kindlaks määratud põhinäitajatele, et mõõta nende mõju, kaaludes hoolikalt 2014. aasta valimiste äärmiselt madala valimisaktiivsuse algpõhjuseid; |
| --- | --- |

31.

Parlamendiliikmetega seotud küsimused

| 32. | väljendab heameelt parlamendi sekretariaadi, fraktsioonide sekretariaatide ja parlamendiliikmete büroode töö üle, mille eesmärk on võimestada parlamendiliikmeid oma volituste täitmisel; julgustab edasi arendama teenuseid, mis suurendavad parlamendiliikmete suutlikkust kontrollida komisjoni ja nõukogu tööd ja esindada kodanikke; |
| --- | --- |

32.

| 33. | märgib Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse (EPRS) ja poliitikaosakondade poolt parlamendiliikmetele ja komisjonidele osutatavat nõustamist ja neile pakutavaid uuringuid; tuletab meelde, et kui EPRS 2013. aastal loodi, nähti ette selle teenistuse ja poliitikaosakondade vahelise koostöö tõhususe vahehindamine; tuletab meelde, et palve selline hindamine läbi viia ja tutvustada selle tulemusi eelarvekomisjonile võeti vastu täiskogul 14. aprillil 2016. aastal toimunud hääletusel (13); palub veelkord peasekretäril selline hindamine läbi viia ja tutvustada selle tulemusi eelarvekomisjonile enne 2017. aasta sügisel Euroopa Parlamendis toimuvat eelarve lugemist; tuletab meelde, et see hindamine peaks sisaldama ettepanekuid selle kohta, kuidas tagada EPRSi pakutava toe parem seostamine vastavates temaatilistes komisjonides toimuvaga ja see, et EPRSi toetus ei kattuks temaatiliste komisjonide tegevusega ega tekitaks teenistuste vahel konkurentsi; ootab lisaks, et hindamine sisaldaks üksikasjalikku teavet parlamendi uuringutegevuses kasutatavate välisekspertide, välisuuringute ja välise toe kohta, sealhulgas parlamendisiseste teenistuste ja väliste pakkujate poolt koostatud uuringute ja eksperdiarvamuste arvu ja nendega seotud kulude kohta; võtab teadmiseks neli konkreetset projekti, mida arendatakse keskpika perioodi jooksul Euroopa Parlamendi raamatukogus, nimelt digiraamatukogu, paremad ressursid teadustegevuseks, võrdleva õiguse allikad ja avatud raamatukogu; käsitleb neid projekte vahendina, mille abil parandada tugiteenuseid parlamendiliikmetele ja töötajatele ning lihtsustada juurdepääsu parlamendiväliste teadusringkondade ja kodanike jaoks; märgib selliste projektide tähtsust ning vajadust integreerida need parlamendiliikmete ja töötajate seadusandlikku töösse; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tuletab meelde otsust, mille Euroopa Parlament tegi seoses parlamendi 2017. aasta eelarvemenetlusega ja milles nähakse ette teenistuse loomine kõikidel täiskogu istungitel rahvusvahelises viipekeeles tõlke pakkumiseks, ning palub administratsioonil see otsus viivitamata rakendada; |
| --- | --- |

34.

| 35. | märgib, et hiljuti muudetud kodukorras (14) lubatakse parlamendiliikmel esitada ühel osaistungjärgul hääletuste kohta kõige rohkem kolm suulist selgitust, kuid on endiselt mures nende selgituste põhjustatud täiendavate suulise tõlke kulude ja selgituste stenogrammide kirjaliku tõlke kulude pärast; nõuab tungivalt, et peasekretär esitaks hääletuse kohta esitatud suuliste selgitustega seotud kulude üksikasjaliku jaotuse; osutab võimalikele alternatiividele, nagu kirjalikud selgitused hääletuse kohta või mitmed parlamendi ruumides leiduvad parlamendiliikmetele mõeldud avaliku teavitamise vahendid oma seisukohtade selgitamiseks; nõuab, et ajutise meetmena paigutataks suulised selgitused hääletamise kohta täiskogu istungjärgu päevakorras iga tööpäeva lõppu, pärast üheminutilisi sõnavõtte ja muid päevakorrapunkte; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tuletab meelde, et parlamendiliikmetel on kohustus teavitada administratsiooni mis tahes muudatustest nende huvide deklaratsioonides; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ei nõustu vajadusega vahetada välja parlamendiliikmete ja nende assistentide Brüsseli kabinettide mööbel; on seisukohal, et valdav osa kõnealusest mööblist on heas korras ja et seetõttu ei ole mingit põhjust seda välja vahetada; on seisukohal, et mööbel tuleks välja vahetada ainult põhjendatud juhtudel; |
| --- | --- |

37.

| 38. | valmistudes üheksandaks ametiajaks, palub peasekretäril esitada juhatusele täpsema loetelu kuludest, mida võib katta üldkulude hüvitisest, ning tuletab meelde mandaadi sõltumatuse põhimõtet; rõhutab, et parlamendiliikmed, kes seda soovivad, võivad avaldada andmed oma üldkulude hüvitisega seotud kulutuste kohta oma isiklikul veebilehel; kordab üleskutset suuremale läbipaistvusele üldkulude hüvitise osas, kasutades eeskujuna riikide delegatsioonidelt Euroopa Parlamendis ja liikmesriikidelt saadud parimaid tavasid; usub, et parlamendiliikmetel peaks olema võimalus esitada Euroopa Parlamendi veebisaidil linke lehekülgedele, kus nad praegu oma kuluandmeid avaldavad; kinnitab veel kord, et suurem läbipaistvus üldkulude hüvitise osas ei tohiks eeldada uute töötajate töölevõtmist parlamendi administratsiooni; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, et praegune parlamendiliikmete assistentide kulude eelarverida on piisav ja selle vahendeid ei tuleks suurendada rohkem kui palkade indekseerimise võrra; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tuletab meelde nõudmist, mille täiskogu võttis vastu oma eespool nimetatud 14. aprilli 2016. aasta resolutsioonis parlamendi 2017. aasta eelarvestuse kohta, et eeskirjad, mis käsitlevad lähetuskulude hüvitamist, mis on seotud parlamendiliikmete registreeritud assistentide reisidega parlamendi kolme töökoha vahel, tuleks läbi vaadata, et viia need kooskõlla ülejäänud töötajate suhtes kohaldatavate eeskirjadega, ning peab kahetsusväärseks, et praeguseni ei ole võetud selles suhtes mingeid meetmeid; kutsub juhatust üles seda küsimust viivitamata käsitlema; rõhutab samal ajal, et parlamendiliikmete registreeritud assistentide lähetuste praeguseid hüvitiste ülemmäärasid (120/140/160 eurot) ei ole kohandatud alates 2011. aastast ning et erinevus registreeritud assistentide ja muude töötajate vahel suurenes veelgi (vähemalt 40 %ni) uute ülemmäärade kehtestamisega, mille nõukogu kiitis heaks 9. septembril 2016 ja mida seni on kohaldatud ainult ametnike suhtes alates 10. septembrist 2016; kutsub seetõttu juhatust üles võtma vajalikke meetmeid selle ebavõrdsuse kaotamiseks; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, et kõnealuse lähetuskulude erinevuse kaotamine ei tähenda parlamendiliikmete assistentide kulude eelarverea vahendite suurendamist; |
| --- | --- |

41.

| 42. | nõuab parlamendiliikmete reisikulude hüvitamise läbipaistvat ja nõuetekohast kasutamist ning soovitab luua stiimulid turistiklassi kasutamiseks nii lennu- kui ka rongireiside puhul; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub esimeeste konverentsi ja juhatust üles kaaluma uuesti võimalust lubada registreeritud assistentidel saata teatavatel tingimustel parlamendiliikmeid parlamendi ametlikes delegatsioonides ja lähetustel, nagu mitu parlamendiliiget on juba taotlenud; on seisukohal, et parlamendiliikmed peaksid ise otsustama, kas nende assistendid peaksid neid ametlike delegatsioonide koosseisus saatma, kasutades selleks oma assisteerimiskulude hüvitist; |
| --- | --- |

43.

Personaliga seotud küsimused

| 44. | rõhutab vastavalt 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 27, mis näeb ette vähendada aastatel 2013–2017 järk-järgult töötajate arvu 5 % võrra kõikides institutsioonides, asutustes ja ametites, et tulenevalt parlamendis tekkinud erivajadustest 2014. ja 2016. aastal saavutati Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve projekti osas nõukoguga kokkulepe (15), mille kohaselt jätkab Euroopa Parlament iga-aastase töötajate arvu vähendamise meetmete võtmist kuni 2019. aastani; |
| --- | --- |

44.

| 45. | märgib, et kuigi fraktsioonid on alates 2014. aastast nendest töötajate vähendamise meetmetest vabastatud (16), on 2017. aasta eelarvet puudutav lepituskokkulepe toonud kaasa ametikohtade vähendamise parlamendi sekretariaadis, sest nõukogu ei ole kinni pidanud aumeeste kokkuleppest; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tuletab meelde, et fraktsioonide töötajate suhtes ei kohaldata aastate 2014, 2015, 2016 ja 2017 kohta tehtud otsuste kohaselt viieprotsendilist töötajate arvu vähendamist; |
| --- | --- |

46.

| 47. | on seisukohal, et 136 ametikoha kaotamine parlamendi peasekretariaadist 2016. aastal võib tekitada probleeme parlamendi administratsiooni teenuste osutamisel; kutsub peasekretäri üles esitama rohkem teavet töötajate arvu vähendamise meetmete kohta möödunud aastal ning hindama eelarvealaste otsuste tagajärgi institutsiooni toimimisele; |
| --- | --- |

47.

| 48. | väljendab töötajate arvu vähendamise meetmete kontekstis heameelt ettepaneku üle muuta 50 alalist AST-kategooria ametikohta 50 alaliseks AD-kategooria ametikohaks, mis ei avalda märkimisväärset mõju eelarvele; võtab ühtlasi teadmiseks ettepaneku muuta presidendi kantseleis kolm ajutist AST-kategooria ametikohta kolmeks ajutiseks AD-kategooria ametikohaks; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kutsub juhatust üles tagama, et registreeritud assistentide sotsiaalseid ja pensioniõigusi austatakse ning et rahalised vahendid tehakse kättesaadavaks, eelkõige seoses nende registreeritud assistentidega, kes on töötanud parlamendiliikmete heaks katkematult parlamendi kahel viimasel ametiajal; palub sellega seoses administratsioonil esitada ettepaneku, milles võetakse personalieeskirjades sätestatud 10 teenistusaasta arvutamisel arvesse otsust korraldada 2014. aasta valimised varem, samuti töölevõtmise menetlusele kulunud aega; |
| --- | --- |

49.

| 50. | palub, et juhatus teeks ettepaneku ametist vabastamise menetluse kohta, mille puhul ametist vabastamine toimub parlamendiliikmete ja nende registreeritud assistentide vastastikusel kokkuleppel; |
| --- | --- |

50.

| 51. | on veendunud, et ajal, mil liidu institutsioonidele kättesaadavad finants- ja inimressursid on tõenäoliselt järjest piiratumad, on oluline, et institutsioonid suudaksid ise tööle võtta ja säilitada kõige võimekamaid töötajaid, et täita eesolevaid keerulisi ülesandeid kooskõlas tulemuspõhise eelarvestamise põhimõtetega; |
| --- | --- |

51.

| 52. | on seisukohal, et suuline ja kirjalik tõlge on Euroopa Parlamendi toimimise jaoks suure tähtsusega, ning tunnistab tõlkide osutatavate teenuste kvaliteeti ja lisaväärtust; kordab eespool nimetatud 14. aprilli 2016. aasta resolutsioonis väljendatud Euroopa Parlamendi seisukohta, et peasekretär peaks tegema täiendavaid ratsionaliseerimisettepanekuid, nagu tellimuse alusel tehtava kirjaliku ja suulise tõlke mahu suurendamine, eriti Euroopa Parlamendi laiendatud töörühmade puhul, samuti uurima uusimate keeletehnoloogiate kui tõlkide abivahendite kasutamisest tulenevat võimalikku tõhususe kasvu ning hindama koosseisulisi tõlke puudutava läbivaadatud raamistiku mõju tootlikkuse ja ressursitõhususe parandamisele; |
| --- | --- |

52.

| 53. | väljendab heameelt seoses parlamendi jätkuvate meetmetega võtta iiri keel kasutusele täieõigusliku ametliku keelena 1. jaanuariks 2021; märgib, et 2018. aastal ei ole selleks vaja luua ühtegi uut ametikohta; palub peasekretäril siiski konsulteerida Iiri parlamendiliikmetega, et leida võimalusi teatavaks ressursitõhususeks, ilma et sellega ohustataks parlamendiliikmete tagatud õigusi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | nõuab tungivalt, et peasekretär, tuginedes olemasolevatele koostöölepingutele Euroopa Parlamendi, Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vahel, teeks kindlaks ka muud valdkonnad, kus oleks võimalik tugifunktsioone jagada; palub peasekretäril lisaks uurida, kas koostoimet tugitoimingute ja -teenuste osas oleks võimalik saavutada ka parlamendi, komisjoni ja nõukogu vahel; |
| --- | --- |

54.

Euroopa tasandi erakonnad ja poliitilised sihtasutused

| 55. | tuletab meelde, et Euroopa tasandi erakonnad ja sihtasutused aitavad kujundada Euroopa poliitilist teadlikkust ja suurendada kodanike arusaamist riikliku ja Euroopa tasandi poliitiliste protsesside vahelisest seosest; |
| --- | --- |

55.

| 56. | on seisukohal, et hiljutised mõne Euroopa tasandi erakonna ja mõne poliitilise sihtasutuse rahastamisega seotud vastuolud on toonud ilmsiks puudusi praegustes juhtimis- ja kontrollisüsteemides; |
| --- | --- |

56.

| 57. | on veendunud, et määruste (EL, Euratom) nr 1141/2014 (17) ja (EL, Euratom) nr 1142/2014 (18) jõustumine pakub täiendavaid kontrollimehhanisme, nt nõue registreerida end Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ametis; on siiski seisukohal, et neid meetmeid on võimalik veel täiustada; märgib, et erakonnad ja sihtasutused hakkavad uute eeskirjade alusel rahastamist taotlema alates eelarveaastast 2018; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab, et on tõstatatud mitmeid küsimusi seoses praeguse kaasrahastamise süsteemiga, mille alusel Euroopa Parlamendi eelarvest makstavad toetused ei tohi erakondade ega sihtasutuste puhul ületada 85 % rahastamiskõlblikest kuludest ja ülejäänud 15 % tuleb katta omavahenditest; märgib näiteks, et liikmemaksude ja annetuste puudujääke tasakaalustatakse sageli mitterahaliste sissemaksetega; |
| --- | --- |

58.

Muud küsimused

| 59. | märgib jätkuvat dialoogi Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vahel; kutsub üles seda süvendama, et parandada arusaamist Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu panusest liikmesriikides; |
| --- | --- |

59.

| 60. | võtab teadmiseks taotluse kasutada Brexiti võimaliku mõju, sh Euroopa Parlamendi eelarvele avalduvate tagajärgede analüüsimisel parlamendikomisjonide ja muude poliitiliste organite töö toetamiseks välisuuringuid ja -arvamusi; peab küsitavaks välisuuringute ja -arvamuste kasutamise vajalikkust selle asemel, et kasutada Euroopa Parlamendis osutatavaid arvukaid uuringuteenuseid; rõhutab, et kuni Ühendkuningriigi liidust lahkumise läbirääkimiste lõppemiseni on Ühendkuningriik endiselt liidu täieõiguslik liige ja kõik tema liikmelisusest tulenevad õigused ja kohustused jäävad kehtima; rõhutab seetõttu, et Ühendkuningriigi otsus liidust välja astuda ei avalda parlamendi 2018. aasta eelarvele tõenäoliselt mingit mõju; |
| --- | --- |

60.

| 61. | tuletab meelde oma 20. novembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu institutsioonide asukoha kohta (19), milles hinnati parlamendi mitmest asukohast tingitud kulude suuruseks 156–204 miljonit eurot, mis moodustab ligikaudu 10 % parlamendi eelarvest; rõhutab asjaolu, et mitmest asukohast tulenev keskkonnamõju on hinnanguliselt 11 000–19 000 tonni süsinikdioksiidi heidet; rõhutab mitmest asukohast tingitud üldsuse negatiivset suhtumist ja nõuab seetõttu taas ühe asukoha tegevuskava koostamist; |
| --- | --- |

61.

| 62. | tuletab meelde oma eespool nimetatud 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2017. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta; nõuab koostöö tegemist telekanalite, sotsiaalmeedia ja muude partneritega, et luua Euroopa meediakeskus noorte ajakirjanike koolitamiseks; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kutsub peasekretäri ja juhatust üles juurutama tulemuspõhise eelarvestamise kultuuri Euroopa Parlamendi administratsioonis kooskõlas kulusäästliku juhtimise kontseptsiooniga, et suurendada institutsioonisisese tegevuse tõhusust ja kvaliteeti; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | võtab vastu 2018. aasta eelarvestuse; |
| --- | --- |

64.

| 65. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ning eelarvestus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(4)  ELT L 287, 29.10.2013, lk 15.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0132.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0411.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0475.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0172.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0132.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0411.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0484.

(12)  Deloitte’i uuring, detsember 2015.

(13)  Vt Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni punkti 22 (P8_TA(2016)0132).

(14)  Vastuvõetud tekstid, 13. detsember 2016, P8_TA(2016)0484 – kodukorra artikli 183 lõige 1.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0407.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0437; vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0036; vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0376; vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0411.

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (ELT L 317, 4.11.2014, lk 1).

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1142/2014, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 seoses Euroopa tasandi erakondade rahastamisega (ELT L 317, 4.11.2014, lk 28).

(19)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0498.

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/306 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/306

---

P8_TA(2017)0115

Paranduseelarve projekt nr 1/2017, mis on lisatud ettepanekule võtta kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfond toetuse maksmiseks Ühendkuningriigile, Küprosele ja Portugalile

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta 2017. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 1/2017 kohta, mis on lisatud ettepanekule võtta kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfond abi maksmiseks Ühendkuningriigile, Küprosele ja Portugalile (07003/2017 – C8-0130/2017 – 2017/2018(BUD)

(2018/C 298/35)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 1. detsembril 2016 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 1. detsembril 2016 (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3) (mitmeaastase finantsraamistiku määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3) (mitmeaastase finantsraamistiku määrus),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (5),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 1/2017, mille komisjon võttis vastu 26. jaanuaril 2017 (COM(2017)0046), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 1/2017, mille komisjon võttis vastu 26. jaanuaril 2017 (COM(2017)0046),

| — | võttes arvesse 3. aprillil 2017 vastu võetud ja 3. aprillil 2017 Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 1/2017 kohta (07003/2017 – C8-0130/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. aprillil 2017 vastu võetud ja 3. aprillil 2017 Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 1/2017 kohta (07003/2017 – C8-0130/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0155/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0155/2017),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projekti nr 1/2017 puhul on tegu Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmisega 71 524 810 euro suuruse summa ulatuses seoses üleujutustega, mis toimusid Ühendkuningriigis 2015. aasta detsembrist kuni 2016. aasta jaanuarini, põua ja põlengutega Küprosel 2015. aasta oktoobrist kuni 2016. aasta juunini ning põlengutega Portugalile kuuluval saarel Madeiral 2016. aasta augustis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 1/2017 puhul on tegu Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmisega 71 524 810 euro suuruse summa ulatuses seoses üleujutustega, mis toimusid Ühendkuningriigis 2015. aasta detsembrist kuni 2016. aasta jaanuarini, põua ja põlengutega Küprosel 2015. aasta oktoobrist kuni 2016. aasta juunini ning põlengutega Portugalile kuuluval saarel Madeiral 2016. aasta augustis;

| B. | arvestades, et paranduseelarve projekti nr 1/2017 eesmärk on liidu 2017. aasta eelarvet sellega seoses ametlikult korrigeerida; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 1/2017 eesmärk on liidu 2017. aasta eelarvet sellega seoses ametlikult korrigeerida;

| C. | arvestades, et komisjon teeb sellega seoses ettepaneku muuta liidu 2017. aasta eelarvet ning suurendada eelarvepunkti 13 06 01 „Liikmesriikide toetamine tõsise loodusõnnetuse korral, mis mõjutab oluliselt elutingimusi, looduskeskkonda või rahvamajandust“; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon teeb sellega seoses ettepaneku muuta liidu 2017. aasta eelarvet ning suurendada eelarvepunkti 13 06 01 „Liikmesriikide toetamine tõsise loodusõnnetuse korral, mis mõjutab oluliselt elutingimusi, looduskeskkonda või rahvamajandust“;

| D. | arvestades, et Euroopa Liidu Solidaarsusfond on mitmeaastase finantsraamistiku määruses määratletud erivahend ning et vastavad kulukohustuste ja maksete assigneeringud tuleb kanda eelarvesse mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ületavalt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liidu Solidaarsusfond on mitmeaastase finantsraamistiku määruses määratletud erivahend ning et vastavad kulukohustuste ja maksete assigneeringud tuleb kanda eelarvesse mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ületavalt;

| 1. | rõhutab, et nimetatud loodusõnnetuste tõttu kannatada saanud piirkondadele tuleb Euroopa Liidu Solidaarsusfondist anda finantsabi kiiresti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 1/2017 teadmiseks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiidab heaks nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 1/2017 kohta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 1/2017 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 51, 28.2.2017.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(4)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(5)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/308 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/308

---

P8_TA(2017)0116

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: EGF/2017/000 TA 2017 – Tehniline abi komisjoni algatusel

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (EGF/2017/000 TA 2017 – Tehniline abi komisjoni algatusel) (COM(2017)0101 – C8-0097/2017 – 2017/2033(BUD))

(2018/C 298/36)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0101 – C8-0097/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0101 – C8-0097/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013 (edaspidi „EGFi määrus“), mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013 (edaspidi „EGFi määrus“), mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe), eriti selle punkti 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe), eriti selle punkti 13,

| — | võttes arvesse oma 13. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist (EGF/2016/000 TA 2016 – Tehniline abi komisjoni algatusel) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist (EGF/2016/000 TA 2016 – Tehniline abi komisjoni algatusel) (4),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0157/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0157/2017),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, millega osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste või üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, millega osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste või üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008 toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav liidu abi olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „EGF“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008 toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav liidu abi olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „EGF“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| C. | arvestades, et EGFi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet, mille kohaselt tuleb EGFi kriisi korral kasutamise kriteerium uuesti kasutusele võtta, suurendada liidu rahalist toetust kavandatud meetmete hinnangulisest kogumaksumusest 60 %-ni, muuta EGFi kasutuselevõtmise taotluste menetlemine komisjonis ning Euroopa Parlamendis ja nõukogus tõhusamaks, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisaega, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi, et toetada füüsilisest isikust ettevõtjaid ja noori ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EGFi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet, mille kohaselt tuleb EGFi kriisi korral kasutamise kriteerium uuesti kasutusele võtta, suurendada liidu rahalist toetust kavandatud meetmete hinnangulisest kogumaksumusest 60 %-ni, muuta EGFi kasutuselevõtmise taotluste menetlemine komisjonis ning Euroopa Parlamendis ja nõukogus tõhusamaks, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisaega, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi, et toetada füüsilisest isikust ettevõtjaid ja noori ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid;

| D. | arvestades, et EGFi iga-aastane maksimumeelarve on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades), ja arvestades, et EGFi määruse artikli 11 lõike 1 kohaselt võib komisjoni algatusel kasutada 0,5 % nimetatud summast (s.o 2017. aastal 844 620 eurot) tehniliseks abiks, st EGFi määruse rakendamiseks vajalike ettevalmistus-, järelevalve- ja andmekogumismeetmete ja teadmistebaasi loomise ning vajalike haldus- ja tehnilise toe, info- ja teavitamismeetmete ning auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EGFi iga-aastane maksimumeelarve on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades), ja arvestades, et EGFi määruse artikli 11 lõike 1 kohaselt võib komisjoni algatusel kasutada 0,5 % nimetatud summast (s.o 2017. aastal 844 620 eurot) tehniliseks abiks, st EGFi määruse rakendamiseks vajalike ettevalmistus-, järelevalve- ja andmekogumismeetmete ja teadmistebaasi loomise ning vajalike haldus- ja tehnilise toe, info- ja teavitamismeetmete ning auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt rõhutanud, et EGFi kui koondatud töötajate toetamiseks ette nähtud liidu instrumendi lisaväärtust, tõhusust ja abisaajate tööalast konkurentsivõimet tuleb parandada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt rõhutanud, et EGFi kui koondatud töötajate toetamiseks ette nähtud liidu instrumendi lisaväärtust, tõhusust ja abisaajate tööalast konkurentsivõimet tuleb parandada;

| F. | arvestades, et kavandatav 310 000 euro suurune summa moodustab EGFi 2017. aasta maksimumeelarvest umbes 0,18 %, mis on 70 000 eurot väiksem kui 2016. aastal; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kavandatav 310 000 euro suurune summa moodustab EGFi 2017. aasta maksimumeelarvest umbes 0,18 %, mis on 70 000 eurot väiksem kui 2016. aastal;

| 1. | nõustub, et komisjoni välja töötatud meetmeid tuleb kooskõlas EGFi määruse artikli 11 lõigetega 1 ja 4 ning artikli 12 lõigetega 2, 3 ja 4 rahastada tehnilise abina; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab heameelt selle üle, et 2017. aastal EGFi tehnilise abi kohta esitatud rahastamistaotlus on väiksem kui 2016. aastal; on seisukohal, et taotluste hindamisel tuleb analüüsida, kui suure protsendimäära need moodustavad varasematel aastatel kogu aasta jooksul EGFi jaoks kasutatud summast ja mitte võtta üksnes arvesse maksimumsummat, mida võib kasutada sellel aastal; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunnistab järelevalve ja andmete kogumise tähtsust; tuletab meelde, et statistilised aegread peavad olema usaldusväärsed ja need tuleb esitada nii, et neid oleks lihtne kätte saada ja mõista; peab kiiduväärseks, et 2017. aastal avaldatakse kaht aastat hõlmavad aruanded, ning nõuab, et nimetatud aruanded avalikustataks ja neid levitataks kogu liidus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et EGFi veebisaidile peavad ligi pääsema kõik liidu kodanikud; rõhutab, et avalikkusega suhtlemisel on väga tähtis tagada mitmekeelsus; nõuab, et veebikeskkond muudetaks kasutajasõbralikumaks, ning innustab komisjoni muutma väljaanded ja audiovisuaalmeetmed vastavalt EGFi määruse artikli 11 lõikele 4 sisukamaks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab kiiduväärseks tööd, mida EGFi taotluste esitamise ja haldamise standardkorra jaoks pidevalt tehakse, kasutades elektroonilist andmevahetussüsteemi (SFC 2014), tänu millele on võimalik taotluste töötlemist lihtsustada ja kiirendada ning aruandlust parandada; märgib, et komisjon on muutnud EGFi finantstoimingute tegemise lihtsamaks, sest SFC ning komisjoni raamatupidamisarvestus- ja finantsteabe süsteemi ABAC vahele on loodud liides; märgib, et vaja on veel vaid lisakorrigeerimist ja võimalike muudatustega kohandamist, mis tähendab tegelikult seda, et EGFist on selliste kulude katmiseks vähem raha vaja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et EGFi integreerimine elektroonilisse andmevahetussüsteemi on kestnud mitu aastat ja EGFi eelarvest selleks tehtud kulutused on olnud suhteliselt suured; tunneb heameelt selle üle, et eelnevate aastatega võrreldes on kulud vähenenud, mis tähendab, et projekt on jõudnud nüüd etappi, kus tuleb veel vaid korrigeerida ja kohandada; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et heade tavade levitamiseks tuleb luua kontakte ja vahetada EGFi kohta teavet; toetab seetõttu EGFi kontaktisikute eksperdirühma kahe kohtumise ja kahe EGFi kasutuselevõtmist käsitleva kontaktide loomise seminari rahastamist; loodab, et tänu teabevahetusele on liikmesriikidel võimalik taotluste tulemuslikkuse määra ja eelkõige tööturule naasnud toetusesaajate määra kohta paremaid ja üksikasjalikumaid aruandeid koostada; |
| --- | --- |

7.

| 8. | võtab teadmiseks, et komisjon kavatseb tehnilise abi jaoks ette nähtud eelarvest kasutada 70 000 eurot selleks, et korraldada kaks EGFi kontaktisikute eksperdirühma kohtumist; võtab ühtlasi teadmiseks, et 120 000 eurot kavatseb komisjon kasutada selleks, et soodustada kontaktide loomist seminaride kaudu, millel osalevad liikmesriigid, EGFi rakendusasutused ja sotsiaalpartnerid; tunneb heameelt selle üle, et komisjon oli valmis kutsuma parlamendi EGFi töörühma liikmeid hiljuti Monsis peetud EGFi kontaktide loomise seminarile; palub, et komisjon kutsuks vastavalt Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe (5) asjaomastele sätetele parlamenti ka edaspidi sellistele koosolekutele ja seminaridele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et võimalikult suure koostoime saavutamiseks tuleb kõikide EGFi taotlustega seotud asjaosaliste vahel, sealhulgas eelkõige piirkondliku ja kohaliku tasandi sotsiaalpartnerite ja sidusrühmade vahel suhtlemine veel paremaks muuta; rõhutab, et riikliku kontaktisiku ning juhtumitega piirkondlikul ja kohalikul tasandil tegelevate isikute vahelist suhtlemist tuleks parandada ning teabevahetus, toetuse eraldamise kord ning teabevoog (sisejaotus, ülesanded ja vastutusvaldkonnad) tuleks selgelt kindlaks määrata ja kõikide partnerite vahel kokku leppida; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0112.

(5)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

milles käsitletakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist (EGF/2017/000 TA 2017 – Tehniline abi komisjoni algatusel)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2017/742).

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/312 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/312

---

P8_TA(2017)0117

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine toetuse maksmiseks Ühendkuningriigile, Küprosele ja Portugalile

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta finantsabi maksmiseks Ühendkuningriigile, Küprosele ja Portugalile (COM(2017)0045 – C8-0022/2017 – 2017/2017(BUD))

(2018/C 298/37)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0045 – C8-0022/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0045 – C8-0022/2017),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 10,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), eriti selle punkti 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), eriti selle punkti 11,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0154/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0154/2017),

| 1. | tunneb otsuse üle heameelt, sest on liidu solidaarsuse märgiks looduskatastroofide tagajärjel kannatanud liidu kodanike ja piirkondadega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta abi andmiseks Ühendkuningriigile, Küprosele ja Portugalile

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2017/741).

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/314 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/314

---

P8_TA(2017)0118

Sõrmejälgede andmeid käsitlev automatiseeritud andmevahetus Lätis *

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse kohta Lätis ning millega asendatakse otsus 2014/911/EL (13521/2016 – C8-0523/2016 – 2016/0818(CNS))

(Konsulteerimine)

(2018/C 298/38)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (13521/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (13521/2016),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja üleminekusätteid käsitleva protokolli (nr 36) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0523/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja üleminekusätteid käsitleva protokolli (nr 36) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0523/2016),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eelkõige selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eelkõige selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0089/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0089/2017),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/315 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/315

---

P8_TA(2017)0119

DNA-andmeid käsitlev automatiseeritud andmevahetus Slovakkias, Portugalis, Lätis, Leedus, Tšehhi Vabariigis, Eestis, Ungaris, Küprosel, Poolas, Rootsis, Maltal ja Belgias *

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse kohta Slovakkias, Portugalis, Lätis, Leedus, Tšehhi Vabariigis, Eestis, Ungaris, Küprosel, Poolas, Rootsis, Maltal ja Belgias ning millega asendatakse nõukogu otsused 2010/689/EL, 2011/472/EL, 2011/715/EL, 2011/887/EL, 2012/58/EL, 2012/299/EL, 2012/445/EL, 2012/673/EL, 2013/3/EL, 2013/148/EL, 2013/152/EL ja 2014/410/EL (13525/2016 – C8-0522/2016 – 2016/0819(CNS))

(Konsulteerimine)

(2018/C 298/39)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (13525/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (13525/2016),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja üleminekusätteid käsitleva protokolli (nr 36) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0522/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja üleminekusätteid käsitleva protokolli (nr 36) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0522/2016),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0091/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0091/2017),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/316 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/316

---

P8_TA(2017)0120

Sõrmejälgede andmeid käsitlev automatiseeritud andmevahetus Slovakkias, Bulgaarias, Prantsusmaal, Tšehhi Vabariigis, Leedus, Madalmaades, Ungaris, Küprosel, Eestis, Maltal, Rumeenias ja Soomes *

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse kohta Slovakkias, Bulgaarias, Prantsusmaal, Tšehhi Vabariigis, Leedus, Madalmaades, Ungaris, Küprosel, Eestis, Maltal, Rumeenias ja Soomes ning millega asendatakse nõukogu otsused 2010/682/EL, 2010/758/EL, 2011/355/EL, 2011/434/EL, 2011/888/EL, 2012/46/EL, 2012/446/EL, 2012/672/EL, 2012/710/EL, 2013/153/EL, 2013/229/EL ja 2013/792/EL (13526/2016 – C8-0520/2016 – 2016/0820(CNS))

(Konsulteerimine)

(2018/C 298/40)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (13526/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (13526/2016),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja üleminekusätteid käsitleva protokolli (nr 36) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0520/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja üleminekusätteid käsitleva protokolli (nr 36) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0520/2016),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eelkõige selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eelkõige selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0092/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0092/2017),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/317 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/317

---

P8_TA(2017)0121

Sõidukite registriandmeid käsitlev automatiseeritud andmevahetus Soomes, Sloveenias, Rumeenias, Poolas, Rootsis, Leedus, Bulgaarias, Slovakkias ja Ungaris *

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuse kohta Soomes, Sloveenias, Rumeenias, Poolas, Rootsis, Leedus, Bulgaarias, Slovakkias ja Ungaris ning millega asendatakse nõukogu otsused 2010/559/EL, 2011/387/EL, 2011/547/EL, 2012/236/EL, 2012/664/EL, 2012/713/EL, 2013/230/EL, 2013/692/EL ja 2014/264/EL (13529/2016 – C8-0518/2016 – 2016/0821(CNS))

(Konsulteerimine)

(2018/C 298/41)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (13529/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (13529/2016),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja üleminekusätteid käsitleva protokolli (nr 36) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0518/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja üleminekusätteid käsitleva protokolli (nr 36) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0518/2016),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eelkõige selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eelkõige selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0095/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0095/2017),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/318 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/318

---

P8_TA(2017)0122

Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetus Maltal, Küprosel ja Eestis *

Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuse kohta Maltal, Küprosel ja Eestis ning millega asendatakse otsused 2014/731/EL, 2014/743/EL ja 2014/744/EL (13499/2016 – C8-0519/2016 – 2016/0822(CNS))

(Konsulteerimine)

(2018/C 298/42)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (13499/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (13499/2016),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja üleminekusätteid käsitleva protokolli (nr 36) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0519/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja üleminekusätteid käsitleva protokolli (nr 36) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0519/2016),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eelkõige selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eelkõige selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0090/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0090/2017),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

---

Neljapäev, 6. aprill 2017

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/319 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/319

---

P8_TA(2017)0128

Rändluse hulgiturge reguleerivad sätted ***I

Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 531/2012 rändluse hulgiturgude eeskirjade osas (COM(2016)0399 – C8-0219/2016 – 2016/0185(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 298/43)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0399), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0399),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0219/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0219/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. oktoobri 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. oktoobri 2016. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 8. veebruari 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 8. veebruari 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A8-0372/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A8-0372/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 34, 2.2.2017, lk 162.

---

P8_TC1-COD(2016)0185

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määruse (EL) nr 531/2012 rändluse hulgiturge reguleerivaid sätteid

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/920) lõplikule kujule).

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/320 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/320

---

P8_TA(2017)0129

Kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (Ukraina) ***I

Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (Ukraina) (COM(2016)0236 – C8-0150/2016) – 2016/0125(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 298/44)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0236), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0236),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 77 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0150/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 77 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0150/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 2. märtsi 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 2. märtsi 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A8-0274/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A8-0274/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0125

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (Ukraina)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/850) lõplikule kujule).

---

Neljapäev, 27. aprill 2017

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/321 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/321

---

P8_TA(2017)0133

ELi kaubamärk ***I

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu kaubamärgi kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2016)0702 – C8-0439/2016 – 2016/0345(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)

(2018/C 298/45)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0702), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0702),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 118, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0439/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 118, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0439/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 103 ja 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 103 ja 59,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0054/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0054/2017),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

P8_TC1-COD(2016)0345

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/... Euroopa Liidu kaubamärgi kohta (kodifitseeritud tekst)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/1001) lõplikule kujule).

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/322 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/322

---

P8_TA(2017)0134

Minamata elavhõbedakonventsioon ***

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Minamata elavhõbedakonventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (05925/2017 – C8-0102/2017 – 2016/0021(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 298/46)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05925/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05925/2017),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0102/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0102/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust (A8-0067/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust (A8-0067/2017),

| 1. | annab nõusoleku Minamata elavhõbedakonventsiooni sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/323 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/323

---

P8_TA(2017)0135

Kolmandate riikidega seotud hübriidsed ebakõlad *

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi (EL) 2016/1164 kolmandate riikidega seotud hübriidsete ebakõlade osas (COM(2016)0687 – C8-0464/2016 – 2016/0339(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2018/C 298/47)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2016)0687), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2016)0687),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 115, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0464/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 115, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0464/2016),

| — | võttes arvesse Madalmaade Parlamendi Esimese ja Teise Koja ning Rootsi Riksdagi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli (nr 2) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Madalmaade Parlamendi Esimese ja Teise Koja ning Rootsi Riksdagi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli (nr 2) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse muid arvamusi, mille seadusandliku akti eelnõu kohta esitasid Tšehhi Senat, Saksamaa Liidunõukogu, Hispaania parlament ja Portugali parlament, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse muid arvamusi, mille seadusandliku akti eelnõu kohta esitasid Tšehhi Senat, Saksamaa Liidunõukogu, Hispaania parlament ja Portugali parlament,

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise tagamise kohta liidu äriühingu tulumaksu poliitikas (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise tagamise kohta liidu äriühingu tulumaksu poliitikas (2),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. augusti 2016. aasta otsust riigiabi kohta (SA.38373 (2014/C) (ex 2014/NN) (ex 2014/CP)), mida Iirimaa andis ettevõttele Apple, ning komisjoni pooleliolevaid uurimisi seoses Luksemburgi väidetava abiga ettevõtetele McDonald’s ja Amazon, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. augusti 2016. aasta otsust riigiabi kohta (SA.38373 (2014/C) (ex 2014/NN) (ex 2014/CP)), mida Iirimaa andis ettevõttele Apple, ning komisjoni pooleliolevaid uurimisi seoses Luksemburgi väidetava abiga ettevõtetele McDonald’s ja Amazon,

| — | võttes arvesse parlamendi uurimiskomisjoni jätkuvat tööd, et uurida väidetavaid rikkumisi ja haldusomavoli rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva liidu õiguse kohaldamisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi uurimiskomisjoni jätkuvat tööd, et uurida väidetavaid rikkumisi ja haldusomavoli rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva liidu õiguse kohaldamisel,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0134/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0134/2017),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Direktiiviga (EL) 2016/1164 on ette nähtud hübriidseid ebakõlasid hõlmavate kokkulepete käsitlemise raamistik. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Direktiiviga (EL) 2016/1164 on ette nähtud hübriidseid ebakõlasid hõlmavate kokkulepete käsitlemise raamistik.

| (4) | Direktiiviga (EL) 2016/1164 on ette nähtud hübriidseid ebakõlasid hõlmavate kokkulepete käsitlemise
  esimene
  raamistik
  , mis ei kaota hübriidseid ebakõlasid terviklikult ja süsteemselt ning mille kohaldamisala on piiratud liiduga
  . |
| --- | --- |

(4)

Direktiiviga (EL) 2016/1164 on ette nähtud hübriidseid ebakõlasid hõlmavate kokkulepete käsitlemise
  esimene
  raamistik
  , mis ei kaota hübriidseid ebakõlasid terviklikult ja süsteemselt ning mille kohaldamisala on piiratud liiduga
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | BEPSi algatuse aluseks on ka G20 juhtide 5.–6. septembri 2013. aasta Peterburi kohtumise deklaratsioon, milles nad väljendavad oma soovi tagada, et kasumit maksustatakse seal, kus toimub kasumit tekitav majandustegevus ja kus luuakse väärtust. Praktikas oleks see tähendanud vajadust kehtestada ühtne maksustamine maksutulu valemipõhise jaotamisega riikide vahel. Seda eesmärki ei ole saavutatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

BEPSi algatuse aluseks on ka G20 juhtide 5.–6. septembri 2013. aasta Peterburi kohtumise deklaratsioon, milles nad väljendavad oma soovi tagada, et kasumit maksustatakse seal, kus toimub kasumit tekitav majandustegevus ja kus luuakse väärtust. Praktikas oleks see tähendanud vajadust kehtestada ühtne maksustamine maksutulu valemipõhise jaotamisega riikide vahel. Seda eesmärki ei ole saavutatud.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | On
  vaja
  kehtestada eeskirjad, millega terviklikult neutraliseeritakse hübriidsete ebakõlade mõju. Arvestades et direktiiv (EL) 2016/1164 hõlmab üksnes liikmesriikide äriühingu tulumaksu süsteemide omavahelisest koostoimest tekkivaid hübriidseid ebakõlasid, esitas majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu (ECOFIN) 20. juunil 2016 avalduse, milles palus komisjonil esitada 2016. aasta oktoobriks ettepaneku kolmandaid riike hõlmavate hübriidsete ebakõlade kohta, et näha ette eeskirjad, mis oleksid kooskõlas OECD BEPSi aruandes 2. meetme kohta soovitatud eeskirjadega ega oleks neist eeskirjadest vähem tõhusad, eesmärgiga jõuda 2016. aasta lõpuks kokkuleppele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

On
  vaja
  kehtestada eeskirjad, millega terviklikult neutraliseeritakse hübriidsete ebakõlade mõju. Arvestades et direktiiv (EL) 2016/1164 hõlmab üksnes liikmesriikide äriühingu tulumaksu süsteemide omavahelisest koostoimest tekkivaid hübriidseid ebakõlasid, esitas majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu (ECOFIN) 20. juunil 2016 avalduse, milles palus komisjonil esitada 2016. aasta oktoobriks ettepaneku kolmandaid riike hõlmavate hübriidsete ebakõlade kohta, et näha ette eeskirjad, mis oleksid kooskõlas OECD BEPSi aruandes 2. meetme kohta soovitatud eeskirjadega ega oleks neist eeskirjadest vähem tõhusad, eesmärgiga jõuda 2016. aasta lõpuks kokkuleppele.

| (5) | On
  väga oluline
  kehtestada eeskirjad, millega terviklikult neutraliseeritakse hübriidsete
  ebakõlade ja filiaale puudutavate
  ebakõlade mõju. Arvestades et direktiiv (EL) 2016/1164 hõlmab üksnes liikmesriikide äriühingu tulumaksu süsteemide omavahelisest koostoimest tekkivaid hübriidseid ebakõlasid, esitas majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu (ECOFIN) 20. juunil 2016 avalduse, milles palus komisjonil esitada 2016. aasta oktoobriks ettepaneku kolmandaid riike hõlmavate hübriidsete ebakõlade kohta, et näha ette eeskirjad, mis oleksid kooskõlas OECD BEPSi aruandes 2. meetme kohta soovitatud eeskirjadega ega oleks neist eeskirjadest vähem tõhusad, eesmärgiga jõuda 2016. aasta lõpuks kokkuleppele. |
| --- | --- |

(5)

On
  väga oluline
  kehtestada eeskirjad, millega terviklikult neutraliseeritakse hübriidsete
  ebakõlade ja filiaale puudutavate
  ebakõlade mõju. Arvestades et direktiiv (EL) 2016/1164 hõlmab üksnes liikmesriikide äriühingu tulumaksu süsteemide omavahelisest koostoimest tekkivaid hübriidseid ebakõlasid, esitas majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu (ECOFIN) 20. juunil 2016 avalduse, milles palus komisjonil esitada 2016. aasta oktoobriks ettepaneku kolmandaid riike hõlmavate hübriidsete ebakõlade kohta, et näha ette eeskirjad, mis oleksid kooskõlas OECD BEPSi aruandes 2. meetme kohta soovitatud eeskirjadega ega oleks neist eeskirjadest vähem tõhusad, eesmärgiga jõuda 2016. aasta lõpuks kokkuleppele.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Hübriidseid ebakõlasid hõlmavate kokkulepete mõju tuleks kaaluda ka arenguriikide vaatenurgast ning liidu ja selle liikmesriikide eesmärk peaks olema toetada arenguriike võitluses sellise mõju vastu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Hübriidseid ebakõlasid hõlmavate kokkulepete mõju tuleks kaaluda ka arenguriikide vaatenurgast ning liidu ja selle liikmesriikide eesmärk peaks olema toetada arenguriike võitluses sellise mõju vastu.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Seda arvesse võttes [see on muu hulgas sätestatud direktiivi (EL) 2016/1164 põhjenduses 13] on oluline, et jätkuks töö muude selliste nagu püsivaid tegevuskohti käsitlevate hübriidsete ebakõladega ning et
  kõnealune direktiiv
  hõlmaks ka püsivaid tegevuskohti käsitlevaid hübriidseid ebakõlasid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Seda arvesse võttes [see on muu hulgas sätestatud direktiivi (EL) 2016/1164 põhjenduses 13] on oluline, et jätkuks töö muude selliste nagu püsivaid tegevuskohti käsitlevate hübriidsete ebakõladega ning et
  kõnealune direktiiv
  hõlmaks ka püsivaid tegevuskohti käsitlevaid hübriidseid ebakõlasid.

| (6) | Seda arvesse võttes [see on muu hulgas sätestatud direktiivi (EL) 2016/1164 põhjenduses 13] on oluline, et jätkuks töö muude selliste nagu püsivaid tegevuskohti
  , sh tunnustamata püsivaid tegevuskohti
  käsitlevate hübriidsete ebakõladega ning et
  direktiiv (EL) 2016/1164
  hõlmaks ka püsivaid tegevuskohti käsitlevaid hübriidseid ebakõlasid.
  Selliste ebakõlade käsitlemisel tuleks arvesse võtta OECD 22. augusti 2016. aasta avaliku arutelu projektis soovitatud reegleid BEPSi 2. meetme kohta – filiaalidega seotud ebakõlade struktuurid. |
| --- | --- |

(6)

Seda arvesse võttes [see on muu hulgas sätestatud direktiivi (EL) 2016/1164 põhjenduses 13] on oluline, et jätkuks töö muude selliste nagu püsivaid tegevuskohti
  , sh tunnustamata püsivaid tegevuskohti
  käsitlevate hübriidsete ebakõladega ning et
  direktiiv (EL) 2016/1164
  hõlmaks ka püsivaid tegevuskohti käsitlevaid hübriidseid ebakõlasid.
  Selliste ebakõlade käsitlemisel tuleks arvesse võtta OECD 22. augusti 2016. aasta avaliku arutelu projektis soovitatud reegleid BEPSi 2. meetme kohta – filiaalidega seotud ebakõlade struktuurid.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Selleks et näha ette
  terviklik
  raamistik, mis on
  kooskõlas
  hübriidseid ebakõlasid käsitleva OECD BEPSi aruandega, on oluline, et direktiiv (EL) 2016/1164
  hõlmaks
  ka eeskirju
  , milles käsitletakse hübriidülekandeid,
  imporditud
  ebakõlasid ja topeltresidentsusega seotud ebakõlasid
  , et maksumaksjad ei saaks kasutada allesjäänud seaduselünki. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Selleks et näha ette
  terviklik
  raamistik, mis on
  kooskõlas
  hübriidseid ebakõlasid käsitleva OECD BEPSi aruandega, on oluline, et direktiiv (EL) 2016/1164
  hõlmaks
  ka eeskirju
  , milles käsitletakse hübriidülekandeid,
  imporditud
  ebakõlasid ja topeltresidentsusega seotud ebakõlasid
  , et maksumaksjad ei saaks kasutada allesjäänud seaduselünki.

| (7) | Selleks et näha ette raamistik, mis on hübriidseid ebakõlasid käsitleva OECD BEPSi aruandega
  kooskõlas ja ei ole sellest vähem tõhus
  , on oluline, et direktiiv (EL) 2016/1164
  sisaldaks
  ka õigusnorme
  hübriidülekannete ja
  imporditud
  ebakõlade kohta ning käsitleks kõiki erinevaid topeltmahaarvamisi
  , et maksumaksjad ei saaks kasutada allesjäänud seaduselünki.
  Need normid tuleks liikmesriikide vahel võimalikult suures ulatuses ühtlustada ja kooskõlastada. Liikmesriigid peaksid kaaluma võimalust kehtestada karistused maksumaksjatele, kes kasutavad ära hübriidseid ebakõlasid. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et näha ette raamistik, mis on hübriidseid ebakõlasid käsitleva OECD BEPSi aruandega
  kooskõlas ja ei ole sellest vähem tõhus
  , on oluline, et direktiiv (EL) 2016/1164
  sisaldaks
  ka õigusnorme
  hübriidülekannete ja
  imporditud
  ebakõlade kohta ning käsitleks kõiki erinevaid topeltmahaarvamisi
  , et maksumaksjad ei saaks kasutada allesjäänud seaduselünki.
  Need normid tuleks liikmesriikide vahel võimalikult suures ulatuses ühtlustada ja kooskõlastada. Liikmesriigid peaksid kaaluma võimalust kehtestada karistused maksumaksjatele, kes kasutavad ära hübriidseid ebakõlasid.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Tuleb sätestada õigusnormid, et lõpetada erinevate maksuarvestusperioodide kasutamine eri jurisdiktsioonides, mis tekitab maksustamisel ebakõla. Liikmesriigid peaksid tagama, et maksumaksjad deklareerivad maksed kõikides asjaomastes jurisdiktsioonides mõistliku aja jooksul. Riiklikud asutused peaksid lisaks uurima kõiki hübriidsete ebakõlade põhjuseid ning kõrvaldama kõik seaduselüngad ja tõkestama agressiivset maksuplaneerimist, selle asemel et keskenduda üksnes maksutulu kogumisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Tuleb sätestada õigusnormid, et lõpetada erinevate maksuarvestusperioodide kasutamine eri jurisdiktsioonides, mis tekitab maksustamisel ebakõla. Liikmesriigid peaksid tagama, et maksumaksjad deklareerivad maksed kõikides asjaomastes jurisdiktsioonides mõistliku aja jooksul. Riiklikud asutused peaksid lisaks uurima kõiki hübriidsete ebakõlade põhjuseid ning kõrvaldama kõik seaduselüngad ja tõkestama agressiivset maksuplaneerimist, selle asemel et keskenduda üksnes maksutulu kogumisele.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Arvestades et direktiiv (EL) 2016/1164 sisaldab eeskirju liikmesriikidevaheliste hübriidsete ebakõlade kohta, on asjakohane lisada kõnealusesse direktiivi eeskirjad kolmandaid riike hõlmavate hübriidsete ebakõlade kohta. Neid eeskirju tuleks kohaldada kõigi äriühingu tulumaksu maksvate maksumaksjate, sh kolmandate riikide residendist üksuste püsivate tegevuskohtade suhtes. On vaja hõlmata kõik hübriidseid ebakõlasid hõlmavad kokkulepped, mille vähemalt üks pool on juriidilisest isikust maksumaksja liikmesriigis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Arvestades et direktiiv (EL) 2016/1164 sisaldab eeskirju liikmesriikidevaheliste hübriidsete ebakõlade kohta, on asjakohane lisada kõnealusesse direktiivi eeskirjad kolmandaid riike hõlmavate hübriidsete ebakõlade kohta. Neid eeskirju tuleks kohaldada kõigi äriühingu tulumaksu maksvate maksumaksjate, sh kolmandate riikide residendist üksuste püsivate tegevuskohtade suhtes. On vaja hõlmata kõik hübriidseid ebakõlasid hõlmavad kokkulepped, mille vähemalt üks pool on juriidilisest isikust maksumaksja liikmesriigis.

| (8) | Arvestades et direktiiv (EL) 2016/1164 sisaldab õigusnorme liikmesriikidevaheliste hübriidsete ebakõlade kohta, on asjakohane lisada kõnealusesse direktiivi normid kolmandaid riike hõlmavate hübriidsete ebakõlade kohta. Neid norme tuleks kohaldada kõigi äriühingu tulumaksu maksvate maksumaksjate, sh kolmandate riikide residendist üksuste püsivate tegevuskohtade suhtes. On vaja hõlmata kõik hübriidsed ebakõlasd
  või nendega seotud
  kokkulepped, mille vähemalt üks pool on juriidilisest isikust maksumaksja liikmesriigis. |
| --- | --- |

(8)

Arvestades et direktiiv (EL) 2016/1164 sisaldab õigusnorme liikmesriikidevaheliste hübriidsete ebakõlade kohta, on asjakohane lisada kõnealusesse direktiivi normid kolmandaid riike hõlmavate hübriidsete ebakõlade kohta. Neid norme tuleks kohaldada kõigi äriühingu tulumaksu maksvate maksumaksjate, sh kolmandate riikide residendist üksuste püsivate tegevuskohtade suhtes. On vaja hõlmata kõik hübriidsed ebakõlasd
  või nendega seotud
  kokkulepped, mille vähemalt üks pool on juriidilisest isikust maksumaksja liikmesriigis.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Hübriidseid
  ebakõlasid
  käsitlevad eeskirjad peaksid võtma arvesse ebakõlasid hõlmavaid
  olukordi, mis tulenevad
  kahe (
  või
  enama) jurisdiktsiooni lahknevatest maksueeskirjadest. Need eeskirjad aga ei tohiks mõjutada jurisdiktsiooni maksusüsteemi üldisi eeskirju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Hübriidseid
  ebakõlasid
  käsitlevad eeskirjad peaksid võtma arvesse ebakõlasid hõlmavaid
  olukordi, mis tulenevad
  kahe (
  või
  enama) jurisdiktsiooni lahknevatest maksueeskirjadest. Need eeskirjad aga ei tohiks mõjutada jurisdiktsiooni maksusüsteemi üldisi eeskirju.

| (9) | On oluline, et hübriidseid
  ebakõlasid
  käsitlevaid õigusnorme kohaldatakse automaatselt piiriüleste maksete puhul, mis on maksja poolel maha arvatud, ilma et oleks vaja tõendada maksustamise vältimise motiivi, ning hõlmaksid selliseid ebakõladega seotud
  olukordi, mis tulenevad
  topeltmahaarvamistest, vastuolust finantsinstrumentide, maksete ja üksuste õiguslikus kvalifitseerimises või maksete omistamises. Kuna hübriidsed ebakõlad võivad põhjustada topeltmahaarvamist või mahaarvamist ilma arvessevõtmiseta, on vaja sätestada õigusnormid, mille kohaselt asjaomane liikmesriik kas ei luba makset, kulusid või kahjumit maha arvata või nõuab, et maksumaksja lisaks makse oma maksustatava tulu hulka. |
| --- | --- |

(9)

On oluline, et hübriidseid
  ebakõlasid
  käsitlevaid õigusnorme kohaldatakse automaatselt piiriüleste maksete puhul, mis on maksja poolel maha arvatud, ilma et oleks vaja tõendada maksustamise vältimise motiivi, ning hõlmaksid selliseid ebakõladega seotud
  olukordi, mis tulenevad
  topeltmahaarvamistest, vastuolust finantsinstrumentide, maksete ja üksuste õiguslikus kvalifitseerimises või maksete omistamises. Kuna hübriidsed ebakõlad võivad põhjustada topeltmahaarvamist või mahaarvamist ilma arvessevõtmiseta, on vaja sätestada õigusnormid, mille kohaselt asjaomane liikmesriik kas ei luba makset, kulusid või kahjumit maha arvata või nõuab, et maksumaksja lisaks makse oma maksustatava tulu hulka.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Püsiva tegevuskohaga seotud ebakõlad tekivad, kui erinevused püsiva tegevuskoha ja elukoha jurisdiktsiooni reeglites, mis käsitlevad tulu ja kulu omistamist sama üksuse eri osade vahel, põhjustavad maksustamise tulemuses ebakõla, sh juhul, kui ebakõla tekib asjaolu tõttu, et püsiv tegevuskoht jäetakse filiaali jurisdiktsiooni seaduste rakendamise tulemusena tunnustamata. Need ebakõlad võivad põhjustada maksustamata jätmist ilma arvessevõtmiseta, topeltmahaarvamist või mahaarvamist ilma arvessevõtmiseta ning seepärast tuleks need kõrvaldada. Liikmesriik, kus maksumaksja on resident, peaks tunnustamata püsivate tegevuskohtade osas nõudma, et maksumaksja võtaks maksustatava tulu hulgas arvesse tulu, mis oleks muidu omistatud püsivale tegevuskohale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Püsiva tegevuskohaga seotud ebakõlad tekivad, kui erinevused püsiva tegevuskoha ja elukoha jurisdiktsiooni reeglites, mis käsitlevad tulu ja kulu omistamist sama üksuse eri osade vahel, põhjustavad maksustamise tulemuses ebakõla, sh juhul, kui ebakõla tekib asjaolu tõttu, et püsiv tegevuskoht jäetakse filiaali jurisdiktsiooni seaduste rakendamise tulemusena tunnustamata. Need ebakõlad võivad põhjustada maksustamata jätmist ilma arvessevõtmiseta, topeltmahaarvamist või mahaarvamist ilma arvessevõtmiseta ning seepärast tuleks need kõrvaldada. Liikmesriik, kus maksumaksja on resident, peaks tunnustamata püsivate tegevuskohtade osas nõudma, et maksumaksja võtaks maksustatava tulu hulgas arvesse tulu, mis oleks muidu omistatud püsivale tegevuskohale.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Proportsionaalsuse tagamiseks on vaja käsitleda üksnes neid juhtumeid, mille puhul on märkimisväärne risk, et hübriidseid ebakõlasid kasutatakse maksustamise vältimiseks. Seepärast on asjakohane hõlmata hübriidseid ebakõlasid käsitlevad kokkulepped, mis on sõlmitud maksumaksja ja tema sidusettevõtjate vahel, ning hübriidsed ebakõlad, mis tulenevad maksumaksjat hõlmavatest struktureeritud kokkulepetest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Proportsionaalsuse tagamiseks on vaja käsitleda üksnes neid juhtumeid, mille puhul on märkimisväärne risk, et hübriidseid ebakõlasid kasutatakse maksustamise vältimiseks. Seepärast on asjakohane hõlmata hübriidseid ebakõlasid käsitlevad kokkulepped, mis on sõlmitud maksumaksja ja tema sidusettevõtjate vahel, ning hübriidsed ebakõlad, mis tulenevad maksumaksjat hõlmavatest struktureeritud kokkulepetest.

välja jäetud

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Selleks et näha ette piisavalt terviklik sidusettevõtja määratlus hübriidseid ebakõlasid käsitlevate eeskirjade jaoks, peaks see määratlus hõlmama ka üksust, mis kuulub finantsaruandluse eesmärgil samasse gruppi, ettevõtjat, mille juhtimisele avaldab olulist mõju maksumaksja, ning ettevõtjat, mille juhtimine avaldab maksumaksjale olulist mõju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Selleks et näha ette piisavalt terviklik sidusettevõtja määratlus hübriidseid ebakõlasid käsitlevate eeskirjade jaoks, peaks see määratlus hõlmama ka üksust, mis kuulub finantsaruandluse eesmärgil samasse gruppi, ettevõtjat, mille juhtimisele avaldab olulist mõju maksumaksja, ning ettevõtjat, mille juhtimine avaldab maksumaksjale olulist mõju.

välja jäetud

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Eelkõige üksuste hübriidsusega seotud ebakõlasid tuleks käsitleda üksnes siis, kui ühel sidusettevõtjal on vähemalt tegelik kontroll teiste sidusettevõtjate üle. Seega tuleks nendel juhtudel nõuda, et maksumaksja või teised sidusettevõtjad omavad asjaomases sidusettevõtjas või asjaomane sidusettevõtja omab nendes hääleõiguslikku või kapitaliosalust või õigust saada vähemalt 50 protsenti tulust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Eelkõige üksuste hübriidsusega seotud ebakõlasid tuleks käsitleda üksnes siis, kui ühel sidusettevõtjal on vähemalt tegelik kontroll teiste sidusettevõtjate üle. Seega tuleks nendel juhtudel nõuda, et maksumaksja või teised sidusettevõtjad omavad asjaomases sidusettevõtjas või asjaomane sidusettevõtja omab nendes hääleõiguslikku või kapitaliosalust või õigust saada vähemalt 50 protsenti tulust.

välja jäetud

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Kuna kolmandaid riike hõlmavad hübriidüksuse ebakõlad
  võivad põhjustada
  topeltmahaarvamist või mahaarvamist ilma arvessevõtmiseta, on vaja ette näha eeskirjad, mille kohaselt sõltuvalt juhtumist asjaomane liikmesriik kas ei luba makset, kulusid või kahjumit maha arvata või nõuab, et maksumaksja lisaks makse oma maksustatava tulu hulka. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Kuna kolmandaid riike hõlmavad hübriidüksuse ebakõlad
  võivad põhjustada
  topeltmahaarvamist või mahaarvamist ilma arvessevõtmiseta, on vaja ette näha eeskirjad, mille kohaselt sõltuvalt juhtumist asjaomane liikmesriik kas ei luba makset, kulusid või kahjumit maha arvata või nõuab, et maksumaksja lisaks makse oma maksustatava tulu hulka.

| (15) | Kuna kolmandaid riike hõlmavad hübriidüksuse ebakõlad
  põhjustavad sageli
  topeltmahaarvamist või mahaarvamist ilma arvessevõtmiseta, on vaja ette näha õigusnormid, mille kohaselt sõltuvalt juhtumist asjaomane liikmesriik kas ei luba makset, kulusid või kahjumit maha arvata või nõuab, et maksumaksja lisaks makse oma maksustatava tulu hulka. |
| --- | --- |

(15)

Kuna kolmandaid riike hõlmavad hübriidüksuse ebakõlad
  põhjustavad sageli
  topeltmahaarvamist või mahaarvamist ilma arvessevõtmiseta, on vaja ette näha õigusnormid, mille kohaselt sõltuvalt juhtumist asjaomane liikmesriik kas ei luba makset, kulusid või kahjumit maha arvata või nõuab, et maksumaksja lisaks makse oma maksustatava tulu hulka.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Hübriidülekanded võivad põhjustada eri maksukohtlemist, kuna
  struktuurse kokkuleppega hõlmatud
  finantsinstrumendi ülekandmise tulemusel võib rohkem kui üks kokkuleppe osapool käsitada selle instrumendil aluseks olevat tulu samaaegselt saaduna. Aluseks olev tulu on tulu, mis on ülekantud instrumendiga seotud ja sellest saadud. Selline erinev maksukohtlemine võib põhjustada mahaarvamist ilma arvessevõtmiseta või maksukrediiti kahes eri jurisdiktsioonis sama kinnipeetava maksu puhul. Seepärast tuleks sellised ebakõlad kõrvaldada. Seoses ilma arvessevõtmiseta tehtava mahaarvamisega tuleks kohaldada samu eeskirju nagu hübriidinstrumendi või ilma arvessevõtmiseta tehtavat mahaarvamist põhjustava hübriidüksuse ebakõlade neutraliseerimise puhul. Kahekordse maksukrediidi puhul peaks asjaomane liikmesriik piirama maksukrediidist saadavat kasu proportsionaalselt aluseks oleva kasumi maksustatava netotuluga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Hübriidülekanded võivad põhjustada eri maksukohtlemist, kuna
  struktuurse kokkuleppega hõlmatud
  finantsinstrumendi ülekandmise tulemusel võib rohkem kui üks kokkuleppe osapool käsitada selle instrumendil aluseks olevat tulu samaaegselt saaduna. Aluseks olev tulu on tulu, mis on ülekantud instrumendiga seotud ja sellest saadud. Selline erinev maksukohtlemine võib põhjustada mahaarvamist ilma arvessevõtmiseta või maksukrediiti kahes eri jurisdiktsioonis sama kinnipeetava maksu puhul. Seepärast tuleks sellised ebakõlad kõrvaldada. Seoses ilma arvessevõtmiseta tehtava mahaarvamisega tuleks kohaldada samu eeskirju nagu hübriidinstrumendi või ilma arvessevõtmiseta tehtavat mahaarvamist põhjustava hübriidüksuse ebakõlade neutraliseerimise puhul. Kahekordse maksukrediidi puhul peaks asjaomane liikmesriik piirama maksukrediidist saadavat kasu proportsionaalselt aluseks oleva kasumi maksustatava netotuluga.

| (17) | Hübriidülekanded võivad põhjustada eri maksukohtlemist, kuna finantsinstrumendi ülekandmise tulemusel võib rohkem kui üks kokkuleppe osapool käsitada selle instrumendil aluseks olevat tulu samaaegselt saaduna. Aluseks olev tulu on tulu, mis on ülekantud instrumendiga seotud ja sellest saadud. Selline erinev maksukohtlemine võib põhjustada mahaarvamist ilma arvessevõtmiseta või maksukrediiti kahes eri jurisdiktsioonis sama kinnipeetava maksu puhul. Seepärast tuleks sellised ebakõlad kõrvaldada. Seoses ilma arvessevõtmiseta tehtava mahaarvamisega tuleks kohaldada samu eeskirju nagu hübriidinstrumendi või ilma arvessevõtmiseta tehtavat mahaarvamist põhjustava hübriidüksuse ebakõlade neutraliseerimise puhul. Kahekordse maksukrediidi puhul peaks asjaomane liikmesriik piirama maksukrediidist saadavat kasu proportsionaalselt aluseks oleva kasumi maksustatava netotuluga. |
| --- | --- |

(17)

Hübriidülekanded võivad põhjustada eri maksukohtlemist, kuna finantsinstrumendi ülekandmise tulemusel võib rohkem kui üks kokkuleppe osapool käsitada selle instrumendil aluseks olevat tulu samaaegselt saaduna. Aluseks olev tulu on tulu, mis on ülekantud instrumendiga seotud ja sellest saadud. Selline erinev maksukohtlemine võib põhjustada mahaarvamist ilma arvessevõtmiseta või maksukrediiti kahes eri jurisdiktsioonis sama kinnipeetava maksu puhul. Seepärast tuleks sellised ebakõlad kõrvaldada. Seoses ilma arvessevõtmiseta tehtava mahaarvamisega tuleks kohaldada samu eeskirju nagu hübriidinstrumendi või ilma arvessevõtmiseta tehtavat mahaarvamist põhjustava hübriidüksuse ebakõlade neutraliseerimise puhul. Kahekordse maksukrediidi puhul peaks asjaomane liikmesriik piirama maksukrediidist saadavat kasu proportsionaalselt aluseks oleva kasumi maksustatava netotuluga.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Imporditud ebakõlade puhul kandub kolmandate riikide osapoolte vahelise hübriidse ebakõla mõju liikmesriigi jurisdiktsiooni muu kui hübriidinstrumendi kasutamise kaudu, mis vähendab hübriidsete ebakõlade neutraliseerimise tõhusust. Ühes liikmesriigis mahaarvatavat makset saab kasutada kolmandate riikide vahelist hübriidset ebakõla hõlmava struktureeritud kokkuleppe raames kulu rahastamiseks. Selliste oluliste ebakõlade kõrvaldamiseks on vaja lisada eeskirjad, millega ei lubata makset maha arvata, kui maksest saadav vastav tulu otse või kaudselt tasakaalustab mahaarvamise, mis tuleneb kolmandate riikide vahelisest hübriidseid ebakõlasid käsitlevast kokkuleppest, mis põhjustab topeltmahaarvamist või mahaarvamist ilma arvessevõtmiseta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Imporditud ebakõlade puhul kandub kolmandate riikide osapoolte vahelise hübriidse ebakõla mõju liikmesriigi jurisdiktsiooni muu kui hübriidinstrumendi kasutamise kaudu, mis vähendab hübriidsete ebakõlade neutraliseerimise tõhusust. Ühes liikmesriigis mahaarvatavat makset saab kasutada kolmandate riikide vahelist hübriidset ebakõla hõlmava struktureeritud kokkuleppe raames kulu rahastamiseks. Selliste oluliste ebakõlade kõrvaldamiseks on vaja lisada eeskirjad, millega ei lubata makset maha arvata, kui maksest saadav vastav tulu otse või kaudselt tasakaalustab mahaarvamise, mis tuleneb kolmandate riikide vahelisest hübriidseid ebakõlasid käsitlevast kokkuleppest, mis põhjustab topeltmahaarvamist või mahaarvamist ilma arvessevõtmiseta.

| (19) | Imporditud ebakõlade puhul kandub kolmandate riikide osapoolte vahelise hübriidse ebakõla mõju liikmesriigi jurisdiktsiooni muu kui hübriidinstrumendi kasutamise kaudu, mis vähendab hübriidsete ebakõlade neutraliseerimise tõhusust. Ühes liikmesriigis mahaarvatavat makset saab kasutada kolmandate riikide vahelist hübriidset ebakõla hõlmava struktureeritud kokkuleppe raames kulu rahastamiseks. Selliste oluliste ebakõlade kõrvaldamiseks on vaja lisada eeskirjad, millega ei lubata makset maha arvata, kui maksest saadav vastav tulu otse või kaudselt tasakaalustab mahaarvamise, mis tuleneb kolmandate riikide vahelisest hübriidseid ebakõlasid käsitlevast
  või sellega seotud
  kokkuleppest, mis põhjustab topeltmahaarvamist või mahaarvamist ilma arvessevõtmiseta. |
| --- | --- |

(19)

Imporditud ebakõlade puhul kandub kolmandate riikide osapoolte vahelise hübriidse ebakõla mõju liikmesriigi jurisdiktsiooni muu kui hübriidinstrumendi kasutamise kaudu, mis vähendab hübriidsete ebakõlade neutraliseerimise tõhusust. Ühes liikmesriigis mahaarvatavat makset saab kasutada kolmandate riikide vahelist hübriidset ebakõla hõlmava struktureeritud kokkuleppe raames kulu rahastamiseks. Selliste oluliste ebakõlade kõrvaldamiseks on vaja lisada eeskirjad, millega ei lubata makset maha arvata, kui maksest saadav vastav tulu otse või kaudselt tasakaalustab mahaarvamise, mis tuleneb kolmandate riikide vahelisest hübriidseid ebakõlasid käsitlevast
  või sellega seotud
  kokkuleppest, mis põhjustab topeltmahaarvamist või mahaarvamist ilma arvessevõtmiseta.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Käesoleva direktiivi eesmärk on muuta siseturg tervikuna vastupidavamaks hübriidsete ebakõlade suhtes. Seda ei saa liikmesriigid ise täielikult saavutada, arvestades et liikmesriikide äriühingu maksustamise süsteemid on erinevad ja liikmesriikide sõltumatu tegevus vaid säilitaks siseturu praeguse killustatuse otsese maksustamise valdkonnas. See omakorda laseb erinevate riiklike meetmete koostoimes tekkinud lünkadel ja moonutustel püsima jääda. Selle tulemuseks oleks kooskõla puudumine. Tulenevalt
  hübriidseid ebakõlasid käsitlevate kokkulepete
  piiriülesest olemusest ja vajadusest võtta vastu lahendusi, mis toimivad siseturul tervikuna, on seda eesmärki võimalik paremini saavutada liidu tasandil. Seega võib liit võtta vastu meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Kehtestades nõutava kaitse siseturul, on käesoleva direktiivi eesmärk üksnes saavutada see, et liidu siseselt toimuks nende eesmärkide saavutamisel minimaalne kooskõlastus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Käesoleva direktiivi eesmärk on muuta siseturg tervikuna vastupidavamaks hübriidsete ebakõlade suhtes. Seda ei saa liikmesriigid ise täielikult saavutada, arvestades et liikmesriikide äriühingu maksustamise süsteemid on erinevad ja liikmesriikide sõltumatu tegevus vaid säilitaks siseturu praeguse killustatuse otsese maksustamise valdkonnas. See omakorda laseb erinevate riiklike meetmete koostoimes tekkinud lünkadel ja moonutustel püsima jääda. Selle tulemuseks oleks kooskõla puudumine. Tulenevalt
  hübriidseid ebakõlasid käsitlevate kokkulepete
  piiriülesest olemusest ja vajadusest võtta vastu lahendusi, mis toimivad siseturul tervikuna, on seda eesmärki võimalik paremini saavutada liidu tasandil. Seega võib liit võtta vastu meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Kehtestades nõutava kaitse siseturul, on käesoleva direktiivi eesmärk üksnes saavutada see, et liidu siseselt toimuks nende eesmärkide saavutamisel minimaalne kooskõlastus.

| (21) | Käesoleva direktiivi eesmärk on muuta siseturg tervikuna vastupidavamaks hübriidsete ebakõlade suhtes. Seda ei saa liikmesriigid ise täielikult saavutada, arvestades et liikmesriikide äriühingu maksustamise süsteemid on erinevad ja liikmesriikide sõltumatu tegevus vaid säilitaks siseturu praeguse killustatuse otsese maksustamise valdkonnas. See omakorda laseb erinevate riiklike meetmete koostoimes tekkinud lünkadel ja moonutustel püsima jääda. Selle tulemuseks oleks kooskõla puudumine. Tulenevalt
  hübriidsete ebakõlade
  piiriülesest olemusest ja vajadusest võtta vastu lahendusi, mis toimivad siseturul tervikuna, on seda eesmärki võimalik paremini saavutada liidu tasandil. Seega võib liit võtta vastu meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega
  , muu hulgas minna eraldiseisva üksuse lähenemisviisilt üle ühtsele lähenemisviisile seoses hargmaiste ettevõtjate maksustamisega
  . Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Kehtestades nõutava kaitse siseturul, on käesoleva direktiivi eesmärk üksnes saavutada see, et liidu siseselt toimuks nende eesmärkide saavutamisel minimaalne kooskõlastus. |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva direktiivi eesmärk on muuta siseturg tervikuna vastupidavamaks hübriidsete ebakõlade suhtes. Seda ei saa liikmesriigid ise täielikult saavutada, arvestades et liikmesriikide äriühingu maksustamise süsteemid on erinevad ja liikmesriikide sõltumatu tegevus vaid säilitaks siseturu praeguse killustatuse otsese maksustamise valdkonnas. See omakorda laseb erinevate riiklike meetmete koostoimes tekkinud lünkadel ja moonutustel püsima jääda. Selle tulemuseks oleks kooskõla puudumine. Tulenevalt
  hübriidsete ebakõlade
  piiriülesest olemusest ja vajadusest võtta vastu lahendusi, mis toimivad siseturul tervikuna, on seda eesmärki võimalik paremini saavutada liidu tasandil. Seega võib liit võtta vastu meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega
  , muu hulgas minna eraldiseisva üksuse lähenemisviisilt üle ühtsele lähenemisviisile seoses hargmaiste ettevõtjate maksustamisega
  . Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Kehtestades nõutava kaitse siseturul, on käesoleva direktiivi eesmärk üksnes saavutada see, et liidu siseselt toimuks nende eesmärkide saavutamisel minimaalne kooskõlastus.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 21 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (21a) | Selleks et tagada selge ja tõhus rakendamine, tuleks rõhutada kooskõla OECD väljaandes „Neutralising the Effects of Hybrid Mismatch Arrangements, Action 2 – 2015 Final Report“ sisalduvate soovitustega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21a)

Selleks et tagada selge ja tõhus rakendamine, tuleks rõhutada kooskõla OECD väljaandes „Neutralising the Effects of Hybrid Mismatch Arrangements, Action 2 – 2015 Final Report“ sisalduvate soovitustega.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Komisjon peaks hindama käesoleva direktiivi rakendamist
  nelja
  aasta
  jooksul
  pärast selle jõustumist ja esitama selle kohta aruande nõukogule. Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile kogu teabe, mis selleks hindamiseks vajalik
  on, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Komisjon peaks hindama käesoleva direktiivi rakendamist
  nelja
  aasta
  jooksul
  pärast selle jõustumist ja esitama selle kohta aruande nõukogule. Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile kogu teabe, mis selleks hindamiseks vajalik
  on,

| (23) | Komisjon peaks hindama käesoleva direktiivi rakendamist
  iga kolme
  aasta
  järel
  pärast selle jõustumist ja esitama selle kohta aruande
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule. Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile kogu teabe, mis
  on
  selleks hindamiseks vajalik. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon peaks hindama käesoleva direktiivi rakendamist
  iga kolme
  aasta
  järel
  pärast selle jõustumist ja esitama selle kohta aruande
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule. Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile kogu teabe, mis
  on
  selleks hindamiseks vajalik.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 23 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (23a) | Liikmesriigid peaksid olema kohustatud jagama kogu asjakohast konfidentsiaalset teavet ja parimaid tavasid, et võidelda maksualaste ebakõlade vastu ning tagada, et direktiivi (EL) 2016/1164 rakendatakse ühetaolisel viisil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23a)

Liikmesriigid peaksid olema kohustatud jagama kogu asjakohast konfidentsiaalset teavet ja parimaid tavasid, et võidelda maksualaste ebakõlade vastu ning tagada, et direktiivi (EL) 2016/1164 rakendatakse ühetaolisel viisil.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 (uus)

Direktiiv (EL) 2016/1164

Artikkel 1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1)
     
  Artikli 1 lõppu lisatakse järgmine lõige: |
| | „Artiklit - 9a kohaldatakse samuti kõikide üksuste suhtes, mida liikmesriik käsitab maksustamise eesmärgil läbipaistvatena.“ |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

-1)
     
  Artikli 1 lõppu lisatakse järgmine lõige:

„Artiklit - 9a kohaldatakse samuti kõikide üksuste suhtes, mida liikmesriik käsitab maksustamise eesmärgil läbipaistvatena.“

Muudatusettepanek 22

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a

Direktiiv (EL) 2016/1164

Artikkel 2 – punkt 4 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | punkti 4 kolmas lõik asendatakse järgmisega:




  „Artikli 9 kohaldamisel tähendab sidusettevõtja ka üksust, mis kuulub finantsaruandluse eesmärgil samasse gruppi [Termin on muutunud. Vana termin oli „kontsern“] nagu maksumaksja, ja ettevõtjat, mille juhtimisele avaldab olulist mõju maksumaksja, või ettevõtjat, mille juhtimine avaldab maksumaksjale olulist mõju. Hübriidüksusega seotud ebakõlade puhul muudetakse määratlust nii, et 25 % nõue asendatakse 50 % nõudega“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

punkti 4 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

punkti 4 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Artikli 9 kohaldamisel tähendab sidusettevõtja ka üksust, mis kuulub finantsaruandluse eesmärgil samasse gruppi [Termin on muutunud. Vana termin oli „kontsern“] nagu maksumaksja, ja ettevõtjat, mille juhtimisele avaldab olulist mõju maksumaksja, või ettevõtjat, mille juhtimine avaldab maksumaksjale olulist mõju. Hübriidüksusega seotud ebakõlade puhul muudetakse määratlust nii, et 25 % nõue asendatakse 50 % nõudega“;

„Artikli 9 kohaldamisel tähendab sidusettevõtja ka üksust, mis kuulub finantsaruandluse eesmärgil samasse gruppi [Termin on muutunud. Vana termin oli „kontsern“] nagu maksumaksja, ja ettevõtjat, mille juhtimisele avaldab olulist mõju maksumaksja, või ettevõtjat, mille juhtimine avaldab maksumaksjale olulist mõju. Hübriidüksusega seotud ebakõlade puhul muudetakse määratlust nii, et 25 % nõue asendatakse 50 % nõudega“;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 23

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a a (uus)

Direktiiv (EL) 2016/1164

Artikkel 2 – punkt 4 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | punkti 4 kolmas lõik jäetakse välja; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

punkti 4 kolmas lõik jäetakse välja;

punkti 4 kolmas lõik jäetakse välja;

Muudatusettepanek 24

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv (EL) 2016/1164

Artikkel 2 – punkt 9 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „9) | „hübriidne ebakõla“ – maksumaksja ja
  sidusettevõtja
  vaheline olukord või
  eri maksujurisdiktsiooni osapoolte vaheline struktureeritud kokkulepe
  ,
  mille puhul erinevused finantsinstrumendi
  või
  üksuse õiguslikus kvalifitseerimises
  või kaubandusliku kohaloleku
  käsitamine
  püsiva tegevuskohana toovad kaasa mis tahes järgmise olukorra: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„9)

„hübriidne ebakõla“ – maksumaksja ja
  sidusettevõtja
  vaheline olukord või
  eri maksujurisdiktsiooni osapoolte vaheline struktureeritud kokkulepe
  ,
  mille puhul erinevused finantsinstrumendi
  või
  üksuse õiguslikus kvalifitseerimises
  või kaubandusliku kohaloleku
  käsitamine
  püsiva tegevuskohana toovad kaasa mis tahes järgmise olukorra:

sidusettevõtja

eri maksujurisdiktsiooni osapoolte vaheline struktureeritud kokkulepe

mille puhul erinevused finantsinstrumendi

üksuse õiguslikus kvalifitseerimises

käsitamine

| „9) | „hübriidne ebakõla“ – maksumaksja ja
  muu üksuse
  vaheline olukord
  , mille puhul erinevused finantsinstrumendi
  või
  selle alusel tehtud makse õiguslikus kvalifitseerimises või erinevused hübriidüksusele või püsivale tegevuskohale tehtud makse või hübriidüksuses või püsivas tegevuskohas tekkinud makse
  ,
  kulu või kahjumi tunnustamises
  või
  erinevused arvestuslike maksete tunnustamises, mis on tehtud sama maksumaksja kahe poole vahel
  või kaubandusliku kohaloleku
  tunnustamises
  püsiva tegevuskohana, toovad kaasa mis tahes järgmise olukorra: |
| --- | --- |

„9)

„hübriidne ebakõla“ – maksumaksja ja
  muu üksuse
  vaheline olukord
  , mille puhul erinevused finantsinstrumendi
  või
  selle alusel tehtud makse õiguslikus kvalifitseerimises või erinevused hübriidüksusele või püsivale tegevuskohale tehtud makse või hübriidüksuses või püsivas tegevuskohas tekkinud makse
  ,
  kulu või kahjumi tunnustamises
  või
  erinevused arvestuslike maksete tunnustamises, mis on tehtud sama maksumaksja kahe poole vahel
  või kaubandusliku kohaloleku
  tunnustamises
  püsiva tegevuskohana, toovad kaasa mis tahes järgmise olukorra:

muu üksuse

, mille puhul erinevused finantsinstrumendi

selle alusel tehtud makse õiguslikus kvalifitseerimises või erinevused hübriidüksusele või püsivale tegevuskohale tehtud makse või hübriidüksuses või püsivas tegevuskohas tekkinud makse

kulu või kahjumi tunnustamises

erinevused arvestuslike maksete tunnustamises, mis on tehtud sama maksumaksja kahe poole vahel

tunnustamises

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv (EL) 2016/1164

Artikkel 2 – punkt 9 – lõik 1 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | makse arvatakse maksubaasist maha jurisdiktsioonis,
  kust makse pärineb
  , ilma et sedasama makset teises jurisdiktsioonis maksustamisel arvesse võetaks („mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta“); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

makse arvatakse maksubaasist maha jurisdiktsioonis,
  kust makse pärineb
  , ilma et sedasama makset teises jurisdiktsioonis maksustamisel arvesse võetaks („mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta“);

kust makse pärineb

| (b) | makse arvatakse maksubaasist maha
  mis tahes
  jurisdiktsioonis,
  kus makset käsitatakse tehtud maksena („maksja jurisdiktsioon“)
  , ilma et sedasama makset
  mis tahes
  teises jurisdiktsioonis
  , kus makset käsitatakse saadud maksena („maksesaaja jurisdiktsioon“),
  maksustamisel arvesse võetaks („mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta“); |
| --- | --- |

(b)

makse arvatakse maksubaasist maha
  mis tahes
  jurisdiktsioonis,
  kus makset käsitatakse tehtud maksena („maksja jurisdiktsioon“)
  , ilma et sedasama makset
  mis tahes
  teises jurisdiktsioonis
  , kus makset käsitatakse saadud maksena („maksesaaja jurisdiktsioon“),
  maksustamisel arvesse võetaks („mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta“);

mis tahes

kus makset käsitatakse tehtud maksena („maksja jurisdiktsioon“)

mis tahes

, kus makset käsitatakse saadud maksena („maksesaaja jurisdiktsioon“),

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv (EL) 2016/1164

Artikkel 2 – punkt 9 – lõik 1 – alapunkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | kui kaubandusliku kohaloleku
  käsitamisel
  püsiva tegevuskohana esineb erinevusi ja ühest jurisdiktsioonist pärit tulu jäetakse maksustamise eesmärgil teises jurisdiktsioonis maksustamata ilma seda sama tulu teises jurisdiktsioonis vastavalt arvessevõtmata (edaspidi „maksustamata jätmine ilma arvessevõtmiseta“). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

kui kaubandusliku kohaloleku
  käsitamisel
  püsiva tegevuskohana esineb erinevusi ja ühest jurisdiktsioonist pärit tulu jäetakse maksustamise eesmärgil teises jurisdiktsioonis maksustamata ilma seda sama tulu teises jurisdiktsioonis vastavalt arvessevõtmata (edaspidi „maksustamata jätmine ilma arvessevõtmiseta“).

käsitamisel

| (c) | kui kaubandusliku kohaloleku
  tunnustamisel
  püsiva tegevuskohana esineb erinevusi ja ühest jurisdiktsioonist pärit tulu jäetakse maksustamise eesmärgil teises jurisdiktsioonis maksustamata ilma seda sama tulu teises jurisdiktsioonis vastavalt arvessevõtmata (edaspidi „maksustamata jätmine ilma arvessevõtmiseta“). |
| --- | --- |

(c)

kui kaubandusliku kohaloleku
  tunnustamisel
  püsiva tegevuskohana esineb erinevusi ja ühest jurisdiktsioonist pärit tulu jäetakse maksustamise eesmärgil teises jurisdiktsioonis maksustamata ilma seda sama tulu teises jurisdiktsioonis vastavalt arvessevõtmata (edaspidi „maksustamata jätmine ilma arvessevõtmiseta“).

tunnustamisel

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv (EL) 2016/1164

Artikkel 2 – punkt 9 – lõik 1 – alapunkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ca) | hübriidüksusele või püsivale tegevuskohale tehtud makse tulemuseks on mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta, kui ebakõla tuleneb erinevustest püsivale tegevuskohale ja hübriidüksusele tehtud maksete tunnustamises; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(ca)

(ca)

hübriidüksusele või püsivale tegevuskohale tehtud makse tulemuseks on mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta, kui ebakõla tuleneb erinevustest püsivale tegevuskohale ja hübriidüksusele tehtud maksete tunnustamises;

hübriidüksusele või püsivale tegevuskohale tehtud makse tulemuseks on mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta, kui ebakõla tuleneb erinevustest püsivale tegevuskohale ja hübriidüksusele tehtud maksete tunnustamises;

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv (EL) 2016/1164

Artikkel 2 – punkt 9 – lõik 1 – alapunkt c b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (cb) | makse põhjustab mahaarvamise ilma arvessevõtmiseta tunnustamata püsivale tegevuskohale tehtud makse tulemusena. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(cb)

(cb)

makse põhjustab mahaarvamise ilma arvessevõtmiseta tunnustamata püsivale tegevuskohale tehtud makse tulemusena.

makse põhjustab mahaarvamise ilma arvessevõtmiseta tunnustamata püsivale tegevuskohale tehtud makse tulemusena.

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv (EL) 2016/1164

Artikkel 2 – punkt 9 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Hübriidne ebakõla tekib üksnes siis, kui
  sama mahaarvatud
  makse,
  tekkinud kulu
  või
  kahjum ületab kahes jurisdiktsioonis tulu
  ,
  mida võetakse mõlemas jurisdiktsioonis arvesse ja mida saab seostada sama allikaga
  . | Hübriidne ebakõla
  , mis tuleneb erinevustest hübriidüksuses või püsivas tegevuskohas tekkinud makse, kulu või kahjumi tunnustamises või erinevustest arvestuslike maksete tunnustamises, mis on tehtud sama maksumaksja kahe poole vahel,
  tekib üksnes siis, kui
  tulemuseks saadud mahaarvamine päritolu jurisdiktsioonis arvatakse maha varalt, mis ei kuulu kummassegi jurisdiktsiooni, kus ebakõla tekkis. Kuid juhul, kui makse, mis tekitab sellise hübriidse ebakõla, tekitab ka hübriidse ebakõla, mis tuleneb erinevustest finantsinstrumendi või selle alusel tehtud makse õiguslikus kvalifitseerimises või erinevustest hübriidüksusele või püsivale tegevuskohale tehtud makse tunnustamises, tekib hübriidne ebakõla vaid siis, kui makse tulemuseks on mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Hübriidne ebakõla tekib üksnes siis, kui
  sama mahaarvatud
  makse,
  tekkinud kulu
  või
  kahjum ületab kahes jurisdiktsioonis tulu
  ,
  mida võetakse mõlemas jurisdiktsioonis arvesse ja mida saab seostada sama allikaga
  .

sama mahaarvatud

tekkinud kulu

kahjum ületab kahes jurisdiktsioonis tulu

mida võetakse mõlemas jurisdiktsioonis arvesse ja mida saab seostada sama allikaga

Hübriidne ebakõla
  , mis tuleneb erinevustest hübriidüksuses või püsivas tegevuskohas tekkinud makse, kulu või kahjumi tunnustamises või erinevustest arvestuslike maksete tunnustamises, mis on tehtud sama maksumaksja kahe poole vahel,
  tekib üksnes siis, kui
  tulemuseks saadud mahaarvamine päritolu jurisdiktsioonis arvatakse maha varalt, mis ei kuulu kummassegi jurisdiktsiooni, kus ebakõla tekkis. Kuid juhul, kui makse, mis tekitab sellise hübriidse ebakõla, tekitab ka hübriidse ebakõla, mis tuleneb erinevustest finantsinstrumendi või selle alusel tehtud makse õiguslikus kvalifitseerimises või erinevustest hübriidüksusele või püsivale tegevuskohale tehtud makse tunnustamises, tekib hübriidne ebakõla vaid siis, kui makse tulemuseks on mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta.

, mis tuleneb erinevustest hübriidüksuses või püsivas tegevuskohas tekkinud makse, kulu või kahjumi tunnustamises või erinevustest arvestuslike maksete tunnustamises, mis on tehtud sama maksumaksja kahe poole vahel,

tulemuseks saadud mahaarvamine päritolu jurisdiktsioonis arvatakse maha varalt, mis ei kuulu kummassegi jurisdiktsiooni, kus ebakõla tekkis. Kuid juhul, kui makse, mis tekitab sellise hübriidse ebakõla, tekitab ka hübriidse ebakõla, mis tuleneb erinevustest finantsinstrumendi või selle alusel tehtud makse õiguslikus kvalifitseerimises või erinevustest hübriidüksusele või püsivale tegevuskohale tehtud makse tunnustamises, tekib hübriidne ebakõla vaid siis, kui makse tulemuseks on mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta.

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv (EL) 2016/1164

Artikkel 2 – punkt 9 – lõik 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Hübriidne ebakõla hõlmab ka maksumaksjat kaasava
  struktuurse kokkuleppega hõlmatud
  finantsinstrumendi ülekandmist, kui rohkem kui üks kokkuleppe osapooltest, kes on eri maksujurisdiktsioonide residendid, käsitavad ülekantud finantsinstrumendi aluseks olevat kasumit maksustamise eesmärgil samaaegselt saaduna, mis tekitab mis tahes järgmise olukorra: | Hübriidne ebakõla hõlmab ka maksumaksjat kaasava finantsinstrumendi ülekandmist, kui rohkem kui üks kokkuleppe osapooltest, kes on eri maksujurisdiktsioonide residendid, käsitavad ülekantud finantsinstrumendi aluseks olevat kasumit maksustamise eesmärgil samaaegselt saaduna, mis tekitab mis tahes järgmise olukorra: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Hübriidne ebakõla hõlmab ka maksumaksjat kaasava
  struktuurse kokkuleppega hõlmatud
  finantsinstrumendi ülekandmist, kui rohkem kui üks kokkuleppe osapooltest, kes on eri maksujurisdiktsioonide residendid, käsitavad ülekantud finantsinstrumendi aluseks olevat kasumit maksustamise eesmärgil samaaegselt saaduna, mis tekitab mis tahes järgmise olukorra:

struktuurse kokkuleppega hõlmatud

Hübriidne ebakõla hõlmab ka maksumaksjat kaasava finantsinstrumendi ülekandmist, kui rohkem kui üks kokkuleppe osapooltest, kes on eri maksujurisdiktsioonide residendid, käsitavad ülekantud finantsinstrumendi aluseks olevat kasumit maksustamise eesmärgil samaaegselt saaduna, mis tekitab mis tahes järgmise olukorra:

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b a (uus)

Direktiiv (EL) 2016/1164

Artikkel 2 – punkt 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | lisatakse järgmine punkt:










  „9a) | „hübriidüksus“ – igasugune üksus või kokkulepe, mida ühe jurisdiktsiooni seaduste kohaselt käsitatakse maksustamise eesmärgil isikuna ning mille tulu või kulu käsitatakse teise jurisdiktsiooni seaduste kohaselt ühe või enama muu isiku tulu või kuluna;“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

lisatakse järgmine punkt:

lisatakse järgmine punkt:

„9a)

„9a)

„hübriidüksus“ – igasugune üksus või kokkulepe, mida ühe jurisdiktsiooni seaduste kohaselt käsitatakse maksustamise eesmärgil isikuna ning mille tulu või kulu käsitatakse teise jurisdiktsiooni seaduste kohaselt ühe või enama muu isiku tulu või kuluna;“

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b b (uus)

Direktiiv (EL) 2016/1164

Artikkel 2 – punkt 9 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bb) | lisatakse järgmine punkt:










  „9b) | „tunnustamata püsiv tegevuskoht“ – igasugune olukord, mille tulemusena luuakse peakontori jurisdiktsiooni seaduste kohaselt püsiv tegevuskoht, mida ei käsitata püsiva tegevuskohana teise jurisdiktsiooni, kus püsiv tegevuskoht asub, seaduste kohaselt;“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bb)

bb)

lisatakse järgmine punkt:

lisatakse järgmine punkt:

„9b)

„9b)

„tunnustamata püsiv tegevuskoht“ – igasugune olukord, mille tulemusena luuakse peakontori jurisdiktsiooni seaduste kohaselt püsiv tegevuskoht, mida ei käsitata püsiva tegevuskohana teise jurisdiktsiooni, kus püsiv tegevuskoht asub, seaduste kohaselt;“

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt c

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt c

Direktiiv (EL) 2016/1164

Artikkel 2 – punkt 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 11) | „struktureeritud kokkulepe“ – hübriidset ebakõla hõlmav kokkulepe, mille puhul ebakõla on kokkuleppe tingimustesse arvestatud, või kokkulepe, mis on kavandatud nii, et tekiks hübriidne ebakõla, v.a juhul, kui põhjendatult ei saa eeldada, et maksumaksja või sidusettevõtja ei oleks pidanud ebakõlast teadlik olema, ning nad ei jaganud hübriidsest ebakõlast tuleneva maksusoodustuse väärtust.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

11)

11)

„struktureeritud kokkulepe“ – hübriidset ebakõla hõlmav kokkulepe, mille puhul ebakõla on kokkuleppe tingimustesse arvestatud, või kokkulepe, mis on kavandatud nii, et tekiks hübriidne ebakõla, v.a juhul, kui põhjendatult ei saa eeldada, et maksumaksja või sidusettevõtja ei oleks pidanud ebakõlast teadlik olema, ning nad ei jaganud hübriidsest ebakõlast tuleneva maksusoodustuse väärtust.“

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt c a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt c a (uus)

Direktiiv (EL) 2016/1164

Artikkel 2 – punkt 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | lisatakse järgmine punkt:










  „11a) | „maksja jurisdiktsioon“ – jurisdiktsioon, kus asub hübriidüksus või püsiv tegevuskoht või kus makset käsitletakse tehtud maksena.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

lisatakse järgmine punkt:

lisatakse järgmine punkt:

„11a)

„11a)

„maksja jurisdiktsioon“ – jurisdiktsioon, kus asub hübriidüksus või püsiv tegevuskoht või kus makset käsitletakse tehtud maksena.“

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv (EL) 2016/1164

Artikkel 9 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui liikmesriikidevaheliste hübriidsete ebakõlade tulemuseks on sama makse, kulu või kahjumi topeltmahaarvamine,
  lubatakse mahaarvamine teha üksnes selles liikmesriigis, kust makse on pärit
  ,
  kus kulu kanti või kahjum tekkis
  . | 1.   Kui liikmesriikidevaheliste hübriidsete ebakõlade tulemuseks on sama makse, kulu või kahjumi topeltmahaarvamine,
  ei lubata mahaarvamist liikmesriigis
  ,
  mis on investori jurisdiktsioon
  . |
| Kui kolmandat riiki hõlmava hübriidse ebakõla tulemuseks on sama makse, sama kulu või sama kahjumi topeltmahaarvamine
  , ei lubata
  asjaomases liikmesriigis selliselt makselt, kulult või kahjumilt mahaarvamist teha
  ,
  v.a juhul
  ,
  kui
  kolmas riik
  on seda juba teinud
  . | Juhul kui investori jurisdiktsioonis lubatakse mahaarvamist teha
  , ei lubata
  seda teha maksja jurisdiktsioonis. Kui asjaga on seotud kolmas riik
  ,
  lasub kohustus tõendada
  ,
  et kõnealune
  kolmas riik
  ei lubanud mahaarvamist teha, maksumaksjal
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui liikmesriikidevaheliste hübriidsete ebakõlade tulemuseks on sama makse, kulu või kahjumi topeltmahaarvamine,
  lubatakse mahaarvamine teha üksnes selles liikmesriigis, kust makse on pärit
  ,
  kus kulu kanti või kahjum tekkis
  .

1.   Kui liikmesriikidevaheliste hübriidsete ebakõlade tulemuseks on sama makse, kulu või kahjumi topeltmahaarvamine,
  ei lubata mahaarvamist liikmesriigis
  ,
  mis on investori jurisdiktsioon
  .

Kui kolmandat riiki hõlmava hübriidse ebakõla tulemuseks on sama makse, sama kulu või sama kahjumi topeltmahaarvamine
  , ei lubata
  asjaomases liikmesriigis selliselt makselt, kulult või kahjumilt mahaarvamist teha
  ,
  v.a juhul
  ,
  kui
  kolmas riik
  on seda juba teinud
  .

Kui kolmandat riiki hõlmava hübriidse ebakõla tulemuseks on sama makse, sama kulu või sama kahjumi topeltmahaarvamine

asjaomases liikmesriigis selliselt makselt, kulult või kahjumilt mahaarvamist teha

v.a juhul

kui

on seda juba teinud

Juhul kui investori jurisdiktsioonis lubatakse mahaarvamist teha
  , ei lubata
  seda teha maksja jurisdiktsioonis. Kui asjaga on seotud kolmas riik
  ,
  lasub kohustus tõendada
  ,
  et kõnealune
  kolmas riik
  ei lubanud mahaarvamist teha, maksumaksjal
  .

Juhul kui investori jurisdiktsioonis lubatakse mahaarvamist teha

seda teha maksja jurisdiktsioonis. Kui asjaga on seotud kolmas riik

lasub kohustus tõendada

et kõnealune

ei lubanud mahaarvamist teha, maksumaksjal

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv (EL) 2016/1164

Artikkel 9 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui
  kolmandat riiki hõlmava
  hübriidse ebakõla tulemuseks on mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta, ei lubata maksja
  liikmesriigis selliselt makselt mahaarvamist
  teha. | 2.   Kui hübriidse ebakõla tulemuseks on mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta, ei lubata
  selliselt makselt mahaarvamist teha liikmesriigis, mis on
  maksja
  jurisdiktsioon. Kui mahaarvamist lubatakse maksja jurisdiktsioonis
  teha
  , nõuab asjaomane liikmesriik, et maksumaksja lisaks makse summa, mis põhjustaks muidu ebakõla, maksesaaja jurisdiktsioonis tulu hulka
  . |
| Kui kolmandat riiki hõlmava hübriidse ebakõla tulemuseks on mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta: | |
| i) | kui makse on pärit liikmesriigist, ei luba see liikmesriik mahaarvamist teha, või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui
  kolmandat riiki hõlmava
  hübriidse ebakõla tulemuseks on mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta, ei lubata maksja
  liikmesriigis selliselt makselt mahaarvamist
  teha.

2.   Kui hübriidse ebakõla tulemuseks on mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta, ei lubata
  selliselt makselt mahaarvamist teha liikmesriigis, mis on
  maksja
  jurisdiktsioon. Kui mahaarvamist lubatakse maksja jurisdiktsioonis
  teha
  , nõuab asjaomane liikmesriik, et maksumaksja lisaks makse summa, mis põhjustaks muidu ebakõla, maksesaaja jurisdiktsioonis tulu hulka
  .

Kui kolmandat riiki hõlmava hübriidse ebakõla tulemuseks on mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta:

Kui kolmandat riiki hõlmava hübriidse ebakõla tulemuseks on mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta:

i)

i)

kui makse on pärit liikmesriigist, ei luba see liikmesriik mahaarvamist teha, või

kui makse on pärit liikmesriigist, ei luba see liikmesriik mahaarvamist teha, või

| ii) | kui makse on pärit kolmandast riigist, nõuab asjaomane liikmesriik, et maksumaksja võtaks selle makse maksubaasis arvesse, v.a juhul, kui kolmas riik on juba keelanud mahaarvamise tegemise või on nõudnud selle makse arvessevõtmist. |
| --- | --- |

ii)

ii)

kui makse on pärit kolmandast riigist, nõuab asjaomane liikmesriik, et maksumaksja võtaks selle makse maksubaasis arvesse, v.a juhul, kui kolmas riik on juba keelanud mahaarvamise tegemise või on nõudnud selle makse arvessevõtmist.

kui makse on pärit kolmandast riigist, nõuab asjaomane liikmesriik, et maksumaksja võtaks selle makse maksubaasis arvesse, v.a juhul, kui kolmas riik on juba keelanud mahaarvamise tegemise või on nõudnud selle makse arvessevõtmist.

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv (EL) 2016/1164

Artikkel 9 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui
  püsivat tegevuskohta käsitleva liikmesriikidevahelise hübriidse
  ebakõla
  tulemuseks
  on
  maksustamata jätmine ilma arvessevõtmiseta
  ,
  nõuab see liikmesriik
  , kus maksumaksja on maksuresident, et maksumaksja võtaks
  püsivale tegevuskohale omistatava
  tulu
  maksubaasis arvesse
  . | 3.   Kui
  hübriidne
  ebakõla on
  seotud tunnustamata püsiva tegevuskoha tuluga
  ,
  mida ei maksustata liikmesriigis
  , kus maksumaksja on maksuresident,
  nõuab see liikmesriik,
  et maksumaksja võtaks
  oma maksustatava tulu hulgas arvesse
  tulu
  , mis oleks muidu omistatud tunnustamata püsivale tegevuskohale
  . |
| Kui kolmandas riigis asuvat püsivat tegevuskohta käsitleva hübriidse ebakõla tulemuseks on maksustamata jätmine ilma arvessevõtmiseta, nõuab asjaomane liikmesriik, et maksumaksja võtaks kolmandas riigis asuvale püsivale tegevuskohale omistatava tulu maksubaasis arvesse. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui
  püsivat tegevuskohta käsitleva liikmesriikidevahelise hübriidse
  ebakõla
  tulemuseks
  on
  maksustamata jätmine ilma arvessevõtmiseta
  ,
  nõuab see liikmesriik
  , kus maksumaksja on maksuresident, et maksumaksja võtaks
  püsivale tegevuskohale omistatava
  tulu
  maksubaasis arvesse
  .

3.   Kui
  hübriidne
  ebakõla on
  seotud tunnustamata püsiva tegevuskoha tuluga
  ,
  mida ei maksustata liikmesriigis
  , kus maksumaksja on maksuresident,
  nõuab see liikmesriik,
  et maksumaksja võtaks
  oma maksustatava tulu hulgas arvesse
  tulu
  , mis oleks muidu omistatud tunnustamata püsivale tegevuskohale
  .

Kui kolmandas riigis asuvat püsivat tegevuskohta käsitleva hübriidse ebakõla tulemuseks on maksustamata jätmine ilma arvessevõtmiseta, nõuab asjaomane liikmesriik, et maksumaksja võtaks kolmandas riigis asuvale püsivale tegevuskohale omistatava tulu maksubaasis arvesse.

Kui kolmandas riigis asuvat püsivat tegevuskohta käsitleva hübriidse ebakõla tulemuseks on maksustamata jätmine ilma arvessevõtmiseta, nõuab asjaomane liikmesriik, et maksumaksja võtaks kolmandas riigis asuvale püsivale tegevuskohale omistatava tulu maksubaasis arvesse.

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv (EL) 2016/1164

Artikkel 9 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Liikmesriik ei luba maksumaksjal makset maha arvata, kui selline makse rahastab otseselt või kaudselt mahaarvatavat kulu, põhjustades seeläbi hübriidse ebakõla tehingu või rea tehingute kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Liikmesriik ei luba maksumaksjal makset maha arvata, kui selline makse rahastab otseselt või kaudselt mahaarvatavat kulu, põhjustades seeläbi hübriidse ebakõla tehingu või rea tehingute kaudu.

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv (EL) 2016/1164

Artikkel 9 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui makse, mis maksumaksja tegi kolmandas riigis asuvale
  sidusettevõtjale
  , tasakaalustatakse otse või kaudselt maksega, kulu või kahjumiga, mis tulenevalt hübriidsest ebakõlast on mahaarvatavad liiduvälises kahes eri jurisdiktsioonis, ei luba maksumaksja liikmesriik maksumaksjal arvata kolmandas riigis
  asuvale sidusettevõtjale
  tehtud makset maksubaasist maha, v.a juhul, kui üks kaasatud kolmas riik on juba keelanud kahes eri jurisdiktsioonis mahaarvatavalt makselt, kulult või kahjumilt mahaarvamise tegemise. | 4.   Kui makse, mis maksumaksja tegi kolmandas riigis asuvale
  üksusele
  , tasakaalustatakse otse või kaudselt maksega, kulu või kahjumiga, mis tulenevalt hübriidsest ebakõlast on mahaarvatavad liiduvälises kahes eri jurisdiktsioonis, ei luba maksumaksja liikmesriik maksumaksjal arvata kolmandas riigis tehtud makset maksubaasist maha, v.a juhul, kui üks kaasatud kolmas riik on juba keelanud kahes eri jurisdiktsioonis mahaarvatavalt makselt, kulult või kahjumilt mahaarvamise tegemise. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kui makse, mis maksumaksja tegi kolmandas riigis asuvale
  sidusettevõtjale
  , tasakaalustatakse otse või kaudselt maksega, kulu või kahjumiga, mis tulenevalt hübriidsest ebakõlast on mahaarvatavad liiduvälises kahes eri jurisdiktsioonis, ei luba maksumaksja liikmesriik maksumaksjal arvata kolmandas riigis
  asuvale sidusettevõtjale
  tehtud makset maksubaasist maha, v.a juhul, kui üks kaasatud kolmas riik on juba keelanud kahes eri jurisdiktsioonis mahaarvatavalt makselt, kulult või kahjumilt mahaarvamise tegemise.

4.   Kui makse, mis maksumaksja tegi kolmandas riigis asuvale
  üksusele
  , tasakaalustatakse otse või kaudselt maksega, kulu või kahjumiga, mis tulenevalt hübriidsest ebakõlast on mahaarvatavad liiduvälises kahes eri jurisdiktsioonis, ei luba maksumaksja liikmesriik maksumaksjal arvata kolmandas riigis tehtud makset maksubaasist maha, v.a juhul, kui üks kaasatud kolmas riik on juba keelanud kahes eri jurisdiktsioonis mahaarvatavalt makselt, kulult või kahjumilt mahaarvamise tegemise.

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv (EL) 2016/1164

Artikkel 9 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Kui arvessevõtmine, mis vastab mahaarvatavale maksele, mis maksumaksja tegi kolmandas riigis
  asuvale sidusettevõtjale
  , tasakaalustatakse otse või kaudselt maksega, mis tulenevalt hübriidsest ebakõlast ei ole maksja maksubaasiga hõlmatud, ei luba maksumaksja liikmesriik maksumaksjal arvata kolmandas riigis
  asuvale sidusettevõtjale
  tehtud makset maksubaasist maha, v.a juhul, kui üks kaasatud kolmas riik on juba keelanud kõnealuselt arvessevõtmata makselt mahaarvamise tegemise. | 5.   Kui arvessevõtmine, mis vastab mahaarvatavale maksele, mis maksumaksja tegi kolmandas riigis, tasakaalustatakse otse või kaudselt maksega, mis tulenevalt hübriidsest ebakõlast ei ole maksja maksubaasiga hõlmatud, ei luba maksumaksja liikmesriik maksumaksjal arvata kolmandas riigis tehtud makset maksubaasist maha, v.a juhul, kui üks kaasatud kolmas riik on juba keelanud kõnealuselt arvessevõtmata makselt mahaarvamise tegemise. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Kui arvessevõtmine, mis vastab mahaarvatavale maksele, mis maksumaksja tegi kolmandas riigis
  asuvale sidusettevõtjale
  , tasakaalustatakse otse või kaudselt maksega, mis tulenevalt hübriidsest ebakõlast ei ole maksja maksubaasiga hõlmatud, ei luba maksumaksja liikmesriik maksumaksjal arvata kolmandas riigis
  asuvale sidusettevõtjale
  tehtud makset maksubaasist maha, v.a juhul, kui üks kaasatud kolmas riik on juba keelanud kõnealuselt arvessevõtmata makselt mahaarvamise tegemise.

5.   Kui arvessevõtmine, mis vastab mahaarvatavale maksele, mis maksumaksja tegi kolmandas riigis, tasakaalustatakse otse või kaudselt maksega, mis tulenevalt hübriidsest ebakõlast ei ole maksja maksubaasiga hõlmatud, ei luba maksumaksja liikmesriik maksumaksjal arvata kolmandas riigis tehtud makset maksubaasist maha, v.a juhul, kui üks kaasatud kolmas riik on juba keelanud kõnealuselt arvessevõtmata makselt mahaarvamise tegemise.

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 a (uus)

Direktiiv (EL) 2016/1164

Artikkel - 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a) | Lisatakse järgmine artikkel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

(3a)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel - 9 a

„Artikkel - 9 a

Ümberpööratud hübriidsed ebakõlad

Ümberpööratud hübriidsed ebakõlad

Kui üks või enam mitteresidendist seotud üksust, kellele kuulub kasumiosalus liikmesriigis juriidilisi õigusi omavas või liikmesriigis asutatud hübriidüksuses, asub jurisdiktsioonis või jurisdiktsioonides, mis peavad seda hübriidüksust maksukohustuslaseks, peetakse seda hübriidüksust selle liikmesriigi residendiks ja tema tulu maksustatakse, kui seda tulu ei maksustata muul moel liikmesriigi või mis tahes muu jurisdiktsiooni seaduste kohaselt.“

Kui üks või enam mitteresidendist seotud üksust, kellele kuulub kasumiosalus liikmesriigis juriidilisi õigusi omavas või liikmesriigis asutatud hübriidüksuses, asub jurisdiktsioonis või jurisdiktsioonides, mis peavad seda hübriidüksust maksukohustuslaseks, peetakse seda hübriidüksust selle liikmesriigi residendiks ja tema tulu maksustatakse, kui seda tulu ei maksustata muul moel liikmesriigi või mis tahes muu jurisdiktsiooni seaduste kohaselt.“

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv (EL) 2016/1164

Artikkel 9 a – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui makse, kulu või kahjum, mis on seotud maksumaksjaga, kes on maksuresident nii liikmesriigis kui ka kolmandas riigis, on kooskõlas asjaomase liikmesriigi ja kolmanda riigi seadustega maksubaasist mahaarvatavad mõlemas jurisdiktsioonis ning seda makset, kulu või kahjumit saab maksumaksja liikmesriigis tasakaalustada maksustatava tuluga, mida ei ole kolmandas riigis arvesse võetud, ei luba maksumaksja liikmesriik sellelt makselt, kulult või kahjumilt mahaarvamist teha, v.a juhul, kui kolmas riik on seda juba teinud. | Kui makse, kulu või kahjum, mis on seotud maksumaksjaga, kes on maksuresident nii liikmesriigis kui ka kolmandas riigis, on kooskõlas asjaomase liikmesriigi ja kolmanda riigi seadustega maksubaasist mahaarvatavad mõlemas jurisdiktsioonis ning seda makset, kulu või kahjumit saab maksumaksja liikmesriigis tasakaalustada maksustatava tuluga, mida ei ole kolmandas riigis arvesse võetud, ei luba maksumaksja liikmesriik sellelt makselt, kulult või kahjumilt mahaarvamist teha, v.a juhul, kui kolmas riik on seda juba teinud.
  Sellist mahaarvamise keeldu kohaldatakse ka olukordades, kus maksumaksja on maksustamise seisukohast „kodakondsuseta“. Kohustus tõendada, et kolmas riik ei lubanud makselt, kulult või kahjumilt mahaarvamist teha, lasub maksumaksjal. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui makse, kulu või kahjum, mis on seotud maksumaksjaga, kes on maksuresident nii liikmesriigis kui ka kolmandas riigis, on kooskõlas asjaomase liikmesriigi ja kolmanda riigi seadustega maksubaasist mahaarvatavad mõlemas jurisdiktsioonis ning seda makset, kulu või kahjumit saab maksumaksja liikmesriigis tasakaalustada maksustatava tuluga, mida ei ole kolmandas riigis arvesse võetud, ei luba maksumaksja liikmesriik sellelt makselt, kulult või kahjumilt mahaarvamist teha, v.a juhul, kui kolmas riik on seda juba teinud.

Kui makse, kulu või kahjum, mis on seotud maksumaksjaga, kes on maksuresident nii liikmesriigis kui ka kolmandas riigis, on kooskõlas asjaomase liikmesriigi ja kolmanda riigi seadustega maksubaasist mahaarvatavad mõlemas jurisdiktsioonis ning seda makset, kulu või kahjumit saab maksumaksja liikmesriigis tasakaalustada maksustatava tuluga, mida ei ole kolmandas riigis arvesse võetud, ei luba maksumaksja liikmesriik sellelt makselt, kulult või kahjumilt mahaarvamist teha, v.a juhul, kui kolmas riik on seda juba teinud.
  Sellist mahaarvamise keeldu kohaldatakse ka olukordades, kus maksumaksja on maksustamise seisukohast „kodakondsuseta“. Kohustus tõendada, et kolmas riik ei lubanud makselt, kulult või kahjumilt mahaarvamist teha, lasub maksumaksjal.

Sellist mahaarvamise keeldu kohaldatakse ka olukordades, kus maksumaksja on maksustamise seisukohast „kodakondsuseta“. Kohustus tõendada, et kolmas riik ei lubanud makselt, kulult või kahjumilt mahaarvamist teha, lasub maksumaksjal.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0408.

1

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0457.

2

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0310.

3

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/343 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/343

---

P8_TA(2017)0136

Taani ja Europoli vaheline operatiiv- ja strateegilise koostöö kokkulepe *

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega kiidetakse heaks Euroopa Politseiameti (Europol) poolt Taani Kuningriigi ning Europoli vahelise operatiiv- ja strateegilise koostöö kokkuleppe sõlmimine (07281/2017 – C8-0120/2017 – 2017/0803(CNS))

(Konsulteerimine)

(2018/C 298/48)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (07281/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (07281/2017),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli (nr 36) (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0120/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli (nr 36) (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0120/2017),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (1), eriti selle artikli 23 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (1), eriti selle artikli 23 lõiget 2,

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/935/JSK, millega määratakse kindlaks nende kolmandate riikide ja organisatsioonide loetelu, kellega Europol sõlmib kokkulepped (2), ning mida on muudetud nõukogu rakendusotsusega (EL) 2017/290 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/935/JSK, millega määratakse kindlaks nende kolmandate riikide ja organisatsioonide loetelu, kellega Europol sõlmib kokkulepped (2), ning mida on muudetud nõukogu rakendusotsusega (EL) 2017/290 (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/934/JSK, millega võetakse vastu rakenduseeskirjad, millega reguleeritakse Europoli suhteid partneritega, sealhulgas isikuandmete ja salastatud teabe vahetamist (4), eriti selle artikleid 5 ja 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/934/JSK, millega võetakse vastu rakenduseeskirjad, millega reguleeritakse Europoli suhteid partneritega, sealhulgas isikuandmete ja salastatud teabe vahetamist (4), eriti selle artikleid 5 ja 6,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja, Euroopa Komisjoni presidendi ja Taani peaministri 15. detsembri 2016. aasta deklaratsiooni, milles rõhutati operatiivvajadusi, aga ka Europoli ja Taani vahelise kavandatava kokkuleppe erakorralist ja ajutist laadi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja, Euroopa Komisjoni presidendi ja Taani peaministri 15. detsembri 2016. aasta deklaratsiooni, milles rõhutati operatiivvajadusi, aga ka Europoli ja Taani vahelise kavandatava kokkuleppe erakorralist ja ajutist laadi,

| — | võttes arvesse ülalnimetatud deklaratsiooni, milles rõhutati, et kavandatava kokkuleppe kohaselt on tingimuseks Taani jätkuv liikmesus liidus ja Schengeni alas, Taani kohustus rakendada andmekaitsedirektiivi (EL) 2016/680 (5) täiel määral oma riigisiseses õiguses 1. maiks 2017 ning Taani nõusolek kohaldada Euroopa Liidu Kohtu kohtualluvust ja Euroopa Andmekaitseinspektori pädevust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ülalnimetatud deklaratsiooni, milles rõhutati, et kavandatava kokkuleppe kohaselt on tingimuseks Taani jätkuv liikmesus liidus ja Schengeni alas, Taani kohustus rakendada andmekaitsedirektiivi (EL) 2016/680 (5) täiel määral oma riigisiseses õiguses 1. maiks 2017 ning Taani nõusolek kohaldada Euroopa Liidu Kohtu kohtualluvust ja Euroopa Andmekaitseinspektori pädevust,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu protokolli (nr 22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu protokolli (nr 22),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu protokolli (nr 22) kohta Taanis 3. detsembril 2015 toimunud referendumi tulemust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu protokolli (nr 22) kohta Taanis 3. detsembril 2015 toimunud referendumi tulemust,

| — | võttes arvesse oma 14. veebruari 2017. aasta seadusandlikku resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega muudetakse otsust 2009/935/JSK seoses nende kolmandate riikide ja organisatsioonide loeteluga, kellega Europol sõlmib kokkulepped (6), ning eriti selle punkti 4, milles palutakse „kehtestada Europoli ja Taani vahelise kavandatava kokkuleppe sätete raames kokkuleppe kehtivuse lõpptähtajaks viis aastat pärast selle jõustumist“, et tagada kokkuleppe ajutine loomus, pidades silmas püsivamat lahendust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruari 2017. aasta seadusandlikku resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu, millega muudetakse otsust 2009/935/JSK seoses nende kolmandate riikide ja organisatsioonide loeteluga, kellega Europol sõlmib kokkulepped (6), ning eriti selle punkti 4, milles palutakse „kehtestada Europoli ja Taani vahelise kavandatava kokkuleppe sätete raames kokkuleppe kehtivuse lõpptähtajaks viis aastat pärast selle jõustumist“, et tagada kokkuleppe ajutine loomus, pidades silmas püsivamat lahendust,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0164/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0164/2017),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul ja komisjonil tagada, et Taani Kuningriigi ning Europoli vaheline operatiiv- ja strateegilise koostöö kokkuleppe artikli 25 kohaselt tehtava hindamise raames antaks Euroopa Parlamendile regulaarselt teavet ja konsulteeritaks parlamendiga, kasutades selleks eelkõige Europoli parlamentaarse ühiskontrolli töörühma, mis luuakse vastavalt määruse (EL) 2016/794 (7) artikli 51 lõikele 1; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub kõiki asjaosalisi üles täielikult kasutama kõiki esmase ja teisese õiguse võimalusi, et pakkuda Taanile taas Europoli täisliikmelisust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja Europolile. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.

(2)  ELT L 325, 11.12.2009, lk 12.

(3)  ELT L 42, 18.2.2017, lk 17.

(4)  ELT L 325, 11.12.2009, lk 6.

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0023.

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/345 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/345

---

P8_TA(2017)0137

Kontrollikoja liikme ametissenimetamine – Ildikó Gáll-Pelcz

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Ildikó Gáll-Pelcz kontrollikoja liikmeks (C8-0110/2017 – 2017/0802(NLE))

(Konsulteerimine)

(2018/C 298/49)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0110/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0110/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 121, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 121,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0166/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0166/2017),

| A. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi;

| B. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 12. aprilli 2017. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 12. aprilli 2017. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi;

| 1. | toetab nõukogu ettepanekut nimetada Ildikó Gáll-Pelcz kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/346 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/346

---

P8_TA(2017)0139

Struktuurireformi tugiprogramm ajavahemikuks 2017–2020 ***I

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus struktuurireformi tugiprogrammi kehtestamise kohta ajavahemikuks 2017–2020 ning määruste (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 muutmise kohta (COM(2015)0701 – C8-0373/2015 – 2015/0263(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 298/50)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0701), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0701),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 175 ja artikli 197 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0373/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 175 ja artikli 197 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0373/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. märtsi 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. märtsi 2016. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 7. aprilli 2016. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 7. aprilli 2016. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. veebruari 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. veebruari 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, eelarvekomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, kalanduskomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A8-0374/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, eelarvekomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, kalanduskomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A8-0374/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 177, 18.5.2016, lk 47.

(2)  ELT C 240, 1.7.2016, lk 49.

---

P8_TC1-COD(2015)0263

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega luuakse struktuurireformi tugiprogramm ajavahemikuks 2017–2020 ning muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/825) lõplikule kujule).

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/347 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/347

---

P8_TA(2017)0140

Euroopa kultuuripärandi aasta ***I

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa kultuuripärandi aasta kohta (COM(2016)0543 – C8-0352/2016– 2016/0259(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 298/51)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0543), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0543),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 167, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0352/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 167, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0352/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 12. oktoobri 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 12. oktoobri 2016. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. veebruari 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. veebruari 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A8-0340/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A8-0340/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 88, 21.3.2017, lk 7.

---

P8_TC1-COD(2016)0259

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/... Euroopa kultuuripärandiaasta (2018) kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus (EL) 2017/864) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISAVALDUS

Vastavalt otsuse artiklile 9 on Euroopa kultuuripärandiaasta (2018) rakendamise rahastamispakett 8 miljonit eurot. Euroopa kultuuripärandiaasta ettevalmistamise rahastamiseks eraldatakse 1 miljon eurot 2017. aasta eelarve vahenditest. 2018. aasta eelarves reserveeritakse Euroopa kultuuripärandiaasta jaoks 7 miljonit eurot ja see on nähtav eraldi eelarvereal. Sellest summast 3 miljonit eurot tuleb praegu programmis „Loov Euroopa“ ette nähtud vahenditest ning 4 miljonit eurot teiste olemasolevate vahendite prioriteetide muutmise teel olemasolevaid varusid kasutamata, ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide volitusi.

KOMISJONI AVALDUS

Komisjon võtab teadmiseks kaasseadusandjate kokkuleppe eraldada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu Euroopa kultuuripärandiaastat (2018) käsitleva otsuse artiklile 9 rahastamispakett suurusega 8 miljonit eurot. Komisjon tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 314 kohaselt on aastaeelarve kinnitamine eelarvepädevate institutsioonide õigus.

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/349 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/349

---

P8_TA(2017)0141

Liidu programm teatavate tegevuste toetamiseks finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas ***I

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 258/2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020 (COM(2016)0202 – C8-0145/2016 – 2016/0110(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 298/52)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0202), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0202),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0145/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0145/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. mai 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. mai 2016. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. märtsi 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. märtsi 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0291/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0291/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 303, 19.8.2016, lk 147.

---

P8_TC1-COD(2016)0110

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 258/2014, millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014–2020

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/827) lõplikule kujule).

---

| 23.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 298/350 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 298/350

---

P8_TA(2017)0142

Liidu programm, et suurendada tarbijate kaasamist poliitika kujundamisse finantsteenuste valdkonnas ***I

Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu programm teatavate tegevuste toetamiseks, et suurendada tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate kaasamist liidu poliitika kujundamisse finantsteenuste valdkonnas perioodiks 2017–2020 (COM(2016)0388 – C8-0220/2016 – 2016/0182(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 298/53)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0388), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0388),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 169 lõike 2 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0220/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 169 lõike 2 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0220/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. oktoobri 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. oktoobri 2016. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. märtsi 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. märtsi 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A8-0008/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A8-0008/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 34, 2.2.2017, lk 117.

---

P8_TC1-COD(2016)0182

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. aprillil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega luuakse liidu programm teatavate tegevuste toetamiseks, et suurendada tarbijate ja muude finantsteenuste lõppkasutajate kaasatust liidu poliitika kujundamisse finantsteenuste valdkonnas perioodiks 2017–2020

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/826) lõplikule kujule).

---