# Euroopa Liidu C 263/25.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 263 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik25. juuli 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 263

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik25. juuli 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2016-20171.-2. märtsi 2017. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 419, 7.12.2017 .
  13. märts 2017. aasta istung
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 430, 14.12.2017 .
  ISTUNGJÄRK 2017-201814.–16. märtsi 2017. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 430, 14.12.2017 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2016-20171.-2. märtsi 2017. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 419, 7.12.2017 .
  13. märts 2017. aasta istung
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 430, 14.12.2017 .
  ISTUNGJÄRK 2017-201814.–16. märtsi 2017. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 430, 14.12.2017 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 419, 7.12.2017 .

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 430, 14.12.2017 .

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 430, 14.12.2017 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Neljapäev, 2. märts 2017 |
| 2018/C 263/01 | Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsioon komisjoni kohustuste kohta vastastikuse viisavabaduse valdkonnas vastavalt määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 1 lõikele 4 (2016/2986(RSP)) | 2 |
| 2018/C 263/02 | Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsioon ELi võimaluste kohta parandada ravimite kättesaadavust (2016/2057(INI)) | 4 |
| 2018/C 263/03 | Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1295/2013 (millega luuakse programm Loov Euroopa (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ) rakendamise kohta (2015/2328(INI)) | 19 |
| 2018/C 263/04 | Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsioon nõukogu 14. aprilli 2014. aasta määruse (EL) nr 390/2014 (millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020 programm Kodanike Euroopa) rakendamise kohta (2015/2329(INI)) | 28 |
| 2018/C 263/05 | Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsioon ELi ühise kaubanduspoliitika ja vajaduse kohta tagada looduslike liikide säilimine (2016/2054(INI)) | 34 |
| | Teisipäev, 14. märts 2017 |
| 2018/C 263/06 | Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta resolutsioon hobuslaste vastutustundliku omamise ja hooldamise kohta (2016/2078(INI)) | 40 |
| 2018/C 263/07 | Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta resolutsioon naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus 2014.–2015. aastal (2016/2249(INI)) | 49 |
| 2018/C 263/08 | Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta resolutsioon nõukogu direktiivi 2004/113/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega) kohaldamise kohta (2016/2012(INI)) | 64 |
| 2018/C 263/09 | Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta resolutsioon ELi vahendite kohta soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks (2016/2144(INI)) | 72 |
| 2018/C 263/10 | Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta resolutsioon suurandmete mõju kohta põhiõigustele, sealhulgas eraelu puutumatusele, andmekaitsele, diskrimineerimiskeelule, turvalisusele ja õiguskaitsele (2016/2225(INI)) | 82 |
| 2018/C 263/11 | Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta resolutsioon farmiküülikute kaitse miinimumstandardite kohta (2016/2077(INI)) | 90 |
| | Kolmapäev, 15. märts 2017 |
| 2018/C 263/12 | Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta resolutsioon ELi kodanike liikumis- ja töötamisvabaduse takistuste kohta siseturul (2016/3042(RSP)) | 98 |
| 2018/C 263/13 | Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta resolutsioon komisjoni heakskiidu kohta Saksamaa maanteemaksu kehtestamise muudetud kavale (2017/2526(RSP)) | 103 |
| | Neljapäev, 16. märts 2017 |
| 2018/C 263/14 | Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon Zimbabwe, pastor Evan Mawarire juhtumi ja muude sõnavabaduse piiramise juhtumite kohta (2017/2608(RSP)) | 106 |
| 2018/C 263/15 | Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon Ukraina vangide kohta Venemaal ja olukorra kohta Krimmis (2017/2596(RSP)) | 109 |
| 2018/C 263/16 | Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon Filipiinide ja senaator Leila M. De Lima juhtumi kohta (2017/2597(RSP)) | 113 |
| 2018/C 263/17 | Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2017. aasta istungjärkudeks (2017/2598(RSP)) | 116 |
| 2018/C 263/18 | Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika põhiseadusliku, õigusliku ja institutsioonilise mõju ning Lissaboni lepingust tulenevate võimaluste kohta (2015/2343(INI)) | 125 |
| 2018/C 263/19 | Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon Euroopa Liidu integreeritud Arktika-poliitika kohta (2016/2228(INI)) | 136 |
| 2018/C 263/20 | Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon komisjoni 2016. aasta Montenegro aruande kohta (2016/2309(INI)) | 148 |
| 2018/C 263/21 | Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon e-demokraatia võimaluste ja probleemide kohta Euroopa Liidus (2016/2008(INI)) | 156 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Neljapäev, 2. märts 2017

2018/C 263/01

Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsioon komisjoni kohustuste kohta vastastikuse viisavabaduse valdkonnas vastavalt määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 1 lõikele 4 (2016/2986(RSP))

2

2018/C 263/02

Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsioon ELi võimaluste kohta parandada ravimite kättesaadavust (2016/2057(INI))

4

2018/C 263/03

Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1295/2013 (millega luuakse programm Loov Euroopa (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ) rakendamise kohta (2015/2328(INI))

19

2018/C 263/04

Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsioon nõukogu 14. aprilli 2014. aasta määruse (EL) nr 390/2014 (millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020 programm Kodanike Euroopa) rakendamise kohta (2015/2329(INI))

28

2018/C 263/05

Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsioon ELi ühise kaubanduspoliitika ja vajaduse kohta tagada looduslike liikide säilimine (2016/2054(INI))

34

Teisipäev, 14. märts 2017

2018/C 263/06

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta resolutsioon hobuslaste vastutustundliku omamise ja hooldamise kohta (2016/2078(INI))

40

2018/C 263/07

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta resolutsioon naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus 2014.–2015. aastal (2016/2249(INI))

49

2018/C 263/08

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta resolutsioon nõukogu direktiivi 2004/113/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega) kohaldamise kohta (2016/2012(INI))

64

2018/C 263/09

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta resolutsioon ELi vahendite kohta soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks (2016/2144(INI))

72

2018/C 263/10

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta resolutsioon suurandmete mõju kohta põhiõigustele, sealhulgas eraelu puutumatusele, andmekaitsele, diskrimineerimiskeelule, turvalisusele ja õiguskaitsele (2016/2225(INI))

82

2018/C 263/11

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta resolutsioon farmiküülikute kaitse miinimumstandardite kohta (2016/2077(INI))

90

Kolmapäev, 15. märts 2017

2018/C 263/12

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta resolutsioon ELi kodanike liikumis- ja töötamisvabaduse takistuste kohta siseturul (2016/3042(RSP))

98

2018/C 263/13

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta resolutsioon komisjoni heakskiidu kohta Saksamaa maanteemaksu kehtestamise muudetud kavale (2017/2526(RSP))

103

Neljapäev, 16. märts 2017

2018/C 263/14

Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon Zimbabwe, pastor Evan Mawarire juhtumi ja muude sõnavabaduse piiramise juhtumite kohta (2017/2608(RSP))

106

2018/C 263/15

Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon Ukraina vangide kohta Venemaal ja olukorra kohta Krimmis (2017/2596(RSP))

109

2018/C 263/16

Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon Filipiinide ja senaator Leila M. De Lima juhtumi kohta (2017/2597(RSP))

113

2018/C 263/17

Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2017. aasta istungjärkudeks (2017/2598(RSP))

116

2018/C 263/18

Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika põhiseadusliku, õigusliku ja institutsioonilise mõju ning Lissaboni lepingust tulenevate võimaluste kohta (2015/2343(INI))

125

2018/C 263/19

Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon Euroopa Liidu integreeritud Arktika-poliitika kohta (2016/2228(INI))

136

2018/C 263/20

Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon komisjoni 2016. aasta Montenegro aruande kohta (2016/2309(INI))

148

2018/C 263/21

Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon e-demokraatia võimaluste ja probleemide kohta Euroopa Liidus (2016/2008(INI))

156

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Neljapäev, 2. märts 2017 |
| 2018/C 263/22 | Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta otsus Marine Le Peni puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2016/2295(IMM)) | 163 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 2. märts 2017

2018/C 263/22

Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta otsus Marine Le Peni puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2016/2295(IMM))

163

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Neljapäev, 2. märts 2017 |
| 2018/C 263/23 | Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta (05748/2016– C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE)) | 165 |
| 2018/C 263/24 | Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (täiendavate normide kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) sõlmimise kohta (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE)) | 166 |
| 2018/C 263/25 | P8_TA(2017)0059Valitsustevahelisi energiakokkuleppeid ja mittesiduvaid vahendeid käsitlev teabevahetusmehhanism ***IEuroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid ja mittesiduvaid vahendeid käsitlev teabevahetusmehhanism ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 994/2012/EL (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))P8_TC1-COD(2016)0031Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. märtsil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/..., millega luuakse liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid ja mittesiduvaid leppeid käsitlev teabevahetusmehhanism ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 994/2012/EL | 167 |
| | Teisipäev, 14. märts 2017 |
| 2018/C 263/26 | P8_TA(2017)0066Elavhõbe ***IEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus elavhõbeda kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1102/2008 (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))P8_TC1-COD(2016)0023Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14 märtsil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/... elavhõbeda kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1102/2008 | 168 |
| 2018/C 263/27 | P8_TA(2017)0067Aktsionäride pikaajaline kaasamine ja ühingujuhtimise aruanne ***IEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2007/36/EÜ seoses aktsionäride pikaajalise kaasamise soodustamisega ja direktiivi 2013/34/EL seoses ühingujuhtimise aruande teatavate elementidega (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))P8_TC1-COD(2014)0121Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. märtsil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/..., millega muudetakse direktiivi 2007/36/EÜ seoses aktsionäride pikaajalise kaasamise soodustamisega | 170 |
| 2018/C 263/28 | P8_TA(2017)0068Relvade omandamise ja valduse kontroll ***IEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))P8_TC1-COD(2015)0269Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. märtsil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/..., millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta | 171 |
| 2018/C 263/29 | Euroopa Parlamendi 14. märtsil 2017. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta, direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid, ning direktiivi 2012/19/EL elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete (elektroonikaromude) kohta (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD)) | 174 |
| 2018/C 263/30 | Euroopa Parlamendi 14. märtsil 2017. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2008/98/EÜ jäätmete kohta (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)) | 189 |
| 2018/C 263/31 | Euroopa Parlamendi 14. märtsil 2017. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD)) | 300 |
| 2018/C 263/32 | Euroopa Parlamendi 14. märtsil 2017. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD)) | 322 |
| | Kolmapäev, 15. märts 2017 |
| 2018/C 263/33 | Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus) sõlmimise kohta (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE)) | 360 |
| 2018/C 263/34 | Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu rakendusotsus sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Taanis (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS)) | 361 |
| 2018/C 263/35 | Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Kreekas (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS)) | 362 |
| 2018/C 263/36 | Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD)) | 363 |
| 2018/C 263/37 | P8_TA(2017)0082Sagedusala 470–790 MHz kasutamine liidus ***IEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus sagedusala 470–790 MHz kasutamise kohta liidus (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))P8_TC1-COD(2016)0027Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. märtsil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/... 470–790 MHz sagedusala kasutamise kohta liidus | 364 |
| 2018/C 263/38 | Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta resolutsioon 2018. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (2016/2323(BUD)) | 365 |
| | Neljapäev, 16. märts 2017 |
| 2018/C 263/39 | P8_TA(2017)0090Konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide ja metallide importijate tarneahelaga seotud hoolsuskohustus ***IEuroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu süsteem konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla vastutustundlike importijate tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmist käsitleva enesesertifitseerimise jaoks (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))P8_TC1-COD(2014)0059Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. märtsil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus | 371 |
| 2018/C 263/40 | P8_TA(2017)0091Kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitlev liidu raamistik ***IEuroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))P8_TC1-COD(2015)0133Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. märtsil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/... kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 199/2008 (uuesti sõnastatud) | 373 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Neljapäev, 2. märts 2017

2018/C 263/23

Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta (05748/2016– C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE))

165

2018/C 263/24

Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (täiendavate normide kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) sõlmimise kohta (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE))

166

2018/C 263/25

P8_TA(2017)0059Valitsustevahelisi energiakokkuleppeid ja mittesiduvaid vahendeid käsitlev teabevahetusmehhanism ***IEuroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid ja mittesiduvaid vahendeid käsitlev teabevahetusmehhanism ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 994/2012/EL (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))P8_TC1-COD(2016)0031Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. märtsil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/..., millega luuakse liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid ja mittesiduvaid leppeid käsitlev teabevahetusmehhanism ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 994/2012/EL

167

Teisipäev, 14. märts 2017

2018/C 263/26

P8_TA(2017)0066Elavhõbe ***IEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus elavhõbeda kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1102/2008 (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))P8_TC1-COD(2016)0023Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14 märtsil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/... elavhõbeda kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1102/2008

168

2018/C 263/27

P8_TA(2017)0067Aktsionäride pikaajaline kaasamine ja ühingujuhtimise aruanne ***IEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2007/36/EÜ seoses aktsionäride pikaajalise kaasamise soodustamisega ja direktiivi 2013/34/EL seoses ühingujuhtimise aruande teatavate elementidega (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))P8_TC1-COD(2014)0121Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. märtsil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/..., millega muudetakse direktiivi 2007/36/EÜ seoses aktsionäride pikaajalise kaasamise soodustamisega

170

2018/C 263/28

P8_TA(2017)0068Relvade omandamise ja valduse kontroll ***IEuroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))P8_TC1-COD(2015)0269Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. märtsil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/..., millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta

171

2018/C 263/29

Euroopa Parlamendi 14. märtsil 2017. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta, direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid, ning direktiivi 2012/19/EL elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete (elektroonikaromude) kohta (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD))

174

2018/C 263/30

Euroopa Parlamendi 14. märtsil 2017. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2008/98/EÜ jäätmete kohta (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD))

189

2018/C 263/31

Euroopa Parlamendi 14. märtsil 2017. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD))

300

2018/C 263/32

Euroopa Parlamendi 14. märtsil 2017. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD))

322

Kolmapäev, 15. märts 2017

2018/C 263/33

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus) sõlmimise kohta (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE))

360

2018/C 263/34

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu rakendusotsus sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Taanis (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS))

361

2018/C 263/35

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Kreekas (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS))

362

2018/C 263/36

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD))

363

2018/C 263/37

P8_TA(2017)0082Sagedusala 470–790 MHz kasutamine liidus ***IEuroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus sagedusala 470–790 MHz kasutamise kohta liidus (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))P8_TC1-COD(2016)0027Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. märtsil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/... 470–790 MHz sagedusala kasutamise kohta liidus

364

2018/C 263/38

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta resolutsioon 2018. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (2016/2323(BUD))

365

Neljapäev, 16. märts 2017

2018/C 263/39

P8_TA(2017)0090Konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide ja metallide importijate tarneahelaga seotud hoolsuskohustus ***IEuroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu süsteem konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla vastutustundlike importijate tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmist käsitleva enesesertifitseerimise jaoks (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))P8_TC1-COD(2014)0059Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. märtsil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus

371

2018/C 263/40

P8_TA(2017)0091Kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitlev liidu raamistik ***IEuroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))P8_TC1-COD(2015)0133Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. märtsil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/... kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 199/2008 (uuesti sõnastatud)

373

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

25.7.2018

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2016-2017

1.-2. märtsi 2017. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 419, 7.12.2017.

13. märts 2017. aasta istung

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 430, 14.12.2017.

ISTUNGJÄRK 2017-2018

14.–16. märtsi 2017. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 430, 14.12.2017.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Neljapäev, 2. märts 2017

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/2

---

P8_TA(2017)0060

Kohustused vastastikuse viisavabaduse valdkonnas

Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsioon komisjoni kohustuste kohta vastastikuse viisavabaduse valdkonnas vastavalt määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 1 lõikele 4 (2016/2986(RSP))

(2018/C 263/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001 (1), eriti selle artikli 1 lõiget 4 (vastastikune mehhanism), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001 (1), eriti selle artikli 1 lõiget 4 (vastastikune mehhanism),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2016. aasta teatist „Ülevaade olukorrast ja võimalikud edasised sammud seoses vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmisega teatavates kolmandates riikides viisapoliitika valdkonnas“ (COM(2016)0221), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2016. aasta teatist „Ülevaade olukorrast ja võimalikud edasised sammud seoses vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmisega teatavates kolmandates riikides viisapoliitika valdkonnas“ (COM(2016)0221),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. juuli 2016. aasta teatist „Ülevaade olukorrast ja võimalikud edasised sammud seoses vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmisega teatavates kolmandates riikides viisapoliitika valdkonnas (12. aprilli teatise järelmeede)“ (COM(2016)0481), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. juuli 2016. aasta teatist „Ülevaade olukorrast ja võimalikud edasised sammud seoses vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmisega teatavates kolmandates riikides viisapoliitika valdkonnas (12. aprilli teatise järelmeede)“ (COM(2016)0481),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2016. aasta teatist „Ülevaade olukorrast ja võimalikud edasised sammud seoses vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmisega teatavates kolmandates riikides viisapoliitika valdkonnas (12. aprilli teatise järelmeede)“ (COM(2016)0816), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2016. aasta teatist „Ülevaade olukorrast ja võimalikud edasised sammud seoses vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmisega teatavates kolmandates riikides viisapoliitika valdkonnas (12. aprilli teatise järelmeede)“ (COM(2016)0816),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 17 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 80, 265 ja 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 17 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 80, 265 ja 290,

| — | võttes arvesse 14. detsembril 2016 Strasbourgis peetud arutelu kohustuste üle vastastikuse viisavabaduse valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. detsembril 2016 Strasbourgis peetud arutelu kohustuste üle vastastikuse viisavabaduse valdkonnas,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust komisjoni kohustuste kohta vastastikuse viisavabaduse valdkonnas vastavalt määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 1 lõikele 4 (O-000142/2016 – B8-1820/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust komisjoni kohustuste kohta vastastikuse viisavabaduse valdkonnas vastavalt määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 1 lõikele 4 (O-000142/2016 – B8-1820/2016),

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et vastastikuse viisavabaduse kriteerium on üks ELi viisapoliitika aluspõhimõtetest, mis lähtub printsiibist, et kolmandasse riiki reisivate ELi kodanike suhtes tuleb kohaldada samu tingimusi mis ELi reisivate kolmandate riikide kodanike suhtes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vastastikuse viisavabaduse kriteerium on üks ELi viisapoliitika aluspõhimõtetest, mis lähtub printsiibist, et kolmandasse riiki reisivate ELi kodanike suhtes tuleb kohaldada samu tingimusi mis ELi reisivate kolmandate riikide kodanike suhtes;

| B. | arvestades, et vastastikuse viisavabaduse mehhanismi eesmärk on saavutada selline vastastikune viisavabadus; arvestades, et ELi viisapoliitikaga välistatakse, et üksikud liikmesriigid kehtestavad viisanõude sellise kolmanda riigi kodanike suhtes, kes on loetletud määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisas (riigid, kelle kodanikud on lühiajalisel viibimisel viisanõudest vabastatud); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastastikuse viisavabaduse mehhanismi eesmärk on saavutada selline vastastikune viisavabadus; arvestades, et ELi viisapoliitikaga välistatakse, et üksikud liikmesriigid kehtestavad viisanõude sellise kolmanda riigi kodanike suhtes, kes on loetletud määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisas (riigid, kelle kodanikud on lühiajalisel viibimisel viisanõudest vabastatud);

| C. | arvestades, et vastastikkuse mehhanism vaadati 2013. aastal läbi ja parlament osales selles kaasseadusandjana, sest seda oli vaja kohandada jõustunud Lissaboni lepingu ja Euroopa Liidu Kohtu nende otsuste valguses, mis käsitlevad tuletatud õiguslikke aluseid, ning selleks, et „liit reageeriks solidaarse tegutsemisega, kui määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisas loetletud kolmas riik kohaldab vähemalt ühe liikmesriigi kodanike suhtes viisanõuet“ (määruse (EL) nr 1289/2013 põhjendus 1); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastastikkuse mehhanism vaadati 2013. aastal läbi ja parlament osales selles kaasseadusandjana, sest seda oli vaja kohandada jõustunud Lissaboni lepingu ja Euroopa Liidu Kohtu nende otsuste valguses, mis käsitlevad tuletatud õiguslikke aluseid, ning selleks, et „liit reageeriks solidaarse tegutsemisega, kui määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisas loetletud kolmas riik kohaldab vähemalt ühe liikmesriigi kodanike suhtes viisanõuet“ (määruse (EL) nr 1289/2013 põhjendus 1);

| D. | arvestades, et vastastikkuse mehhanismiga kehtestatakse menetlus vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmise puhul, millel on konkreetne ajakava ja meetmed vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmise lõpetamiseks; arvestades, et kõnealune mehhanismi aluseks olev loogika näeb ette järjest rangemate meetmete kehtestamise kõnealuse kolmanda riigi suhtes, sealhulgas lõppkokkuvõttes viisanõudest vabastamise peatamise kõigi asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes (vastastikkuse mehhanismi kohaldamise teine etapp); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vastastikkuse mehhanismiga kehtestatakse menetlus vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmise puhul, millel on konkreetne ajakava ja meetmed vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmise lõpetamiseks; arvestades, et kõnealune mehhanismi aluseks olev loogika näeb ette järjest rangemate meetmete kehtestamise kõnealuse kolmanda riigi suhtes, sealhulgas lõppkokkuvõttes viisanõudest vabastamise peatamise kõigi asjaomase kolmanda riigi kodanike suhtes (vastastikkuse mehhanismi kohaldamise teine etapp);

| E. | arvestades, et „selleks, et tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu asjakohane osalemine vastastikkuse põhimõtte kohaldamise teises etapis ning arvestades määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisas loetletud kolmanda riigi kõigi kodanike viisanõudest vabastuse peatamise poliitiliselt eriti tundlikku laadi ja selle horisontaalset mõju liikmesriikidele, Schengeni riikidele ja liidule endale, eelkõige nende välissuhetele ja Schengeni ala üldisele toimimisele, [anti komisjonile] õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte teatavate vastastikkuse põhimõtte elementide kohta“, sealhulgas viisanõudest vabastamise peatamine asjaomase kolmanda riigi kõigi kodanike suhtes; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et „selleks, et tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu asjakohane osalemine vastastikkuse põhimõtte kohaldamise teises etapis ning arvestades määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisas loetletud kolmanda riigi kõigi kodanike viisanõudest vabastuse peatamise poliitiliselt eriti tundlikku laadi ja selle horisontaalset mõju liikmesriikidele, Schengeni riikidele ja liidule endale, eelkõige nende välissuhetele ja Schengeni ala üldisele toimimisele, [anti komisjonile] õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte teatavate vastastikkuse põhimõtte elementide kohta“, sealhulgas viisanõudest vabastamise peatamine asjaomase kolmanda riigi kõigi kodanike suhtes;

| F. | arvestades, et „Euroopa Parlament või nõukogu võib delegeerimise tagasi võtta“ (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 lõike 2 punkt a); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et „Euroopa Parlament või nõukogu võib delegeerimise tagasi võtta“ (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 lõike 2 punkt a);

| G. | arvestades, et „delegeeritud õigusakt võib jõustuda alles pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole esitanud seadusandlikus aktis kehtestatud tähtaja jooksul sellele vastuväiteid“ (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 lõike 2 punkt b); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et „delegeeritud õigusakt võib jõustuda alles pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole esitanud seadusandlikus aktis kehtestatud tähtaja jooksul sellele vastuväiteid“ (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 lõike 2 punkt b);

| H. | arvestades, et komisjon vaidlustas vastastikkuse mehhanismi rakendamise teises etapis delegeeritud õigusakti valiku Euroopa Liidu Kohtus, ning arvestades, et kohus otsustas siiski, et seadusandja valik oli korrektne (kohtuasi C-88/14); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjon vaidlustas vastastikkuse mehhanismi rakendamise teises etapis delegeeritud õigusakti valiku Euroopa Liidu Kohtus, ning arvestades, et kohus otsustas siiski, et seadusandja valik oli korrektne (kohtuasi C-88/14);

| I. | arvestades, et nimetatud mehhanismiga omistatakse selgelt parlamendile ja nõukogule ning komisjonile vastastikkuse mehhanismi eri etappides kohustused ja vastutus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et nimetatud mehhanismiga omistatakse selgelt parlamendile ja nõukogule ning komisjonile vastastikkuse mehhanismi eri etappides kohustused ja vastutus;

| 1. | on seisukohal, et komisjon oli õiguslikult kohustatud võtma vastu delegeeritud õigusakti – millega peatatakse ajutiselt viisanõudest vabastus nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei ole kaotanud viisanõuet teatavate ELi liikmesriikide kodanike suhtes – 24 kuu jooksul pärast sellekohaste teadete avaldamise kuupäeva, mis lõppes 12. aprillil 2016; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 265 alusel komisjoni üles võtma vastu nõutav delegeeritud õigusakt hiljemalt kahe kuu jooksul pärast käesoleva resolutsiooni vastuvõtmist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT L 81, 21.3.2001, lk 1.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/4

---

P8_TA(2017)0061

ELi võimalused parandada ravimite kättesaadavust

Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsioon ELi võimaluste kohta parandada ravimite kättesaadavust (2016/2057(INI))

(2018/C 263/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb inimtervishoius kasutatavate ravimite hinnakujundust reguleerivate meetmete läbipaistvust ja nende hõlmamist riiklike tervisekindlustussüsteemidega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb inimtervishoius kasutatavate ravimite hinnakujundust reguleerivate meetmete läbipaistvust ja nende hõlmamist riiklike tervisekindlustussüsteemidega (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 168, milles sätestatakse, et kogu liidu poliitika ja meetmete kindlaksmääramisel ja rakendamisel tuleb tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 168, milles sätestatakse, et kogu liidu poliitika ja meetmete kindlaksmääramisel ja rakendamisel tuleb tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse;

| — | võttes arvesse komisjoni hinnangut õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames nõukogu määruse (EÜ) nr 953/2003 (teatavate võtmetähtsusega ravimite Euroopa Liidu turule kaubandusliku levitamise vältimise kohta) (SWD(2016)0125) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni hinnangut õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames nõukogu määruse (EÜ) nr 953/2003 (teatavate võtmetähtsusega ravimite Euroopa Liidu turule kaubandusliku levitamise vältimise kohta) (SWD(2016)0125) kohta,

| — | võttes arvesse direktiivi 2001/83/EÜ artiklis 81 sätestatud ravimite kohase ja jätkuva tarnimise kohustusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2001/83/EÜ artiklis 81 sätestatud ravimite kohase ja jätkuva tarnimise kohustusi,

| — | võttes arvesse komisjoni esialgset mõjuhinnangut (2) tervishoiutehnoloogia hindamise alase ELi koostöö tugevdamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni esialgset mõjuhinnangut (2) tervishoiutehnoloogia hindamise alase ELi koostöö tugevdamise kohta,

| — | võttes arvesse 29. oktoobri 2014. aasta tervishoiutehnoloogia hindamise võrgustiku strateegiat ELi koostöö kohta tervishoiutehnoloogia hindamise alal (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. oktoobri 2014. aasta tervishoiutehnoloogia hindamise võrgustiku strateegiat ELi koostöö kohta tervishoiutehnoloogia hindamise alal (3),

| — | võttes arvesse komisjoni farmaatsiavaldkonna sektoriuuringu lõplikku aruannet (SEC(2009)0952), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni farmaatsiavaldkonna sektoriuuringu lõplikku aruannet (SEC(2009)0952),

| — | võttes arvesse komisjoni 2013. aasta aruannet „Health inequalities in the EU – Final report of a consortium. Consortium lead: Sir Michael Marmot“ („Tervishoiualane ebavõrdsus ELis – konsortsiumi lõpparuanne. Konsortsiumi juht: Sir Michael Marmot“) (4), milles tunnistatakse, et tervishoiusüsteemid omavad vaesusohu vähendamisel olulist tähtsust või võivad aidata vaesust vähendada, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2013. aasta aruannet „Health inequalities in the EU – Final report of a consortium. Consortium lead: Sir Michael Marmot“ („Tervishoiualane ebavõrdsus ELis – konsortsiumi lõpparuanne. Konsortsiumi juht: Sir Michael Marmot“) (4), milles tunnistatakse, et tervishoiusüsteemid omavad vaesusohu vähendamisel olulist tähtsust või võivad aidata vaesust vähendada,

| — | võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2014. aasta järeldusi, mis käsitlevad innovatsiooni patsientide heaks (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2014. aasta järeldusi, mis käsitlevad innovatsiooni patsientide heaks (5),

| — | võttes arvesse tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 18. aprilli 2016. aasta mitteametliku kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 18. aprilli 2016. aasta mitteametliku kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni 6. aruannet farmaatsiavaldkonna patendikokkulepete järelevalve kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. aruannet farmaatsiavaldkonna patendikokkulepete järelevalve kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ohutud, uuenduslikud ja kättesaadavad ravimid: uus tulevikuvisioon farmaatsiasektori jaoks“ (COM(2008)0666), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ohutud, uuenduslikud ja kättesaadavad ravimid: uus tulevikuvisioon farmaatsiasektori jaoks“ (COM(2008)0666),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu ülemäära kõrgeid hindu käsitlevas kohtuasjas 27/76 14. veebruaril 1978. aastal tehtud otsuse punkte 249 ja 250, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu ülemäära kõrgeid hindu käsitlevas kohtuasjas 27/76 14. veebruaril 1978. aastal tehtud otsuse punkte 249 ja 250,

| — | võttes arvesse nõukogu 17. juuni 2016. aasta järeldusi, mis käsitlevad tasakaalu tugevdamist ELi ja selle liikmesriikide farmaatsiasüsteemides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. juuni 2016. aasta järeldusi, mis käsitlevad tasakaalu tugevdamist ELi ja selle liikmesriikide farmaatsiasüsteemides,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsust nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2119/98/EÜ (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsust nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2119/98/EÜ (6),

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri kõrgetasemelise eksperdirühma aruannet juurdepääsu kohta ravimitele – innovatsioon ja juurdepääs tervishoiutehnoloogiatele, mis avaldati 2016. aasta septembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri kõrgetasemelise eksperdirühma aruannet juurdepääsu kohta ravimitele – innovatsioon ja juurdepääs tervishoiutehnoloogiatele, mis avaldati 2016. aasta septembris,

| — | võttes arvesse nõukogu 10. mai 2006. aasta järeldusi ELi tervishoiusüsteemide ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta ning tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 6. aprill 2011. aasta ja 10. detsembri 2013. aasta järeldusi, milles käsitletakse aruteluprotsessi seoses kaasaegsete, reageerimisvõimeliste ja jätkusuutlike tervishoiusüsteemidega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. mai 2006. aasta järeldusi ELi tervishoiusüsteemide ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta ning tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 6. aprill 2011. aasta ja 10. detsembri 2013. aasta järeldusi, milles käsitletakse aruteluprotsessi seoses kaasaegsete, reageerimisvõimeliste ja jätkusuutlike tervishoiusüsteemidega,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Tulemuslike, kättesaadavate ja paindlike tervishoiusüsteemide kohta“ (COM(2014)0215), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Tulemuslike, kättesaadavate ja paindlike tervishoiusüsteemide kohta“ (COM(2014)0215),

| — | võttes arvesse oma majandus- ja teaduspoliitika osakonna 2015. aastal avaldatud uuringut, mis käsitleb ravimite terapeutilise lisaväärtuse ühtlustatud hindamist ELis (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma majandus- ja teaduspoliitika osakonna 2015. aastal avaldatud uuringut, mis käsitleb ravimite terapeutilise lisaväärtuse ühtlustatud hindamist ELis (7);

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) aruannet „WHO Expert Committee on the Selection of Essential Drugs, 17-21 October 1977 – WHO Technical Report Series, No. 615“ (WHO ekspertkomisjon hädavajalike ravimite valiku kohta, 17.–21. oktoober 1977 – WHO tehniliste aruannete seeria, nr 615), WHO sekretariaadi 7. detsembri 2001. aasta aruannet „WHO medicines strategy: Revised procedure for updating WHO’s Model List of Essential Drugs“ (WHO ravimistrateegia: WHO hädavajalike ravimite näidisloetelu ajakohastamise läbivaadatud kord) (EB109/8), WHO 2015. aasta märtsi aruannet „Access to new medicines in Europe“ (uute ravimite kättesaadavus Euroopas) ning WHO 28. juuni 2013. aasta aruannet „Priority Medicines for Europe and the World“ (esmatähtsad ravimid Euroopa ja maailma jaoks), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) aruannet „WHO Expert Committee on the Selection of Essential Drugs, 17-21 October 1977 – WHO Technical Report Series, No. 615“ (WHO ekspertkomisjon hädavajalike ravimite valiku kohta, 17.–21. oktoober 1977 – WHO tehniliste aruannete seeria, nr 615), WHO sekretariaadi 7. detsembri 2001. aasta aruannet „WHO medicines strategy: Revised procedure for updating WHO’s Model List of Essential Drugs“ (WHO ravimistrateegia: WHO hädavajalike ravimite näidisloetelu ajakohastamise läbivaadatud kord) (EB109/8), WHO 2015. aasta märtsi aruannet „Access to new medicines in Europe“ (uute ravimite kättesaadavus Euroopas) ning WHO 28. juuni 2013. aasta aruannet „Priority Medicines for Europe and the World“ (esmatähtsad ravimid Euroopa ja maailma jaoks),

| — | võttes arvesse määrust (EÜ) nr 141/2000 harva kasutatavate ravimite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määrust (EÜ) nr 141/2000 harva kasutatavate ravimite kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 35 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 6 punkti a Euroopa kodanike õiguse kohta tervise kaitsele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 35 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 6 punkti a Euroopa kodanike õiguse kohta tervise kaitsele,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 101 ja 102 konkurentsieeskirjade kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 101 ja 102 konkurentsieeskirjade kohta,

| — | võttes arvesse Doha deklaratsiooni intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu ja rahvatervise kohta (WTO/MIN (01/DEC/2) ja 1. septembri 2003. aasta Doha deklaratsiooni lõike 6 rakendamist (WTO/L/540), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Doha deklaratsiooni intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu ja rahvatervise kohta (WTO/MIN (01/DEC/2) ja 1. septembri 2003. aasta Doha deklaratsiooni lõike 6 rakendamist (WTO/L/540),

| — | võttes arvesse määrust (EÜ) nr 816/2006, milles käsitletakse rahvatervise probleemidega riikidesse eksportimiseks toodetavate farmaatsiatoodete patentide sundlitsentsimist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määrust (EÜ) nr 816/2006, milles käsitletakse rahvatervise probleemidega riikidesse eksportimiseks toodetavate farmaatsiatoodete patentide sundlitsentsimist;

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 10. aprillil 2014. aastal heaks kiidetud ühishanke kokkulepet (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 10. aprillil 2014. aastal heaks kiidetud ühishanke kokkulepet (8),

| — | võttes arvesse 1985. aasta Nairobi konverentsi ravimite mõistliku kasutamise teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1985. aasta Nairobi konverentsi ravimite mõistliku kasutamise teemal,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni poolt heaks kiidetud raportit määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta (A8-0035/2016) ning Euroopa Parlamendi poolt 10. märtsil 2016. aastal vastu võetud muudatusettepanekuid (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni poolt heaks kiidetud raportit määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta (A8-0035/2016) ning Euroopa Parlamendi poolt 10. märtsil 2016. aastal vastu võetud muudatusettepanekuid (9),

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2015. aasta resolutsiooni komisjoni 2016. aasta tööprogrammi kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2015. aasta resolutsiooni komisjoni 2016. aasta tööprogrammi kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 11. septembri 2012. aasta resolutsiooni kudede ja rakkude vabatahtliku ja tasuta annetamise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. septembri 2012. aasta resolutsiooni kudede ja rakkude vabatahtliku ja tasuta annetamise kohta (11),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning arengukomisjoni, õiguskomisjoni ja petitsioonikomisjoni arvamusi (A8-0040/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning arengukomisjoni, õiguskomisjoni ja petitsioonikomisjoni arvamusi (A8-0040/2017),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatakse kodanike põhiõigust tervishoiule ja ravile (12); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatakse kodanike põhiõigust tervishoiule ja ravile (12);

| B. | arvestades, et riiklikel tervishoiusüsteemidel on otsustav tähtsus tervishoiuteenuste üldise kättesaadavuse tagamisel, mis on Euroopa kodanike põhiõigus; arvestades, et tervishoiusüsteemid ELis seisavad silmitsi selliste probleemidega nagu rahvastiku vananemine, krooniliste haiguste esinemise suurenemine, uute tehnoloogiate väljatöötamise suur maksumus, suured ja suurenevad kulud ravimitele ning majanduskriisi mõju tervishoiukuludele; arvestades, et 2014. aastal moodustasid farmaatsiasektori kulud ELis 17,1 % tervishoiu kogukuludest ja 1,41 % sisemajanduse koguproduktist (SKP); arvestades, et need probleemid nõuavad Euroopa koostööd ja uusi poliitilisi meetmeid nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et riiklikel tervishoiusüsteemidel on otsustav tähtsus tervishoiuteenuste üldise kättesaadavuse tagamisel, mis on Euroopa kodanike põhiõigus; arvestades, et tervishoiusüsteemid ELis seisavad silmitsi selliste probleemidega nagu rahvastiku vananemine, krooniliste haiguste esinemise suurenemine, uute tehnoloogiate väljatöötamise suur maksumus, suured ja suurenevad kulud ravimitele ning majanduskriisi mõju tervishoiukuludele; arvestades, et 2014. aastal moodustasid farmaatsiasektori kulud ELis 17,1 % tervishoiu kogukuludest ja 1,41 % sisemajanduse koguproduktist (SKP); arvestades, et need probleemid nõuavad Euroopa koostööd ja uusi poliitilisi meetmeid nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil;

| C. | arvestades, et ravimid on pigem üks tervishoiu alustaladest, mitte üksnes kauplemisobjekt, ja arvestades, et ebapiisav juurdepääs hädavajalikele ravimitele ja uuenduslike ravimite kõrged hinnad kujutavad endast tõsist ohtu riiklike tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkusele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ravimid on pigem üks tervishoiu alustaladest, mitte üksnes kauplemisobjekt, ja arvestades, et ebapiisav juurdepääs hädavajalikele ravimitele ja uuenduslike ravimite kõrged hinnad kujutavad endast tõsist ohtu riiklike tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkusele;

| D. | arvestades, et patsientidel peaks olema juurdepääs enda valitud ja eelistatavatele tervishoiu- ja ravivõimalustele, sealhulgas täiendavatele ja alternatiivsetele ravimeetoditele ja ravimitele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et patsientidel peaks olema juurdepääs enda valitud ja eelistatavatele tervishoiu- ja ravivõimalustele, sealhulgas täiendavatele ja alternatiivsetele ravimeetoditele ja ravimitele;

| E. | arvestades, et patsientidele ravimitele juurdepääsu tagamine on üks ELi ja WHO keskseid eesmärke ning ÜRO säästva arengu 3. eesmärk; arvestades, et üldine juurdepääs ravimitele sõltub nende õigeaegsest kättesaadavusest ja taskukohasusest kõigile ilma geograafilise diskrimineerimiseta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et patsientidele ravimitele juurdepääsu tagamine on üks ELi ja WHO keskseid eesmärke ning ÜRO säästva arengu 3. eesmärk; arvestades, et üldine juurdepääs ravimitele sõltub nende õigeaegsest kättesaadavusest ja taskukohasusest kõigile ilma geograafilise diskrimineerimiseta;

| F. | arvestades, et konkurentsil on oluline osa ravimituru üldisel tasakaalustamisel ja see võib kärpida kulusid, vähendada ravimitele tehtavaid kulutusi ning parandada patsientide jaoks taskukohaste ravimite õigeaegset kättesaadavust, samas kui teadus- ja arendustegevuses järgitakse kõrgemaid kvaliteedistandardeid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et konkurentsil on oluline osa ravimituru üldisel tasakaalustamisel ja see võib kärpida kulusid, vähendada ravimitele tehtavaid kulutusi ning parandada patsientide jaoks taskukohaste ravimite õigeaegset kättesaadavust, samas kui teadus- ja arendustegevuses järgitakse kõrgemaid kvaliteedistandardeid;

| G. | arvestades, et geneeriliste ravimite turuletulek on oluline konkurentsi suurendamise mehhanism, mis vähendab hindu ja tagab tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkuse; arvestades, et geneeriliste ravimite turuletulekut ei tohiks edasi lükata ja konkurentsi ei tohiks moonutada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et geneeriliste ravimite turuletulek on oluline konkurentsi suurendamise mehhanism, mis vähendab hindu ja tagab tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkuse; arvestades, et geneeriliste ravimite turuletulekut ei tohiks edasi lükata ja konkurentsi ei tohiks moonutada;

| H. | arvestades, et valvas konkurentsiõiguse järelevalve toob tervele ja konkurentsivõimelisele ravimiturule kasu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et valvas konkurentsiõiguse järelevalve toob tervele ja konkurentsivõimelisele ravimiturule kasu;

| I. | arvestades, et uute ravimite hinnad on viimastel aastakümnetel nii palju tõusnud, et need on muutunud paljude Euroopa kodanike jaoks liiga kalliks ja ähvardavad tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et uute ravimite hinnad on viimastel aastakümnetel nii palju tõusnud, et need on muutunud paljude Euroopa kodanike jaoks liiga kalliks ja ähvardavad tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkust;

| J. | arvestades, et lisaks kõrgetele hindadele ja mittetaskukohasusele on ravimite kättesaadavusega seotud ka veel muud takistused, näiteks hädavajalike ja muude ravimite nappus, nõrk seos kliiniliste vajaduste ja uuringute vahel, juurdepääsu puudumine tervishoiule ja tervishoiutöötajatele, põhjendamatud haldusmenetlused, viivitused müügiloa andmise ja sellele järgneva hinnakujunduse ja hüvitamist käsitlevate otsuste vahel, toodete mittekättesaadavus, patendieeskirjad ja eelarvepiirangud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et lisaks kõrgetele hindadele ja mittetaskukohasusele on ravimite kättesaadavusega seotud ka veel muud takistused, näiteks hädavajalike ja muude ravimite nappus, nõrk seos kliiniliste vajaduste ja uuringute vahel, juurdepääsu puudumine tervishoiule ja tervishoiutöötajatele, põhjendamatud haldusmenetlused, viivitused müügiloa andmise ja sellele järgneva hinnakujunduse ja hüvitamist käsitlevate otsuste vahel, toodete mittekättesaadavus, patendieeskirjad ja eelarvepiirangud;

| K. | arvestades, et selliste haiguste nagu C-hepatiidiga on võimalik edukalt võidelda tänu varajasele diagnoosile koos uute ja vanade ravimitega, päästes nii miljoneid inimesi üle kogu ELi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et selliste haiguste nagu C-hepatiidiga on võimalik edukalt võidelda tänu varajasele diagnoosile koos uute ja vanade ravimitega, päästes nii miljoneid inimesi üle kogu ELi;

| L. | arvestades, et vähktõve diagnoosiga inimeste arv kasvab igal aastal ning vähktõve esinemissageduse suurenemine elanikkonna hulgas koos uute tehnoloogiliselt edasiarendatud vähktõve ravimitega on põhjustanud olukorra, kus vähktõve ravimise kogukulud on tõusuteel, mis seab tervishoiueelarvele enneolematuid nõudmisi ja muudab ravi paljudele vähihaigetele hinna tõttu kättesaamatuks, suurendades ohtu, et ravimi taskukohasus või hinnakujundus saab patsiendi vähiravis otsustavaks teguriks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vähktõve diagnoosiga inimeste arv kasvab igal aastal ning vähktõve esinemissageduse suurenemine elanikkonna hulgas koos uute tehnoloogiliselt edasiarendatud vähktõve ravimitega on põhjustanud olukorra, kus vähktõve ravimise kogukulud on tõusuteel, mis seab tervishoiueelarvele enneolematuid nõudmisi ja muudab ravi paljudele vähihaigetele hinna tõttu kättesaamatuks, suurendades ohtu, et ravimi taskukohasus või hinnakujundus saab patsiendi vähiravis otsustavaks teguriks;

| M. | arvestades, et uudseid ravimeid käsitlev määrus (EÜ) nr 1394/2007 kehtestati selleks, et edendada selles valdkonnas uuendustegevust kogu ELis, tagades samal ajal ohutuse, kuid ainult kaheksa uudset ravimeetodit on heaks kiidetud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et uudseid ravimeid käsitlev määrus (EÜ) nr 1394/2007 kehtestati selleks, et edendada selles valdkonnas uuendustegevust kogu ELis, tagades samal ajal ohutuse, kuid ainult kaheksa uudset ravimeetodit on heaks kiidetud;

| N. | arvestades, et EL on pidanud võtma kasutusele stiimulid, et edendada teadusuuringuid sellistes valdkondades nagu haruldased haigused ja lastehaigused; arvestades, et harva kasutatavate ravimite määrus on andnud olulise raamistiku harva kasutatavaid ravimeid käsitlevate teadusuuringute edendamisse, et oluliselt parandada haruldaste haiguste ravi, mille jaoks varem puudusid alternatiivid, kuid arvestades, et rakendamisega on siiski probleeme; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EL on pidanud võtma kasutusele stiimulid, et edendada teadusuuringuid sellistes valdkondades nagu haruldased haigused ja lastehaigused; arvestades, et harva kasutatavate ravimite määrus on andnud olulise raamistiku harva kasutatavaid ravimeid käsitlevate teadusuuringute edendamisse, et oluliselt parandada haruldaste haiguste ravi, mille jaoks varem puudusid alternatiivid, kuid arvestades, et rakendamisega on siiski probleeme;

| O. | arvestades, et lõhe antimikroobsete toimeainete suhtes esineva resistentsuse suurenemise ja uute antimikroobsete toimeainete väljatöötamise vahel laieneb, ja arvestades, et ravimiresistentsed haigused võivad põhjustada maailmas aastani 2050 igal aastal 10 miljonit surmajuhtumit; arvestades, et hinnanguliselt sureb ELis igal aastal resistentsetest bakteritest põhjustatud nakkuste tõttu vähemalt 25 000 inimest ning see läheb aastas maksma 1,5 miljardit eurot, samas kui viimase 40 aasta jooksul on välja töötatud ainult üks uus antibiootikumide klass; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et lõhe antimikroobsete toimeainete suhtes esineva resistentsuse suurenemise ja uute antimikroobsete toimeainete väljatöötamise vahel laieneb, ja arvestades, et ravimiresistentsed haigused võivad põhjustada maailmas aastani 2050 igal aastal 10 miljonit surmajuhtumit; arvestades, et hinnanguliselt sureb ELis igal aastal resistentsetest bakteritest põhjustatud nakkuste tõttu vähemalt 25 000 inimest ning see läheb aastas maksma 1,5 miljardit eurot, samas kui viimase 40 aasta jooksul on välja töötatud ainult üks uus antibiootikumide klass;

| P. | arvestades, et viimastel aastakümnetel on saavutatud märkimisväärset edu varem ravimatute haiguste ravimisel, mille ühe näitena võiks tuua selle, et ELis ei sure praegu enam patsiente HIV/AIDSi; arvestades, et on siiski palju haigusi, millele ei ole optimaalset ravi (sealhulgas vähktõbi, mis tapab ELis peaaegu 1,3 miljonit inimest aastas); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et viimastel aastakümnetel on saavutatud märkimisväärset edu varem ravimatute haiguste ravimisel, mille ühe näitena võiks tuua selle, et ELis ei sure praegu enam patsiente HIV/AIDSi; arvestades, et on siiski palju haigusi, millele ei ole optimaalset ravi (sealhulgas vähktõbi, mis tapab ELis peaaegu 1,3 miljonit inimest aastas);

| Q. | arvestades, et juurdepääs taskukohastele ja sobivatele diagnostilistele analüüsidele ja vaktsiinidele on juurdepääsul ohututele, tõhusatele ja taskukohastele ravimitele kriitilise tähtsusega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et juurdepääs taskukohastele ja sobivatele diagnostilistele analüüsidele ja vaktsiinidele on juurdepääsul ohututele, tõhusatele ja taskukohastele ravimitele kriitilise tähtsusega;

| R. | arvestades, et uudsetes ravimeetodites kasutatavate ravimite abil on võimalik kujundada ümber paljude haiguste ravi, eelkõige haiguste puhul, kus tavapärased lähenemised on ebapiisavad, ning arvestades, et ainult mõnele uudsetes ravimeetodites kasutatavale ravimile on seni luba antud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et uudsetes ravimeetodites kasutatavate ravimite abil on võimalik kujundada ümber paljude haiguste ravi, eelkõige haiguste puhul, kus tavapärased lähenemised on ebapiisavad, ning arvestades, et ainult mõnele uudsetes ravimeetodites kasutatavale ravimile on seni luba antud;

| S. | arvestades, et teatud hädavajalikud ravimid ei ole paljudes liikmesriikides kättesaadavad, mis võib tuua kaasa probleeme patsientide ravimisel; arvestades, et ravimite nappus võib tekkida kas ebaseaduslike äristrateegiate tõttu, näiteks patendikaitse ärakasutamine ravimitööstuses, või poliitiliste, tootmis- või turustusprobleemide või paralleelkaubanduse tõttu; arvestades, et direktiivi 2001/83/EÜ artiklis 81 on sätestatud meetmed ravimite nappuse ärahoidmiseks nn avaliku teenindamise kohustusega, mis kohustab tootjaid ja turustajaid tagama tarned riikide turgudele; arvestades, et paljudel juhtudel ei kohaldata avaliku teenindamise kohustust tarnijaid varustavatele tootjatele, nagu on märgitud komisjoni tellitud uurimuses; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et teatud hädavajalikud ravimid ei ole paljudes liikmesriikides kättesaadavad, mis võib tuua kaasa probleeme patsientide ravimisel; arvestades, et ravimite nappus võib tekkida kas ebaseaduslike äristrateegiate tõttu, näiteks patendikaitse ärakasutamine ravimitööstuses, või poliitiliste, tootmis- või turustusprobleemide või paralleelkaubanduse tõttu; arvestades, et direktiivi 2001/83/EÜ artiklis 81 on sätestatud meetmed ravimite nappuse ärahoidmiseks nn avaliku teenindamise kohustusega, mis kohustab tootjaid ja turustajaid tagama tarned riikide turgudele; arvestades, et paljudel juhtudel ei kohaldata avaliku teenindamise kohustust tarnijaid varustavatele tootjatele, nagu on märgitud komisjoni tellitud uurimuses;

| T. | arvestades, et stabiilne ja prognoositav intellektuaalomandiga seotud ja reguleeriv raamistik, samuti selle nõuetekohane ja õigeaegne rakendamine on olulise tähtsusega, et luua innovatsioonisõbralik keskkond, mis toetab patsientide juurdepääsu uuenduslikele ja tõhusatele raviviisidele; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et stabiilne ja prognoositav intellektuaalomandiga seotud ja reguleeriv raamistik, samuti selle nõuetekohane ja õigeaegne rakendamine on olulise tähtsusega, et luua innovatsioonisõbralik keskkond, mis toetab patsientide juurdepääsu uuenduslikele ja tõhusatele raviviisidele;

| U. | arvestades, et intellektuaalomandi eesmärk on tuua kasu ühiskonnale ja edendada innovatsiooni, ning arvestades, et selle kuri- või väärkasutamise pärast tuntakse muret; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et intellektuaalomandi eesmärk on tuua kasu ühiskonnale ja edendada innovatsiooni, ning arvestades, et selle kuri- või väärkasutamise pärast tuntakse muret;

| V. | arvestades, et patentide paindlikkus, näiteks sundlitsentsimine, on tagatud WTO intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga (TRIPS-leping) alates 1995. aastast; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et patentide paindlikkus, näiteks sundlitsentsimine, on tagatud WTO intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga (TRIPS-leping) alates 1995. aastast;

| W. | arvestades, et Euroopa Ravimiameti (EMA) katseprojekt, mis käivitati 2014. aastal ja mida tuntakse nn paindliku lubade andmise katseprojektina, mis puudutab ravi peamiselt valdkondades, kus on suur rahuldamata ravivajadus, on tekitanud tuliseid arutelusid kasulikkuse ja ohtlikkuse vahekorra üle juhul, kui juurdepääs innovatiivsetele ravimitele võimaldatakse varem, aga vähemate kliiniliste andmete põhjal; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Euroopa Ravimiameti (EMA) katseprojekt, mis käivitati 2014. aastal ja mida tuntakse nn paindliku lubade andmise katseprojektina, mis puudutab ravi peamiselt valdkondades, kus on suur rahuldamata ravivajadus, on tekitanud tuliseid arutelusid kasulikkuse ja ohtlikkuse vahekorra üle juhul, kui juurdepääs innovatiivsetele ravimitele võimaldatakse varem, aga vähemate kliiniliste andmete põhjal;

| X. | arvestades, et intellektuaalomandi kaitse on ravimite kättesaadavuse seisukohast oluline, ning arvestades, et on vaja leida mehhanismid, mis aitaksid võidelda võltsitud ravimite probleemiga; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et intellektuaalomandi kaitse on ravimite kättesaadavuse seisukohast oluline, ning arvestades, et on vaja leida mehhanismid, mis aitaksid võidelda võltsitud ravimite probleemiga;

| Y. | arvestades, et mitu aastat tagasi otsustati kõrgetasemelisel arutelul, kuhu olid kogunenud peamised tervishoiuvaldkonna otsustajad ja sidusrühmad (nn G10 aastatel 2001–2002, millele järgnes ravimifoorum aastatel 2005–2008), et töötatakse välja ühine strateegiline nägemus ning astutakse konkreetseid samme, et aidata suurendada ravimisektori konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et mitu aastat tagasi otsustati kõrgetasemelisel arutelul, kuhu olid kogunenud peamised tervishoiuvaldkonna otsustajad ja sidusrühmad (nn G10 aastatel 2001–2002, millele järgnes ravimifoorum aastatel 2005–2008), et töötatakse välja ühine strateegiline nägemus ning astutakse konkreetseid samme, et aidata suurendada ravimisektori konkurentsivõimet;

| Z. | arvestades, et vaid umbes 3 % tervishoiu eelarvest suunatakse meetmetele, mille eesmärk on ennetus ja rahvatervise edendamine; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et vaid umbes 3 % tervishoiu eelarvest suunatakse meetmetele, mille eesmärk on ennetus ja rahvatervise edendamine;

| AA. | arvestades, et ravimite hinnakujundus ja hüvitamine on liikmesriikide pädevuses ja reguleeritud liikmesriigi tasandil; arvestades, et ELis on kehtestatud õigusaktid intellektuaalomandi, kliiniliste uuringute, müügiloa, hinnakujunduse läbipaistvuse, ravimiohutuse järelevalve ja konkurentsi kohta; arvestades, et kasvavad kulutused ravimisektoris, samuti täheldatud asümmeetria ravimitootjate ja liikmesriikide vahelises läbirääkimissuutlikkuses ja teabes hinnakujunduse kohta nõuab edasist Euroopa koostööd ja uusi poliitilisi meetmeid nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil; arvestades, et ravimite hinna suhtes lepitakse tavaliselt kokku ravimitööstuse ja liikmesriikide kahepoolsetel ja konfidentsiaalsetel läbirääkimistel; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et ravimite hinnakujundus ja hüvitamine on liikmesriikide pädevuses ja reguleeritud liikmesriigi tasandil; arvestades, et ELis on kehtestatud õigusaktid intellektuaalomandi, kliiniliste uuringute, müügiloa, hinnakujunduse läbipaistvuse, ravimiohutuse järelevalve ja konkurentsi kohta; arvestades, et kasvavad kulutused ravimisektoris, samuti täheldatud asümmeetria ravimitootjate ja liikmesriikide vahelises läbirääkimissuutlikkuses ja teabes hinnakujunduse kohta nõuab edasist Euroopa koostööd ja uusi poliitilisi meetmeid nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil; arvestades, et ravimite hinna suhtes lepitakse tavaliselt kokku ravimitööstuse ja liikmesriikide kahepoolsetel ja konfidentsiaalsetel läbirääkimistel;

| AB. | arvestades, et enamikul liikmesriikidel on oma tervishoiutehnoloogia hindamise ametid ja igaühel neist on oma kriteeriumid; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et enamikul liikmesriikidel on oma tervishoiutehnoloogia hindamise ametid ja igaühel neist on oma kriteeriumid;

| AC. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 kohaselt võivad Euroopa Parlament ja nõukogu võtta üldsuse turvalisuse huvides meetmeid, kehtestades ravimitele kõrged kvaliteedi- ja ohutusnõuded, ning arvestes, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõike 3 kohaselt võetakse tervishoidu käsitlevates ettepanekutes aluseks kaitstuse kõrge tase; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 kohaselt võivad Euroopa Parlament ja nõukogu võtta üldsuse turvalisuse huvides meetmeid, kehtestades ravimitele kõrged kvaliteedi- ja ohutusnõuded, ning arvestes, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõike 3 kohaselt võetakse tervishoidu käsitlevates ettepanekutes aluseks kaitstuse kõrge tase;

Ravimiturg

| 1. | jagab muret, mida väljendas nõukogu oma 2016. aasta järeldustes, mis käsitlevad tasakaalu tugevdamist ELi ja selle liikmesriikide farmaatsiasüsteemides; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab tervitatavaks nõukogu 17. juuni 2016. aasta järeldusi, milles kutsuti komisjoni üles viima läbi tõenditel põhinevat analüüsi intellektuaalomandi üldise mõju kohta innovatsioonile ning ravimite kättesaadavusele, samuti tarnepuudujääkidele ning viivitusega toimuvale turuleviimisele või turule viimata jätmisele, |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et õigus tervishoiule on inimõigus, mida tunnustatakse nii inimõiguste ülddeklaratsioonis kui ka majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelises paktis, ning et see õigus on kehtib kõikidele liikmesriikidele, kuna nad on ratifitseerinud rahvusvahelised inimõiguste kokkulepped, millega tunnustatakse õigust tervisele; rõhutab, et selle õiguse tagamiseks on vajalik muude tegurite hulgas kindlustada ka ravimite kättesaadavus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunnustab selliste kodanikualgatuste väärtust nagu Euroopa patsientide õiguste harta, mis põhineb Euroopa Liidu põhiõiguste hartal, ja Euroopa patsientide õiguste päev, mida tähistatakse liikmesriikides iga aasta 18. aprillil nii kohalikul kui ka liikmesriigi tasandil; palub komisjonil institutsionaliseerida Euroopa patsientide õiguste päev ELi tasandil; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde Itaalia eesistumise ajal 22. ja 23. septembril 2014. aastal Milanos toimunud tervishoiuministrite nõukogu mitteametlikul kohtumisel tehtud järeldusi ja seda, et paljud liikmesriigid väljendasid üksmeelt ühiste jõupingutuste vajaduse järele, et vahetada häid tavasid ja võimaldada patsientidele ravimite kiiremat kättesaadavust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et vajalik on kõigi ELi poliitikavaldkondade (üldine rahvatervis, areng, teadus ja kaubandus) sidusus, ning rõhutab seepärast, et ravimite kättesaadavuse küsimust arengumaades tuleb käsitleda laiemas kontekstis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, kui oluline on nii avaliku kui ka erasektori teadus- ja arendustegevus uute raviviiside avastamisel; rõhutab, et teadusuuringute prioriteetides tuleb keskenduda patsientide tervisega seotud vajadustele, tunnistades samas ravimiettevõtete huvi saada oma investeeringutelt kasumit; rõhutab, et reguleeriv raamistik peab soodustama parima tulemuse saavutamist patsientide jaoks ja avalikes huvides; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et teadus- ja arendustegevuse jaoks kasutatavad avaliku sektori vahendid ei kajastu hinnakujunduses, sest puudub avaliku sektori vahendite jälgitavus patenteerimis- ja litsentsimistingimustes, mis takistab avaliku sektori investeeringute õiglast tasuvust avalikkuse jaoks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kannustab teadus- ja arendustegevuse kulude suuremale läbipaistvusele, sealhulgas selle näitamisele, kui suur osa uuringutest ja ravimite turustamisest on rahastatud avalikest vahenditest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toonitab Euroopa teadusuuringute projektide ja VKEde rolli ravimitele juurdepääsu parandamisel ELi tasandil; rõhutab programmi „Horisont 2020“ rolli sellega seoses; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, et ELi ravimitööstus on üks konkurentsivõimelisemaid tööstusharusid liidus; rõhutab, et innovatsiooni kõrge kvaliteedi säilitamine on patsientide vajaduste rahuldamisel ja konkurentsivõime parandamisel keskse tähtsusega; rõhutab, et tervishoiuteenuste kulusid tuleks pidada avaliku sektori investeeringuteks ning et kvaliteetsed ravimid suudavad parandada rahvatervist ja anda patsientidele pikema ja tervemalt elatud elu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et Euroopa Liidus, mis kannatab deindustrialiseerimise all, on ravimisektor endiselt oluline tööstuslik sammas ja töökohtade loomise liikumapanev jõud; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on arvamusel, et Euroopa kodanike Euroopa Parlamendile esitatud petitsioonides avaldatud arvamused on märkimisväärse tähtsusega ja liidu seadusandjad peavad neid pidama esmatähtsaks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et patsientide organisatsioonid tuleks kaasata paremini era- ja avaliku sektori kliiniliste teadusuuringute strateegiate koostamisse, tagamaks, et need tõesti vastavad Euroopa patsientide rahuldamata vajadustele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et kui ravivajadus on rahuldamata, on kiire juurdepääs uutele uuenduslikele ravimitele just patsiendi huvides; rõhutab samas, et kiirendatud müügiloa andmise kord ei peaks muutuma reegliks, vaid seda tuleks kasutada ainult rahuldamata suure ravivajaduse juhtudel ja see ei tohi toimuda ärilistel kaalutlustel; tuletab meelde, et uute ravimite kvaliteedi, tõhususe ja ohutuse hindamiseks on vaja stabiilseid kliinilisi uuringuid ja põhjalikku ravimiohutuse järelevalvet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib murega, et 5 % kõikidest haiglaravi juhtudest on tingitud ravimite kõrvaltoimest ning ravimite kõrvaltoime on surma põhjustest haiglates viiendal kohal; |
| --- | --- |

16.

| 17. | juhib tähelepanu 14. novembril 2001. aastal Dohas vastu võetud deklaratsioonile TRIPS-lepingu ja rahvatervise kohta, milles öeldakse, et TRIPS-lepingut tuleks kohaldada ja tõlgendada rahvatervisele soodsal viisil, toetades nii olemasolevate ravimite kättesaadavust kui ka uute ravimite väljatöötamist; võtab sellega seoses teadmiseks WTO TRIPSi nõukogu 6. novembri 2015. aasta otsuse pikendada vähim arenenud riikides ravimite patendivabastuse kehtivusaega kuni 2033. aasta jaanuarini; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et arengumaades on hädavajalik suurendada kohalikku suutlikkust farmakoloogiliste teadusuuringute valdkonnas, et kaotada ravimite tootearenduse avaliku ja erasektori partnerluse ning avatud teadus- ja tootmiskeskuste loomise abil lõhe teadusuuringute ja ravimite tootmise vahel; |
| --- | --- |

18.

Konkurents

| 19. | mõistab hukka asjaolu, et vaidlustamisjuhtude eesmärk on lükata edasi geneeriliste ravimite turulepääsu; märgib, et vastavalt lõpparuandes komisjoni ravimisektori uuringu kohta on kohtuvaidluste arv ajavahemikul 2000–2007 neljakordistunud, et ligikaudu 60 % juhtudel oli tegemist teise põlvkonna patentidega ja nende lahendamine võttis keskmiselt aega kaks aastat; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et parem õigusloome suurendab konkurentsivõimet; märgib ühtlasi monopolidevastase võitluse vahendite tähtsust ja tõhusust konkurentsivastase käitumise puhul, nagu patendisüsteemi ja ravimi müügilubade süsteemi kuritarvitamine või väärkasutamine, mis on vastuolus ELi toimimise lepingu artiklitega 101 ja/või 102; |
| --- | --- |

20.

| 21. | märgib, et sarnased bioloogilised ravimid võimaldavad suuremat konkurentsi, alandavad hindu ja annavad tervishoiusüsteemidele kokkuhoidu, aidates seega parandada patsientide juurdepääsu ravimitele; rõhutab, et sarnaste bioloogiliste ravimite lisaväärtust ja majanduslikku mõju tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkusele tuleks analüüsida, nende turuletoomist ei tohiks edasi lükata ja vajaduse korral tuleks uurida nende turuletoomist toetavaid meetmeid; |
| --- | --- |

21.

| 22. | juhib tähelepanu sellele, et ravimite väärtuspõhist hinnakujundust võidakse ära kasutada kasumit suurendava majandusstrateegia huvides, mis toob kaasa kuludega ebaproportsionaalsete hindade kehtestamise, see on aga vastuolus sotsiaalse heaolu optimaalse jaotusega; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tunnistab, et ravimite ettenähtust erinev kasutamine võib patsientidele kasu tuua, kui tunnustatud alternatiivid puuduvad; märgib murega, et patsiente varitseb üha suurem oht, kuna puudub kindel tõendusbaas, mis tõendaks ettenähtust erineva kasutamise ohutust ja tõhusust, samuti teadva nõusoleku puudumine ja suurenenud raskused kahjuliku mõju jälgimisel; rõhutab, et teatavad elanikkonnarühmad, nagu lapsed ja eakad inimesed, on selliste tavade ees eriti kaitsetud; |
| --- | --- |

23.

Hinnakujundus ja läbipaistvus

| 24. | juhib tähelepanu asjaolule, et patsiendid on juurdepääsul ravimitele kõige nõrgem lüli ning raskused ravimitele juurdepääsul ei tohiks neile tuua kahjulikke tagajärgi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et enamik liikmesriikide ja piirkondlikke tervishoiutehnoloogia hindamise asutusi kasutab juba uute ravimite hindamisel mitmeid kliinilise, majandusliku ja sotsiaalse kasulikkuse kriteeriume, mis toetavad nende otsuseid hinnakujunduse ja hüvitamise kohta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et oluline on hinnata uute ravimite tõenditel põhinevat tegelikku terapeutilist lisaväärtust parima olemasoleva alternatiiviga võrreldes; |
| --- | --- |

26.

| 27. | märgib murega, et andmed, mis toetavad uuenduslike ravimite lisaväärtuse hindamist, on sageli piiratud ega ole piisavalt veenvad, et toetada kindlaid hinnakujundusotsuseid; |
| --- | --- |

27.

| 28. | toonitab, et tervishoiutehnoloogia hindamine peab olema oluline ja tõhus vahend, et parandada ravimite kättesaadavust, aidata kaasa riikide tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkusele, võimaldada luua stiimuleid innovatsiooniks ja tagada patsientidele kõrge lisaväärtusega ravi; märgib lisaks, et ühise tervishoiutehnoloogia hindamise kehtestamine ELi tasandil aitaks vältida hindamissüsteemide killustumist, töö dubleerimist ja ressursside vale jaotamist ELis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | juhib tähelepanu sellele, et ohutu patsiendikeskse tervishoiupoliitika väljatöötamiseks ja tervishoiutehnoloogia võimalikult tõhusaks muutmiseks peaks selle tehnoloogia hindamine olema valdkondadevaheline protsess, milles koondatakse meditsiiniline, sotsiaalne, majanduslik ja eetiline teave tehnoloogia kasutamise kohta, rakendades kõrgeid standardeid ning tehes seda kõike süstemaatilisel, sõltumatul, objektiivsel, korrataval ja läbipaistval viisil; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on seisukohal, et ravimi hind peaks hõlmama selle väljatöötamise ja tootmise kulusid ning vastama selle konkreetse riigi majanduslikule olukorrale, kus seda turustatakse, ning olema vastavuses ravimiga patsientidele antava lisaväärtusega, tagades samas patsientide juurdepääsu, jätkusuutliku tervishoiu ja hüvituse innovatsiooni eest; |
| --- | --- |

30.

| 31. | juhib tähelepanu sellele, et isegi kui uus ravim on kõrge lisaväärtusega, ei tohiks hind olla nii kõrge, et selle jätkusuutlik kättesaadavus ELis oleks takistatud; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on veendunud, et ravimite hinna ja hüvitamiskorra kindlaksmääramisel tuleb võtta arvesse ravimi tegelikku ravialast lisaväärtust, sotsiaalset mõju, kulutasuvust, mõju eelarvele ja tõhusust riigi tervishoiusüsteemi seisukohast vaadatuna; |
| --- | --- |

32.

| 33. | märgib murega, et väikese ja väiksema sissetulekuga riikide nõrgema läbirääkimispositsiooni tõttu on ravimid sellistes liikmesriikides suhteliselt vähem taskukohased, eelkõige onkoloogia valdkonnas; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et rahvusvaheliste võrdlushindade kontekstis puudub hinnakirjahindade ja tegelike hindade vahel läbipaistvus ning see põhjustab tööstuse ja riiklike tervishoiusüsteemide vahelistes läbirääkimistes teabe asümmeetrilisust; |
| --- | --- |

33.

| 34. | juhib tähelepanu sellele, et direktiivi 89/105/EMÜ („läbipaistvusdirektiiv“) ei ole muudetud 20 aastat ja vahepealsel ajal on toimunud olulised muutused ELi ravimisüsteemis; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab sellega seoses vajadust sõltumatute andmekogumis- ja analüüsiprotsesside ning läbipaistvuse järele; |
| --- | --- |

35.

| 36. | märgib, et projekt EURIPID vajab liikmesriikide poolt suuremat läbipaistvust tegelike hindade osas, mida nad on maksnud; |
| --- | --- |

36.

| 37. | usub, et haiguste ennetamises on vaja strateegilist läbimurret, kuna see valdkond on ravimite kasutamise vähendamisel ja ühtlasi inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse tagamisel peamise tähtsusega; kutsub ELi ja liikmesriike üles tõhustama toiduainete säästvat tootmist toetavaid õigusakte ning tegema vajalikke algatusi tervislike ja ohutute harjumuste, nt tervisliku toitumise soodustamiseks; |
| --- | --- |

37.

ELi pädevus ja koostöö

| 38. | tuletab meelde, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 168 tuleb kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab läbipaistvuse parandamise ja vabatahtliku koostöö suurendamise tähtsust liikmesriikide vahel ravimite hinnakujunduse ja hüvitamise valdkonnas, et tagada tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkus ja säilitada Euroopa kodanike juurdepääsuõigused kvaliteetsetele tervishoiuteenustele; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tuletab meelde, et läbipaistvus kõigis ELi ja liikmesriikide institutsioonides ja asutustes on demokraatia toimimise seisukohast otsustava tähtsusega ning müügiloa andmises osalevatel ekspertidel ei tohiks olla huvide konflikti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | väljendab heameelt seoses selliste algatustega nagu innovatiivsete ravimite algatus (IMI), mis ühendavad era- ja avalikku sektorit, et ergutada uurimistegevust ja kiirendada patsientide juurdepääsu uuenduslikele ravimeetoditele, mis keskenduvad rahuldamata ravivajadustele; väljendab siiski kahetsust seoses avaliku sektori investeeringute madala tasuvusega, sest pole kehtestatud eeltingimusi juurdepääsuks ELi avaliku sektori rahastamisele; märgib lisaks, et IMI praegust teist etappi, IMI 2, rahastavad suures osas ELi maksumaksjad ning rõhutab vajadust tugevdada ELi juhtrolli, et seada IMI 2 teadustegevuses esikohale rahvatervise vajadused ja kindlustada laiaulatuslik andmete jagamine, jagatud meditsiinilise intellektuaalomandi haldamise põhimõtted, läbipaistvus ja õiglane tulu avalikelt investeeringutelt; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tõstab esile vaktsiinide ostmisel kasutatavat ravimite ühishanke korda kooskõlas otsusega nr 1082/2013/EL; julgustab liikmesriike seda vahendit täielikult ära kasutama, näiteks imikuvaktsiinide nappuse puhul; |
| --- | --- |

42.

| 43. | märgib murega, et ravimite nappuse põhjuste standarditud ja läbipaistva aruandlusmehhanismi osas on EL USAst maha jäänud; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama ettepanekuid sellise tõenditel põhineva poliitikakujundamise vahendi loomiseks ja kasutuselevõtmiseks; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tuletab meelde digitaalse tervishoiutegevuskava tähtsust ja vajadust seada prioriteediks e-tervise- ja m-tervise -põhiste lahenduste väljatöötamine, et tagada patsientidele, hooldajatele, tervishoiutöötajatele ja maksumaksjatele uued ohutud, usaldusväärsed, kättesaadavad, kaasaegsed ja jätkusuutlikud tervishoiumudelid; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tuletab meelde, et vähim arenenud riikides esineb kõige rohkem vaesusega seotud haigusi, eriti HIV/AIDSi, malaariat, tuberkuloosi, reproduktiivsüsteemi haigusi, nakkus- ja nahahaigusi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab, et arengumaades on ravimid naistele ja lastele vähem kättesaadavad kui täiskasvanud meestele, kuna ravimeid ei ole, need ei ole kättesaadavad või jõukohase hinnaga või ei kiideta ravi heaks kultuuriliste, usuliste või sotsiaalsete tõekspidamiste alusel diskrimineerimise ja tervishoiusüsteemi halva kvaliteedi tõttu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | märgib, et nakkushaigustest sureb maailmas kõige rohkem inimesi tuberkuloosi ja kõige ohtlikum on selle multiresistentne vorm; rõhutab seepärast, et oluline on tegelda tekkiva antimikroobikumiresistentsuse kriisiga, sh rahastades teadus- ja arendustegevust, et leida uusi tuberkuloosi vastu vaktsineerimise, diagnostika- ja ravivõimalusi, tagades samas nende uute vahendite pideva kättesaadavuse ja vastuvõetava hinna, et keegi ei jääks abita; |
| --- | --- |

47.

Intellektuaalomand ning teadus- ja arendustegevus

| 48. | tuletab meelde, et intellektuaalomandi õigused võimaldavad monopoolse seisundi perioodi, mida ametivõimud peavad ettevaatlikult ja tõhusalt reguleerima, jälgima ja rakendama, et hoida ära konflikti tervisekaitse kui põhilise inimõigusega, edendades samas kvaliteetset innovatsiooni ja konkurentsivõimet; rõhutab, et Euroopa Patendiameti (EPO) ning liikmesriigid peaksid väljastama patente ainult sellistele ravimitele, mis täidavad rangelt uudsuse, leiutustaseme ning tööstusliku kasutuse patentsusnõudeid, nagu on sätestatud Euroopa patendikonventsioonis; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab, et kuigi mõned uued ravimid on suurepärased näited murrangulisest innovatiivsusest, ei piisa teiste uute ravimite terapeutilisest lisaväärtusest selle tõendamiseks, et tegu oleks tõelise innovatsiooniga („mina-kah“ ravimid); tuletab meelde, et lisanduv innovatsioon võib tuua kasu ka patsientidele ning et tuntud molekulide otstarbe muutmine ja ümberformuleerimine võib anda terapeutilist lisaväärtust, mida tuleks hoolikalt hinnata; hoiatab intellektuaalomandi kaitse eeskirjade võimaliku kuritarvitamise eest, mis võimaldavad patendiõiguste „igihaljaks muutmist“ ning konkurentsi vältimist; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tunnustab määruse (EÜ) nr 141/2000 positiivset mõju harvikravimite väljatöötamisele, mis on võimaldanud turule tuua mitmeid uuenduslikke tooteid patsientide raviks, kelle jaoks ravi varem puudus; märgib muret, mis ümbritseb harvikravimite määratlemiskriteeriumite võimalikku ebaõiget kohaldamist ning selle võimalikku mõju harvikravimite müügilubade kasvavale arvule; tunnistab, et harvikravimeid võib kasutada ka ettenähtust erinevalt või teisel otstarbel ning anda neile luba täiendavate näidustuste puhul, mis võimaldab suuremat läbimüüki; kutsub komisjoni üles tagama selles valdkonnas tasakaalustatud stiimulid, ilma et see pärsiks innovatsiooni; rõhutab, et harvikravimite määruse sätteid tuleks kohaldada ainult siis, kui kõik asjakohased kriteeriumid on täidetud; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab asjaolu, et WTO TRIPS-lepinguga antakse patendiõigustele teatav paindlikkus, nagu sundlitsentsimine, mis on tõhusalt hindu langetanud; märgib, et seda paindlikkust saab kasutada tõhusa vahendina WTO riikide poolt seadusega kehtestatud erandlikes olukordades rahvatervise probleemide lahendamiseks, et oleks võimalik oma riiklike tervishoiuprogrammidega tagada esmavajalike ravimite kättesaadavus vastuvõetava hinnaga ning edendada ja kaitsta rahvatervist; |
| --- | --- |

51.

Soovitused

| 52. | nõuab liikmesriikides ja kogu ELis meetmete võtmist, et tagada patsientidele õigus saada üldine, vastuvõetava hinnaga, tõhus, ohutu ja õigeaegne juurdepääs hädavajalikele uuenduslikele ravimeetoditele, kindlustada ELi riiklike tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkus ning tagada edasised investeeringud ravimialasesse innovatsiooni; rõhutab, et patsientide juurdepääsu eest ravimitele vastutavad kõik tervishoiusüsteemi osalised ühiselt; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles suurendama liikmesriikide läbirääkimissuutlikkust, et tagada ravimite taskukohasus kogu ELis; |
| --- | --- |

53.

| 54. | võtab teadmiseks ÜRO peasekretäri kõrgetasemelise ravimite kättesaadavusega tegeleva eksperdirühma aruande; |
| --- | --- |

54.

| 55. | märgib, et olemasolevatele ravimitele uue kasutusotstarbe andmisega võib kaasneda nende hinnatõus; palub komisjonil koguda ja analüüsida andmeid ravimite hinnatõusu kohta seoses ravimitele uue kasutusotstarbe andmisega ja anda Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru nende stiimulite tasakaalustatusest ja proportsionaalsusest, mis julgustavad ravimitootjaid investeerima ravimitele uue kasutusotstarbe andmisse; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kutsub liikmesriike üles tihendama koostööd, et võidelda turu sellise killustumise vastu, arendades eelkõige ühiseid tervishoiutehnoloogia hindamise protsesse ja tulemusi, ja töötada välja ühised kriteeriumid hinnakujundust ja hinna hüvitamist käsitlevate otsuste suunamiseks riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

56.

| 57. | palub komisjonil vaadata läbi läbipaistvuse direktiiv, keskendudes geneeriliste ja sarnaste bioloogiliste ravimite õigeaegse turuletuleku tagamisele, patendiga sidumise lõpetamisele vastavalt komisjoni suunistele, geneeriliste ravimite hinnakujundust ja hüvitamist käsitlevate otsuste kiirendamisele ning müügiloa andmist toetavate tegurite mitmekordse hindamise vältimisele; on veendunud, et see aitab riiklike tervishoiueelarvete kulusid maksimaalselt kokku hoida, parandab ravimite taskukohasust, kiirendab patsientide juurdepääsu neile ning väldib geneerilisi ja sarnaseid bioloogilisi ravimeid tootvate ettevõtete halduskoormust; |
| --- | --- |

57.

| 58. | palub komisjonil esitada ettepanek võtta vastu uus direktiiv hinnakujunduse ja hüvitamissüsteemide läbipaistvuse kohta, võttes arvesse turul esinevaid probleeme; |
| --- | --- |

58.

| 59. | nõuab direktiivi 89/105/EMÜ asendamist uue läbipaistvuse direktiiviga, et tagada tõhus kontroll ning liikmesriikides ravimite hinnakujunduse ja hüvitamise üle otsustamisel kasutatava korra täielik läbipaistvus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kutsub liikmesriike üles õiglaselt rakendama piiriüleses tervishoius patsiendiõiguste kohaldamist käsitlevat direktiivi 2011/24/EL, vältides piiriülese tervishoiuga, sealhulgas ravimitega, seotud hüvitamiseeskirjade kohaldamise piiranguid, mis kujutaks endast meelevaldset diskrimineerimist või põhjendamatut takistust vabale liikumisele; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kutsub komisjoni tõhusalt jälgima ja hindama direktiivi 2011/24/EL rakendamist liikmesriikides ning kavandama ja läbi viima selle ametlikku hindamist, mis hõlmaks kaebusi, rikkumisi ja kõiki ülevõtmismeetmeid; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama patsientide rahuldamata vajadustest lähtuvat teadus- ja arendustegevust, näiteks viies läbi uute antimikroobikumidega seotud teadusuuringuid, koordineerides tõhusalt ja tulemuslikult avalikke vahendeid tervishoiuuringutes ning edendades farmaatsiasektori sotsiaalset vastutust; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kutsub liikmesriike üles lähtuma olemasolevatest ELi algatustest, mille eesmärk on soodustada sõltumatuid teadusuuringuid valdkondades, mida kommertsuuringud piisavalt ei käsitle ja mis pakuvad huvi riiklikele tervishoiuteenustele (nt antimikroobikumiresistentsus) või patsientide rühmadele, kellele tavaliselt ei kohaldata kliinilisi uuringuid, nagu lapsed, rasedad naised ja vanurid; |
| --- | --- |

63.

| 64. | rõhutab suureneva antimikroobikumiresistentsuse ohtu ning selle probleemiga tegelemise kiireloomulisust, mida on hiljuti tunnistanud ka ÜRO; kutsub komisjoni üles suurendama oma meetmeid antimikroobikumiresistentsusega võitlemiseks ning teadus- ja arendustegevuste edendamiseks selles valdkonnas ja esitama nn ühe tervise lähenemisviisil põhineva uue ja põhjaliku ELi tegevuskava; |
| --- | --- |

64.

| 65. | tunnistab, et pediaatrias kasutatavate ravimite määruses (EÜ) nr 1901/2006 esitatud stiimulid ei ole osutunud tõhusaks, et edendada lasteravimite innovatsiooni, näiteks onkoloogia ja neonatoloogia valdkonnas; palub, et komisjon vaataks läbi olemasolevad takistused ja pakuks välja meetmeid, mis edendaksid arengut kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kutsub komisjoni üles toetama algatusi, mis suunaksid avaliku ja erasektori teadusuuringuid lastehaiguste raviks mõeldud innovatiivsete ravimite väljatöötamisele; |
| --- | --- |

66.

| 67. | palub komisjonil alustada viivitamata tööd pediaatrias kasutatavate ravimite määruse artiklis 50 nõutava aruandega ning muuta õigusakte, et lahendada innovatsiooni puudumise probleem pediaatrilise onkoloogia valdkonnas, vaadates läbi kriteeriumid, mis võimaldavad pediaatrilise uuringu programmist loobuda, ja tagades, et pediaatrilise uuringu programme rakendatakse ravimi väljatöötamise varases etapis, nii et lapsed ei peaks juurdepääsu innovatiivsetele uutele ravivõimalustele ootama kauem, kui on vajalik; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kutsub komisjoni üles edendama avaliku ja erasektori uuringuid naispatsientidele mõeldud ravimite valdkonnas, et kõrvaldada sooline ebavõrdsus teadus- ja arendustegevuses ning võimaldada õiglasemat juurdepääsu ravimitele kõigi kodanike jaoks; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vastu strateegilised kavad, mis tagavad juurdepääsu elupäästvatele ravimitele; nõuab seoses sellega ELis C-hepatiidi likvideerimise kava kooskõlastamist, kasutades selliseid vahendeid nagu Euroopa ühised hankemenetlused; |
| --- | --- |

69.

| 70. | nõuab raamtingimuste kehtestamist teadusuuringute ja meditsiini valdkonnas innovatsiooni edendaval viisil, eriti selliste haiguste suhtes, nagu vähk, mida ei ole veel võimalik rahuldaval tasemel ravida; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kutsub komisjoni üles võtma edasisi meetmeid, et edendada uudseid ravimeid (ATMP) ja patsientide juurdepääsu neile; |
| --- | --- |

71.

| 72. | palub komisjonil analüüsida intellektuaalomandi üldist mõju ravimitega seotud innovatsioonile ja patsientide juurdepääsule neile, viies selleks läbi põhjaliku ja objektiivse uuringu, nagu on nõutud nõukogu 17. juuni 2016. aasta järeldustes, ning eelkõige analüüsida selles uuringus täiendava kaitse tunnistuste (SPC) ning andmete ja turustamise ainuõiguse mõju konkurentsile ja innovatsiooni kvaliteedile; |
| --- | --- |

72.

| 73. | palub komisjonil anda hinnangu harvikravimite õigusraamistiku rakendamisele (eelkõige seoses rahuldamata ravivajaduse mõistega, kuidas seda mõistet tõlgendatakse ja millised kriteeriumid peavad olema täidetud selleks, et tuvastada rahuldamata ravivajadus), anda suuniseid esmatähtsate rahuldamata ravivajaduste kohta, hinnata olemasolevate stiimulite mõju tõhusate, ohutute ja kättesaadava hinnaga ravimite väljatöötamisele harvikhaiguste jaoks parima olemasoleva alternatiiviga võrreldes, edendada harvikhaiguste Euroopa registri ja referentkeskuste arengut ning tagada õigusaktide nõuetekohane rakendamine; |
| --- | --- |

73.

| 74. | väljendab heameelt seoses 2010. ja 2012. aastal vastu võetud ravimiohutuse järelevalvet käsitlevate õigusaktidega; palub komisjonil, Euroopa Ravimiametil ja liikmesriikidel jätkata ravimiohutuse järelevalvet käsitlevate õigusaktide rakendamise järelevalvet ja sellekohast avalikku aruandlust ning tagada ravimite tõhususe ja kõrvaltoimete loasaamisjärgne hindamine; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kutsub komisjoni üles tegema koostööd Euroopa Ravimiameti ja sidusrühmadega, et kehtestada tegevusjuhised, mis puudutaksid kohustuslikku aruandlust kõrvaltoimete ja ravimite ettenähtust erineva kasutamise tagajärgede kohta, ning tagada patsiendiregistrid, et tugevdada tõendusbaasi ja leevendada riske patsientidele; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kutsub komisjoni edendama avaandmete kasutamist ravimiuuringutes, eriti juhul, kui tegemist on avaliku sektori rahastamisega, ja soodustama selliseid tingimusi, nagu taskukohase hinna kujundamine ja mitteeksklusiivsus või intellektuaalomandi kaasomand projektide puhul, mida rahastatakse ELi toetustest, näiteks programmidest „Horisont 2020“ või IMI; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kutsub komisjoni üles edendama eetilist käitumist ja läbipaistvust farmaatsiasektoris, eriti mis puudutab kliinilisi uuringuid ja teadus- ja arendustegevuse tegelikku maksumust innovatsiooni hindamise ja lubade andmise menetluses; |
| --- | --- |

77.

| 78. | märgib nn adaptiivsete müügilubade kasutamist, et kiirendada patsientide juurdepääsu ravimitele; rõhutab suuremat ebakindlust sellise turule sisenenud uue ravimi ohutuse ja tõhususe suhtes; rõhutab tervishoiutöötajate, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja reguleerivate asutuste väljendatud muret seoses adaptiivsete müügilubadega; rõhutab turustamisjärgse järelevalve süsteemi nõuetekohase rakendamise üliolulisust; on seisukohal, et adaptiivseid müügilubasid tuleks kasutada üksnes erandjuhtudel suurte rahuldamata ravivajaduste puhul, ja palub komisjonil ja Euroopa Ravimiametil kehtestada suunised, et tagada patsientide ohutus; |
| --- | --- |

78.

| 79. | palub komisjonil kindlustada kõigi kiirkorras müügiloaandmiste puhul kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe põhjalik hindamine ja tagada, et selline müügiluba on tingimuslik ning väljastatakse ainult erakorralistel asjaoludel, kui on tuvastatud selge rahuldamata ravivajadus, ning tagada, et on kehtestatud läbipaistev ja kontrollitav loasaamisjärgne ohutuse, kvaliteedi ja tõhususe jälgimise protsess, samuti sanktsioonid rikkumiste korral; |
| --- | --- |

79.

| 80. | palub komisjonil ja liikmesriikidel luua geneeriliste ja sarnaste bioloogiliste ravimite konkurentsivõime ja kasutamise edendamise, tagamise ja suurendamise raamistik, kindlustades selliste ravimite kiirema turulepääsu ja kontrollides ebaõiglaseid tavasid vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitele 101 ja 102, ning palub esitada kaks korda aastas selle kohta aruande; kutsub komisjoni üles jälgima originaalravimite ja geneeriliste ravimite tööstuse vaheliste patendivaidluste lahendamise kokkuleppeid, mida võidakse kuritarvitada, et piirata geneeriliste toodete turuleviimist; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kutsub komisjoni üles kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 101 ja 102 jätkama ja võimaluse korral tugevdama järelevalvet ja uurimist seoses võimalike turu kuritarvitamise juhtumitega, sh maksmine viivitamise eest (pay for delay), liiga kõrge hinna kehtestamine ja muud turupiirangute vormid, mis on omased konkreetselt ELis tegutsevatele ravimiettevõtjatele; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kutsub komisjoni üles lisama määrusesse (EÜ) nr 469/2009 täiendava kaitse tunnistusest loobumise, mis võimaldaks toota geneerilisi ja sarnaseid bioloogilisi ravimeid Euroopas, eesmärgiga eksportida neid riikidesse, kus ei ole täiendava kaitse tunnistust või kus need on juba aegunud, ilma et kahjustataks täiendava kaitse tunnistuse korra raames antud ainuõigust kaitstud turgudel; on veendunud, et sellistel sätetel võiks olla positiivne mõju kvaliteetsetele ravimitele juurdepääsule arengumaades ja vähim arenenud riikides ning tootmise, teadus- ja arendustegevuse suurendamisele ELis, luues nii uusi töökohti ja soodustades majanduskasvu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | kutsub komisjoni üles järgima ja tugevdama ELi konkurentsialaseid õigusakte ning nende pädevusi seoses farmaatsiatoodete turuga, et võidelda kuritarvituste vastu ning edendada õiglaseid hindu patsientide jaoks; |
| --- | --- |

83.

| 84. | kutsub komisjoni üles tõhustama rahuldamata ravivajaduste alast dialoogi kõigi asjaomaste sidusrühmade, patsientide, tervishoiutöötajate, reguleerivate asutuste, tervisetehnoloogiate hindamisasutuste, maksjate ja arendajate vahel ravimite kogu eluea jooksul; |
| --- | --- |

84.

| 85. | palub komisjonil võimalikult kiiresti esitada õigusakti ettepanek tervisetehnoloogia hindamise Euroopa süsteemi kohta, et ühtlustada läbipaistvad tervisetehnoloogia hindamise kriteeriumid ravimite terapeutilise lisaväärtuse hindamiseks parima olemasoleva alternatiiviga võrreldes, võttes arvesse innovatsiooni taset ja väärtust muu hulgas patsientide jaoks, võtta esimese sammuna uute ravimite puhul kasutusele kohustuslik suhtelise tõhususe hindamine ELi tasandil ning kehtestada terapeutilise lisaväärtuse kaardistamiseks Euroopa klassifitseerimissüsteem, kasutades sõltumatut ja läbipaistvat menetlust, millega välditakse huvide konflikte; on seisukohal, et selline õigusakt tagab ELi tasandil ühiselt saadud tervisetehnoloogia hindamise tulemuste kasutamise riiklikul tasandil; palub komisjonil lisaks tugevdada varajasi dialooge ning kaaluda võimalust võtta kasutusele kooskõlastamismehhanism sõltumatu asutuse kujul, mis võiks tõhustada riiklike tervisetehnoloogia hindamisasutuste vahelist koostööd, tagades samal ajal tervisetehnoloogia hindamise alase oskusteabe säilimise riiklikul (ja piirkondlikul) tasandil; |
| --- | --- |

85.

| 86. | palub nõukogul tihendada liikmesriikide koostööd hinnakujunduse korra küsimustes, et nad saaksid jagada teavet eelkõige läbirääkimiste kokkulepete ja heade tavade kohta ning vältida tarbetuid haldusnõudeid ja viivitusi; palub komisjonil ja nõukogul analüüsida kliinilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid kriteeriume, mida mõned riiklikud tervishoiutehnoloogia hindamise ametid juba kohaldavad, austades samas liikmesriikide pädevusi; |
| --- | --- |

86.

| 87. | palub komisjonil ja liikmesriikidel leppida kokku „terapeutilist lisaväärtust pakkuvate ravimite“ ühises määratluses, kaasates sellesse eksperte liikmesriikidest; märgib sellega seoses „terapeutilise lisaväärtuse“ määratlust, mida kasutatakse pediaatrias kasutatavate ravimite puhul; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kindlaks tegema ja/või välja töötama raamistikud, struktuurid ja metoodikad patsienditõendite sisuliseks kaasamiseks ravimite teadus- ja arendustegevustsükli kõikides etappides, alates varajasest dialoogist kuni ametliku heakskiidu, tervisetehnoloogia hindamise, suhtelise tõhususe hindamiste ning hinnakujunduse ja hüvitamise otsuste vastuvõtmiseni, kaasates sellesse patsiendid ning neid esindavad organisatsioonid; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama ulatuslikke avaliku sektori investeeringuid rahuldamata ravivajadustel põhinevasse teadustegevusse, tagama avalikest vahenditest tehtavatest investeeringutest tuleneva kasu rahvatervisele ning võtma kasutusele tingimusliku rahastamise, mis lähtub mitteeksklusiivsest litsentsimisest ja taskukohastest ravimitest; |
| --- | --- |

89.

| 90. | kutsub komisjoni üles soodustama ravimite mõistlikku kasutamist kogu ELis, edendades teavituskampaaniaid ja -programme, mille eesmärk on selgitada kodanikele paremini ravimite mõistlikku kasutamist, eesmärgiga vältida eelkõige antibiootikumide liigset tarbimist ja edendada tervishoiutöötajate seas toimeainetel põhinevate retseptide ja geneeriliste ravimite kasutamist; |
| --- | --- |

90.

| 91. | kutsub liikmesriike üles tagama apteekide kättesaadavuse, sealhulgas nende piisava tiheduse nii linna- kui ka maapiirkondades, asjatundlike töötajate olemasolu, sobivad lahtiolekuajad ning kvaliteetse teavitamis- ja nõustamisteenuse; |
| --- | --- |

91.

| 92. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles töötama välja meetmed, mis tagaksid taskukohase hinnaga ravimite kättesaadavuse patsientidele ja tooksid kasu ühiskonnale, vältides samas mis tahes lubamatut mõju tervishoiueelarvetele, võtma kasutusele erinevaid meetmeid, nagu tulevikuseire, varajane dialoog, innovatiivsed hinnakujunduse mudelid, vabatahtlikud ühised hanked ja vabatahtlik koostöö hinnaläbirääkimistel, nt Beneluxi riikide ja Austria vaheline algatus, ning uurima arvukaid eraldi rahastamise mehhanismidel põhinevaid vahendeid selliste tähelepanu alt välja jäänud uurimisvaldkondade jaoks nagu antimikroobne resistentsus ja vaesusega kaasnevad haigused; |
| --- | --- |

92.

| 93. | kutsub komisjoni üles määrama koos kõigi asjaomaste sidusrühmadega kindlaks võimalused, kuidas majanduse kõige soodsama pakkumuse (MEAT) kriteeriumit – mida on kirjeldatud riigihangete direktiivis ja mis ei tähenda ainult väiksema maksumuse kriteeriumit – saaks kõige paremini kohaldada ravimite pakkumustel liikmesriikide haiglates, et võimaldada nende säästvat ja vastutustundlikku varustamist ravimitega; kutsub liikmesriike üles võtma oma siseriiklikesse õigusaktidesse parimal viisil üle majanduslikult kõige soodsama pakkumuse kriteeriumi ravimite puhul; |
| --- | --- |

93.

| 94. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles algatama kõrgetasemelise strateegilise dialoogi kõigi asjaomaste sidusrühmadega, koos komisjoni, Euroopa Parlamendi, liikmesriikide, patsiendiorganisatsioonide, makseasutuste, tervishoiutöötajate, akadeemiliste ja teadusringkondade ning tööstuse esindajatega, mis käsitleks olemasolevaid ja tulevasi arenguid ELi farmaatsiasüsteemis, eesmärgiga kehtestada lühiajalised, keskmise pikkusega ja pikaajalised terviklikud strateegiad, et tagada ravimite kättesaadavus ja tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkus ning konkurentsivõimeline farmaatsiatööstus, mis tooks kaasa taskukohased hinnad ja kiirendaks patsientide juurdepääsu ravimitele; |
| --- | --- |

94.

| 95. | palub komisjonil ja nõukogul määrata kindlaks selged ühitamatuse, huvide konflikti ja läbipaistvuse eeskirjad ELi institutsioonide ja kaasatud ravimiküsimuste ekspertide jaoks; kutsub tegevusloa andmise protsessi kaasatud eksperte üles avaldama oma elulookirjelduse ja allkirjastama deklaratsiooni huvide konflikti puudumise kohta; |
| --- | --- |

95.

| 96. | palub komisjonil ja liikmesriikide konkurentsiasutustel jälgida ebaõiglaseid tavasid, eesmärgiga kaitsta tarbijaid kunstlikult kõrgete ravimihindade eest; |
| --- | --- |

96.

| 97. | palub komisjonil ja Euroopa Liidu Kohtul teha kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 102 kindlaks, mida saab lugeda turgu valitseva seisundi kuritarvitamiseks kõrgete hindade kehtestamise kaudu; |
| --- | --- |

97.

| 98. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama WTO intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu kohast paindlikkust ning kooskõlastama ja vajaduse korral selgitama selle kasutamist; |
| --- | --- |

98.

| 99. | kutsub komisjoni üles esitama vähemalt kord iga viie aasta tagant aruande nõukogule ja Euroopa Parlamendile ravimite kättesaadavuse kohta ELis ning andma regulaarsemalt aru ravimite kättesaadavusega seotud erakorralistest probleemidest; |
| --- | --- |

99.

| 100. | kutsub komisjoni üles soovitama meetmeid, et parandada uudsete ravimeetodite heakskiitmise määra ja nende tarnimist patsientidele; |
| --- | --- |

100.

| 101. | palub komisjonil ja nõukogul koostada parem määratlus mõistele „ravimite nappus“ – ja analüüsida selle põhjuseid –, ning hinnata seoses sellega paralleelkaubanduse ja tarnekvootide mõju, kehtestada ja ajakohastada koos liikmesriikide, Euroopa Ravimiameti ja asjaomaste sidusrühmadega nimekiri esmavajalikest ravimitest, millest on puudus, kasutades võrdlusalusena WHO nimekirja, kontrollida direktiivi 2001/83/EÜ artikli 81 järgimist ebapiisavate tarnete osas, uurida tõhusate ravimite üksnes ärilistel põhjustel turult tagasivõtmise mehhanisme, ning võtta meetmeid nende puuduste kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

101.

| 102. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles kehtestama mehhanismi, mille abil saaks raviminappusest ELis teada anda igal aastal; |
| --- | --- |

102.

| 103. | palub komisjonil ja nõukogul läbi vaadata Euroopa Ravimiameti õiguslik alus ja kaaluda selle volituste suurendamist üleeuroopalise tegevuse kooskõlastamisel, mille eesmärk on tegelda ravimite nappusega liikmesriikides; |
| --- | --- |

103.

| 104. | rõhutab, et tugeva järelevalve- ja tarnesüsteemi loomine nii kogukondlikul kui ka piirkondlikul, omavalitsuse ja riigi tasandil, mida toetavad kvaliteetsed laboriteenused ja kindlad logistikasüsteemid, võiks muuta ravimid kättesaadavamaks, kusjuures tervisealase tehnoloogia siire arengumaadesse (litsentsikokkulepete ning info, oskusteabe ja praktiliste oskuste jagamise, samuti tehniliste vahendite ja varustuse abil) võib võimaldada abisaaval riigil toota toodet kohapeal ja selle tulemusena parandada toodete kättesaadavust ja inimeste tervist; |
| --- | --- |

104.

| 105. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja ühtse e-tervise ja m-tervise tegevuskava, mis hõlmaks eelkõige katseprojektide arendamist ja väärtustamist siseriiklikul tasandil, hüvitamismudelite ajakohastamist, soosides üleminekut tervisenäitajatepõhistele tervishoiusüsteemidele, ning stiimulite kindlaksmääramist, mis ergutaksid tervishoiusüsteemi osalema selles digirevolutsioonis, ning tervishoiutöötajate, patsientide ja kõikide asjaomaste sidusrühmade hariduse edendamist nende mõjuvõimu suurendamiseks; |
| --- | --- |

105.

| 106. | innustab liikmesriike andma hinnangut tervishoiuteenuste osutamisele ja tervishoiupoliitikale, pidades silmas patsientide olukorra ja süsteemi rahastamise jätkusuutlikkuse parandamist, edendades selleks eelkõige digitaalseid lahendusi patsientidele tervishoiuteenuste osutamise parandamiseks, ja vahendite raiskamise tuvastamist; |
| --- | --- |

106.

| 107. | nõuab, et EL suurendaks jõupingutusi arengumaade suutlikkuse suurendamiseks ja aitaks neil kujundada toimivaid tervishoiusüsteeme, mille eesmärk on parandada elanike ja eeskätt kaitsetumate rühmade juurdepääsu teenustele; |
| --- | --- |

107.

| 108. | rõhutab, et õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames toimuva mitmetasandilise hinnasüsteemi määruse (EÜ) nr 953/2003 läbivaatamisel tuleks seada eesmärgiks toetada veelgi hindade alandamist arengumaades, ning kutsub ELi üles alustama üldist ja läbipaistvat arutelu hinnakujunduse õigusliku reguleerimise ning kvaliteetsete ja vastuvõetava hinnaga ravimite kättesaadavuse tagamise strateegiate teemal; tuletab meelde, et mitmetasandiline hinnasüsteem ei tarvitse tingimata tagada vastuvõetavat hinda ja on vastuolus saadud kogemusega, millest nähtub, et tugev geneeriliste ravimite konkurents ja tehnoloogiasiire toob kaasa madalamad hinnad; |
| --- | --- |

108.

| 109. | nõuab, et ELi suurendaks toetust ülemaailmsetele programmidele ja algatustele, mille eesmärk on parandada ravimite kättesaadavust arengumaades, sest need programmid on kaasa aidanud tervisealaste eesmärkide saavutamisele ning oluliselt parandanud ravimite ja vaktsiinide kättesaadavust; |
| --- | --- |

109.

o

o o

| 110. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

110.

---

(1)  ELT C 24, 22.1.2016, lk 119.

(2)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_sante_144_health_technology_assessments_en.pdf.

(3)  http://ec.europa.eu/health/technology_assessment/docs/ 2014_strategy_eucooperation_hta_en.pdf.

(4)  http://ec.europa.eu/health/social_determinants/docs/ healthinequalitiesineu_2013_en.pdf.

(5)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/145978.pdf.

(6)  ELT L 293, 5.11.2013, lk 1.

(7)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/542219/ IPOL_STU(2015)542219_EN.pdf

(8)  http://ec.europa.eu/health/preparedness_response/docs/ jpa_agreement_medicalcountermeasures_en.pdf

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0088.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0323.

(11)  ELT C 353 E, 3.12.2013, lk 31.

(12)  Õigus tervishoiule on majanduslik, sotsiaalne ja kultuuriline õigus minimaalsele tervishoiu tasemele, millel on õigus kõigil inimestel.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/19

---

P8_TA(2017)0062

Programmi „Loov Euroopa“ rakendamine

Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1295/2013 (millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ) rakendamise kohta (2015/2328(INI))

(2018/C 263/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1295/2013 (millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ) (1) (edaspidi „määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1295/2013 (millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ) (1) (edaspidi „määrus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 167 ja 173, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 167 ja 173,

| — | võttes arvesse ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) 20. oktoobri 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) 20. oktoobri 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse 8. juuni 2016. aasta Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“ (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. juuni 2016. aasta Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“ (JOIN(2016)0029),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. septembri 2012. aasta teatist „Kultuuri- ja loomesektori edendamine ELi majanduskasvu ja töökohtade heaks“ (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. septembri 2012. aasta teatist „Kultuuri- ja loomesektori edendamine ELi majanduskasvu ja töökohtade heaks“ (COM(2012)0537),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2010. aasta teatist „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava“ (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2010. aasta teatist „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava“ (COM(2010)0352),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2010. aasta rohelist raamatut kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2010. aasta rohelist raamatut kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta (COM(2010)0183),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrust (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrust (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. mai 2015. aasta järeldusi, milles käsitletakse kultuuri- ja loomevaldkonna koostoimet muude valdkondadega (cultural and creative crossovers) stimuleerimaks innovatsiooni, majanduslikku jätkusuutlikkust ja sotsiaalset kaasatust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2015. aasta järeldusi, milles käsitletakse kultuuri- ja loomevaldkonna koostoimet muude valdkondadega (cultural and creative crossovers) stimuleerimaks innovatsiooni, majanduslikku jätkusuutlikkust ja sotsiaalset kaasatust,

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa kultuuripärandi ühtse lähenemisviisi väljatöötamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa kultuuripärandi ühtse lähenemisviisi väljatöötamise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse rolli kohta ELi põhiväärtuste edendamisel (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse rolli kohta ELi põhiväärtuste edendamisel (4),

| — | võttes arvesse 28. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa filminduse kohta digitaalajastul (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa filminduse kohta digitaalajastul (5),

| — | võttes arvesse uuringut „Euroopa kultuuripealinnad: edustrateegia ja pikaajaline mõju“ (European Capitals of Cultures: success strategy and long term effects), mille koostas 2013. aastal kultuuri- ja hariduskomisjoni taotlusel struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika osakond B, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uuringut „Euroopa kultuuripealinnad: edustrateegia ja pikaajaline mõju“ (European Capitals of Cultures: success strategy and long term effects), mille koostas 2013. aastal kultuuri- ja hariduskomisjoni taotlusel struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika osakond B,

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa loome- ja kultuurisektori kui majanduskasvu ja töökohtade allika edendamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa loome- ja kultuurisektori kui majanduskasvu ja töökohtade allika edendamise kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi välistegevuse kultuurilise mõõtme kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi välistegevuse kultuurilise mõõtme kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta (8),

| — | võttes arvesse ELi kultuurivaldkonna töökava ajavahemikuks 2015–2018, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kultuurivaldkonna töökava ajavahemikuks 2015–2018,

| — | võttes arvesse 13. aprillil 2016 sõlmitud Euroopa Parlamendi, ELi nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet, eelkõige selle lõikeid 20 ja 24 kehtivate õigusaktide järelhindamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. aprillil 2016 sõlmitud Euroopa Parlamendi, ELi nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet, eelkõige selle lõikeid 20 ja 24 kehtivate õigusaktide järelhindamise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A8-0030/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A8-0030/2017),

| A. | arvestades, et programmi „Loov Euroopa“ eesmärk on ühelt poolt kaitsta ja edendada Euroopa kultuurilist mitmekesisust ja keelelist paljusust ning edendada Euroopa kultuuripärandit ja teiselt poolt tugevdada Euroopa kultuuri- ja loomesektori konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et programmi „Loov Euroopa“ eesmärk on ühelt poolt kaitsta ja edendada Euroopa kultuurilist mitmekesisust ja keelelist paljusust ning edendada Euroopa kultuuripärandit ja teiselt poolt tugevdada Euroopa kultuuri- ja loomesektori konkurentsivõimet;

| B. | arvestades, et kultuur on Euroopa integratsiooni edendamise peamine tegur; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kultuur on Euroopa integratsiooni edendamise peamine tegur;

| C. | arvestades, et programm „Loov Euroopa“ ja eriti selle alaprogramm „Kultuur“ on tõsiselt alarahastatud ning et seetõttu on neil raskusi kõrgete ootuste täitmisel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et programm „Loov Euroopa“ ja eriti selle alaprogramm „Kultuur“ on tõsiselt alarahastatud ning et seetõttu on neil raskusi kõrgete ootuste täitmisel;

| D. | arvestades, et määruse artiklite 3 ja 4 kohaselt kuuluvad programmi põhieesmärkide hulka Euroopa kultuurilise mitmekesisuse ja keelelise paljususe ning Euroopa kultuuripärandi edendamine ning konkreetsemalt kultuuri- ja loometeoste riikidevahelise levitamise soodustamine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et määruse artiklite 3 ja 4 kohaselt kuuluvad programmi põhieesmärkide hulka Euroopa kultuurilise mitmekesisuse ja keelelise paljususe ning Euroopa kultuuripärandi edendamine ning konkreetsemalt kultuuri- ja loometeoste riikidevahelise levitamise soodustamine;

| E. | arvestades, et määruse artikli 12 kohaselt kuulub alaprogrammi „Kultuur“ prioriteetide hulka riikidevahelise levitamise ja liikuvuse edendamine ning konkreetsemalt Euroopa kirjanduse levitamise toetamine eesmärgiga tagada selle võimalikult lai kättesaadavus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et määruse artikli 12 kohaselt kuulub alaprogrammi „Kultuur“ prioriteetide hulka riikidevahelise levitamise ja liikuvuse edendamine ning konkreetsemalt Euroopa kirjanduse levitamise toetamine eesmärgiga tagada selle võimalikult lai kättesaadavus;

| F. | arvestades, et ainulaadse programmi struktuur toob esile eelised, mis võimaldavad saavutada kriitilise massi, ja teeb tõenäoliselt nähtavaks valdkonnad, mida jätkuvalt alahinnatakse ja millel on samad probleemid seoses killustatuse, globaliseerumise, andmete puudumise ja raskustega krediidile juurdepääsul; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ainulaadse programmi struktuur toob esile eelised, mis võimaldavad saavutada kriitilise massi, ja teeb tõenäoliselt nähtavaks valdkonnad, mida jätkuvalt alahinnatakse ja millel on samad probleemid seoses killustatuse, globaliseerumise, andmete puudumise ja raskustega krediidile juurdepääsul;

| G. | arvestades, et programmi struktuur, mis hõlmab kahte alaprogrammi, säilitades mõlema eripära ja olemuse, ning neile lisatud sektoriülest tegevussuunda, on väga kasulik, et tagada parem arusaamine kultuurivaldkonna koostööst ja arengusuundadest, kaasates ka kolmandaid riike; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et programmi struktuur, mis hõlmab kahte alaprogrammi, säilitades mõlema eripära ja olemuse, ning neile lisatud sektoriülest tegevussuunda, on väga kasulik, et tagada parem arusaamine kultuurivaldkonna koostööst ja arengusuundadest, kaasates ka kolmandaid riike;

| H. | arvestades, et sektoriülese tegevussuuna strateegiline eesmärk edendada riikidevahelist ja sektoriülest kultuurikoostööd on ainult osaliselt välja töötatud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sektoriülese tegevussuuna strateegiline eesmärk edendada riikidevahelist ja sektoriülest kultuurikoostööd on ainult osaliselt välja töötatud;

| I. | arvestades, et programm „Loov Euroopa“ võimaldab koostööd ja ühismeetmeid riikidega, kes ei osale programmis, ning kultuuri- ja loomesektoris tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu UNESCO, Euroopa Nõukogu ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon, programmi eesmärkide saavutamise ühise rahastamise alusel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et programm „Loov Euroopa“ võimaldab koostööd ja ühismeetmeid riikidega, kes ei osale programmis, ning kultuuri- ja loomesektoris tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu UNESCO, Euroopa Nõukogu ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon, programmi eesmärkide saavutamise ühise rahastamise alusel;

| J. | arvestades, et põhimääruse artiklis 18 ette nähtud tulemusnäitajate süsteemi, sealhulgas programmi üldiste eesmärkide näitajaid, alaprogrammidega „MEDIA“ ja „Kultuur“ seotud näitajaid ning tagatisvahendit käsitlevaid konkreetseid näitajaid ei ole veel praeguseni kasutusele võetud või need ei toimi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et põhimääruse artiklis 18 ette nähtud tulemusnäitajate süsteemi, sealhulgas programmi üldiste eesmärkide näitajaid, alaprogrammidega „MEDIA“ ja „Kultuur“ seotud näitajaid ning tagatisvahendit käsitlevaid konkreetseid näitajaid ei ole veel praeguseni kasutusele võetud või need ei toimi;

| K. | arvestades, et praegune hindamissüsteem on osutunud kokkusobimatuks programmi olemuse ja spetsiifikaga ning seetõttu tuleks seda parandada; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et praegune hindamissüsteem on osutunud kokkusobimatuks programmi olemuse ja spetsiifikaga ning seetõttu tuleks seda parandada;

| L. | arvestades, et konkreetsed meetmed, nagu Euroopa kultuuripealinnade algatus, sealhulgas selle võrgustik, auhinnad ja Euroopa kultuuripärandi märgis, on toonud esile kohaliku majanduse säästva arengu ja kultuuriturismi võimalusi ning seetõttu tuleks neid ettenägelikumalt tugevdada ja edendada; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et konkreetsed meetmed, nagu Euroopa kultuuripealinnade algatus, sealhulgas selle võrgustik, auhinnad ja Euroopa kultuuripärandi märgis, on toonud esile kohaliku majanduse säästva arengu ja kultuuriturismi võimalusi ning seetõttu tuleks neid ettenägelikumalt tugevdada ja edendada;

| M. | arvestades, et 2016. aastal loodi sektoriülese tegevussuuna raames erikonkurss pagulaste Euroopa ühiskonnaga ühinemise valdkonnas, et edendada ja toetada loovust ja kultuuridevahelist dialoogi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 2016. aastal loodi sektoriülese tegevussuuna raames erikonkurss pagulaste Euroopa ühiskonnaga ühinemise valdkonnas, et edendada ja toetada loovust ja kultuuridevahelist dialoogi;

| N. | arvestades, et alaprogrammi „Kultuur“ koostööprojektide toetusvaldkonnale eraldatakse ligikaudu 70 % kõnealuse alaprogrammi eelarvevahenditest, see toetusvaldkond on väga populaarne kultuurisektoris tegutsejate seas ja selle raames püüeldakse piiriüleselt ühise lähenemisviisi poole ning avatud määratlus annab võimaluse enneolematutele, äärmiselt innovatiivsetele ja loomingulistele projektidele, mis on vägagi oodatud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et alaprogrammi „Kultuur“ koostööprojektide toetusvaldkonnale eraldatakse ligikaudu 70 % kõnealuse alaprogrammi eelarvevahenditest, see toetusvaldkond on väga populaarne kultuurisektoris tegutsejate seas ja selle raames püüeldakse piiriüleselt ühise lähenemisviisi poole ning avatud määratlus annab võimaluse enneolematutele, äärmiselt innovatiivsetele ja loomingulistele projektidele, mis on vägagi oodatud;

| O. | arvestades, et kuigi määruses nähakse ette kahepoolsete lepingute sõlmimine kolmandate riikidega, et nad osaleksid programmis või selle osades, on tänini ainult paar riiki menetluse lõpuni teinud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kuigi määruses nähakse ette kahepoolsete lepingute sõlmimine kolmandate riikidega, et nad osaleksid programmis või selle osades, on tänini ainult paar riiki menetluse lõpuni teinud;

| P. | arvestades, et tänu parlamendi tegevusele on kultuur, kultuuri- ja loomemajandus ja audiovisuaalsektor lisatud programmidesse „Erasmus+“ ja „Horisont 2020“, COSME mitmeaastastesse programmidesse, struktuurifondidesse ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi prioriteetidesse, kuigi ebapiisaval määral; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tänu parlamendi tegevusele on kultuur, kultuuri- ja loomemajandus ja audiovisuaalsektor lisatud programmidesse „Erasmus+“ ja „Horisont 2020“, COSME mitmeaastastesse programmidesse, struktuurifondidesse ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi prioriteetidesse, kuigi ebapiisaval määral;

| Q. | arvestades, et informaalse õppimise ning loome- ja meediasektori koostoime on suur, sest paljud kunsti-, meedia- ja kultuurivaldkonna organisatsioonid pakuvad informaalse õppimise võimalusi; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et informaalse õppimise ning loome- ja meediasektori koostoime on suur, sest paljud kunsti-, meedia- ja kultuurivaldkonna organisatsioonid pakuvad informaalse õppimise võimalusi;

| R. | arvestades, et edukate taotlejate osakaal alaprogrammis „Kultuur“ on 15 % ja alaprogrammis „MEDIA“ 44 %, kuid viimasena mainitud alaprogrammis isegi väiksem (32 %), kui automaatseid kavu mitte arvestada; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et edukate taotlejate osakaal alaprogrammis „Kultuur“ on 15 % ja alaprogrammis „MEDIA“ 44 %, kuid viimasena mainitud alaprogrammis isegi väiksem (32 %), kui automaatseid kavu mitte arvestada;

| S. | arvestades, et alaprogrammis „MEDIA“ on seni registreeritud kokku 13 000 taotlust ja antud toetust enam kui 5 500 projektile; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et alaprogrammis „MEDIA“ on seni registreeritud kokku 13 000 taotlust ja antud toetust enam kui 5 500 projektile;

| T. | arvestades, et alaprogrammi „MEDIA“ automaatne punktisüsteem, mille eesmärk on tagada liikmesriikide vahel võrdsed tingimused, moonutab turgu ja karistab karmilt suure audiovisuaalteoste tootmisvõimsusega riike; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et alaprogrammi „MEDIA“ automaatne punktisüsteem, mille eesmärk on tagada liikmesriikide vahel võrdsed tingimused, moonutab turgu ja karistab karmilt suure audiovisuaalteoste tootmisvõimsusega riike;

| U. | arvestades, et programmi „Loov Euroopa“ alaprogrammi „Kultuur“ koostööprojektidele antavate toetuste liik ei vasta enam võrgustike vajadustele, sest need toetuvad operatiivstruktuurile ja -tegevusele, nagu eelmise programmi „Kultuur“ (2007–2013) raames; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et programmi „Loov Euroopa“ alaprogrammi „Kultuur“ koostööprojektidele antavate toetuste liik ei vasta enam võrgustike vajadustele, sest need toetuvad operatiivstruktuurile ja -tegevusele, nagu eelmise programmi „Kultuur“ (2007–2013) raames;

| V. | arvestades, et sidusrühmad on kritiseerinud, et halduskorraldus (taotlemis-, hindamis- ja aruandlusprotsess) on endiselt koormav; rõhutab seetõttu vajadust lihtsustada taotlemiskorda, et hõlbustada juurdepääsu programmile ja innustada võimalikke toetusesaajaid osalema; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et sidusrühmad on kritiseerinud, et halduskorraldus (taotlemis-, hindamis- ja aruandlusprotsess) on endiselt koormav; rõhutab seetõttu vajadust lihtsustada taotlemiskorda, et hõlbustada juurdepääsu programmile ja innustada võimalikke toetusesaajaid osalema;

| W. | arvestades, et Loova Euroopa teabepunktid on hädavajalik vahelüli Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti (EACEA), komisjoni ja taotlejate vahel, ning arvestades, et neid tuleks paremini teavitada käimasolevast otsustusprotsessist ja nad tuleks rohkem kaasata projektide kohta teabe andmisse ja nende tulemuste tutvustamisse; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Loova Euroopa teabepunktid on hädavajalik vahelüli Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti (EACEA), komisjoni ja taotlejate vahel, ning arvestades, et neid tuleks paremini teavitada käimasolevast otsustusprotsessist ja nad tuleks rohkem kaasata projektide kohta teabe andmisse ja nende tulemuste tutvustamisse;

| X. | arvestades, et ettevõtjad taunivad suurt halduskoormust taotlusprotsessis, mis hõlmab ulatuslikke suuniseid ja suurt hulka vahel vastukäivat teavet sisaldavaid dokumente; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et ettevõtjad taunivad suurt halduskoormust taotlusprotsessis, mis hõlmab ulatuslikke suuniseid ja suurt hulka vahel vastukäivat teavet sisaldavaid dokumente;

| Y. | arvestades, et on teatatud, et Euroopa Komisjonis kasutatavas autentimissüsteemis (ECAS) ettevõtjate registreerimine on probleemne; arvestades samas, et elektrooniline taotlusvorm on väga hästi vastu võetud; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et on teatatud, et Euroopa Komisjonis kasutatavas autentimissüsteemis (ECAS) ettevõtjate registreerimine on probleemne; arvestades samas, et elektrooniline taotlusvorm on väga hästi vastu võetud;

| 1. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid suurendaksid programmi „Loov Euroopa“ eelarvet, et viia see kooskõlla Euroopa kodanike ootustega ja iga alaprogrammi edasipüüdlike eesmärkidega, tunnistades, et kultuuriloome väärtused ei ole mõõdetavad üksnes majanduslike näitajatega ning võimaldades saavutada suuremat tõhusust ja paremaid tulemusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab heameelt mitmete alates 2014. aastast kehtivate programmijuhtimise ühtlustamismeetmete üle; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kahetseb, et puudulik finantssuutlikkus on võimalike taotlejate jaoks endiselt peamine takistus lisaks halduslikele ja regulatiivsetele takistustele; ergutab komisjoni, Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusametit (EACEA) ning projekti „Loov Euroopa“ riiklikke büroosid püüdma vähendada kultuurivaldkonnas tegutsevate mikroettevõtete alaesindatust rahastatud organisatsioonide seas ja alaprogrammi „Kultuur“ teatud sektorites; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub, et komisjon suurendaks programmi järjepidevust kogu muu asjakohase ELi poliitikaga ja teiste rahastamisallikatega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub, et komisjon tagaks hea koordineerimise programmi „Loov Euroopa“ eest vastutavate peadirektoraatide ning EACEA ja Loova Euroopa teabepunktide vahel, kes hoolitsevad programmi „Loov Euroopa“ rakendamise eest eri etappides, tuletades meelde, et Loova Euroopa teabepunktide ja EACEA tegevus on väga oluline, sest see hõlmab otseseid sidemeid lisaks toetusesaajatele ka kogu kultuuri- ja loomesektoriga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil teha UNESCO, Euroopa Nõukogu ja OECDga võimalikult tihedat koostööd, et töötada välja tugevam alus ühiseks rahastamiseks programmi eesmärkide täitmisel ja mõju hindamisel, eriti rahvusvahelises plaanis ning kultuuri ja loometegevuse konkreetsete inim- ja majanduslike väärtuste austamisel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub komisjonil säilitada programmi „Loov Euroopa“ praegune ülesehitus ning samal ajal uurida ja paremini määratleda kahe erineva alaprogrammi eripära, et tugevdada nende sektoriülese tegevussuuna potentsiaali ning kontrollida, kas tagatisfondi rakendamine on tõhus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil mõlemas alaprogrammis ja hindajatele mõeldud suunistes saavutada parem tasakaal kunsti- ja loomekomponendi ning juhtimis- ja innovatsiooniaspektide vahel, eriti kultuuri- ja loomemajanduse puhul; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub komisjonil kasutada programmi „Loov Euroopa“ õigusliku aluse artiklis 18 esitatud tulemusnäitajate süsteemi, rõhutades sealjuures programmi kunstilist ja loomingulist osa, mis tuuakse liiga sageli ohvriks üksnes majanduslike kaalutluste nimel, nagu juhtimisvõime või laiema publikuni jõudmine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et komisjon määraks hindajatele enam kui olemasolevad kuus oskusteabe valdkonda, et konkreetsete valdkondadega tõhusamalt toime tulla; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab tungivalt, et komisjon ja EACEA parandaksid hindamismenetlust, suurendades esimese etapi hindajate arvu, ning näeksid ette de visu kollegiaalse otsustamise vooru, et valida välja kandidaadid teise etapi lühinimekirjast; rõhutab, et projektide tagasilükkamine peaks toimuma äärmiselt läbipaistvalt ja üksikasjalikult põhjendatud viisil, et arusaamatuks jäävad põhjendused ei ohustaks programmi vastuvõetavust; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub komisjonil luua paremad koolitus- ja suutlikkuse arendamise võimalused nendele kultuurivaldkonnas tegutsejatele, kes soovivad parandada oma oskusi seoses taotlemiskorra, üldise projektijuhtimise ja projekti elluviimisega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palub, et komisjon ja EACEA toetaksid kultuurivaldkonnas tegutsejaid paremini koostööprojektide partnerite leidmisel selliste meetmete kaudu, mille hulka kuuluvad muu hulgas sihipärased sobivate partnerite leidmise sektsioonid Euroopa kõige olulisemate kultuuriürituste raames, praeguste otsinguvahendite ja andmebaaside parandamine ning võrgustike loomise võimaluste tagamine varem väljakuulutatud teemadel; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub, et komisjon ja EACEA võtaksid meetmeid tagasilükatud taotluste vaidlustamiskorra läbipaistvuse parandamiseks, vähendades seeläbi üldist pahameelt kandidaatide seas ja suurendades programmi usaldusväärsust pikas plaanis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab tungivalt, et komisjon lihtsustaks veelgi taotlus- ja aruandlusmenetlusi, piirates suuniste ja muude dokumentide arvu ja neid lihtsustades, muutes ajakava paindlikumaks ja koostades koostöökokkuleppe vormi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub komisjonil kasutada kõiki kättesaadavaid vahendeid, et tutvustada ja levitada veelgi paremini elluviidud projektide tulemusi ja kõigi programmi raames võetud meetmete Euroopa lisaväärtust käsitlevat teavet; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab tungivalt, et komisjon ei muudaks ega lisaks uusi prioriteete ja eeskirju, kui Loova Euroopa teabepunktidele ja sidusrühmadele ei ole antud vajalikku aega järgmisteks projektikonkurssideks valmistuda; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab tungivalt, et komisjon lihtsustaks täiendavalt finantsaspekte, sel eesmärgil laiendades ühekordsete maksete vahendit ja edendades kindlamääraliste hüvitiste kasutamist, ning rakendaks kriteeriumeid, millega ei takistata väikeste projektide rahastamisvõimalusi, ning tagaks, et toetuste lõplik väljamaksmine toimub parimal võimalikul ajal, mis peaks olema EACEA töö kvaliteedi näitamise kriteerium nii alaprogrammi „Kultuur“ kui ka alaprogrammi „MEDIA“ puhul; |
| --- | --- |

18.

| 19. | juhib tähelepanu sellele, et koostööprojektides osalevate töötajate palgatasemed on riigiti väga erinevad, mistõttu on eri liikmesriikidest pärit partnerite kaasrahastamisvõime samuti väga erinev; nõuab seetõttu, et komisjon kaaluks töötajate töö hindamiseks koostööprojektides muud võimalust, mille aluseks on muud näitajad kui üksnes palgatase; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks koos Eurostatiga sektorite eriomadustele sobivate erikriteeriumide (loometegevus, kultuuri- ja kunstiväärtus, innovatsioon, majanduskasv, sotsiaalne kaasatus, kogukonna loomine, rahvusvahelistumine, ettevõtluse edendamine, võime luua ülekanduvat mõju ja koostoimet teiste valdkondadega jms) välja töötamist ning hindaks Teadusuuringute Ühiskeskuse protsessi kaasamise võimalikkust; rõhutab sellega seoses, kui oluline on sektoreid hõlmavate kvaliteetsete teadmiste loomine ning statistilised valdkonnauuringud ja valdkonda käsitlevate võrreldavate andmete kättesaadavus, mis võimaldab tõhusalt kontrollida ja analüüsida meetmete kultuurilist, majanduslikku ja ühiskondlikku mõju kultuuri- ja loomesektoris; |
| --- | --- |

20.

Alaprogramm „MEDIA“

| 21. | nõuab tungivalt, et komisjon ja EACEA muudaks automaatset punktisüsteemi, et tagada tõeliselt võrdsed tingimused, võttes tasakaalustatult arvesse kõiki programmis „Loov Euroopa“ nimetatud kriteeriume (riikidevaheline olemus, riikidevahelise koostöö arendamine, mastaabisääst, kriitiline mass, võimendav mõju) ning samuti tootmisvõimsust ja olemasolevaid riiklikke toetuskavasid audiovisuaaltööstuses; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tunnistab, et alaprogramm „MEDIA“ on saanud mitmekesise audiovisuaalsektori lahutamatuks osaks ning toetab tulemuslikult kultuurilist mitmekesisust ja tööstuspoliitikat; |
| --- | --- |

22.

| 23. | julgustab edasi arendama tegevusi subtiitrimise ja dubleerimise valdkonnas, et edendada audiovisuaalteoste ringlust ELis ja sellest väljaspool; |
| --- | --- |

23.

| 24. | soovitab, et tagataks Euroopa audiovisuaalse kultuuripärandi turve ja kultuuripärand tehtaks kättesaadavaks uurimistegevuse, publiku kaasamise ja majandusliku potentsiaali realiseerimise eesmärgil tänu filmide ja audiovisuaalsete arhiivide digimisele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et arvestades rahvusvahelist ja järjest tihedama konkurentsiga filmimaastikku, on Euroopa audiovisuaalvaldkonnas jätkuvalt vaja alal hoida meetmeid, mille eesmärk on tagada selle mitmekesisus ja sõltumatus; rõhutab, et Euroopa audiovisuaalteoste tootmist on vaja jätkuvalt toetada, eriti projekti kavandamise etapis, ning et see peaks toimuma koolituse laiendamise abil, et hõlmata rohkem tegevusi ja tugevdada sektori konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | soovitab programmis tugevdada naaberriikidele suunatud meetmeid eesmärgiga soodustada Euroopa teoste levikut nende riikide territooriumidel ja ühiseid loomeprojekte; |
| --- | --- |

26.

| 27. | möönab, et hoolimata internetis levitamise toetamisest ei ole Euroopa internetiplatvormid rahvusvahelisel tasandil ikka veel konkurentsivõimelised ning et Euroopa infosisu on praegustel platvormidel raskesti leitav ja juurdepääsetav; |
| --- | --- |

27.

| 28. | peab tervitatavaks publiku arendamise jagamist kahte valdkonda: filmikultuuriline pädevus, milles keskendutakse filmiharidusele koolides, ja publiku arendamise algatused; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et komisjon peaks esitama andmepõhise Euroopa publiku osalemise projekti, mille eesmärk oleks uurida ja tugevdada Euroopa audiovisuaal- ja filmivaldkonna suutlikkust, et koguda, analüüsida ja prognoosida publiku käitumisega seotud teavet ja suurendada seeläbi nõudlust muude kui kodumaiste Euroopa filmide järele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et sõltumatuid ulmeteleseriaalide tootjaid, kes soovivad konkureerida maailma tasemel, toetatakse jätkuvalt eelkõige sellepärast, et vastata ehtsate Euroopa pakkumistega praegu valitsevale suurele rahvusvahelisele nõudlusele kvaliteetsete seriaalide järele, isegi kui parimaid tulemusi on seni saavutanud dokumentaal- ja lastesarjade sektorid; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palub, et komisjon toetaks jätkuvalt selliseid kinovõrgustikke nagu Europa Cinemas, mis tutvustavad kogu maailmas Euroopa filme, aidates rahaliselt ja tegevuspõhiselt kinosid, mis näitavad olulisel määral Euroopa filme; toob esile kino suurt tähtsust publiku teadlikkuse suurendamisel ja kinoelamuse sotsiaalse teguri säilitamisel; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palub komisjonil muuta kinodes ja tellitavates videoteenustes samaaegse esilinastuse boonussüsteemi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | soovitab alaprogrammi „MEDIA“ raames võrdsete tingimuste tagamiseks anda hindajatele vahendid, mille puhul võetakse arvesse iga riigi toetuskava eripära; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palub komisjonil tõsta Euroopa videomängude projektide rahastamise maksimummäära, et arvestada nende suurte ja üha kasvavate tootmiskuludega; rõhutab samuti, et vaja on läbi vaadata videomängude toetuskõlblikkuskriteerium, mille kohaselt peavad need olema üksnes jutustavad, et võimaldada kaasata suuremal hulgal piiriülese levitamise potentsiaaliga projekte (spordimängud, liivakasti tüüpi mängud jne), ning lisada mängitavuse aspekt projektide hindamiskriteeriumide hulka, et kajastada selle aspekti kesksust tootmise edukuses; |
| --- | --- |

34.

Alaprogramm „Kultuur“

| 35. | palub komisjonil leida tasakaal kaaluka majandusliku mõõtme ja iseenesest väärtuslike kunsti ja kultuuri vahel ning keskenduda rohkem kunstnikele ja loovisikutele; |
| --- | --- |

35.

| 36. | soovitab võtta Euroopa koostööprojektide puhul arvesse innovatsiooni, liikuvust ja laiendatud koostootmist; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palub, et komisjon võtaks võimalikke meetmeid, millega parandada toetusesaajate ja taotlejate arvu vahelist proportsiooni, muu hulgas alaprogrammi „Kultuur“ eelarve suurendamise, kõigi kultuuri- ja loomesektorite asjakohasema esindatuse ja väikesemahulisemate projektide suurema toetamise kaudu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab tõlkimise tähtsust keelelise mitmekesisuse pärandi jaoks; soovitab kirjandustõlke projektidesse kaasata raamatute ja lugemise edendamise ja raamatulaatadel osalemise toetamise, sealhulgas kaaluda iga-aastase Euroopa raamatulaada korraldamist, et suurendada raamatute ringlust, edendada kirjandusalast vahetust ja tagada eri riikide kirjanduse tutvustamine ning kirjaoskuse omandamise võimalus kõigile, sealhulgas puudega inimestele; |
| --- | --- |

38.

| 39. | väljendab heameelt nn keskuste (Euroopa platvormi projektide) loomise üle, et toetada ja võimaldada uute kunstnike ja loovisikute vahelist vahetust ja koostööd; |
| --- | --- |

39.

| 40. | toonitab, et stabiilsed ja tugevalt esinduslikud Euroopa kultuurivõrgustikud on väga olulised Euroopas ja kolmandate riikidega elluviidava kultuuri- ja kunstitegevuse nähtavuse seisukohast, sest nad on sageli esimesed, kes teevad koostööd uutes valdkondades, sektorites või riikides; on seisukohal, et nende tegevust meetmete koordinaatori ning kogu kunstivaldkonna kultuuritegevuse ja loomingulisuse edendajana tuleks toetada tegevustoetustega; on veendunud, et sellega seoses tuleks kõigepealt kehtestada selged ja läbipaistvad valikukriteeriumid; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub komisjoni ja EACEAd üles võimaldama alaprogrammi „Kultuur“ kaudu välisesitluste korraldamist ja struktureeritud kohtumisi valdkonnas tegutsejate vahel; |
| --- | --- |

41.

| 42. | soovitab taaskehtestada Euroopa teatriauhinna ja eraldada selleks asjakohased vahendid; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab Euroopa kultuuripealinnade algatuse edukust ja tähtsust, mis põhineb protsessis osalevate linnade ja piirkondade dünaamikal, muutes selle märgise ja ELi endiselt väga tagasihoidliku rahalise toetuse tõeliselt väärtuslikuks aluseks, et jätkata rahastamist ja tegevust rohkem kui aasta vältel; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tervitab Euroopa kultuuripealinnade algatuse peatset laiendamist EFTA ja kandidaatriikidele alates 2020. aastast ja soovitab paremini levitada selle kogemusi ELis ja väljaspool; |
| --- | --- |

44.

| 45. | soovitab suurendada Euroopa kultuuripärandi märgise nähtavust ja rõhutab asjaomaste (füüsiliste ja mittefüüsiliste) paikade tähtsust Euroopa identiteedi ja ühise Euroopa kuuluvustunde edendamise, ELi arendamise ja parema tuleviku nimel mitmekesise pärandi tundmaõppimise jaoks; |
| --- | --- |

45.

| 46. | soovitab võtta meetmeid, et kooskõlastada Euroopa kultuuripärandi aasta 2018 algatused programmiga „Loov Euroopa“ ja neid programmi raames piisavalt toetada, alustades ettevalmistuste aastaga 2017, olgugi et kasutatakse eraldi eelarverida ja mitte alaprogrammile „Kultuur“ eraldatud vahendeid, nagu pakkus välja komisjon; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palub komisjonil kaaluda, kuidas hõlbustada kunstivaldkonnaga seotud pagulaste juurdepääsu programmile „Loov Euroopa“; |
| --- | --- |

47.

Sektoriülene tegevussuund

| 48. | nõuab tungivalt, et komisjon arendaks ja kasutaks täiel määral tegevussuuna võimalusi, et saavutada määruses sätestatud eesmärgid, eelkõige riikidevahelise ja sektoriülese koostöö edendamine; |
| --- | --- |

48.

| 49. | soovitab tegevussuuna raames kehtestada kolm uut tugimeedet: a) „Loova Euroopa Mundus“ riikidevahelise koostöö jaoks, b) sotsiaalne kaasatus ja c) uuenduslikud koostoimet loovad ja sektoriülesed projektid; |
| --- | --- |

49.

| 50. | palub komisjonil tagada tagatisvahendis geograafiline ja sektorite tasakaal ning võrdne juurdepääs kõigi liikmesriikide väikestele organisatsioonidele ning rohujuuretasandi algatustele ja projektidele, et hinnata selle mõju eelkõige väikestele kultuuriettevõtjatele, kultuurivahendajatele ja võrguettevõtjatele, ning uurida võimalusi koostoime loomiseks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) ja muude programmidega, eriti COSME programmiga, et kindlustada tagatisvahendi kõige tõhusamal viisil kasutamine, et aidata kultuuri- ja loomesektorit; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ootab huviga 2016. aastal loodud finantstagatiste rahastu esimesi tulemusi; eeldab, et VKEdele ja mikroettevõtjatele laene kättesaadavamaks muutes aitab see uus turuinstrument laiendada kultuuri- ja loomeprojekte (sektor, mis annab 4,4 % ELi SKPst ja kus töötab 3,8 % liidu tööjõust), et täielikult kasutada nende potentsiaali paljutõotava majanduskasvu ja töökohtade allikana ning konkurentsi, kultuurilise mitmekesisuse ja piiriülese koostöö suurendajana; kahetseb siiski tõsiselt, et rahastu hakkab toimima vaid riikides, kus sarnane instrument on juba kasutusel; |
| --- | --- |

51.

| 52. | peab tervitatavaks komisjoni ja EACEA võetud meetmeid kõigi Loova Euroopa teabepunktide koolitamiseks ja nende oskuste ühtlustamiseks ning soovitab selliseid jõupingutusi jätkata; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palub, et komisjon ja EACEA parandaksid suhtlust ja teabevahetust Loova Euroopa teabepunktidega toimuvate otsustusprotsesside küsimustes, eriti seoses rahastamisvahendite ja uute sektoriüleste algatustega; soovitab komisjonil programmi elluviimise parandamiseks võtta enne ja pärast valikumenetlust rohkem arvesse Loova Euroopa teabepunktide oskusteavet ning teha Loova Euroopa teabepunktide loodavad vahendid ja dokumendid veebis heade tavade näidetena kättesaadavaks; rõhutab vajadust parandada Loova Euroopa teabepunktide vahelist koostööd, et nad muutuksid oma riigi taotlejatele tõhusamaks nõuandjaks; juhib tähelepanu, et hindamisaruannete – isegi kui need on negatiivsed – konfidentsiaalne jagamine võib aidata suurendada nende suutlikkust, ning kutsub komisjoni üles suurendama hindamiste ja valikumenetluste läbipaistvust; |
| --- | --- |

53.

Soovitused järgmiste põlvkondade programmi jaoks

| 54. | soovitab programmiga „Loov Euroopa“ ajavahemikul 2021–2028 jätkata, see läbi vaadata ja seda parandada, sest see on programm, mis hõlmab kõiki kultuuri- ja loomesektoreid, pöörates erilist tähelepanu kvaliteetsetele projektidele, millel on samad väärtused ja prioriteedid, ning millel on kaks alaprogrammi ja sektoriülese tegevussuunaga programmi, mis hõlmavad koolitust, publiku arendamist, turulepääsu, sotsiaalset kaasatust, koostööd, sektoritevaheseid ja -üleseid projekte ning vastastikust õppimist, samuti teabevahetust, uuringuid, kultuuri- ja loomesektorite sihipärast toetamist, tagatisvahendit ja Loova Euroopa teabepunktide toetamist; |
| --- | --- |

54.

| 55. | peab seoses viimastel aastatel suurenenud rändajate ja pagulaste sissevooluga ELi tervitatavaks, et on kasvanud programmi kultuuridevaheline mõõde, mille tulemusel käivitatakse alates 2017. aastast loodetavasti arvukamalt kultuurilist mitmekesisust ja kultuuride dialoogi toetavaid ning mitmekeelsust edendavaid projekte; rõhutab, et seda tuleks toetada kui programmi tavapärast osa, arvestades sellega, et kultuuriline integratsioon võib paljudes ELi liikmesriikides veel pikaks ajaks probleemiks jääda. |
| --- | --- |

55.

| 56. | soovitab, et järgmise programmi õiguslik alus hõlmaks sõnaselgelt kultuurilise ja kunstilise kvaliteedi edendamist ning kultuuri sisemist väärtust programmi ja alaprogrammide eesmärkide ning valiku- ja hindamiskriteeriumide hulgas; |
| --- | --- |

56.

| 57. | palub, et komisjon hindaks alaprogrammi „MEDIA“ läbivaatamisel, kas väiksemate projektide lisamisega programmi produktsiooni, festivalide, kino ja turunduse sammastele oleks võimalik suurendada toetuse tulemuslikkust; |
| --- | --- |

57.

| 58. | nõuab tungivalt, et komisjon läheneks ennetavalt uute riikide vastuvõtmisele programmi, andes eristaatuse Euroopa lõuna- ja idanaabruse riikidele; |
| --- | --- |

58.

| 59. | märgib, et Euroopa filmialane koostootmine on otsustava tähtsusega, et tagada meie teoste vajalik konkurentsivõime ja reageerida turuprobleemidele, ning soovitab arendada filmialast koostootmist proportsionaalsel viisil ja tasakaalustatud vahendite kaudu, samuti koostöös Euroopa juhtivate asutustega kõnealuses valdkonnas, näiteks fondiga Eurimages; |
| --- | --- |

59.

| 60. | palub, et komisjon uuriks, kas eri kultuurivaldkondade suurt hulka silmas pidades oleks mõistlik ja võimalik rajada Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskusega analoogne Euroopa kultuuri- ja loomesektori vaatluskeskus, mille standardid oleksid võrreldavad Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse standarditega, ning kui see nii on, siis palub komisjonil töötada välja sektorite eripärale vastavad kriteeriumid; |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusametile. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 221.

(2)  ELT L 169, 1.7.2015, lk 1.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0293.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0005.

(5)  ELT C 346, 21.9.2016, lk 10.

(6)  ELT C 93, 9.3.2016, lk 95.

(7)  ELT C 377 E, 7.12.2012, lk 135.

(8)  ELT C 377 E, 7.12.2012, lk 142.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/28

---

P8_TA(2017)0063

Programmi „Kodanike Euroopa“ rakendamine

Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsioon nõukogu 14. aprilli 2014. aasta määruse (EL) nr 390/2014 (millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020 programm „Kodanike Euroopa“) rakendamise kohta (2015/2329(INI))

(2018/C 263/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 10 ja 11, milles märgitakse, et „igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatias“, „institutsioonid annavad kodanikele ja esindusühendustele sobival viisil võimaluse teha teatavaks ja vahetada avalikult oma seisukohti liidu tegevuse kõigis valdkondades“ ning „institutsioonid peavad esindusühenduste ja kodanikuühiskonnaga avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 10 ja 11, milles märgitakse, et „igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatias“, „institutsioonid annavad kodanikele ja esindusühendustele sobival viisil võimaluse teha teatavaks ja vahetada avalikult oma seisukohti liidu tegevuse kõigis valdkondades“ ning „institutsioonid peavad esindusühenduste ja kodanikuühiskonnaga avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi“,

| — | võttes arvesse protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 390/2014, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020 programm „Kodanike Euroopa“ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 390/2014, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020 programm „Kodanike Euroopa“ (1),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse rolli kohta ELi põhiväärtuste edendamisel (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse rolli kohta ELi põhiväärtuste edendamisel (2),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele programmi „Kodanike Euroopa“ (2007–2013) rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta (COM(2015)0652), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele programmi „Kodanike Euroopa“ (2007–2013) rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta (COM(2015)0652),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A8-0017/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A8-0017/2017),

| A. | arvestades, et programm „Kodanike Euroopa“ on ainulaadne ja väga sümboolne programm, sest selle raames võetakse kuulda kodanikuühiskonna arutelu, ergutatakse kriitilist mõtlemist Euroopa projekti, selle ajaloo ning seda edendanud liikumiste ja ideede ajaloo suhtes ning sellega aidatakse suurendada teadlikkust Euroopa otsustusprotsessist, parandades liidu tasandil kodaniku- ja demokraatliku osaluse tingimusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et programm „Kodanike Euroopa“ on ainulaadne ja väga sümboolne programm, sest selle raames võetakse kuulda kodanikuühiskonna arutelu, ergutatakse kriitilist mõtlemist Euroopa projekti, selle ajaloo ning seda edendanud liikumiste ja ideede ajaloo suhtes ning sellega aidatakse suurendada teadlikkust Euroopa otsustusprotsessist, parandades liidu tasandil kodaniku- ja demokraatliku osaluse tingimusi;

| B. | arvestades, et programmi „Kodanike Euroopa“ eesmärk on tugevdada Euroopa kodakondsuse ja Euroopasse kuulumise vaimu, suurendada solidaarsust, vastastikust sallivust ja austust, edendada paremat arusaamist EList, selle algupärast ja arengust, väärtustest, institutsioonidest ja pädevustest ning soodustada aktiivset dialoogi ELi kodanike vahel; arvestades, et programmi tegevusi võib käsitleda osana informaalsest elukestvast kodanikuharidusest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et programmi „Kodanike Euroopa“ eesmärk on tugevdada Euroopa kodakondsuse ja Euroopasse kuulumise vaimu, suurendada solidaarsust, vastastikust sallivust ja austust, edendada paremat arusaamist EList, selle algupärast ja arengust, väärtustest, institutsioonidest ja pädevustest ning soodustada aktiivset dialoogi ELi kodanike vahel; arvestades, et programmi tegevusi võib käsitleda osana informaalsest elukestvast kodanikuharidusest;

| C. | arvestades, et programmi „Kodanike Euroopa“ jaoks tehtava kampaaniaga „üks euro kodaniku kohta“ püütakse edastada tugevat sümboolset sõnumit kodanike arvamustega arvestamise kohta Euroopas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et programmi „Kodanike Euroopa“ jaoks tehtava kampaaniaga „üks euro kodaniku kohta“ püütakse edastada tugevat sümboolset sõnumit kodanike arvamustega arvestamise kohta Euroopas;

| D. | arvestades, et euroskeptitsismi praegune kasv, mis kajastub Euroopa-vastaste jõudude poolses Euroopa projekti püsimajäämise kahtluse alla seadmises ja mis kulmineerus hiljuti rahvahääletusel Brexiti pooldajate võiduga, rõhutab niisuguste programmide tähtsust ja suurendab vajadust edendada ühise Euroopa identiteeditunde arendamist, kajastada Euroopa Liidu usaldusväärsuse vähenemise põhjuseid, ergutada kodanikuosalust ning alustada põhjalikku arutelu Euroopa väärtuste teemal, millesse tuleks kaasata kogu kodanikuühiskond ja ka institutsioonid, ning koolituskampaaniat ELi institutsioonide toimimise teemal, rõhutades tänu Euroopa Liitu kuulumisele tekkivaid võimalusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et euroskeptitsismi praegune kasv, mis kajastub Euroopa-vastaste jõudude poolses Euroopa projekti püsimajäämise kahtluse alla seadmises ja mis kulmineerus hiljuti rahvahääletusel Brexiti pooldajate võiduga, rõhutab niisuguste programmide tähtsust ja suurendab vajadust edendada ühise Euroopa identiteeditunde arendamist, kajastada Euroopa Liidu usaldusväärsuse vähenemise põhjuseid, ergutada kodanikuosalust ning alustada põhjalikku arutelu Euroopa väärtuste teemal, millesse tuleks kaasata kogu kodanikuühiskond ja ka institutsioonid, ning koolituskampaaniat ELi institutsioonide toimimise teemal, rõhutades tänu Euroopa Liitu kuulumisele tekkivaid võimalusi;

| E. | arvestades, et enne kui mõni riik Euroopa Liiduga ühineb, on vaja põhjalikku ja terviklikku ettevalmistust, mis on seotud ajaloolise mälu ja minevikuga leppimise küsimustega ning millega tagatakse kodanike aktiivne osalus asjaomase riigi kodanikuühiskonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et enne kui mõni riik Euroopa Liiduga ühineb, on vaja põhjalikku ja terviklikku ettevalmistust, mis on seotud ajaloolise mälu ja minevikuga leppimise küsimustega ning millega tagatakse kodanike aktiivne osalus asjaomase riigi kodanikuühiskonnas;

| F. | arvestades, et kooskõlas ELi lepingu artikliga 11 on ELi institutsioonid kohustatud andma kodanikele ja esindusühendustele kõigis liidu tegevusvaldkondades võimaluse vahetada avalikult oma seisukohti; arvestades, et see säte hõlmab ka ELi institutsioonide kohustust pidada kodanikuühiskonnaga avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi ning komisjoni kohustust teha kõigi sidusrühmadega ulatuslikke konsultatsioone; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kooskõlas ELi lepingu artikliga 11 on ELi institutsioonid kohustatud andma kodanikele ja esindusühendustele kõigis liidu tegevusvaldkondades võimaluse vahetada avalikult oma seisukohti; arvestades, et see säte hõlmab ka ELi institutsioonide kohustust pidada kodanikuühiskonnaga avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi ning komisjoni kohustust teha kõigi sidusrühmadega ulatuslikke konsultatsioone;

| G. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 20 on sätestatud liidu kodakondsuse põhistaatus ja esitatud üksikasjalikult sellega seotud õigused, ning arvestades, et parem arusaamine EList ja selle väärtustest on oluline eeltingimus kodanike võimestamiseks, et nad saaksid neid õigusi täielikult kasutada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 20 on sätestatud liidu kodakondsuse põhistaatus ja esitatud üksikasjalikult sellega seotud õigused, ning arvestades, et parem arusaamine EList ja selle väärtustest on oluline eeltingimus kodanike võimestamiseks, et nad saaksid neid õigusi täielikult kasutada;

| H. | arvestades, et kodanikuaktiivsus, kodanikuharidus ja kultuuridevaheline dialoog on avatud, kaasava ja vastupanuvõimelise ühiskonna rajamisel otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kodanikuaktiivsus, kodanikuharidus ja kultuuridevaheline dialoog on avatud, kaasava ja vastupanuvõimelise ühiskonna rajamisel otsustava tähtsusega;

| I. | arvestades, et praegune programm põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 352, millega anti Euroopa Parlamendile ainult õigus väljendada oma seisukohta nõusolekumenetluse raames ja millele Euroopa Parlament oli komisjoni ettepaneku esitamise ajal kindlalt vastu, sest see on tugevas vastuolus programmi demokraatliku olemusega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et praegune programm põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 352, millega anti Euroopa Parlamendile ainult õigus väljendada oma seisukohta nõusolekumenetluse raames ja millele Euroopa Parlament oli komisjoni ettepaneku esitamise ajal kindlalt vastu, sest see on tugevas vastuolus programmi demokraatliku olemusega;

| J. | arvestades, et komisjoni tehtud järelhindamine kinnitas programmi eesmärkide asjakohasust ja asjaolu, et kuna programm erineb teistest programmidest ulatuse, eesmärkide, tegevuse ja sihtrühmade poolest, andis see võimaluse algatustele, mida ei oleks saanud rahastada muudest vahenditest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjoni tehtud järelhindamine kinnitas programmi eesmärkide asjakohasust ja asjaolu, et kuna programm erineb teistest programmidest ulatuse, eesmärkide, tegevuse ja sihtrühmade poolest, andis see võimaluse algatustele, mida ei oleks saanud rahastada muudest vahenditest;

| K. | arvestades, et pärast mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) läbirääkimisi tehtud eelarvekärpeid vähendati programmi „Kodanike Euroopa“ rahastamispaketti ligikaudu 29,5 miljoni euro võrra, ning arvestades, et programmi 185,47 miljoni euro suurune kärbitud rahastamispakett moodustab mitmeaastasest finantsraamistikust ainult 0,0171 %; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et pärast mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) läbirääkimisi tehtud eelarvekärpeid vähendati programmi „Kodanike Euroopa“ rahastamispaketti ligikaudu 29,5 miljoni euro võrra, ning arvestades, et programmi 185,47 miljoni euro suurune kärbitud rahastamispakett moodustab mitmeaastasest finantsraamistikust ainult 0,0171 %;

| L. | arvestades, et on tõdetud, et liikmesriigid kalduvad mitte osalema nende projektide kaasrahastamises ja et kohalikud asutused on raskustes Euroopa projektide puhul, mille kaasrahastamise määr on kõrge; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et on tõdetud, et liikmesriigid kalduvad mitte osalema nende projektide kaasrahastamises ja et kohalikud asutused on raskustes Euroopa projektide puhul, mille kaasrahastamise määr on kõrge;

| M. | arvestades, et rahastamispaketi vähendamise tagajärjel langes 2014. aastal rahastada suudetud projektide arv võrreldes eelmise programmiga peaaegu 25 % võrra; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et rahastamispaketi vähendamise tagajärjel langes 2014. aastal rahastada suudetud projektide arv võrreldes eelmise programmiga peaaegu 25 % võrra;

| N. | arvestades, et mitteformaalne ja informaalne õppimine ning vabatahtlik tegevus, sport, kunst ja kultuur annavad palju võimalusi kodanikuhariduseks ja -aktiivsuseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mitteformaalne ja informaalne õppimine ning vabatahtlik tegevus, sport, kunst ja kultuur annavad palju võimalusi kodanikuhariduseks ja -aktiivsuseks;

| O. | arvestades, et kattumiste vähendamiseks ja programmi mõju suurendamiseks on vaja rohkem koostoimet muude programmidega ja paremat teabevahetust teiste peadirektoraatidega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kattumiste vähendamiseks ja programmi mõju suurendamiseks on vaja rohkem koostoimet muude programmidega ja paremat teabevahetust teiste peadirektoraatidega;

| P. | arvestades, et oma väärtust on tõestanud praegune rahvusvaheline sõpruslinnade liikumine (sõpruslinnad – linnade võrgustikud), mis parandab vastastikust mõistmist kodanike vahel ning edendab sõprust ja koostööd; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et oma väärtust on tõestanud praegune rahvusvaheline sõpruslinnade liikumine (sõpruslinnad – linnade võrgustikud), mis parandab vastastikust mõistmist kodanike vahel ning edendab sõprust ja koostööd;

Peamised järeldused

| 1. | rõhutab, et programmile „Kodanike Euroopa“ kui ainsale täielikult Euroopa kodakondsusele pühendatud programmile kättesaadavate rahaliste vahendite kogusumma (185,47 miljonit eurot) on kaduvväike, kui seda võrrelda teiste haridus- ja kultuuriprogrammidega, nagu programm „Loov Euroopa“ (1,46 miljardit eurot) ja programm „Erasmus+“ (14,7 miljardit eurot), ega vasta seetõttu taotlejate ootustele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab heameelt tõsiasja üle, et uue rahastamistsükli kahel esimesel aastal tundub programm „Kodanike Euroopa“, mille eesmärk on ületada ELi institutsioonide ja Euroopa kodanike vaheline lõhe, toimivat hästi, kuna taotlejate arv on tõusnud, projektid on väga kvaliteetsed ja projektide rakendamine on nõuetekohane; |
| --- | --- |

2.

| 3. | möönab, et programmi edukat rakendamist takistab peamiselt eraldatud raha ebapiisavus, ja peab äärmiselt kahetsusväärseks, et mitmeaastases finantsraamistikus (2014–2020) kärbiti eraldist 13,7 % võrra, mistõttu on rahastatavate projektide arv suurel määral vähenenud ja on võimatu rahuldada suurt nõudlust, valmistades väärtuslike projektidega taotlejatele pettumust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et eelarvepiirangute tõttu on rahastatavate projektide koguarv liiga väike, et saavutada programmi kaugeleulatuvaid eesmärke, ning et 2015. aastal oli võimalik rahastada ainult ligikaudu 6 % Euroopa ajaloolist mälu ja kodanikuühiskonda käsitlevatest projektidest, mis on programmi „Loov Euroopa“ sama aasta tulemustega (19,64 % alaprogrammi „Kultuur“ puhul ja 45,6 % MEDIA alaprogrammi puhul) võrreldes väga väike arv; märgib, et programmi „Kodanike Euroopa“ kahe tegevussuuna rahastamist tuleks olulisel määral suurendada, arvestades programmi edasipüüdlikke eesmärke; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunnistab, et sõpruslinnade projektid on olnud edukad kogu ELis, ning kutsub liikmesriike üles edendama seda kava omavalitsuste seas ning hõlbustama koostööd; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab kiiduväärseks komisjoni käivitatud „Kodanike Euroopa“ uudiskirja ja rahastatud projektide andmebaasi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toob esile asjaolu, et programmi „Kodanike Euroopa“ riiklikel kontaktpunktidel on teadlikkuse suurendamisel ning võimalikele taotlejatele (eriti sihtriikide esmakordsetele taotlejatele), aga ka Euroopa ja riigi tasandi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste liitudele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele toetuse ja suuniste andmisel tähtis roll; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab tervitatavaks programmi valdkonnaülest käsitlusviisi, selle selgeid ja lihtsaid aruandlusnõudeid ja taotlusvormi ning selle keskendumist kindlatele tegevustele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kiiduväärseks asjaolu, et programmi mõlema tegevussuuna – „Euroopa ajalooline mälu“ ning „Demokraatlik kaasatus ja kodanikuosalus“ – määratletud prioriteedid, mida muudeti varem igal aastal, on nüüdsest mitmeaastased ja kohalduvad programmi kogu allesjäänud ajavahemiku (2016–2020) jooksul; |
| --- | --- |

9.

| 10. | möönab asjaolu, et programmi mõju on endiselt proportsionaalselt suur, nagu näitab ka asjaolu, et 2015. aastal oli 408 valitud projektis hinnanguliselt 1 100 000 osalejat; on ka seisukohal, et taotlejate suur arv – 2014. aastal 2 087 ja 2015. aastal 2 791 – ja projektide kvaliteet näitavad seda, et huvi programmi vastu on suur, ja ka vajadust tagada programmile rohkem töötajaid ja rahalisi vahendeid, et suurendada toetust saavate projektide arvu; |
| --- | --- |

10.

Soovitused

Rakendamise õiguslikud aspektid

| 11. | soovitab, et järgmise põlvkonna programm „Kodanike Euroopa“ tuleks vastu võtta õigusliku alusega, mis võimaldab Euroopa Parlamendil osaleda programmi vastuvõtmisel seadusandliku tavamenetluse raames kaasseadusandjana, tehes seda nõukoguga võrdsetel tingimustel; ergutab komisjoni kaaluma võimalikke lahendusi selle eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

11.

Rakendamise rahalised aspektid

| 12. | on arvamusel, et mitmed kvaliteetsed projektid, nagu Euroopa ajaloolist mälu ja kodanikuühiskonda puudutavad projektid (edukuse määr 6 % – samas kui programmi „Loov Euroopa“ alaprogrammi „Kultuur“ vastav määr oli 19,64 % ja MEDIA alaprogrammi määr oli 45,6 %), on tagasi lükatud programmi „Kodanike Euroopa“ ebapiisava rahastuse tõttu; on arvamusel, et kõrgema sihtmäära saavutamiseks tuleks oluliselt suurendada praegust eelarvet, võttes arvesse kõnealuse programmi otsustavat tähtsust eeltingimusena kodanike osalemiseks liidu demokraatlikus elus; kutsub seetõttu komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles kaaluma järgmises mitmeaastases finantsraamistikus programmi „Kodanike Euroopa“ jaoks ligikaudu 500 miljoni euro suurust rahastamispaketti – see moodustab vaid ühe euro kodaniku kohta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunnustab Euroopa kodanikualgatuse ja programmi „Kodanike Euroopa“ ühist eesmärki ning võimalikku koostoimet selles, et kodanikud saaksid osaleda vahetult ELi poliitika väljatöötamises; kutsub siiski komisjoni üles tagama, et Euroopa kodanikualgatust ei rahastataks programmi „Kodanike Euroopa“ piiratud eelarvest, nagu seda praegu tehakse, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid osaleksid suuremal määral mõlema meetme rahalises toetamises; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et kindlasummaliste või -määraliste maksete süsteemis tuleks arvesse võtta ELis esinevaid hinnaerinevusi, mis sõltuvad liikmesriikide elukallidusest; soovitab selle süsteemi ümber korraldada ja kaaluda eelmaksete vähendamist, et tagada rahastatavate projektide jätkusuutlikkus ja toetada paremini kohalike haldusasutuste ja üksteisest kaugemal asuvate organisatsioonide koostööd ning eelkõige hõlbustada piiratud finantssuutlikkusega väiksemate organisatsioonide ja erivajadustega osalejate osalemist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab, et komisjon ning Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (EACEA) hindaksid korrapäraselt arvukate eelarveliste korralduste mõju taotlejatele ja võimalikele toetuskõlblikele taotlejatele; nõuab eelkõige, et hinnataks, kas 2015. aastal maksete assigneeringute suure puudujäägi tõttu kohaldatud vähendatud eelmaksete määr (50 %-lt 40 %-le projektide puhul ning 80 %-lt 50 %-le tegevustoetuste ja riiklike kontaktpunktide puhul), kaasrahastamise vajadus ning samade parameetrite kohaldamine tegelikust elukallidusest ja geograafilisest eraldatusest hoolimata võis asetada – ja võib asetada jätkuvalt – teatavat tüüpi organisatsioonid ja konkreetsed liikmesriigid ebasoodsasse olukorda; nõuab lisaks, et nad arendaksid edasi strateegiaid, mille abil tuua Euroopa institutsioonid kodanikele lähemale ning teavitada kodanikke paremini ELi eri poliitikameetmetest; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et kindlasummaliste või -määraliste maksete süsteem peaks hõlmama veel ühte näitajat, mis aitaks erivajadustega inimesi tulemuslikumalt kaasata, sest just puudega inimeste kaasamine eeldab märksa ulatuslikumat personali ja sageli täiendavaid meetmeid, millega kaasnevad suuremad kulud; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et tegevustoetused tagavad toetusesaajate (st mõttekodade) sõltumatuse ja annavad võimaluse pikaajaliseks kavandamiseks, et viia ellu üldisele nägemusele vastavaid tegevusi ja arendada oskusteavet; soovitab kasutada erikriteeriume, -näitajaid ja iga-aastast aruandlust, et jälgida nende eesmärkide suunas tehtud edusamme ning tagada, et kõnealused rahastamiskavad ei muuda toetusesaajaid komisjonist sõltuvaks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab, et komisjon ning EACEA annaksid avalikult aru kuludest, mis on tekkinud 3. tegevussuuna raames „horisontaalsed meetmed – väärtustamine – projektitulemuste analüüsimine, levitamine ja kasutamine“; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni ja EACEAd üles lisama 31. detsembriks 2017 ette nähtud vahehindamise aruandesse põhjaliku hinnangu programmi finantsilise rakendamise ja eelarve täitmise kohta ning tegema sellest hinnangust järeldusi edasiste eesmärkide uuesti määratlemiseks ja programmi eelarvenõuete kohandamiseks järgmises mitmeaastases finantsraamistikus; |
| --- | --- |

19.

Kooskõlastamise ja teavitustegevusega seotud aspektid

| 20. | palub komisjonil koguda kogu kasulik teave programmi „Kodanike Euroopa“ kohta (programmijuhend, prioriteedid, konkursikutsed, käimasolevad ja lõpetatud projektid, tulemused ja saadud kogemused, uudiskiri) koos kõigi Euroopa kodakondsuse valdkonda kuuluvate programmide, meetmete, toetuste ja struktuurifondidega (näiteks Euroopa kodanikualgatus ja Euroopa vabatahtlik teenistus) ainulaadsesse kasutajasõbralikku suhtlusportaali (ühtne veebiplatvorm), mis on juurdepääsetav ka puudega inimestele; soovitab, et seda platvormi tuleks kasutada toetusesaajate kontaktandmete avaliku registrina ning vahendina, mille kaudu pääseda ligi projektide kirjeldustele ja leida partnereid teistest riikidest; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toonitab, et tagasilükatud taotluste osas tuleks anda piisav vastus ning esitada tagasilükkamise põhjused, eriti juhul, kui taotluse esitanud üksus palub selgitust; soovitab võimaluse korral kaaluda sarnaste tagasilükatud taotluste põhjal peamiste probleemide väljaselgitamist; |
| --- | --- |

21.

| 22. | juhib tähelepanu asjaolule, et programmi „Kodanike Euroopa“ teatavad eesmärgid on sarnased Euroopa kodanikualgatuse eesmärkidega või täiendavad neid, eelkõige püüdlus kaasata kodanikud ELi tegevusse; on seetõttu veendunud, et tuleks teha pingutusi, et järgida ühist lähenemisviisi kodanikuosalust ja osalusdemokraatiat käsitleva ELi poliitika väljatöötamisel, mida peaks toetama sidus teavitusstrateegia, et koondada ühe katuse alla kõik Euroopa kodakondsusega seotud komisjoni programmid, edendades ja tõhustades võimaluse korral vahetuid kogemusi ja kaasatust rohujuuretasandil; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab vajadust koostada igas liikmesriigis potentsiaalsete partnerite avatud nimekiri, et hõlbustada partnerlusi nende vahel, kes soovivad osaleda programmis „Kodanike Euroopa“; |
| --- | --- |

23.

| 24. | soovitab luua ka veebiplatvormi kodakondsuse valdkonnas tegutsevatele ja programmist kasu saavatele peamistele organisatsioonidele, et koondada parimaid tavasid, parandada võimekust ja suurendada projektide lõpuleviimise järel nende nähtavust; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palub komisjonil suurendada programmi nähtavust ja tõsta üldsuse teadlikkust selle eesmärkidest, rakendades Euroopa kodakondsuse puhul kaasavat teavitusstrateegiat – kasutades suhtlusvõrgustikke, raadio- ja telereklaame ning reklaamtahvleid – edendades kohaliku tasandi osalemist riiklike kontaktpunktide aktiivse kaasatusega ning ajakohastades pidevalt sisu ja jõudes osalevates riikides uute sihtrühmadeni, keskendudes eelkõige madalama osalemismääraga riikidele ning noortele, puudega inimestele ja haavatavatele isikutele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on arvamusel, et programmi eesmärk peaks olema ka tutvustada Euroopa Liidus olemasolevaid vahetu osalemise kanaleid, nagu Euroopa kodanikualgatus, kodanike foorumid ja avalikud konsultatsioonid, et suurendada üldsuse teadlikkust vahetu osalemise võimalustest ELi institutsioonilises raamistikus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab tungivalt, et osalevad riigid, kes ei ole veel määranud riiklikku kontaktpunkti, teeksid seda; soovitab tugevdada kõnealuste riikide, liikmesriikide ja komisjoni kooskõlastatust ja koostoimet; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tunnistab, et kõige raskem ülesanne on saavutada praegused ambitsioonikad eesmärgid olemasolevate piiratud rahaliste vahenditega; toonitab, kui oluline on, et liikmesriigid, piirkonnad ja kohalikud omavalitsused suurendaksid programmi tulemuslikkust ja populaarsust, suurendades muu hulgas võimalikult suures ulatuses riiklike kontaktpunktide potentsiaali, võimaldades neil vahetada kogemusi sarnaste projektide, näiteks programmide „Erasmus +“ ja „Loov Euroopa“ eest vastutavate üksustega; ergutab EACEAd mõju suurendamise eesmärgil hõlbustama ja hoogustama igal võimalikul juhul koostoimet selliste ELi programmide nagu „Loov Euroopa“ ja „Erasmus+“ ning Euroopa Sotsiaalfondi vahel; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palub komisjonil veelgi suuremas ulatuses suurendada oma jõupingutusi halduskorra lihtsustamisel, sest vorminõuetega on mõnikord keeruline toime tulla, eriti väikestel organisatsioonidel, keda ei tohiks diskrimineerida bürokraatlikel alustel; |
| --- | --- |

29.

| 30. | soovitab, et teavitustegevusele eraldatud vahendeid ei tohiks kasutada liidu prioriteetide institutsioonilise tutvustamise katmiseks, mis on sätestatud praegust programmi käsitleva määruse artiklis 12, vaid neid tuleks kasutada programmi reklaamimiseks osalevates riikides, eelkõige nendes, kus osalemismäär on madalam; |
| --- | --- |

30.

Programmi fookus ja eesmärgid

| 31. | soovitab järgmise põlvkonna programmis sõnastada prioriteetide määratluses mitmeaastase käsitlusviisi ning parandada programmi tegevussuundade ja osade koostoimet; rõhutab, et mis tahes muudatused programmi struktuuris peaksid olema sisse viidud viisil, mis hoiab ära võimaliku segaduse selle lõppkasutajate hulgas ja sellega seotud programmi mõju vähenemise; |
| --- | --- |

31.

| 32. | peab kiiduväärseks tugevat ELi kodanikele ja sotsiaalsetele aspektidele keskendumist, mis võimaldab ELi institutsioonidel kohapeal kodanikuühiskonnaga otse suhelda; rõhutab programmi prioriteetide hulgas niisuguste projektide tähtsust, milles keskendutakse Euroopa praegustele probleemidele, näiteks sellistele küsimustele nagu mitmekesisusele, rändele, pagulastele, radikaliseerumise ennetamisele, sotsiaalse kaasatuse soodustamisele, kultuuridevahelisele dialoogile, rahastamisprobleemidega tegelemisele ja Euroopa ühise kultuuripärandi kindlaksmääramisele; palub komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada seoseid programmi prioriteetide ning Euroopa kodakondsuse ja Euroopa kodanike igapäevaeluga seotud meetmete vahel; |
| --- | --- |

32.

| 33. | märgib, et programm peaks jõudma suurema arvu osalejateni ning sellega tuleks tagada erivajadustega inimeste osalemine ja edendada tõrjutud ja õigusteta isikute, sealhulgas rändajate, pagulaste ja varjupaigataotlejate osalemist; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on seisukohal, et vajaduse korral peaks programm põhinema praegustel edukatel rohujuuretasandi algatustel, nagu sõpruslinnade liikumine; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab vajadust tegevussuuna „Euroopa ajalooline mälu“ raames välja kujundada Euroopa identiteet, mis peaks Euroopa väärtustel ning Euroopa ilmalikul ja vaimsel pärandil rajaneva ühise integratsiooni saavutamise eesmärgil keskenduma mitte ainult minevikule, vaid ka tulevikule, olema pluralistlik, mitmekultuuriline ning avatud rändevoogudele ja mõjutustele, mis tulenevad ülejäänud maailmast; rõhutab vajadust tagada, et ajalugu ei kasutataks kui lõhestavat vahendit, vaid kui võimalust lahendada tänapäevaprobleeme nende tundliku tõlgendamise ning oskuslike ja sihipäraste haridusprogrammide kaudu; toonitab, kui tähtis on soodustada põlvkondadevahelisi projekte, mis võivaldavad vahetada kogemusi vanemate ja nooremate põlvkondade vahel; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab vajadust ergutada projekte, mille raames esitletakse kodanikega peetavate arutelude uusi vorme, mille vorm ja stiil on huvipakkuvad ning millel on mitmemõõtmeline käsitlusviis; |
| --- | --- |

36.

| 37. | teeb ettepaneku, mille kohaselt peaks komisjon avaldama igal aastal ülevaatliku aruande, mis hõlmab programmi „Kodanike Euroopa“ raames rahastatud projektides osalejate esitatud peamisi ettepanekuid Euroopa projekti parandamiseks; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab vajadust täiendada programmi ettepanekutega, mis käsitlevad kodanikuosalust demokraatlikus protsessis ja ELi otsustusprotsessis nii, et see aitab suurendada kodanike mõjuvõimu oma õiguste kasutamisel, näiteks e-demokraatia rakendamise kaudu; kutsub liitu ja selle liikmesriike üles töötama selle saavutamiseks välja meetmed ja poliitika, mille eesmärk on suurendada oma kodanike valdkonnaülese ning kriitilise ja loova mõtlemise alaseid oskusi, digikirjaoskust ja meediapädevust ning kaasatust ja ergutada uudishimu, eriti laste ja noorte seas, et nad saaksid teha teadlikke otsuseid ning aidata kaasa demokraatlikele protsessidele; |
| --- | --- |

38.

| 39. | juhib tähelepanu asjaolule, et kui programmis osaleksid riigid, kes soovivad saada ELi liikmeks, parandaks see vastastikust mõistmist ja süvendaks koostööd; soovitab programmi rahvusvahelisemaks muuta, kutsudes eelkõige kõiki Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA), Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) ning läbirääkija- ja kandidaatriike üles ühendama ELi liikmesriikidega oma jõud projektitaotluste esitamisel, ning nõuab, et ELi, ida- ja lõunapartnerluse riikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide valitsusvälised organisatsioonid teeksid rohkem koostööd, et Euroopa Liitu inimestele lähendada; teeb ettepaneku edendada ELi ja naaberriikide organisatsioonide vahelist koostööd Euroopa väärtuste teemal; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab vajadust arendada sõpruslinnade liikumist, keskendudes viisidele, mis võimaldavad kõnealust kava paremini kasutada, selle edendamisele ja tulemustele, sealhulgas piisavate rahaliste vahendite eraldamisele; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  ELT L 115, 17.4.2014, lk 3.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0005.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/34

---

P8_TA(2017)0064

Ühine kaubanduspoliitika ja vajadus tagada looduslike liikide säilimine

Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsioon ELi ühise kaubanduspoliitika ja vajaduse kohta tagada looduslike liikide säilimine (2016/2054(INI))

(2018/C 263/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 191 ja 207, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 191 ja 207,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 21 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 21 lõiget 2,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497),

| — | võttes arvesse ELi kirjalikku ettepanekut Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) kaubandust ja säästvat arengut käsitleva peatüki kohta, eriti selle artikleid 10–16, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kirjalikku ettepanekut Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) kaubandust ja säästvat arengut käsitleva peatüki kohta, eriti selle artikleid 10–16,

| — | võttes arvesse 2015. aastal toimunud ÜRO säästva arengu tippkohtumise tulemusena vastu võetud säästva arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma“, eriti selle punkte 9 ja 33 ning eesmärki nr 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aastal toimunud ÜRO säästva arengu tippkohtumise tulemusena vastu võetud säästva arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma“, eriti selle punkte 9 ja 33 ning eesmärki nr 15,

| — | võttes arvesse üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet (GATT), eriti selle artikli XX punkte a ja g, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet (GATT), eriti selle artikli XX punkte a ja g,

| — | võttes arvesse ELi 2016. aasta tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks (COM(2016)0087) (edaspidi „tegevuskava“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 2016. aasta tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks (COM(2016)0087) (edaspidi „tegevuskava“),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuni 2016. aasta järeldusi, mis käsitlevad ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuni 2016. aasta järeldusi, mis käsitlevad ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks,

| — | võttes arvesse nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (2),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 69/314 looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemise kohta ja ÜRO Keskkonnaassamblee resolutsiooni 1/3 looduslike liikidega kaubitsemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 69/314 looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemise kohta ja ÜRO Keskkonnaassamblee resolutsiooni 1/3 looduslike liikidega kaubitsemise kohta,

| — | võttes arvesse ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osaliste Johannesburgis toimunud 17. kohtumise tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osaliste Johannesburgis toimunud 17. kohtumise tulemusi,

| — | võttes arvesse 2014. aasta veebruaris Londonis looduslike liikidega ebaseadusliku kauplemise teemal korraldatud konverentsi tulemusi ja 2015. aasta märtsis saavutuste läbivaatamist Kasanes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014. aasta veebruaris Londonis looduslike liikidega ebaseadusliku kauplemise teemal korraldatud konverentsi tulemusi ja 2015. aasta märtsis saavutuste läbivaatamist Kasanes,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Looduse ja Loodusvarade Kaitse Liidu (International Union for Conservation of Nature and Natural Resources – IUNC) maailma loodusvarade kaitse 2016. aastal Hawaiil toimunud kongressi tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Looduse ja Loodusvarade Kaitse Liidu (International Union for Conservation of Nature and Natural Resources – IUNC) maailma loodusvarade kaitse 2016. aastal Hawaiil toimunud kongressi tulemusi,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni,

| — | võttes arvesse Maailmapanga Ülemaailmse Keskkonnafondi (GEF) ülemaailmset eluslooduse programmi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga Ülemaailmse Keskkonnafondi (GEF) ülemaailmset eluslooduse programmi,

| — | võttes arvesse ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) 2016. aasta aruannet looduslike liikidega seotud kuritegevuse kohta maailmas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) 2016. aasta aruannet looduslike liikidega seotud kuritegevuse kohta maailmas,

| — | võttes arvesse Maailma Tolliorganisatsiooni 2014. aasta juuni deklaratsiooni looduslike liikidega ebaseadusliku kauplemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Tolliorganisatsiooni 2014. aasta juuni deklaratsiooni looduslike liikidega ebaseadusliku kauplemise kohta,

| — | võttes arvesse organisatsiooni United for Wildlife transpordisektori töökonna poolt Londonis Buckinghami palees vastu võetud deklaratsiooni (edaspidi „Buckinghami palee deklaratsioon“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni United for Wildlife transpordisektori töökonna poolt Londonis Buckinghami palees vastu võetud deklaratsiooni (edaspidi „Buckinghami palee deklaratsioon“),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A8-0012/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A8-0012/2017),

| A. | arvestades, et looduslike liikidega kaubitsemine on maailmas muutunud enneolematult ulatuslikuks ning maailma looma- ja taimeliikide jätkuv ebaseaduslik ja jätkusuutmatu loodusest kõrvaldamine ja nende müük toob kaasa bioloogilisi kriise; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et looduslike liikidega kaubitsemine on maailmas muutunud enneolematult ulatuslikuks ning maailma looma- ja taimeliikide jätkuv ebaseaduslik ja jätkusuutmatu loodusest kõrvaldamine ja nende müük toob kaasa bioloogilisi kriise;

| B. | arvestades, et looduslike looma- ja taimeliikide kontrollimatu ja liigne kasutamine kujutab looduslike elupaikade hävitamise järel suuruselt teist ohtu nende ellujäämisele looduses; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et looduslike looma- ja taimeliikide kontrollimatu ja liigne kasutamine kujutab looduslike elupaikade hävitamise järel suuruselt teist ohtu nende ellujäämisele looduses;

| C. | arvestades, et ebaseaduslik kauplemine looduslike taime- ja loomaliikidega on kuritegevuse liikidest kasumlikkuse poolest neljandal kohal ja selle käive on 20 miljardit eurot; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ebaseaduslik kauplemine looduslike taime- ja loomaliikidega on kuritegevuse liikidest kasumlikkuse poolest neljandal kohal ja selle käive on 20 miljardit eurot;

| D. | arvestades, et viimased suundumused näitavad, et kaubitsemisega on üha rohkem seotud suured kuritegelikud ja organiseeritud võrgustikud, kes kasutavad selleks üha keerulisemaid meetodeid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et viimased suundumused näitavad, et kaubitsemisega on üha rohkem seotud suured kuritegelikud ja organiseeritud võrgustikud, kes kasutavad selleks üha keerulisemaid meetodeid;

| E. | arvestades, et looduslike liikidega kaubitsemine aitab kaasa konfliktide õhutamisele ja terroristlikke võrgustikke kahtlustatakse märkimisväärselt tulutoova looduslike liikidega ebaseadusliku kauplemisega raha teenimises; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et looduslike liikidega kaubitsemine aitab kaasa konfliktide õhutamisele ja terroristlikke võrgustikke kahtlustatakse märkimisväärselt tulutoova looduslike liikidega ebaseadusliku kauplemisega raha teenimises;

| F. | arvestades, et korruptsioonist ja nõrgast haldusstruktuurist tingitud lisaprobleemid suurendavad omakorda looduslike liikidega kaubitsemist käsitlevate raamistike olemasolevat haavatavust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et korruptsioonist ja nõrgast haldusstruktuurist tingitud lisaprobleemid suurendavad omakorda looduslike liikidega kaubitsemist käsitlevate raamistike olemasolevat haavatavust;

| G. | arvestades, et Euroopa Liit on praegu nii selliste liikide sihtturg kui ka muudesse piirkondadesse suunduva kaubanduse transiidi sõlmpunkt ning samuti piirkond, kust pärinevate liikidega kaubeldakse ebaseaduslikult; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liit on praegu nii selliste liikide sihtturg kui ka muudesse piirkondadesse suunduva kaubanduse transiidi sõlmpunkt ning samuti piirkond, kust pärinevate liikidega kaubeldakse ebaseaduslikult;

| H. | arvestades, et looduslike liikidega kaubitsemise algpõhjuste kõrvaldamise seisukohast on oluline tagada päritoluriikide maapiirkondades tegelemine looduslike liikide kaitsega ja sellest kasu saamine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et looduslike liikidega kaubitsemise algpõhjuste kõrvaldamise seisukohast on oluline tagada päritoluriikide maapiirkondades tegelemine looduslike liikide kaitsega ja sellest kasu saamine;

| I. | arvestades, et elusloodusega seotud küberkuritegevus on tõsine oht ohustatud looduslikele liikidele, nagu elevandid, ninasarvikud, soomusloomad, roomajad, kahepaiksed, linnud ja kaelkirjakud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et elusloodusega seotud küberkuritegevus on tõsine oht ohustatud looduslikele liikidele, nagu elevandid, ninasarvikud, soomusloomad, roomajad, kahepaiksed, linnud ja kaelkirjakud;

| J. | arvestades, et arengukoostööga seotud kaubanduspoliitika võib arengumaade majanduskasvu oluliselt hoogustada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et arengukoostööga seotud kaubanduspoliitika võib arengumaade majanduskasvu oluliselt hoogustada;

| K. | arvestades, et ebaseaduslik kauplemise kasv paljude taime- ja loomaliikidega põhjustab bioloogilise mitmekesisuse vähenemist ja ökosüsteemide hävimist, mis veelgi suurendab ohustatud liikide hulka või põhjustab isegi liikide väljasuremist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ebaseaduslik kauplemise kasv paljude taime- ja loomaliikidega põhjustab bioloogilise mitmekesisuse vähenemist ja ökosüsteemide hävimist, mis veelgi suurendab ohustatud liikide hulka või põhjustab isegi liikide väljasuremist;

| L. | arvestades, et säästev kauplemine looduslike liikidega võib olla äärmiselt tähtis teatavate tõrjutud kogukondade jaoks, kes tuginevad õigusraamistikele, et kohalikke ressursse kaitsta ja aidata vähendada vaesust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et säästev kauplemine looduslike liikidega võib olla äärmiselt tähtis teatavate tõrjutud kogukondade jaoks, kes tuginevad õigusraamistikele, et kohalikke ressursse kaitsta ja aidata vähendada vaesust;

Arengusuundumused, põhimõtted ja üldised kaalutlused

| 1. | võtab suure ärevustundega teadmiseks viimasel ajal toimunud looduslike liikidega kaubitsemise ja looduslike liikidega seotud kuritegevuse kasvu, mis peatamata ja vastupidi pööramata jätmise korral ähvardab kaasa tuua tõsised ja püsivad tagajärjed bioloogilise mitmekesisuse säilimisele ja keskkonna jätkusuutlikkusele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et ELil, kes on alla kirjutanud paljudele ülemaailmsetele konventsioonidele, mille eesmärk on kaitsta keskkonda, on õiguslik kohustus tagada, et liidu poliitika ja rahvusvahelised lepingud aitaksid seda eesmärki täita; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on veendunud, et ülemaailmsetesse turgudesse integreerumisega saavutatav suurem majandusareng ja loodusvarade kasutamine säästva majandusarengu eesmärgil ei ole teineteist välistavad, vaid pigem vastastikku võimendavad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | soovitab seetõttu tungivalt käsitleda elusloodusega seotud probleeme nii, et see ei toetaks mitte ainult ELi ja tema kaubanduspartnerite keskkonnakaitse eesmärke, vaid võimaldaks ühtlasi luua sellised jätkusuutlikud seadusliku kaubanduse õigusraamistikud, mis suurendavad kaubanduspoliitika soodsat mõju säästvale arengule; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab muret tundes, et EL on USA kõrval endiselt ebaseadusliku looduslike liikidega kauplemise oluline transiidi- ja sihtturg; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunneb heameelt ELi tegevuskava üle looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks, millel on oluline roll võitlemisel muret tekitava kiirusega kasvava ebaseadusliku looduslike liikidega kauplemise vastu, mis destabiliseerib nende riikide majandust ja kogukondi, mille elatusallikas sõltub elusloodusest, ning ohustab ELi kaubanduspartnerite ebakindlates piirkondades rahu ja julgeolekut, tugevdades ebaseaduslikke kaubandusteid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on veendunud, et ainult looduslike liikidega seotud kuritegevuse terviklik käsitus võib lõpuks panna edukalt piiri ebaseaduslikule kauplemisele ja selle kaotada ning et EL peab juhtima jõupingutusi mitte ainult pakkujatepoolsete probleemide, sealhulgas kolmandates riikides valitsevate arenguprobleemide lahendamises, vaid tegelema ka ebaseaduslike toodete nõudluse kaotamisega siseturul, sealhulgas veebiplatvormidel; |
| --- | --- |

7.

Rahvusvahelised institutsioonid ja valitsused

| 8. | tuletab meelde, et Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) õiguse kohaselt võivad riigid kehtestada erandeid üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe üldiste eeskirjade suhtes vastavalt artikli XX punktile g taastumatute loodusvarade säästmiseks ja artikli XX punktile a avaliku moraali kaitseks; märgib, et WTO apellatsioonikogu on taastumatute loodusvarade mõistet laiemalt tõlgendanud nii, et see kehtiks ka vähenemisohus elusliikide kohta, ning WTO kohtupraktikas on eriliselt rõhutatud liikide lisamist ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) lisadesse kui tõendit nende ammendavuse kohta; märgib ühtlasi, et WTO apellatsioonikogu on tõlgendanud avaliku moraali mõistet laiemalt nii, et see hõlmab ka loomade julma kohtlemisega seonduvat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab tervitatavaks ELi jõupingutusi WTOs, et vähendada kahjulikke kalandustoetusi, mis võivad kahjustada kalavarude säästvat majandamist ja ohustada selliste liikide säilimist nagu kilpkonnad, haid, merelinnud ja mereimetajad; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kordab oma suurt pühendumust ÜRO säästva arengu eesmärkidele ja eesmärgi nr 15 täieliku saavutamise tagamisele, mis hõlmab lubadust teha lõpp salaküttimisele ja kaitstud taime- ja loomaliikidega kaubitsemisele ning võidelda nii salakauba pakkumise kui ka nõudluse vastu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kiidab heaks looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastase võitluse rahvusvahelise konsortsiumi tegevuse – algatuse, millesse on kaasatud ka CITESi osalised, Interpol, UNODC, Maailmapank ja Maailma Tolliorganisatsioon; |
| --- | --- |

11.

Toll ja e-kaubandus

| 12. | kiidab samuti heaks Maailma Tolliorganisatsiooni INAMA projekti, mille eesmärk on parandada tolliasutuste võimet suurendada suutlikkust, et võidelda looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastu; nõuab tolliasutuste suuremat osalemist jõustamisoperatsioonides, mille eesmärk on võidelda looduslike liikidega ebaseadusliku kauplemise vastu, ning rohkem teadlikkuse suurendamise meetmeid eesmärgiga parandada tolliasutuste väljaõpet ja toimimist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on seisukohal, et looduslike liikidega seotud kuritegevus internetis on tõsine oht ohustatud liikidele, nagu elevandid, ninasarvikud, kahepaiksed, roomajad ja linnud, ning selleks peaksid valitsused, äriühingud ja valitsusvälised organisatsioonid ühiselt tööd tegema; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on seisukohal, et Euroopa Liidu tegevuskava tolli puudutavaid aspekte tuleks veelgi tugevdada, pidades silmas nii koostööd partnerriikidega kui ka paremat ja tõhusamat rakendamist liidus; ootab seepärast, et komisjon vaataks 2016. aastal läbi ELi kehtiva õigusraamistiku rakendamise ja jõustamise, ning nõuab, et läbivaatamine hõlmaks tolliprotseduuride hindamist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub komisjonil uurida, kas eri liikmesriikide kontrolli eest vastutavad tolliametnikud kohaldavad ühtemoodi looduslike liikidega kauplemist käsitlevaid ELi õigusakte; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni ja liikmesriike edendama tolliametnike teabe jagamist ja suutlikkuse suurendamist, sealhulgas erikoolitust; |
| --- | --- |

16.

Erasektori ja valitsusväliste organisatsioonide roll

| 17. | rõhutab, et oluline on tagada erasektori kaasamine võitlusse looduslike liikidega kaubitsemisega, sealhulgas internetipõhistes kauplemiskohtades ja sotsiaalmeedias; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kiidab heaks toimivad lahendused, mille integreerimine olemasolevatesse tarneahela ja kauplemise juhtimise süsteemidesse võimaldab erasektoril pakkuda tõelise partnerina tuge valitsustele ja rahvusvahelistele organitele ülemaailmsete tarneahelate vastutustundlikul haldamisel; rõhutab siiski, et ühise kaubanduspoliitikaga tuleks edendada siduvaid ettevõtja sotsiaalse vastutuse norme, suunata erasektorit kasutama sotsiaalselt vastutustundlikke tavasid ja abistada neid selles; on seisukohal, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse normid on eriti olulised transpordivõrgustike seisukohast; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tunneb heameelt looduslike liikidega tegelevate kaubandusekspertide ja logistikaettevõtete vahelisele koostööle tugineva lähenemisviisi üle, mille puhul lähtutakse nulltolerantsist; on arvamusel, et komisjon peaks kaaluma, kuidas kõige paremini tagada, et asjaomaste õigusraamistikega saaks tõhusamalt tegelda e-kaubanduse ning kaupade veebis ja väljaspool veebi reklaamimisega seotud riskidega; |
| --- | --- |

19.

| 20. | peab tervitatavaks valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna osa mitte ainult võitluses looduslike taime- ja loomaliikidega ebaseadusliku kauplemisega, sealhulgas teadlikkuse suurendamises, ja nõudluse vähendamises nii ELis kui ka kolmandate riikide territooriumil, kust sellised taime- ja loomaliigid pärit on, vaid ka nende rolli ELi vabakaubanduslepingutega ette nähtud sisenõuanderühmades kaubandust ja säästvat arengut käsitlevate normide elluviimisel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tunneb heameelt organisatsiooni United for Wildlife transpordisektori töökonna 2016. aasta Buchinghami palee deklaratsiooni üle, mille eesmärk on kaasata erasektori esindajad kõrvaldama puudujääke veo- ja tolliprotseduurides, mida salakaubavedajad ära kasutavad, ning parandama teabevahetust ülemaailmsete tarneahelate ja kaubateede ulatuses; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni ja liikmesriike töötama koos valitsusväliste organisatsioonidega salakaubaveo vähendamise, tarbijakäitumise muutmise ja ebaseaduslikult looduslikest liikidest valmistatud toodete nõudluse vähendamise nimel, korraldades teavituskampaaniaid, et käsitleda looduslike liikidega ebaseadusliku kauplemise vastase võitluse probleeme, eriti suurema nõudlusega riikides; |
| --- | --- |

22.

ELi õigusraamistik ja kaubanduslepingud

| 23. | on seisukohal, et praegu on kehtiva õigusraamistiku osas ELi liikmesriikide peamine ülesanne ja prioriteet kehtivate normide rakendamine; tunnistab siiski, et arutada tuleks lisasätteid, milles võetakse arvesse teistes riikides kehtivaid norme, et keelata selliste looduslike liikide kättesaadavaks tegemine ja turule laskmine, vedu ja ostmine, mis on ebaseaduslikult kogutud või millega on juba kolmandate riikide endi õigusraamistikust lähtudes ebaseaduslikult kaubeldud; on seisukohal, et kehtiv õigusraamistik tuleks läbi vaadata, et paremini võtta arvesse e-kaubandusest tulenevaid ohte; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toetab lähenemisviisi, mille kohaselt tulevastesse ELi kaubanduslepingutesse lisatakse looduslike liikidega kaubitsemist käsitlevad sätted; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse kaubandust ja säästvat arengut käsitleva peatüki kohta, mille komisjon esitas osana oma jätkuvast kohustusest tagada säästev areng; märgib, et USA on püüdnud kaubanduslepingute sõlmimisel pidada läbirääkimisi looduslike liikidega kauplemise normide ja kalandustoetuste vähendamise üle; rõhutab, et karmid looduslike liikide kaitse normid peaksid olema läbirääkimiste teemaks kõigi ELi vabakaubanduslepingute puhul, mis muu hulgas peaksid hõlmama osana kaubanduse ja säästva arengu peatükist norme ja kohustusi mitmepoolsete keskkonnakokkulepete nõuetekohaseks rakendamiseks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | peab tervitatavaks ELi kõrgemate eesmärkidega lähenemist looduslike liikide kaitsele ELi ja Vietnami vahelise vabakaubanduslepingu kaubanduse ja säästva arengu peatükis, mis ei sisalda üksnes kohustust nõuetekohaselt täita mitmepoolseid keskkonnakokkuleppeid, nagu CITES, bioloogilise mitmekesisuse konventsioon ja vaalapüügi reguleerimise rahvusvaheline konventsioon, vaid hõlmab ka sätteid, mis on seotud kaubandusalase suutlikkuse suurendamise, teabevahetuse ja teadlikkuse tõstmisega, ning nõuab, et EL ja liikmesriigid tagaksid nende kohustuste ja normide nõuetekohase täitmise; on seisukohal, et nimetatud kohustused peaksid olema jõustatavad, et tagada nende tõhus ja pidev täitmine, nähes muu hulgas ette asjakohase rolli valitsusvälistele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toetab käsitust, mis on välja toodud strateegias „Kaubandus kõigile“ ja mille kohaselt lisatakse korruptsioonivastased sätted tulevastesse kaubanduslepingutesse, arvestades, et korruptsioonil on oma osa looduslike liikidega ebaseadusliku kauplemise hõlbustamises, samuti ELi kohustus viia ellu säästvat arengut toetavat kaubanduspoliitikat, mis aitab saavutada üldisi eesmärke, mille suhtes lepiti kokku säästva arengu tegevuskavas aastani 2030; |
| --- | --- |

27.

Soovitused

| 28. | toetab sellist ELi kaubanduspoliitika käsitust, mis ei sea looduslike liikidega ebaseadusliku kauplemise vastu võitlemise küsimust mitte ainult esikohale, vaid mille raames lisatakse kõikidesse tulevastesse lepingutesse ka sätted, mille eesmärk on looduslike liikidega ebaseaduslikku kaubitsemist vähendada ja see lõplikult kaotada, samuti võetakse konkreetseid ja tõhusaid lisameetmeid, pöörates erilist tähelepanu koolitusele, ennetusele ja sanktsioonide kohaldamisele metsamajanduse, tervishoiu ja tolli valdkonnas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et ELi kaubanduspoliitikas ei tohiks miski takistada ELi või tema kaubanduspartnereid võtmast vastu otsuseid, mis on vajalikud looduslike liikide ja loodusvarade kaitseks, tingimusel et niisugused meetmed aitavad jätkuvalt kaasa õiguspäraste avaliku poliitika eesmärkide saavutamisele ega ole omavolilised või põhjendamatult diskrimineerivad; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on veendunud, et looduslike liikide ülemaailmse jätkusuutlikkuse saavutamiseks ja ebaseadusliku kaubanduse vastu võitlemiseks ei ole kõikidele sobivat ühte kindlat lahendust; tuletab sellega seoses meelde vajadust tagada täielik paindlikkus ning jagada teavet, andmeid ja parimaid tavasid eesmärgiga soodustada dialoogi tõhustatud koostöö tegemiseks, sest seda liiki rikkumised on olemuselt piiriülesed; |
| --- | --- |

30.

| 31. | soovitab ELi liikmesriikidel kaaluda poliitilisi lahendusi, mille abil saaks kõrvaldada kõik ülejäänud seaduselüngad, mis võiksid hõlbustada ebaseaduslikul teel hangitud looduslike liikide ja neist valmistatud toodete ringlusse laskmist nende päritolu varjates; soovitab lisaks teha sellega seoses põhjalikku seiret ja kasutada selle eesmärgi saavutamiseks tulemuslikult ära juba olemasolevaid vahendeid ja asutusi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid arutaksid ELi-siseselt ja -väliselt elevandiluuga, sealhulgas konventsioonile eelnevast ajast pärit elevandiluuga, kauplemise, selle ekspordi või reekspordi võimalikku ELi tasandil keelustamist kooskõlas WTO õigusega; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nõuab piisavate vahendite eraldamist poliitikavaldkondade ja meetmete jaoks, mis on välja töötatud ELi eesmärkide saavutamiseks looduslike liikidega ebaseadusliku kauplemise vastu võitlemisel, sealhulgas vahendeid kolmandate riikide suutlikkuse suurendamiseks, eriti seoses tolliprotseduuride, ametiasutuste, läbipaistvuse ja heade valitsemistavadega; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palub komisjonil ja liikmesriikidel jätkata tööd kõigi asjaomaste osalejatega, et tagada tervikliku lähenemisviisi kasutamine, millega üksnes ei võeta sihikule ebaseaduslike looduslike liikide ja nendest valmistatud toodete lähtepunkte, vaid millega piiratakse ka nõudlust ja tõstetakse teadlikkust nõudlusturul; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palub liikmesriikidel ja komisjonil teha rohkem selleks, et tagada looduslike liikidega kaubitsevate ebaseaduslike kuritegelike võrgustike ja sündikaatide tegevuse katkestamine, nende likvideerimine ja neile süüdistuse esitamine, ning palub liikmesriikidel tagada, et looduslike liikidega seotud kuritegude eest määratavad karistused ja kohtuotsused oleksid proportsionaalsed ja hoiatavad ning vajaduse korral kooskõlas kohustustega, mis on ette nähtud rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooniga; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palub ELil uurida WTO raamistiku piires, kuidas ülemaailmsed kaubandus- ja keskkonnaalased režiimid võiksid üksteist paremini toetada, eriti seoses käimasoleva tööga WTO ja mitmepoolsete keskkonnalepingute sidususe suurendamiseks ning võttes arvesse kaubanduse lihtsustamise lepingut; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on seisukohal, et tuleks uurida uusi võimalusi WTO ja CITESi vaheliseks koostööks, eelkõige andes arenguriikide ametnikele tehnilist abi ning aidates neil kaubandus- ja keskkonnavaldkonnas suutlikkust suurendada; palub komisjonil jätkata selle küsimuse uurimist osana Nairobi järgsest arutelust ja edasistest küsimustest, mida hakatakse arutama 2017. aastal Buenos Aireses toimuval järgmisel ministrite kohtumisel; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, CITESi osalistele, ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroole, Maailma Tolliorganisatsioonile, Maailma Kaubandusorganisatsioonile ja Interpolile. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1.

(2)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 28.

---

Teisipäev, 14. märts 2017

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/40

---

P8_TA(2017)0065

Hobuslaste vastutustundlik omamine ja hooldamine

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta resolutsioon hobuslaste vastutustundliku omamise ja hooldamise kohta (2016/2078(INI))

(2018/C 263/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 39, 42 ja 43, milles käsitletakse ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika toimimist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 39, 42 ja 43, milles käsitletakse ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika toimimist,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 114, milles käsitletakse ühtse turu rajamist ja toimimist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 114, milles käsitletakse ühtse turu rajamist ja toimimist,

| — | võttes arvesse protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 168 lõike 4 punkti b, milles käsitletakse veterinaaria- ja fütosanitaaralaseid meetmeid, mille otsene eesmärk on rahvatervise kaitse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 168 lõike 4 punkti b, milles käsitletakse veterinaaria- ja fütosanitaaralaseid meetmeid, mille otsene eesmärk on rahvatervise kaitse,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 13, milles sätestatakse, et liidu põllumajandus-, kalandus-, transpordi- ja siseturupoliitika ning teadusuuringute ja tehnoloogia arengu ja kosmosepoliitika kavandamisel ning rakendamisel pööravad liit ja liikmesriigid täit tähelepanu loomade kui aistimisvõimeliste olendite heaolu nõuetele, respekteerides samal ajal liikmesriikide õigus- või haldusnorme ja tavasid, mis iseäranis käsitlevad riitusi, kultuuritraditsioone ja piirkondlikku pärandit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 13, milles sätestatakse, et liidu põllumajandus-, kalandus-, transpordi- ja siseturupoliitika ning teadusuuringute ja tehnoloogia arengu ja kosmosepoliitika kavandamisel ning rakendamisel pööravad liit ja liikmesriigid täit tähelepanu loomade kui aistimisvõimeliste olendite heaolu nõuetele, respekteerides samal ajal liikmesriikide õigus- või haldusnorme ja tavasid, mis iseäranis käsitlevad riitusi, kultuuritraditsioone ja piirkondlikku pärandit,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus) (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal ning millega muudetakse direktiive 64/432/EMÜ ja 93/119/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1255/97 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal ning millega muudetakse direktiive 64/432/EMÜ ja 93/119/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1255/97 (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 24. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1099/2009 loomade kaitse kohta surmamisel (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1099/2009 loomade kaitse kohta surmamisel (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. veebruari 2015. aasta rakendusmäärust (EL) 2015/262, milles sätestatakse hobuslaste identifitseerimise meetodeid käsitlevad eeskirjad kooskõlas nõukogu direktiividega 90/427/EMÜ ja 2009/156/EÜ (hobusepassi käsitlev määrus) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. veebruari 2015. aasta rakendusmäärust (EL) 2015/262, milles sätestatakse hobuslaste identifitseerimise meetodeid käsitlevad eeskirjad kooskõlas nõukogu direktiividega 90/427/EMÜ ja 2009/156/EÜ (hobusepassi käsitlev määrus) (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1012 tõupuhaste aretusloomade, ristandaretussigade ja nende aretusmaterjali aretuse, turustamise ning nende liitu sissetoomise suhtes kehtivate zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 652/2014, nõukogu direktiive 89/608/EMÜ ja 90/425/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks teatavad õigusaktid tõuaretuse valdkonnas (tõuaretuse määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1012 tõupuhaste aretusloomade, ristandaretussigade ja nende aretusmaterjali aretuse, turustamise ning nende liitu sissetoomise suhtes kehtivate zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 652/2014, nõukogu direktiive 89/608/EMÜ ja 90/425/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks teatavad õigusaktid tõuaretuse valdkonnas (tõuaretuse määrus),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 23. aprilli 2015. aasta otsust kohtuasjas C-424/13, Zuchtvieh-Export GmbH vs. Stadt Kempten, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 23. aprilli 2015. aasta otsust kohtuasjas C-424/13, Zuchtvieh-Export GmbH vs. Stadt Kempten,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. detsembri 2013. aasta rakendusmäärust (EL) nr 1337/2013, millega kehtestatakse määruse (EL) nr 1169/2011 (milles käsitletakse liha päritoluriigi või lähtekoha märkimist toidule) (8) rakenduseeskirjad, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. detsembri 2013. aasta rakendusmäärust (EL) nr 1337/2013, millega kehtestatakse määruse (EL) nr 1169/2011 (milles käsitletakse liha päritoluriigi või lähtekoha märkimist toidule) (8) rakenduseeskirjad,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava“ (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava“ (COM(2010)0352),

| — | võttes arvesse komisjoni EDUCAWELi uuringu järeldusi (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni EDUCAWELi uuringu järeldusi (9),

| — | võttes arvesse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet,

| — | võttes arvesse põllumajandusloomade kaitse Euroopa konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajandusloomade kaitse Euroopa konventsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A8-0014/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A8-0014/2017),

| A. | arvestades, et ELi hobusektori väärtus on suurem kui 100 miljardit eurot aastas (10) ning et täiendav kihlvedudega seotud lisakäive oli üksnes 2013. aastal 27,3 miljardit eurot, kusjuures 1,1 miljardit eurot läks liikmesriikide valitsustele (11); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi hobusektori väärtus on suurem kui 100 miljardit eurot aastas (10) ning et täiendav kihlvedudega seotud lisakäive oli üksnes 2013. aastal 27,3 miljardit eurot, kusjuures 1,1 miljardit eurot läks liikmesriikide valitsustele (11);

| B. | arvestades, et ainuüksi ratsasporditööstuses on loodud umbes 900 000 töökohta, et viis kuni seitse hobuslast võimaldavad luua ühe täisajaga töökoha ning need töökohad, mida ei saa ümber paigutada, asuvad praegu majanduslikult haavatavates maapiirkondades; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ainuüksi ratsasporditööstuses on loodud umbes 900 000 töökohta, et viis kuni seitse hobuslast võimaldavad luua ühe täisajaga töökoha ning need töökohad, mida ei saa ümber paigutada, asuvad praegu majanduslikult haavatavates maapiirkondades;

| C. | arvestades, et hobusektor vastab ELi maaelu arengu poliitika eesmärkidele, mis on rajatud põllumajanduse elujõulisusele, loodusvarade säästvale kasutamisele ja sotsiaalse kaasamise edendamisele maapiirkondades; arvestades, et hobuslasi kasutatakse põllumajanduses ikka veel palju ja leitud on uusi kasutusviise, näiteks eeslipiima tootmiseks, samuti on nii tootjate kui tarbijate seisukohast leitud uusi võimalusi ja kasu nende toodete edasiarendamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hobusektor vastab ELi maaelu arengu poliitika eesmärkidele, mis on rajatud põllumajanduse elujõulisusele, loodusvarade säästvale kasutamisele ja sotsiaalse kaasamise edendamisele maapiirkondades; arvestades, et hobuslasi kasutatakse põllumajanduses ikka veel palju ja leitud on uusi kasutusviise, näiteks eeslipiima tootmiseks, samuti on nii tootjate kui tarbijate seisukohast leitud uusi võimalusi ja kasu nende toodete edasiarendamiseks;

| D. | arvestades, et hobusektor täidab aktiivset rolli seoses strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgiga saavutada jätkusuutlik majanduskasv, mis põhineb nii keskkonnasäästlikumal majandusel kui ka kaasaval majanduskasvul, ning arvestades, et hobusektor on tähtis ka seetõttu, et ta aitab oluliselt kaasa keskkonnaalasele, majanduslikule ja sotsiaalsele arengule maapiirkondades; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hobusektor täidab aktiivset rolli seoses strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgiga saavutada jätkusuutlik majanduskasv, mis põhineb nii keskkonnasäästlikumal majandusel kui ka kaasaval majanduskasvul, ning arvestades, et hobusektor on tähtis ka seetõttu, et ta aitab oluliselt kaasa keskkonnaalasele, majanduslikule ja sotsiaalsele arengule maapiirkondades;

| E. | arvestades et, Euroopa Liit on maailmas suurim ratsasporditööstuse turg (12); |
| --- | --- |

E.

arvestades et, Euroopa Liit on maailmas suurim ratsasporditööstuse turg (12);

| F. | arvestades, et hinnanguliselt 7 miljonit hobuslast ELis, olles inimese teenistuses olnud põlistest aegadest saadik, täidavad äärmiselt erinevaid rolle, mis hõlmavad nii võidusõidu- ja võistlusloomi, lemmikloomi, tööloomi transpordi ja turismisektoris, käitumisteraapias, rehabilitatsioonis ja kasvatusteraapias, spordi ja hariduse valdkonnas, metsandus- ja põllumajandussektoris, piima- ja lihaloomi, teadusuuringutes kasutatavaid loomi ning metsikuid ja poolmetsikuid loomi; arvestades, et need hobuslased aitavad lisaks säilitada bioloogilist mitmekesisust ja maapiirkondade jätkusuutlikkust ning võivad oma elu jooksul täita mitut eelnimetatud rolli; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et hinnanguliselt 7 miljonit hobuslast ELis, olles inimese teenistuses olnud põlistest aegadest saadik, täidavad äärmiselt erinevaid rolle, mis hõlmavad nii võidusõidu- ja võistlusloomi, lemmikloomi, tööloomi transpordi ja turismisektoris, käitumisteraapias, rehabilitatsioonis ja kasvatusteraapias, spordi ja hariduse valdkonnas, metsandus- ja põllumajandussektoris, piima- ja lihaloomi, teadusuuringutes kasutatavaid loomi ning metsikuid ja poolmetsikuid loomi; arvestades, et need hobuslased aitavad lisaks säilitada bioloogilist mitmekesisust ja maapiirkondade jätkusuutlikkust ning võivad oma elu jooksul täita mitut eelnimetatud rolli;

| G. | arvestades, et hobuslaste vastutustundlik omamine ja hooldamine algab nõuetekohasest tähelepanust loomade tervisele ja heaolule, ning arvestades, et seetõttu peavad heaolu küsimused olema kõikide hobusektori tegevuste keskmes; arvestades, et regulatiivne keskkond ELi tasandil on liikmesriigiti erinev, ning arvestades, et kehtivaid õigusakte rakendatakse erinevalt, mis moonutab konkurentsi ning halvendab loomade heaolu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et hobuslaste vastutustundlik omamine ja hooldamine algab nõuetekohasest tähelepanust loomade tervisele ja heaolule, ning arvestades, et seetõttu peavad heaolu küsimused olema kõikide hobusektori tegevuste keskmes; arvestades, et regulatiivne keskkond ELi tasandil on liikmesriigiti erinev, ning arvestades, et kehtivaid õigusakte rakendatakse erinevalt, mis moonutab konkurentsi ning halvendab loomade heaolu;

| H. | arvestades, et hobuslased on nende populatsiooni (13) arvestades Euroopas kõige sagedamini transporditavad loomad, ning arvestades, et loomade transpordiaeg valmistab tõsist muret ELi kodanikele, kes nõuavad lühemat transpordiaega, kuna hobuslasi transporditakse mõnikord liidus ja liidust välja sõidukites, mis on sobimatud hobuslaste veoks pikkade vahemaade taha maantee-, mere- ja õhutranspordiga, enne kui nad sihtkohta jõuavad; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et hobuslased on nende populatsiooni (13) arvestades Euroopas kõige sagedamini transporditavad loomad, ning arvestades, et loomade transpordiaeg valmistab tõsist muret ELi kodanikele, kes nõuavad lühemat transpordiaega, kuna hobuslasi transporditakse mõnikord liidus ja liidust välja sõidukites, mis on sobimatud hobuslaste veoks pikkade vahemaade taha maantee-, mere- ja õhutranspordiga, enne kui nad sihtkohta jõuavad;

| I. | arvestades, et hobuslaste liikumine kaubanduseesmärkidel on registreeritud ühtses kaubanduse kontrolli- ja ekspertsüsteemis TRACES, kuid neid andmeid avaldatakse üksnes kord aastas ning kaheaastase viivitusega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hobuslaste liikumine kaubanduseesmärkidel on registreeritud ühtses kaubanduse kontrolli- ja ekspertsüsteemis TRACES, kuid neid andmeid avaldatakse üksnes kord aastas ning kaheaastase viivitusega;

| J. | arvestades, et hõlpsalt kättesaadavad andmed aitaks pädevatel asutustel ja teistel organisatsioonidel paremini jälgida loomade tervisele avalduvat mõju ning uurida sellest tulenevaid vähesele bioturvalisusele osutavaid märke; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et hõlpsalt kättesaadavad andmed aitaks pädevatel asutustel ja teistel organisatsioonidel paremini jälgida loomade tervisele avalduvat mõju ning uurida sellest tulenevaid vähesele bioturvalisusele osutavaid märke;

| K. | arvestades, et pole piisavalt andmeid, et vahetult hinnata, kui paljusid tööhobuslasi kasutatakse väikestes ja elatuspõllumajandusettevõtetes, millest paljud asuvad uuemates liikmesriikides, ning turismisektoris; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et pole piisavalt andmeid, et vahetult hinnata, kui paljusid tööhobuslasi kasutatakse väikestes ja elatuspõllumajandusettevõtetes, millest paljud asuvad uuemates liikmesriikides, ning turismisektoris;

| L. | arvestades, et Maailma Loomatervise Organisatsioon (OIE) võttis 2016. aasta mais vastu tööhobuslasi käsitlevad suunised (14) looma viie põhivabaduse järgimise kohta, mille kohaselt loom ei tohi kannatada nälja, janu ja alatoitumuse, hirmu ja stressi, kehalise ebamugavuse, ülekuumenemise ja valu tõttu ning ta peab saama avaldada (kõige) tavapärasemat käitumist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Maailma Loomatervise Organisatsioon (OIE) võttis 2016. aasta mais vastu tööhobuslasi käsitlevad suunised (14) looma viie põhivabaduse järgimise kohta, mille kohaselt loom ei tohi kannatada nälja, janu ja alatoitumuse, hirmu ja stressi, kehalise ebamugavuse, ülekuumenemise ja valu tõttu ning ta peab saama avaldada (kõige) tavapärasemat käitumist;

| M. | arvestades, et hobuslased loovad põllumajanduse, hobustega seotud tegevuse ja turismi kaudu piirkondadele väärtuslikke töökohti ja tulu, mida ei saa ümber paigutada, kuid osa hobuslaste heaolu on ohustatud ning turistidele ei anta sageli heaoluprobleemide tuvastamiseks ja probleemi kõrvaldamiseks piisavalt teavet (15); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et hobuslased loovad põllumajanduse, hobustega seotud tegevuse ja turismi kaudu piirkondadele väärtuslikke töökohti ja tulu, mida ei saa ümber paigutada, kuid osa hobuslaste heaolu on ohustatud ning turistidele ei anta sageli heaoluprobleemide tuvastamiseks ja probleemi kõrvaldamiseks piisavalt teavet (15);

| N. | arvestades, et sektori poolt kasutusele võetud heaolumärgised võivad aidata tagada, et tegevus toimub nõuetekohaselt ja üldsusele antakse vajalikku teavet; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et sektori poolt kasutusele võetud heaolumärgised võivad aidata tagada, et tegevus toimub nõuetekohaselt ja üldsusele antakse vajalikku teavet;

| O. | arvestades, et hobuslaste piiramatu, valimatu ja vastutustundetu aretuse tagajärjeks võivad olla loomad, kel pole majanduslikku väärtust ning kes kannatavad sageli tõsiste heaoluprobleemide all, eelkõige majanduslanguse ajal; arvestades, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid hiljuti vastu õigusakti tõupuhaste aretusloomade, sh hobuslaste aretuse suhtes kehtivate zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta, et muuta ELi aretussektor konkurentsivõimelisemaks ja parandada selle korraldust ning teha kättesaadavamaks teave tõupuhta aretuse ja tõupuhaste aretusloomade, eelkõige hobuslaste kohta; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et hobuslaste piiramatu, valimatu ja vastutustundetu aretuse tagajärjeks võivad olla loomad, kel pole majanduslikku väärtust ning kes kannatavad sageli tõsiste heaoluprobleemide all, eelkõige majanduslanguse ajal; arvestades, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid hiljuti vastu õigusakti tõupuhaste aretusloomade, sh hobuslaste aretuse suhtes kehtivate zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta, et muuta ELi aretussektor konkurentsivõimelisemaks ja parandada selle korraldust ning teha kättesaadavamaks teave tõupuhta aretuse ja tõupuhaste aretusloomade, eelkõige hobuslaste kohta;

| P. | arvestades, et hobuslaste hülgamine on pärast 2008. aastat Lääne-Euroopa liikmesriikides suurenenud ning seda eelkõige paikades, kus hobuslaste pidamine on muutunud luksuseks, mis tekitab sissetuleku asemel pigem suurt finantskoormust; arvestades, et ei komisjon ega liikmesriigid ole sellele probleemile asjakohaselt ja rahuldavalt reageerinud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et hobuslaste hülgamine on pärast 2008. aastat Lääne-Euroopa liikmesriikides suurenenud ning seda eelkõige paikades, kus hobuslaste pidamine on muutunud luksuseks, mis tekitab sissetuleku asemel pigem suurt finantskoormust; arvestades, et ei komisjon ega liikmesriigid ole sellele probleemile asjakohaselt ja rahuldavalt reageerinud;

| Q. | arvestades, et enamasti käituvad nii eraomanikud ja selline käitumine ei iseloomusta suuremat osa kutsealasest hobusektorist Euroopas; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et enamasti käituvad nii eraomanikud ja selline käitumine ei iseloomusta suuremat osa kutsealasest hobusektorist Euroopas;

| R. | arvestades, et hobuslased on sotsiaalsed loomad, kellel on kognitiivsed võimed ja tugevad lähisidemed, ning arvestades, et hobuslasi kasutatakse erinevates haridus- ja koolitusprogrammides ning teraapiates ja rehabilitatsiooniprogrammides, sh autismispektri häirete, tserebraalparalüüsi, ajurabanduse, õpi-või kõnehäirete ja -raskuste, kurjategijate rehabiliteerimise, psühhoteraapia, traumajärgse stressi ja sõltuvusravi korral; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et hobuslased on sotsiaalsed loomad, kellel on kognitiivsed võimed ja tugevad lähisidemed, ning arvestades, et hobuslasi kasutatakse erinevates haridus- ja koolitusprogrammides ning teraapiates ja rehabilitatsiooniprogrammides, sh autismispektri häirete, tserebraalparalüüsi, ajurabanduse, õpi-või kõnehäirete ja -raskuste, kurjategijate rehabiliteerimise, psühhoteraapia, traumajärgse stressi ja sõltuvusravi korral;

| S. | arvestades, et omanikud on silmitsi raskete otsustega, kui nad ei suuda enam oma hobuslaste eest piisavalt hoolitseda, osaliselt kõrgete veterinaarkulude tõttu, ning arvestades, et mõnes liikmesriigis on eutanaasia liiga sageli esimene ja kulukas valik omanike jaoks, kes ei suuda enam veterinaarravi ja hobuslaste heaolu tagamise eest maksta; arvestades, et teistes liikmesriikides saab hobuslaste puhul eutanaasiat kasutada vaid siis, kui selleks on selge ja kohene veterinaarvajadus, arvestamata asjaomase looma heaolu pikemas perspektiivis; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et omanikud on silmitsi raskete otsustega, kui nad ei suuda enam oma hobuslaste eest piisavalt hoolitseda, osaliselt kõrgete veterinaarkulude tõttu, ning arvestades, et mõnes liikmesriigis on eutanaasia liiga sageli esimene ja kulukas valik omanike jaoks, kes ei suuda enam veterinaarravi ja hobuslaste heaolu tagamise eest maksta; arvestades, et teistes liikmesriikides saab hobuslaste puhul eutanaasiat kasutada vaid siis, kui selleks on selge ja kohene veterinaarvajadus, arvestamata asjaomase looma heaolu pikemas perspektiivis;

| T. | arvestades, et hobuslasi ei loeta toiduloomadeks paljudes riikides väljaspool Euroopa Liitu, ning arvestades, et hobuseliha on regulaarselt kõnealustest riikidest imporditud ja ELi turule lastud; arvestades, et selline olukord tekitab heaoluga seotud probleeme ja konkurentsimoonutusi, sest EL ei luba senini inimeste toiduahelasse Euroopa hobuste liha, kes ei olnud algselt ette nähtud liha tootmiseks ja tapmiseks, kuid kolmandatest riikidest imporditud liha puhul ollakse paindlikumad; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et hobuslasi ei loeta toiduloomadeks paljudes riikides väljaspool Euroopa Liitu, ning arvestades, et hobuseliha on regulaarselt kõnealustest riikidest imporditud ja ELi turule lastud; arvestades, et selline olukord tekitab heaoluga seotud probleeme ja konkurentsimoonutusi, sest EL ei luba senini inimeste toiduahelasse Euroopa hobuste liha, kes ei olnud algselt ette nähtud liha tootmiseks ja tapmiseks, kuid kolmandatest riikidest imporditud liha puhul ollakse paindlikumad;

| 1. | sedastab, et hobuslased annavad kogu ELis märkimisväärse majandusliku, keskkonnaalase ja sotsiaalse panuse ning nendega on seotud ka olulised hariduslikud ja kultuurilised väärtused, nagu austus loomade ja keskkonna vastu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et hobuslasi kasutatakse üha enam haridus-, spordi-, ravi- ja meelelahutuslikel eesmärkidel põllumajandusettevõtetes põllumajandustootjate poolt, kes soovivad oma tegevust mitmekesistada ja laiendada oma tulubaasi, ning rõhutab, et hobuslaste olemasolu soodustab põllumajandusettevõtete multifunktsionaalsust, mis omakorda hoogustab tööhõivet maapiirkondades ja aitab arendada linna- ja maapiirkondade suhteid, kohalikku jätkusuutlikkust ja ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab hobusektori ja sellest maapiirkondadele tõusva kasu suuremat tunnustamist ELi tasandil, kuna see aitab oluliselt kaasa ELi üldistele ja strateegilistele eesmärkidele, samuti hobusektori suuremat kaasamist mitmesugustesse ühise põllumajanduspoliitika osadesse, sh esimese või teise samba otsetoetused; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et hobuslaste hea tervis ja heaolu edendab põllumajandus- ja muude ettevõtete majanduslikku panust ning toob kasu maapiirkondade majandusele üldiselt, vastates samas ka ELi kodanike suuremale nõudmisele järgida kõrgeid loomade tervise ja heaolu standardeid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles andma hobuslastele töölooma staatust, kuna nad on Euroopa maapiirkondades, eriti mägi- ja raskesti ligipääsetavates piirkondades põllumajanduses oluline vahend; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et hobuslaste omanikel peaks olema miinimumteadmised hobusekasvatusest ning et hobuslaste pidamisega kaasneb isiklik vastutus omaniku hoole all olevate loomade tervise ja heaolu eest; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et teadmiste vahetamine hobuslaste omanike ja ka liikmesriikide vahel peaks olema oluline vahend nende vajaduste katmisel, ning märgib, et lisaks uutele teaduslikele teadmistele, muutustele õigusaktides ja õppemeetoditele on hobuslastega tegelevate kutsealade esindajad parandanud oma töömeetodeid, et suurendada hobuslaste heaolu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et enamik hobuslaste omanikke ja hobuslastega tegelejaid käitub vastutustundlikult; rõhutab, et loomade heaolu suurem propageerimine osutub kõige tõenäolisemalt edukaks majanduslikult elujõuliste tootmissüsteemide raames; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et kutsealade esindajatel on vaja jääda majanduslikult elujõuliseks, reageerides samal ajal tõhusalt uutele probleemidele, nagu piiratud loodusvarad, kliimamuutuste mõju ning uute haiguste teke ja levik; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ergutab liikmesriike looma keskkonda, kus põllumajandusettevõtete kohapealne tegevus on elujõuline; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toonitab OIE 10 põhimõtet silmas pidades peatselt rajatavate loomade heaolu mõõtmisega tegelevate keskuste tähtsust, selleks et õigusakte täielikult järgitaks ja järjekindlalt rakendataks ning samal ajal levitataks teavet ja parimaid tavasid loomade heaolu vallas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni üles tellima Eurostatilt uuringu, et analüüsida hobusektori kõikide aspektide majanduslikku ja sotsiaalset mõju, ning esitama korrapäraselt statistika hobuslastega seotud teenuste ja transpordi ning hobuslaste tapamajja saatmise kohta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni üles töötama erinevate kasutajate ja spetsialistide jaoks välja hobusektori heade tavade ELi suuniseid, mis koostatakse sidusrühmade ja hobusektori organisatsioonidega konsulteerides ja olemasolevate suuniste alusel, keskendudes sealhulgas liigispetsiifilise heaolu ja käitumisega seotud hooldusele ja terminaalsele hooldusele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni üles tagama ELi suuniste ühtse kohaldamise ja eraldama vahendeid selle dokumendi tõlkimiseks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni üles ergutama eri liikmesriikide loomade heaolu alaste heade tavade ja haridusprogrammide kogumist ja vahetamist ning toetama teabe kogumist ja levitamist, milles käsitletakse hobuslaste vajaduste katmist, olenemata loomade rollist, tuginedes viiele vabadusele ja hõlmates hobuslase kogu elutsüklit; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni hobusektori heade tavade ELi suuniste koostamisel üles võtma arvesse hobuslaste multifunktsionaalset rolli, lisades suunised vastutustundliku aretamise, loomade tervise ja heaolu, steriliseerimise kasulikkuse, turismi, põllumajanduse ja metsanduse valdkonnas töötamise, liikide vajadusi arvestava transpordi ja tapamajja saatmise ning pettuste, sh dopingu vastu kaitsmise kohta, ning soovitab, et neid suuniseid levitataks koostöös ELis tunnustatud põllumajandust esindavate kutseorganisatsioonidega tõuaretajatele, hobuslastega tegelevatele ühingutele, põllumajandusettevõtetele, tallidele, varjupaikadele, veoettevõtjatele ja tapamajadele, ning seda eri vormides ja keeltes; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama Euroopa hobuste võrgustiku ja Euroopa riikide tõukasvanduste ühingu tööd, sest neil on oluline roll Euroopa hobusektori arengus platvormina, kus vahetatakse häid tavasid ja säilitatakse traditsioone, oskusi, vanu tõuge ja sektori mõju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab tungivalt, et komisjon laiendaks oma põllumajandusloomade heaolu käsitlevaid haridusalaseid ressursse, mis on suunatud nii hobuslastega otsekontaktis olevatele spetsialistidele, nagu veterinaarid, loomakasvatajad ja hobuseomanikud, kui ka laiemale kasutajaskonnale, et hõlmata hobuslaste heaolu ja aretus, rõhutades samal ajal põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi kaudu koolitamise ja teavitamise tähtsust; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama ka teadmussiirde kavasid, et jagada häid tavasid ja ärimudeleid, et suurendada teadlikkust mis tahes probleemidest, ning edendada innovatsiooni ja uusi ideid; märgib, et mõnes liikmesriigis on teadmussiirde kavad hobusektoris juba kasutusel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni üles pühenduma taas Euroopa säästva ja vastutustundliku turismi harta koostamisele, levitamaks selget teavet, mis aitab turistidel ja sidusrühmadel teha loomade heaolu arvesse võtvaid valikuid, kui nad otsustavad, kas kasutada tööhobuslaste teenuseid või mitte; rõhutab, et kõnealune harta peaks tuginema olemasolevatele kvaliteedihartadele, mille on koostanud tunnustatud representatiivsed põllumajandusorganisatsioonid, ning märgib, et samal ajal kui mõned liikmesriigid on kehtestanud töötingimuste ja tööaja osas ranged suunised, siis teistes liikmesriikides selline kaitse puudub; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni üles esitama liikmesriikidele suunised loomade heaolu soosivate turismimudelite kohta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid koostaksid vabatahtlikud tööalased suunised, sh igapäevase tööaja ja puhkeaja kohta, et kaitsta tööhobuslasi ületöötamise ja majandusliku ärakasutamise eest; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub komisjoni üles tegema TRACESi andmebaasis oleva teabe üldsusele kättesaadavaks praegusest kiiremini; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et kehtivad ELi õigusaktid, mis käsitlevad loomade kaitset vedamise ajal ja sellega seonduvaid toiminguid, on mõeldud kaitsma loomi vigastuste ja kannatuste eest ning tagama, et loomade vedu vastab nõuetekohastele tingimustele ja ajavahemikele, ning väljendab muret selle pärast, et paljude liikmesriikide ametiasutustel esineb puudusi loomade heaolu vedamise ajal käsitlevate ELi õigusaktide jõustamisel; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palub komisjonil tagada loomade vedu käsitlevate olemasolevate ELi õigusaktide nõuetekohane kohaldamine ning tõhus ja ühtne jõustamine, samuti asjakohane õiguslikult siduv aruandlus kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub hobuslasi eksportivaid liikmesriike üles leidma viise, et soodustada hobuslaste tapamajja saatmist sama liikmesriigi territooriumil, vältimaks võimaluse korral elusate hobuslaste vedu, ning kutsub komisjoni üles looma mehhanismi, mille abil teostada tõhusat järelevalvet nii tulevaste kui ka kehtivate õigusaktide sätete täitmise üle; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palub komisjonil teha ettepanek lühendada kõigi tapamajja veetavate hobuste teekonna maksimaalset pikkust, tuginedes Euroopa Toiduohutusameti töö tulemustele ja erialaspetsialistide poolt koostatud hobuslaste veosuunistele ning võttes arvesse eri riikide hobusektorite eripärasid; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostama juhiseid, hõlbustama ja tõhustama teadusuuringuid ning rakendama olemasolevaid uuringuid hobuslaste heaolu kohta tapamajja saatmise ajal, et töötada välja hobuslastele paremini sobivad humaansed surmamismeetodid, samuti levitama neid suunisdokumente liikmesriikide pädevatele asutustele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles teostama täielikku ja nõuetekohast kontrolli ja viima läbi korrapäraseid kontrollkäike oma territooriumil asuvates tapamajades, millel on luba hobuslasi surmata, tagamaks, et tapamajad suudavad täita hobuslaste heaoluga seotud erivajadusi, eriti rajatiste ja personali väljaõppe osas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub komisjoni üles võtma kohustust töötada välja loomade heaolu tõestatud näitajad, mida tuleks kasutada hobuslaste heaolu hindamiseks, et teha kindlaks olemasolevad probleemid ja aidata olukorda parandada, tagades samas praktilise rakendamise ja kasu sektorile, ning peab loomade heaolu näitajate kehtestamisel oluliseks kaasata sidusrühmad, kes on sarnaseid vahendeid ELis rakendanud, samuti tihedat koostööd hobusektori kutseorganisatsioonide esindajatega; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab tungivalt, et komisjoni ja liikmesriigid soodustaksid hobuseomanike ühenduste moodustamist; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, kui oluline on hobuslaste humaanne kohtlemine ja heaolu ning põhimõte, et mis tahes julma või väärkohtlemist ühegi omaniku, treeneri, tallitöötaja või muu isiku poolt ei tohi ühelgi juhul sallida; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub liikmesriike üles kohaldama rangemaid õigusakte seoses loomade väärkohtlemise ja hülgamisega, sh erakorralisi meetmeid hülgamise vastu võitlemiseks, ning täielikult ja nõuetekohaselt uurima teateid hobuslaste ebainimliku kohtlemise ja nende heaolu rikkumise juhtumite kohta; |
| --- | --- |

33.

| 34. | märgib, et hobuslaste liikide vahel esinevad erinevused, mis muudavad hobuslase heaoluga seotud vajadusi, sealhulgas terminaalse hoolduse ja surmamisega seotud vajadusi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub komisjoni üles uurima ja dokumenteerima kõnealuseid erinevusi ja andma välja liigispetsiifilised suunised, et tagada loomade heaolustandardid; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama teadus- ja arendustegevust liikide vajadusi arvestava loomakasvatussüsteemi valdkonnas hobusektoris, võttes arvesse hobuslaste loomulikku käitumist karjaloomana, kellel on kalduvus põgeneda; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub komisjoni üles seadma esikohale katseprojekti, et uurida uute ja olemasolevate rahastamiskavade kasutamist tööhobuslaste heaolu valdkonnas saavutatud heade tulemuste tunnustamiseks, muu hulgas väikestes ja elatuspõllumajandusettevõtetes; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub liikmesriike üles tagama, et komisjoni rakendusmäärust (EL) 2015/262 (hobusepassi käsitlev määrus) rakendatakse täielikult ja nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

38.

| 39. | märgib, et veterinaarravimite hind, surnud looma kõrvaldamise maksumus ja eutanaasia (kui see on lubatud) maksumus võib olla takistuseks hobuslase elu lõpetamisele ning toob kaasa kannatuste pikenemise; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub liikmesriike üles uurima teadaandeid ebainimlikest tavadest eutanaasia teostamisel ja heaolu rikkumistest, näiteks ravimite nõuetevastasest kasutamisest, ning neist rikkumistest komisjonile teatama; |
| --- | --- |

40.

| 41. | sedastab, et eesli- ja hobusepiima tootmine on kasvanud ning kutsub komisjoni üles koostama suuniseid eesli- ja hobusepiimatootjate jaoks; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub liikmesriike üles koostöös kutsevaldkonna tunnustatud representatiivsete põllumajandusorganisatsioonidega võtma kohustust eesli- ja hobusepiima tootvaid põllumajandusettevõtteid rohkem kontrollida; |
| --- | --- |

42.

| 43. | väljendab tõsist muret tiine mära seerum-gonadotropiini (PMSG) sisaldavate veterinaarravimite impordi ja kasutamise pärast; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub komisjoni tervise ja toidu valdkonna auditite ja analüüsi direktoraati üles kontrollima auditite abil sertifitseeritud PMSG hormoonitootjaid selles osas, kas tootmise ajal järgitakse loomade heaolu käsitlevaid sätteid, ning uurima farmaatsiatööstuses hormoonide kogumiseks kasutatavate märade heaolu ja kohtlemist ning koostama selle kohta aruande; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab, et veel ei ole kehtestatud õiglast maksusüsteemi, mis oleks kohandatud iga liikmesriigi vajadustega ja mis võimaldaks hobuslastega tegelevatel kutselistel põllumajandustootjatel teenida vajalikku tulu selleks, et säilitada majandustegevus Euroopa hobuslastega tegelevates põllumajandusettevõtetes; |
| --- | --- |

45.

| 46. | märgib, et õiglasem maksusüsteem hobusektoris võimaldaks sektoril toimida võrdsetes tingimustes, suurendada hobuslastega seotud tegevuse läbipaistvust ning seeläbi võidelda pettuse ja varimajanduse probleemidega, samuti aitaks see kutselistel hobusekasvatajatel teenida vajalikku tulu oma majandustegevuse säilimiseks; |
| --- | --- |

46.

| 47. | on seisukohal, et hobusektori suhtes kohaldatavat käibemaksuõigust tuleks eelseisva käibemaksudirektiivi läbivaatamise käigus täpsustada, et soodustada majanduskasvule ja töökohtade loomisele suunatud hobusektori kujunemist; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, et anda liikmesriikidele suurem paindlikkus vähendatud käibemaksumäära kohaldamiseks kõigi hobusektori tegevuste suhtes, ning on seisukohal, et sellise täpsustamise tulemuseks peaks olema ühtne, usaldusväärne ja sihtotstarbeline vähendatud käibemaksumäärade raamistik, mis jätab liikmesriikidele piisavalt vabad käed oma maksupoliitika kujundamiseks; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab erinevusi tervishoiunõuetes, mida kohaldatakse Euroopas toodetud ja kolmandatest riikidest imporditud hobuseliha suhtes; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tuletab meelde vajadust kehtestada hobuseliha tõhus jälgitavus, ning rõhutab, et soovitav on tagada Euroopa tarbija jaoks samaväärne tervise ja toiduohutuse nõuetele ja impordinõuetele vastavus, olenemata tarbitava hobuseliha päritolust; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, et taastada tasakaal ELi siseselt kehtivate nõuete ja nende nõuete vahel, mille suhtes piiril kontrolli teostatakse, kaitsmaks tarbijate tervist; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kutsub seetõttu komisjoni üles muutma kohustuslikuks päritoluriigi märkimist kõigile töödeldud hobuselihatoodetele; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub komisjoni üles suurendama auditite arvu väljaspool ELi asuvates ja hobuseliha ELi eksportimiseks loa saanud tapamajades, ning tingimuslikult peatama kolmandates riikides toodetud hobuslaste liha impordi, mis ei vasta ELi jälgitavuse ja toiduohutuse nõuetele; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rõhutab vajadust kaotada tabud seoses hobuslaste elulõpuga; on seisukohal, et hobuse elulõpu leevendamine ei välista tema sisenemist toiduahelasse; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu hobuslaste terminaalsele hooldusele, sealhulgas selliste üldkasutatavate veterinaarravimite nagu fenüülbutasoon jääkide piirnormidele, et tagada toiduainete tarneahelas ohutus; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kutsub liikmesriike üles edendama toiduainete tarneahelasse tagasitoomist, toetudes teadusuuringutel põhinevale nn keeluajale, mis võimaldab looma toiduahelasse tagasi tuua pärast seda, kui talle on ravimit manustatud viimast korda, kaitstes samal ajal tarbijate tervist; |
| --- | --- |

56.

| 57. | märgib, et nende hobuslaste puhul, kes ei ole mõeldud tapamajja saatmiseks inimtoidu tootmise eesmärgil (registreeritud kui toidutootmisel mitte kasutatavad loomad), puudub mõnes liikmesriigis dokumenteeritud ülevaade manustatud ravimite kohta, ning on võimalik, et need hobused tapetakse toiduks illegaalselt ja muutuvad seetõttu tõsiseks ohuks rahvatervisele; palub seepärast komisjonil kõnealune õiguslik lünk kõrvaldada; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kutsub komisjoni üles kaaluma koos Euroopa hobuveterinaaria ühingute liiduga (FEEVA) ravile ja ravimitele juurdepääsu ühtlustamist kogu Euroopa territooriumil; |
| --- | --- |

58.

| 59. | on seisukohal, et ühtlustamine aitaks vältida konkurentsimoonutusi, lihtsustada hobuslaste haiguste ulatuslikumat ravi ja leevendada tõhusamalt hobuslaste kannatusi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama heade tavade vahetamist, et hõlbustada ravimite mõistlikku kasutamist hobuslaste puhul; |
| --- | --- |

60.

| 61. | märgib, et kuigi ravi ja veterinaarravimid on teinekord vajalikud ja näidustatud, tuleks teha rohkem pingutusi, et kõrvaldada investeeringute vähesus ja hobuslaste raviks kättesaadavate ravimite, sh vaktsiinide puudus; |
| --- | --- |

61.

| 62. | juhib tähelepanu ka vajadusele arendada ravimiuuringuid ja innovatsiooni hobuslastel ravimite kasutamise valdkonnas, kuna sektoris on suur puudus hobuslaste metabolismile kohandatud ravimitest; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kutsub komisjoni üles rahastama täiendavaid uuringuid erinevate ravimite mõju kohta hobuslaste elule; |
| --- | --- |

63.

| 64. | märgib, et mõned liikmesriikides kasvatatavad hobuslaste tõud on kohalikud tõud, mis kuuluvad teatavate kogukondade eluviisi ja kultuuri juurde, ning mõned liikmesriigid on lisanud oma maaelu arengu programmidesse meetmed nende tõugude kaitseks ja nende leviku soodustamiseks; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kutsub komisjoni üles võtma endale kohustuse toetada rahaliselt ELis looduslike või väljasuremisohus pärismaiste hobuslaste liikide säilimist ja kaitset; |
| --- | --- |

65.

| 66. | on teadlik metsikute hobuslaste suurest ökoloogilisest ja looduslikust väärtusest, kuna nad aitavad kaasa oma elupiirkonna puhastamisele ja väetamisele, ning lisaks metsikute hobuste populatsioonide turismialasest väärtusest, ning nõuab rohkem uuringuid probleemide kohta, millega need populatsioonid kokku puutuvad; |
| --- | --- |

66.

| 67. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

(2)  ELT L 3, 5.1.2005, lk 1.

(3)  ELT L 303, 18.11.2009, lk 1.

(4)  EÜT L 221, 8.8.1998, lk 23.

(5)  ELT L 59, 3.3.2015, lk 1.

(6)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 487.

(7)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

(8)  ELT L 335, 14.12.2013, lk 19.

(9)  Vt http://ec.europa.eu/food/animals/docs/aw_eu-strategy_study_edu-info-activ.pdf.

(10)  Rahvusvaheline Ratsaspordi Liit (Fédération Equestre Internationale ehk FEI), korduma kippuvad küsimused 2014. aasta mais Maailma Loomatervise Organisatsiooni üldistungil vastuvõetud High Health, High Performance Horse (HHP) kontseptsiooni kohta.

(11)  Hobuste võiduajamisega tegelevate asutuste rahvusvahelise liidu (International Federation of Horseracing Authorities) aastaaruanne.

(12)  FEI andmebaas, konsulteeritud 22.9.2014.

(13)  Süsteemi TRACES andmebaas, 2012.

(14)  Maailma Loomatervise Organisatsioon – maismaaloomade tervise koodeks (2016), peatükk 7.12.

(15)  Santorini eesli- ja muulataksod – sõltumatu loomaheaolu aruanne organisatsioonile The Donkey Sanctuary, 2013.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/49

---

P8_TA(2017)0073

Naiste ja meeste võrdõiguslikkus ELis 2014–2015

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta resolutsioon naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus 2014.–2015. aastal (2016/2249(INI))

(2018/C 263/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 8,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (1),

| — | võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5“ (2000), „Peking + 10“ (2005) ja „Peking + 15“(2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5“ (2000), „Peking + 10“ (2005) ja „Peking + 15“(2010),

| — | võttes arvesse 1949. aasta ÜRO inimkaubanduse ja kupeldamise keelustamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta ÜRO inimkaubanduse ja kupeldamise keelustamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (2),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiiv) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiiv) (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2013. aasta direktiivi 2013/62/EL, millega muudetakse direktiivi 2010/18/EL (millega rakendatakse Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Keskliitude Ühenduse, Euroopa Käsitööga Tegelevate Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Keskliidu, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt vanemapuhkuse kohta sõlmitud muudetud raamkokkulepet) seoses Mayotte’i staatuse muutmisega Euroopa Liidu suhtes (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2013. aasta direktiivi 2013/62/EL, millega muudetakse direktiivi 2010/18/EL (millega rakendatakse Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Keskliitude Ühenduse, Euroopa Käsitööga Tegelevate Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Keskliidu, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt vanemapuhkuse kohta sõlmitud muudetud raamkokkulepet) seoses Mayotte’i staatuse muutmisega Euroopa Liidu suhtes (6),

| — | võttes arvesse pärast 1975. aastat avaldatud ELi direktiive meeste ja naiste võrdse kohtlemise erinevate aspektide kohta (direktiiv 2010/41/EL (7), direktiiv 2010/18/EL (8), direktiiv 2006/54/EÜ, direktiiv 2004/113/EÜ, direktiiv 92/85/EMÜ (9), direktiiv 86/613/EMÜ (10) ja direktiiv 79/7/EMÜ (11)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse pärast 1975. aastat avaldatud ELi direktiive meeste ja naiste võrdse kohtlemise erinevate aspektide kohta (direktiiv 2010/41/EL (7), direktiiv 2010/18/EL (8), direktiiv 2006/54/EÜ, direktiiv 2004/113/EÜ, direktiiv 92/85/EMÜ (9), direktiiv 86/613/EMÜ (10) ja direktiiv 79/7/EMÜ (11)),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. märtsi 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid (naissoost juhatuse liikmete direktiiv) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. märtsi 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid (naissoost juhatuse liikmete direktiiv) (COM(2012)0614),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon) ja selle artiklit 3, milles sugupool on määratletud sotsiaalselt konstrueeritud rollide, käitumise, tegevuste või omadustena, mida antud ühiskond naistele ja meestele sobivaks peab, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon) ja selle artiklit 3, milles sugupool on määratletud sotsiaalselt konstrueeritud rollide, käitumise, tegevuste või omadustena, mida antud ühiskond naistele ja meestele sobivaks peab,

| — | võttes arvesse komisjoni 4. märtsi 2016. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta (COM(2016)0111), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. märtsi 2016. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta (COM(2016)0111),

| — | võttes arvesse nõukogu 16. juuni 2016. aasta järeldusi soolise võrdõiguslikkuse kohta (00337/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. juuni 2016. aasta järeldusi soolise võrdõiguslikkuse kohta (00337/2016),

| — | võttes arvesse nõukogu 5.–6. juuni 2014. aasta järeldusi naiste ja tütarlaste vastase vägivalla kõikide vormide, sealhulgas naiste suguelundite moonutamise ennetamise ja selle vastu võitlemise kohta (09543/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5.–6. juuni 2014. aasta järeldusi naiste ja tütarlaste vastase vägivalla kõikide vormide, sealhulgas naiste suguelundite moonutamise ennetamise ja selle vastu võitlemise kohta (09543/2014),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2015. aasta järeldusi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta otsuste tegemisel (14327/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2015. aasta järeldusi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta otsuste tegemisel (14327/2015),

| — | võttes arvesse Madalmaade, Malta ja Slovakkia eesistujariikide kolmiku 7. detsembri 2015. aasta deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Madalmaade, Malta ja Slovakkia eesistujariikide kolmiku 7. detsembri 2015. aasta deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 3. märtsi 2015. aasta töödokumenti „Raport naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta 2014. aastal“ (SWD(2015)0049), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 3. märtsi 2015. aasta töödokumenti „Raport naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta 2014. aastal“ (SWD(2015)0049),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 4. märtsi 2016. aasta töödokumenti „Raport naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta 2015. aastal“ (SWD(2016)0054), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 4. märtsi 2016. aasta töödokumenti „Raport naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta 2015. aastal“ (SWD(2016)0054),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 3. detsembri 2015. aasta töödokumenti „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 3. detsembri 2015. aasta töödokumenti „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ (SWD(2015)0278),

| — | võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2009 (12), 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2010 (13), 13. märtsi 2012. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2011 (14) ning 10. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidus 2013. aastal naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas saavutatud edu kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2009 (12), 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2010 (13), 13. märtsi 2012. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2011 (14) ning 10. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidus 2013. aastal naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas saavutatud edu kohta (15),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. novembri 2013. aasta teatist pealkirjaga „Naiste suguelundite moonutamine tuleb lõpetada“ (COM(2013)0833) ning oma 6. veebruari 2014. aasta resolutsiooni (16) Euroopa Komisjoni teatise „Naiste suguelundite moonutamine tuleb lõpetada“ kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. novembri 2013. aasta teatist pealkirjaga „Naiste suguelundite moonutamine tuleb lõpetada“ (COM(2013)0833) ning oma 6. veebruari 2014. aasta resolutsiooni (16) Euroopa Komisjoni teatise „Naiste suguelundite moonutamine tuleb lõpetada“ kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti poolt korraldatud lesbisid, geisid, biseksuaale ja transsoolisi inimesi (ELi LGBT) käsitleva uuringu tulemusi, mis avaldati 2013. aasta mais, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti poolt korraldatud lesbisid, geisid, biseksuaale ja transsoolisi inimesi (ELi LGBT) käsitleva uuringu tulemusi, mis avaldati 2013. aasta mais,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aasta märtsis avaldatud aruannet „Üleeuroopaline naistevastase vägivalla uuring. Peamised tulemused“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aasta märtsis avaldatud aruannet „Üleeuroopaline naistevastase vägivalla uuring. Peamised tulemused“,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2015. aasta mais avaldatud aruannet „Intersooliste inimeste põhiõiguste olukord“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2015. aasta mais avaldatud aruannet „Intersooliste inimeste põhiõiguste olukord“,

| — | võttes arvesse võttes soolist võrdõiguslikkust edendavate Euroopa asutuste võrgustiku (Equinet) 2015. aastal avaldatud aruannet „Naiste jätkuv diskrimineerimine, ahistamine ja ebavõrdsus. Võrdõiguslikkust edendavate asutuste teave Euroopa Komisjoni uue soolise võrdõiguslikkuse strateegia jaoks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse võttes soolist võrdõiguslikkust edendavate Euroopa asutuste võrgustiku (Equinet) 2015. aastal avaldatud aruannet „Naiste jätkuv diskrimineerimine, ahistamine ja ebavõrdsus. Võrdõiguslikkust edendavate asutuste teave Euroopa Komisjoni uue soolise võrdõiguslikkuse strateegia jaoks“,

| — | võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) aruandeid „Soopõhine tööhõivelõhe. Probleemid ja lahendused“ (2016), „Sotsiaalpartnerid ja sooline võrdõiguslikkus Euroopas“ (2014), „Euroopa tööelus ilmnevad arengud. EurWORKi aastaülevaade“ (2014 ja 2015) ning kuuendat Euroopa töötingimuste uuringut (2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) aruandeid „Soopõhine tööhõivelõhe. Probleemid ja lahendused“ (2016), „Sotsiaalpartnerid ja sooline võrdõiguslikkus Euroopas“ (2014), „Euroopa tööelus ilmnevad arengud. EurWORKi aastaülevaade“ (2014 ja 2015) ning kuuendat Euroopa töötingimuste uuringut (2016),

| — | võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni uue naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta Euroopas pärast 2015. aastat (17) ning oma 9. juuni 2015. aasta resolutsiooni ELi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia kohta 2015. aasta järgseks perioodiks (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni uue naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta Euroopas pärast 2015. aastat (17) ning oma 9. juuni 2015. aasta resolutsiooni ELi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia kohta 2015. aasta järgseks perioodiks (18),

| — | võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla vastase võitluse kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla vastase võitluse kohta (19),

| — | võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta resolutsiooni hariduse abil tütarlaste mõjuvõimu suurendamise kohta ELis (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta resolutsiooni hariduse abil tütarlaste mõjuvõimu suurendamise kohta ELis (20),

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2016. aasta resolutsiooni naispagulaste ja -varjupaigataotlejate olukorra kohta ELis (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2016. aasta resolutsiooni naispagulaste ja -varjupaigataotlejate olukorra kohta ELis (21),

| — | võttes arvesse oma 28. aprilli 2016. aasta resolutsiooni „Naissoost koduabilised ja hooldajad ELis“ (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. aprilli 2016. aasta resolutsiooni „Naissoost koduabilised ja hooldajad ELis“ (22),

| — | võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni vaesuse sooliste aspektide kohta (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni vaesuse sooliste aspektide kohta (23),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni töö- ja eraelu tasakaalu soodustavate tingimuste loomise kohta tööturul (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni töö- ja eraelu tasakaalu soodustavate tingimuste loomise kohta tööturul (24),

| — | võttes arvesse oma 15. septembri 2016. aasta resolutsiooni nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv) kohaldamise kohta (25); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. septembri 2016. aasta resolutsiooni nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv) kohaldamise kohta (25);

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2016. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta Euroopa Parlamendi töös (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2016. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta Euroopa Parlamendi töös (26),

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2016. aasta resolutsiooni 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL (milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset) rakendamise kohta soolisest aspektist (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2016. aasta resolutsiooni 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL (milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset) rakendamise kohta soolisest aspektist (27),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. juuni 2013. aasta eduaruannet Barcelona eesmärkide kohta pealkirjaga „Lapsehoiuteenuste arendamine Euroopas jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu heaks“ (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. juuni 2013. aasta eduaruannet Barcelona eesmärkide kohta pealkirjaga „Lapsehoiuteenuste arendamine Euroopas jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu heaks“ (28),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta soovitust „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist“ (29), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta soovitust „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist“ (29),

| — | võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) 2015. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeksit, aruannet „Peking + 20: Pekingi tegevusprogrammi rakendamisel liikmesriikides tehtud töö neljas läbivaatamine“ ning EIGE teisi aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) 2015. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeksit, aruannet „Peking + 20: Pekingi tegevusprogrammi rakendamisel liikmesriikides tehtud töö neljas läbivaatamine“ ning EIGE teisi aruandeid,

| — | võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise õigusekspertide Euroopa võrgustiku 2016. aasta jaanuaris avaldatud uurimust „Euroopa soolise võrdõiguslikkuse seaduste võrdlev analüüs 2015“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise õigusekspertide Euroopa võrgustiku 2016. aasta jaanuaris avaldatud uurimust „Euroopa soolise võrdõiguslikkuse seaduste võrdlev analüüs 2015“,

| — | võttes arvesse ÜRO naiste staatuse komisjoni 2004. aasta märtsis toimunud 48. istungjärgul kokku lepitud järeldusi meeste ja poiste rollist soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel (30), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO naiste staatuse komisjoni 2004. aasta märtsis toimunud 48. istungjärgul kokku lepitud järeldusi meeste ja poiste rollist soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel (30),

| — | võttes arvesse 25. septembril 2015. aastal toimunud ÜRO säästva arengu tippkohtumisel vastu võetud dokumenti pealkirjaga „Muudame oma maailma: säästva arengu tegevuskava aastani 2030“ ning selles sisalduvaid soolise võrdõiguslikkuse, naiste õiguste ja naiste mõjuvõimu suurendamise alaseid eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. septembril 2015. aastal toimunud ÜRO säästva arengu tippkohtumisel vastu võetud dokumenti pealkirjaga „Muudame oma maailma: säästva arengu tegevuskava aastani 2030“ ning selles sisalduvaid soolise võrdõiguslikkuse, naiste õiguste ja naiste mõjuvõimu suurendamise alaseid eesmärke,

| — | võttes arvesse komisjoni 2014. aasta aprillis avaldatud statistilist aruannet pealkirjaga „Üksikvanemad ja tööhõive Euroopas“ (31), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2014. aasta aprillis avaldatud statistilist aruannet pealkirjaga „Üksikvanemad ja tööhõive Euroopas“ (31),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A8-0046/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A8-0046/2017),

| A. | arvestades, et EIGE 2015. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeks näitab vaid väga piiratud edasiminekut: EL on soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel alles poolel teel, olles üldises punktiarvestuses saja punkti skaalal tõusnud 52,9-ni, võrreldes 51,3 punktiga 2005. aastal; arvestades, et strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide täitmiseks peab EL edenema kiiremas tempos; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EIGE 2015. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeks näitab vaid väga piiratud edasiminekut: EL on soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel alles poolel teel, olles üldises punktiarvestuses saja punkti skaalal tõusnud 52,9-ni, võrreldes 51,3 punktiga 2005. aastal; arvestades, et strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide täitmiseks peab EL edenema kiiremas tempos;

| B. | arvestades, et viimastel aastatel on mõnedes ELi liikmesriikides oluliselt tugevnenud sellised poliitilised ja kodanikuliikumised, mis kahjustavad soolist võrdõiguslikkust ning mis seavad koguni kahtluse alla soolise võrdõiguslikkuse meetmete vajalikkuse; arvestades, et sellise soolise võrdõiguslikkuse vastase reaktsiooni eesmärk on tugevdada traditsioonilisi soorolle ning rünnata seniseid ja tulevasi saavutusi soolise võrdõiguslikkuse, naiste õiguste ja LGBTI-inimeste õiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viimastel aastatel on mõnedes ELi liikmesriikides oluliselt tugevnenud sellised poliitilised ja kodanikuliikumised, mis kahjustavad soolist võrdõiguslikkust ning mis seavad koguni kahtluse alla soolise võrdõiguslikkuse meetmete vajalikkuse; arvestades, et sellise soolise võrdõiguslikkuse vastase reaktsiooni eesmärk on tugevdada traditsioonilisi soorolle ning rünnata seniseid ja tulevasi saavutusi soolise võrdõiguslikkuse, naiste õiguste ja LGBTI-inimeste õiguste valdkonnas;

| C. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on üks Euroopa Liidu lepingus ja põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusi; arvestades, et Euroopa Liidu eesmärk selles valdkonnas on tagada meeste ja naiste võrdne kohtlemine ja võrdsed võimalused ning võidelda igasuguse soopõhise diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on üks Euroopa Liidu lepingus ja põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusi; arvestades, et Euroopa Liidu eesmärk selles valdkonnas on tagada meeste ja naiste võrdne kohtlemine ja võrdsed võimalused ning võidelda igasuguse soopõhise diskrimineerimise vastu;

| D. | arvestades, et 2015. aastal ulatus naiste tööhõive rekordilise 64,5 %-ni, kuid jäi oluliselt alla meeste tööhõive määrale, mis oli 75,6 %; arvestades, et kahetsusväärselt asuvad ja jäävad naised osalise tööajaga tööle neli korda suurema tõenäosusega kui mehed; arvestades, et paljud töötavad noored, eriti Kreekas, Hispaanias, Horvaatias, Itaalias, Küprosel, Portugalis ja Slovakkias ei suuda vaesusest välja pääseda; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2015. aastal ulatus naiste tööhõive rekordilise 64,5 %-ni, kuid jäi oluliselt alla meeste tööhõive määrale, mis oli 75,6 %; arvestades, et kahetsusväärselt asuvad ja jäävad naised osalise tööajaga tööle neli korda suurema tõenäosusega kui mehed; arvestades, et paljud töötavad noored, eriti Kreekas, Hispaanias, Horvaatias, Itaalias, Küprosel, Portugalis ja Slovakkias ei suuda vaesusest välja pääseda;

| E. | arvestades, et naiste töötuse määra on alahinnatud, kuna paljud naised ei ole töötuna registreeritud, eelkõige need, kes elavad kaugetes või maapiirkondades või töötavad pereettevõtetes, ning paljud neist, kes on pühendunud ainult majapidamisele ja laste eest hoolitsemisele; arvestades, et selline olukord põhjustab ka ebavõrdsust seoses juurdepääsuga avalikele teenustele (toetused, pensionid, rasedus- ja sünnituspuhkus, haiguspuhkus, sotsiaalkindlustus jne); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et naiste töötuse määra on alahinnatud, kuna paljud naised ei ole töötuna registreeritud, eelkõige need, kes elavad kaugetes või maapiirkondades või töötavad pereettevõtetes, ning paljud neist, kes on pühendunud ainult majapidamisele ja laste eest hoolitsemisele; arvestades, et selline olukord põhjustab ka ebavõrdsust seoses juurdepääsuga avalikele teenustele (toetused, pensionid, rasedus- ja sünnituspuhkus, haiguspuhkus, sotsiaalkindlustus jne);

| F. | arvestades, et Eurofoundi meeste ja naiste tööhõive erinevusi käsitleva aruande hinnangu kohaselt läheb see tööhõivelõhe ELile maksma umbes 370 miljardit eurot aastas, mis on 2,8 % ELi SKPst (32); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Eurofoundi meeste ja naiste tööhõive erinevusi käsitleva aruande hinnangu kohaselt läheb see tööhõivelõhe ELile maksma umbes 370 miljardit eurot aastas, mis on 2,8 % ELi SKPst (32);

| G. | arvestades, et majanduskriisi ja eelarvekärbete all kannatavates riikides tabavad raskused ebaproportsionaalsel määral naisi, eelkõige noori ja vanemaealisi naisi, üksikemasid ja mitmekordselt diskrimineeritud naisi ning et tööturult eemalejäämise tõttu on see tõuganud nad vaesusse ja sotsiaalsesse tõrjutusse; arvestades, et hooldus- ja tervishoiuteenuste kärpimise tõttu läheb hoolduskohustus riigilt jälle perede õlule ja eeskätt mõjutab see naisi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et majanduskriisi ja eelarvekärbete all kannatavates riikides tabavad raskused ebaproportsionaalsel määral naisi, eelkõige noori ja vanemaealisi naisi, üksikemasid ja mitmekordselt diskrimineeritud naisi ning et tööturult eemalejäämise tõttu on see tõuganud nad vaesusse ja sotsiaalsesse tõrjutusse; arvestades, et hooldus- ja tervishoiuteenuste kärpimise tõttu läheb hoolduskohustus riigilt jälle perede õlule ja eeskätt mõjutab see naisi;

| H. | arvestades, et ELis püsib vaesuse feminiseerumine ja arvestades, et väga suur osa naiste tööpuudusest, vaesusest ja sotsiaalsest tõrjutusest on tihedalt seotud selliste avalike teenuste nagu tervishoiu, hariduse, sotsiaalteenuste ja sotsiaaltoetuste eelarvete kärpimisega; arvestades, et selline poliitika suurendab ebakindlat tööhõivet eeskätt sunnitud osalise tööajaga töö ja ajutiste töölepingute laialdasema kasutamise tõttu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELis püsib vaesuse feminiseerumine ja arvestades, et väga suur osa naiste tööpuudusest, vaesusest ja sotsiaalsest tõrjutusest on tihedalt seotud selliste avalike teenuste nagu tervishoiu, hariduse, sotsiaalteenuste ja sotsiaaltoetuste eelarvete kärpimisega; arvestades, et selline poliitika suurendab ebakindlat tööhõivet eeskätt sunnitud osalise tööajaga töö ja ajutiste töölepingute laialdasema kasutamise tõttu;

| I. | arvestades, et 2015. aastal langes kolmveerand majapidamistöödest ja kaks kolmandikku lastehoolduse kohustustest töötavatele naistele, kes kandsid seega topeltkoormust; arvestades, et üldjuhul teevad naised ära suurema osa lastehooldus- ja majapidamistöödest; arvestades, et traditsioonilistel soorollidel ja stereotüüpidel on endiselt suur mõju meeste ja naiste vahelisele rollijaotusele kodus, tööl ja ühiskonnas üldiselt; arvestades, et selline tavapärane kohustuste jagunemine kipub kehtivat olukorda põlistama, piirab naiste töö- ja isikliku arengu võimalusi ning jätab neile vähe aega ühiskonnas, oma kogukonnas ja majanduses osalemiseks; arvestades, et pikemas plaanis on naiste majandusliku sõltumatuse eeltingimuseks nn tasuta töö, s.t hooldus- ja majapidamistööde võrdne jaotus meeste ja naiste vahel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2015. aastal langes kolmveerand majapidamistöödest ja kaks kolmandikku lastehoolduse kohustustest töötavatele naistele, kes kandsid seega topeltkoormust; arvestades, et üldjuhul teevad naised ära suurema osa lastehooldus- ja majapidamistöödest; arvestades, et traditsioonilistel soorollidel ja stereotüüpidel on endiselt suur mõju meeste ja naiste vahelisele rollijaotusele kodus, tööl ja ühiskonnas üldiselt; arvestades, et selline tavapärane kohustuste jagunemine kipub kehtivat olukorda põlistama, piirab naiste töö- ja isikliku arengu võimalusi ning jätab neile vähe aega ühiskonnas, oma kogukonnas ja majanduses osalemiseks; arvestades, et pikemas plaanis on naiste majandusliku sõltumatuse eeltingimuseks nn tasuta töö, s.t hooldus- ja majapidamistööde võrdne jaotus meeste ja naiste vahel;

| J. | arvestades, et kehtivatele ELi ja riikliku tasandi poliitikaraamistikele ja õigusaktidele vaatamata põhjustavad teatavad kodustel põhjustel võetava puhkuse liigid endiselt nii naiste kui ka meeste diskrimineerimist ja häbimärgistamist, ning et eelkõige mõjutab see naisi kui peamisi hooldajaid, kes kodustel põhjustel võetavat puhkust kasutavad; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kehtivatele ELi ja riikliku tasandi poliitikaraamistikele ja õigusaktidele vaatamata põhjustavad teatavad kodustel põhjustel võetava puhkuse liigid endiselt nii naiste kui ka meeste diskrimineerimist ja häbimärgistamist, ning et eelkõige mõjutab see naisi kui peamisi hooldajaid, kes kodustel põhjustel võetavat puhkust kasutavad;

| K. | arvestades, et ligi neljandikus ELi liikmesriikides ei ole seadusega sätestatud isapuhkust ning mitmetes riikides, kus selline puhkus on lubatud, saavad mehed seda võtta vaid üheks, kaheks või mõneks päevaks; arvestades, et kaheksas liikmesriigis ei ole vanemapuhkus tasuline ning keskmiselt kasutavad isad vanemapuhkust vähe – ainult 10 % isadest võtab vähemalt ühe päeva puhkust, samas kui 97 % naistest kasutab vanemapuhkust, mida võimaldatakse mõlemale vanemale; arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks on tähtis propageerida vanema- ja isapuhkuse ulatuslikumat kasutamist; arvestades, et Eurofoundi uuringus (33) ilmnesid asjaolud, mis mõjutavad isade vanemapuhkuse kasutamise määra, näiteks hüvitise määr, puhkusesüsteemi paindlikkus, teabe kättesaadavus, lastehoiuteenuste kättesaadavus ja paindlikkus ning hirm puhkuse tõttu tööturult kõrvale jääda; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ligi neljandikus ELi liikmesriikides ei ole seadusega sätestatud isapuhkust ning mitmetes riikides, kus selline puhkus on lubatud, saavad mehed seda võtta vaid üheks, kaheks või mõneks päevaks; arvestades, et kaheksas liikmesriigis ei ole vanemapuhkus tasuline ning keskmiselt kasutavad isad vanemapuhkust vähe – ainult 10 % isadest võtab vähemalt ühe päeva puhkust, samas kui 97 % naistest kasutab vanemapuhkust, mida võimaldatakse mõlemale vanemale; arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks on tähtis propageerida vanema- ja isapuhkuse ulatuslikumat kasutamist; arvestades, et Eurofoundi uuringus (33) ilmnesid asjaolud, mis mõjutavad isade vanemapuhkuse kasutamise määra, näiteks hüvitise määr, puhkusesüsteemi paindlikkus, teabe kättesaadavus, lastehoiuteenuste kättesaadavus ja paindlikkus ning hirm puhkuse tõttu tööturult kõrvale jääda;

| L. | arvestades, et naiste aktiivse tööturule kaasamise üks eeltingimus on kättesaadavate, kvaliteetsete ja odavate laste, vanemaealiste ja teiste ülalpeetavate perekonnaliikmete jaoks mõeldud hooldusasutuste ja -teenuste olemasolu; arvestades, et Barcelona eesmärgid on suurepärane abivahend tõelise soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ning et kõik liikmesriigid peavad võimalikult kiiresti alustama nende täitmisega; arvestades, et kvaliteetsete ja taskukohaste lastehooldusasutuste ja -teenuste puudumine sunnib emasid valima osalise tööajaga töötamise ja laste hooldamiseks töölt lahkumise vahel, mis mõjutab pere tulusid ja pensionisääste; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et naiste aktiivse tööturule kaasamise üks eeltingimus on kättesaadavate, kvaliteetsete ja odavate laste, vanemaealiste ja teiste ülalpeetavate perekonnaliikmete jaoks mõeldud hooldusasutuste ja -teenuste olemasolu; arvestades, et Barcelona eesmärgid on suurepärane abivahend tõelise soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ning et kõik liikmesriigid peavad võimalikult kiiresti alustama nende täitmisega; arvestades, et kvaliteetsete ja taskukohaste lastehooldusasutuste ja -teenuste puudumine sunnib emasid valima osalise tööajaga töötamise ja laste hooldamiseks töölt lahkumise vahel, mis mõjutab pere tulusid ja pensionisääste;

| M. | arvestades, et naiste ja tütarlaste juurdepääs koolitusele ning nende õigus haridusele kui põhiline inimõigus on olulised euroopalikud väärtused, need on olulised naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamiseks sotsiaalsel, kultuurilisel ja kutsealasel tasandil ning kõigi muude sotsiaalsete, majanduslike, kultuuriliste ja poliitiliste õiguste täielikuks kasutamiseks ja sellest tulenevalt naiste ja tütarlaste vastase vägivalla ärahoidmiseks; arvestades, et üldine kohustuslik ja tasuta haridus on kõigile võrdsete võimaluste tagamise vältimatu eeltingimus ning see peaks olema kättesaadav kõigile lastele ilma igasuguse diskrimineerimiseta ja sõltumata nende staatusest elukoha mõttes; arvestades, et võitlus soolise ebavõrdsuse vastu algab eelkoolieas ning eeldab pidevat pedagoogilist järelevalvet õppekavade, arengueesmärkide ja õpitulemuste üle; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et naiste ja tütarlaste juurdepääs koolitusele ning nende õigus haridusele kui põhiline inimõigus on olulised euroopalikud väärtused, need on olulised naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamiseks sotsiaalsel, kultuurilisel ja kutsealasel tasandil ning kõigi muude sotsiaalsete, majanduslike, kultuuriliste ja poliitiliste õiguste täielikuks kasutamiseks ja sellest tulenevalt naiste ja tütarlaste vastase vägivalla ärahoidmiseks; arvestades, et üldine kohustuslik ja tasuta haridus on kõigile võrdsete võimaluste tagamise vältimatu eeltingimus ning see peaks olema kättesaadav kõigile lastele ilma igasuguse diskrimineerimiseta ja sõltumata nende staatusest elukoha mõttes; arvestades, et võitlus soolise ebavõrdsuse vastu algab eelkoolieas ning eeldab pidevat pedagoogilist järelevalvet õppekavade, arengueesmärkide ja õpitulemuste üle;

| N. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse eest vastutavad kõik ühiskonna liikmed ning sellesse peavad aktiivselt panustama nii naised kui ka mehed; arvestades, et ametiasutused peaksid kohustuma välja töötama meestele ja noorematele põlvkondadele suunatud koolituskampaaniaid, mille eesmärk on kaasata mehi ja poisse ning aja jooksul tõkestada ja kaotada igasugune sooline vägivald ja edendada naiste mõjuvõimu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse eest vastutavad kõik ühiskonna liikmed ning sellesse peavad aktiivselt panustama nii naised kui ka mehed; arvestades, et ametiasutused peaksid kohustuma välja töötama meestele ja noorematele põlvkondadele suunatud koolituskampaaniaid, mille eesmärk on kaasata mehi ja poisse ning aja jooksul tõkestada ja kaotada igasugune sooline vägivald ja edendada naiste mõjuvõimu;

| O. | arvestades, et kuigi naiste keskmine haridustase on meeste omast kõrgem, oli soopõhise palgalõhe suurus ELis 2014. aastal 16,1 %, kusjuures liikmesriikide vahel on siin suuri erinevusi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kuigi naiste keskmine haridustase on meeste omast kõrgem, oli soopõhise palgalõhe suurus ELis 2014. aastal 16,1 %, kusjuures liikmesriikide vahel on siin suuri erinevusi;

| P. | arvestades, et horisontaalne ja vertikaalne soopõhine segregatsioon tööturul on ikka veel laialt levinud ning seda põhjustab muu hulgas asjaolu, et „naiselikuks“ loetavaid töid väärtustatakse „mehelikest“ töödest madalamalt, et endiselt püsivad nn klaaslaed, mis ei lase naistel jõuda kõige kõrgematele ja kõige paremini tasustatud ametikohtadele, ning et endiselt on täiskohaga töödest vähem tasustatud osalise tööajaga tööl naiste osakaal meeste omast suurem; arvestades, et ehkki naiste haridustase on meestega võrdne või isegi kõrgem, võivad haridust, koolitust ja õppurite valikuid mõjutavad soolised stereotüübid mõjutada kõiki nende elus tehtud valikuid ja seeläbi oluliselt mõjutada tööturgu; arvestades, et ühiskonnas laialt levinud ettekujutused, nagu ei võiks naised lapsi saada ja samas täisajaga töötada, kahjustavad naiste seisundit ning võivad panna noori naisi kõrgharidusest või oma tööalasesse karjääri investeerimisest loobuma; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et horisontaalne ja vertikaalne soopõhine segregatsioon tööturul on ikka veel laialt levinud ning seda põhjustab muu hulgas asjaolu, et „naiselikuks“ loetavaid töid väärtustatakse „mehelikest“ töödest madalamalt, et endiselt püsivad nn klaaslaed, mis ei lase naistel jõuda kõige kõrgematele ja kõige paremini tasustatud ametikohtadele, ning et endiselt on täiskohaga töödest vähem tasustatud osalise tööajaga tööl naiste osakaal meeste omast suurem; arvestades, et ehkki naiste haridustase on meestega võrdne või isegi kõrgem, võivad haridust, koolitust ja õppurite valikuid mõjutavad soolised stereotüübid mõjutada kõiki nende elus tehtud valikuid ja seeläbi oluliselt mõjutada tööturgu; arvestades, et ühiskonnas laialt levinud ettekujutused, nagu ei võiks naised lapsi saada ja samas täisajaga töötada, kahjustavad naiste seisundit ning võivad panna noori naisi kõrgharidusest või oma tööalasesse karjääri investeerimisest loobuma;

| Q. | arvestades, et Eurofoundi töötingimuste uuringu tasulise ja tasuta töötatud aja koondnäitaja (tasustatud ja tasustamata töötundide summa) põhjal on naiste tööpäev üldjuhul pikem (34); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Eurofoundi töötingimuste uuringu tasulise ja tasuta töötatud aja koondnäitaja (tasustatud ja tasustamata töötundide summa) põhjal on naiste tööpäev üldjuhul pikem (34);

| R. | arvestades, et muu hulgas kaupade, teenuste ja põllumajanduse sektoris, kuid mitte üksnes seal, on meestel ja naistel ebavõrdne juurdepääs sellistele majanduslikele ja rahalistele ressurssidele nagu varad, kapital, laenud ja tootmisvahendid; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et muu hulgas kaupade, teenuste ja põllumajanduse sektoris, kuid mitte üksnes seal, on meestel ja naistel ebavõrdne juurdepääs sellistele majanduslikele ja rahalistele ressurssidele nagu varad, kapital, laenud ja tootmisvahendid;

| S. | arvestades, et ELis püsib jätkuvalt suur pensionilõhe – 2014. aastal oli see 40,2 %; arvestades, et see on tingitud niisugustest aja jooksul naiste suhtes kuhjunud ebasoodsatest asjaoludest nagu paljude rahaliste vahendite, näiteks täisajaga töötamisel väljateenitavate hüvitiste ja pensionite kättesaamatusest – paljud naised ei saa neid, kuna hoolduskohustuste tõttu töötavad nad katkestustega või osalise tööajaga; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ELis püsib jätkuvalt suur pensionilõhe – 2014. aastal oli see 40,2 %; arvestades, et see on tingitud niisugustest aja jooksul naiste suhtes kuhjunud ebasoodsatest asjaoludest nagu paljude rahaliste vahendite, näiteks täisajaga töötamisel väljateenitavate hüvitiste ja pensionite kättesaamatusest – paljud naised ei saa neid, kuna hoolduskohustuste tõttu töötavad nad katkestustega või osalise tööajaga;

| T. | arvestades, et mõningates ELi liikmesriikides on säilinud individualiseerimata maksu- ja sotsiaalkindlustussüsteemid; arvestades, et sellises olukorras sõltuvad naised oma abikaasadest, kuna neil võivad olla üksnes tuletatud õigused lähtuvalt nende suhtest mehega; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et mõningates ELi liikmesriikides on säilinud individualiseerimata maksu- ja sotsiaalkindlustussüsteemid; arvestades, et sellises olukorras sõltuvad naised oma abikaasadest, kuna neil võivad olla üksnes tuletatud õigused lähtuvalt nende suhtest mehega;

| U. | arvestades, et viimase kümnendi jooksul on naiste üldine osakaal riiklikes või föderaalparlamentides kasvanud vaid 6 %, ulatudes 2015. aastal 29 %-ni; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et viimase kümnendi jooksul on naiste üldine osakaal riiklikes või föderaalparlamentides kasvanud vaid 6 %, ulatudes 2015. aastal 29 %-ni;

| V. | arvestades, et 2015. aastal olid ainult 6,5 % suurimate börsil noteeritud äriühingute esimeestest ja 4,3 % nende tegevjuhtidest naised; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et 2015. aastal olid ainult 6,5 % suurimate börsil noteeritud äriühingute esimeestest ja 4,3 % nende tegevjuhtidest naised;

| W. | arvestades, et ehkki EL on pühendunud otsustusprotsesside soolisele tasakaalustatusele, valitseb ELi asutuste haldusnõukogudes tõsine sooline tasakaalustamatus ja püsiv sooline segregatsioon, kuna mehed moodustavad keskmiselt 71 % haldusnõukogude koosseisust, ainult iga kolmanda nõukogu esimeheks on naine ning ELi asutuste 42 tegevjuhist on ainult kuus naised; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ehkki EL on pühendunud otsustusprotsesside soolisele tasakaalustatusele, valitseb ELi asutuste haldusnõukogudes tõsine sooline tasakaalustamatus ja püsiv sooline segregatsioon, kuna mehed moodustavad keskmiselt 71 % haldusnõukogude koosseisust, ainult iga kolmanda nõukogu esimeheks on naine ning ELi asutuste 42 tegevjuhist on ainult kuus naised;

| X. | arvestades, et rohkem kui pooled mõrvatud naistest on tapnud nende lähisuhte partner, sugulane või pereliige (35); arvestades, et 33 % ELi naistest on kogenud füüsilist ja/või seksuaalvägivalda ning 55 % naistest on seksuaalselt ahistatud, sealhulgas 32 % töökohal; arvestades, et naised on seksuaal-, füüsilise ja internetivägivalla, küberkiusamise ja jälitamise ees eriti kaitsetud; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et rohkem kui pooled mõrvatud naistest on tapnud nende lähisuhte partner, sugulane või pereliige (35); arvestades, et 33 % ELi naistest on kogenud füüsilist ja/või seksuaalvägivalda ning 55 % naistest on seksuaalselt ahistatud, sealhulgas 32 % töökohal; arvestades, et naised on seksuaal-, füüsilise ja internetivägivalla, küberkiusamise ja jälitamise ees eriti kaitsetud;

| Y. | arvestades, et naiste ja tütarlaste vastane vägivald on üks maailmas kõige levinumaid inimõiguste rikkumisi, mis puudutab kõiki ühiskonnatasandeid, olenemata vanusest, haridusest, sissetulekust, ühiskondlikust seisundist ja päritolu- või elukohariigist, ning takistab oluliselt naiste ja meeste võrdõiguslikkuse saavutamist; arvestades, et naiste tapmise (feminitsiid) nähtus ei näita liikmesriikides kahanemise märke; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et naiste ja tütarlaste vastane vägivald on üks maailmas kõige levinumaid inimõiguste rikkumisi, mis puudutab kõiki ühiskonnatasandeid, olenemata vanusest, haridusest, sissetulekust, ühiskondlikust seisundist ja päritolu- või elukohariigist, ning takistab oluliselt naiste ja meeste võrdõiguslikkuse saavutamist; arvestades, et naiste tapmise (feminitsiid) nähtus ei näita liikmesriikides kahanemise märke;

| Z. | arvestades, et elanike küsitlused, millega uuritakse suhtumist naistevastasesse vägivalda, näitavad murettekitavat kalduvust süüdistada ohvrit, mis võib olla üks patriarhaalse ühiskonnakorra mõjusid; arvestades, et tihtipeale ei mõista ametivõimud ja teised institutsioonid sellist käitumist otsustavalt hukka; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et elanike küsitlused, millega uuritakse suhtumist naistevastasesse vägivalda, näitavad murettekitavat kalduvust süüdistada ohvrit, mis võib olla üks patriarhaalse ühiskonnakorra mõjusid; arvestades, et tihtipeale ei mõista ametivõimud ja teised institutsioonid sellist käitumist otsustavalt hukka;

| AA. | arvestades, et digikommunikatsiooni vahendid on suurendanud naistevastase vihakõne ja ähvarduste levikut, kusjuures 18 % Euroopa naistest on teismeeast saadik kogenud mingil kujul internetiahistamist ning Euroopas on üheksa miljonit internetivägivalla ohvrit; arvestades, et kohtusüsteem ei ole aldis käsitlema naistevastase internetivägivalla juhtumeid; arvestades, et väga harva juhtub, et ahistajatest ja vihakõne levitajatest teatatakse, nende juhtumeid uuritakse, neile esitatakse süüdistus ja määratakse karistus; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et digikommunikatsiooni vahendid on suurendanud naistevastase vihakõne ja ähvarduste levikut, kusjuures 18 % Euroopa naistest on teismeeast saadik kogenud mingil kujul internetiahistamist ning Euroopas on üheksa miljonit internetivägivalla ohvrit; arvestades, et kohtusüsteem ei ole aldis käsitlema naistevastase internetivägivalla juhtumeid; arvestades, et väga harva juhtub, et ahistajatest ja vihakõne levitajatest teatatakse, nende juhtumeid uuritakse, neile esitatakse süüdistus ja määratakse karistus;

| AB. | arvestades, et 23 % lesbilistest naistest ja 35 % transsoolistest inimestest on viimase viie aasta jooksul kodus või mujal (tänaval, ühistranspordis, töökohal jne) füüsiliselt/seksuaalselt rünnatud või vägivallaga ähvardatud; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et 23 % lesbilistest naistest ja 35 % transsoolistest inimestest on viimase viie aasta jooksul kodus või mujal (tänaval, ühistranspordis, töökohal jne) füüsiliselt/seksuaalselt rünnatud või vägivallaga ähvardatud;

| AC. | arvestades, et LGBT-inimesi käsitlevast ELi uuringust selgus, et lesbilisi, biseksuaalseid ja transsoolisi naisi ähvardab väga suur oht sattuda oma seksuaalse sättumuse või sooidentiteedi tõttu diskrimineerimise ohvriks; arvestades, et soopõhine diskrimineerimine on läbi põimunud muu diskrimineerimisega rassi, rahvuse, religiooni, puude, tervise, soolise identiteedi, seksuaalse sättumuse ja sotsiaalmajanduslike tingimuste alusel; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et LGBT-inimesi käsitlevast ELi uuringust selgus, et lesbilisi, biseksuaalseid ja transsoolisi naisi ähvardab väga suur oht sattuda oma seksuaalse sättumuse või sooidentiteedi tõttu diskrimineerimise ohvriks; arvestades, et soopõhine diskrimineerimine on läbi põimunud muu diskrimineerimisega rassi, rahvuse, religiooni, puude, tervise, soolise identiteedi, seksuaalse sättumuse ja sotsiaalmajanduslike tingimuste alusel;

| AD. | arvestades, et tingimused halvenevad teatavate naisterühmade jaoks, kes pidevalt kogevad mitmesuguste raskuste ja ohtude kuhjumist ja sagedast diskrimineerimist; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et tingimused halvenevad teatavate naisterühmade jaoks, kes pidevalt kogevad mitmesuguste raskuste ja ohtude kuhjumist ja sagedast diskrimineerimist;

| AE. | arvestades, et 2015. aastal kasvas enneolematult ELi territooriumile saabunud pagulaste ja varjupaigataotlejate hulk; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) andmetel olid enam kui pooled pagulastest ja varjupaigataotlejatest naised ja lapsed, ning arvestades, et pagulastest naisi ja lapsi on ahistatud ning nende suhtes on tarvitatud vägivalda, sh seksuaalvägivalda kogu nende teekonna jooksul, kaasa arvatud ELi ülerahvastatud vastuvõtukeskustes; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et 2015. aastal kasvas enneolematult ELi territooriumile saabunud pagulaste ja varjupaigataotlejate hulk; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) andmetel olid enam kui pooled pagulastest ja varjupaigataotlejatest naised ja lapsed, ning arvestades, et pagulastest naisi ja lapsi on ahistatud ning nende suhtes on tarvitatud vägivalda, sh seksuaalvägivalda kogu nende teekonna jooksul, kaasa arvatud ELi ülerahvastatud vastuvõtukeskustes;

| AF. | arvestades, et naised ja tütarlapsed moodustavad 80 % registreeritud inimkaubanduse ohvritest (36); arvestades, et ohvrite tuvastamine on jätkuvalt raske, ning arvestades, et ohvritele tuleb pakkuda rohkem tuge ja kaitset ning kogu inimkaubanduse vastases võitluses tuleb arvestada soolist aspekti; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et naised ja tütarlapsed moodustavad 80 % registreeritud inimkaubanduse ohvritest (36); arvestades, et ohvrite tuvastamine on jätkuvalt raske, ning arvestades, et ohvritele tuleb pakkuda rohkem tuge ja kaitset ning kogu inimkaubanduse vastases võitluses tuleb arvestada soolist aspekti;

| AG. | arvestades, et inimkaubanduse üks peaeesmärke on ohvrite seksuaalne ärakasutamine ning et selle ohvriks langenud naisi sunnitakse elama vanglatingimustes ja taluma päevast päeva füüsilist ja psüühilist vägivalda; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et inimkaubanduse üks peaeesmärke on ohvrite seksuaalne ärakasutamine ning et selle ohvriks langenud naisi sunnitakse elama vanglatingimustes ja taluma päevast päeva füüsilist ja psüühilist vägivalda;

| AH. | arvestades, et seksuaal- ja reproduktiivtervis ja vastavad õigused on põhilised inimõigused ning soolise võrdõiguslikkuse ja enesemääramise oluline osa ning et need tuleks lisada ELi tervisestrateegiasse; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et seksuaal- ja reproduktiivtervis ja vastavad õigused on põhilised inimõigused ning soolise võrdõiguslikkuse ja enesemääramise oluline osa ning et need tuleks lisada ELi tervisestrateegiasse;

| AI. | arvestades, et naiste tervist ei tohiks kunagi ohtu seada veendumuste tõttu loobumise või isiklike uskumuste tõttu; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et naiste tervist ei tohiks kunagi ohtu seada veendumuste tõttu loobumise või isiklike uskumuste tõttu;

| AJ. | arvestades, et ELi soolise võrdõiguslikkuse õigusaktide kohaldamisel liikmesriikides on tuvastatud konkreetseid probleeme asjaomaste direktiivide ülevõtmisel ja kohaldamisel, näiteks esineb olulisi puudujääke seadusandluses ning riiklikud kohtud ei ole selle kohaldamisel järjekindlad, kuid leidub ka üldist teadmatust võrdõiguslikkuse põhimõtete ja vastavate seaduste osas (37); |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et ELi soolise võrdõiguslikkuse õigusaktide kohaldamisel liikmesriikides on tuvastatud konkreetseid probleeme asjaomaste direktiivide ülevõtmisel ja kohaldamisel, näiteks esineb olulisi puudujääke seadusandluses ning riiklikud kohtud ei ole selle kohaldamisel järjekindlad, kuid leidub ka üldist teadmatust võrdõiguslikkuse põhimõtete ja vastavate seaduste osas (37);

| AK. | arvestades, et mitmetes liikmesriikides ei toimu eelkõige ELi soolist võrdõiguslikkust käsitlevate direktiivide nõuetekohast rakendamist: transsoolisi inimesi ei kaitsta diskrimineerimise eest töölevõtmisel ning kaupade ja teenuste kättesaadavaks tegemisel; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et mitmetes liikmesriikides ei toimu eelkõige ELi soolist võrdõiguslikkust käsitlevate direktiivide nõuetekohast rakendamist: transsoolisi inimesi ei kaitsta diskrimineerimise eest töölevõtmisel ning kaupade ja teenuste kättesaadavaks tegemisel;

| AL. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse institutsioonilised mehhanismid on riiklikes valitsusstruktuurides sageli marginaliseeritud ja eri poliitikavaldkondade vahel killustatud ning neid pärsivad keerulised ja laienevad volitused, piisava personali, väljaõppe, andmete ja vahendite puudus ning poliitilise juhtkonna toetuse puudumine (38); |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse institutsioonilised mehhanismid on riiklikes valitsusstruktuurides sageli marginaliseeritud ja eri poliitikavaldkondade vahel killustatud ning neid pärsivad keerulised ja laienevad volitused, piisava personali, väljaõppe, andmete ja vahendite puudus ning poliitilise juhtkonna toetuse puudumine (38);

| AM. | arvestades, et ulatuslike, usaldusväärsete ja sooliselt eristatud statistiliste andmete jätkuv puudumine tekitab ebamäärasust ja moonutab pilti soolise võrdõiguslikkuse olukorrast, eelkõige naistevastase ja soopõhise vägivalla osas; arvestades, et selliste andmete kogumine mitte üksnes aitaks saada olukorrast selgemat ülevaadet, vaid juhiks ka tähelepanu pakilistele probleemidele; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et ulatuslike, usaldusväärsete ja sooliselt eristatud statistiliste andmete jätkuv puudumine tekitab ebamäärasust ja moonutab pilti soolise võrdõiguslikkuse olukorrast, eelkõige naistevastase ja soopõhise vägivalla osas; arvestades, et selliste andmete kogumine mitte üksnes aitaks saada olukorrast selgemat ülevaadet, vaid juhiks ka tähelepanu pakilistele probleemidele;

| AN. | arvestades, et võrdõiguslikkuse eesmärkide täitmisel on suur tähtsus sotsiaalpartneritel, kuna erinevatel tasanditel poliitikakujundamisse ja kollektiivlepingutesse sekkudes kujundavad nad märkimisväärselt tööturgu ja ühiskondlikke tingimusi, olgugi et igal konkreetsel juhul sõltub nende osakaal eri riikides ja töösuhete korralduses suurel määral riikide traditsioonidest ja nende endi organisatsioonide tugevusest (39); |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et võrdõiguslikkuse eesmärkide täitmisel on suur tähtsus sotsiaalpartneritel, kuna erinevatel tasanditel poliitikakujundamisse ja kollektiivlepingutesse sekkudes kujundavad nad märkimisväärselt tööturgu ja ühiskondlikke tingimusi, olgugi et igal konkreetsel juhul sõltub nende osakaal eri riikides ja töösuhete korralduses suurel määral riikide traditsioonidest ja nende endi organisatsioonide tugevusest (39);

| AO. | arvestades, et vastavalt Eurobaromeetri 2016. aasta andmetele sooviks 55 % eurooplasi, et EL sekkuks rohkem naiste ja meeste võrdse kohtlemise valdkonda; arvestades, et komisjonil on küsitlustele vaatamata aluslepingute kohaselt kohustus saavutada sooline võrdõiguslikkus; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et vastavalt Eurobaromeetri 2016. aasta andmetele sooviks 55 % eurooplasi, et EL sekkuks rohkem naiste ja meeste võrdse kohtlemise valdkonda; arvestades, et komisjonil on küsitlustele vaatamata aluslepingute kohaselt kohustus saavutada sooline võrdõiguslikkus;

| 1. | tunneb sügavat muret selle pärast, et EL on soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel alles poolel teel, nagu selgub EIGE 2015. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeksist; peab väga kahetsusväärseks asjaolu, et soolise võrdõiguslikkuse ja soolise diskrimineerimise vastase võitluse tähtsus ja ulatus väheneb, sest seda marginaliseeritakse poliitilise eesmärgina ja piiratakse poliitikavaldkonnana, eelkõige seoses kogu Euroopas toimuvate tagasilöökidega naiste ja LGBTI-inimeste õiguste ning seksuaal- ja reproduktiivtervise alaste õiguste vallas, ning peab vajalikuks uurida selle suundumise põhjusi ning vaadata läbi praegused strateegiad, vahendid ja lähenemisviisid, mida järgitakse soolise võrdõiguslikkuse edendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | juhib tähelepanu asjaolule, et EL on kohustatud võitlema sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning et Euroopa Liidu lepingus ja Euroopa Liidu toimimise lepingus (ELi toimimise lepingu) kinnitatakse ELi kohustust kaotada meeste ja naiste ebavõrdsus ning edendada nende võrdõiguslikkust; rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse põhimõte ei takista säilitamast või võtmast meetmeid, mis toovad alaesindatud soole konkreetset kasu, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 23; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub komisjoni üles lõimima soolise võrdõiguslikkuse teema eelarvetesse ja poliitikakujundamisse ning ELi meetmete ja programmide elluviimisesse ning viima kõigi poliitiliste algatuste puhul läbi soolise mõju hindamise, et aidata ELi poliitilisel tasandil tagada ühtsem ja tõenduspõhisem reageering sooprobleemidele; kutsub liikmesriike üles võtma riiklikul tasandil vastavaid meetmeid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub, et komisjon hindaks põhjalikumalt liikmesriikides naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust kahjustava avaliku sektori kulutuste kärpimise mõju ning võtaks meetmeid sellise mõju tõkestamiseks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab kahetsusväärseks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise puudumist strateegias „Euroopa 2020“ ja nõuab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise üldist ja tugevamat kaasamist sellesse, tegeldes samas naiste vaesuse struktuuriliste põhjustega eelkõige riigipõhiste soovituste koostamisel Euroopa poolaasta kontekstis, ning konkreetseid poliitikasuuniseid soolise ebavõrdsuse vähendamiseks, mis tuleb lisada iga-aastasele majanduskasvu analüüsile; |
| --- | --- |

5.

| 6. | võtab teadmiseks soolistel ja muudel põhjustel aset leidva diskrimineerimise osalise kattuvuse ja mitmekordse diskrimineerimise ebaproportsionaalse mõju naistele; rõhutab pakilist vajadust võidelda naiste vaesuse vastu, eelkõige vanemate naiste ja üksikemade, soopõhise vägivalla ohvriks langenud, puuetega, rändajatest, pagulastest ja varjupaigataotlejatest naiste ning vähemuste hulka kuuluvate naiste vaesuse vastu; ergutab liikmesriike tegema koostööd piirkondlike ja kohalike omavalitsustega, õiguskaitseasutustega, riiklike võrdõiguslikkust edendavate asutustega ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et põhjalikumalt jälgida soolise ja muudel põhjustel aset leidva diskrimineerimise omavahelist seotust ning rakendada tõhusamaid kaasamisstrateegiaid, kasutades tõhusalt sotsiaalpoliitika vahendeid, eriti Euroopa Sotsiaalfondi ja struktuurifonde; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toetab nõukogu nõudmist, et komisjon esitaks uue algatuse, milles kehtestatakse naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia aastatel 2016–2020, mis hõlmaks trans- ja intersoolisi inimesi, ning soovib, et komisjon tugevdaks soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks võetud strateegilise kohustuse staatust, mis peaks olema tihedalt seotud strateegiaga „Euroopa 2020“ ja mille puhul tuleks arvesse võtta ka ÜRO säästva arengu tegevuskava aastani 2030; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tõhustada poliitikat ja suurendada investeeringuid naiste kvaliteetse tööhõive toetamiseks kõikides sektorites ning võtta meetmeid ebakindlate töövormidega võitlemiseks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | innustab liikmesriike edendama algatusi, meetmeid ja tegevusi, millega toetatakse ja nõustatakse naisi, kes otsustavad hakata ettevõtjaks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles koondama soolise perspektiivi makromajandusliku poliitika alla ja rakendama uuenduslikke meetmeid, et edendada võrdseid töövõimalusi ja hoolduskohustusi nii meeste kui ka naiste jaoks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et naiste ja meeste võrdne osalemine tööturul ning paremad ja õiglasemad naiste palgad ei aita mitte ainult suurendada naiste majanduslikku sõltumatust, vaid suurendavad ka märkimisväärselt ELi majanduslikku potentsiaali ning kindlustavad liidu õiglast ja kaasavat olemust; juhib tähelepanu sellele, et OECD prognooside kohaselt aitaks meeste ja naiste osalemise määra täielik ühtlustamine suurendada SKP-d elaniku kohta 12,4 % 2030. aastaks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jälgima töötajate õigusi ja võtma meetmeid nende õiguste rikkumise vastu, eriti naistöötajate puhul, kes töötavad järjest rohkem madalapalgalistel töökohtadel ja langevad diskrimineerimise ohvriks, nagu ka võtma vastu poliitika ja meetmed, et teha kindlaks töökiusamine, sealhulgas rasedate töötajate kiusamine ja nende ebasoodus kohtlemine pärast rasedus- ja sünnituspuhkust tööle naasmist või töökohale kandideerimisel, kaitsta selle eest, anda selle kohta teavet ja leida sellele probleemile lahendus; palub komisjonil ja liikmesriikidel esitada nii soo kui ka lapsevanemaks olemise alusel eristatud andmeid palga- ja pensionilõhede kohta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toonitab, et haridus on tähtis vahend, mille abil aidata naistel osaleda täielikult ühiskonna ja majanduse arengus; rõhutab, et elukestva õppe meetmed on keskse tähtsusega, et anda naistele oskusi, mis võimaldavad neil naasta tööle, saada paremaid töökohti, paremat sissetulekut ja paremaid töötingimusi; kutsub komisjoni üles toetama algatusi, millega pakutakse tuge naistele suunatud kutseharidusprogrammide rakendamiseks, julgustades neid osalema teadus-, tehnoloogia- ja IT-alastes kõrgharidusprogrammides, mis on suunatud soolise võrdõiguslikkusega tegelevatele haridusvaldkonna töötajatele ning millega takistatakse stereotüüpide edasikandmist õppekavade ja õppematerjalide kaudu; kutsub ülikoole ja teadusasutusi üles võtma koostöös komisjoniga vastu soolise võrdõiguslikkuse poliitika, kasutades Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi poolt välja töötatud suuniseid (nn vahend GEAR — sooline võrdõiguslikkus teadus- ja uurimisasutustes); |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub kõiki liikmesriike üles tegelema soolise võrdõiguslikkusega, seksismi ja soostereotüüpidega oma haridussüsteemi kõigil tasanditel ning tagama, et nende haridusalased eesmärgid hõlmaksid hariduse andmist sellistes küsimustes nagu põhiõiguste ja -vabaduste austamine ning võrdsed õigused ja võimalused naistele ja meestele, ning et nende kvaliteedi põhimõtted hõlmaksid naiste ja meeste tõelise võrdõiguslikkuse saavutamist ja nende täieliku võrdsuse edendamist segavate takistuste kõrvaldamist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni üles esitama tihedas koostöös liikmesriikidega ambitsioonika ja ulatusliku seadusandlike ning mitteseadusandlike meetmete paketi töö- ja eraelu tasakaalustamise kohta osana komisjoni 2017. aasta tööprogrammist, võttes arvesse välja kuulutatud Euroopa sotsiaalsete õiguste sammast ning muu hulgas vaadates läbi rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi 92/85/EMÜ ning lapsehoolduspuhkuse direktiivi 2010/18/EL ning isapuhkuse ja hoolduspuhkuse direktiivi ettepanekud ning julgustades kõigis töötajakategooriates mehi ja naisi võrdselt taolist puhkust võtma; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib rahuloluga, et aastatel 2014–2015 muutsid mitu liikmesriiki oma vanemapuhkuse poliitikat ja/või õigusakte, nähes ette lapsehoolduspuhkuse õiguse loovutamise keelu, isapuhkuse andmise kohustuslikkuse, pikema isapuhkuse ja/või hüvitised, kui puhkus vanemate vahel jagatakse või vanemate vahel võrdselt jagatakse, mis tugevdab nende kui vanemate õigusi, tagab suurema naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ja asjakohasema hooldus- ja majapidamiskohustuste jaotuse ning parandab naiste võimalusi osaleda täielikult tööturul; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid, et ergutada mehi osalema võrdselt majapidamistöödes ning laste ja teiste ülalpeetavate eest hoolitsemises; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palub Eurofoundil arendada oma tegevust töökohtade ja tööelu kvaliteedi jälgimiseks oma Euroopa töötingimuste uuringu raames, mis põhineb töökoha kvaliteedi käsitusel, mis hõlmab sissetulekuid, väljavaateid, tööaja kvaliteeti, oskuste kasutamist ja kaalutlusõigust, sotsiaalset keskkonda, füüsilist ohtu ja töö intensiivsust; kutsub Eurofoundi lisaks üles arendama oma uuringuid sellise poliitika, sotsiaalpartnerite kokkulepete ja suuremat töö ja eraelu tasakaalu toetavate ettevõtete praktikate vallas ning arendama uuringuid selle kohta, kuidas kahe töötajaga leibkonnad tulevad toime mõlema tööaja korraldamisega ja kuidas selliseid leibkondi paremini toetada; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palub, et liikmesriigid, kes ei ole seda veel teinud, liiguksid sotsiaalse võrdsuse poliitikas õiguste individualiseerimise suunas, eelkõige maksusüsteemides, et vähem teenivatel abikaasadel ei oleks stiimuleid tööturult lahkuda või töötada osalise tööajaga; |
| --- | --- |

18.

| 19. | õnnitleb liikmesriike, kes on täitnud mõlemad Barcelona eesmärgid; ergutab Portugali, Madalmaid, Luksemburgi, Soomet, Itaaliat, Maltat ja Eestit täitma teist eesmärki ning palub, et Poola, Horvaatia ja Rumeenia, kes on mõlema eesmärgi täitmisest veel kaugel, tugevdaksid jõupingutusi ametliku lastehoiu pakkumise osas, et aidata töötajate töö- ja eraelu paremini tasakaalustada; juhib tähelepanu sellele, et praegused tulemused viitavad selgelt, et investeerimine laste ja vanurite hooldusesse parandab naiste täistööajaga töötamist ja võimaldab neil saavutada paremat kohalikku ja sotsiaalset kaasatust; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kordab oma üleskutset, et komisjon ja liikmesriigid püüaksid kehtestada lastegarantiid, et igal vaesusriskis Euroopa lapsel oleks juurdepääs tasuta tervishoiuteenustele, tasuta haridusele, tasuta lapsehoiule, inimväärsele eluasemele ja piisavale toitumisele; rõhutab, et selline poliitika peab võtma arvesse naiste ja tütarlaste olukorda, eelkõige haavatavates ja marginaliseeritud kogukondades; märgib, et noortegarantii algatus peab hõlmama soolist aspekti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | peab soolise palgalõhe püsimist kahetsusväärseks ning nõuab tungivalt, et komisjon, liikmesriigid ja sotsiaalpartnerid võtaksid kiiresti selle vastu meetmeid; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib, et esimene samm võitluses soolise palgalõhega on palgatasemete läbipaistvuse saavutamine ning märgib huviga, et mitmed ettevõtted on hakanud oma meessoost ja naissoost töötajate palgaerinevusi analüüsima ja avalikustama; kutsub kõiki tööandjaid ja ametiühinguid üles välja töötama ja kasutama rakenduslikke ja konkreetseid töö hindamise vahendeid, mis aitaksid määrata kindlaks võrdse tasu võrdse ja võrdväärse töö eest; kutsub liikmesriike lisaks üles viima läbi korrapäraseid palkade ja töötasu kaardistamisi, avalikustama andmed ja paluma ettevõtetel kehtestada sisemised mehhanismid palgalõhede tuvastamiseks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon peab võrdse tasu maksmist võrdse ja võrdväärse töö eest üheks peamiseks tegevusvaldkonnaks; nõuab sellega seoses 2006. aasta võrdse kohtlemise direktiivi uuestisõnastamist; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mõistab hukka asjaolu, et enam kui pooltes liikmesriikides on sooline pensionilõhe kasvanud; julgustab Küprost, Saksamaad ja Madalmaid vähendama naiste ja meeste pensionide erinevust, mis on peaaegu 50 %; kutsub Maltat, Hispaaniat, Belgiat, Iirimaad, Kreekat, Itaaliat ja Austriat üles kaotama soolist lõhet pensioniõiguste osas, kuna 11–36 % naistest nendes riikides ei saa üldse pensioni; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tunnustab Rootsi valitsust sugupoolte võrdse esindatuse saavutamise eest ning Sloveeniat ja Prantsusmaad virtuaalse võrdsuse saavutamise eest; ergutab Ungarit, Slovakkiat ja Kreekat, kes on moodustanud valitsused ilma ühegi naise osaluseta, (40) tagama, et naised oleksid kõikidel poliitika ja majanduslike otsuste langetamise tasanditel piisavalt esindatud; kutsub liikmesriike üles tagama soolist võrdõiguslikkust oma valitsuste, avaliku sektori asutuste ja organite juhtivatel ametikohtadel ning valimisnimekirjades, et tagada võrdne esindatus kohalikes volikogudes, piirkondlikes ja riiklikes parlamentides ning Euroopa Parlamendis; rõhutab, et mitmed uuringud on näidanud, et asjakohased seadusandlikud meetmed võivad tuua kaasa kiireid muutusi poliitilise sfääri soolises tasakaalus; jagab komisjoni arvamust, et kvootide tõhususe saavutamiseks peaksid nendega kaasnema õigusaktid, mis käsitlevad kandidaatide nimekirja ülesehitust ja asjakohaseid karistusi juhuks, kui neid rikutakse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et asjaolu, et naised on ELi ja liikmesriigi tasandil valitavatel ja nimetatavatel poliitilistel ametikohtadel selgelt alaesindatud, on demokraatia puudujääk, mis õõnestab otsuste tegemise õiguspärasust nii ELi kui ka riikide tasandil; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab ka, et ELi institutsioonid teeksid kõik, mis nende võimuses, et tagada sooline võrdõiguslikkus volinike kolleegiumis ja kõikide ELi institutsioonide, ametite, instituutide ja organite kõrgetel ametikohtadel; |
| --- | --- |

27.

| 28. | märgib murega, et mis puudutab naiste esindatust suurte börsil noteeritud äriühingute nõukogudes, jääb enamik riike 2015. aastal ELi keskmisest allapoole, võrreldes 2010. aastaga; hindab aga positiivselt üldist edasiminekut, eriti Prantsusmaal, Itaalias, Ühendkuningriigis, Belgias ja Taanis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kordab oma üleskutset nõukogule võtta kiiresti vastu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas (naissoost juhatuse liikmete direktiiv), mis on esimene tähtis samm võrdse esindatuse suunas avalikus ja erasektoris; märgib, et edusammud on kõige nähtavamad (11,9 %-lt 2010. aastal 22,7 %-ni 2015. aastal) liikmesriikides, kus juhatuse liikmete kvoote reguleerivad siduvad õigusaktid on vastu võetud (41); |
| --- | --- |

29.

| 30. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et ainult üks liikmesriik on saavutanud kõrgkoolide juhtivatel ametikohtadel soolise tasakaalu, väljendades samal ajal heameelt asjaolu üle, et naiste esindatus nimetatud ametikohtadel on üldiselt paranenud; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ennetaksid igasugust naistevastast vägivalda ja reageeriksid sellele ning võtaksid kasutusele täiendavaid ennetusstrateegiaid, muutes suunatud toetus- ja kaitseteenused laialdaselt kättesaadavaks, nii et kõikidel ohvritel oleks neile juurdepääs, ning pööraksid 2017. aastal kuriteoohvrite direktiivi rakendamisest aru andes erilist tähelepanu ohvrite õiguste soospetsiifilistele aspektidele, sealhulgas soolisele identiteedile ja sootunnustele; palub nõukogul kohaldada „sillaklauslit“ ja võtta vastu ühehäälne otsus, mis määratleks soolise vägivalla ühena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 osutatud kuriteovaldkondadest; palub, et komisjon koostaks Euroopa lähenemiskeeldude registri, et täiendada ohvrite kaitset reguleerivaid ELi õigusakte; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kordab kindlalt, et soopõhine vägivald ja diskrimineerimine, sealhulgas, kuid mitte ainult, vägistamine ja seksuaalne vägivald, seksuaalne ahistamine, naiste suguelundite moonutamine, korraldatud abielud ning perevägivald, kahjustab jõhkralt inimväärikust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama täisleppimatuse poliitikat naistevastase vägivalla kõigi vormide, sealhulgas perevägivalla suhtes, millest ohvrid ei soovi teatada, kuna seda on põhjustanud nende partnerid või perekonna liikmed; nõuab tungivalt, et liikmesriigid muudaksid nähtavaks koduvägivalla ohvriks langenud puuetega naiste probleemi, sest neil naistel puudub sageli võimalus vägivaldsest suhtest pääseda; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tunneb heameelt liikmesriikide edusammude üle Istanbuli konventsiooni allkirjastamisel, mis on rahvusvahelisel tasandil esimene õiguslikult siduv vahend naistevastase vägivalla ennetamiseks ja tõkestamiseks; nõuab tungivalt, et selle ratifitseeriksid kiiresti ka need liikmesriigid, kes seda veel teinud ei ole; väljendab heameelt seoses komisjoni 2016. aasta märtsi ettepanekuga ELi ühinemise kohta Istanbuli konventsiooniga; kutsub nõukogu ja komisjoni üles kiirendama läbirääkimisi Istanbuli konventsiooni allkirjastamise ja sõlmimise üle ning toetab tingimusteta ja laiapõhjalist ühinemist selle konventsiooniga; kutsub lisaks komisjoni üles võtma kasutusele soolise vägivalla määratluse kooskõlas direktiivi 2012/29/EL sätetega ning esitama võimalikult kiiresti laiaulatusliku Euroopa strateegia soolise vägivalla tõkestamiseks ja sellega võitlemiseks, mis peaks sisaldama ka siduvat õigusakti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kiidab Eurostati ning riiklike kohtuasutustite ja politsei koostööd andmete vahetamisel, et tuua avalikkuse ette kahetsusväärne sooline vägivald ELis, ning kutsub neid üles seda koostööd alaliselt jätkama, jälgides koos EIGEga iga-aastaselt naistevastaste kuritegude statistikat; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et stereotüübid on tihedalt seotud naiste ahistamise juhtude arvu märkimisväärse suurenemisega ning seksismiga internetis ja sotsiaalmeedias, mis võib ühtlasi kaasa tuua uusi naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalla vorme, nagu küberkiusamine, -ahistamine, alandavate kujutiste kasutamine internetis ning erafotode ja videote levitamine sotsiaalmeedias ilma asjaomaste isikute nõusolekuta; rõhutab, et nende nähtuste vastu tuleb võidelda juba varajases eas; rõhutab, et sellised olukorrad võivad tekkida seepärast, et piisavat kaitset ei paku avaliku sektori asutused ja muud institutsioonid, kes peaksid looma sooneutraalse keskkonna ja hukka mõistma seksismi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid kasutusele kõik õiguslikud ja juriidilised meetmed, et võidelda internetis naiste vastu suunatud vägivallaga; eelkõige kutsub ELi ja liikmesriike üles ühendama jõud tervikliku Euroopa strateegia abil soolise vägivalla ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks, eesmärgiga luua raamistik, milles internetivägivalla uued vormid tunnistatakse kuriteoks ning viiakse sisse psühholoogilise abi andmine internetivägivalla ohvriteks langenud naistele ja tüdrukutele; nõuab, et ELi küberjulgeoleku strateegia ja küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse (Europol) suhtes viidaks läbi soolise mõju hindamine, et need küsimused saaks lisada nende töösse ja et nad võtaksid oma töös omaks soolise perspektiivi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palub veel kord, et komisjon asutaks Euroopa soolise vägivalla järelevalvekeskuse (analoogiliselt praeguse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga), mida juhiks Euroopa koordinaator ja mis tegeleks naiste ja tütarlaste vastase vägivalla ennetamisega; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid naiste ja LGBTI-inimeste kaitsmiseks töökohal ahistamise eest; palub, et komisjon vaataks läbi kehtiva ELi raamotsuse (teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega) (42), et lisada sellesse seksism, eelarvamuskuriteod ja viha õhutamine seksuaalse sättumuse, sooidentiteedi ja sootunnuste alusel; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mõistab hukka asjaolu, et intersooliste imikute suguelundite kirurgiliselt n-ö normaalseks muutmine on endiselt levinud enamikus ELi riikides, kuigi see ei ole meditsiiniliselt vajalik; nõuab tungivalt, et liikmesriigid väldiksid sellise ravi läbiviimist, kui asjaomane isik ei ole andnud selleks vaba ja teavitatud nõusolekut; |
| --- | --- |

39.

| 40. | märgib, et Maltal ja Kreekas on intersoolised isikud kaitstud sootunnuste alusel diskrimineerimise eest; kutsub liikmesriike üles lisama soolise identiteedi ja sootunnused ELi soolise võrdõiguslikkuse direktiivide rakendamise käigus oma soolise võrdõiguslikkuse alastesse õigusaktidesse; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, et vägivalla ja diskrimineerimise soolised vormid, muu hulgas vägistamine ja seksuaalne vägivald, naiste suguelundite moonutamine, sundabielud, perevägivald, nn aukuriteod ja riigi poolt sanktsioneeritud sooline diskrimineerimine, kujutavad endast tagakiusamist ja peaksid olema kehtivad põhjused ELis varjupaiga taotlemiseks; toetab ohutute ja seaduslike kanalite loomist ELi sisenemiseks; tuletab meelde, et naised ja tütarlapsed on eriti kaitsetud ebaseaduslikult üle piiri toimetajate poolse ärakasutamise ees; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kordab oma üleskutset, et liikmesriikides lõpetataks kohe laste, rasedate ja rinnaga toitvate naiste ning vägistamise, seksuaalse vägivalla ja inimkaubanduse ohvrite kinnipidamine ning tehtaks neile kättesaadavaks asjakohane psühholoogiline ja meditsiiniline abi, mida pakuvad asjakohase soolise väljaõppe saanud isikud, nagu psühholoogid, sotsiaaltöötajad, õed ja arstid, keda on selliste hädaolukordade jaoks koolitatud; tuletab meelde, et soo või (eeldatavalt) seksuaalse sättumuse või soolise identiteedi tõttu vägivalla ohvriks langenud pagulastest ohvritele tuleks pakkuda õigeaegset toetust kõikides rände etappides, sealhulgas nende viivitamatut ümberpaigutamist juhul kui nende turvalisust ei ole võimalik tagada, kvaliteetset vaimse tervise alast tuge ja vägivalda ennetava meetmena kohest soolise identiteedi tunnustamist varjupaigamenetluse kestuse ajaks; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kordab, et ELi inimkaubandusevastaste õigusaktide rakendamisel tuleb järjepidevalt jälgida inimkaubanduse (mis on nüüd organiseeritud kuritegevuse üks kõige kasumlikemaid valdkondi) tõkestamise ja sellevastase võitluse soolist mõõdet ning palub veel kord, et komisjon jälgiks seda, kui hindab direktiivi rakendamist ja täitmist liikmesriikides, tagades samal ajal, et direktiivis sätestatud aruandluskohustus ja ajakava oleksid täidetud; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub komisjoni üles pakkuma rahalist ja logistilist tuge inimkaubanduse vastases võitluses osalevatele liikmesriikidele, eelkõige Itaaliale ja Kreekale, kellele on praeguse rändekriisi tõttu langenud põhiraskus selle hädaolukorra lahendamisel; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nõuab jõupingutuste tegemist riiklikul ja ELi tasandil, et tugevdada võitlust püsivate stereotüüpide ja soolise diskrimineerimise vastu teadlikkuse suurendamise kampaaniate abil, mis keskenduvad naiste ja tüdrukute ning meeste ja poiste mittestereotüüpsele kujutamisele ja on suunatud kõikidele ühiskonnakihtidele; kutsub liikmesriike üles tegema positiivseid algatusi, näiteks strateegiad, et julgustada naisi valima karjääri ja erialasid valdkondades, kus naised on alaesindatud, ja et mehed võtaksid endale õiglase osa perekondlikest kohustustest ja majapidamistöödest, või suurendada meeste teadlikkust sellest, kuidas vägivald, sealhulgas ärilise seksuaalse ärakasutamise eesmärgil toimuv inimkaubandus, sundabielud ja sunniviisiline töö kahjustavad naisi, mehi ja lapsi ja õõnestavad soolist võrdõiguslikkust, ning võtma meetmed, et vähendada teabekampaaniate kaudu nõudlust inimkaubanduse ohvriks langenud naiste ja laste järele; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kordab, et naistel peab olema kontroll oma seksuaal- ja reproduktiivõiguste üle; kutsub liikmesriike üles tagama naistele takistamatu juurdepääsu vabatahtlikule pereplaneerimisele ning kõikidele soojätkamis ja seksuaalhügieeniga seotud teenustele, sealhulgas rasestumisvastastele vahenditele ning ohutule ja seaduslikule abordile; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles algatama meetmeid üldsuse teavitamiseks, mille eesmärk on teha naised ja mehed igakülgselt teadlikuks oma õigustest ja kohustustest seksuaal- ja reproduktiivtervise küsimustes; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab oma veendumuse tõttu loobumise klauslite ülemäärase kasutamise suundumuse jätkuvat kasvu, mis piirab juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele; kutsub liikmesriike üles tagama, et veendumuste tõttu loobumise klauslid ei takistaks patsientide juurdepääsu seaduslikule tervishoiule; |
| --- | --- |

47.

| 48. | on seisukohal, et inimelude päästmiseks vajalike seksuaal- ja reproduktiivtervishoiuteenuste, kaasa arvatud ohutu abordi keelamine kujutab endast põhiliste inimõiguste rasket rikkumist; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab, kui oluline on teismelistele, noortele ja täiskasvanutele suunatud aktiivne ennetus-, haridus- ja teavituspoliitika, tagamaks ELi kodanike üldise hea seksuaal- ja reproduktiivtervise ning hoides sellega ära suguhaigused ja soovimatud rasestumised; |
| --- | --- |

49.

| 50. | julgustab liikmesriikide pädevaid asutusi edendama soolist võrdõiguslikkust kõikehõlmavates seksuaal- ja suhtealase hariduse programmides, sealhulgas harima tütarlapsi ja poisse nõusolekul, austusel ja vastastikkusel põhinevate suhete teemal, ning spordi- ja vabaajategevustes, kus stereotüübid ja soopõhised ootused võivad mõjutada tütarlaste ja poiste minapilti, tervist, oskuste omandamist, intellektuaalset arengut, sotsiaalset integratsiooni ja eneseteadvuse kujunemist; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab, et oluline on julgustada mehi osalema täielikult kogu tegevuses soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ning teha kindlaks kõik võimalused jõuda suure arvu meesteni, eriti suure meeste ülekaaluga asutustes, tööstusettevõtetes ja ühendustes, et tugevdada meeste teadlikkust oma rollist ja ülesannetest soolise võrdõiguslikkuse edendamisel ja toetada naiste ja meeste jagatud võimu ja vastutuse põhimõtet töökohal, kogukonnas, erasektoris kui ka laiemalt riiklikes ja rahvusvahelistes kogukondades; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kutsub liikmesriike üles jälgima selliseid juhtumeid, kus meedia ja reklaamitööstus edendavad naiste ja tütarlaste seksiobjektiks ning kaubaks muutmist ja kujutavad sageli naiste nooruse, ilu ja seksuaalse võlu alaseid stereotüüpe sotsiaalse edukuse võtmena; kutsub komisjoni üles võtma õiguslikke meetmeid, kui liikmesriik rikub audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi, ning edendada stiimulite abil häid tavasid avalikes ja eraõiguslikes meediaettevõtetes; nõuab tungivalt, et meedias ja reklaamitööstuses austataks naiste väärikust ja tagataks, et nende kujutamine on vaba stereotüüpidest ja diskrimineerimisest ning kooskõlas naiste mitmekesisusega; palub lisaks, et meedias ja reklaamitööstuses pöörataks tähelepanu tervislikele eluviisidele, erinevatele peremudelitele ja elustiilidele; |
| --- | --- |

52.

| 53. | tuletab meelde kohustusi, milles EL leppis kokku ELi ja CELACi (Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühendus) 2013. ja 2015. aasta tegevuskavades naistevastase vägivalla kaotamise kohta ning väljendab muret nende tegevuskavade 7. peatüki puuduliku rakendamise pärast, mis käsitleb soolise võrdõiguslikkuse edendamist; kutsub liikmesriike ja Euroopa välisteenistust üles tegema koostööd ning eraldama majanduslikke ja institutsionaalseid vahendeid, et tagada tegevuskavas kokku lepitud soolise võrdõiguslikkuse edendamise soovituste täitmine, eelkõige vägivalla kõigi vormide likvideerimine vastavalt Belem de Pará konventsioonile, Istanbuli konventsioonile ja konventsioonile naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta; |
| --- | --- |

53.

| 54. | toonitab, et uuringute kohaselt mõjutavad kliimamuutused naisi rohkem kui mehi, kuna naistele langeb vaesuses tõenäolisemalt suurem koorem, on arvamusel, et naised peavad aktiivselt osalema kliimapoliitikas ja selle meetmetes; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut üldise säästva arengu strateegia kohta, mis hõlmab kõiki asjakohaseid sise- ja välispoliitika valdkondi, ning töötama välja tulemuslikud järelevalve-, läbivaatamis- ja vastutusmehhanismid säästva arengu tegevuskava 2030 rakendamiseks, sealhulgas selle eesmärgid ja näitajad, mis käsitlevad soolist võrdõiguslikkust, naiste õigusi ja naiste mõjuvõimu suurendamist; |
| --- | --- |

55.

| 56. | palub, et komisjon jälgiks tõhusamalt ELi olemasolevate soolise võrdõiguslikkuse alaste õigusaktide rakendamist liikmesriikides, rõhutades samas vajadust algatada asjakohaste õigusaktide mittetäitmise korral rikkumismenetlused; |
| --- | --- |

56.

| 57. | peab kahetsusväärseks, et vaatamata mitmeaastasele finantsraamistikule lisatud institutsioonidevahelisele deklaratsioonile, millega tagatakse soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine, ei ole siiani võetud sooteadlikku eelarvestamist käsitlevaid meetmeid; rõhutab sellega seoses vajadust jälgida tähelepanelikult, kuidas rakendatakse ühisdeklaratsiooni põhimõtteid iga-aastaste eelarvemenetluste puhul, ja nõuab, et vastutavale komisjonile antaks mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel ametlik roll; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kutsub liikmesriikide valitsusi üles tagama selliste asjakohaste asutuste, kelle ülesanne on kavandada, kooskõlastada ja rakendada soolise võrdõiguslikkuse poliitikat, ja neile eraldatud asjakohaste vahendite olemasolu ja püsivuse, mis ilmekalt iseloomustab valitsuste pühendumust soolise võrdõiguslikkuse edendamisele; |
| --- | --- |

58.

| 59. | nõuab, et ELi institutsioonid võtaksid ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtete ja põhiõiguste tulevase mehhanismi järelevalvesüsteemis kasutusele konkreetsed soolise võrdõiguslikkuse näitajad, kaasa arvatud Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) soolise võrdõiguslikkuse indeksi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | palub komisjonil töötada välja ulatuslikum strateegia, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse horisontaalne direktiiv, et teha lõpp mis tahes kujul soolisele diskrimineerimisele; nõuab seepärast tungivalt, et nõukogu jõuaks võimalikult kiiresti ühisele seisukohale ettepaneku osas võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest, soost või seksuaalsest sättumusest (COM(2008)0426), mis on olnud blokeeritud alates selle vastuvõtmisest Euroopa Parlamendis 2. aprillil 2009. aastal (43); kutsub nõukogu veel kord üles lisama ühe diskrimineerimistegurina sugu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 57.

(2)  ELT L 101, 15.4.2011, lk 1.

(3)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 162.

(4)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(5)  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

(6)  ELT L 353, 28.12.2013, lk 7.

(7)  ELT L 180, 15.7.2010, lk 1.

(8)  ELT L 68, 18.3.2010, lk 13.

(9)  EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1.

(10)  EÜT L 359, 19.12.1986, lk 56.

(11)  EÜT L 6, 10.1.1979, lk 24.

(12)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 35.

(13)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 65.

(14)  ELT C 251 E, 31.8.2013, lk 1.

(15)  ELT C 316, 30.8.2016, lk 2.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0105.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0042.

(18)  ELT C 407, 4.11.2016, lk 2.

(19)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0126.

(20)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0312.

(21)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0073.

(22)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0203.

(23)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0235.

(24)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0338.

(25)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0360.

(26)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0072.

(27)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0227.

(28)  ISBN 978-92-79-29898-1.

(29)  ELT L 59, 2.3.2013, lk 5.

(30)  http://www.un.org/womenwatch/daw/csw/csw48/ac-men-auv.pdf

(31)  ISBN 978-92-79-36171-5.

(32)  Eurofoundi 2016. aasta aruanne „Soopõhine tööhõivelõhe. Probleemid ja lahendused“.

(33)  Eurofoundi 2015. aasta aruanne „Vanema- ja isapuhkuse kasutamise edendamine Euroopa Liidu isade seas“.

(34)  Eurofound (2015). „Esimesed tähelepanekud. Kuues Euroopa töötingimuste uuring“.

(35)  http://ec.europa.eu/eurostat/web/crime/database

(36)  Eurostati aruanne „Inimkaubandus“ (2015. aasta väljaanne).

(37)  Võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise õigusekspertide Euroopa võrgustiku uurimus „Euroopa soolise võrdõiguslikkuse seaduste võrdlev analüüs 2015“.

(38)  EIGE (2014): „Institutsiooniliste mehhanismide tulemuslikkus soolise võrdõiguslikkuse edendamisel. Ülevaade Pekingi tegevusprogrammi rakendamisest liikmesriikides“.

(39)  Eurofoundi 2014. aasta aruanne „Sotsiaalpartnerid ja sooline võrdõiguslikkus Euroopas“.

(40)  2014. ja 2015. aasta arengud.

(41)  Euroopa Komisjoni teabeleht „Sooline tasakaal äriühingute juhtorganites – Euroopa on purustamas klaaslage“, oktoober 2015. Euroopa Komisjon, õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat, „Naised ELi majanduslikus otsusprotsessis. Eduaruanne. Strateegia „Euroopa 2020“ kohane juhtalgatus“, 2012. Aagoth Storvik ja Mari Teigen „Naised ettevõtete juhatustes: Norra kogemus“, juuni 2010.

(42)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 55.

(43)  ELT C 137 E, 27.5.2010, lk 68.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/64 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/64

---

P8_TA(2017)0074

Meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamine seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta resolutsioon nõukogu direktiivi 2004/113/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega) kohaldamise kohta (2016/2012(INI))

(2018/C 263/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 19 lõiget 1 ja artiklit 260, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 19 lõiget 1 ja artiklit 260,

| — | võttes arvesse protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (1),

| — | võttes arvesse nõukogu direktiivi 2004/113/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega) kohaldamist käsitlevat komisjoni aruannet (COM(2015)0190), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu direktiivi 2004/113/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega) kohaldamist käsitlevat komisjoni aruannet (COM(2015)0190),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 2011. aasta suuniseid nõukogu direktiivi 2004/113/EÜ kohaldamise kohta kindlustuse valdkonnas Euroopa Liidu Kohtu otsuse põhjal kohtuasjas C-236/09 (Test-Achats) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 2011. aasta suuniseid nõukogu direktiivi 2004/113/EÜ kohaldamise kohta kindlustuse valdkonnas Euroopa Liidu Kohtu otsuse põhjal kohtuasjas C-236/09 (Test-Achats) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 1. märtsi 2011. aasta otsust kohtuasjas C-236/09 (Test-Achats) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 1. märtsi 2011. aasta otsust kohtuasjas C-236/09 (Test-Achats) (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon) ja selle artiklit 3, milles sugupool on määratletud sotsiaalselt konstrueeritud rollide, käitumise, tegevuste või omadustena, mida antud ühiskond naistele ja meestele sobivaks peab, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon) ja selle artiklit 3, milles sugupool on määratletud sotsiaalselt konstrueeritud rollide, käitumise, tegevuste või omadustena, mida antud ühiskond naistele ja meestele sobivaks peab,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa jagamismajanduse tegevuskava“ (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa jagamismajanduse tegevuskava“ (COM(2016)0356),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2017. aasta jaanuaris avaldatud hinnangut direktiivi 2004/113/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega) rakendamise kohta Euroopa Liidus (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2017. aasta jaanuaris avaldatud hinnangut direktiivi 2004/113/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega) rakendamise kohta Euroopa Liidus (4),

| — | võttes arvesse soolist võrdõiguslikkust edendavate Euroopa asutuste võrgustiku (Equinet) 2014. aasta novembri aruannet „Võrdõiguslikkust edendavad asutused ning direktiiv meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega“ (Equality Bodies and the Gender Goods and Services Directive), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soolist võrdõiguslikkust edendavate Euroopa asutuste võrgustiku (Equinet) 2014. aasta novembri aruannet „Võrdõiguslikkust edendavad asutused ning direktiiv meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega“ (Equality Bodies and the Gender Goods and Services Directive),

| — | võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse valdkonna õigusekspertide Euroopa võrgustiku 2014. aasta aruannet „Soolist võrdõiguslikkust käsitlevad õigusaktid 33 Euroopa riigis: kuidas võetakse ELi normid üle liikmesriikide õigusse?“ (Gender Equality Law in 33 European Countries: How are EU rules transposed into national law?), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse valdkonna õigusekspertide Euroopa võrgustiku 2014. aasta aruannet „Soolist võrdõiguslikkust käsitlevad õigusaktid 33 Euroopa riigis: kuidas võetakse ELi normid üle liikmesriikide õigusse?“ (Gender Equality Law in 33 European Countries: How are EU rules transposed into national law?),

| — | võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse valdkonna õigusekspertide Euroopa võrgustiku 2009. aasta juuli aruannet „Sooline diskrimineerimine seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega ning direktiivi 2004/113/EÜ ülevõtmine“ (Sex Discrimination in the Access to and Supply of Goods and Services and the Transposition of Directive 2004/113/EC), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse valdkonna õigusekspertide Euroopa võrgustiku 2009. aasta juuli aruannet „Sooline diskrimineerimine seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega ning direktiivi 2004/113/EÜ ülevõtmine“ (Sex Discrimination in the Access to and Supply of Goods and Services and the Transposition of Directive 2004/113/EC),

| — | võttes arvesse võttes arvesse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-13/94, mille kohaselt inimese õigus mitte olla sooliselt diskrimineeritud võib hõlmata õigust mitte olla diskrimineeritud soo korrigeerimise tõttu (5), samuti Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aastal korraldatud uuringut LGBTI-inimeste kohta ja selle aruannet „LGBT-inimeste võrdsuse saavutamisega seotud probleemid professionaalsest vaatekohast“ (Professionally speaking: challenges to achieving equality for LGBT people), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse võttes arvesse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-13/94, mille kohaselt inimese õigus mitte olla sooliselt diskrimineeritud võib hõlmata õigust mitte olla diskrimineeritud soo korrigeerimise tõttu (5), samuti Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aastal korraldatud uuringut LGBTI-inimeste kohta ja selle aruannet „LGBT-inimeste võrdsuse saavutamisega seotud probleemid professionaalsest vaatekohast“ (Professionally speaking: challenges to achieving equality for LGBT people),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (COM(2008)0426) ja Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2009. aasta seisukohta selle ettepaneku kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (COM(2008)0426) ja Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2009. aasta seisukohta selle ettepaneku kohta (6);

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni Euroopa naisettevõtlust takistavate väliste tegurite kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni Euroopa naisettevõtlust takistavate väliste tegurite kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A8-0043/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A8-0043/2017),

| A. | arvestades, et võitlus otsese ja kaudse soolise diskrimineerimise vastu kaupade ja teenuste valdkonnas on lahutamatu soolise võrdõiguslikkuse põhimõttest, mis on Euroopa Liidu üks põhiväärtusi, ning arvestades, et igasugune sooline diskrimineerimine on ELi aluslepingute ja põhiõiguste hartaga keelatud ning nendes dokumentides nõutakse soolise võrdõiguslikkuse tagamist kõigis valdkondades ja kõigis ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et võitlus otsese ja kaudse soolise diskrimineerimise vastu kaupade ja teenuste valdkonnas on lahutamatu soolise võrdõiguslikkuse põhimõttest, mis on Euroopa Liidu üks põhiväärtusi, ning arvestades, et igasugune sooline diskrimineerimine on ELi aluslepingute ja põhiõiguste hartaga keelatud ning nendes dokumentides nõutakse soolise võrdõiguslikkuse tagamist kõigis valdkondades ja kõigis ELi liikmesriikides;

| B. | arvestades, et direktiiviga 2004/113/EÜ (edaspidi „direktiiv“) laiendatakse soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet tööhõive- ja tööturuvaldkonnast kaugemale ning käsitletakse ka kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumise valdkonda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et direktiiviga 2004/113/EÜ (edaspidi „direktiiv“) laiendatakse soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet tööhõive- ja tööturuvaldkonnast kaugemale ning käsitletakse ka kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumise valdkonda;

| C. | arvestades, et direktiiviga keelatakse nii otsene kui ka kaudne sooline diskrimineerimine, mis puudutab üldsusele võimaldatud kaupade ja teenuste kättesaadavust ning nendega varustamist nii avalikus kui ka erasektoris; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et direktiiviga keelatakse nii otsene kui ka kaudne sooline diskrimineerimine, mis puudutab üldsusele võimaldatud kaupade ja teenuste kättesaadavust ning nendega varustamist nii avalikus kui ka erasektoris;

| D. | arvestades, et direktiivi kohaldatakse kõigile tasulisetele kaupadele ja teenustele ELi toimimise lepingu artikli 57 tähenduses ning vastavalt Euroopa Liidu Kohtu sellekohasele kohtupraktikale; arvestades, et tasu ei pea tingimata maksma need, kellele teenust osutatakse, ja tasu võidakse maksta kaudse makse vormis, milles teenuse saaja ei pruugi osaleda; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et direktiivi kohaldatakse kõigile tasulisetele kaupadele ja teenustele ELi toimimise lepingu artikli 57 tähenduses ning vastavalt Euroopa Liidu Kohtu sellekohasele kohtupraktikale; arvestades, et tasu ei pea tingimata maksma need, kellele teenust osutatakse, ja tasu võidakse maksta kaudse makse vormis, milles teenuse saaja ei pruugi osaleda;

| E. | arvestades, et meedia- ja reklaamisektorid, haridusega seotud teenused ning erasektoris osutatavad teenused on direktiivi kohaldamisalast välja jäetud; arvestades, et liikmesriikidel on seadusandlik pädevus kindlustada naiste ja meeste võrdne kohtlemine teistes valdkondades, ning arvestades, et mõnel juhul on liikmesriikide õigusnormid direktiivi nõuetest rangemad ning hõlmavad ka meeste ja naiste vahelist diskrimineerimist meedia, reklaami ja hariduse vallas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et meedia- ja reklaamisektorid, haridusega seotud teenused ning erasektoris osutatavad teenused on direktiivi kohaldamisalast välja jäetud; arvestades, et liikmesriikidel on seadusandlik pädevus kindlustada naiste ja meeste võrdne kohtlemine teistes valdkondades, ning arvestades, et mõnel juhul on liikmesriikide õigusnormid direktiivi nõuetest rangemad ning hõlmavad ka meeste ja naiste vahelist diskrimineerimist meedia, reklaami ja hariduse vallas;

| F. | arvestades, et direktiiv on siseriiklikku õigusesse üle võetud kõigis 28 liikmesriigis; arvestades, et komisjoni 2015. aasta aruande kohaselt on kuue liikmesriigiga ikka veel käimas intensiivne arutelu direktiivi piisava rakendamise teemal; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et direktiiv on siseriiklikku õigusesse üle võetud kõigis 28 liikmesriigis; arvestades, et komisjoni 2015. aasta aruande kohaselt on kuue liikmesriigiga ikka veel käimas intensiivne arutelu direktiivi piisava rakendamise teemal;

| G. | arvestades, et kohtuasjas Test-Achats tehtud otsuses jõudis Euroopa Liidu Kohus järeldusele, et direktiivi artikli 5 lõige 2 takistab meeste ja naiste võrdse kohtlemise eesmärgi saavutamist; arvestades, et nimetatud säte loeti alates 21. detsembrist 2012 kehtetuks ning seega on meeste ja naiste ühtsed kindlustusmaksed ja hüvitised kohustuslikud kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kohtuasjas Test-Achats tehtud otsuses jõudis Euroopa Liidu Kohus järeldusele, et direktiivi artikli 5 lõige 2 takistab meeste ja naiste võrdse kohtlemise eesmärgi saavutamist; arvestades, et nimetatud säte loeti alates 21. detsembrist 2012 kehtetuks ning seega on meeste ja naiste ühtsed kindlustusmaksed ja hüvitised kohustuslikud kõigis liikmesriikides;

| H. | arvestades, et kõige probleemsemad valdkonnad direktiivi rakendamisel on kaupade ja teenuste mõiste liiga kitsas tõlgendus, üldised ja mõnikord ebaselged ebavõrdse kohtlemise põhjendused artikli 4 lõike 5 alusel, samuti naiste ebapiisav kaitse seoses raseduse ja emadusega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kõige probleemsemad valdkonnad direktiivi rakendamisel on kaupade ja teenuste mõiste liiga kitsas tõlgendus, üldised ja mõnikord ebaselged ebavõrdse kohtlemise põhjendused artikli 4 lõike 5 alusel, samuti naiste ebapiisav kaitse seoses raseduse ja emadusega;

| I. | arvestades, et diskrimineerimise keelamisel on oluline järgida teisi põhiõigusi ja -vabadusi, sealhulgas kaitsta era- ja perekonnaelu ning nendega seotud toiminguid, samuti usuvabadust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et diskrimineerimise keelamisel on oluline järgida teisi põhiõigusi ja -vabadusi, sealhulgas kaitsta era- ja perekonnaelu ning nendega seotud toiminguid, samuti usuvabadust;

| J. | arvestades, et 2008. aastal esitatud võrdse kohtlemise direktiivi ettepaneku kohaselt laieneb kaitse usutunnistuse või veendumuste, vanuse, puude ja seksuaalse sättumuse tõttu toimuva diskrimineerimise eest tööturult sotsiaalse kaitse valdkonda, hõlmates sotsiaalkindlustust, tervishoidu, sotsiaalseid soodustusi, haridust ning kaupade ja teenuste kättesaadavust ja nendega varustamist; arvestades, et nõukogu ei ole selle direktiivi ettepaneku kohta seniajani oma seisukohta vastu võtnud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2008. aastal esitatud võrdse kohtlemise direktiivi ettepaneku kohaselt laieneb kaitse usutunnistuse või veendumuste, vanuse, puude ja seksuaalse sättumuse tõttu toimuva diskrimineerimise eest tööturult sotsiaalse kaitse valdkonda, hõlmates sotsiaalkindlustust, tervishoidu, sotsiaalseid soodustusi, haridust ning kaupade ja teenuste kättesaadavust ja nendega varustamist; arvestades, et nõukogu ei ole selle direktiivi ettepaneku kohta seniajani oma seisukohta vastu võtnud;

| K. | arvestades, et kuigi komisjoni hiljutine teatis „Euroopa jagamismajanduse tegevuskava“ on hea lähtepunkt selle valdkonna tulemuslikuks edendamiseks ja reguleerimiseks, tuleb tulevastesse selle valdkonna analüüsidesse ja soovitustesse lisada soolise võrdõiguslikkuse perspektiiv ja arvestada seal direktiivi sätteid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kuigi komisjoni hiljutine teatis „Euroopa jagamismajanduse tegevuskava“ on hea lähtepunkt selle valdkonna tulemuslikuks edendamiseks ja reguleerimiseks, tuleb tulevastesse selle valdkonna analüüsidesse ja soovitustesse lisada soolise võrdõiguslikkuse perspektiiv ja arvestada seal direktiivi sätteid;

| L. | arvestades, et direktiivi kogu potentsiaali rakendamine sõltub soolise aspekti tõhusast ja järjepidevast arvesse võtmisest nendes asjaomastes sektorites, mille kohta direktiiv kehtib; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et direktiivi kogu potentsiaali rakendamine sõltub soolise aspekti tõhusast ja järjepidevast arvesse võtmisest nendes asjaomastes sektorites, mille kohta direktiiv kehtib;

| M. | arvestades, et Euroopa Liidu riiklike võrdõiguslikkust edendavate asutuste võrgustikul on ülimalt tähtis osa võrdset kohtlemist käsitlevate õigusnormide rakendamise soodustamisel ning võrdõiguslikkust edendavate liikmesriikide asutuste omavahelise koostöö koordineerimisel ja heade tavade levitamisel kogu ELis; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Liidu riiklike võrdõiguslikkust edendavate asutuste võrgustikul on ülimalt tähtis osa võrdset kohtlemist käsitlevate õigusnormide rakendamise soodustamisel ning võrdõiguslikkust edendavate liikmesriikide asutuste omavahelise koostöö koordineerimisel ja heade tavade levitamisel kogu ELis;

Üldised kaalutlused

| 1. | peab murettekitavaks, et direktiivi ei kohaldata ühetaoliselt, vaid liikmesriigiti erinevalt, ning vaatamata selles vallas saavutatud edusammudele on direktiivi rakendamisel endiselt probleeme ja puudusi, mis mõnes liikmesriigis ja teatavates valdkondades on vaja viivitamata lahendada; kutsub komisjoni üles panema liikmesriikidega peetavas dialoogis erilist rõhku direktiivi rakendamisel veel täheldatavate lünkade kõrvaldamisele; rõhutab, et liikmesriikidel on otsustav osa ELi õigusaktide ja meetmete rakendamisel, ning leiab, et direktiivi täieliku rakendamise tagamiseks oleks vajalik piirkondlike ja kohalike ametiasutuste tugevam toetus ning koostöö kodanikuühiskonnaga, lisaks peaksid liikmesriigid andma suuniseid tööstussektorile; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et pärast esimest, 2009. aastal avaldatud aruannet direktiivi kohaldamise kohta esitas komisjon uue sellekohase aruande pika viivitusega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et kuigi komisjoni aruandes väidetakse, et direktiivi mitme sätte rakendamise kohta ei ole märku antud konkreetsetest probleemidest, põhineb see väide väga väikesel hulgal teatavaks saanud diskrimineerimisjuhtumitel ning üldiselt on selle kohta väga vähe teavet ning selles osas on andmete kogumine liikmesriigiti väga erinev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et üks probleem, mida täheldatakse mitmes liikmesriigis, on poliitikakujundajate, teenuseosutajate ja kodanike endi vähene teadlikkus direktiivis sätestatud kodanike õigustest ja kaitsemeetmetest; juhib tähelepanu sellele, et kuna direktiivi ja selle sätteid üldiselt halvasti tuntakse ja teatakse, võib tulemuseks olla soolise diskrimineerimise kohta esitatavate kaebuste vähenemine; kutsub liikmesriike, komisjoni ja asjaomaseid huvirühmi üles – võimaluse korral koostöös tarbijakaitseorganisatsioonidega – suurendama teadlikkust direktiivi sätetest, et tähtsustada ja edendada võrdset kohtlemist kaupade ja teenustega seoses; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et üksnes mõni liikmesriik on andnud teada positiivset erikohtlemist käsitlevatest erisätetest; kutsub liikmesriike üles paremini arvesse võtma ja edendama positiivse erikohtlemise sätteid, kuna need rajanevad õiguspärastel eesmärkidel ja nende abil püütakse soolist ebavõrdsust tõkestada või hüvitada; |
| --- | --- |

5.

Kindlustus-, pangandus- ja finantssektor

| 6. | peab tervitatavaks, et liikmesriigid on oma õigusaktides rakendanud otsust kohtuasjas Test-Achats, ning et siseriiklikke õigusakte on muudetud õiguslikult siduvalt; juhib tähelepanu, et veel on probleeme seoses siseriiklike õigusaktide vastavusega nimetatud kohtuotsusele, näiteks ravikindlustusskeemide osas, samuti raseduse ja sünnituse tõttu toimuva diskrimineerimisega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et nimetatud kohtuotsusel, millega keelatakse soopõhised kindlustusmatemaatilised tegurid kindlustuslepingutes ning tehakse erakindlustusskeemides, sealhulgas pensionide puhul, kohustuslikuks meeste ja naiste ühtsed kindlustusmaksed ja hüvitised, on tasakaalustav mõju; märgib, et kohtuotsus kehtib küll üksnes erakindlustusskeemide kohta, kuid pensionide puhul on otsuses sisalduv ühtsete maksete ja hüvitiste nõue hea tava, mis aitab vähendada soolist pensionilõhet; tunnustab mõne liikmesriigi otsust laiendada kohtuotsuse kohaldamisala muud liiki kindlustustele ja pensionidele, sealhulgas tööandjapensioniskeemidele, et tagada meeste ja naiste võrdõiguslikkus selles vallas; soovitab teistel liikmesriikidel võimaluse korral seda eeskuju järgida; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on seisukohal, et ülimalt tähtis on tagada kohtuotsuse nõuetekohane ja täielik rakendamine; kutsub komisjoni üles kontrollima perioodiliste aruannete abil kohtuotsuse nõuete täitmist liikmesriikides, et tagada kõigi puuduste kõrvaldamine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et direktiivis keelatakse selgesõnaliselt raseduse ja sünnituse kasutamine vahetegemise võimalusena kindlustusteenuste ja nendega seotud finantsteenuste maksete arvutamisel; kutsub liikmesriike üles tegema suuremaid pingutusi rasedate naiste õiguste ja heaolu kaitsmiseks ja selguse suurendamiseks selles valdkonnas, et kaitsta naisi rasedusega seotud liigsete kulude eest, kuna naised ei tohiks ainuüksi raseduse tõttu kanda suuremaid kulusid, ning tõsta teenuseosutajate teadlikkust rasedatele võimaldatava erikaitse küsimustest; rõhutab, et eelkõige on vaja tagada, et üleminekuaegadega eri tüüpi kindlustuste, eriti ravikindlustuse puhul ei kahjustaks rasedate õigusi võrdsele kohtlemisele kogu raseduse vältel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kordab, et inimese õigus mitte olla sooliselt diskrimineeritud võib hõlmata õigust mitte olla diskrimineeritud soo korrigeerimise tõttu (8), ja kutsub komisjoni üles tagama, et naised ja mehed oleksid kaitstud neil põhjustel diskrimineerimise eest; rõhutab, et direktiiv võimaldab sellega seoses kaitset ja liikmesriigid saavad seda oma õigusnormides täiendada ja täpsustada; märgib sellega seoses, et 13 liikmesriiki ei ole veel vastu võtnud otseseid õigusnorme, mis kaitseksid transsoolisi inimesi, keda jätkuvalt diskrimineeritakse kaupade ja teenustega varustamisel ning kaupade ja teenuste kättesaadavaks tegemisel, ning rõhutab, et sellekohaste õigusnormide vastuvõtmine võib aidata tõsta teadlikkust mittediskrimineerimise põhimõttest; palub komisjonil jälgida nimetatud põhjustel diskrimineerimist oma edaspidistes aruannetes direktiivi rakendamise kohta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab taunitavaks diskrimineerivate tavade püsimist naiste kohtlemisel ning raseduse, lapse saamise kavade ja sünnitamisega seotud diskrimineerimist, mis puudutab kindlustus- ja pangandussektoris osutatavate teenuste kättesaadavust; |
| --- | --- |

11.

| 12. | täheldab, et naisettevõtjate keerukam juurdepääs rahastamisele võib tuleneda osaliselt sellest, et neil on raskem koguda piisavat krediidiajalugu ja juhtimiskogemust; kutsub liikmesriike üles tegema finantssektoriga koostööd, et tagada meeste ja naiste võrdsus kapitalile juurdepääsul vabakutseliste ja VKEde puhul; kutsub neid üles kaaluma võimalusi viia soolise võrdõiguslikkuse mõõde sisse laenude andmise kohta käiva aruandluse struktuuridesse, riskiprofiilide, investeerimisvolituste ja personalistruktuuri kohandamisse ning finantstoodetesse; kutsub komisjoni üles tegema liikmesriikidega koostööd, et võtta tõhusaid meetmeid koos konkreetsete näidetega tagamaks, et kõik saavad täiel määral ja nõuetekohaselt kasutada direktiivi kui tõhusat vahendit, mille abil kaitsta nende õigust võrdsele kohtlemisele kõikidele kaupadele ja teenustele juurdepääsul; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab naisettevõtlusele terviklikku lähenemist, mille eesmärk on innustada ja toetada naisi karjääri loomisel ettevõtluse valdkonnas, lihtsustades nende juurdepääsu rahastamisele ja ärivõimalustele ning luues keskkonna, mis võimaldab naistel oma potentsiaali kasutada ja saada edukaks ettevõtjaks, tagades muu hulgas töö- ja eraelu ühitamise, juurdepääsu lapsehoiuteenustele ning vajadustele vastava koolituse; |
| --- | --- |

13.

Transpordisektor ja avalik ruum

| 14. | märgib, et kuigi ahistamise, sh seksuaalse ja soopõhise ahistamise keeld on kehtestatud liikmesriikide õigusaktidega, kogevad naised, transinimesed ja intersoolised inimesed jätkuvalt süstemaatilist ja sagedast ahistamist transpordivahendites, ning eksisteerib püsiv vajadus tõhustada ennetavaid meetmeid, sh suurendada teenuseosutajate teadlikkust; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub komisjonil ja liikmesriikidel hõlbustada selles valdkonnas parimate tavade vahetamist; nõuab keskendumist sellistele ennetavatele meetmetele, mis on kooskõlas naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõttega, nagu soovitatakse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsioonis (Istanbuli konventsioon), mis ei piira naiste vabadusi ja mis keskenduvad esmajärjekorras pigem võimalikele õigusrikkujatele, mitte naiste kui potentsiaalsete ohvrite käitumise muutmisele; märgib, et Istanbuli konventsioonis sätestatakse: „naiste ja meeste de jure ja de facto võrdõiguslikkuse saavutamisel on oluline roll naistevastase vägivalla ennetamisel“, ning kutsub seetõttu liikmesriike ja komisjoni üles järgima seda terviklikku strateegiat nende poliitikas, mille eesmärk on kaotada naistevastane vägivald, sealhulgas direktiiviga kehtestatud ahistamisvastaste sätete rakendamise abil; kutsub üles liikmesriike, kes ei ole veel seda teinud, ratifitseerima Istanbuli konventsiooni, ning palub komisjonil ja nõukogul jätkata ELi konventsiooniga ühinemist; |
| --- | --- |

15.

| 16. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et lapsevanemad ja -hoidjad seisavad endiselt silmitsi füüsiliste juurdepääsutõkete ja muude takistustega, näiteks ebapiisava juurdepääsuga mähkimislaudadele teenuseosutajate ruumides; toonitab vajadust kaitsta nii emade kui ka isade õigusi kasutada võrdseid võimalusi, viibides koos oma lastega teenuseosutajate ruumides; juhib tähelepanu sellele, et nii naiste kui ka meeste võrdne kohtlemine väikeste laste vanemate ja hooldajatena teenuste kättesaadavuse ja kasutamise puhul on soolise võrdõiguslikkuse jaoks üldiselt äärmiselt oluline, kuna see edendab laste eest hoolitsemise vastutuse võrdset jagamist naiste ja meeste vahel; kutsub seetõttu liikmesriike üles suurendama teenuseosutajate seas teadlikkust vajadusest teha nende ruumides kättesaadavaks võrdsed ja turvalised võimalused mõlemale vanemale; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib ühtlasi, et hooldajatel, kelleks on enamasti naised, on spetsiifilised juurdepääsunõuded, ja kutsub seetõttu komisjoni üles kaaluma kõiki tõkkeid ja piiranguid, millega puutuvad kokku naised kui põhilised avalike transporditeenuste kasutajad ja hooldajad üldiselt, kooskõlas Pariisis 2014. aastal toimunud viienda konverentsi „Women’s Issues in Transportation“ järeldustega; rõhutab, et vaatamata selles valdkonnas läbiviidud teadusuuringutele on vähe tähelepanu pööratud soospetsiifilise poliitika väljatöötamisele transpordisektoris; märgib, et sootundliku vaatenurga lõimimine transpordivahendite ja muu avaliku ruumi kavandamise ja struktureerimise varajases etapis ning järjepidev soolise mõju hindamine kujutab endast head ja kulutõhusat tava füüsiliste tõkete kaotamiseks, mis kahjustavad väikelaste vanemate ja hooldajate võrdset juurdepääsu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriikides püsib jätkuvalt probleem seoses naiste diskrimineerimisega emaduse või raseduse, sealhulgas rinnaga toitmise tõttu teenuseosutajate ruumides; on seisukohal, et direktiiviga tagatud naiste kaitset sünnituspuhkuse ja raseduse ajal (k.a rinnaga toitmine) tuleks tugevdada ja täielikult rakendada liikmesriikide tasandil; juhib tähelepanu asjaolule, et teenuseosutajad peavad järgima direktiivi juhtpõhimõtteid ja direktiivi üle võtnud siseriiklikke õigusnorme; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et ühistranspordisõidukid ja -taristu oleksid võrdselt juurdepääsetavad ja kohandatud nii naistele kui ka meestele, ja seda mitte ainult lõppkasutajate ja reisijatena, vaid ka valdkonna töötajatena; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palub komisjonil hinnata lennufirmade eeskirju rasedate pardalelubamise ja neile reisi kestel abi pakkumise kohta ning võtta meetmeid, et lennufirmad tagaksid selles valdkonnas ühtlustatud lähenemise; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palub nõukogul heaks kiita parlamendi seisukoht reisijate õiguste määruse kohta seoses lennujaama pagasikäitlejate kohustusega tagastada lapsevankrid reisijatele kohe pärast lennukist väljumist või pakkuda alternatiivseid liikumisvahendeid, et reisija ei tarvitseks last läbi kogu lennujaama süles kanda, kuni ta pagasi väljastamise alale jõuab; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on seisukohal, et emadust toetavate teenuste võrgustiku, eelkõige lastesõimede ning koolieelsete ja koolijärgsete teenuste pakkumine on hädavajalik, et tagada meeste ja naiste võrdõiguslikkuse põhimõtte tegelik rakendamine kaupade ja teenuste kättesaadavusel; on seisukohal, et selline võrgustik peaks hõlmama niisugusel tasemel avalikke teenuseid, mis vastab elanikkonna vajadustele; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et meditsiinitoodetele ja -teenustele juurdepääsul täheldatakse endiselt diskrimineerimist ja ebavõrdsust, mis rõhutab vajadust parandada juurdepääsu kvaliteetsetele avalikele tasuta tervishoiuteenustele; |
| --- | --- |

23.

Jagamismajandus

| 24. | toonitab direktiivi uusi potentsiaalseid kohaldamisvaldkondi, eelkõige seoses teatavate teenuste ja sektorite digitaliseerimisega ning jagamismajanduse vormide laialdase levikuga, mis on muutnud kaupade ja teenuste kättesaadavust ja pakkumist, märkides samas, et direktiiv on digitaalvaldkonnas jätkuvalt kohaldatav; osutab asjaolule, et hiljuti avaldatud komisjoni teatis „Euroopa jagamismajanduse tegevuskava“ peaks olema esimene samm selle sektori tulemusliku edendamise ja reguleerimise suunas, ning et komisjon peaks järgmistes etappides integreerima soolise võrdõiguslikkuse peavoolustamise põhimõtted ja kajastama direktiivi sätteid, et tagada naiste ja meeste võrdne kohtlemine ning vältida tõhusalt ahistamist jagamismajanduse raames pakutavate teenuste puhul ja tagada piisav ohutus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | märgib, et ahistamine kujutab endast jagamismajanduse teenuste valdkonnas erilist väljakutset soolisele võrdõiguslikkusele; rõhutab, et kuigi nulltolerantsi poliitika ahistamise suhtes, mis on kasutusel paljudel platvormidel, on hea tava ja seda tuleb sektoris veelgi tugevdada, peavad asjaomased platvormid seadma esmatähtsaks ahistamise ennetamist ning uurima võimalusi selge korra loomiseks, mis aitaks kasutajatel ahistamisjuhtudest teatada; rõhutab vajadust selgitada kaupade ja teenuste pakkujate vastutusega (k.a kolmandate isikute poolse ahistamise korral) ning veebiplatvormide ühendamisega seotud sätteid direktiivi alusel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on seisukohal, et avalikult kättesaadavad jagamismajanduse teenused, mida pakutakse kasumi teenimiseks, kuuluvad käesoleva direktiivi kohaldamisalasse ning peaksid seetõttu olema kooskõlas naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõttega; |
| --- | --- |

26.

| 27. | märgib sellega seoses, et digitaalvaldkonnas ei tähenda kasum tingimata raha ning et vastutasuna kaupade ja teenuste eest kasutatakse üha enam andmeid; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub komisjoni üles oma tulevastes direktiivi kohaldamise aruannetes pöörama tähelepanu soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte järgimisele jagamismajanduses ning avaldama heade tavade kindlakstegemiseks konkreetseid suuniseid, et kindlustada naiste ja meeste võrdne kohtlemine jagamismajanduse raames pakutavate teenuste osutamisel; |
| --- | --- |

28.

Diferentseeritud kohtlemine

| 29. | juhib tähelepanu asjaolule, et direktiivi rakendamisel on suureks probleemiks osutunud artikli 4 lõike 5 kohaldamine, mis moodustab suurima osa liikmesriikide võrdõiguslikkust edendavatele asutustele esitatud kaebustest, mis puudutavad peamiselt vabaaja- ja meelelahutussektorit; |
| --- | --- |

29.

| 30. | toonitab, et kuigi direktiivi artikli 4 lõike 5 kohaldamise tingimused on mitmeti mõistetavad, on nimetatud erandi eesmärk luua tingimused meeste ja naiste võrdõiguslikkuse jätkuvaks edendamiseks kaupade ja teenuste pakkumisel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | märgib, et esineb erinevaid tavasid, nt juhtudel, kui teenuseid pakutakse ainult ühe soo esindajatele või kui sama teenuse osutamisel kohaldatakse diferentseeritud hinnapoliitikat; rõhutab, et erineva kohtlemise juhtumeid tuleks hinnata individuaalselt, lähtudes sellest, kas see on põhjendatav õiguspärase eesmärgiga, nagu on sätestatud direktiivis; |
| --- | --- |

31.

| 32. | soovitab soolise võrdõiguslikkusega tegelevatel asutustel ja tarbijakaitseorganisatsioonidel suurendada teadlikkust diferentseeritud kohtlemise piirangutest ja tingimustest teenuseosutajate seas ning tugevdada teadlikkust võrdse kohtlemisega seotud õigustest teenuse kasutajate seas, sest sageli teatatakse, et kasutajad ei tunne kaupade ja teenuste valdkonnas kohaldatavaid sätteid; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on seisukohal, et artikli 4 lõike 5 põhjal võetavate positiivsete meetmete suhteline nappus liikmesriikides kujutab endast puudust käesoleva direktiivi rakendamisel; nõuab, et edendataks õiguspärasel eesmärgil põhinevaid positiivseid meetmeid, mille puhul on otsene seos eeliskohtlemise ja välditava või kõrvaldatava ebasoodsa olukorra vahel, nt soolise vägivalla all kannatanute kaitsmine ainult ühele sugupoolele mõeldud varjupaikades; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kordab oma üleskutset nõukogule kaaluda kõiki võimalusi tagamaks, et kavandatav võrdse kohtlemise direktiiv võetaks vastu viivitamatult, millega tagataks igakülgne kaitse diskrimineerimise eest soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu võrdsetel alustel; |
| --- | --- |

34.

Soovitused direktiivi kohaldamise tõhustamiseks

| 35. | palub komisjonil seada esikohale ülevõtmisega seotud küsimuste lahendamise asjaomaste liikmesriikidega konkreetsete meetmete abil ning toetada neid direktiivi järjepidevamal rakendamisel; |
| --- | --- |

35.

| 36. | juhib tähelepanu sellele, et kuigi võrdõiguslikkusega tegelevad asutused etendavad äärmiselt olulist rolli selle jälgimisel ja tagamisel, et direktiivist tulenevad õigused on riigi tasandil täiel määral kasutatavad, erinevad neile antud pädevused seoses kaupade pakkumise ja nende kättesaadavusega ning tõhusus kindlaksmääratud eesmärkide täitmisel; kutsub liikmesriike üles tagama piisava pädevuse ja sõltumatuse vastavalt käesoleva direktiivi sätetele ja siseriikliku õiguse normidele ning riiklikele võrdõiguslikkusega tegelevatele asutustele piisavalt vahendeid, et nad saaksid täita oma peamisi ülesandeid tulemuslikult, mis hõlmab diskrimineerimise all kannatanutele sõltumatu abi osutamist kaebuste esitamise korral, diskrimineerimist käsitlevate sõltumatute uurimiste korraldamist, sõltumatute aruannete ja soovituste avaldamist, teadlikkuse suurendamist direktiivist ning soorollide stereotüüpide kahtluse alla seadmist seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega; täheldab, et võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevaid riiklikke asutusi tuleks nende ülesannete sõltumatul ja tõhusal täitmisel seoses võrdse kohtlemise edendamise, järelevalve ja toetamisega piisavalt toetada; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub komisjoni üles tugevdama koostööd soolise võrdõiguslikkusega tegelevate asutustega selle kontrollimisel, kas kõikides liikmesriikides on täidetud nende pädevusi käsitlevad sätted, ning toetama süstemaatiliselt peamiste probleemide kindlakstegemist ja parimate tavade jagamist; palub komisjonil koguda parimaid tavasid ja teha need liikmesriikidele kättesaadavaks, et pakkuda vajalikke vahendeid, mis toetavad positiivseid meetmeid ja tagavad vastavate sätete parema rakendamise riigi tasandil; |
| --- | --- |

37.

| 38. | juhib tähelepanu sellele, et diskrimineerimise ohvrite jaoks õiguskaitse kättesaadavust saaks parandada, kui anda sõltumatutele võrdõiguslikkuse edendamise asutustele volitused pakkuda abi, sealhulgas tasuta õigusabi, ja õiguse esindada isikuid väidetava diskrimineerimisjuhu korral; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub komisjoni üles jälgima tähelepanelikult liikmesriikide kaebusi lahendavate asutuste tõhusust ja menetlusi seoses direktiivi rakendamisega ning tagama, et kehtestatud on läbipaistvad ja tõhusad kaebuste esitamise mehhanismid, sealhulgas hoiatavad karistused; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja võrdõiguslikkust edendavaid asutusi võimaluse korral koostöös tarbijakaitse organisatsioonidega üles suurendama teadlikkust direktiivi sätetest nii teenuseosutajate kui ka kasutajate seas, et viia selles valdkonnas ellu võrdse kohtlemise põhimõtet ning vähendada juhtumite arvu, kus direktiivi sätete rikkumisest teada ei anta; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub komisjoni üles – arvestades püsivaid puudusi direktiivi praktilisel kohaldamisel – paluma, et Euroopa õigusekspertide võrgustik käivitaks koostöös soolise võrdõiguslikkusega tegelevate asutustega ulatusliku uuringu, võttes samuti arvesse soolise ebavõrdsuse valdkondadevahelisi vorme ja mitmekordse diskrimineerimise põhjusi, mis hõlmavad mitmesuguseid haavatavaid sotsiaalseid rühmi, jätkama oma järelevalvetegevust ning toetama ja julgustama liikmesriike andmete kogumisel ja esitamisel, et ära kasutada direktiivi täit potentsiaali; palub liikmesriikidel parandada laiaulatuslike, võrreldavate konkreetsete andmete kogumist ahistamise ja seksuaalse ahistamise kohta kaupade ja teenuste võrdse kättesaadavuse valdkonnas, et eristada diskrimineerimise põhjusi, ja innustab sellega seoses tegema tõhustatud koostööd asjaomaste institutsioonidega; palub komisjonil luua asjakohaste õigusaktide ja kohtupraktika avalik andmebaas seoses meeste ja naiste võrdse kohtlemisega, mille abil oleks võimalik suurendada teadlikkust selle valdkonna õigusnormide kohaldamisest; |
| --- | --- |

41.

| 42. | märgib, et reklaamindus on seotud kaupade ja teenuste valdkonnaga, mida esitletakse tarbijaile valdavalt reklaami kaudu; rõhutab, kui tähtis on reklaam sooliste stereotüüpide ja naiste diskrimineeriva kujutamise loomises, säilitamises ja arengus; palub seepärast komisjonil viia läbi uuring soolise võrdõiguslikkuse kohta reklaaminduses ning uurida vajadust ja võimalusi tõhustada naiste ja meeste võrdset kohtlemist reklaami valdkonnas ning edendada selle valdkonna parimaid tavasid; tunneb heameelt naiste ja meeste võrdõiguslikkust meedias käsitlevate siseriiklike eeskirjade ja suuniste üle ning palub liikmesriikidel vajaduse korral neid sätteid tugevdada, et tagada naiste ja meeste võrdne kohtlemine; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub liikmesriike üles toetama dialoogi asjakohaste huvirühmadega, kellel on õigustatud huvi kaasa aidata võitlusele soolise diskrimineerimise vastu seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palub liikmesriikidel ja komisjonil integreerida valdkonnapõhine soolise võrdõiguslikkuse peavoolustamise strateegia direktiivi rakendamise tõhustamisse; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palub, et komisjon kooskõlastaks paremini direktiivi nõudeid muude soolise võrdõiguslikkuse direktiividega, kui ta teostab seoses direktiivi rakendamisega liikmesriikide üle järelevalvet ja neid toetab; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

(2)  ELT C 11, 13.1.2012, lk 1.

(3)  ELT C 130, 30.4.2011, lk 4.

(4)  PE 593.787.

(5)  ECLI:EU:C:1996:170. Vaata samuti nõukogu ja komisjoni ühisavaldust, täiendus menetluse tulemusele ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõtet seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (ST 15622/04 ADD 1).

(6)  ELT C 137 E, 27.5.2010, lk 68.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0007.

(8)  Nõukogu ja komisjoni ühisavaldus; täiendus menetluse tulemusele ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõtet seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/72 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/72

---

P8_TA(2017)0075

ELi vahendid soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta resolutsioon ELi vahendite kohta soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks (2016/2144(INI))

(2018/C 263/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23,

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1),

| — | võttes arvesse mitmeaastasele finantsraamistikule lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni (2) soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mitmeaastasele finantsraamistikule lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni (2) soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (3),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) läbivaatamine/muutmine – Tulemustele keskenduv ELi eelarve“ (COM(2016)0603), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) läbivaatamine/muutmine – Tulemustele keskenduv ELi eelarve“ (COM(2016)0603),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Programmi „Horisont 2020“ 2014. aasta järelevalve aruanne“ (SWD(2016)0123), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Programmi „Horisont 2020“ 2014. aasta järelevalve aruanne“ (SWD(2016)0123),

| — | võttes arvesse komisjoni töödokumenti, mis käsitleb programmide tegevuskulude eelarvestust Euroopa Liidu 2017. eelarveaasta üldeelarve projektiks (COM(2016)0300), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni töödokumenti, mis käsitleb programmide tegevuskulude eelarvestust Euroopa Liidu 2017. eelarveaasta üldeelarve projektiks (COM(2016)0300),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühist töödokumenti „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“ (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühist töödokumenti „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“ (SWD(2015)0182),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ (SWD(2015)0278),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni töö- ja eraelu tasakaalu soodustavate tingimuste loomise kohta tööturul (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni töö- ja eraelu tasakaalu soodustavate tingimuste loomise kohta tööturul (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna D 2015. aastal avaldatud uuringut „ELi eelarvevahendid soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks“ ja poliitikaosakonna C 2016. aastal avaldatud järeluuringut, mis käsitleb vahendite kasutamist soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks osas liikmesriikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna D 2015. aastal avaldatud uuringut „ELi eelarvevahendid soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks“ ja poliitikaosakonna C 2016. aastal avaldatud järeluuringut, mis käsitleb vahendite kasutamist soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks osas liikmesriikides,

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (COM(2010)0491),

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2016. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta Euroopa Parlamendi töös (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2016. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta Euroopa Parlamendi töös (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu aruannet soopõhise eelarvestamise kohta: soopõhise eelarvestamise ekspertgrupi lõpparuanne – Strasbourg 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu aruannet soopõhise eelarvestamise kohta: soopõhise eelarvestamise ekspertgrupi lõpparuanne – Strasbourg 2015,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni arvamusi (A8-0033/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni arvamusi (A8-0033/2017),

| A. | arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu põhiväärtus, mis on sätestatud aluslepingutes; arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 8 sätestatakse soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõte, märkides et kõigi liidu meetmete eesmärk on meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu põhiväärtus, mis on sätestatud aluslepingutes; arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 8 sätestatakse soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõte, märkides et kõigi liidu meetmete eesmärk on meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine;

| B. | arvestades, et ÜRO 17 säästva arengu eesmärkide hulgas, mis tuleb saavutada aastaks 2030, on eesmärk nr 5 sooline võrdõiguslikkus, mis puudutab kõiki 17 eesmärki; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO 17 säästva arengu eesmärkide hulgas, mis tuleb saavutada aastaks 2030, on eesmärk nr 5 sooline võrdõiguslikkus, mis puudutab kõiki 17 eesmärki;

| C. | arvestades, et komisjoni 2015. aasta detsembris avaldatud dokumendis „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ rõhutatakse ELi rahastamise otsustavat rolli soolise võrdõiguslikkuse toetamisel; arvestades, et üheski ELi institutsioonis ei ole sooteadlikku eelarvestamist järjepidevalt kohaldatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjoni 2015. aasta detsembris avaldatud dokumendis „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ rõhutatakse ELi rahastamise otsustavat rolli soolise võrdõiguslikkuse toetamisel; arvestades, et üheski ELi institutsioonis ei ole sooteadlikku eelarvestamist järjepidevalt kohaldatud;

| D. | arvestades, et kulusid ja tulusid käsitlevad otsused mõjutavad naisi ja mehi erinevalt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kulusid ja tulusid käsitlevad otsused mõjutavad naisi ja mehi erinevalt;

| E. | arvestades, et oma 6. juuli 2016. aasta resolutsioonis mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) valimistejärgse muutmise ettevalmistamise ja Euroopa Parlamendi tähelepanekute kohta enne komisjoni ettepaneku valmimist (7) toetab parlament soolise võrdõiguslikkuse tulemuslikku arvessevõtmist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et oma 6. juuli 2016. aasta resolutsioonis mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) valimistejärgse muutmise ettevalmistamise ja Euroopa Parlamendi tähelepanekute kohta enne komisjoni ettepaneku valmimist (7) toetab parlament soolise võrdõiguslikkuse tulemuslikku arvessevõtmist;

| F. | arvestades, et sooküsimusi käsitletakse tavaliselt rohkem nn pehmetes poliitikavaldkondades, nagu inimressursside arendamine, kui nn kõvades valdkondades, nagu taristu ja IKT, mis saavad rohkem rahalist toetust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sooküsimusi käsitletakse tavaliselt rohkem nn pehmetes poliitikavaldkondades, nagu inimressursside arendamine, kui nn kõvades valdkondades, nagu taristu ja IKT, mis saavad rohkem rahalist toetust;

| G. | arvestades, et töö- ja eraelu tasakaalustamiseks tuleb tagada hooldusega seotud puhkuse hästi läbimõeldud süsteem ning kvaliteetsed, taskukohased ja kättesaadavad riiklikud hoiu- ja hooldusasutused, ning arvestades, et nende asutuste kulud tuleb arvestada taristuinvesteeringute hulka; arvestades, et need kaks tegurit on naiste tööturul osalemise, juhtivatel ametikohtadel töötamise ning teadus- ja uurimistegevuses osalemise ja seega ka soolise võrdõiguslikkuse eeltingimuseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et töö- ja eraelu tasakaalustamiseks tuleb tagada hooldusega seotud puhkuse hästi läbimõeldud süsteem ning kvaliteetsed, taskukohased ja kättesaadavad riiklikud hoiu- ja hooldusasutused, ning arvestades, et nende asutuste kulud tuleb arvestada taristuinvesteeringute hulka; arvestades, et need kaks tegurit on naiste tööturul osalemise, juhtivatel ametikohtadel töötamise ning teadus- ja uurimistegevuses osalemise ja seega ka soolise võrdõiguslikkuse eeltingimuseks;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonis nõutakse, et mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) suhtes kohaldatavatesse iga-aastastesse eelarvemenetlustesse integreeritaks vajaduse korral soolist võrdõiguslikkust arvestavad elemendid, võttes arvesse seda, kuidas liidu üldine finantsraamistik aitab kaasa soolise võrdõiguslikkuse paranemisele ning tagab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise; arvestades, et sellest hoolimata on vaja suurendada kindlat pühendumist soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele, kuna praeguste poliitikameetmete rakendamine on olnud minimaalne ning sooküsimustele on eraldatud ebapiisavalt eelarvevahendeid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonis nõutakse, et mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) suhtes kohaldatavatesse iga-aastastesse eelarvemenetlustesse integreeritaks vajaduse korral soolist võrdõiguslikkust arvestavad elemendid, võttes arvesse seda, kuidas liidu üldine finantsraamistik aitab kaasa soolise võrdõiguslikkuse paranemisele ning tagab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise; arvestades, et sellest hoolimata on vaja suurendada kindlat pühendumist soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele, kuna praeguste poliitikameetmete rakendamine on olnud minimaalne ning sooküsimustele on eraldatud ebapiisavalt eelarvevahendeid;

| I. | arvestades, et alates 2008. aasta kriisist on soolise võrdõiguslikkuse tähtsuse vähenemine avalikus arutelus ja poliitilises tegevuses olnud ilmne nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil; arvestades, et kriisist tingitud eelarve konsolideerimise ja eelarvepiirangute tõttu vähenevad tõenäoliselt soolise võrdõiguslikkuse strateegiate ja sellega tegelevate asutuste jaoks kättesaadavad vahendid veelgi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et alates 2008. aasta kriisist on soolise võrdõiguslikkuse tähtsuse vähenemine avalikus arutelus ja poliitilises tegevuses olnud ilmne nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil; arvestades, et kriisist tingitud eelarve konsolideerimise ja eelarvepiirangute tõttu vähenevad tõenäoliselt soolise võrdõiguslikkuse strateegiate ja sellega tegelevate asutuste jaoks kättesaadavad vahendid veelgi;

| J. | arvestades, et ELis valitseva usalduskriisi ajal peaks kõigi Euroopa Liidu institutsioonide jaoks olema prioriteet rahaliste vahendite kasutamise täielik läbipaistvus ning see on küsimus, mida nad ei tohi ignoreerida; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELis valitseva usalduskriisi ajal peaks kõigi Euroopa Liidu institutsioonide jaoks olema prioriteet rahaliste vahendite kasutamise täielik läbipaistvus ning see on küsimus, mida nad ei tohi ignoreerida;

| K. | arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) avaldatud 2015. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeksi kohaselt ollakse Euroopas soolise võrdõiguslikkuse eesmärgi saavutamisest ikka veel kaugel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) avaldatud 2015. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeksi kohaselt ollakse Euroopas soolise võrdõiguslikkuse eesmärgi saavutamisest ikka veel kaugel;

| L. | arvestades, et üks soolise võrdõiguslikkuse kõige olulisemaid näitajaid on võrdne töötasu; arvestades siiski, et ELi jõupingutused ja nende tulemused naiste osakaalu suurendamiseks tööturul ning naiste ja meeste võrdse majandusliku iseseisvuse suurendamiseks, edendades naiste ja meeste võrdsust otsuste tegemises, võideldes soolise vägivalla vastu ja toetades ohvreid, samuti edendades soolist võrdõiguslikkust ja naiste õigusi kogu maailmas, on sama olulised; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et üks soolise võrdõiguslikkuse kõige olulisemaid näitajaid on võrdne töötasu; arvestades siiski, et ELi jõupingutused ja nende tulemused naiste osakaalu suurendamiseks tööturul ning naiste ja meeste võrdse majandusliku iseseisvuse suurendamiseks, edendades naiste ja meeste võrdsust otsuste tegemises, võideldes soolise vägivalla vastu ja toetades ohvreid, samuti edendades soolist võrdõiguslikkust ja naiste õigusi kogu maailmas, on sama olulised;

| M. | arvestades ÜRO Pekingi 1995. aasta tegevusprogrammi, milles kutsuti üles kasutama eelarveprotsessis sootundlikku lähenemisviisi; |
| --- | --- |

M.

arvestades ÜRO Pekingi 1995. aasta tegevusprogrammi, milles kutsuti üles kasutama eelarveprotsessis sootundlikku lähenemisviisi;

Üldised märkused

| 1. | väljendab heameelt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 8 kohase soolise võrdõiguslikkuse kavandatava süvalaiendamise kui ELi eelarve valdkonnaülese poliitikaeesmärgi üle ELi fondides ja programmides; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab siiski kahetsusväärseks asjaolu, et ELi kõrgetasemelist poliitilist kohustust soolise võrdõiguslikkuse ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise suhtes ei ole veel ELi poliitikavaldkondade eelarveeraldistes ja kulusid käsitlevates otsustes sooteadliku eelarvestamise metoodika osana täielikult kajastatud; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et sooteadlik eelarvestamine on osa üldisest soolise võrdõiguslikkuse strateegiast, ning rõhutab seetõttu, et on põhjapaneva tähtsusega, et ELi institutsioonid pühenduksid sellele valdkonnale; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegiat aastateks 2016–2020 ei võetud vastu, ning, korrates nõukogu 16. juuni 2016. aasta järeldusi soolise võrdõiguslikkuse kohta, kutsub komisjoni üles andma soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019 võetud strateegilisele kohustusele suuremat kaalu, võttes selle vastu teatisena; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab eelarve koostamisse kaasatud struktuuride ja protsesside olulisust ning vajadust muuta neid, mille puhul on tõestatud, et need toetavad või edendavad tahtmatult soolist ebavõrdsust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et teadlikkuse suurendamine ja koolitus soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja sooteadliku eelarvestamise kohta on vajalikud selleks, et töötada välja sootundlikud struktuurid ja menetlused; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et mõned ELi programmid (nt Euroopa Sotsiaalfond, õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse 2014.–2020. aasta programm, programm „Horisont 2020“, ühinemiseelse abi rahastamisvahend (2014–2020) (IPA II), humanitaarabi valdkonnas arengukoostöö rahastamisvahend ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend) hõlmavad konkreetseid soolise võrdõiguslikkusega seotud meetmeid, samas kui teised (nt Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm, Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks, Euroopa Merendus- ja Kalandusfond ning Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond) sisaldavad viiteid soolise võrdõiguslikkuse üldpõhimõtetele, kuid vaid vähestes programmides on määratud tegelikult kindlaks selged eesmärgid ja sihtotstarbelised vahendid või nähtud ette süsteemne rakendamine ja järelevalve; |
| --- | --- |

6.

| 7. | taunib asjaolu, et mitmed programmid sisaldavad soolise võrdõiguslikkust vaid horisontaalse eesmärgina, mis üksnes ei vähenda toetust soopõhistele meetmetele, vaid muudab ka peaaegu võimatuks hinnata summasid, mis on eraldatud sooküsimustele (8); |
| --- | --- |

7.

| 8. | taunib, et enamikul ELi rahastatavatest programmidest puuduvad konkreetsed sihipärased meetmed koos spetsiaalsete eelarveeraldistega soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas; märgib, et soolist võrdõiguslikkust tuleks tunnustada poliitilise eesmärgina ELi eelarve jaotistes ja seda tehes tuleks täpsustada üksikute poliitikaeesmärkide ja tegevuste jaoks eraldatavad summad, et need oleksid läbipaistvamad ega varjutaks soolise võrdõiguslikkuse eesmärke; on seisukohal, et eelarvekontrolli ülesanded peaksid viitama sellele, mil määral ELi eelarve ja selle rakendamine soodustab või takistab võrdõiguslikkuse poliitikat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kahetsusväärseks, et nii ELi kui ka riiklikud ametiasutused kasutavad meetmete kavandamisel ja nende rakendamisel harva soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise vahendeid, nagu soolised näitajad, soolise mõju hindamine ja sooteadlik eelarvestamine; peab kahetsusväärseks praegust põhjalike sooliste näitajate ja sooliselt eristatud andmete puudumist, ning rõhutab asjaolu, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut peaks koguma sooliseid näitajaid ning sooliselt eristatud andmeid, et oleks võimalik koostada ülevaade ELi poliitikameetmete mõjust soolisele võrdõiguslikkusele ning saavutada sellega seotud õige finantsiline ja eelarveline usaldusväärsus; rõhutab Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi põhjapanevat rolli selles, et kaotada lõhe statistikute ja poliitikakujundajate vahelises koostöös, et tõsta teadlikkust probleemidest, mis kaasnevad tundlike andmete kogumisega; kordab seetõttu oma nõudmist, et soolise võrdõiguslikkuse näitajaid ja statistikat tuleks edasi arendada, et oleks võimalik hinnata ELi eelarvet soolisest perspektiivist ning jälgida sooteadlikku eelarvestamist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | peab kahetsusväärseks, et vaatamata mitmeaastasele finantsraamistikule lisatud ühisdeklaratsioonile soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta ei ole selles valdkonnas märkimisväärset edu saavutatud; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab äärmiselt kahetsusväärseks asjaolu, et mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) põhjal ei ole koostatud selget soolise võrdõiguslikkuse strateegiat, millel oleksid konkreetsed eesmärgid, sihid ja vahendid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | peab kahetsusväärseks, et komisjoni 2016. aasta septembris avaldatud teatises mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise kohta ei osutata soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise rakendamisele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab soolise võrdõiguslikkuse strateegiat ja selle integreerimist Euroopa poolaastasse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et läbipaistvus ja teabe kättesaadavus tegelike saavutuste kohta soolise võrdõiguslikkuse alal, mitte ainult rakendamise kohta, peaks olema Euroopa Liidu tegelik prioriteet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise sätete vastuvõtmist ka sellistes valdkondades, mida ei peeta otseselt seotuks soolise võrdõiguslikkuse valdkonnaga, nagu IKT, transport, ettevõtluse ja investeeringute toetamine või kliimamuutused; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on seisukohal, et eelarvemenetluse kõikidesse etappidesse peaks olema kaasatud välisekspertide ja -organisatsioonide võrgustik, et suurendada läbipaistvust ja demokraatlikku kvaliteeti, eriti kui see puudutab sooteadlikku eelarvestamist arvestava lähenemisviisi kohaldamist; |
| --- | --- |

16.

ELi vahendid soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks tööhõives, sotsiaalküsimustes ja kaasamises Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu

| 17. | juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on kõige olulisem rahalise toetuse vahend soolise võrdõiguslikkuse poliitika rakendamiseks ELis, eriti Euroopa Sotsiaalfond, mille eesmärk on soodustada naiste täielikku integreerimist tööturule; rõhutab, et määruse (EL) nr 1304/2013 kohaselt on soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine kohustuslik osa Euroopa Sotsiaalfondi raames rahastatavate programmide ja projektide kõigis etappides, sealhulgas ettevalmistamises, rakendamises, järelevalves ja hindamises; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab avalike teenuste olulist rolli soolise võrdõiguslikkuse edendamisel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama selle nimel, et saavutada Barcelona eesmärgid, et kõigil oleks võimalik töö- ja eraelu ühitada, samuti kasutama asjakohaseid vahendeid ja stiimuleid, sh Euroopa fonde, nagu Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi, et tagada lastele ja muudele ülalpeetavatele, sealhulgas ülalpeetavatele eakatele ja puudega pereliikmetele kvaliteetsete, taskukohaste ja kättesaadavate hooldusteenuste jaoks vajaliku sotsiaalse taristu rahastamine; märgib, et see aitab parandada naiste osalemist tööturul ja nende majanduslikku sõltumatust; |
| --- | --- |

18.

| 19. | peab kahetsusväärseks, et naised on endiselt sunnitud taluma ebavõrdsust töökohal, mida näitab näiteks nende madalam tööhõives osalemise määr, palgalõhe, ebatüüpilise või osalise tööajaga töötamise suurem määr, kehvemad pensioniõigused, karjäärialane segregatsioon ja halvemad edasiliikumise võimalused; rõhutab Euroopa Sotsiaalfondi tähtsust rahastamisvõimaluste pakkumisel, et võidelda diskrimineerimisega ja edendada soolist võrdõiguslikkust töökohal; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib, et traditsioonilise lähenemise kohaselt ei võeta sotsiaalhüvitiste maksmisel arvesse tasustamata tööd, nagu laste ja eakate eest hoolitsemine; |
| --- | --- |

20.

| 21. | märgib, et komisjoni talituste töödokumendi „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ kohaselt kulutatakse aastatel 2014–2020 umbes 5,85 miljardit eurot soolise võrdõiguslikkuse edendamise meetmetele, kusjuures 1,6 % sellest Euroopa Sotsiaalfondi konkreetse investeerimisprioriteedi „Meeste ja naiste võrdõiguslikkus kõikides valdkondades, kaasa arvatud töö saamisel ja karjääri edendamisel, töö- ja eraelu ühitamine ning võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise edendamine“ raames; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib, et Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditega tuleks jätkuvalt toetada investeeringuid lapsehoidu, eakate eest hoolitsemisesse ja muusse avaliku ja erasektori sotsiaalsesse taristusse, et edendada muu hulgas töö- ja eraelu paremat tasakaalustamist; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) olulist rolli, et tagada vajalikud rahalised vahendid, millega toetada avalikke teenuseid ja sotsiaalset taristut maapiirkondades ning edendada juurdepääsu maale ja investeerimist naiste heaks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub komisjoni üles pakkuma välja uusi sihipäraseid meetmeid, mille eesmärk on soodustada naiste osalemist tööturul, näiteks konkreetse programmi, mida rahastatakse EAFRDi abil, et toetada naiste ettevõtlust; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni, liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles kasutama Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames valdkonnaüleseid rahastamisvõimalusi, et toetada soolist võrdõiguslikkust edendavaid projekte; rõhutab, kui tähtis on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames kasutatav partnerluse põhimõte, mis aitab positiivselt kaasa soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuletab meelde, kui oluline on nõue lisada rakenduskavade järelevalvesse ja hindamisse sooliselt eristatud näitajad, nagu on sätestatud määruses (EL) nr 1303/2013 (millega nähakse ette ühissätted Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kohta), et vältida soolise võrdõiguslikkuse tähtsuse vähenemist rakendamisetapis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | taunib asjaolu, et vaatamata püüdlustele luua selles valdkonnas norm, ei ole Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise rakendamiseks süsteemset meetodit veel kehtestatud ega algatatud üldise soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise strateegiaga seotud sihipäraseid meetmeid; palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada vajaduse korral soolise võrdõiguslikkuse hindamise vahendeid ja jälgida järjepidevalt soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise rakendamist; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tuletab meelde, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide puhul kohaldatakse eeltingimusi soolise võrdõiguslikkuse osas, milles nõutakse asjaomaste töötajate koolituse korraldamist ja soolise võrdõiguslikkuse edendamise eest vastutavate asutuste kaasamist kavade ettevalmistamise ja rakendamise käigus; palub komisjonil tagada selle nõude täitmine; nõuab liikmesriikide olemasolevate alaliste soolise võrdõiguslikkuse asutuste tõhusat kasutamist; väljendab sellega seoses suurt heameelt riikide selliste parimate tavade üle nagu soolise võrdõiguslikkuse praktilise süvalaiendamise Euroopa võrgustik (GenderCop) Rootsis; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid võrdõiguslikkuse asutuste sõltumatuse, tulemuslikkuse, piisavad volitused ja vahendid, et võimaldada neil täita oma põhiülesandeid; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, kui oluline on pöörata eritähelepanu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide meetmetele, millega toetatakse investeeringuid haridus-, sotsiaal-, tervishoiu- ja lapsehoiuteenustesse, ja seada need esikohale, sest nende teenuste riiklikke, piirkondliku ja kohaliku tasandi vahendeid kärbitakse, ning see suurendaks töökohtade arvu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | soovitab suurendada mitmeaastase finantsraamistiku rahaeraldisi sotsiaalsele taristule ning laste ja eakate hooldusteenustele; |
| --- | --- |

30.

ELi vahendid soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks põhiõiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse valdkonnas õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse 2014.–2020. aasta programmi kaudu

| 31. | peab kahetsusväärseks, et õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse 2014.–2020. aasta programmi käsitlevatel eelarveridadel ei täpsustata programmi igale eesmärgile eraldatavaid vahendeid, mistõttu on väga raske analüüsida soolisele võrdõiguslikkusele ja naistevastase vägivalla vastu võitlemisele pühendatud kulutusi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | märgib, et komisjoni talituste töödokumendi „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ kohaselt eraldatakse kahele eesmärgile, mis on seotud soolise võrdõiguslikkusega ja naistevastase vägivalla vastu võitlemist käsitleva Daphne programmiga, 35 % õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse 2014.–2020. aasta programmi vahenditest, kusjuures üldeelarve soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks põhiõiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse valdkonnas õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse 2014.–2020. aasta programmi kaudu ulatub kokku 439,5 miljoni euroni; juhib tähelepanu sellele, et võrreldes soolise võrdõiguslikkuse eesmärgiga eraldatakse suurem osa vahenditest Daphne programmi eesmärgi saavutamiseks; peab siiski kahetsusväärseks, et Daphne programmil ei ole eraldi eelarverida, kuigi see on praegu üks õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi erieesmärkidest; rõhutab, et Daphne programm vajab piisavat rahalist toetust, et säilitada selle nähtavus ja väga edukas toimimine; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et Daphne programmi eesmärgi raames ajavahemikus 2014–2020 esitatud projektikonkursid käsitlevad naiste ja/või laste vastu suunatud vägivalla kõiki vorme; märgib, et enamik vahendeid on ette nähtud kahjulike tavadega seotud vägivalla vastu võitlemiseks ja selle ennetamiseks (39 %) ning soolise vägivalla, koduvägivalla ja lähisuhtevägivalla ohvrite toetamiseks konkreetsete naistele suunatud tugiteenuste abil (24 %); |
| --- | --- |

33.

| 34. | märgib, et soolise võrdõiguslikkuse eesmärgi raames käsitleti järgmisi prioriteete: naiste ja meeste võrdne majanduslik sõltumatus ning töö- ja eraelu tasakaal (44 % ette nähtud vahenditest); heade tavade edendamine seoses soorollidega ning sooliste stereotüüpide kaotamine hariduses, koolituses ja töökohal (44 %) ja soolise võrdõiguslikkuse teemaliste ELi tasandi võrgustike toetamine (12 %); |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et kodanikutunde tugevdamine peaks lisaks õiguste kaitsele ja laiendamisele olema seotud ka heaolu, soolistest stereotüüpidest vaba hariduse ja koolitusega ning juurdepääsuga sotsiaal- ja tervishoiuteenustele, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervisega seotud teenustele; |
| --- | --- |

35.

| 36. | taunib siiski Daphne programmi erieesmärgile eraldatud vahendite vähendamist; juhib tähelepanu asjaolule, et 2013. aastal olid Daphne programmi eelarveassigneeringute kulukohustused 18 miljonit eurot, võrreldes 2012. aastaga, mil need olid 19,5 miljonit eurot, ja 2011. aastaga, mil need ületasid 20 miljonit eurot; märgib lisaks, et õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi 2016. aasta tööprogrammis oli eesmärgi saavutamiseks ette nähtud veidi üle 14 miljoni euro; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palub komisjonil iga-aastase tööprogrammi koostamisel järgida rahalise toetuse jaotamisel õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi erieesmärkidega hõlmatud valdkondade vahel asjakohasuse ja õigluse põhimõtet, arvestades juba eelmise programmiperioodi (2007–2013) raames eraldatud vahendite mahtu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni üles suurendama soolise võrdõiguslikkuse teemaliste Euroopa võrgustike toetamist, tugevdades seeläbi rohkem võimalusi vastastikuseks õppeks, eelkõige piirkondlike ametiasutuste seas; märgib eelkõige, et naiste osalemise suurendamiseks otsuste tegemisel on vaja konkreetset tuge; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab suuremat selgust selle suhtes, kuidas täidetakse õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi raames vägivalla vastu võitlemise eesmärki; rõhutab, kui tähtis on rohujuure tasandi organisatsioone ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi toetav rahastamine, et tagada tõhus rakendamine; nõuab, et esmatähtsaks peetaks organisatsioone, kes tegelevad vägivalla ennetamise ning kõigi vägivalla vormide ohvrite toetamisega; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tunnistab vajadust tagada toetus olemasolevatele soolist võrdõiguslikkust edendavatele kohalikele ja piirkondlikele algatustele, näiteks Euroopa harta meeste ja naiste võrdõiguslikkuse kohta kohalikus elus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palub komisjonil toetada nõuet sooliselt eristatud andmete kogumise kohta selle programmi rakendamisel, sest see on oluline vahend tõhusa sooteadliku eelarvestamise analüüsi jaoks; |
| --- | --- |

41.

ELi vahendid soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas programmi „Horisont 2020“ kaudu

| 42. | toonitab asjaolu, et programmis „Horisont 2020“ (edaspidi „kõnealune programm“) süvalaiendatakse kooskõlas programmi käsitleva määruse (EL) nr 1291/2013 artikli 16 nõuetega soolist võrdõiguslikkust ja soolist mõõdet teadusuuringutes valdkonnaülese teemana kõigis tööprogrammi eri osades; |
| --- | --- |

42.

| 43. | juhib tähelepanu kõnealuse programmi kolmele süvalaiendamise eesmärgile, mis on järgmised: edendada võrdseid võimalusi ja soolist tasakaalu projektirühmades; tagada sooline tasakaal otsuste tegemisel ja lõimida sooline mõõde teadusuuringute sisuga; |
| --- | --- |

43.

| 44. | väljendab heameelt asjaolu üle, et kõnealuse programmi raames toetatakse teadusasutusi soolise võrdõiguslikkuse kavade rakendamisel; väljendab lisaks heameelt komisjoni ja Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi ühisprojekti üle luua soolise võrdõiguslikkuse kavade jaoks veebipõhine vahend, mis võimaldab välja selgitada parimad tavad ja jagada neid asjaomaste sidusrühmadega; |
| --- | --- |

44.

| 45. | väljendab heameelt asjaolu üle, et taotlejatel on võimalus hõlmata soolist võrdõiguslikkust käsitlev koolitus ja konkreetsed uuringud toetuskõlblike kuludena oma ettepanekutesse; |
| --- | --- |

45.

| 46. | väljendab heameelt asjaolu üle, et personali sooline tasakaal on kõnealuse programmi üks hindamiskriteeriume ning et hindajad võtavad ettepaneku hindamisel lisaks muudele asjakohastele aspektidele arvesse soolist analüüsi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | väljendab heameelt konkreetsete näitajate kasutamise üle kõnealuse programmi soolise võrdõiguslikkuse mõõtme rakendamise jälgimiseks ja asjaolu üle, et seoses soolise tasakaaluga programmi „Horisont 2020“ nõuanderühmades oli 2014. aastal naiste osaluse määr 52 % (9); |
| --- | --- |

47.

| 48. | on seisukohal, et tulemuste hindamiseks on vaja täiendavat läbivaatamist, sealhulgas selliste konkreetsete näitajate põhjal nagu kõnealuse programmi naissoost osalejate ja naissoost projektikoordinaatorite protsent, ning esitada vajaduse korral kohandused konkreetsete meetmete kohta; |
| --- | --- |

48.

| 49. | nõuab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise edendamist kõnealuse programmi raames ning soolise võrdõiguslikkuse eesmärkide väljatöötamist kõigi teadusuuringute tsükli etappide strateegiates, programmides ja projektides; |
| --- | --- |

49.

| 50. | nõuab iseseisva eelarverea säilitamist soopõhiste struktuuriliste muudatuste projektide (nagu projekt soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks teadusuuringutes ja innovatsioonis (GERI) ajavahemikuks 2014–2016), aga ka muude soolise võrdõiguslikkuse teemade rahastamiseks teadusuuringute ja innovatsiooni raames; |
| --- | --- |

50.

| 51. | väljendab heameelt asjaolu üle, et „Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks“ valdkonna üks eesmärk on tagada sooline võrdõiguslikkus nii teadustegevuses kui ka teadusuuringute sisus; väljendab lisaks heameelt toetuste üle, millega toetatakse teadusasutusi soolise võrdõiguslikkuse kavade rakendamisel ja edendatakse soolist võrdõiguslikkust programmi „Horisont 2020“ raames ja Euroopa teadusruumis; taunib siiski seda, et puuduvad konkreetsed eelarveread käesolevas programmis esitatud eesmärkide jaoks; |
| --- | --- |

51.

Muud programmid ja vahendid, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse konkreetsed eesmärgid

| 52. | rõhutab, et loodusõnnetustel on suur mõju avalike teenustega seotud taristule ja seetõttu mõjutavad need eelkõige naisi; kutsub komisjoni üles võtma Euroopa Liidu Solidaarsusfondis kasutusele sootundliku analüüsi nõude, kui hinnatakse elanikkonnale avalduvat mõju; |
| --- | --- |

52.

| 53. | märgib, et välistegevuse ja arengukoostöö valdkonnas hõlmab ajavahemikuks 2016–2020 kehtestatud soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava ELi tegevust kolmandates riikides ja et on mitu välisabi rahastamisvahendit, millega toetatakse soolise võrdõiguslikkuse eesmärke; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rõhutab, et relvastatud konfliktide naissoost ohvritel on õigus saada vajalikku arstiabi, sealhulgas peaks neil olema juurdepääs rasestumisvastastele vahenditele, hädaabi rasestumisvastastele vahenditele ja aborditeenusele; tuletab meelde, et ELi humanitaarabi peab edendama rahvusvahelise humanitaarõiguse kohaselt tütarlaste ja naiste õigusi ning teised partneritest rahastajad ei tohiks selle suhtes piiranguid kehtestada, nagu on märgitud ELi 2016. aasta eelarves; kiidab heaks ELi lähenemisviisi selles valdkonnas; julgustab komisjoni jääma oma seisukoha juurde; |
| --- | --- |

54.

| 55. | palub komisjonil eraldada ELi arenguvahendeid sihtotstarbeliselt vabatahtliku ja tänapäevase pereplaneerimise ja reproduktiivterviseteenuste tarbeks, et võidelda nn üldise vaikimisseaduse vastu, mille kehtestas uus USA valitsus, ja päästa nii naiste elusid, kaitsta nende tervist ja hoida ära sugulisel teel levivate nakkuste levikut; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine on ka hiljuti loodud Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi üks aluspõhimõtteid; kordab oma üleskutset võtta arvesse soolist mõõdet rände- ja varjupaigapoliitikas, kindlustades, et naistel oleks juurdepääs turvalistele paikadele, seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega seotud spetsiifilisele tervishoiule ning et erilist tähelepanu tuleks pöörata erivajadustele, mis on kaitsetutel isikutel, näiteks vägivalla, sealhulgas seksuaalse vägivalla ohvriks langenud naistel, saatjata alaealistel ja muudel ohustatud rühmadel, sealhulgas LGBTI-inimestel; |
| --- | --- |

56.

| 57. | nõuab, et rände- ja varjupaigapoliitika jaoks võetaks vastu ulatuslikud, kogu ELi hõlmavad soolist võrdõiguslikkust käsitlevad suunised ning eraldataks piisavad vahendid terviklikeks koolitusprogrammideks, mis on suunatud pagulaste ja varjupaigataotlejatega kokku puutuda võivatele spetsialistidele; rõhutab, et nimetatud suunistes tuleks arvesse võtta naispagulaste soopõhiseid vajadusi ja sellega kaasnevat soolise kuuluvusega seotud kahju, nagu naiste ja tütarlastega kauplemine; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab, et pagulaste vastuvõtukeskused on jätkuvalt ülekoormatud, mis mõjutab naiste turvalisust; nõuab, et Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi kasutataks suuremal määral vastuvõtukeskuste parandamiseks, et luua naistele ja meestele eraldi magamis- ja sanitaarvõimalused, ning tagada juurdepääs sootundlikele tervishoiuteenustele, sealhulgas sünnituseelsele ja -järgsele hooldusele; |
| --- | --- |

58.

| 59. | on seisukohal, et liikmesriike tuleks julgustada kasutama Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi kõrval ka rohkem ühtekuuluvusfonde ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, et edendada pagulaste integreerimist tööturule, keskendudes eelkõige sellele, kuidas kättesaadav lapsehoiuteenus võimaldab naispagulaste juurdepääsu tööturule; |
| --- | --- |

59.

| 60. | nõuab, et vaadataks läbi Daphne ja Odysseuse programmide rahastamise suurendamine ja kohaldamisala laiendamine ning hinnataks nende prorgrammide laiendamist, et tegeleda tõsise haavatavusega, mida kogevad naispagulased, ja pakkuda soolise kuuluvusega seotud kahjuga tegelemisel suuremat tuge; |
| --- | --- |

60.

| 61. | rõhutab, et muid fonde, nagu Sisejulgeolekufond, konkreetseid rahastamisvahendeid, nagu erakorralise toetuse rahastamisvahend, ning muid sihtotstarbelisi rahastamisvahendeid ja toetusi on kasutatud praeguse pagulaskriisiga seotud vajaduste käsitlemiseks; juhib tähelepanu sellele, kui keeruline on nende vahendite kasutamist kontrollida, eriti soolisest seisukohast lähtudes, ja nõuab, et ELi rahastamise kasutamine selles valdkonnas oleks kooskõlastatud, tõhus, läbipaistev ja sootundlik; |
| --- | --- |

61.

| 62. | nõuab konkreetset rahastamist, et toetada rohujuure tasandi organisatsioone, kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi hõlmavaid sihipäraseid meetmeid, et tagada pagulastest ja rändajatest naiste ja tütarlaste, sealhulgas rasedate ja eakate naiste ja LGBTI-inimeste põhivajaduste, inimõiguste, ohutuse ja turvalisuse kaitse; |
| --- | --- |

62.

Poliitilised soovitused

| 63. | kordab oma nõudmist, et sooteadlikku eelarvestamist kasutataks kõigil ELi eelarvemenetluse tasanditel; nõuab sooteadliku eelarvestamise järjekindlalt kasutamist kogu eelarvemenetluse jooksul, et kasutada eelarvekulusid soolise võrdõiguslikkuse edendamise vahendina; |
| --- | --- |

63.

| 64. | nõuab, et 2020. aastale järgnevad ELi rahastamisprogrammid sisaldaksid jõulist ja tulemuslikku sooteadlikku eelarvestamist ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ning et neid rakendataks, et suurendada ELi rahastamist soolise diskrimineerimise vastu võitlemise meetmetele, võttes arvesse järgmisi aspekte:






  i) | otseste ja kaudsete soolise võrdõiguslikkuse probleemide tuvastamine; |
| --- | --- | --- |

64.

i)

otseste ja kaudsete soolise võrdõiguslikkuse probleemide tuvastamine;

| ii) | asjakohaste ressursside jaotumise kindlakstegemine – kui see on võimalik – ning |
| --- | --- |

ii)

asjakohaste ressursside jaotumise kindlakstegemine – kui see on võimalik – ning

| iii) | hinnangu andmine sellele, kas ELi rahastamisprogrammid säilitavad naiste ja meeste (ning naiste ja meeste rühmade) ning tütarlaste ja poiste vahel valitseva ebavõrdsuse ning sugudevaheliste suhete mustrid või muudavad neid; |
| --- | --- |

iii)

hinnangu andmine sellele, kas ELi rahastamisprogrammid säilitavad naiste ja meeste (ning naiste ja meeste rühmade) ning tütarlaste ja poiste vahel valitseva ebavõrdsuse ning sugudevaheliste suhete mustrid või muudavad neid;

| 65. | nõuab, et kõigis ELi eelarve jaotistes taotletaks võrdselt tugevaid soolisi eesmärke ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise norme; |
| --- | --- |

65.

| 66. | nõuab, et summa, mis eraldatakse igale soolisele võrdõiguslikkusele suunatud poliitilisele eesmärgile ja meetmele, oleks selgelt välja toodud, et suurendada läbipaistvust ja vastutust; |
| --- | --- |

66.

| 67. | märgib, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine ei ole ühekordne ülesanne ning et sooteadlik eelarvestamine nõuab pidevat pühendumist soolise aspekti mõistmisele, mis hõlmab analüüsi ja arutelu ja pidevaid eelarve kohandusi, et võtta arvesse naiste ja meeste, poiste ja tüdrukute muutuvaid vajadusi; |
| --- | --- |

67.

| 68. | on seisukohal, et ELi tasandil 6,17 miljardi euro eraldamine praeguses mitmeaastases finantsraamistikus soolise võrdõiguslikkusega seotud strateegilise kohustuse eesmärkide saavutamiseks on vaid esimene samm; |
| --- | --- |

68.

| 69. | usub, et mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine oleks võinud olla võimalus parandada ELi eelarve raames soolise võrdõiguslikkuse tulemuste saavutamist ja näidata neid saavutusi üldsusele; |
| --- | --- |

69.

| 70. | peab seetõttu kahetsusväärseks komisjoni otsust mitte käsitleda oma mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamises soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise küsimust ja nõuab konkreetsemat tegevust selle käsitlemiseks; |
| --- | --- |

70.

| 71. | nõuab soopõhiste näitajate rakendamist projektide valiku-, järelevalve- ja hindamisetappides kõikide tegevuste puhul, mida rahastatakse ELi eelarvest; nõuab lisaks kohustuslikku soolise mõju hindamist osana üldistest eeltingimustest ja sooliselt eristatud andmete kogumist toetusesaajate ja osalejate kohta; |
| --- | --- |

71.

| 72. | soovitab tungivalt teha sooliselt eristatud andmed üldsusele kättesaadavaks, et tagada rahaline vastutus ja läbipaistvus; |
| --- | --- |

72.

| 73. | nõuab, et ELi rahastamisprogrammide kavandamisel ja rakendamisel võetaks kasutusele soolise võrdõiguslikkuse mõõtmise metoodika, mis on toodud EIGE poolt 2015. aastal avaldatud aruandes „2015. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeks – soolise võrdõiguslikkuse mõõtmine Euroopa Liidus aastatel 2005–2012“; |
| --- | --- |

73.

| 74. | nõuab, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid korraldaksid korrapäraselt koolitus- ja tehnilise toe programme soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise vahendite kohta kõigile töötajatele, kes osalevad poliitikakujundamises ja eelarvemenetlustes; nõuab sooteadliku eelarvestamise kasutamist nii ELi kui ka liikmesriikide strateegiates, et edendada tõhusamalt soolist võrdõiguslikkust; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kutsub seetõttu komisjoni üles tähelepanelikult jälgima riigisiseste kaebusi menetlevate organite tõhusust ning soolise võrdõiguslikkuse direktiivide rakendamise menetlusi; |
| --- | --- |

75.

| 76. | palub, et kontrollikoda võtaks nii oma soovitustes kui ka eraldi aruannetes arvesse soolist perspektiivi, kui hinnatakse liidu eelarve täitmist seoses ELi võrdõiguslikkuse poliitika konkreetsete eesmärkide ja selle poliitika horisontaalse aspektidega; palub liikmesriikidel samamoodi viia oma eelarvetesse sisse sooline mõõde, et analüüsida valitsuse programme ja poliitikat, nende mõju vahendite eraldamisele ning panust naiste ja meeste võrdõiguslikkusesse; |
| --- | --- |

76.

| 77. | väljendab veel kord muret silmatorkava soolise tasakaalustamatuse pärast Euroopa Kontrollikojas, mille liikmeteks on praegu 28 meest ja ainult kolm naist (kaks vähem kui 2016. aasta alguses) – tegemist on suurima soolise lõhega ELi institutsioonides; palub, et nõukogu esitaks nüüdsest Euroopa Parlamendile igale ametikohale määramiseks alati kaks kandidaati – nais- ja meessoost, kuni on saavutatud vastuvõetav tasakaal; |
| --- | --- |

77.

| 78. | tunnustab tehtud töö eest Poola inimõiguste voliniku bürood, mis vastavalt võrdse kohtlemise seadusele on võrdõiguslikkust edendav asutus, mis vastutab võrdse kohtlemise rakendamise eest; väljendab sügavat muret hiljutiste eelarvekärbete pärast, mis mõjutavad inimõiguste voliniku büroo nende osade tööd, mis tegelevad soolise võrdõiguslikkusega; tuletab meelde, et riiklikul võrdõiguslikkust edendaval asutusel peaks olema piisavalt töötajaid ja vahendeid ning tema sõltumatust tuleks austada ja see säilitada; |
| --- | --- |

78.

o

o o

| 79. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

79.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(2)  ELT C 436, 24.11.2016, lk 51.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 470.

(4)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0338.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0072.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0309.

(8)  Komisjoni töödokumendi I osa, mis käsitleb programmide tegevuskulude eelarvestust Euroopa Liidu 2017. eelarveaasta üldeelarve projektiks (COM(2016)0300), lk 15.

(9)  Euroopa Komisjon, teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat, „Programmi „Horisont 2020“ 2014. aasta järelevalve aruanne“, ISBN 978-92-79-57749-9, lk 44.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/82 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/82

---

P8_TA(2017)0076

Suurandmete mõju põhiõigustele

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta resolutsioon suurandmete mõju kohta põhiõigustele, sealhulgas eraelu puutumatusele, andmekaitsele, diskrimineerimiskeelule, turvalisusele ja õiguskaitsele (2016/2225(INI))

(2018/C 263/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 16, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 16,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 1, 7, 8, 11, 14, 21, 47 ja 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 1, 7, 8, 11, 14, 21, 47 ja 52,

| — | võttes arvesse isikuandmete elektrooniliste failide kasutamise reguleerimise suuniseid, mille ÜRO Peaassamblee kehtestas oma 14. detsembri 1990. aasta resolutsioonis 45/95, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse isikuandmete elektrooniliste failide kasutamise reguleerimise suuniseid, mille ÜRO Peaassamblee kehtestas oma 14. detsembri 1990. aasta resolutsioonis 45/95,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. mai 2015. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. mai 2015. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (COM(2015)0192),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsiooni üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel (ETS nr 108) ning selle 8. novembri 2001. aasta lisaprotokolli (ETS nr 181) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsiooni üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel (ETS nr 108) ning selle 8. novembri 2001. aasta lisaprotokolli (ETS nr 181) (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 23. novembri 2010. aasta soovitust CM/Rec(2010)13 liikmesriikidele üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automaattöötlusel profileerimise kontekstis (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 23. novembri 2010. aasta soovitust CM/Rec(2010)13 liikmesriikidele üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automaattöötlusel profileerimise kontekstis (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori 19. novembri 2015. aasta arvamust 7/2015 „Suurandmetega seotud probleemide lahendamine – üleskutse läbipaistvusele, kasutajate kontrollile, lõimitud andmekaitsele ja vastutusele“ (Meeting the challenges of big data; A call for transparency, user control, data protection by design and accountability) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori 19. novembri 2015. aasta arvamust 7/2015 „Suurandmetega seotud probleemide lahendamine – üleskutse läbipaistvusele, kasutajate kontrollile, lõimitud andmekaitsele ja vastutusele“ (Meeting the challenges of big data; A call for transparency, user control, data protection by design and accountability) (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori 23. septembri 2016. aasta arvamust 8/2016 „Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus suurandmete ajastul põhiõiguste sidusa jõustamise kohta“ (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori 23. septembri 2016. aasta arvamust 8/2016 „Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus suurandmete ajastul põhiõiguste sidusa jõustamise kohta“ (6),

| — | võttes arvesse artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma 16. septembri 2014. aasta avaldust suurandmete arendamise mõju kohta üksikisikute kaitsele seoses isikuandmete automaattöötlusega ELis (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma 16. septembri 2014. aasta avaldust suurandmete arendamise mõju kohta üksikisikute kaitsele seoses isikuandmete automaattöötlusega ELis (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0044/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0044/2017),

| A. | arvestades, et suurandmete puhul peetakse silmas selliste suurte andmekogumite, k.a isikuandmete kogumist, analüüsi ja pidevat koondamist eri allikatest, mille puhul nii salvestatud kui ka voona edastatavaid andmeid töödeldakse automaatselt arvutialgoritmide ja täiustatud andmetöötlusvahenditega, et teha kindlaks teatavaid korrelatsioone, suundumusi ja mudeleid (suurandmete analüüs); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et suurandmete puhul peetakse silmas selliste suurte andmekogumite, k.a isikuandmete kogumist, analüüsi ja pidevat koondamist eri allikatest, mille puhul nii salvestatud kui ka voona edastatavaid andmeid töödeldakse automaatselt arvutialgoritmide ja täiustatud andmetöötlusvahenditega, et teha kindlaks teatavaid korrelatsioone, suundumusi ja mudeleid (suurandmete analüüs);

| B. | arvestades, et teatavatel juhtudel kasutatakse suurandmeid tehisintellektitehnoloogiate (nt neuronvõrgud) treenimiseks ja statistiliste mudelite jaoks, et prognoosida teatud sündmusi ja käitumist; arvestades, et treenimiseks kasutatavad andmed on sageli küsitava kvaliteediga ja need ei ole neutraalsed; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et teatavatel juhtudel kasutatakse suurandmeid tehisintellektitehnoloogiate (nt neuronvõrgud) treenimiseks ja statistiliste mudelite jaoks, et prognoosida teatud sündmusi ja käitumist; arvestades, et treenimiseks kasutatavad andmed on sageli küsitava kvaliteediga ja need ei ole neutraalsed;

| C. | arvestades, et kommunikatsioonitehnoloogia areng ning elektroonikaseadmete, valveseadmete, sotsiaalmeedia, veebisuhtluse ja võrgustike, sealhulgas ilma inimese sekkumiseta andmeid saatvate seadmete üldlevinud kasutamine on toonud kaasa sellised hiigelsuured, pidevalt kasvavad andmekogumid, mis annavad täiustatud töötlemistehnikate ja analüüside abil inimeste käitumisest, eraelust ja meie ühiskonnast enneolematu pildi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kommunikatsioonitehnoloogia areng ning elektroonikaseadmete, valveseadmete, sotsiaalmeedia, veebisuhtluse ja võrgustike, sealhulgas ilma inimese sekkumiseta andmeid saatvate seadmete üldlevinud kasutamine on toonud kaasa sellised hiigelsuured, pidevalt kasvavad andmekogumid, mis annavad täiustatud töötlemistehnikate ja analüüside abil inimeste käitumisest, eraelust ja meie ühiskonnast enneolematu pildi;

| D. | arvestades, et kolmandate riikide ja liikmesriikide luureteenistused toetuvad üha enam selliste andmekogumite töötlemisele ja analüüsile, mis kas ei ole hõlmatud ühegi õigusliku raamistikuga või mille kohta on hiljuti vastu võetud õigusaktid, mille kooskõla liidu esmase ja teisese õigusega tekitab muret ja vajab alles tagamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kolmandate riikide ja liikmesriikide luureteenistused toetuvad üha enam selliste andmekogumite töötlemisele ja analüüsile, mis kas ei ole hõlmatud ühegi õigusliku raamistikuga või mille kohta on hiljuti vastu võetud õigusaktid, mille kooskõla liidu esmase ja teisese õigusega tekitab muret ja vajab alles tagamist;

| E. | arvestades, et internetis sageneb ka kiusamine ja naistevastane vägivald ning suureneb laste kaitsetus; arvestades, et komisjon ja liikmesriigid peaksid nende nähtuste vastu võitlemiseks võtma kõik vajalikud õiguslikud meetmed; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et internetis sageneb ka kiusamine ja naistevastane vägivald ning suureneb laste kaitsetus; arvestades, et komisjon ja liikmesriigid peaksid nende nähtuste vastu võitlemiseks võtma kõik vajalikud õiguslikud meetmed;

| F. | arvestades, et üha rohkem suurettevõtteid ja muid äriühinguid, asutusi ja ametiteid, valitsusasutusi ja valitsusväliseid organisatsioone (ning samuti avalik ja erasektor üldiselt), poliitilisi juhte, kodanikuühiskonna organisatsioone, akadeemilisi ringkondi ning teadlaste kogukond ja kodanikkond on kasutanud selliste andmekogumite ja suurandmeanalüüsi selleks, et parandada konkurentsivõimet, uuendustegevust, turusuundumuste prognoosimist, poliitilisi kampaaniaid, suunatud reklaami, teadusuuringuid ja poliitikakujundust valdkondades, nagu transport, maksustamine, finantsteenused, arukad linnad, õiguskaitse, läbipaistvus, rahvatervis ja katastroofidele reageerimine, ning et mõjutada, näiteks sihipärase teavitamise kaudu, valimisi ja poliitilisi tulemusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et üha rohkem suurettevõtteid ja muid äriühinguid, asutusi ja ametiteid, valitsusasutusi ja valitsusväliseid organisatsioone (ning samuti avalik ja erasektor üldiselt), poliitilisi juhte, kodanikuühiskonna organisatsioone, akadeemilisi ringkondi ning teadlaste kogukond ja kodanikkond on kasutanud selliste andmekogumite ja suurandmeanalüüsi selleks, et parandada konkurentsivõimet, uuendustegevust, turusuundumuste prognoosimist, poliitilisi kampaaniaid, suunatud reklaami, teadusuuringuid ja poliitikakujundust valdkondades, nagu transport, maksustamine, finantsteenused, arukad linnad, õiguskaitse, läbipaistvus, rahvatervis ja katastroofidele reageerimine, ning et mõjutada, näiteks sihipärase teavitamise kaudu, valimisi ja poliitilisi tulemusi;

| G. | arvestades, et suurandmete turg suureneb, sest tehnoloogia areneb ja lahenduste leidmisel kasutatakse üha enam andmepõhist otsuste tegemist; arvestades, et praegu ei ole veel olemas meetodit, mille abil hinnata tõenduspõhiselt suurandmete kogumõju, kuid tõendite põhjal on alust arvata, et suurandmete analüüsil võib olla nii avalikus kui ka erasektoris suur horisontaalne mõju; arvestades, et komisjoni Euroopa digitaalse ühtse turu strateegias märgitakse, et andmepõhised tehnoloogiad, teenused ja suurandmed võivad soodustada ELis majanduskasvu, uuendustegevust ja digiteerimist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et suurandmete turg suureneb, sest tehnoloogia areneb ja lahenduste leidmisel kasutatakse üha enam andmepõhist otsuste tegemist; arvestades, et praegu ei ole veel olemas meetodit, mille abil hinnata tõenduspõhiselt suurandmete kogumõju, kuid tõendite põhjal on alust arvata, et suurandmete analüüsil võib olla nii avalikus kui ka erasektoris suur horisontaalne mõju; arvestades, et komisjoni Euroopa digitaalse ühtse turu strateegias märgitakse, et andmepõhised tehnoloogiad, teenused ja suurandmed võivad soodustada ELis majanduskasvu, uuendustegevust ja digiteerimist;

| H. | arvestades, et suurandmete analüüsi lisaväärtus väljendub paljude positiivsete näidete varal mitmel eri viisil, mis annab kodanikele arvukalt võimalusi, näiteks sellistes valdkondades nagu tervishoid, kliimamuutustega võitlemine, energiatarbimise vähendamine, transpordi ohutuse parandamine ja arukate linnade algatuse elluviimine, sest see muudab äritegevuse optimaalsemaks ja tõhustamaks, aitab parandada töötingimusi ning avastada pettust ja selle vastu võidelda; arvestades, et suurandmed võivad anda Euroopa ettevõtetele otsustusprotsessis konkurentsieelise, ja avalik sektor saaks tänu sellele, et sotsiaal-majandusliku arengu eri tasanditest tekiks parem ülevaade, kasu suuremast tõhususest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et suurandmete analüüsi lisaväärtus väljendub paljude positiivsete näidete varal mitmel eri viisil, mis annab kodanikele arvukalt võimalusi, näiteks sellistes valdkondades nagu tervishoid, kliimamuutustega võitlemine, energiatarbimise vähendamine, transpordi ohutuse parandamine ja arukate linnade algatuse elluviimine, sest see muudab äritegevuse optimaalsemaks ja tõhustamaks, aitab parandada töötingimusi ning avastada pettust ja selle vastu võidelda; arvestades, et suurandmed võivad anda Euroopa ettevõtetele otsustusprotsessis konkurentsieelise, ja avalik sektor saaks tänu sellele, et sotsiaal-majandusliku arengu eri tasanditest tekiks parem ülevaade, kasu suuremast tõhususest;

| I. | arvestades, et suurandmed annavad kodanikele, akadeemilistele ringkondadele, teadlastele ning avalikule ja erasektorile ülalnimetatud võimalusi, kuid nendega kaasnevad ka suured riskid seoses selliste põhiõiguste kaitsega nagu eraelu puutumatus, andmekaitse ja andmete turvalisus, aga ka sõnavabadus ja diskrimineerimiskeeld, mis on tagatud ELi põhiõiguste harta ja ELi õigusega; arvestades, et pseudonüümide kasutamise ja krüptimisvõtete abil on võimalik suurandmete analüüsiga kaasnevaid riske maandada ja seetõttu on need väga olulised andmesubjekti eraelu puutumatuse kaitsmiseks, kuid soodustavad ka uuendustegevust ja majanduskasvu; arvestades, et neid elemente tuleb käsitleda eraelu puutumatuse ja elektroonilise side direktiivi käimasoleval läbivaatamisel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et suurandmed annavad kodanikele, akadeemilistele ringkondadele, teadlastele ning avalikule ja erasektorile ülalnimetatud võimalusi, kuid nendega kaasnevad ka suured riskid seoses selliste põhiõiguste kaitsega nagu eraelu puutumatus, andmekaitse ja andmete turvalisus, aga ka sõnavabadus ja diskrimineerimiskeeld, mis on tagatud ELi põhiõiguste harta ja ELi õigusega; arvestades, et pseudonüümide kasutamise ja krüptimisvõtete abil on võimalik suurandmete analüüsiga kaasnevaid riske maandada ja seetõttu on need väga olulised andmesubjekti eraelu puutumatuse kaitsmiseks, kuid soodustavad ka uuendustegevust ja majanduskasvu; arvestades, et neid elemente tuleb käsitleda eraelu puutumatuse ja elektroonilise side direktiivi käimasoleval läbivaatamisel;

| J. | arvestades, et sensorite levik, andmete ulatuslik rutiinne tootmine ja tänapäevased andmetöötlustoimingud ei ole sageli piisavalt läbipaistvad, mille tõttu on inimestel ja ametiasutusel keeruline isikuandmete kogumise, kompileerimise, analüüsi ja kasutamise protsessi ja eesmärki hinnata; arvestades, et isikuandmete ja isikustamata andmete vaheline piir on suurandmete analüüsi tõttu hägustunud, mis võib viia uute isikuandmete loomiseni; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et sensorite levik, andmete ulatuslik rutiinne tootmine ja tänapäevased andmetöötlustoimingud ei ole sageli piisavalt läbipaistvad, mille tõttu on inimestel ja ametiasutusel keeruline isikuandmete kogumise, kompileerimise, analüüsi ja kasutamise protsessi ja eesmärki hinnata; arvestades, et isikuandmete ja isikustamata andmete vaheline piir on suurandmete analüüsi tõttu hägustunud, mis võib viia uute isikuandmete loomiseni;

| K. | arvestades, et suurandmete sektor kasvab aastas 40 %, st seitse korda kiiremini kui IT turg; arvestades, et uute tehnoloogiate abil loodud suurte andmekogumite koondumine annab suurettevõtete käsutusse olulise teabe, mis tekitab kodanike, valitsuste ja erasektori asjaosaliste vahelises võimutasakaalus enneolematuid muutusi; arvestades, et võimu koondumine suurettevõtete kätte võib soodustada monopolide teket ja kuritarvitusi ning avaldada tarbijate õigustele ja ausale turukonkurentsile kahjulikku mõju; arvestades, et suurandmete ühendamisel tuleks üksikisiku huve ja põhiõiguste kaitset paremini kontrollida; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et suurandmete sektor kasvab aastas 40 %, st seitse korda kiiremini kui IT turg; arvestades, et uute tehnoloogiate abil loodud suurte andmekogumite koondumine annab suurettevõtete käsutusse olulise teabe, mis tekitab kodanike, valitsuste ja erasektori asjaosaliste vahelises võimutasakaalus enneolematuid muutusi; arvestades, et võimu koondumine suurettevõtete kätte võib soodustada monopolide teket ja kuritarvitusi ning avaldada tarbijate õigustele ja ausale turukonkurentsile kahjulikku mõju; arvestades, et suurandmete ühendamisel tuleks üksikisiku huve ja põhiõiguste kaitset paremini kontrollida;

| L. | arvestades, et suurandmetes peitub suur kasutamata potentsiaal suurendada tootlikkust ning pakkuda kodanikele paremaid tooteid ja teenuseid; rõhutab siiski, et see, et kodanikud, ettevõtjad ja organisatsioonid nutiseadmeid, võrgustikke ja veebirakendusi palju kasutavad, ei pruugi tähendada, et pakutavate toodetega rahul ollakse, vaid pigem üldisemat üksmeelt selles, et need teenused on muutunud elus ja töös hädavajalikuks, hoolimata sellest, et ei mõisteta, millist ohtu võivad need meie heaolule, turvalisusele ja õigustele kujutada; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et suurandmetes peitub suur kasutamata potentsiaal suurendada tootlikkust ning pakkuda kodanikele paremaid tooteid ja teenuseid; rõhutab siiski, et see, et kodanikud, ettevõtjad ja organisatsioonid nutiseadmeid, võrgustikke ja veebirakendusi palju kasutavad, ei pruugi tähendada, et pakutavate toodetega rahul ollakse, vaid pigem üldisemat üksmeelt selles, et need teenused on muutunud elus ja töös hädavajalikuks, hoolimata sellest, et ei mõisteta, millist ohtu võivad need meie heaolule, turvalisusele ja õigustele kujutada;

| M. | arvestades, et suurandmete tõhusa kasutamise (algoritmid ja muud analüütilised vahendid) hõlbustamiseks tuleks vahet teha andmete kogusel ja kvaliteedil; arvestades, et kui otsuste tegemisel ja analüütilistes vahendites kasutatakse halva kvaliteediga andmeid või protsesse, võivad tekkida kallutatud algoritmid, kahtlased korrelatsioonid ja vead, võidakse alahinnata õiguslikku, sotsiaalset ja eetilist mõju, andmeid võidakse kasutada diskrimineerimise või pettuse eesmärgil ja inimeste osa selles protsessi võib muutuda väga väikeseks, mis viib vigaste otsustusprotsessideni, mis kahjustab kodanike, eelkõige tõrjutud rühmade elu ja võimalusi ning avaldab negatiivset mõju ühiskonnale ja ettevõtetele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et suurandmete tõhusa kasutamise (algoritmid ja muud analüütilised vahendid) hõlbustamiseks tuleks vahet teha andmete kogusel ja kvaliteedil; arvestades, et kui otsuste tegemisel ja analüütilistes vahendites kasutatakse halva kvaliteediga andmeid või protsesse, võivad tekkida kallutatud algoritmid, kahtlased korrelatsioonid ja vead, võidakse alahinnata õiguslikku, sotsiaalset ja eetilist mõju, andmeid võidakse kasutada diskrimineerimise või pettuse eesmärgil ja inimeste osa selles protsessi võib muutuda väga väikeseks, mis viib vigaste otsustusprotsessideni, mis kahjustab kodanike, eelkõige tõrjutud rühmade elu ja võimalusi ning avaldab negatiivset mõju ühiskonnale ja ettevõtetele;

| N. | arvestades, et algoritmidega seotud vastutus ja läbipaistvus peaksid tähendama seda, et on võetud tehnilisi ja talitlusmeetmeid, mis tagavad automatiseeritud otsustusprotsessi läbipaistvuse ja diskrimineerimiskeelu ning üksikisiku käitumise tõenäosuse arvutamise; arvestades, et läbipaistvus peaks tagama üksikisikutele kasutatud loogika, tähtsuse ja prognoositud tagajärgede kohta sisulise teabe; arvestades, et see peaks hõlmama teavet selle kohta, milliseid andmeid suurandmete analüüsi treenimisel kasutati, ja andma inimestele võimaluse neid puudutavaid otsuseid mõista ja jälgida; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et algoritmidega seotud vastutus ja läbipaistvus peaksid tähendama seda, et on võetud tehnilisi ja talitlusmeetmeid, mis tagavad automatiseeritud otsustusprotsessi läbipaistvuse ja diskrimineerimiskeelu ning üksikisiku käitumise tõenäosuse arvutamise; arvestades, et läbipaistvus peaks tagama üksikisikutele kasutatud loogika, tähtsuse ja prognoositud tagajärgede kohta sisulise teabe; arvestades, et see peaks hõlmama teavet selle kohta, milliseid andmeid suurandmete analüüsi treenimisel kasutati, ja andma inimestele võimaluse neid puudutavaid otsuseid mõista ja jälgida;

| O. | arvestades, et andmete analüüs ja algoritmid mõjutavad kodanikele kättesaadavaks tehtavat teavet järjest rohkem; arvestades, et kui selliseid tehnikaid valesti kasutatakse, võivad ohtu sattuda nii teabe kättesaadavuse põhiõigus kui ka meediavabadus ja pluralism; arvestades, et liikmesriikide avalik-õiguslik ringhääling on otseselt seotud iga ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajadustega ja vajadusega kaitsta massiteabevahendite mitmekesisust, nagu on sätestatud Amsterdami lepingule lisatud protokollis liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta (11997D/PRO/09); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et andmete analüüs ja algoritmid mõjutavad kodanikele kättesaadavaks tehtavat teavet järjest rohkem; arvestades, et kui selliseid tehnikaid valesti kasutatakse, võivad ohtu sattuda nii teabe kättesaadavuse põhiõigus kui ka meediavabadus ja pluralism; arvestades, et liikmesriikide avalik-õiguslik ringhääling on otseselt seotud iga ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajadustega ja vajadusega kaitsta massiteabevahendite mitmekesisust, nagu on sätestatud Amsterdami lepingule lisatud protokollis liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta (11997D/PRO/09);

| P. | arvestades, et andmetöötluse ja -analüüsi levik, andmete kogumisel, säilitamisel, töötlemisel, salvestamisel ja jagamisel osalevate asjaosaliste arvukus ning eri allikatest pärit isikuandmeid ja isikustamata andmeid sisaldavate suurte andmekogumite kombineerimine kätkeb küll suuri võimalusi, kuid on tekitanud kodanikes ning avalikus ja erasektoris ELi andmekaitseõigusaktide järgimist käsitlevate erinõuete osas suure ebakindluse; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et andmetöötluse ja -analüüsi levik, andmete kogumisel, säilitamisel, töötlemisel, salvestamisel ja jagamisel osalevate asjaosaliste arvukus ning eri allikatest pärit isikuandmeid ja isikustamata andmeid sisaldavate suurte andmekogumite kombineerimine kätkeb küll suuri võimalusi, kuid on tekitanud kodanikes ning avalikus ja erasektoris ELi andmekaitseõigusaktide järgimist käsitlevate erinõuete osas suure ebakindluse;

| Q. | arvestades, et on olemas väga palju struktureerimata süsteeme, mis sisaldavad suurt hulka andmeid, mida ettevõtted on paljude aastate jooksul kogunud, ja mille andmehaldussüsteemid ei ole selged ja tuleks täielikult kooskõlla viia; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et on olemas väga palju struktureerimata süsteeme, mis sisaldavad suurt hulka andmeid, mida ettevõtted on paljude aastate jooksul kogunud, ja mille andmehaldussüsteemid ei ole selged ja tuleks täielikult kooskõlla viia;

| R. | arvestades, et tuleks toetada tihedamat koostööd ja sidusust eri reguleerivate asutuste ning järelevalve-, konkurentsi-, tarbijakaitse- ja andmekaitse asutuste vahel riiklikul ja ELi tasandil, et tagada ühtne tegutsemisviis ja arusaam sellest, kuidas suurandmed põhiõigusi mõjutavad; arvestades, et õiguskaitseasutuste vabatahtliku võrgustikuna tegutseva digitaalse arvelduskoja (8) loomine ja arendamine võib aidata nende asutuste tööd ja vastavaid jõustamistoiminguid parandada ning süvendada koostoimet ja kaitsta üksikisikute õigusi ja huve; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et tuleks toetada tihedamat koostööd ja sidusust eri reguleerivate asutuste ning järelevalve-, konkurentsi-, tarbijakaitse- ja andmekaitse asutuste vahel riiklikul ja ELi tasandil, et tagada ühtne tegutsemisviis ja arusaam sellest, kuidas suurandmed põhiõigusi mõjutavad; arvestades, et õiguskaitseasutuste vabatahtliku võrgustikuna tegutseva digitaalse arvelduskoja (8) loomine ja arendamine võib aidata nende asutuste tööd ja vastavaid jõustamistoiminguid parandada ning süvendada koostoimet ja kaitsta üksikisikute õigusi ja huve;

Üldised kaalutlused

| 1. | rõhutab, et kodanikud, avalik ja erasektor, akadeemilised ringkonnad ja teadlaste kogukond saavad suurandmetega kaasnevatest võimalustest täielikku kasu vaid siis, kui avalikkuse usaldus nende tehnoloogiate vastu on tagatud sellega, et põhiõigused on korrektselt jõustatud, kehtivast ELi andmekaitseõigusest peetakse kinni ja kõigile asjaosalistele on tagatud õiguskindlus; rõhutab, et isikuandmete töötlemine saab toimuda ainult määruse (EL) 2016/679 artiklis 6 sätestatud õiguslike aluste kohaselt; on seisukohal, et asjaomastele sihtrühmadele teabe läbipaistev ja korrektne esitamine on avalikkuse usalduse võitmiseks ja üksikisiku õiguste kaitsmiseks peamine vahend; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et kehtivate andmekaitseõigusaktide ning kõrgete teaduslike ja eetiliste standardite järgimine on suurandmete lahenduste vastu usalduse tekitamisel kõige tähtsam; rõhutab, et suurandmete analüüsi käigus saadud teave ei anna erapooletut ülevaadet ja see on ainult nii usaldusväärne, kui alusandmed seda võimaldavad; rõhutab, et suurandmete alusel tehtud prognoosiv analüüs võib esitada üksnes statistilise tõenäosuse ning seetõttu ei saa sellega alati täpselt ennustada üksikisiku käitumist; rõhutab seetõttu, et andmete kogumise haldamiseks ja selliste analüüside tulemuste hindamiseks on vaja kõrgeid teaduslikke ja eetilisi standardeid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | juhib tähelepanu asjaolule, et tundliku sisuga teavet isikute kohta saab tuletada mittetundlikest andmetest, mis muudab piiri tundlike ja mittetundlike andmete vahel häguseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et kuna inimesed ei tea suurandmete olemusest kuigi palju, võimaldab see isiklikku teavet kasutada ettenähtust erinevalt; märgib, et haridus ja teadmised põhiõigustest on ELis ülimalt tähtsad; nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid investeeriksid kodanike, sealhulgas laste digikirjaoskusesse ning teadlikkuse suurendamisse digitaalõigustest, eraelu puutumatusest ja andmekaitsest; toonitab, et selline haridus peaks suurendama arusaamist sellest, kuidas algoritmid ja automatiseeritud otsustusprotsessid toimivad ning kuidas neid sisuliselt tõlgendada; rõhutab lisaks, et kodanikke tuleb harida selle osas, kus ja kuidas andmevoogusid kogutakse (nt veebilehtede kammimisega (web scraping), voogandmete ühendamisega andmetega sotsiaalvõrgustikest ja ühendatud seadmetest ning selle teabe koondamisega uueks andmevooks); |
| --- | --- |

4.

Suurandmed ärilisel eesmärgil ja avalikus sektoris

Eraelu puutumatus ja andmekaitse

| 5. | juhib tähelepanu asjaolule, et liidu õigust, mis käsitleb eraelu puutumatust ja andmekaitset, võrdõiguslikkust ja mittediskrimineerimist, samuti isikute õigust saada teavet automatiseeritud otsustusprotsesside ja profiilianalüüsi loogika kohta ning õigust nõuda kohtu kaudu hüvitist kohaldatakse andmetöötlusele ka siis, kui töötlemisele eelneb pseudonümiseerimine, või igal juhul siis, kui mitte isikustatud teabe kasutamine võib mõjutada isiku eraelu või muid õigusi ja vabadusi, tuues kaasa tervete elanikkonnarühmade häbimärgistamise; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et digitaalne ühtne turg peab põhinema kindlatel, usaldusväärsetel ja kiiretel võrkudel ja teenustel, mis kindlustavad andmesubjekti õiguse andmekaitsele ja eraelu puutumatusele, ergutades samal ajal innovatsiooni ja suurandmete analüüsi, et luua õiged tingimused ja võrdsed võimalused Euroopa digitaalmajanduse edendamiseks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | juhib lisaks tähelepanu sellele, et eri tüüpi anonüümitud andmete korreleerimisega on võimalik isikuid uuesti tuvastada; toonitab, et eraelu puutumatust ja isikuandmete kaitset käsitlevat liidu õigust kohaldatakse selliste korreleeritud andmete töötlemisel üksnes siis, kui isikut on tõepoolest võimalik uuesti tuvastada; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et eelnimetatud põhimõtted peaksid olema avaliku ja erasektori ning muude andmeid kasutavate osaliste jaoks otsuste tegemisel raamistikuks; rõhutab, et andmete töötlemisel ja analüüsimisel avaliku ja erasektori ning muude osaliste poolt on vaja algoritmidega seoses palju suuremat vastutust ja läbipaistvust, kuna see aitaks tagada, et isikut teavitatakse nõuetekohaselt tema isikuandmete töötlemisest; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et komisjonil, Euroopa Andmekaitsenõukogul, riiklikel andmekaitseasutustel ning muudel sõltumatutel järelevalveasutustel peaks tulevikus olema keskne roll, aitamaks edendada läbipaistvust ja nõuetekohaseid menetlusi, õiguskindlust üldiselt ja konkreetsemalt põhiõiguste kaitsmise norme, samuti garantiisid, mis on seotud andmete töötlemise ja analüüsimisega avalikus ja erasektoris; nõuab, et digitaalkeskkonnas käitumist reguleerivad osalejad teeksid tihedamat koostööd, et tugevdada koostoimet tarbijate ja konkurentsi regulatiivsete raamistike ning andmekaitseasutuste vahel; nõuab, et sellistele asutustele võimaldataks piisavalt rahalisi vahendeid ja töötajaid; tunnistab lisaks, et on vaja asutada Digital Clearing House; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et suurandmete eesmärk peaks olema võrreldavate korrelatsioonide saavutamine võimalikult väheste isikuandmetega; rõhutab sellega seoses, et teadus, ettevõtlus ja avalik-õiguslikud üksused peaksid keskenduma teadusuuringutele ja innovatsioonile anonüümimise valdkonnas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tunnistab, et pseudonümiseerimise, anonüümimise või isikuandmete krüpteerimise kasutamine võib vähendada riske asjaomastele andmesubjektidele isikuandmete kasutamisel suurandmete rakendustes; toob lisaks esile isikuandmete kaitse üldmääruses ette nähtud pseudonümiseerimise kui sobiva kaitse eeliseid; tuletab meelde, et anonüümimine on pöördumatu protsess, mille järel ei saa isikut ainult isikuandmete põhjal enam tuvastada; on seisukohal, et lepingulised kohustused peaksid tagama, et anonüümitud andmeid ei taastuvastata, kasutades täiendavaid korrelatsioone erinevate andmeallikate kombineerimisega; palub, et avalik ja erasektor ning muud suurandmete analüüsiga tegelevad osalejad hindaksid sellist ohtu regulaarselt, võttes arvesse uusi tehnoloogiaid, ning dokumenteeriksid võetud meetmete sobivuse; palub, et komisjon, Euroopa Andmekaitsenõukogu ja muud sõltumatud järelevalveasutused koostaksid suunised andmete õige anonüümimise kohta, et hoida ära nende meetmete tulevast väärkasutamist ning jälgida nende rakendamist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab, et avalik ja erasektor ning muud vastutavad töötlejad kasutaksid isikuandmete kaitse üldmääruses sätestatud vahendeid, nagu käitumisjuhendid ja sertifitseerimiskavad, et saada suurem kindlus liidu õiguse järgsete erikohustuste suhtes ning et viia oma tavad ja tegevused kooskõlla ELi asjaomaste õigusnormide ja tagatistega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et andmepõhised tehnoloogiad ei piiraks ega diskrimineeriks juurdepääsu pluralistlikule meediakeskkonnale, vaid pigem tugevdaks meediavabadust ja -pluralismi; rõhutab, et valitsuste, haridusasutuste ja meediaorganisatsioonide koostööl on väga tähtis roll, tagamaks digitaalmeedia-alase kirjaoskuse toetamist, et suurendada kodanike mõjuvõimu ning kaitsta nende õigust teabele ja sõnavabadusele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on seisukohal, et isikuandmete avaldamine ametiasutuste poolt avalikes huvides, nt korruptsiooni, huvide konflikti, paksupettuste ja rahapesu ärahoidmiseks, võib olla demokraatlikus ühiskonnas lubatav, kui andmed avaldatakse kooskõlas seadustes sätestatud tingimustega, on kehtestatud vajalikud kaitsemeetmed ning andmete avaldamine on soovitud eesmärgi saavutamiseks vajalik ja sellega proportsionaalne; |
| --- | --- |

14.

Julgeolek

| 15. | tunnistab, et tehnoloogia areng annab lisaväärtust, mis aitab tugevdada julgeolekut; on teadlik, et suurimad andmetöötlustoimingutega seotud riskid, nt suurandmete tehnikad (eriti asjade interneti kontekstis), mis teevad inimestele muret, hõlmavad turvanõuete rikkumist, volitamata juurdepääsu andmetele ning ebaseaduslikku jälgimist; on seisukohal, et selliste ohtude vastu võitlemiseks ilma põhiõigusi rikkumata on vaja tõelist ja kooskõlastatud koostööd avaliku ja erasektori, õiguskaitseasutuste ja sõltumatute järelevalveasutuste vahel; rõhutab sellega seoses, et erilist tähelepanu tuleks pöörata e-valitsuse süsteemide julgeolekule, samuti täiendavatele õigusmeetmetele, nt tarkvaraga seotud vastutus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on seisukohal, et otspunktkrüpteerimist tuleks samuti julgustada ning vajaduse korral nõuda vastavalt vaikimisi andmekaitse põhimõttele; soovitab, et tulevastes õigusraamistikes tuleks konkreetselt keelata krüpteerimise pakkujatel, sideteenuste pakkujatel ja kõikidel teistel organisatsioonidel (tarneahela kõikidel tasanditel) võimaldada või lihtsustada nn varuväljapääse; |
| --- | --- |

16.

| 17. | juhib tähelepanu asjaolule, et andmete genereerimise ja andmevoogudega kaasnevad uued nõrgad kohad ja uued infoturbeprobleemid; nõuab sellega seoses lõimitud eraelukaitse ja eraelu kaitsvate vaikesätete kasutamist, samuti anonüümimistehnika kasutamist vajaduse korral, krüpteerimistehnika kasutamist ning kohustuslikke eraelu puutumatuse mõjuhinnanguid; rõhutab, et selliseid meetmed peaksid kohaldama kõik suurandmete analüüsiga tegelevad osalejad avalikus ja erasektoris ning muud osalejad, kes käsitlevad tundlikke andmeid, nt juristid, ajakirjanikud ja tervishoiutöötajad, tagamaks, et suurandmed ei suurenda infoturberiske; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde, et vastavalt direktiivi 2000/31/EÜ artiklile 15 ei kehtesta liikmesriigid edastamis-, talletamis- ja veebimajutusteenuste osutajatele üldist kohustust jälgida teavet, mida nad edastavad või talletavad, ega üldist kohustust otsida ebaseaduslikku tegevust näitavaid fakte ja asjaolusid; tuletab eeskätt meelde, et Euroopa Liidu Kohus lükkas oma otsustes kohtuasjades C-360/10 ja C-70/10 tagasi meetmed, mis võimaldavad aktiivselt jälgida peaaegu kõiki asjaomaste teenuste kasutajaid (üks kohtuasi puudutas internetiteenuse osutajaid ja teine sotsiaalvõrgustikke), ja täpsustas, et välistada tuleb kõik ettekirjutused, milles nõutakse veebimajutusteenuse osutajalt üldist järelevalvet; |
| --- | --- |

18.

Mittediskrimineerimine

| 19. | rõhutab, et andmekogumite ja algoritmipõhiste süsteemide kasutamise tõttu hindamiseks ja prognoosimiseks andmete töötlemise eri etappides võivad suurandmed rikkuda mitte ainult isikute põhiõigusi, vaid see võib tuua kaasa ka sarnaste omadustega inimeste vanuserühmade erinevat kohtlemist või kaudset diskrimineerimist, eelkõige seoses õiglaste ja võrdsete võimalustega juurdepääsule haridusele ja tööhõivele, isikute hindamise või töölevõtmisega või sotsiaalmeedia kasutajate uute tarbimisharjumuste määratlemisega; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja andmekaitseasutusi üles tuvastama ja võtma kõik võimalikud meetmed, et minimeerida algoritmide põhist diskrimineerimist ja kallutatust ning töötama isikuandmete töötlemiseks ja automatiseeritud otsustusprotsessideks välja tugeva ja ühise eetilise raamistiku, millest võiks juhinduda andmete kasutamisel ning liidu õiguse jõustamisel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja andmekaitseasutusi üles hindama konkreetselt mitte ainult algoritmide läbipaistvuse vajadust, vaid ka seda, kui läbipaistvad peavad olema võimalikud hälbed koolitusandmetes, mida kasutatakse järelduste tegemiseks suurandmete põhjal; |
| --- | --- |

21.

| 22. | soovitab, et ettevõtted hindaksid regulaarselt andmekogude representatiivsust, kaaluksid, kas andmekogusid võivad mõjutada moonutatud elemendid, ning töötaksid välja strateegia nende moonutuste kõrvaldamiseks; rõhutab, et on vaja hinnata andmeanalüüsi prognooside täpsus ja asjakohasus, lähtudes õigluse ja eetika kaalutlustest; |
| --- | --- |

22.

Suurandmed teaduslikel eesmärkidel

| 23. | rõhutab, et suurandmete analüüsist võib olla kasu teadus- ja arendustegevuses; on seisukohal, et suurandmete arendamine ja kasutamine teaduslikel eesmärkidel peaks toimuma kooskõlas põhiõigustega, mis on sätestatud põhiõiguste hartas, ning järgides ELi kehtivat andmekaitseõigust; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tuletab meelde, et vastavalt isikuandmete kaitse üldmäärusele võib isikuandmeid statistilistel eesmärkidel täiendavalt töödelda üksnes koondandmete saamiseks, mida ei saa üksikisikutega uuesti vastavusse viia; |
| --- | --- |

24.

Suurandmed õiguskaitse eesmärgil

Eraelu puutumatus ja andmekaitse

| 25. | meenutab kõikidele õiguskaitseasutustele, kes kasutavad andmetöötlust ja -analüüsi, et direktiiv (EL) 2016/680 reguleerib isikuandmete töötlemist liikmesriikides õiguskaitse eesmärkidel; nõuab, et isikuandmete kogumine ja töötlemine õiguskaitse eesmärkidel oleks alati piisav ja asjakohane ega ulatuks kaugemale kui konkreetse, sõnaselge ja seadusliku eesmärgi jaoks vaja; märgib, et andmete kogumise eesmärk ja vajadus peab olema selgelt tõestatud; märgib, et keelatud on üksnes automatiseeritud töötlusel, sealhulgas profiilianalüüsil põhinevate otsuste tegemine, millel on andmesubjektile kahjulikud õiguslikud tagajärjed või märkimisväärne mõju, välja arvatud juhul, kui see on lubatud vastutava töötleja suhtes kohaldatava liidu või liikmesriigi õigusega, milles nähakse ette asjakohased kaitsemeetmed andmesubjekti õiguste ja vabaduste tagamiseks, mis hõlmab vähemalt õigust otsesele isiklikule kontaktile vastutava töötlejaga; palub, et komisjon, Euroopa Andmekaitsenõukogu ja teised sõltumatud järelevalveasutused avaldaksid suunised, soovitused ja parimad tavad, et muuta täpsemaks kriteeriumeid ja tingimusi otsuste tegemiseks suurandmete profiilianalüüsi ja kasutamise põhjal õiguskaitse eesmärkidel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, kui oluline on järgida direktiivi (EL) 2016/680 eelnevate mõjuhinnangute ja auditite läbiviimisel, milles võetakse arvesse eetilisi mureküsimusi, et hinnata andmete kaasavust, täpsust ja kvaliteeti ning tagada, et üksikisikud, keda otsused puudutavad, ning/või otsustusprotsessidesse kaasatud osalejad saaksid andmete kogumisest või analüüsist, mudelitest ja korrelatsioonidest aru ning võiksid neid vaidlustada, ning hoida ära kahjuliku mõju teatavatele üksikisikute rühmadele; |
| --- | --- |

26.

| 27. | juhib tähelepanu asjaolule, et valitsuse massiline järelevalve ning õiguskaitseasutuste põhjendamatu juurdepääs kommertsandmetele ja muudele isikuandmetele võib kodanike usaldust digitaalteenuste suhtes tugevasti õõnestada; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tuletab meelde, et õigusakte, mis lubavad ametiasutustel saada üldistel asutustel juurdepääsu elektroonilise suhtluse sisule, tuleb lugeda vastuolus olevaks põhiõigusega isiku eraelu puutumatusele, mis on sätestatud harta artiklis 7; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et suurandmetel põhinevate andmetöötlusmudelite, -vahendite ja -programmide riigihangetesse õiguskaitse eesmärgil tuleks lisada suunised ja süsteemid, tagamaks, et õiguskaitseasutus saab enne ostu kontrollida ja kontrollib aluseks olevat koodi ning veendub selle sobivuses, õigsuses ja turvalisuses, pidades silmas, et patenteeritud tarkvara piirab läbipaistvust ja vastutust; märgib, et ennetava politseitegevuse mõned mudelid austavad eraelu puutumatust rohkem kui teised, nt meetodid, mille kohaselt tehakse tõenäosuse alusel prognoose kohtade ja sündmuste, mitte aga isikute kohta; |
| --- | --- |

29.

Julgeolek

| 30. | toonitab vaieldamatut vajadust kaitsta õiguskaitse andmebaase turvanõuete rikkumise eest ja ebaseadusliku juurdepääsu eest, kuna see teeb inimestele muret; usub seepärast, et selliste ohtude vastu võitlemiseks on vaja õiguskaitseasuste, erasekotri, valitsuste ja sõltumatute järelevalveasutuste tõelist ja tõhusat koostööd; rõhutab, et tuleb tagada isikuandmete piisav turvalisus vastavalt määrusele (EL) 2016/679 ja direktiivile (EL) 2016/680, samuti on vaja turvatud ja detsentraliseeritud andmebaaside ülesehitust, et vähendada haavatavust miinimumini; |
| --- | --- |

30.

Mittediskrimineerimine

| 31. | hoiatab, et kuna õiguskaitseasutuste otsused ja meetmed, sh andmetöötluse ja -analüüsiga seonduvad, on olemuselt kodanike ellu ja õigustesse sekkuvad, on vaja maksimaalset ettevaatlikkust, et hoida ära ebaseaduslikku diskrimineerimist või isikute või inimrühmade eraldi välja toomist rassi, värvi, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, religiooni või usutunnistuse, poliitiliste või muude veendumuste, varandusliku seisu, sünni, puude, vanuse, soo, sooväljenduse või soolise identiteedi, seksuaalse sättumuse, elamisõigusliku staatuse, tervise või rahvusvähemusse kuulumise alusel, samuti isikute eraldi välja toomist mingite konkreetsete omaduste alusel; nõuab, et nn eesliini andmekogujad ja andmeanalüüsist tuletatud luureteabe kasutajad saaksid asjakohast koolitust; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub liikmesriikide, andmeanalüüse kasutavaid õiguskaitseasutusi üles järgima andmeanalüüsis kõige kõrgemaid eetilisi standardeid ning tagama inimeste sekkumise ja vastutuse kõikides otsustusprotsessi erinevates etappides, ning mitte ainult hindama andmete esinduslikkust, täpsust ja kvaliteeti, vaid ka iga selle teabe põhjal tehtava otsuse asjakohasust; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

(2)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 89.

(3)  http://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/treaty/108.

(4)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectID=09000016805cdd00.

(5)  https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2015/15-11-19_Big_Data_EN.pdf.

(6)  https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2016/16-09-23_BigData_opinion_EN.pdf.

(7)  http://ec.europa.eu/justice/data-protection/article-29/documentation/opinion-recommendation/files/2014/wp221_en.pdf.

(8)  Euroopa Andmekaitseinspektori 23. septembri 2016. aasta arvamus 8/2016, lk 15.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/90 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/90

---

P8_TA(2017)0077

Küülikute kaitse miinimumstandardid

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta resolutsioon farmiküülikute kaitse miinimumstandardite kohta (2016/2077(INI))

(2018/C 263/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 13 ja 43, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 13 ja 43,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/120/EÜ, milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/120/EÜ, milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/119/EÜ, milles sätestatakse vasikate kaitse miinimumnõuded, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/119/EÜ, milles sätestatakse vasikate kaitse miinimumnõuded,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. juuli 1999. aasta direktiivi 1999/74/EÜ, millega sätestatakse munakanade kaitse miinimumnõuded, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. juuli 1999. aasta direktiivi 1999/74/EÜ, millega sätestatakse munakanade kaitse miinimumnõuded,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta direktiivi 2007/43/EÜ, millega sätestatakse lihakanade kaitse miinimumeeskirjad, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta direktiivi 2007/43/EÜ, millega sätestatakse lihakanade kaitse miinimumeeskirjad,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset,

| — | võttes arvesse 2016. aasta märtsis avaldatud Eurobaromeetri eriuuringut 442 „Eurooplaste suhtumine loomade heaolusse“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta märtsis avaldatud Eurobaromeetri eriuuringut 442 „Eurooplaste suhtumine loomade heaolusse“,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 12. jaanuari 2011. aasta teaduslikku arvamust loomade heaolu kohta vedamise ajal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 12. jaanuari 2011. aasta teaduslikku arvamust loomade heaolu kohta vedamise ajal,

| — | võttes arvesse EFSA 11. oktoobri 2005. aasta teaduslikku arvamust kehtivate loomapidamise ja loomakasvatuse süsteemide mõju kohta tehistingimustes peetavate koduküülikute tervisele ja heaolule, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EFSA 11. oktoobri 2005. aasta teaduslikku arvamust kehtivate loomapidamise ja loomakasvatuse süsteemide mõju kohta tehistingimustes peetavate koduküülikute tervisele ja heaolule,

| — | võttes arvesse Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksi (Terrestrial Animal Health Code) peatükki 7.5 loomade tapmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksi (Terrestrial Animal Health Code) peatükki 7.5 loomade tapmise kohta,

| — | võttes arvesse Ühendkuningriigi valitsuse küülikute heaolu käsitlevate soovituste koodeksit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühendkuningriigi valitsuse küülikute heaolu käsitlevate soovituste koodeksit,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A8-0011/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A8-0011/2017),

| A. | arvestades, et küülikud on põllumajanduses enim kasvatatavatest loomaliikidest arvuliselt maailmas neljandal ja ELis teisel kohal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et küülikud on põllumajanduses enim kasvatatavatest loomaliikidest arvuliselt maailmas neljandal ja ELis teisel kohal;

| B. | arvestades, et Euroopa tootjad on kohustatud järgima kõrgeid loomade tervise ja heaolu standardeid, mis ei ole alati kohustuslikud nendes kolmandates riikides, kes ekspordivad tapmiseks ettenähtud loomi ELi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa tootjad on kohustatud järgima kõrgeid loomade tervise ja heaolu standardeid, mis ei ole alati kohustuslikud nendes kolmandates riikides, kes ekspordivad tapmiseks ettenähtud loomi ELi;

| C. | arvestades, et tarbijad pööravad üha enam tähelepanu loomade kasvatamistingimustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tarbijad pööravad üha enam tähelepanu loomade kasvatamistingimustele;

| D. | arvestades, et küülikukasvatust on väga rängalt tabanud liha tarbimise langus Euroopa Liidus ja majanduskriis põllumajanduses, ning arvestades, et müügihinnad on kolme aastaga langenud umbes 20 %, kuid tootmiskulud on jäänud samaks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et küülikukasvatust on väga rängalt tabanud liha tarbimise langus Euroopa Liidus ja majanduskriis põllumajanduses, ning arvestades, et müügihinnad on kolme aastaga langenud umbes 20 %, kuid tootmiskulud on jäänud samaks;

| E. | arvestades, et arvesse tuleks võtta ka küülikuliha toiteväärtuse panust ja rolli, mida selle tootmine etendab pereettevõtetes, mille arvele langeb märkimisväärne osa naiste töökohtadest paljudes maapiirkondades, kus on vähe võimalusi kariloomade pidamist mitmekesistada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et arvesse tuleks võtta ka küülikuliha toiteväärtuse panust ja rolli, mida selle tootmine etendab pereettevõtetes, mille arvele langeb märkimisväärne osa naiste töökohtadest paljudes maapiirkondades, kus on vähe võimalusi kariloomade pidamist mitmekesistada;

| F. | arvestades, et põllumajandustootjate heaolu tuleks arvesse võtta sama palju kui loomade heaolu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et põllumajandustootjate heaolu tuleks arvesse võtta sama palju kui loomade heaolu;

| G. | arvestades, et peamiselt kasvatatakse küülikuid liha tootmiseks ja aastas tapetakse liha saamise eesmärgil üle 340 miljoni küüliku; arvestades, et küülikukasvatus moodustab vähem kui 1 % ELi loomakasvatuse lõpptoodangust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et peamiselt kasvatatakse küülikuid liha tootmiseks ja aastas tapetakse liha saamise eesmärgil üle 340 miljoni küüliku; arvestades, et küülikukasvatus moodustab vähem kui 1 % ELi loomakasvatuse lõpptoodangust;

| H. | arvestades, et küülikukasvatuse sektor on ELis pidevalt kahanenud ja 2016. aasta tulemused näitavad, et tootmine langes 4,7 %, kuna küülikuliha tarbimissuundumus on alanev; arvestades, et küülikukasvatuse sektor tegutseb ülemaailmse turu tingimustes ega saa otsetoetusi ning selle suhtes ei kohaldata ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) esimese samba kohaseid turul sekkumise meetmeid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et küülikukasvatuse sektor on ELis pidevalt kahanenud ja 2016. aasta tulemused näitavad, et tootmine langes 4,7 %, kuna küülikuliha tarbimissuundumus on alanev; arvestades, et küülikukasvatuse sektor tegutseb ülemaailmse turu tingimustes ega saa otsetoetusi ning selle suhtes ei kohaldata ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) esimese samba kohaseid turul sekkumise meetmeid;

| I. | arvestades, et ELil on küülikuliha osas Hiinaga negatiivne kaubandusbilanss; arvestades, et 99 % ELi imporditud küülikulihast on pärit Hiinast; arvestades, et Hiina tootjad edestavad konkurentsis ELi põllumajandustootjaid, mis kahjustab loomade heaolu, kui meetmeid ei võeta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELil on küülikuliha osas Hiinaga negatiivne kaubandusbilanss; arvestades, et 99 % ELi imporditud küülikulihast on pärit Hiinast; arvestades, et Hiina tootjad edestavad konkurentsis ELi põllumajandustootjaid, mis kahjustab loomade heaolu, kui meetmeid ei võeta;

| J. | arvestades, et on oluline ja vajalik saavutada ja säilitada kasumlik küülikukasvatus, et see saaks jätkuvalt aidata kaasa maaelu ja sealse tööhõive säilimisele, eelkõige naiste jaoks ja piirkondades, kus muud liiki tootmine ei ole võimalik, ning pakkuda jätkuvalt mitmekesist ja kvaliteetset toitu tarbijale; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et on oluline ja vajalik saavutada ja säilitada kasumlik küülikukasvatus, et see saaks jätkuvalt aidata kaasa maaelu ja sealse tööhõive säilimisele, eelkõige naiste jaoks ja piirkondades, kus muud liiki tootmine ei ole võimalik, ning pakkuda jätkuvalt mitmekesist ja kvaliteetset toitu tarbijale;

| K. | arvestades, et Euroopa Liit on peamine küülikutootja maailmas, edestades Aasiat ja eelkõige Hiinat, kes on suurim eksportija, tootes 417 000 tonni rümpasid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Liit on peamine küülikutootja maailmas, edestades Aasiat ja eelkõige Hiinat, kes on suurim eksportija, tootes 417 000 tonni rümpasid;

| L. | arvestades, et küülikukasvatajad ja sektor tervikuna soovib tagada, et küülikute aretamine kooskõlas Euroopa tootmismudeliga toimub edaspidigi vastavalt maailma kõige rangematele toiduohutuse, loomade tervise ja heaolu normidele ning keskkonda hoides; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et küülikukasvatajad ja sektor tervikuna soovib tagada, et küülikute aretamine kooskõlas Euroopa tootmismudeliga toimub edaspidigi vastavalt maailma kõige rangematele toiduohutuse, loomade tervise ja heaolu normidele ning keskkonda hoides;

| M. | arvestades, et Euroopa küülikukasvatus põhineb samaaegselt erinevatel tootmissüsteemidel, ning arvestades, et küülikukasvatus on oluline viis paljude väikeste põllumajandusettevõtete sissetuleku mitmekesistamiseks kogu Euroopas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa küülikukasvatus põhineb samaaegselt erinevatel tootmissüsteemidel, ning arvestades, et küülikukasvatus on oluline viis paljude väikeste põllumajandusettevõtete sissetuleku mitmekesistamiseks kogu Euroopas;

| N. | arvestades, et küülikuliha, mida tarbitakse elaniku kohta keskmiselt 1,70 kg, on ELis üks kõige vähem tarbitav liha (1 % – 2 % tarbitud kogulihast); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et küülikuliha, mida tarbitakse elaniku kohta keskmiselt 1,70 kg, on ELis üks kõige vähem tarbitav liha (1 % – 2 % tarbitud kogulihast);

| O. | arvestades, et Euroopas tuntakse farmiküülikute puhul suurt muret nende kehva heaolu, kõrge stressitaseme ning kõrge suremuse ja haigestumuse määra pärast, mida EFSA järeldas juba 2005. aastal; arvestades, et põllumajanduslikel eesmärkidel peetavate küülikute pidamistingimused, söötmine, geneetika, terviseaspektid ja emotsionaalse seisundi optimeerimine on küülikukasvatuses osalevatele sidusrühmadele olulised küsimused, eriti seoses loomade tervise ja heaolu säilitamisega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopas tuntakse farmiküülikute puhul suurt muret nende kehva heaolu, kõrge stressitaseme ning kõrge suremuse ja haigestumuse määra pärast, mida EFSA järeldas juba 2005. aastal; arvestades, et põllumajanduslikel eesmärkidel peetavate küülikute pidamistingimused, söötmine, geneetika, terviseaspektid ja emotsionaalse seisundi optimeerimine on küülikukasvatuses osalevatele sidusrühmadele olulised küsimused, eriti seoses loomade tervise ja heaolu säilitamisega;

| P. | arvestades, et alates küülikute kodustamisest on ELis neid enamjaolt peetud täiustamata puurides, mis võivad spetsifikatsioonide osas riigiti erineda – ja sageli erinevadki; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et alates küülikute kodustamisest on ELis neid enamjaolt peetud täiustamata puurides, mis võivad spetsifikatsioonide osas riigiti erineda – ja sageli erinevadki;

| Q. | arvestades, et küülikud, nagu teisedki liigid, kes elavad koos inimestega, on säilitanud oma loomuliku käitumise, ning seepärast on vaja viia läbi täiendavaid uuringuid meetmete ja tingimuste kohta, mida saab rakendada kasvatamise ajal tagamaks, et küülikutel on võimalik säilitada oma loomulikku käitumist nii palju kui võimalik, tingimusel et see mõjub positiivselt nende tervisele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et küülikud, nagu teisedki liigid, kes elavad koos inimestega, on säilitanud oma loomuliku käitumise, ning seepärast on vaja viia läbi täiendavaid uuringuid meetmete ja tingimuste kohta, mida saab rakendada kasvatamise ajal tagamaks, et küülikutel on võimalik säilitada oma loomulikku käitumist nii palju kui võimalik, tingimusel et see mõjub positiivselt nende tervisele;

| R. | arvestades, et intensiivse põllumajanduse otstarbel kasutatakse selliseid küülikutõuge, mis kasvavad kiiresti ja varakult (varem nimetati neid lihaküülikuteks), eelkõige kaubanduslikul eesmärgil aretatud hübriidid, keda kasvatatakse loomade tööstusliku aretamisega tegelevates põllumajandusettevõtetes lihaloomade tootmiseks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et intensiivse põllumajanduse otstarbel kasutatakse selliseid küülikutõuge, mis kasvavad kiiresti ja varakult (varem nimetati neid lihaküülikuteks), eelkõige kaubanduslikul eesmärgil aretatud hübriidid, keda kasvatatakse loomade tööstusliku aretamisega tegelevates põllumajandusettevõtetes lihaloomade tootmiseks;

| S. | arvestades, et mahepõllumajandusliku tootmise süsteemid, kus nuumküülikuid peetakse rühmasulgudes, kus neil on juurdepääs väiksele karjamaale ja üldiselt rohkem ruumi, on võimalik alternatiiv puurikasvatusele, kuigi sellised rühmas pidamise süsteemid võivad tekitada probleeme seoses negatiivsete sotsiaalsete suhete ja loomade vahelise agressiivsusega, tekitades kahjustusi, mis mõjutavad nende tervist ja heaolu ning suurendavad suu kaudu ja väljaheidetega edasikanduvaid haigusi; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et mahepõllumajandusliku tootmise süsteemid, kus nuumküülikuid peetakse rühmasulgudes, kus neil on juurdepääs väiksele karjamaale ja üldiselt rohkem ruumi, on võimalik alternatiiv puurikasvatusele, kuigi sellised rühmas pidamise süsteemid võivad tekitada probleeme seoses negatiivsete sotsiaalsete suhete ja loomade vahelise agressiivsusega, tekitades kahjustusi, mis mõjutavad nende tervist ja heaolu ning suurendavad suu kaudu ja väljaheidetega edasikanduvaid haigusi;

| T. | arvestades, et mõnes riiklikus mahepõllumajandusliku tootmise eeskirjas soovitatakse küülikuid pidada rühmasulgudes, mille tagaosas on juurdepääs väiksele karjamaale; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et mõnes riiklikus mahepõllumajandusliku tootmise eeskirjas soovitatakse küülikuid pidada rühmasulgudes, mille tagaosas on juurdepääs väiksele karjamaale;

| U. | arvestades, et samamoodi kui muude liikide puhul (nt kodulinnud) võiks viia läbi alternatiivsete tootmissüsteemide, sealhulgas mahepõllumajandusliku tootmise süsteemide uuringuid, mis võivad pakkuda tarbijatele toiduainete laiemat valikut ja mida on seni välja töötatud vaid piiratud ulatuses; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et samamoodi kui muude liikide puhul (nt kodulinnud) võiks viia läbi alternatiivsete tootmissüsteemide, sealhulgas mahepõllumajandusliku tootmise süsteemide uuringuid, mis võivad pakkuda tarbijatele toiduainete laiemat valikut ja mida on seni välja töötatud vaid piiratud ulatuses;

| V. | arvestades, et eespool esitatut arvesse võttes tuleks täiendavalt uurida rühmas pidamise süsteemide probleeme ja võimalusi; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et eespool esitatut arvesse võttes tuleks täiendavalt uurida rühmas pidamise süsteemide probleeme ja võimalusi;

| W. | arvestades, et kuna sektoril on ELis vähene majanduslik tähtsus, ei soodusta see üldse teadusuuringuid ja innovatsiooni, mille eesmärk on parandada küülikute tervist ja heaolu; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et kuna sektoril on ELis vähene majanduslik tähtsus, ei soodusta see üldse teadusuuringuid ja innovatsiooni, mille eesmärk on parandada küülikute tervist ja heaolu;

| X. | arvestades, et ELis kehtivad sigade (1), vasikate (2), munakanade (3) ja broilerite (4) kaitse miinimumnõuded ning nõukogu direktiiv, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset üldiselt (5), kuid puuduvad konkreetsed ELi õigusaktid farmiküülikute kaitse miinimumstandardite kohta; arvestades, et järjest rohkem tarbijaid ja kodanikke kogu ELis nõuab farmiküülikute pidamise reguleerimist ja nende paremat heaolu; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et ELis kehtivad sigade (1), vasikate (2), munakanade (3) ja broilerite (4) kaitse miinimumnõuded ning nõukogu direktiiv, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset üldiselt (5), kuid puuduvad konkreetsed ELi õigusaktid farmiküülikute kaitse miinimumstandardite kohta; arvestades, et järjest rohkem tarbijaid ja kodanikke kogu ELis nõuab farmiküülikute pidamise reguleerimist ja nende paremat heaolu;

| Y. | arvestades, et direktiivi 1999/74/EÜ kohane munakanade puuris pidamise keeld on nüüdseks jõustunud ja liikmesriikides ka suures osas edukalt üle võetud; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et direktiivi 1999/74/EÜ kohane munakanade puuris pidamise keeld on nüüdseks jõustunud ja liikmesriikides ka suures osas edukalt üle võetud;

| Z. | arvestades, et mõnes liikmesriigis on kehtestatud küülikukasvatust käsitlevad riiklikud õigusaktid ja õiguslikud nõuded ning sektoriga koostöös on välja töötatud parimate tavade suunised; arvestades, et 2012. aastal keelas Austria küülikute pidamise puurides liha tootmise eesmärgil ning Belgias kehtivad õigusaktid, mille eesmärk on lõpetada järk-järgult täiustamata puuride kasutamine ja asendada need 2025. aastaks nn pargisüsteemidega; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et mõnes liikmesriigis on kehtestatud küülikukasvatust käsitlevad riiklikud õigusaktid ja õiguslikud nõuded ning sektoriga koostöös on välja töötatud parimate tavade suunised; arvestades, et 2012. aastal keelas Austria küülikute pidamise puurides liha tootmise eesmärgil ning Belgias kehtivad õigusaktid, mille eesmärk on lõpetada järk-järgult täiustamata puuride kasutamine ja asendada need 2025. aastaks nn pargisüsteemidega;

| AA. | arvestades, et Euroopa loomade heaolu strateegias väideti, et kehtivad õigusaktid tuleks täielikult rakendada enne uute õigusaktide kasutuselevõttu, ja et tuleks edendada parimate tavade suuniste väljatöötamist; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et Euroopa loomade heaolu strateegias väideti, et kehtivad õigusaktid tuleks täielikult rakendada enne uute õigusaktide kasutuselevõttu, ja et tuleks edendada parimate tavade suuniste väljatöötamist;

| AB. | arvestades, et pidades silmas nõudlust alternatiivsetele tootmissüsteemidele ülemineku järele ja küülikukasvatuse tagasihoidlikku osakaalu Euroopa loomakasvatuses, tuleks liikmesriike ja komisjoni innustada võtma ette täiendavaid teadusuuringuid sellistes valdkondades nagu küülikute tervis, heaolu, kasvatamine, pidamistingimused, toit, käitumise ja uimastamine; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et pidades silmas nõudlust alternatiivsetele tootmissüsteemidele ülemineku järele ja küülikukasvatuse tagasihoidlikku osakaalu Euroopa loomakasvatuses, tuleks liikmesriike ja komisjoni innustada võtma ette täiendavaid teadusuuringuid sellistes valdkondades nagu küülikute tervis, heaolu, kasvatamine, pidamistingimused, toit, käitumise ja uimastamine;

| AC. | arvestades, et EFSA 2005. aasta teaduslikus arvamuses tehistingimustes peetavate küülikute pidamise ja kasvatamise süsteemide kohta soovitati suurendada puuri suurust, vähendada kasvavate loomade maksimaalset loomkoormust ja raviprotseduure, sealhulgas lisandite kasutamist, et vähendada haigusi; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et EFSA 2005. aasta teaduslikus arvamuses tehistingimustes peetavate küülikute pidamise ja kasvatamise süsteemide kohta soovitati suurendada puuri suurust, vähendada kasvavate loomade maksimaalset loomkoormust ja raviprotseduure, sealhulgas lisandite kasutamist, et vähendada haigusi;

| AD. | arvestades, et OIE maismaaloomade tervise koodeksis esitatud soovitused loomade tapmise kohta, sealhulgas uimastamise meetodite ja ettevõtjatelt nõutavate teadmiste kohta, kehtivad ka küülikute puhul; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et OIE maismaaloomade tervise koodeksis esitatud soovitused loomade tapmise kohta, sealhulgas uimastamise meetodite ja ettevõtjatelt nõutavate teadmiste kohta, kehtivad ka küülikute puhul;

| AE. | arvestades, et loomade heaolu käsitleva nõukogu direktiivi 98/58/EÜ artiklis 3 nõutakse kõigi vajalike meetmete võtmist, et tagada loomade heaolu, ning artiklis 4 määratletakse loomade pidamise standardid seoses omandatud kogemuste ja teaduslike teadmistega, mis hõlmavad ka EFSA ja OIE poolt kehtestatud standardeid; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et loomade heaolu käsitleva nõukogu direktiivi 98/58/EÜ artiklis 3 nõutakse kõigi vajalike meetmete võtmist, et tagada loomade heaolu, ning artiklis 4 määratletakse loomade pidamise standardid seoses omandatud kogemuste ja teaduslike teadmistega, mis hõlmavad ka EFSA ja OIE poolt kehtestatud standardeid;

Üldised märkused

| 1. | märgib, et küülikuid peetakse ELis tavaliselt täiustamata puurides, st kitsastes tingimustes, kus neil on ainult jootur ja söötur ning mis ei vasta optimaalse kasvatamise tingimustele vastavalt viimastele teaduslikele avastustele; märgib samuti, et küülikuid söödetakse ainult graanulitega, ilma et neil oleks juurdepääs kiudmaterjalile, ja et nende pidamine kitsas ja tühjas võrepuuris võib põhjustada hälbekäitumist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et on vaja edasisi teadusuuringuid pidamissüsteemide vallas, mis võiksid edendada tervist ja vähendada ohtu, et loomad võivad haigestuda või nakatuda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | täheldab, et praegu viiakse edukalt ellu alternatiive küülikute pidamisele puurides – näiteks nn pargi- või kuudisüsteemid – ja peamise söödana kasutatakse rohtu, mis kõik parandab farmiküülikute heaolu ja mugavust; on arvamusel, et tuleks välja töötada alternatiivsed süsteemid, neid täiustada ja soodustada, kuid nendib samas, et nõudlust sellistest süsteemidest pärit küülikuliha järele võiks teataval määral piirata suuremate tootmiskulude mõju tarbijalt nõutavale hinnale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | innustab kasutama küülikute pidamisel nn kollektiivseid pargisüsteeme, kuna need võimaldavad avaramat eluruumi ning sotsiaalset käitumist ja liikumisvabadust; juhib tähelepanu sellele, et nn kollektiivsete pargisüsteemide kasutamine parandab farmiküülikute heaolu, kuna neil võimaldatakse elada loomulikumat elu; rõhutab, et loomade tervis sõltub samuti kahest olulisest põllumajandustavast, nimelt hooneid ümbritseva keskkonna tingimustest ning asjakohaste loomakasvatuse, bioturvalisuse ja halduse tavade väljatöötamisest; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles viima läbi täiendavaid uuringuid, et leida parimad võimalikud pidamissüsteemid, et parandada loomade heaolu eri liiki põllumajandustootmises, võimaldades põllumajandusettevõtetes teha täiustusi ja tagades samal ajal nende jätkusuutlikkuse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et kogu – sealhulgas kolmandatest riikidest imporditud – küülikuliha ELi turul peab täitma kõrgeid toidu ohutuse ja kvaliteedi standardeid ning vastama loomade heaolu kriteeriumitele; toonitab kolmandate riikide ebaausa konkurentsi ohtu, kui samaväärseid norme ja kriteeriume impordi suhtes ei kohaldata; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles säilitama imporditud küülikuliha kvaliteeti ja ohutust, viies läbi põhjaliku kontrolli ja inspekteerimise, kui kõnealune import liitu siseneb; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunneb heameelt Euroopa loomade heaolu platvormi loomise üle ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vahetama ja esile tõstma küülikukasvatuse tegevusjuhiseid; |
| --- | --- |

8.

Küülikute aretamine

| 9. | rõhutab, et küülikute aretamine ELis toimub äärmiselt intensiivselt, kuigi küülikute aretamis- ja pidamistingimused erinevad, kuna küülikute aretamise eesmärgid ning tarbijate nõudmised on turgudel ja liikmesriikides erinevad; |
| --- | --- |

9.

| 10. | osutab asjaolule, et puuride mõõdud varieeruvad vastavalt loomade vanusele ja kaalule, ja et see mõjutab küülikute liikumist, näiteks enda välja sirutamist, istumist ja seismist püstiste kõrvadega (liigiomane tähelepanelik kuulatamine), tagajalgadele tõusmist, enda mugavalt ümber pööramist ja hüplemist; rõhutab, et liikumisvõimaluste puudumine võib põhjustada ka luustiku nõrgenemist, stereotüüpilist käitumist ja jalapadjandi kahjustusi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et pidamissüsteemid on aja jooksul paranenud ning hõlmavad uusi täiustusi, näiteks jalatugesid, mille eesmärk on vähendada jalgade kahjustusi ja parandada heaolu; juhib siiski tähelepanu sellele, et mõned vanemad kasutusel olevad puurimudelid võivad olla tänapäeva standardite järgi ebasobiva ülesehitusega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib murega, et farmiküülikute puhul esineb olemuslikult kõrge haigestumise ja suremuse määr, mis tuleneb sellistest teguritest nagu suurem parasiitidega (koktsidioos, maat-ussid jne) nakatumise määr ja vastuvõtlikkus nakkushaigustele, nagu küülikute hemorraagiline haigus ja müksomatoos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | juhib tähelepanu EFSA 2005. aasta leiule, mille kohaselt näib suremuse ja haigestumuse määr farmiküülikute puhul olevat märkimisväärselt suurem kui muude farmiloomaliikide puhul, mis tuleneb soole- ja hingamisteede nakkustest ning reproduktiivtervise probleemidest; märgib samuti, et samas EFSA aruandes hoiatatakse suuremate ohtude eest, mida kujutavad endast küülikute tervisele nende pidamine maas, võrreldes puuridega, eelkõige koktsidioosi ja parasiitnakkuste tõttu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | peab tervitatavaks edusamme, mida paljud tootjad on teinud EFSA soovituste kohaste täiustuste kasutuselevõtuga pidamissüsteemides; väljendab siiski muret selle pärast, kui vähesed ravivõimalused ja teadusuuringud on suunatud farmiküülikute haiguste vastu võitlemisele; |
| --- | --- |

14.

Küülikute kasvatamine

| 15. | väljendab muret selle pärast, et lihatootmise eesmärgil kasvatatavaid ja nuumatavaid küülikuid peetakse ELis tavaliselt vanamoelistes puurides, mis ei vasta tänapäevastele põllumajandustootmise nõuetele, ning et ühe küüliku kohta on ette nähtud kahest A4-formaadis paberilehest väiksem pind; |
| --- | --- |

15.

| 16. | juhib tähelepanu sellele, et küülikud on äärmiselt tundlikud loomad ning võivad kannatada sobimatuist aretustingimustest tulenevate väga erinevate heaoluga seotud probleemide ja haiguste all, sealhulgas surmavad viirused, hingamisteede haigused ning traatvõrgust puuri põrandal istumise tõttu valulikud tagajalgade kindrad; |
| --- | --- |

16.

| 17. | juhib tähelepanu sellele, et küülikukasvatajatele ja veterinaararstidele on kättesaadavad vähesed ravivahendid, et tegeleda tekkivate terviseprobleemidega, ja et vaja on teha rohkem jõupingutusi, et võidelda teadusuuringute nappusega ja liigväheste investeeringutega ravimitesse, mis on vajalikud väikeseks kasutuseks ja vähemtähtsa liigi raviks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib samuti, et toitumine avaldab suurt mõju loomade heaolule ja loomade tervisele, ja on seetõttu arvamusel, et küülikutel peaks olema alaline juurdepääs nõuetekohase kiudmaterjali annustega tasakaalustatud toidule; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib siiski, et terviseriskid on piiratud tänu väga rangetele ELi tervisealastele eeskirjadele, ning rõhutab, et vastavalt kehtivatele õigusaktidele (direktiiv 98/58/EÜ) tuleb haigeid loomi viivitamata ravida, millega kaasneb looma isoleerimine tervise taastamise jooksul või millele järgneb vajaduse korral loomade eutanaasia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nendib, et tähtis on pakkuda heade tavade suuniseid, mis põhinevad usaldusväärsetel tehnilistel ja teaduslikel analüüsidel, ja koolitusi küülikukasvatuses loomadega igal viisil kokku puutuvatele inimestele, et nad täidaksid ja mõistaksid paremini asjaomaseid loomatervishoiu nõudeid, vältides loomade tarbetut kannatamist; |
| --- | --- |

20.

| 21. | osutab asjaolule, et nuumamiseks mõeldud noorküülikute ja emasküülikute kasvatamine alternatiivsetes kollektiivsetes pargisüsteemides, kus kasvikutele on tavaliselt ette nähtud 750 cm2 küüliku kohta ja emasloomadele 800 cm2 küüliku kohta, tagab suurema liikumisruumi, sotsiaalse lävimise ja mänguruumi ning kollektiivsete pargisüsteemide platvormid võimaldavad küülikutel peituda agressiivselt käituvate kaaslaste eest ja poegi imetavatel emasküülikutel on eraldi ruum; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tunnistab, et sellised süsteemid põhjustavad kasvandustele kulusid, mida on vaja arvesse võtta, pakkudes finantsabi põllumeestele, kes valivad küülikute kasvatamiseks sellise süsteemi; palub komisjonil toetada küülikukasvatuse sektorit edaspidistes ELi eelarvetes; märgib, et rahaline toetus on kättesaadav maaelu arengu programmides, et toetada neid põllumajandustootjaid, kes rakendavad loomade heaolu meetmeid parandamaks küülikute heaolu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | juhib tähelepanu sellele, et kõik algatatud kohustuslikud meetmed tuleb siduda vajaliku eelarvega, et toetada küülikukasvatajaid; on samuti arvamusel, et eelarvesse tuleks lisada konkreetne rubriik eesmärgiga edendada küülikuliha tarbimist; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et tuleks läbi viia rohkem teadusuuringuid emasküülikute rühmas pidamise kohta, mis tuleks kasuks nende heaolule, eelkõige seoses ajaga, mil emasküülikuid tuleb pidada eraldi ja mil nad seejärel saab uuesti rühma lasta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | soovitab aretuse eesmärgil peetavaid üle 12nädalasi isasküülikuid hoida nende agressiivse käitumise tõttu kõikides süsteemides alati eraldi; |
| --- | --- |

25.

Transportimine ja tapmine

| 26. | juhib tähelepanu sellele, et transport on küülikute jaoks stressirohke kogemus; rõhutab, et küülikuid tuleks enne pikamaatransporti sööta ja joota ning transportimise ajal peaks neile olema tagatud piisav sööt, vesi ja ruum, ning et liigi tundlikkust arvesse võttes peaks transpordiaeg olema võimalikult piiratud; toonitab, et loomade heaolu mõjutavad väga mitmesugused stressitegurid, näiteks kuumus, nälg, janu, valu ja trauma, külm, merehaigus ja hirm; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et farmiküülikute heaolu transportimisel ja tapmisel sõltub ka põllumeeste, vedajate ja tapamaja töötajate suhtumisest ja käitlemiskorrast, ja samuti transpordilogistikast; palub komisjonil jälgida asjaomaste ELi õigusaktide, eriti nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2005 (mis käsitleb loomade kaitset vedamise ajal) rakendamist ja jõustamist; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et küülikud tuleks enne tapmist täielikult uimastada, et nad ei piinleks ega tunneks valu või stressi; tuletab meelde, et tapmisel tuleb välistada uimastatud looma teadvusele tulek kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1099/2009 loomade kaitse kohta surmamisel; tuletab meelde, et teiste liikide puhul kasutatava uimastamistehnika praktiliste uuringute arendamine võimaldaks luua küülikute eriomadustega sobivaid elektrilisi või muid uimastamismeetodeid (näiteks uimastamine gaasiseguga), mis võivad olla majanduslikult elujõulised ja ka humaansemad; |
| --- | --- |

28.

Antimikroobikumiresistentsus

| 29. | võtab teadmiseks Euroopa tootjate jõupingutused antibiootikumide kasutamise vähendamiseks küülikukasvatuses; rõhutab, et antibiootikumide laialdane kasutamine küülikukasvatuses, eriti intensiivses kasvatuses, võib suurendada antimikroobikumiresistentsust; |
| --- | --- |

29.

| 30. | märgib, et suur sõltuvus antibiootikumidest võib suurendada antimikroobikumiresistentsust, mistõttu on ülioluline liikuda vastutustundlikuma kasutamise suunas; on seisukohal, et küülikukasvatus on sellise olukorra osa koos muude loomakasvatussektoritega ning peab samuti tegema märkimisväärseid jõupingutusi, et edendada antibiootikumide vastutustundlikku kasutamist säilitamaks tõhusust ja vältimaks antimikroobikumiresistentsust; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et selleks, et saavutada kõrged hügieenistandardid ja neid säilitada kõikides põllumajandustootmise süsteemides, peamiselt ennetavate meetmete ja sihipäraste kontrollide väljatöötamise abil, tuleks liikmesriike ergutada lõpetama järk-järgult täiustamata puuride kasutamise kogu ELis, edendades samal ajal majanduslikult elujõulisi täiustatud põllumajandussüsteeme; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et antibiootikume tuleb kasutada üksnes ravieesmärgil ning järgnema peaks tapmisele eelnev asjakohane keeluaeg vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes, et tagada küülikuliha ohutus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et antibiootikumide väiksemat kasutamist ja positiivset mõju, mida see avaldab inimeste tervisele, on võimalik saavutada üksnes siis, kui pannakse suuremat rõhku küülikukasvatuste haldamisele ja järelevalvele; |
| --- | --- |

33.

Järeldused

| 34. | palub, et komisjon koostaks ELis kasvatatavate ja tapetavate küülikute suurt hulka ning praegu küülikukasvatuses kasutusel olevate süsteemide kahjulikku mõju loomade heaolule arvesse võttes tegevuskava farmiküülikute kaitse miinimumstandardite kohta, mis oleksid rahaliselt jätkusuutlikud; rõhutab, et kõnealune tegevuskava peaks sisaldama mõõdetavaid vahe-eesmärke ja korrapärast aruandlust ning hõlmama ajalises järjestuses vähemalt järgmist:






  — | selliste suuniste väljatöötamist, mis sisaldavad häid tavasid ja millega kehtestatakse loomade heaolu eeskirjad küülikutele, koostöös kõikide asjaosalistega ja teiste sidusrühmadega küülikukasvatuse valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

34.

—

selliste suuniste väljatöötamist, mis sisaldavad häid tavasid ja millega kehtestatakse loomade heaolu eeskirjad küülikutele, koostöös kõikide asjaosalistega ja teiste sidusrühmadega küülikukasvatuse valdkonnas;

| — | komisjoni soovitust, milles võetakse arvesse olemasolevaid siseriiklikke meetmeid, ning mis sisaldab vajaduse korral ettepanekuid ühise ELi lähenemise kohta, eelkõige seoses küülikute tervise, heaolu ja pidamisega; |
| --- | --- |

—

komisjoni soovitust, milles võetakse arvesse olemasolevaid siseriiklikke meetmeid, ning mis sisaldab vajaduse korral ettepanekuid ühise ELi lähenemise kohta, eelkõige seoses küülikute tervise, heaolu ja pidamisega;

| — | asjakohase ajavahemiku jooksul seadusandlikku ettepanekut küülikute kaitse miinimumstandardite kohta; |
| --- | --- |

—

asjakohase ajavahemiku jooksul seadusandlikku ettepanekut küülikute kaitse miinimumstandardite kohta;

| 35. | kutsub komisjoni üles kasutama teaduslikke tõendeid ja tulemusi selleks, et teha nende alusel ettepanekuid meetmete kohta, mis on seotud emaste aretusküülikute ja lihaküülikute pidamisele esitatavate nõuetega, võttes pidamisnõuetes vajalikul määral arvesse loomade bioloogilisi vajadusi ning nende liigispetsiifilist käitumist; |
| --- | --- |

35.

| 36. | on arvamusel, et EFSA ja OIE teaduslikke soovitusi küülikute heaolu kohta tuleks jõustada, kasutades direktiivi 98/58/EÜ artiklites 3 ja 4 sätestatud nõudeid mõistlikele jõupingutustele, mida tuleb võtta loomade heaoluks ja mis määratakse kindlaks vastavalt omandatud kogemustele ja teaduslikele teadmistele; |
| --- | --- |

36.

| 37. | juhib tähelepanu vajadusele säilitada tasakaal mitmesuguste arvestatavate aspektide, nagu loomade heaolu ja tervise, põllumajandustootjate finantsolukorra ja töötingimuste, tootmise kestlikkuse, keskkonnamõju ja tarbijakaitse vahel; juhib tähelepanu ka sellele, et arvesse tuleb võtta tarbijate vajadusi taskukohase ja kvaliteetse küülikuliha järele; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et ÜPP eesmärk on pakkuda kogu ELi tarbijatele põllumajandustooteid ja toiduaineid, võttes samal ajal arvesse nende vajadusi ja soove taskukohase hinnaga tervislike ja kvaliteetsete põllumajandustoodete ja põllumajanduslike toiduainete järele; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ergutab liikmesriike ja sektorit looma selgeid toodete märgistamise süsteeme ja kasutama ära märgistussüsteeme, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011 (milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele) V peatükis, et tagada turu suurem läbipaistvus, säilitada kvaliteedistandardeid ja kaitsta tarbijate tervist, võimaldades seeläbi tarbijatel teha teadlikke ja läbipaistvaid ostuotsuseid, tõstes samal ajal esile toote päritolu ning kaitstes seda ebaausa konkurentsi eest; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, et kõik kehtivad eeskirjad tuleks ühtlustada ELi tasandil; rõhutab, et selles protsessis on äärmiselt oluline teabevahetus, mille sihiks on koostada hea tava suunised ja toetada riiklikke suuniseid; |
| --- | --- |

40.

| 41. | soovitab kõikidel liikmesriikidel viia oma sätted kooskõlla küülikute heaolu käsitlevate kehtivate õigusnormidega, mille on kehtestatud Austria, Belgia, Saksamaa ja Ühendkuningriik, et tagada võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tunnistab, et küülikukasvatuses on vaja põhjalikumaid teadusuuringuid, arvestades nõudlust alternatiivsetele tootmissüsteemidele ülemineku järele; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles andma sihtotstarbelist eelarvetoetust ning võtma ette teadusuuringuid järgmistes valdkondades:






  — | farmiküülikute tervis; |
| --- | --- | --- |

42.

—

farmiküülikute tervis;

| — | farmiküülikute heaolu; |
| --- | --- |

—

farmiküülikute heaolu;

| — | farmiküülikute pidamistingimused; |
| --- | --- |

—

farmiküülikute pidamistingimused;

| — | farmiküülikute aretamine, sealhulgas küülikute aretamine rahulikuma temperamendiga geneetilistest liinidest; |
| --- | --- |

—

farmiküülikute aretamine, sealhulgas küülikute aretamine rahulikuma temperamendiga geneetilistest liinidest;

| — | farmiküülikute kasvatamine; |
| --- | --- |

—

farmiküülikute kasvatamine;

| — | farmiküülikute käitumine; |
| --- | --- |

—

farmiküülikute käitumine;

| — | farmiküülikute toitumine; |
| --- | --- |

—

farmiküülikute toitumine;

| — | farmiküülikute liigispetsiifilised haigused, haigestumus ja suremus; |
| --- | --- |

—

farmiküülikute liigispetsiifilised haigused, haigestumus ja suremus;

| — | asjakohaste ravimite, vaktsiinide ja ravi väljatöötamine farmiküülikute jaoks, võttes arvesse suurenevat antimikroobikumiresistentsuse probleemi; |
| --- | --- |

—

asjakohaste ravimite, vaktsiinide ja ravi väljatöötamine farmiküülikute jaoks, võttes arvesse suurenevat antimikroobikumiresistentsuse probleemi;

| — | asjakohased liigispetsiifilised humaanse uimastamise meetodid farmiküülikute puhul; |
| --- | --- |

—

asjakohased liigispetsiifilised humaanse uimastamise meetodid farmiküülikute puhul;

| 43. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama andmeid küülikuliha tootmise ja kaubanduse kohta ning lisama küülikuliha Euroopa lihaturu vaatluskeskuse ülesannetesse; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/120/EÜ, milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded (ELT L 47, 18.2.2009, lk 5).

(2)  Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/119/EÜ, milles sätestatakse vasikate kaitse miinimumnõuded (ELT L 10, 11.1.2009, lk 7).

(3)  Nõukogu 19. juuli 1999. aasta direktiiv 1999/74/EÜ, millega sätestatakse munakanade kaitse miinimumnõuded (EÜT L 203, 3.8.1999, lk 53).

(4)  Nõukogu 28. juuni 2007. aasta direktiiv 2007/43/EÜ, millega sätestatakse lihakanade kaitse miinimumeeskirjad (ELT L 182, 12.7.2007, lk 19).

(5)  Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset (EÜT L 221, 8.8.1998, lk 23).

---

Kolmapäev, 15. märts 2017

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/98 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/98

---

P8_TA(2017)0083

ELi kodanike vaba liikumise ja töötamise takistused siseturul

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta resolutsioon ELi kodanike liikumis- ja töötamisvabaduse takistuste kohta siseturul (2016/3042(RSP))

(2018/C 263/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 3 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 3 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) IV ja V jaotist, artikli 4 lõike 2 punkti a ning artikleid 20, 21, 26, 45–48 ja 153, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) IV ja V jaotist, artikli 4 lõike 2 punkti a ning artikleid 20, 21, 26, 45–48 ja 153,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 5 lõiget 2 ning artikleid 30, 31 ja 47, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 5 lõiget 2 ning artikleid 30, 31 ja 47,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta määrust (EL) nr 492/2011 töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta määrust (EL) nr 492/2011 töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/589, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku (EURESe võrgustik), töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ja tööturgude edasist integratsiooni ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 492/2011 ja (EL) nr 1296/2013 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/589, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku (EURESe võrgustik), töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ja tööturgude edasist integratsiooni ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 492/2011 ja (EL) nr 1296/2013 (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiivi 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiivi 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta direktiivi 2013/55/EL, millega muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning määrust (EL) nr 1024/2012 siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta (IMI määrus) (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta direktiivi 2013/55/EL, millega muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning määrust (EL) nr 1024/2012 siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta (IMI määrus) (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/54/EL meetmete kohta, mis lihtsustavad töötajate vaba liikumise kontekstis töötajatele antud õiguste kasutamist (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/54/EL meetmete kohta, mis lihtsustavad töötajate vaba liikumise kontekstis töötajatele antud õiguste kasutamist (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) jõustamist ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd („IMI määrus“) (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) jõustamist ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd („IMI määrus“) (11),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2009. aasta teatist „Suunised direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) ülevõtmise ja kohaldamise parandamiseks“ (COM(2009)0313), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2009. aasta teatist „Suunised direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) ülevõtmise ja kohaldamise parandamiseks“ (COM(2009)0313),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. novembri 2013. aasta teatist „Viis meedet olukorra parandamiseks ELi kodanike ja nende pereliikmete vaba liikumise valdkonnas“ (COM(2013)0837), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. novembri 2013. aasta teatist „Viis meedet olukorra parandamiseks ELi kodanike ja nende pereliikmete vaba liikumise valdkonnas“ (COM(2013)0837),

| — | võttes arvesse 24. jaanuaril 2017. aastal avaldatud 2017. aasta aruannet ELi kodakondsuse kohta pealkirjaga „Kodanike õiguste tugevdamine demokraatlike muutuste liidus“ (COM(2017)0030), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. jaanuaril 2017. aastal avaldatud 2017. aasta aruannet ELi kodakondsuse kohta pealkirjaga „Kodanike õiguste tugevdamine demokraatlike muutuste liidus“ (COM(2017)0030),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni töötajate liikumisvabaduse kohta Euroopa Liidu piires (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni töötajate liikumisvabaduse kohta Euroopa Liidu piires (12),

| — | võttes arvesse oma 14. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni sotsiaalkaitse kohta kõigile, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni sotsiaalkaitse kohta kõigile, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele (13),

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni vaba liikumise põhiõiguse järgimise kohta ELis (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni vaba liikumise põhiõiguse järgimise kohta ELis (14),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 216 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 216 lõiget 2,

| A. | arvestades, et petitsioonikomisjon on saanud mitu petitsiooni, milles tuntakse muret mitmesuguste takistuste pärast, millega ELi kodanikud on liikumisvabaduse kasutamisel kokku puutunud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et petitsioonikomisjon on saanud mitu petitsiooni, milles tuntakse muret mitmesuguste takistuste pärast, millega ELi kodanikud on liikumisvabaduse kasutamisel kokku puutunud;

| B. | arvestades, et mõned liikmesriigid ei tunnusta LGBTI-inimeste abielu ega seaduslikku kooselu, mis võib takistada kõnealuste isikute ja nende partnerite vaba liikumist liidus ning nende juurdepääsu sotsiaaltoetustele või avalikele teenustele nendes riikides; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mõned liikmesriigid ei tunnusta LGBTI-inimeste abielu ega seaduslikku kooselu, mis võib takistada kõnealuste isikute ja nende partnerite vaba liikumist liidus ning nende juurdepääsu sotsiaaltoetustele või avalikele teenustele nendes riikides;

| C. | arvestades, et 11. oktoobril 2016. aastal toimus petitsioonikomisjoni koosolekul kuulamine, kus käsitleti ELi kodanike vaba liikumise ja töötamise takistusi siseturul, nagu neid on kogenud petitsioonide esitajad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 11. oktoobril 2016. aastal toimus petitsioonikomisjoni koosolekul kuulamine, kus käsitleti ELi kodanike vaba liikumise ja töötamise takistusi siseturul, nagu neid on kogenud petitsioonide esitajad;

| D. | arvestades, et liikumisvabadus on ELi kodanike põhiõigus ning see on oluline liidu sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse seisukohast, et tagada täielik tööhõive ja sotsiaalne areng; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liikumisvabadus on ELi kodanike põhiõigus ning see on oluline liidu sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse seisukohast, et tagada täielik tööhõive ja sotsiaalne areng;

| E. | arvestades, et paljude petitsiooni esitajate arvates on mitu liikmesriiki rikkunud töötajate vaba liikumise õigust; arvestades, et liikuvad ELi kodanikud hoiduvad vahel tervishoiuteenuste kasutamisest väljasaatmise kartuses, mis tegelikult piirab nende põhiõigust saada tervishoiuteenuseid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et paljude petitsiooni esitajate arvates on mitu liikmesriiki rikkunud töötajate vaba liikumise õigust; arvestades, et liikuvad ELi kodanikud hoiduvad vahel tervishoiuteenuste kasutamisest väljasaatmise kartuses, mis tegelikult piirab nende põhiõigust saada tervishoiuteenuseid;

| F. | arvestades, et majanduskriis ja selle leevendamise meetmed on suurendanud sotsiaal-majanduslikku ebavõrdsust ja ELi-sisest majandusrännet; arvestades, et eelöeldut tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta ja kehtestada konkreetsed koordineerivad meetmed nii päritoluliikmesriigis kui ka vastuvõtvas liikmesriigis ja asjaomastes ELi institutsioonides; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et majanduskriis ja selle leevendamise meetmed on suurendanud sotsiaal-majanduslikku ebavõrdsust ja ELi-sisest majandusrännet; arvestades, et eelöeldut tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta ja kehtestada konkreetsed koordineerivad meetmed nii päritoluliikmesriigis kui ka vastuvõtvas liikmesriigis ja asjaomastes ELi institutsioonides;

| G. | arvestades, et töötajate liikuvus ELis võib liikmesriikide tööturud proovile panna, mistõttu on vajalikud sihipärased lahendused, kuid samas võib see aidata neid õiglasemaks muuta, tingimusel et töötajate põhiõigused on täielikult kaitstud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et töötajate liikuvus ELis võib liikmesriikide tööturud proovile panna, mistõttu on vajalikud sihipärased lahendused, kuid samas võib see aidata neid õiglasemaks muuta, tingimusel et töötajate põhiõigused on täielikult kaitstud;

| H. | arvestades, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid vastutavad ühiselt selle eest, et panna vaba liikumise põhimõtted meie kodanike, majanduskasvu, majandusliku ja sotsiaalse arengu ja tööhõive teenistusse ning tagada asjaomase ELi õigusraamistiku tõhusam ülevõtmine ja rakendamine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid vastutavad ühiselt selle eest, et panna vaba liikumise põhimõtted meie kodanike, majanduskasvu, majandusliku ja sotsiaalse arengu ja tööhõive teenistusse ning tagada asjaomase ELi õigusraamistiku tõhusam ülevõtmine ja rakendamine;

| I. | arvestades, et mõnel juhul esineb liikuvate ELi töötajate ja nende pereliikmete sotsiaalkindlustuses ebavõrdsust ja tingimuslikkust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mõnel juhul esineb liikuvate ELi töötajate ja nende pereliikmete sotsiaalkindlustuses ebavõrdsust ja tingimuslikkust;

| J. | arvestades, et sotsiaalkindlustusõigusi peaks saama kasutada ilma alalisi, hooaja- või piirialatöötajaid diskrimineerimata ning neid peaksid saama kasutada ka teenuste osutajad; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et sotsiaalkindlustusõigusi peaks saama kasutada ilma alalisi, hooaja- või piirialatöötajaid diskrimineerimata ning neid peaksid saama kasutada ka teenuste osutajad;

| K. | arvestades, et vekslite kasutamine töösuhetes võib panna töötajad ebaõiglasesse ja diskrimineerivasse olukorda ning takistab neid kasutamast oma õigust vabale liikumisele siseturul; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vekslite kasutamine töösuhetes võib panna töötajad ebaõiglasesse ja diskrimineerivasse olukorda ning takistab neid kasutamast oma õigust vabale liikumisele siseturul;

| L. | arvestades, et petitsiooni esitajad on mures lairibaühenduse puudumise pärast, eelkõige kõrvalistes, maa- ja mägipiirkondades, ning erinevusest reklaamis lubatud ja tegeliku lairibaühenduse kiiruse vahel, mis kahjustab tarbijate kaitset siseturul ning takistab juurdepääsu teabele ja teenustele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et petitsiooni esitajad on mures lairibaühenduse puudumise pärast, eelkõige kõrvalistes, maa- ja mägipiirkondades, ning erinevusest reklaamis lubatud ja tegeliku lairibaühenduse kiiruse vahel, mis kahjustab tarbijate kaitset siseturul ning takistab juurdepääsu teabele ja teenustele;

| 1. | kutsub liikmesriike üles kõrvaldama kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega oma õigusnormidest igasuguse diskrimineerimise ja tarbetud tõkked ELi kodanike ja nende pereliikmete puhul, kaasa arvatud pereliikmed, kes ei ole ELi kodanikud, et nad saaksid kasutada õigust riiki siseneda ja seal elada, ning teha seda ka nende sotsiaalsete õiguste puhul, muutes nende haldamise tõhusamaks eesmärgiga hõlbustada tööjõu liikuvust ELis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunneb sügavat muret mõnes liikmesriigis levinud tava pärast saata seal töötanud ELi kodanikud kohe pärast töölepingu lõppemist riigist välja, mis on vastuolus töötajate vaba liikumise põhimõttega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil selgitada, ajakohastada ja laiendada oma suuniseid direktiivi 2004/38/EÜ ülevõtmise ja kohaldamise parandamiseks, et võtta arvesse eeskätt Euroopa Liidu Kohtu hiljutisi otsuseid (kohtuasjad C-456/12 (15) ja C-457/12 (16)); soovitab kasutada ülevõtmise rakenduskavasid (TIPS), et tagada täielik ja nõuetekohane kohaldamine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab põhimõtet „võrdse töö eest võrdne tasu“ ja peab kahetsusväärseks, et mõned liikmesriigid ei taga sotsiaalkaitset ELi kodakondsuseta töötajatele; nõuab tungivalt, et liikmesriigid järgiksid ELi kehtivaid õigusakte ja tööõiguse aluspõhimõtteid, et kaitsta kõiki ELi töötajaid; nõuab, et määrataks täpsemalt kindlaks tingimused, mille kohaselt ELi kodanikud ja kolmandate riikide kodanikest pereliikmed saavad kasutada oma sotsiaalseid õigusi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunneb heameelt selle üle, et on loodud sotsiaalkindlustusalase teabe elektroonilise vahetamise süsteem (EESSI), mis aitab sotsiaalkindlustusasutustel kõikjal ELis vahetada teavet kiiremini ja turvalisemalt; nõuab, et liikmesriigid suurendaksid oma tehnoloogilist suutlikkust, et kohaneda uut liiki teabevahetusega; palub kaaluda võimalusi riigiüleste kollektiivlepingute edendamiseks ja Euroopa platvormide loomiseks, et levitada häid tavasid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub liikmesriike üles looma ühtsed riiklikud veebisaidid, nagu on ette nähtud direktiivis 2014/67/EL; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama oma juhendamis- ja nõustamistegevust, et veelgi kindlustada kodanike vabadust liikuda, töötada ja õppida teises liikmesriigis ning suurendada üldsuse teadlikkust; palub komisjonil parandada selliste vahendite tõhusust, mis on mõeldud teabe andmiseks töökohtade ja õppimisvõimaluste kohta kogu ELis, näiteks EURES ja PLOTEUS, ning suurendada veelgi üldsuse teadlikkust nende olemasolust; võtab teadmiseks uue EURESe määruse (määrus (EL) 2016/589), mille eesmärk on muuta EURES õiglase ELi-sisese tööjõu liikuvuse abil tõhusaks tööhõivevahendiks; rõhutab, et parem konsulaarabi ja -koostöö aitab suurendada inimeste teadlikkust oma seisundist ja kaitsta liikuvate töötajate ja üliõpilaste põhiõigusi ning hõlbustab nende sujuvat integreerumist vastuvõtvas liikmesriigis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub liikmesriike üles andma selgeid suuniseid ja nõuetekohast koolitust riigiteenistujatele ja haldustöötajatele, kes tegelevad ELis seaduslikult elavate ELi kodanike ja kolmandate riikide kodanike, töötajate ja nende pereliikmete sotsiaalsete õiguste rakendamisega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab, et täiustataks SOLVITi teenuseid, näiteks luues kasutajatoe, ja tugevdataks muid pädevaid asutusi, mille poole ELi kodanikud saavad pöörduda konkreetsete siseturgu puudutavate küsimustega, et kodanikel ja nende pereliikmetel oleks võimalik saada õigel ajal teavet ja abi, kui neil tekib takistusi vaba liikumise õiguse kasutamisel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab, et parandataks sotsiaalsete õiguste ühest liikmesriigist teise ülekandmise võimalust kasutavate kodanike arvu puudutavate statistiliste andmete kogumist ja töötlemist, et veelgi parandada koordineerimist liikmesriikide vahel ning kindlustada ELi kodanike õigusi poliitiliste lahendustega ja saavutada sotsiaalse kaitse kõrgem tase; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab mõiste „alaline elukoht“ tõlgendamise suuremat ühtlustamist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab kahetsusväärseks, et suutmatus koondada sotsiaalkindlustusõigusi on ELi elanikele takistuseks, ning kutsub liikmesriike üles täielikult ja tõhusalt rakendama määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta ning määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord, et tagada sotsiaalkindlustushüvitiste (st riikliku pensioni, tervisekindlustuse, töötushüvitiste ja peretoetuste) ülekantavus ja vähendada sellega tööjõu liikuvuse tõkkeid ELis; nõuab otsustavate ja tõhusate meetmete võtmist, et luua koordineeritud süsteem, kuhu on koondatud sotsiaalmaksed ja -toetused iga üksikisiku kohta kogu ELis, näiteks sotsiaalkindlustuskaart, et hõlbustada sotsiaalkindlustusmaksete ja -õiguste jälgitavust (17); |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub liikmesriike üles võtma kiiresti kasutusele Euroopa puudekaardi, mis hõlbustab puuetega inimeste reisimist ja liikumist ühest liikmesriigist teise; |
| --- | --- |

12.

| 13. | taunib teisest liikmesriigist pärit ELi kodanike väljajätmist riiklikust tervishoiusüsteemist, sest see õigus on ette nähtud direktiivis 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius, määruses (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta ja sellega seotud Euroopa Kohtu praktikas (18); |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub paremini kooskõlastada ELi maksustamise raamistikku, et kaotada topeltmaksustamine ja tegeleda muude oluliste küsimustega, nagu maksudumpingu tõkestamine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et järjest rohkem on piiriüleseid lapse hooldusõiguse probleeme, mis tulenevad inimeste vabast liikumisest; kutsub üles tihendama liikmesriikide konsulaar- ja õiguskoostööd liikmesriikidevahelistes lapse hooldusõiguse küsimustes; tunneb heameelt Brüsseli IIa määruse käimasoleva läbivaatamise üle; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mõistab hukka tava kasutada töösuhetes blankoveksleid, mis võimaldab tööandjal kergemini nõuda võimaliku kahju hüvitamist ja hoiduda pikkadest vaidlustest töövaidluskomisjonis, pöörates ümber süü ja kahju tõendamise kohustuse; hoiatab, et blankovekslid takistavad kodanikke kasutamast õigust vabale liikumisele siseturul; kutsub liikmesriike üles võtma vastu õigusakte, millega keelatakse kogu ELis blankovekslite kasutamine töösuhetes; nõuab, et komisjon esitaks liikmesriikidele soovituse vajaduse kohta keelata rangelt blankovekslite kasutamine töösuhetes; |
| --- | --- |

16.

| 17. | peab murettekitavaks asjaolu, et petitsioonide esitajatel on raskusi oma kvalifikatsiooni tunnustamisega Euroopas; nõuab liikmesriikide akadeemiliste kraadide ja täiskasvanuõppe diplomite edasist standardimist, siseturu infosüsteemi (IMI) järjepidevat kasutamist, et tagada parem halduskoostöö, ning teises liikmesriigis töötamist kavandavatele kvalifitseeritud töötajatele vajalikku kutsekvalifikatsioonide ja pideva erialase täiendamise nõuete lihtsamat ja kiiremat tunnustamist, hoidudes igasugusest diskrimineerimisest kooskõlas Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikaga, järgides ühtlasi vastuvõtvas riigis kehtivaid nõudeid täielikus kooskõlas direktiiviga 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on veendunud, et liikuvust tuleks kooskõlastada ulatusliku seadusandliku protsessi käigus, mille eesmärk on tagada stabiilsed kvaliteetsed töökohad koos tõhusate sotsiaalsete õigustega ning tulemuslikult võidelda kõigi diskrimineerimise vormide ja ebakindluse vastu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on seisukohal, et EL ja liikmesriigid peavad tõhusalt tegelema töövõimaluste puudumise ja ebapiisava sotsiaalse kaitsega töötajate kodupiirkonnas, et tagada liikuvuse vabatahtlikkus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palub komisjonil tagada ühtse telekommunikatsioonituru määruse tõhus järelevalve ja rakendamine, sest see sisaldab sätteid, mille kohaselt tuleb tarbijaid teavitada minimaalsest, tavapärasest, maksimaalsest ja reklaamitud lairibaühenduse kiirusest; toetab sel teemal teavituskampaaniate läbiviimist eesmärgiga kaotada eksitav reklaam; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub liikmesriike üles täielikult rakendama piiriüleses tervishoius patsiendiõiguste kohaldamist käsitlevat direktiivi 2011/24/EL ja tagama piiriüleste tervishoiuteenuste, sealhulgas ravimite tõhusa ja õigeaegse hüvitamise, sest selle puudumine võib kujutada endast meelevaldset diskrimineerimist või põhjendamatut takistust vabale liikumisele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

(2)  ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.

(3)  ELT L 141, 27.5.2011, lk 1.

(4)  ELT L 107, 22.4.2016, lk 1.

(5)  EÜT L 18, 21.1.1997, lk 1.

(6)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

(7)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

(8)  ELT L 88, 4.4.2011, lk 45.

(9)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 132.

(10)  ELT L 128, 30.4.2014, lk 8.

(11)  ELT L 159, 28.5.2014, lk 11.

(12)  ELT C 168 E, 14.6.2013, lk 88.

(13)  ELT C 482, 23.12.2016, lk 48.

(14)  ELT C 482, 23.12.2016, lk 114.

(15)  Euroopa Kohtu (suurkoda) 12. märtsi 2014. aasta otsus kohtuasjas O. vs. Minister voor Immigratie, Integratie en Asie ja Minister voor Immigratie, Integratie en Asie vs. B., ECLI:EU:C:2014:135.

(16)  Euroopa Kohtu (suurkoda) 12. märtsi 2014. aasta otsus kohtuasjas S. vs. Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel ja Minister voor Immigratie, Integratie en Asie vs. G., ECLI:EU:C:2014:136.

(17)  Katseprojekt: „Social security card“ (sotsiaalkindlustuskaart) (2016_04.037717_3), mida viidi ellu 2016. aastal ja 2017. aasta alguses teostatavusuuringu „European Mobility Portal on Social Security – Social Security at Your Fingertips“ (Euroopa sotsiaalkindlustuse liikuvusportaal – sotsiaalkindlustus kõigile) raames.

(18)  Näiteks Euroopa Kohtu 28. aprilli 1998. aasta otsus kohtuasjas Kohll vs. Union des caisses de maladie, C-158/96, ECLI:EU:C:1998:171; Euroopa Kohtu 28. aprilli 1998. aasta otsus kohtuasjas Decker vs. Union des caisses de maladie, C-120/95, ECLI:EU:C:1998:167; või Euroopa Kohtu (suurkoda) 12. aprilli 2005. aasta otsus kohtuasjas Heirs of Annette Keller vs. Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) and Instituto Nacional de Gestión Sanitaria (Ingesa), C-145/03, ECLI:EU:C:2005:211.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/103 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/103

---

P8_TA(2017)0084

Komisjoni heakskiit Saksamaa muudetud maanteemaksu kehtestamise kavale

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta resolutsioon komisjoni heakskiidu kohta Saksamaa maanteemaksu kehtestamise muudetud kavale (2017/2526(RSP))

(2018/C 263/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ (COM(2011)0144),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2016. aasta teatist „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia“ (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2016. aasta teatist „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia“ (COM(2016)0501),

| — | võttes arvesse, et Saksamaa Liidupäev võttis 27. märtsil 2015. aastal vastu seadusandliku ettepaneku „Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen“ ja „Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et Saksamaa Liidupäev võttis 27. märtsil 2015. aastal vastu seadusandliku ettepaneku „Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen“ ja „Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes“,

| — | võttes arvesse, et Saksamaa Liidunõukogu kiitis 8. mail 2015. aastal heaks seadused „Gesetz zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen“ ja „Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et Saksamaa Liidunõukogu kiitis 8. mail 2015. aastal heaks seadused „Gesetz zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen“ ja „Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes“,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. juunil 2015. aastal algatatud rikkumismenetlust Saksamaa erasõidukite teemaksu uue kogumissüsteemi (nn Pkw-Maut) kehtestamise suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. juunil 2015. aastal algatatud rikkumismenetlust Saksamaa erasõidukite teemaksu uue kogumissüsteemi (nn Pkw-Maut) kehtestamise suhtes,

| — | võttes arvesse komisjoni presidendi ja Saksamaa transpordi- ja digitaalinfrastruktuuri ministri 1. detsembri 2016. aasta kokkulepet Saksamaa teemaksusüsteemi (nn Pkw-Maut) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni presidendi ja Saksamaa transpordi- ja digitaalinfrastruktuuri ministri 1. detsembri 2016. aasta kokkulepet Saksamaa teemaksusüsteemi (nn Pkw-Maut) kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (2) ja selle eelseisvat läbivaatamist 2017. aastal komisjoni maanteetranspordi algatuse raames, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (2) ja selle eelseisvat läbivaatamist 2017. aastal komisjoni maanteetranspordi algatuse raames,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/52/EÜ ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta (3) ja selle eelseisvat läbivaatamist 2017. aastal komisjoni maanteetranspordi algatuse raames, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/52/EÜ ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta (3) ja selle eelseisvat läbivaatamist 2017. aastal komisjoni maanteetranspordi algatuse raames,

| — | võttes arvesse mittediskrimineerimise põhimõtet, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis18, ja ELi õigusakte, milles keelatakse diskrimineerimine kodakondsuse alusel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mittediskrimineerimise põhimõtet, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis18, ja ELi õigusakte, milles keelatakse diskrimineerimine kodakondsuse alusel,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust, mis käsitleb komisjoni heakskiitu Saksamaa maanteemaksu kehtestamise muudetud kavale (O-000152/2016 – B8-0201/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust, mis käsitleb komisjoni heakskiitu Saksamaa maanteemaksu kehtestamise muudetud kavale (O-000152/2016 – B8-0201/2017),

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et praegu on läbivaatamisel küsimus, kas Saksamaa kavandatav maanteemaksu süsteem kergsõidukitele on kooskõlas kehtiva Euroopa Liidu poliitikaga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et praegu on läbivaatamisel küsimus, kas Saksamaa kavandatav maanteemaksu süsteem kergsõidukitele on kooskõlas kehtiva Euroopa Liidu poliitikaga;

| B. | arvestades, et hüvitussüsteem, mis põhineb kas otseselt või kaudselt kodakondsusel, on diskrimineeriv, vastuolus Euroopa Liidu juhtpõhimõtetega, takistab piiriülest liikuvust ja nõrgestab Euroopa ühtset turgu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et hüvitussüsteem, mis põhineb kas otseselt või kaudselt kodakondsusel, on diskrimineeriv, vastuolus Euroopa Liidu juhtpõhimõtetega, takistab piiriülest liikuvust ja nõrgestab Euroopa ühtset turgu;

| C. | arvestades, et Saksamaa kavandatav teemaksusüsteem võib olla vastuolus mittediskrimineerimise, „kasutaja maksab“ ja „saastaja maksab“ põhimõtetega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Saksamaa kavandatav teemaksusüsteem võib olla vastuolus mittediskrimineerimise, „kasutaja maksab“ ja „saastaja maksab“ põhimõtetega;

| D. | arvestades, et riiklikud teemaksusüsteemid, milles kehtestatakse tasu otseselt või kaudselt kodakondsuse alusel, oleksid vastuolus ELi õigusega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et riiklikud teemaksusüsteemid, milles kehtestatakse tasu otseselt või kaudselt kodakondsuse alusel, oleksid vastuolus ELi õigusega;

| E. | arvestades, et riiklikel teemaksusüsteemidel on eriti negatiivne mõju piirialadel elavatele kodanikele, kes puutuvad kokku erinevate teemaksusüsteemide ja sellega seotud kuludega, need takistavad piiriülest vaba liikumist ja põhjustavad Euroopa edasisele integratsioonile tarbetuid takistusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et riiklikel teemaksusüsteemidel on eriti negatiivne mõju piirialadel elavatele kodanikele, kes puutuvad kokku erinevate teemaksusüsteemide ja sellega seotud kuludega, need takistavad piiriülest vaba liikumist ja põhjustavad Euroopa edasisele integratsioonile tarbetuid takistusi;

| F. | arvestades, et selle tagajärjel tekkiv lisahalduskoormus toob kaasa suuremad kulud ja võib-olla ka läbipaistmatud menetlused, mille tõttu väheneb taristuinvesteeringuteks kavandatud lisavahendite maht; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et selle tagajärjel tekkiv lisahalduskoormus toob kaasa suuremad kulud ja võib-olla ka läbipaistmatud menetlused, mille tõttu väheneb taristuinvesteeringuteks kavandatud lisavahendite maht;

| 1. | tunnistab, et transport on majanduskasvu jaoks väga oluline sektor, tagades tõhusa ja taskukohase kodanike ja kaupade liikuvuse nii Euroopa Liidus kui ka sellest väljaspool; |
| --- | --- |

1.

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et komisjon ja liikmesriigid peaksid tegema transporditaristusse piisavalt investeeringuid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab tungivalt, et komisjon rakendaks kehtivat poliitikat, nagu on muu hulgas ette nähtud ka 2011. aasta valges raamatus transpordi kohta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et maanteetaristu maksustamine võib etendada olulist rolli ühelt transpordiliigilt teisele üleminekul ja hoolduse rahastamisel ning jätkusuutliku, ohutu, turvalise, tõhusa ja tulevikku suunatud maanteetaristu arendamisel Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et teede maksustamise süsteemid mis tahes liiki mootorsõidukitele peaksid olema elektroonilised ja vastama „kasutaja maksab“ ja „saastaja maksab“ põhimõtetele, nagu on sätestatud ELi poliitikas ja ELi õigusaktides, et tagada maanteetranspordiga seotud väliskulude arvessevõtmine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | juhib tähelepanu vajadusele saavutada maanteetaristus parem teenindustase, eelkõige ohutuse seisukohast, samuti ummikute oluline vähenemine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | soovitab komisjonil uute õigusaktide ettepanekute tegemisel, näiteks Eurovignette’i direktiivi läbivaatamisel, võtta arvesse kliimamuutuste ja õnnetuste väliskulusid, mida kindlustus ei kata; rõhutab ka, et õigusakte väliskulude arvessevõtmise kohta tuleb kohaldada kõikidele teedele ja välistada kõlvatu konkurents eri transpordiliikide vahel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et Saksamaa suhtes algatatud pooleliolev rikkumismenetlus, mis puudutab kaudset diskrimineerimist kodakondsuse alusel, on komisjoni presidendi ja Saksamaa transpordi- ja digitaalinfrastruktuuri ministri vahelise mitteametliku poliitilise kokkuleppe alusel kuni edasise teatamiseni ilma nõuetekohase õigusliku põhjenduseta nn ootele pandud; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et riiklike teemaksusüsteemide kehtestamine ei tohiks takistada ELi transpordi- ja piiriülese transpordi ettevõtjate turulepääsu, kasvu, konkurentsivõimet ja paindlikkust, et tagada Euroopa ühtse turu edasine areng ja terviklikkus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub komisjonil esitada ja avalikustada liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi asjakohane teave Saksamaa ametiasutuste esitatud kergsõidukite maanteemaksu uute meetmete analüüsi ja selle maksu vastavuse kohta ELi õigusele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et mittediskrimineeriva teemaksu peamine nõue on see, et kõik kasutajad maksavad sama tee kasutamise eest sama tasu; rõhutab, et mis tahes riiklik teemaksusüsteem, mis on kodakondsuse alusel otseselt diskrimineeriv või kombineeritud riiklike maksumeetmetega üksnes oma kodanike kasuks, nt mahaarvamine siseriiklikust sõidukimaksust, nii et eesmärgiks on peamiselt tasu nõudmine välisriigi kasutajatelt, rikub mittediskrimineerimise põhimõtet, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis18; tuletab meelde, et komisjon kui aluslepingute täitmise järelevalvaja peab jälgima pärast õigusakti vastuvõtmist selle nõuetekohast rakendamist ja kohaldamist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub komisjonil esitada parlamendile Saksamaa valitsusega sõlmitud kokkulepe, tuua välja suurimad erinevused võrreldes kohtule esitatud siseriiklike õigusaktidega ja põhjendada, kuidas see on kooskõlas aluslepingu sätete ja ELi õigusega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on arvamusel, et Saksamaa 2016. aasta detsembri teemaksusüsteem (Pkw-Maut) sisaldab ikka veel elemente, mis kujutavad endast liidu õiguse rikkumist ning on vastuolus aluslepingute aluspõhimõtetega, eelkõige mis puudutab kodakondsuse alusel diskrimineerimist; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et vaja on ühtseid eeskirju, et luua Euroopa Liidus iga liiki sõidukitele sidus, õiglane, mittediskrimineeriv ja ühtlustatud teemaksusüsteemi raamistik; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks Eurovignette’i ja Euroopa elektroonilist maksukogumisteenust (EETS) käsitlevate õigusaktide ja ühtlustatud raamistiku läbivaatamist kui võimalust nimetatud raamistik luua ning nende õigusaktide nõuetekohast jõustamist jälgida ja edendada; |
| --- | --- |

15.

| 16. | juhib tähelepanu asjaolule, et elektrooniliste teemaksusüsteemide koostalitlusvõime täidab rahvusvahelise transpordi edendamisel tähtsat rolli ning et liikmesriigid tekitavad üksi tegutsedes killustatust ja takistavad Euroopa ühtse transpordipiirkonna loomist; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palub komisjonil esitada komisjoni presidendi ja Saksamaa transpordi- ja digitaalinfrastruktuuri ministri vahel 1. detsembril 2016 sõlmitud kokkuleppe kohta kõik õiguslikud ja tehnilised üksikasjad ning tuua selgust kõigisse asjakohastesse õiguslikesse ja poliitilistesse aspektidesse selle kohta, miks 1. detsembri 2016. aasta kokkulepet, mis endiselt ei pane Saksa kasutajatele lisakoormust ja säilitab seega kaudse diskrimineerimise kodakondsuse alusel, on peetud piisavaks põhjenduseks, et panna ootele Saksamaa vastane rikkumismenetlus, mis algatati täpselt samade diskrimineerimisega seotud probleemide pärast, ning et komisjon hoiaks parlamenti sellega nõuetekohaselt kursis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni üles seda protsessi tähelepanelikult jälgima; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni üles kaasama parlamenti struktureeritud dialoogi abil protsessi igasse etappi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  ELT L 348, 20.12.2013, lk 1.

(2)  EÜT L 187, 20.7.1999, lk 42.

(3)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 124.

---

Neljapäev, 16. märts 2017

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/106 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/106

---

P8_TA(2017)0086

Zimbabwe, pastor Evan Mawarire juhtum

Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon Zimbabwe, pastor Evan Mawarire juhtumi ja muude sõnavabaduse piiramise juhtumite kohta (2017/2608(RSP))

(2018/C 263/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Zimbabwe kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Zimbabwe kohta,

| — | võttes arvesse ELi 30. juuni 2016. aasta kohapealset avaldust kohaliku juhtimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 30. juuni 2016. aasta kohapealset avaldust kohaliku juhtimise kohta,

| — | võttes arvesse ELi 12. juuli 2016. aasta kohapealset avaldust vägivalla kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 12. juuli 2016. aasta kohapealset avaldust vägivalla kohta,

| — | võttes arvesse ELi 9. märtsi 2017. aasta kohapealset ühisavaldust Itai Dzamara röövimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 9. märtsi 2017. aasta kohapealset ühisavaldust Itai Dzamara röövimise kohta,

| — | võttes arvesse Zimbabwe inimõiguste komisjoni pressiteadet avalike protestide ja politsei tegevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Zimbabwe inimõiguste komisjoni pressiteadet avalike protestide ja politsei tegevuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2016. aasta otsust (ÜVJP) 2016/220 (1), millega pikendati ELi piiravaid meetmeid Zimbabwe vastu 20. veebruarini 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2016. aasta otsust (ÜVJP) 2016/220 (1), millega pikendati ELi piiravaid meetmeid Zimbabwe vastu 20. veebruarini 2017,

| — | võttes arvesse kõrge esindaja 19. veebruaril 2014 ELi nimel tehtud avaldust ELi ja Zimbabwe suhete läbivaatamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja 19. veebruaril 2014 ELi nimel tehtud avaldust ELi ja Zimbabwe suhete läbivaatamise kohta,

| — | võttes arvesse kolme peamise erakonna (ZANU PF, MDC-T ja MDC) vahel 2008. aastal sõlmitud üldist poliitilist kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kolme peamise erakonna (ZANU PF, MDC-T ja MDC) vahel 2008. aastal sõlmitud üldist poliitilist kokkulepet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 23. juuli 2012. aasta järeldusi Zimbabwe kohta ning nõukogu 27. veebruari 2012. aasta rakendusotsust 2012/124/ÜVJP, millega rakendatakse otsust 2011/101/ÜVJP Zimbabwe vastu suunatud piiravate meetmete kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 23. juuli 2012. aasta järeldusi Zimbabwe kohta ning nõukogu 27. veebruari 2012. aasta rakendusotsust 2012/124/ÜVJP, millega rakendatakse otsust 2011/101/ÜVJP Zimbabwe vastu suunatud piiravate meetmete kohta (2),

| — | võttes arvesse 1981. aasta juunis vastu võetud inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Zimbabwe on ratifitseerinud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta juunis vastu võetud inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Zimbabwe on ratifitseerinud,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta,

| — | võttes arvesse 1948. aasta detsembris vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta detsembris vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Zimbabwe põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Zimbabwe põhiseadust,

| — | võttes arvesse Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Zimbabwe rahvas on palju aastaid kannatanud president Mugabe juhitava autoritaarse režiimi all, mis püsib võimul korruptsiooni, vägivalla, eeskirju eiravate valimiste ja jõhkra julgeolekuaparaadi abil; arvestades, et Zimbabwe rahvas ei ole kogenud tõelist vabadust juba aastakümneid ja paljud alla 30-aastased on seepärast elanud ainult vaesuse ja vägivaldse allasurumise tingimustes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Zimbabwe rahvas on palju aastaid kannatanud president Mugabe juhitava autoritaarse režiimi all, mis püsib võimul korruptsiooni, vägivalla, eeskirju eiravate valimiste ja jõhkra julgeolekuaparaadi abil; arvestades, et Zimbabwe rahvas ei ole kogenud tõelist vabadust juba aastakümneid ja paljud alla 30-aastased on seepärast elanud ainult vaesuse ja vägivaldse allasurumise tingimustes;

| B. | arvestades, et pastor Evan Mawarire ja Harare inimõiguste kaitsjate asutatud sõltumatu sotsiaalmeedia liikumine #ThisFlag sütitas kodanike rahulolematuse Mugabe režiimiga eelmise aasta meeleavaldustel, kus protestiti valitsuse tegevusetuse vastu võitluses korruptsiooni, karistamatuse ja vaesusega; arvestades, et pastor Mawarire kutsus valitsust üles leidma lahendust ränkadele majandusprobleemidele ning austama inimõigusi; arvestades, et liikumine #ThisFlag on saanud toetust kirikutelt ja keskklassilt, mis olid seni hoidnud poliitilistest meeleavaldustest eemale; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pastor Evan Mawarire ja Harare inimõiguste kaitsjate asutatud sõltumatu sotsiaalmeedia liikumine #ThisFlag sütitas kodanike rahulolematuse Mugabe režiimiga eelmise aasta meeleavaldustel, kus protestiti valitsuse tegevusetuse vastu võitluses korruptsiooni, karistamatuse ja vaesusega; arvestades, et pastor Mawarire kutsus valitsust üles leidma lahendust ränkadele majandusprobleemidele ning austama inimõigusi; arvestades, et liikumine #ThisFlag on saanud toetust kirikutelt ja keskklassilt, mis olid seni hoidnud poliitilistest meeleavaldustest eemale;

| C. | arvestades, et pastor Evan Mawarire vahistati süüdistatuna avaliku vägivalla õhutamises, vabastati 2016. aasta juulis ning ta lahkus seejärel samal kuul Zimbabwest, kartes enda ja oma perekonna turvalisuse pärast; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pastor Evan Mawarire vahistati süüdistatuna avaliku vägivalla õhutamises, vabastati 2016. aasta juulis ning ta lahkus seejärel samal kuul Zimbabwest, kartes enda ja oma perekonna turvalisuse pärast;

| D. | arvestades, et 1. veebruaril 2017 vahistati pastor Evan Mawarire Harare lennujaamas Zimbabwesse naasmisel; arvestades, et algselt süüdistati teda kriminaalmenetluse seaduse paragrahvi 22 alusel „põhiseadusliku valitsuse kukutamise katses“, mille eest on ette nähtud kuni 20 aastat vangistust; arvestades, et 2. veebruaril 2017 lisati Zimbabwe lipu seaduse paragrahvi 6 alusel süüdistus lipu teotamises; arvestades, et pastor Mawarire vabastati kautsjoni vastu, kui ta oli viibinud juba üheksa päeva vahi all; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 1. veebruaril 2017 vahistati pastor Evan Mawarire Harare lennujaamas Zimbabwesse naasmisel; arvestades, et algselt süüdistati teda kriminaalmenetluse seaduse paragrahvi 22 alusel „põhiseadusliku valitsuse kukutamise katses“, mille eest on ette nähtud kuni 20 aastat vangistust; arvestades, et 2. veebruaril 2017 lisati Zimbabwe lipu seaduse paragrahvi 6 alusel süüdistus lipu teotamises; arvestades, et pastor Mawarire vabastati kautsjoni vastu, kui ta oli viibinud juba üheksa päeva vahi all;

| E. | arvestades, et Zimbabwe inimõiguste komisjon väljendas avalikus teadaandes sügavat muret politsei jõhkruse ja vägivaldse käitumise pärast, märkis, et rikuti meeleavaldajate põhiõigusi, ning palus Zimbabwe ametivõimudel asja uurida ja süüdlased kohtu ette tuua; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Zimbabwe inimõiguste komisjon väljendas avalikus teadaandes sügavat muret politsei jõhkruse ja vägivaldse käitumise pärast, märkis, et rikuti meeleavaldajate põhiõigusi, ning palus Zimbabwe ametivõimudel asja uurida ja süüdlased kohtu ette tuua;

| F. | arvestades, et 9. märtsil 2015 röövisid viis tundmatut meest ühes Harare juuksurisalongis ajakirjaniku ja poliitilise aktivisti Itai Dzamara; arvestades, et ülemkohus nõudis valitsuselt Dzamara otsimist ja kohtule tehtud edusammudest aru andmist, kuni tema asukoht on kindlaks tehtud; arvestades, et Dzamara saatus on endiselt teadmata; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 9. märtsil 2015 röövisid viis tundmatut meest ühes Harare juuksurisalongis ajakirjaniku ja poliitilise aktivisti Itai Dzamara; arvestades, et ülemkohus nõudis valitsuselt Dzamara otsimist ja kohtule tehtud edusammudest aru andmist, kuni tema asukoht on kindlaks tehtud; arvestades, et Dzamara saatus on endiselt teadmata;

| G. | arvestades, et juulis toimunud tööle mitteilmumise päevaga seotud ühiskondliku liikumise #Tajamuka juht Promise Mkwananzi vahistati, talle esitati süüdistus avaliku vägivalla õhutamises enne 31. augustiks 2016 kavandatud üritust „shutdown 3.0“ ning on praeguseks kautsjoni vastu vabastatud; arvestades, et teine liikumise #Tajamuka aktivist Linda Masarira, kes vahistati 2015. aasta mais ja vabastati eeluurimise ajaks ilma kautsjonita, vahistati uuesti 2016. aasta juulis toimunud meeleavalduse käigus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et juulis toimunud tööle mitteilmumise päevaga seotud ühiskondliku liikumise #Tajamuka juht Promise Mkwananzi vahistati, talle esitati süüdistus avaliku vägivalla õhutamises enne 31. augustiks 2016 kavandatud üritust „shutdown 3.0“ ning on praeguseks kautsjoni vastu vabastatud; arvestades, et teine liikumise #Tajamuka aktivist Linda Masarira, kes vahistati 2015. aasta mais ja vabastati eeluurimise ajaks ilma kautsjonita, vahistati uuesti 2016. aasta juulis toimunud meeleavalduse käigus;

| H. | arvestades, et Zimbabwe režiimi vastu suunatud ELi piiravaid meetmeid pikendati 2017. aasta veebruaris kuni 20. veebruarini 2018; arvestades, et president Mugabe, Grace Mugabe ja Zimbabwe kaitsetööstuse suhtes kohaldatakse jätkuvalt varade külmutamist ja reisikeeldu; arvestades, et relvaembargo kehtib endiselt; arvestades, et EL on kaotanud piirangud 78 isiku ja kaheksa üksuse suhtes; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Zimbabwe režiimi vastu suunatud ELi piiravaid meetmeid pikendati 2017. aasta veebruaris kuni 20. veebruarini 2018; arvestades, et president Mugabe, Grace Mugabe ja Zimbabwe kaitsetööstuse suhtes kohaldatakse jätkuvalt varade külmutamist ja reisikeeldu; arvestades, et relvaembargo kehtib endiselt; arvestades, et EL on kaotanud piirangud 78 isiku ja kaheksa üksuse suhtes;

| I. | arvestades, et Zimbabwe on kirjutanud alla Cotonou lepingule, mille artiklis 9 on sätestatud, et inimõiguste ja põhivabaduste austamine on AKV riikide ja ELi koostöö oluline osa; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Zimbabwe on kirjutanud alla Cotonou lepingule, mille artiklis 9 on sätestatud, et inimõiguste ja põhivabaduste austamine on AKV riikide ja ELi koostöö oluline osa;

| J. | arvestades, et 11. Euroopa Arengufondi kaudu on Zimbabwe riikliku soovituskava jaoks aastateks 2014–2020 eraldatud 234 miljonit eurot, mis suunatakse kolme peamisesse valdkonda ehk tervishoidu, põllumajandusel põhinevasse majandusarengusse ning valitsemisse ja institutsioonide ülesehitamisse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 11. Euroopa Arengufondi kaudu on Zimbabwe riikliku soovituskava jaoks aastateks 2014–2020 eraldatud 234 miljonit eurot, mis suunatakse kolme peamisesse valdkonda ehk tervishoidu, põllumajandusel põhinevasse majandusarengusse ning valitsemisse ja institutsioonide ülesehitamisse;

| 1. | mõistab hukka pastor Evan Mawarire vahistamise; rõhutab, et tema kautsjoni vastu vabastamine ei ole piisav ning tema vastu esitatud poliitiliste motiividega süüdistused tuleb täielikult tagasi võtta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub Zimbabwe ametivõimudel tagada, et kriminaalõigussüsteemi ei kuritarvitataks selleks, et võtta sihikule, ahistada või ähvardada inimõiguste kaitsjaid, nagu pastor Evan Mawarire; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on veendunud, et kogunemis-, ühinemis- ja sõnavabadus on igas demokraatlikus ühiskonnas hädavajalikud; rõhutab, et arvamuse avaldamine vägivalda kasutamata on kõigi Zimbabwe kodanike põhiseaduslik õigus, ning tuletab ametivõimudele meelde nende kohustust kaitsta kõigi kodanike õigusi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunneb sügavat muret inimõiguste organisatsioonide teadete pärast poliitilise vägivalla ning inimõiguste kaitsjate ähvardamise ja nende õiguste piiramise kohta; peab kahetsusväärseks, et pärast viimaseid valimisi ja uue põhiseaduse vastuvõtmist 2013. aastal on tehtud vähe edusamme õigusriigi põhimõtte järgimise osas ning eelkõige inimõiguste keskkonna reformimise osas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub Zimbabwe ametivõimudel teha kindlaks Itai Dzamara asukoht ja tagada, et isikud, kes vastutavad tema röövimise eest, antaks kohtu alla; märgib, et arvamuse avaldamine vägivalda kasutamata on kõigi Zimbabwe kodanike põhiseaduslik õigus ning ametivõimude kohustus on kaitsta kõigi kodanike õigusi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab muret ka Linda Masarira juhtumi pärast, kes mõisteti süüdi avalikus vägivallas seoses 6. juuli 2016. aasta üleriigilise streigiga; kutsub Zimbabwe valitsust üles ilmutama vaoshoitust ja austama kõigi Zimbabwe kodanike inimõigusi, sealhulgas õigust sõnavabadusele ja kogunemisvabadusele; tuletab valitsusele meelde tema kohustust austada, järgida ja mitte õõnestada põhiseadust ning teenida kõiki Zimbabwe inimesi erapooletult ja ilma eranditeta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub ELi delegatsioonil Harares jätkuvalt pakkuda Zimbabwele abi inimõiguste olukorra parandamiseks ja uurida võimalusi, kuidas hõlbustada ELi valimisvaatlusmissiooni tegevust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab taas, et EL peaks alustama Zimbabwe ametivõimudega poliitilist dialoogi Cotonou lepingu raames, kinnitades seeläbi ELi võetud kohustust toetada kohalikku elanikkonda; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et EL peab tagama, et Zimbabwele tema riikliku soovituskava jaoks eraldatud vahendid jõuavad tulemuslikult asjaomaste sektoriteni, ning palub Zimbabwe valitsusel võimaldada komisjonile takistamatu juurdepääsu ELi rahastatavatele projektidele ning suurendada avatust ühiselt kokku lepitud projektidele ja programmidele suunatud tehniliseks abiks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa välisteenistusele, Zimbabwe valitsusele ja parlamendile, Lõuna-Aafrika Arenguühenduse valitsustele ning Aafrika Liidule. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  ELT L 40, 17.2.2016, lk 11.

(2)  ELT L 54, 28.2.2012, lk 20.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/109 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/109

---

P8_TA(2017)0087

Ukraina poliitvangid Venemaal ja Krimmi olukord

Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon Ukraina vangide kohta Venemaal ja olukorra kohta Krimmis (2017/2596(RSP))

(2018/C 263/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ning Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimislepingut ning põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduslepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ning Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimislepingut ning põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduslepingut,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Ukraina ja Venemaa kohta, eelkõige 4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Krimmis ja eriti krimmitatarlaste seas (1) ning 12. mai 2016. aasta resolutsiooni krimmitatarlaste kohta (2), samuti resolutsioone, milles käsitleti Venemaal ebaseaduslikult kinni peetud ukrainlaste konkreetseid juhtumeid, näiteks 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Nadija Savtšenko juhtumi kohta (3) ja 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni Venemaa kohta, eelkõige seoses Eston Kohveri (4), Oleg Sentsovi ja Oleksandr Koltšenko juhtumitega, (5) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Ukraina ja Venemaa kohta, eelkõige 4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Krimmis ja eriti krimmitatarlaste seas (1) ning 12. mai 2016. aasta resolutsiooni krimmitatarlaste kohta (2), samuti resolutsioone, milles käsitleti Venemaal ebaseaduslikult kinni peetud ukrainlaste konkreetseid juhtumeid, näiteks 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Nadija Savtšenko juhtumi kohta (3) ja 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni Venemaa kohta, eelkõige seoses Eston Kohveri (4), Oleg Sentsovi ja Oleksandr Koltšenko juhtumitega, (5)

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 27. märtsi 2014. aasta resolutsiooni 68/262 Ukraina territoriaalse terviklikkuse kohta ning 19. detsembri 2016. aasta resolutsiooni 71/205 inimõiguste olukorra kohta Krimmi Autonoomses Vabariigis ja Sevastoopolis (Ukrainas), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 27. märtsi 2014. aasta resolutsiooni 68/262 Ukraina territoriaalse terviklikkuse kohta ning 19. detsembri 2016. aasta resolutsiooni 71/205 inimõiguste olukorra kohta Krimmi Autonoomses Vabariigis ja Sevastoopolis (Ukrainas),

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvahelist pakti, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvahelist pakti, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Genfi konventsiooni tsiviilisikute sõjaaegse kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Genfi konventsiooni tsiviilisikute sõjaaegse kaitse kohta,

| — | võttes arvesse Minskis 12. veebruaril 2015. aastal vastu võetud ja allkirjastatud Minski kokkulepete rakendamismeetmete paketti, mis kiideti tervikuna heaks ÜRO Julgeolekunõukogu 17. veebruari 2015. aasta resolutsiooniga 2202 (2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Minskis 12. veebruaril 2015. aastal vastu võetud ja allkirjastatud Minski kokkulepete rakendamismeetmete paketti, mis kiideti tervikuna heaks ÜRO Julgeolekunõukogu 17. veebruari 2015. aasta resolutsiooniga 2202 (2015),

| — | võttes arvesse nõukogu otsuseid pikendada Venemaa Föderatsioonile Krimmi poolsaare ebaseadusliku annekteerimise tõttu kehtestatud sanktsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuseid pikendada Venemaa Föderatsioonile Krimmi poolsaare ebaseadusliku annekteerimise tõttu kehtestatud sanktsioone,

| — | võttes arvesse Krimmi nn ülemkohtu 26. aprilli 2016. aasta otsust, milles kuulutati Krimmitatari Rahva Medžlis äärmusorganisatsiooniks ja keelustati selle tegevus Krimmi poolsaarel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Krimmi nn ülemkohtu 26. aprilli 2016. aasta otsust, milles kuulutati Krimmitatari Rahva Medžlis äärmusorganisatsiooniks ja keelustati selle tegevus Krimmi poolsaarel,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 2017. aasta märtsis on kurb tähtpäev – Krimmi poolsaare Venemaa Föderatsiooni poolt õigusvastase annekteerimise kolmas aastapäev; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2017. aasta märtsis on kurb tähtpäev – Krimmi poolsaare Venemaa Föderatsiooni poolt õigusvastase annekteerimise kolmas aastapäev;

| B. | arvestades, et Krimmi annekteerimine Venemaa Föderatsiooni poolt on ebaseaduslik ja vastuolus rahvusvahelise õiguse ning Euroopa lepingutega, millele on alla kirjutanud nii Venemaa Föderatsioon kui ka Ukraina, eelkõige ÜRO põhikirjaga, Helsingi lõppaktiga ja Budapesti memorandumiga ning 1997. aastal Ukraina ja Venemaa Föderatsiooni vahel sõlmitud sõpruse, koostöö ja partnerluse lepinguga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Krimmi annekteerimine Venemaa Föderatsiooni poolt on ebaseaduslik ja vastuolus rahvusvahelise õiguse ning Euroopa lepingutega, millele on alla kirjutanud nii Venemaa Föderatsioon kui ka Ukraina, eelkõige ÜRO põhikirjaga, Helsingi lõppaktiga ja Budapesti memorandumiga ning 1997. aastal Ukraina ja Venemaa Föderatsiooni vahel sõlmitud sõpruse, koostöö ja partnerluse lepinguga;

| C. | arvestades, et kogu anneksiooni vältel tuleb Venemaa ametivõime pidada vastutavaks Krimmi elanike ja kodanike kaitsmise eest, mida peavad tegema piirkonnas de facto tegutsevad ametiasutused; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kogu anneksiooni vältel tuleb Venemaa ametivõime pidada vastutavaks Krimmi elanike ja kodanike kaitsmise eest, mida peavad tegema piirkonnas de facto tegutsevad ametiasutused;

| D. | arvestades, et inimõiguste organisatsioonide ja avalike allikate andmetel on Venemaa õiguskaitseasutused võtnud poliitilistel põhjustel ebaseaduslikult vastutusele vähemalt 62 Ukraina kodanikku, kellest 49 on Krimmi elanikud; arvestades, et Ukraina poliitvangide arv Venemaal on 2016. aastal kasvanud, kuigi kuus ukrainlast õnneks vabastati; arvestades, et 17 Ukraina kodanikku peetakse praegu ebaseaduslikult kinni Venemaa Föderatsioonis ja 15 okupeeritud Krimmis; arvestades, et vähemalt sadat ukrainlast hoitakse õõvastavates tingimustes pantvangis Ukrainas Donetski ja Luhanski piirkonnas Venemaa toetatavate separatistlike jõudude käes; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et inimõiguste organisatsioonide ja avalike allikate andmetel on Venemaa õiguskaitseasutused võtnud poliitilistel põhjustel ebaseaduslikult vastutusele vähemalt 62 Ukraina kodanikku, kellest 49 on Krimmi elanikud; arvestades, et Ukraina poliitvangide arv Venemaal on 2016. aastal kasvanud, kuigi kuus ukrainlast õnneks vabastati; arvestades, et 17 Ukraina kodanikku peetakse praegu ebaseaduslikult kinni Venemaa Föderatsioonis ja 15 okupeeritud Krimmis; arvestades, et vähemalt sadat ukrainlast hoitakse õõvastavates tingimustes pantvangis Ukrainas Donetski ja Luhanski piirkonnas Venemaa toetatavate separatistlike jõudude käes;

| E. | arvestades, et mitmel juhul on teatatud piinamisest ning julmast ja inimväärikust alandavast kohtlemisest; arvestades, et neid väiteid ei ole praeguseks piisavalt uuritud; arvestades, et tunnistuste saamiseks ja valetõendite alusel süüdi tunnistamiseks on kasutatud piinamist; arvestades, et rünnatud on ka Krimmi juriste, kes annavad õigusabi neile inimestele ja inimõiguste kaitsjatele, kes on inimeste poliitilistel põhjustel kadumisest Krimmis teada andnud, samuti ajakirjanikke, kes annavad teada krimmitatarlaste olukorrast; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mitmel juhul on teatatud piinamisest ning julmast ja inimväärikust alandavast kohtlemisest; arvestades, et neid väiteid ei ole praeguseks piisavalt uuritud; arvestades, et tunnistuste saamiseks ja valetõendite alusel süüdi tunnistamiseks on kasutatud piinamist; arvestades, et rünnatud on ka Krimmi juriste, kes annavad õigusabi neile inimestele ja inimõiguste kaitsjatele, kes on inimeste poliitilistel põhjustel kadumisest Krimmis teada andnud, samuti ajakirjanikke, kes annavad teada krimmitatarlaste olukorrast;

| F. | arvestades, et paljud neist vangidest ja kinnipeetavatest on kogenud vanglates karme ja ebainimlikke tingimusi, mis ohustavad nende füüsilist ja vaimset tervist; arvestades, et mõned vangid vajavad kiiret arstiabi ja ravi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et paljud neist vangidest ja kinnipeetavatest on kogenud vanglates karme ja ebainimlikke tingimusi, mis ohustavad nende füüsilist ja vaimset tervist; arvestades, et mõned vangid vajavad kiiret arstiabi ja ravi;

| G. | arvestades, et 16. detsembril 2016 määratles ÜRO Peaassamblee Venemaa kui okupeeriva riigi ja mõistis hukka Ukraina territooriumi – Krimmi Autonoomse Vabariigi ja Sevastoopoli linna ajutise okupeerimise Venemaa Föderatsiooni poolt ning kinnitas veel kord, et ei tunnusta annekteerimist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 16. detsembril 2016 määratles ÜRO Peaassamblee Venemaa kui okupeeriva riigi ja mõistis hukka Ukraina territooriumi – Krimmi Autonoomse Vabariigi ja Sevastoopoli linna ajutise okupeerimise Venemaa Föderatsiooni poolt ning kinnitas veel kord, et ei tunnusta annekteerimist;

| H. | arvestades, et Genfi konventsiooni (tsiviilisikute sõjaaegse kaitse kohta) artiklis 70 on öeldud, et okupeeriv võim ei tohi kaitstud isikuid kinni pidada, kohtu alla anda ega süüdi mõista enne okupatsiooni toime pandud tegude või väljendatud arvamuste eest; arvestades, et ÜRO Peaassamblee resolutsiooni kohaselt on Venemaa riik, mis on okupeeriv võim, ning sellele kehtivad okupeeriva võimu kohustused, sealhulgas kohustus kaitsta Krimmi elanikke ja kodanikke; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Genfi konventsiooni (tsiviilisikute sõjaaegse kaitse kohta) artiklis 70 on öeldud, et okupeeriv võim ei tohi kaitstud isikuid kinni pidada, kohtu alla anda ega süüdi mõista enne okupatsiooni toime pandud tegude või väljendatud arvamuste eest; arvestades, et ÜRO Peaassamblee resolutsiooni kohaselt on Venemaa riik, mis on okupeeriv võim, ning sellele kehtivad okupeeriva võimu kohustused, sealhulgas kohustus kaitsta Krimmi elanikke ja kodanikke;

| I. | arvestades, et Krimmile on laiendatud Venemaa piiravaid õigusakte, mis reguleerivad poliitilisi ja kodanikuõigusi, ning seetõttu on karmilt piiratud kogunemisvabadust, sõnavabadust, ühinemisvabadust, juurdepääsu teabele ja usuvabadust, samuti on usaldusväärseid teateid inimeste hirmutamisest, sunnitud kadumisest ja piinamisest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Krimmile on laiendatud Venemaa piiravaid õigusakte, mis reguleerivad poliitilisi ja kodanikuõigusi, ning seetõttu on karmilt piiratud kogunemisvabadust, sõnavabadust, ühinemisvabadust, juurdepääsu teabele ja usuvabadust, samuti on usaldusväärseid teateid inimeste hirmutamisest, sunnitud kadumisest ja piinamisest;

| J. | arvestades, et Krimmist ja teistest Ukraina piirkondadest on ümber asunud umbes 20 000 põgenikku, Krimmitatari Rahva Medžlis on keelustatud ja kuulutatud äärmusorganisatsiooniks ning Ukraina koolid on poolsaarel suletud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Krimmist ja teistest Ukraina piirkondadest on ümber asunud umbes 20 000 põgenikku, Krimmitatari Rahva Medžlis on keelustatud ja kuulutatud äärmusorganisatsiooniks ning Ukraina koolid on poolsaarel suletud;

| K. | arvestades, et Ukraina esitas 16. jaanuaril 2017 Rahvusvahelisele Kohtule Venemaa Föderatsiooni vastu kaebuse, süüdistades viimast terrorismi toetamises Ukraina idaosas ning ukrainlaste ja krimmitatarlaste diskrimineerimises okupeeritud Krimmis; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Ukraina esitas 16. jaanuaril 2017 Rahvusvahelisele Kohtule Venemaa Föderatsiooni vastu kaebuse, süüdistades viimast terrorismi toetamises Ukraina idaosas ning ukrainlaste ja krimmitatarlaste diskrimineerimises okupeeritud Krimmis;

| 1. | toetab Ukraina suveräänsust, iseseisvust, ühtsust ja territoriaalset terviklikkust tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning mõistab veel kord karmilt hukka Krimmi Autonoomse Vabariigi ja Sevastoopoli linna ebaseadusliku annekteerimise Venemaa Föderatsiooni poolt; toetab täielikult ELi ja liikmesriikide kindlat ja püsivat otsustavust mitte tunnustada seda anneksiooni ja sellega seoses võetud piiravaid meetmeid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et inimõiguste olukord Krimmi poolsaarel on märkimisväärselt halvenenud, sõnavabaduse rikkumised, meedia kuritarvitamine ja sunniviisiline Venemaa kodakondsuse võtmine on muutunud süstemaatiliseks ning Krimmis ei ole tagatud põhilised inimõigused ja -vabadused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab hukka nn ametivõimude diskrimineeriva poliitika eelkõige krimmitatarlaste vähemuse suhtes, nende omandiõiguse rikkumise, selle kogukonna liikmete ja Venemaa anneksiooni vastaste üha sageneva hirmutamise, samuti asjaolu, et poolsaarel puudub sõnavabadus ja ühinemisvabadus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub Venemaad üles vabastama viivitamata kõik ebaseaduslikult ja meelevaldselt kinni peetud Ukraina kodanikud, nii Venemaal kui ka ajutiselt okupeeritud Ukraina territooriumil, ning võimaldama neil turvaliselt tagasi pöörduda – nende hulgas Mõkola Karpjuk, Stanislav Klõhh, Oleksandr Koltšenko, Oleg Sentsov, Oleksii Tšõrnii, Oleksandr Kostenko, Serhii Litvinov, Valentin Võhivskii, Viktor Šur, Andrii Kolomijets, Ruslan Zeitullajev, Nuri Primov, Rustem Vaitov, Ferat Saifullajev, Ahtem Tšijhoz, Mustafa Dehermendži, Ali Asanov, Inver Bekirov, Muslim Alijev, Vadim Siruk, Arsen Džepparov, Refat Alimov, Zevri Abseitov, Remzi Memetov, Rustem Abiltarov, Enver Mamutov, Artur Panov, Evhenii Panov, Roman Suštšenko ja Emir-Usein Kuku, inimõiguste kaitsja, ja teised, – ning võimaldama nimetatud isikutel vabalt reisida, kaasa arvatud Mõkola Semenal, kes on kohtu all seoses ajakirjandusliku tööga Radio Free Europe/Radio Liberty’le; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et Venemaa Föderatsiooni 21. märtsi 2014. aasta otsus annekteerida Krimm on jätkuvalt õigusvastane ning mõistab karmilt hukka Venemaa ametivõimude hilisema otsuse anda kõikidele Krimmi elanikele Venemaa passid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et Venemaa Föderatsioon kui okupeeriv võim, kelle kontrolli all on Krimm ja kelle jaoks kehtib rahvusvaheline humanitaarõigus ja inimõigustealane õigus, on kohustatud tagama poolsaarel inimõiguste kaitse, ning kutsub Venemaa ametivõime üles andma rahvusvahelistele institutsioonidele ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE), ÜRO ja Euroopa Nõukogu sõltumatutele ekspertidele, inimõigustega tegelevatele valitsusvälistele organisatsioonidele ja uudiseid tootvatele meediaväljaannetele, kes soovivad Krimmi külastada ning sealset olukorda hinnata ja sellest teada anda, Krimmi takistuseta juurdepääs; palub, et Ukraina ametiasutused lihtsustaksid välisajakirjanike, inimõiguste kaitsjate ja juristide jaoks juurdepääsu poolsaarele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | leiab, et medžlise tegevuse keelamisega on krimmitatarlaste õigusi rängalt rikutud ja kordab resoluutselt oma nõudmist, et sellekohane otsus tuleb viivitamata tühistada ja selle tagajärjed kaotada; peab taunitavaks medžlise juhtide – Ukraina Ülemraada liikme ja Sahharovi auhinna nominendi Mustafa Džemilevi ning medžlise esimehe Refat Tšubarovi – õiguslikku tagakiusamist ja arreteerimisega ähvardamist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et krimmitatarlased kui Krimmi poolsaare põlisrahvas ja nende kultuuripärand on ilmselt võetud repressioonide esmaseks sihtmärgiks; nõuab, et rahvusvahelistele institutsioonidel ning OSCE, ÜRO ja Euroopa Nõukogu sõltumatutel ekspertidel võimaldataks piiranguteta Krimmi pääseda; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab Venemaa ametivõimudele meelde, et kuigi Krimmi annekteerimine oli ebaseaduslik, on Venemaa de facto täielikult vastutav Krimmis õiguskorra tagamise ja Krimmi elanike kaitsmise eest, et viimaste suhtes ei rakendataks meelevaldseid kohtulikke või halduslikke meetmeid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | peab äärmiselt murettekitavaks mitmeid usaldusväärseid teateid Krimmi annekteerimist vastustanud kohalike elanike kadumise, piinamise ja süstemaatilise hirmutamise juhtumite kohta, ning nõuab, et Venemaa koheselt lõpetaks inimeste tegeliku tagakiusamise, uuriks efektiivselt kõiki inimõiguste rikkumise juhtumeid, sealhulgas sunniviisilisi kadumisi, meelevaldseid kinnipidamisi, vahistatute piinamist ja väärkohtlemist, ning austaks kõigi elanike põhivabadusi, muu hulgas sõna-, usu- ja veendumuste vabadust, ühinemisvabadust ja õigust rahumeelselt koguneda; nõuab kõigi Krimmi okupeerimise ajal aset leidnud kadumis- ja röövimisjuhtumite, sealhulgas Ervin Ibragimovi juhtumi viivitamatut uurimist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, et Venemaa seaduste järgi kuuluvad Venemaa kohtusüsteemi jurisdiktsiooni alla üksnes Venemaa territooriumil toime pandud kuriteod; peab taunitavaks, et Venemaa õiguskaitseasutused on algatanud mitmeid kriminaalasju, mis on seotud Ukraina territooriumil – sh Krimmi territooriumil enne selle annekteerimist – toime pandud kuritegudega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | peab õigeks, et Ukraina ombudsman käis hiljuti visiidil Krimmis, et seal vangidega kohtuda; peab kahetsusväärseks, et ombudsmanil ei lubatud kohtuda kõigi vangidega ja avaldab lootust, et ombudsmani tulevastel külaskäikudel võimaldatakse talle takistusteta juurdepääs Krimmis vangistuses viibivatele, aga ka Vene Föderatsiooni ümberpaigutatud Ukraina vangidele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab, et OSCE esindajatele ja teistele rahvusvahelistele inimõiguste olukorra vaatlejatele ning kõigile humanitaartegevuses osalejatele tuleb võimaldada piiranguteta, turvaline ja takistamatu pääs Krimmi poolsaarele ning tuleb luua sõltumatud järelevalvemehhanismid, samuti humanitaar- ja õigusabi andmiseks vajalikud mehhanismid; toetab Ukraina juhitud algatust, millega taotletakse nende küsimuste käsitlemist ÜRO Inimõiguste Nõukogus ja Peaassambleel; palub Euroopa välisteenistusel ja ELi delegatsioonil Venemaal hoolikalt jälgida Ukraina poliitvangide kohtuasjade kulgu ja anda teavet nende kohtlemise kohta vangistuses; peab murettekitavaks teateid psühhiaatrilise ravi kasutamise kohta karistuslikel eesmärkidel; ootab, et ELi delegatsioon, Euroopa välisteenistus ja liikmesriikide suursaatkonnad jälgiksid hoolikalt Venemaal Ukraina kodanike vastu toimuvaid kohtumenetlusi ning taotleksid juurdepääsu nendele inimestele nii enne kohtumõistmist kui ka selle ajal ja pärast seda; |
| --- | --- |

13.

| 14. | peab taunitavaks sagedast praktikat, et kinnipeetavaid paigutatakse ümber Venemaa kaugematesse piirkondadesse, kuna sellega raskendatakse neil tunduvalt suhtlemist oma perekondade ja inimõigusorganisatsioonidega; rõhutab, et selline käitumine on vastuolus Venemaal kehtivate õigusnormidega, eriti Venemaa kriminaalkoodeksi artikliga 73, mille kohaselt karistust tuleks kanda piirkonnas, kus on süüdimõistetu elukoht, või piirkonnas, kus kohtuotsus tehti; peab taunitavaks, et konsulitel keelatakse sageli kinnipeetavaid külastada, ning nõuab, et ametivõimud nendeks külaskäikudeks tingimusteta loa annaksid; nõuab, et Rahvusvahelise Punase Risti Komiteele võimaldataks pääs okupeeritud territooriumidel asuvatesse vanglatesse ning et järgitaks kinnipeetavate õigust suhelda regulaarselt oma sugulaste ja sõpradega nii kirjalikult kui ka külastusaegadel kohtudes; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab ka, et Ukrainal tuleb tagada ümberasustatud Ukraina kodanike õiguste ja vajaduste kaitse, mis hõlmab ka nende valimisõigust ja õigust olla oma riigis õiguslikult ja halduslikult täielikult kaitstud; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tunnustab Venemaa ülemkohtu presiidiumi 22. veebruaril 2017 tehtud otsust, millega tühistati süüdimõistev kohtuotsus Ildar Dadini kohta tema korduva osalemise eest sanktsioneerimata meeleavaldustes, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastase sõjategevuse vastu, ning millega Dudin vabastati vangistusest; varem, 24. novembril 2016, oli Euroopa Parlament vastu võtnud resolutsiooni Dudini kaitseks (6); |
| --- | --- |

16.

| 17. | palub Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajal pidevalt jälgida inimõiguste olukorda Krimmi poolsaarel; rõhutab, et Euroopa Liidul tuleb üldiselt etendada nähtavamat, tulemuslikumat ja aktiivsemat osa püsiva rahumeelse lahenduseni jõudmiseks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab, et EL toetaks Ukraina ja krimmitatarlaste, nagu ka Euroopa demokraatia rahastu ning raadiojaamade Radio Free Europe ja Radio Liberty algatatud meediaprojekte, mis on mõeldud Krimmi jaoks, samuti algatusi ukraina ja krimmitatari koolide kaitseks ning teisi kultuuripärandi kaitse algatusi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab, et rakendataks rohkem piiravaid meetmeid üksikisikute vastu, kes on süüdi jõhkrates inimõiguste rikkumistes, ja et muu hulgas külmutataks ELi pankades nende arvel olevad varad; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub kõiki asjaosalisi üles täiel määral täitma Minski kokkuleppe sätteid, sealhulgas sätteid Donbassis sõjaliste aktsioonide lõpetamise, pantvangide vahetamise ning kõigi vangistatute viivitamatu vabastamise ja tagastamise kohta; tuletab meelde, et Venemaa valitsusel lasub sellega seoses eriline vastutus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nõuab, et uuritaks võimalust võtta kasutusele rahvusvaheline läbirääkimiste vorm, mis võimaldaks arutada Krimmi okupeerimise lõpetamise küsimust – vorm, milles osaleks ka EL ja mis rajaneks rahvusvahelisel humanitaarõigusel, inimõigustel ja rahvusvahelistel põhimõtetel; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub nõukogu üles otsima võimalusi, kuidas toetada Ukrainat Rahvusvahelises Kohtus menetletavas kohtuasjas, et esitada Venemaa Föderatsioonile süüdistus terrorismi toetamises Ida-Ukrainas ning ukrainlaste ja krimmitatarlaste diskrimineerimises okupeeritud Krimmis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikidele, Ukraina presidendile, Ukraina valitsusele ja parlamendile, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogu Parlamentaarsele Assambleele ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni Parlamentaarsele Assambleele. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0043.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0218.

(3)  ELT C 346, 21.9.2016, lk 101.

(4)  Eesti kodanik.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0314.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0446.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/113 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/113

---

P8_TA(2017)0088

Filipiinid, senaator Leila M. De Lima juhtum

Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon Filipiinide ja senaator Leila M. De Lima juhtumi kohta (2017/2597(RSP))

(2018/C 263/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Filipiinidel, eelkõige 15. septembri 2016. aasta resolutsiooni (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Filipiinidel, eelkõige 15. septembri 2016. aasta resolutsiooni (1),

| — | võttes arvesse ELi delegatsiooni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi delegatsiooni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja avaldusi,

| — | võttes arvesse Filipiinide ja ELi (varem Euroopa Majandusühendus (EMÜ)) vahelisi diplomaatilisi suhteid, mis seati sisse 12. mail 1964. aastal, kui nimetati ametisse Filipiinide suursaadik EMÜ juures, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Filipiinide ja ELi (varem Euroopa Majandusühendus (EMÜ)) vahelisi diplomaatilisi suhteid, mis seati sisse 12. mail 1964. aastal, kui nimetati ametisse Filipiinide suursaadik EMÜ juures,

| — | võttes arvesse, et Filipiinid on Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) asutajaliige, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et Filipiinid on Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) asutajaliige,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Juristide Komisjoni 28. veebruari 2017. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Juristide Komisjoni 28. veebruari 2017. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Filipiini Vabariigi vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Filipiini Vabariigi vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingut,

| — | võttes arvesse ELi inimõigustealaseid suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõigustealaseid suuniseid,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Filipiinidel ja ELil on pikaajalised diplomaatilised, majanduslikud, kultuurilised ja poliitilised suhted; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Filipiinidel ja ELil on pikaajalised diplomaatilised, majanduslikud, kultuurilised ja poliitilised suhted;

| B. | arvestades, et 23. veebruaril 2017. aastal väljastati Filipiinide opositsioonilisse liberaalsesse parteisse kuuluva senaatori Leila M. De Lima vahistamismäärus süüdistusega väidetavate uimastikuritegude eest; arvestades, et 24. veebruaril 2017 senaator De Lima vahistati ja peeti kinni; arvestades, et süüdimõistmise korral võib senaator De Limat oodata vanglakaristus alates 12 aastast kuni eluaegse vanglakaristuseni ja senatist väljaheitmine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 23. veebruaril 2017. aastal väljastati Filipiinide opositsioonilisse liberaalsesse parteisse kuuluva senaatori Leila M. De Lima vahistamismäärus süüdistusega väidetavate uimastikuritegude eest; arvestades, et 24. veebruaril 2017 senaator De Lima vahistati ja peeti kinni; arvestades, et süüdimõistmise korral võib senaator De Limat oodata vanglakaristus alates 12 aastast kuni eluaegse vanglakaristuseni ja senatist väljaheitmine;

| C. | arvestades, et on põhjust tõsiselt karta, et senaator De Lima vastu esitatud süüdistused on peaaegu täielikult fabritseeritud; arvestades, et Amnesty International peab senaator De Limat meelsusvangiks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et on põhjust tõsiselt karta, et senaator De Lima vastu esitatud süüdistused on peaaegu täielikult fabritseeritud; arvestades, et Amnesty International peab senaator De Limat meelsusvangiks;

| D. | arvestades, et senaator De Lima on inimõiguste kaitsja ja Filipiinide presidendi Rodrigo Duterte uimastitevastase kampaania kõige suurem kritiseerija; arvestades, et ta on Filipiinide uimastisõja avalikult hukka mõistnud; arvestades, et senaator De Lima oli Filipiinide inimõiguste komisjoni esimees; arvestades, et on põhjust tõsiselt karta senaator De Lima ohutuse pärast; arvestades, et on esitatud arvukalt väiteid piinamise kohta kinnipidamiskohtades, kuid nendele väidetele ei ole järgnenud uurimist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et senaator De Lima on inimõiguste kaitsja ja Filipiinide presidendi Rodrigo Duterte uimastitevastase kampaania kõige suurem kritiseerija; arvestades, et ta on Filipiinide uimastisõja avalikult hukka mõistnud; arvestades, et senaator De Lima oli Filipiinide inimõiguste komisjoni esimees; arvestades, et on põhjust tõsiselt karta senaator De Lima ohutuse pärast; arvestades, et on esitatud arvukalt väiteid piinamise kohta kinnipidamiskohtades, kuid nendele väidetele ei ole järgnenud uurimist;

| E. | arvestades, et senaator De Lima kõrvaldati 19. septembril 2016. aastal senati justiitsküsimuste ja inimõiguste komisjoni esimehe ametikohalt; arvestades, et ajal, mil ta oli inimõiguste komisjoni esimees, juhtis senaator De Lima uurimist, mis käsitles hinnanguliselt 1000 või enama uimastitega tegeleva kahtlusaluse väidetavat kohtuvälist hukkamist Davaos siis, kui selle linnapea oli president Duterte; arvestades, et pärast kuulamisi ahistasid ja hirmutasid ametivõimud senaator De Limat korduvalt ja need rünnakud on viimase kaheksa kuu jooksul tihenenud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et senaator De Lima kõrvaldati 19. septembril 2016. aastal senati justiitsküsimuste ja inimõiguste komisjoni esimehe ametikohalt; arvestades, et ajal, mil ta oli inimõiguste komisjoni esimees, juhtis senaator De Lima uurimist, mis käsitles hinnanguliselt 1000 või enama uimastitega tegeleva kahtlusaluse väidetavat kohtuvälist hukkamist Davaos siis, kui selle linnapea oli president Duterte; arvestades, et pärast kuulamisi ahistasid ja hirmutasid ametivõimud senaator De Limat korduvalt ja need rünnakud on viimase kaheksa kuu jooksul tihenenud;

| F. | arvestades, et Human Rights Watch avaldas 2. märtsil 2017. aastal aruande „License to Kill: Philippine Police Killings in Duterte’s „War on Drugs““ (Luba tappa: Filipiinide politsei hukkamised Duterte uimastisõjas), milles kirjeldatakse uimastivastase kampaaniaga seotud kohtuväliseid hukkamisi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Human Rights Watch avaldas 2. märtsil 2017. aastal aruande „License to Kill: Philippine Police Killings in Duterte’s „War on Drugs““ (Luba tappa: Filipiinide politsei hukkamised Duterte uimastisõjas), milles kirjeldatakse uimastivastase kampaaniaga seotud kohtuväliseid hukkamisi;

| G. | arvestades, et alates 30. juunist 2016, mil president Duterte ametisse astus, on teada antud üle 7 000 uimastitega seotud inimesest, kelle tapsid politseinikud ja korravalvurid; arvestades, et president Duterte on lubanud jätkata oma uimastitevastast kampaaniat kuni ametiaja lõpuni 2022. aastal; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et alates 30. juunist 2016, mil president Duterte ametisse astus, on teada antud üle 7 000 uimastitega seotud inimesest, kelle tapsid politseinikud ja korravalvurid; arvestades, et president Duterte on lubanud jätkata oma uimastitevastast kampaaniat kuni ametiaja lõpuni 2022. aastal;

| H. | arvestades, et vastusena ohvitseride hukkamisele kommunistliku Uue Rahvaarmee (NPA) mässuliste poolt Lõuna-Filipiinidel 8. märtsil 2017 andis president Duterte sõjaväele korralduse alustada mässuliste vastast operatsiooni ja eirata sellega kaasnevat kahju; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vastusena ohvitseride hukkamisele kommunistliku Uue Rahvaarmee (NPA) mässuliste poolt Lõuna-Filipiinidel 8. märtsil 2017 andis president Duterte sõjaväele korralduse alustada mässuliste vastast operatsiooni ja eirata sellega kaasnevat kahju;

| I. | arvestades, et Filipiinide riiklik politsei peatas politsei uimastivastased operatsioonid ajutiselt 30. jaanuaril 2017 pärast jõhkrat, väidetavalt uimastitevastase võitlusega seotud hukkamist; arvestades, et president Duterte andis korralduse, et selle tühimiku uimastitevastases kampaanias täidaksid Filipiinide relvajõud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Filipiinide riiklik politsei peatas politsei uimastivastased operatsioonid ajutiselt 30. jaanuaril 2017 pärast jõhkrat, väidetavalt uimastitevastase võitlusega seotud hukkamist; arvestades, et president Duterte andis korralduse, et selle tühimiku uimastitevastases kampaanias täidaksid Filipiinide relvajõud;

| J. | arvestades, et Filipiinide inimõiguste kaitsjad, aktivistid ja ajakirjanikud, sealhulgas senaator De Lima, langevad pidevalt ähvarduste, ahistamise, hirmutamise ja küberkiusamise ohvriks; arvestades, et nende rühmade õiguste rikkumise eest ei võeta kedagi vastutusele asjaolu tõttu, et ei viida läbi nõuetekohaseid uurimisi; arvestades, et president Duterte ähvardas 2016. aasta novembris avalikult inimõiguste kaitsjad tappa; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Filipiinide inimõiguste kaitsjad, aktivistid ja ajakirjanikud, sealhulgas senaator De Lima, langevad pidevalt ähvarduste, ahistamise, hirmutamise ja küberkiusamise ohvriks; arvestades, et nende rühmade õiguste rikkumise eest ei võeta kedagi vastutusele asjaolu tõttu, et ei viida läbi nõuetekohaseid uurimisi; arvestades, et president Duterte ähvardas 2016. aasta novembris avalikult inimõiguste kaitsjad tappa;

| K. | arvestades, et parlamendi esindajatekoda kiitis 7. märtsil 2017. aastal heaks seaduseelnõu nr 4727, mis näeb ette surmanuhtluse taaskehtestamise uimastitega seotud raskete kuritegude eest; arvestades, et Filipiinid oli esimene selle piirkonna riik, kes surmanuhtluse 2007. aastal kaotas; arvestades, et surmanuhtluse taaskehtestamine kujutaks endast kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti teise vabatahtliku protokolli (mille osaline Filipiinid on 2007. aastast) rikkumist; arvestades, et praegu arutatakse president Duterte administratsioonis eelnõud, millega vähendataks kriminaalvastutusele võtmise vanuse alampiiri 15 aastalt 9 aastale; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et parlamendi esindajatekoda kiitis 7. märtsil 2017. aastal heaks seaduseelnõu nr 4727, mis näeb ette surmanuhtluse taaskehtestamise uimastitega seotud raskete kuritegude eest; arvestades, et Filipiinid oli esimene selle piirkonna riik, kes surmanuhtluse 2007. aastal kaotas; arvestades, et surmanuhtluse taaskehtestamine kujutaks endast kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti teise vabatahtliku protokolli (mille osaline Filipiinid on 2007. aastast) rikkumist; arvestades, et praegu arutatakse president Duterte administratsioonis eelnõud, millega vähendataks kriminaalvastutusele võtmise vanuse alampiiri 15 aastalt 9 aastale;

| L. | arvestades, et Filipiinid said 2016. aasta septembris taas ASEANi eesistujaks 2017. aastaks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Filipiinid said 2016. aasta septembris taas ASEANi eesistujaks 2017. aastaks;

| 1. | nõuab senaator Leila M. De Lima viivitamatut vabastamist ja talle piisava turvalisuse tagamist kinnipidamise ajal; kutsub Filipiinide ametivõime üles tagama õiglast kohtulikku arutamist, tuletades neile meelde õigust süütuse presumptsioonile, ning loobuma kõigist poliitiliste motiividega süüdistustest senaatori vastu ja lõpetama tema vastu suunatud ahistamine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab, et Filipiinidel kannatavad miljonid inimesed suure uimastisõltuvuse ja selle tagajärgede tõttu; mõistab teravalt hukka uimastikaubanduse ja uimastite kuritarvitamise Filipiinidel; kutsub valitsust üles seadma võitlust salakaubavõrgustike ja narkoparunite vastu tähtsamale kohale kui väiketarbijate tabamine; rõhutab, et see võitlus peab toimuma käsikäes ennetus- ja võõrutusmeetmetega; julgustab valitsuse püüdlusi avada uusi võõrutuskeskusi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab teravalt hukka kohtuväliste hukkamiste suure arvu relvajõudude ja uimastitevastase kampaaniaga seotud korrakaitserühmituste poolt; avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele; väljendab sügavat muret usaldusväärsete teadete pärast selle kohta, et Filipiinide politseijõud võltsivad tõendeid, et põhjendada kohtuväliseid hukkamisi, ning et sihikule on võetud valdavalt linnades elavad vaesed; kutsub Filipiinide ametivõime üles viima viivitamata läbi nende kohtuväliste hukkamiste erapooletud ja sisulised uurimised ning võtma kõik nende toimepanijad vastutusele ja tooma kohtu ette; kutsub ELi üles selliseid uurimisi toetama; nõuab, et Filipiinide valitsus võtaks kõik vajalikud meetmed, et vältida edasisi hukkamisi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab sügavat muret president Duterte sõnade pärast vastusena 8. märtsil 2017 toimunud ohvitseride hukkamisele, ning nõuab tungivalt, et Filipiinide ametivõimud ja sõjaväelased järgiksid rangelt rahvusvahelist humanitaarõigust, mis asetab kõigile relvakonfliktis osalevatele pooltele erilised piirangud säästa tsiviilisikuid ja võitluses mitteosalejaid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub ELi üles toetama ÜRO Inimõiguste Nõukogus algatatud sõltumatut rahvusvahelist uurimist seoses president Duterte uimastisõjas toime pandud ebaseaduslike hukkamiste ja muude rikkumistega Filipiinidel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on sügavalt mures esindajatekoja otsuse pärast taaskehtestada surmanuhtlus; kutsub Filipiinide ametivõime üles surmanuhtluse taaskehtestamise käimasolevat menetlust viivitamata peatama; tuletab meelde, et EL peab surmanuhtlust julmaks ja ebainimlikuks karistuseks, mis ei toimi hirmutusvahendina kuritegeliku käitumise ärahoidmiseks; kutsub Filipiinide valitsust üles loobuma kriminaalvastutusele võtmise vanuse alampiiri vähendamisest; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab, et EL jälgiks tähelepanelikult senaator De Lima vastu algatatud kohtuasja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab tungivalt, et EL kasutaks kõiki olemasolevaid vahendeid, et aidata Filipiinide valitsusel täita oma rahvusvahelisi inimõigustealaseid kohustusi, eelkõige raamlepingu kaudu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks kõiki kättesaadavaid vahendeid, et veenda Filipiine tegema lõppu uimastitevastase kampaaniaga seotud kohtuvälistele hukkamistele, ning kui olukord järgmise paari kuu jooksul märgatavalt ei parane, astuma menetluslikke samme GSP+ soodustuste võimalikuks kaotamiseks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Filipiinide valitsusele ja parlamendile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0349.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/116 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/116

---

P8_TA(2017)0089

ELi prioriteedid ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2017. aasta istungjärkudel

Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2017. aasta istungjärkudeks (2017/2598(RSP))

(2018/C 263/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ning ÜRO inimõiguste konventsioone ja nende fakultatiivprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ning ÜRO inimõiguste konventsioone ja nende fakultatiivprotokolle,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 60/251, millega asutati ÜRO Inimõiguste Nõukogu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 60/251, millega asutati ÜRO Inimõiguste Nõukogu,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa sotsiaalhartat ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa sotsiaalhartat ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ÜRO Inimõiguste Nõukogu istungjärkude kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ÜRO Inimõiguste Nõukogu istungjärkude kohta,

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2016. aasta soovitust nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 71. istungjärgu kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2016. aasta soovitust nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 71. istungjärgu kohta (1),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste rikkumise kohta, sealhulgas oma 2016. aasta kiireloomulisi resolutsioone Etioopia, Põhja-Korea, India, Krimmi, Hongkongi, Kasahstani, Egiptuse, Kongo Demokraatliku Vabariigi, Pakistani, Hondurase, Nigeeria, Gambia, Djibouti, Kambodža, Tadžikistani, Vietnami, Malawi, Bahreini, Myanmari, Filipiinide, Somaalia, Zimbabwe, Rwanda, Sudaani, Tai, Hiina, Brasiilia, Venemaa, Tiibeti, Iraagi, Indoneesia, Kesk-Aafrika Vabariigi, Burundi, Nicaragua, Kuveidi ja Guatemala kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste rikkumise kohta, sealhulgas oma 2016. aasta kiireloomulisi resolutsioone Etioopia, Põhja-Korea, India, Krimmi, Hongkongi, Kasahstani, Egiptuse, Kongo Demokraatliku Vabariigi, Pakistani, Hondurase, Nigeeria, Gambia, Djibouti, Kambodža, Tadžikistani, Vietnami, Malawi, Bahreini, Myanmari, Filipiinide, Somaalia, Zimbabwe, Rwanda, Sudaani, Tai, Hiina, Brasiilia, Venemaa, Tiibeti, Iraagi, Indoneesia, Kesk-Aafrika Vabariigi, Burundi, Nicaragua, Kuveidi ja Guatemala kohta,

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2016. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas käsitleva 2015. aasta aruande kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2016. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas käsitleva 2015. aasta aruande kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 5 ning artikleid 18, 21, 27 ja 47, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 5 ning artikleid 18, 21, 27 ja 47,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2015. aasta aruannet ÜRO Peaassambleele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2015. aasta aruannet ÜRO Peaassambleele,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et inimõiguste universaalsuse edendamine ja kaitsmine on osa Euroopa Liidu eetilisest ja õiguslikust acquis’st ning üks Euroopa ühtsuse ja terviklikkuse nurgakive; arvestades, et inimõiguste austamine tuleks integreerida kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõiguste universaalsuse edendamine ja kaitsmine on osa Euroopa Liidu eetilisest ja õiguslikust acquis’st ning üks Euroopa ühtsuse ja terviklikkuse nurgakive; arvestades, et inimõiguste austamine tuleks integreerida kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse;

| B. | arvestades, et inimõiguste edendamisel ja kaitsel toetab EL igati mitmepoolsust ja ÜRO organeid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et inimõiguste edendamisel ja kaitsel toetab EL igati mitmepoolsust ja ÜRO organeid;

| C. | arvestades, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu korrapärased istungjärgud, eriraportööride nimetamine, inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise mehhanism ja erimenetlused riigipõhiste olukordade või valdkondlike küsimustega tegelemiseks aitavad kaasa inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte edendamisele ja järgimisele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu korrapärased istungjärgud, eriraportööride nimetamine, inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise mehhanism ja erimenetlused riigipõhiste olukordade või valdkondlike küsimustega tegelemiseks aitavad kaasa inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte edendamisele ja järgimisele;

ÜRO Inimõiguste Nõukogu

| 1. | väljendab heameelt ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Zeid Ra’ad Al Husseini ja tema büroo tehtud töö üle; tuletab meelde, et EL on kohustunud jätkama inimõiguste ülemvoliniku büroo integriteedi, sõltumatuse ja toimimise toetamist ja kaitsmist; tunnustab inimõiguste ülemvoliniku büroo rolli rahvusvaheliste ja piirkondlike inimõigusmehhanismide koostöö edendamisel ning võimaluste otsimisel piirkondlike kokkulepete tähtsuse suurendamiseks kõrvuti universaalsete inimõigusnormidega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on arvamusel, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu tulemuslikkus ja usaldusväärsus sõltuvad selle liikmete tõelisest pühendumisest kõikides riikides kõikide inimeste kaitsele mis tahes inimõiguste rikkumiste eest kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste konventsioonidega, millega edendatakse universaalsust, erapooletust, objektiivsust, selektiivsuse puudumist, konstruktiivset dialoogi ja koostööd; rõhutab tungivalt vajadust vältida arutelu polariseerumist ÜRO Inimõiguste Nõukogus ning ergutab pidama konstruktiivset dialoogi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub riikidel anda ÜRO Inimõiguste Nõukogu sõltumatutele ekspertidele, eriraportööridele ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ekspertidele juurdepääsu, et nad saaksid uurida väidetavaid inimõiguste rikkumisi, osaleda konstruktiivselt eesmärgiga parandada olukorda, täita inimõiguste konventsioonide raames võetud kohustused ning teha igakülgset koostööd ÜRO Inimõiguste Nõukogu erimenetluste esindajatega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ergutab kõiki riike astuma konkreetseid samme, et võtta inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise soovituste alusel meetmeid ja kõrvaldada puudused, kehtestades rakendamise ja järelmeetmete mehhanismi, mis hõlmab ka riiklike tegevuskavade ja riiklike koordineerimismehhanismide loomist; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde ÜRO Peaassamblee kohustust võtta ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmeid valides arvesse kandidaatide austavat suhtumist inimõiguste, õigusriigi põhimõtte ja demokraatia edendamisse ja kaitsmisse; väljendab heameelt ÜRO Inimõiguste Nõukogu otsuse üle nõuda, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu nõuandekomitee koostaks hindamisaruande piirkondlikul ja allpiirkondlikul tasandil kokku lepitud inimõiguste edendamise ja kaitse korra kehtestamisel tehtud edusammude kohta; nõuab, et EL ja tema liikmesriigid väljendaksid oma hääletuskäitumises õiguste võrdset tähtsust ning parandaksid ELi seisukohtade kooskõlastatust selles osas; nõuab tungivalt, et EL oleks oma arvamuste väljendamisel üksmeelne ning jõuaks ÜRO Inimõiguste Nõukogus hääletamisel ühisele seisukohale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kordab lisaks, kui oluline on tagada, et EL osaleks aktiivselt ja järjepidevalt ÜRO inimõigustealastes mehhanismides ning teeks koostööd eriti kolmanda komitee, ÜRO Peaassamblee ja ÜRO Inimõiguste Nõukoguga, et parandada oma usaldusväärsust; toetab Euroopa välisteenistuse, ELi New Yorgi ja Genfi delegatsioonide ning ELi liikmesriikide jõupingutusi, mille eesmärk on suurendada ÜRO tasandil inimõigustega seotud küsimustes ELi ühtsust; |
| --- | --- |

6.

Valdkondlikud prioriteedid

| 7. | rõhutab, kui tähtis on inimõiguste edendamisel ja kaitsmisel inimõigustega tegelevate valitsusväliste organisatsioonide ja inimõiguste kaitsjate tegevus; toonitab, et inimõigusi ja põhivabadusi tuleb kaitsta kõigis nende väljendusvormides, kaasa arvatud uute tehnoloogiate puhul; jagab ÜRO Inimõiguse Nõukogu muret teadete pärast niisuguste kodanikuühiskonna organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide liikmete ähvardamise ja survestamise kohta, kes on teinud ÜRO Inimõiguse Nõukoguga inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise protsessis koostööd; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab tõsist muret arvukate ja aina sagenevate katsete pärast ahendada kodanikuühiskonna ja inimõiguste kaitsjate tegutsemisruumi, kaasa arvatud terrorismivastaste seaduste kehtestamise kaudu; mõistab hukka igasuguse inimõiguste kaitsjate, rikkumisest teatajate, ajakirjanike ja blogipidajate suhtes toime pandava vägivalla, ahistamise, hirmutamise ja tagakiusamise nii internetis kui ka väljaspool internetti; kutsub kõiki riike üles edendama ja kindlustama ohutut ja võimalusi pakkuvat keskkonda, kus vabaühendused, kodanikuühiskond, ajakirjanikud ja inimõiguste kaitsjad, samuti kõik haavatavad rühmad saaksid sõltumatult ja sekkumatult tegutseda; nõuab taas, et kõik riigid, kes on vastu võtnud sõltumatute inimõigusorganisatsioonide tegevust piiravad õigusaktid, need tühistaksid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on veendunud, et vaba, sõltumatu ja erapooletu meedia on üks sellise demokraatliku ühiskonna lahutamatuid põhialuseid, kus avatud aruteludel on väga oluline roll; toetab palvet nimetada ametisse ÜRO peasekretäri eriesindaja, kes hakkaks tegelema ajakirjanike julgeolekuga; palub tõstatada kõikidel rahvusvahelistel foorumitel küsimused, mis on seotud väljendusvabadusega internetis, digitaalsete vabaduste ning vaba ja avatud interneti tähtsusega; nõuab digilõhe vähendamist ning piiranguteta juurdepääsu teabele ja sidevahenditele ning tsenseerimata juurdepääsu internetile; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde, et kogunemis- ja ühinemisvabaduse rikkumine on jätkuv probleem; avaldab suurt tunnustust rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabaduse õigusega tegeleva ÜRO eriraportööri Maina Kiai tööle; kutsub kõiki riike üles võtma tema raporteid nõuetekohaselt arvesse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab tungivalt, et kõik riigid ratifitseeriksid kiiresti kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivprotokollid, millega nähakse ette kaebuste esitamise ja uurimismehhanismid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on vastu igasugusele diskrimineerimisele ja tagakiusamisele mis tahes alusel või staatuse tõttu, sealhulgas rassi, nahavärvi, keele, usutunnistuse või veendumuse, soolise identiteedi ja seksuaalse sättumuse, sotsiaalse päritolu, kastikuuluvuse, sünnipära, vanuse või puude alusel; toetab ELi koostööd asjaomaste erimenetluste esindajatega, sealhulgas uue sõltumatu eksperdiga valdkonnas, mis puudutab kaitset vägivalla ja diskrimineerimise eest seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel; nõuab, et EL jätkaks aktiivselt võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise edendamist ning kõikide inimeste vastu suunatud vägivalla ja diskrimineerimise vastu võitlemist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab muret selle pärast, et paljud inimesed kannatavad kas üksi või kollektiivselt usu- ja veendumusvabaduse õiguse rikkumiste tõttu, mida panevad toime riigid ja valitsusvälised osalejad ning millega kaasnevad diskrimineerimine, ebavõrdsus ja häbimärgistamine; tuletab meelde vajadust võidelda usutunnistusel või veendumustel põhineva diskrimineerimise ja sallimatuse vastu, et tagada muude üksteisest sõltuvate inimõiguste, nagu väljendusvabaduse austamine; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab, et EL teeks tööd selle nimel, et tagada usu- ja etniliste vähemuste parem kaitse tagakiusamise ja vägivalla eest ning tunnistada kehtetuks õigusaktid, millega kriminaliseeritakse jumalateotus või usust taganemine, mida kasutatakse ettekäändena usu- ja etniliste vähemuste ning mitteusklike tagakiusamiseks; nõuab usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri töö toetamist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab tungivalt, et EL toetaks jätkuvalt nulltolerantsi surmanuhtluse suhtes ning püüaks veelgi suurendada piirkondadeülest toetust järgmisele ÜRO Peaassamblee resolutsioonile surmanuhtluse moratooriumi kohta; väljendab heameelt Kongo Vabariigi, Fidži ja Madagaskari 2015. aasta otsuse üle kaotada surmanuhtlus kõikide kuritegude puhul; taunib hukkamiste taasalustamist mitmes riigis, sh Bahreinis, Bangladeshis, Indias, Indoneesias, Kuveidis, Lõuna-Sudaanis, Omaanis, Tšaadis ja Valgevenes; taunib ühtlasi asjaolu, et teadete kohaselt on suurenenud langetatud surmaotsuste arv eelkõige Egiptuses, Hiinas, Iraanis, Nigeerias, Pakistanis ja Saudi Araabias; tuletab nende riikide ametivõimudele meelde, et nad on lapse õiguste konventsiooni osalisriigid ning selle konventsiooniga on surmanuhtluse kasutamine rangelt keelatud, kui kuriteo toimepanija on noorem kui 18-aastane; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab tungivalt, et EL toetaks tööd, mida ÜROs tehakse piinamise ja muu julma, ebainimliku ja inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise ning massihukkamiste ja muude hukkamiste, sh uimastitega seotud kuritegude eest hukkamiste lõpetamise nimel, ning võtaks sellel teemal sõna, ning palub Euroopa välisteenistusel tõhustada kõikidel dialoogi tasanditel ja kõikidel foorumitel ELi jõupingutusi võitluses kohtuväliste hukkamiste, piinamise ja muu väärkohtlemise vastu kooskõlas suunistega kolmandatele riikidele suunatud Euroopa Liidu poliitika kohta, mis käsitleb piinamist ning muud julma, ebainimlikku ja inimväärikust alandavat kohtlemist või karistamist; nõuab ÜRO piinamisvastase konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli üleilmset ratifitseerimist ja tulemuslikku rakendamist; rõhutab, kuivõrd oluline on toetada piinamise ennetamist, tugevdades muu hulgas fakultatiivprotokolli alusel loodud riigi ennetusasutusi, ning jätkata piinamisohvrite rehabiliteerimise toetamist; |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab suurt muret selle pärast, et kogu maailmas leiavad endiselt aset tõsised inimõiguste rikkumised ja kuritarvitamised; toetab igati Rahvusvahelist Kriminaalkohut, mis on peamine institutsioon, kus vastastikuse täiendavuse põhimõttele toetudes võetakse genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegude puhul kuriteo toimepanijad vastutusele ja aidatakse ohvritel õiglus jalule seada; nõuab, et kõik asjaosalised Rahvusvahelise Kriminaalkohtu igapäevast tegevust poliitiliselt, diplomaatiliselt, rahaliselt ja logistiliselt toetaksid; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab, et EL jätkaks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu töö tugevdamist; innustab tihedale dialoogile ja koostööle Rahvusvahelise Kriminaalkohtu, ÜRO ja selle ametite ja ÜRO Julgeolekunõukogu vahel; kutsub kõiki ÜRO liikmesriike üles osalema Rooma statuudi ratifitseerimise kaudu Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tegevuses ning edendama Kampala muudatuste ratifitseerimist; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mõistab kõige karmimalt hukka jätkuvad tõsised inimõiguste rikkumised, eelkõige ISISe/Da’eshi poolt, ja Boko Harami rünnakud, mis on suunatud laste vastu, samuti kõik muud terroristlike või sõjaväestatud organisatsioonide rünnakud tsiviilisikute, eriti naiste ja laste vastu; mõistab hukka kultuuripärandi hävitamiseks toimepandud tegude sageduse ja ulatuslikkuse ning nõuab erinevatel ÜRO foorumitel sellega seoses tehtud jõupingutuste toetamist; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mõistab hukka rahvusvahelise humanitaarõiguse mittejärgimise ja väljendab sügavat muret relvakonfliktidega kaasnevate tsiviilkahjude ulatuse murettekitava suurenemise pärast kogu maailmas ning haiglate, koolide, humanitaarkonvoide ja muude tsiviilsihtmärkide vastu suunatud surmatoovate rünnakute pärast; rõhutab, et selliseid rikkumisi tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta ÜRO Inimõiguste Nõukogu riikide ja üldise korrapärase läbivaatamise mehhanismi raames asjakohaste läbivaatamiste puhul; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub ELi üles töötama aktiivselt algatuse nimel, et ÜRO tunnistaks ISISe/Da’eshi genotsiidi etniliste ja usuliste vähemuste vastu ning et juhtumid, mille puhul on inimsusvastase, sõja- või genotsiidikuriteo kahtlus, toodaks Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse; innustab tihedale dialoogile ja koostööle Rahvusvahelise Kriminaalkohtu, ÜRO ja selle ametite ja ÜRO Julgeolekunõukogu vahel; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab, et EL innustaks kõiki riike seadma inimõigusi oma arengupoliitika keskmesse ja rakendama ÜRO 1986. aasta arenguõiguse deklaratsiooni; väljendab heameelt selle üle, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu nimetas hiljuti ametisse ÜRO arenguõiguse eriraportööri, kelle ülesannete hulka kuulub arenguõiguse edendamisele, kaitsele ja täitmisele kaasaaitamine säästva arengu tegevuskava 2030 ja muude rahvusvaheliste arengukoostöö lepingute raames; rõhutab, et kõikide säästva arengu tegevuskava 2030 eesmärkide täitmisel tuleb tähtsaimaks tingimuseks seada kõigi inimeste inimõigused; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab, et ELi edendaks jätkuvalt naiste ja meeste võrdõiguslikkust ja toetaks aktiivselt ÜRO Soolise Võrdõiguslikkuse ja Naiste Õiguste Edendamise Agentuuri (UN Women) tööd ning soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise alaseid algatusi oma tegevuses ja programmides; nõuab jätkuvaid toetusmeetmeid, millega tugevdatakse naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamist ning igasuguse naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivalla ja diskrimineerimise, sealhulgas soolise vägivalla kaotamist; nõuab tungivalt, et EL püüaks luua piirkondadeüleseid algatusi naiste õiguste edendamiseks, kaitseks ja järgimiseks ning rakendaks täielikult ja tulemuslikult nii Pekingi tegevusprogrammi kui ka rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi tegevusprogrammi ning kaitseks sellega seoses jätkuvalt kõiki seksuaal- ja reproduktiivtervisega seonduvaid õigusi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tuletab meelde ELi võetud kohustust süvalaiendada inimõigusi ja soolisi aspekte kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu märgilise tähtsusega resolutsioonidega 1325(2000) ja 1820(2008) naiste, rahu ja julgeoleku kohta; nõuab, et EL toetaks rahvusvahelisel tasandil lisaväärtuse tunnustamist, mis tuleneb naiste osalemisest konfliktide ennetamises ja lahendamises, samuti rahuvalveoperatsioonides, humanitaarabi andmisel ning konfliktijärgses ülesehitustöös ja jätkusuutlikus leppimises; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab, et EL jätkaks laste õiguste edendamist, eelkõige aidates tagada laste juurdepääsu veele, sanitaartingimustele, tervishoiule ja haridusele, sealhulgas konfliktipiirkondades ja pagulaslaagrites, ning kaotada lapstööjõu kasutamine, lapssõdurite värbamine, vabadusekaotus, piinamine, inimkaubandus, laste, varajased ja sundabielud, seksuaalne ärakasutamine ja kahjulikud tavad, nagu naiste suguelundite moonutamine; nõuab meetmeid ÜRO kaudu tehtavate rahvusvaheliste jõupingutuste toetamiseks ja tugevdamiseks, et teha lõpp laste kasutamisele relvakonfliktides ning tegeleda tõhusamalt konfliktide ja konfliktijärgsete olude mõjuga naistele ja tütarlastele; kutsub kõiki riike üles täitma 1989. aastal vastu võetud ÜRO lapse õiguste konventsioonist tulenevaid lepingulisi kohustusi ja ülesandeid, et tagada kõigi oma jurisdiktsiooni alla kuuluvate laste õigused, sõltumata nende õiguslikust seisundist ja ilma diskrimineerimiseta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub riike üles edendama puuetega inimeste õigusi, sealhulgas nende võrdset osalemist ja sotsiaalset kaasatust; kutsub kõiki riike üles ratifitseerima ja rakendama ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub ELi üles tegema oma partneritega ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamisel koostööd, sealhulgas võtma meetmeid, et ergutada suuremat arvu riike võtma vastu riiklikud tegevuskavad ja osalema ÜRO töörühma ning ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo töösuundades; kordab oma üleskutset kõigile riikidele ja ELile tegutseda aktiivselt ja konstruktiivselt, et jõuda võimalikult kiiresti õiguslikult siduva vahendini, millega saaks reguleerida inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse raames rahvusvaheliste korporatsioonide ja muude äriühingute tegevust, et ennetada inimõiguste rikkumisi, neid uurida ning tagada hüvitamismehhanismid ja juurdepääs õiguskaitsele, kui inimõigusi rikutakse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | väljendab heameelt ÜRO New Yorgi deklaratsiooni üle pagulaste ja rändajate kohta, milles käsitletakse pagulaste ja rändajate suurte voogude probleemi ning mis tõi kaasa pagulasi käsitleva ülemaailmse kokkuleppe (nn kõikehõlmava pagulastele reageerimise raamistiku) vastuvõtmise, ning rändajate ja pagulaste suhtes võetavate kohustuste üle, mille eesmärk on päästa elusid, käsitleda konkreetseid vajadusi, võidelda rassismi ja ksenofoobia vastu, võidelda inimkaubanduse vastu, tagada võrdne tunnustamine ja kaitse seaduse ees ning kindlustada kaasamine riiklikesse arengukavadesse; kutsub kõiki asjaosalisi üles tagama poliitilise tegevuse, rahastamise ja konkreetsed meetmed, et näidata üles solidaarsust pagulasi ja rändajaid käsitleva New Yorgi deklaratsiooniga, ning tuletab meelde, et rände küsimust tuleks jätkuvalt uurida lisaks Euroopa Liidu tasandile ka ülemaailmsel tasandil; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid nimetatud rahvusvaheliste jõupingutuste tegemisel juhtrolli ning järgiksid vastavalt oma rahvusvahelise õiguse raames võetud kohustustele lubadust kaitsta varjupaigataotlejate, pagulaste, rändajate ja kõigi ümberasustatud isikute, eriti naiste, laste ja haavatavate rühmade, sealhulgas puuetega inimeste õigusi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tuletab meelde, et rändajate tagasisaatmist tuleks läbi viia üksnes rändajate õigusi täielikult arvesse võttes ning üksnes juhul, kui nende õiguste kaitse on koduriigis tagatud; palub valitsustel lõpetada rändajate, sealhulgas alaealiste meelevaldne vahistamine ja kinnipidamine; kutsub kõiki riike üles võtma konkreetseid meetmeid lapspagulaste ja -rändajate parimates huvides, tuginedes lapse õiguste konventsioonile, ja kehtestama meetmed, et tugevdada lastekaitsesüsteeme, sealhulgas sotsiaaltöötajate ja muude elualade esindajate koolitust, ning samuti koostööd valitsusväliste organisatsioonidega; kutsub kõiki riike üles ratifitseerima ja rakendama kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvahelist konventsiooni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, kui tähtis on edendada inimõiguste, sealhulgas kodaniku-, poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste universaalsust ja jagamatust kooskõlas Lissaboni lepingu artikliga 21 ja üldsätetega liidu välistegevuse kohta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab vajadust võtta vastu inimõigustel põhinev lähenemisviis ja integreerida inimõiguste austamine kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse, sealhulgas kaubandusse, investeerimisse, avalikesse teenustesse, arengukoostöösse, rändesse ning ühisesse julgeoleku- ja kaitsepoliitikasse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tuletab meelde asjaolu, et sise- ja välispoliitika sidusus inimõiguste valdkonnas on ülioluline ELi inimõiguste poliitika usaldusväärsuse jaoks liidu välissuhetes kolmandate riikidega, ning kutsub ELi üles täitma oma sellekohaseid kohustusi; |
| --- | --- |

32.

Valgevene

| 33. | väljendab sügavat muret sõnavabaduse, ühinemisvabaduse ja rahumeelse kogunemise vabaduse jätkuva piiramise pärast; mõistab hukka sõltumatute ja opositsiooniliste ajakirjanike ja inimõiguste aktivistide ahistamise ning kinnipidamise; mõistab hukka surmanuhtluse jätkuva kasutamise; nõuab, et Inimõiguste Nõukogu 35. istungjärgul pikendataks Valgevenesse nimetatud ÜRO inimõiguste olukorra valdkonna eriraportööri volitusi, ning palub Valgevene valitsusel teha eriraportööriga täielikku koostööd ja võtta endale kohustus viia ellu kaua viibinud reformid inimõiguste kaitsmiseks, sh eriraportööri ja muude inimõiguste mehhanismide esitatud soovituste rakendamise kaudu; |
| --- | --- |

33.

Burundi

| 34. | väljendab sügavat muret poliitilise ja julgeolekuolukorra halvenemise pärast Burundis ning riigist põgenevate inimeste arvu suurenemise pärast; mõistab hukka Burundis alates 2015. aastast toimuva vägivalla, mis on põhjustanud surmajuhtumeid, piinamisi, sihilikult naiste vastu suunatud vägivalda, sealhulgas kollektiivset vägistamist ja ahistamist; mõistab hukka tuhandete inimeste tagakiusamise ja vangistamise, sadade tuhandete Burundi kodanike sunniviisilise ümberasustamise ning ajakirjandusvabaduse ja sõnavabaduse rikkumise ning samuti selliste tegude laialdase karistamatuse; toetab ELi nõukogu otsust, mis tehti pärast seda, kui Cotonou lepingu artikli 96 alusel algatatud arutelu läbi kukkus, ja millega peatatakse otsene rahaline toetus (k.a eelarvetoetus) Burundi ametiasutustele, säilitades samal ajal elanikkonna ja humanitaarabi täieliku rahalise toetamise otsekanalite kaudu; toetab täielikult uurimiskomisjoni loomist Burundi küsimuses, et kindlaks teha inimõiguste rikkumiste ja kuritarvitamiste väidetavad toimepanijad riigis, eesmärgiga tagada täielik vastutus; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid kasutaksid oma mõjuvõimu selle tagamiseks, et Burundi alustaks täieulatuslikku koostööd uurimiskomisjoni ning nõukogu ja selle mehhanismidega, teeks uurimiskomisjoniga konstruktiivset koostööd ja lahendaks inimõigustega seotud tõsised mureküsimused; kutsub Burundi ametivõime üles vaatama läbi oma otsuse lahkuda Rahvusvahelise Kriminaalkohtu jurisdiktsiooni alt; |
| --- | --- |

34.

Korea Rahvademokraatlik Vabariik (KRDV)

| 35. | väljendab sügavat muret inimõiguste olukorra jätkuva halvenemise pärast KRDVs; kutsub KRDV valitsust üles täitma oma kohustusi, mis tulenevad inimõigusi käsitlevatest dokumentidest, mille osaline KRDV on, ja tagama humanitaarabiorganisatsioonidele, sõltumatutele inimõiguste olukorra vaatlejatele ja KRDV inimõiguste küsimustega tegelevale ÜRO eriraportöörile pääsu riiki ning tegema nendega vajalikku koostööd; kutsub KRDVd üles võimaldama nii oma riigi kui välismaa massiteabevahenditele sõna- ja ajakirjandusvabaduse ning avama oma kodanikele tsenseerimata juurdepääsu internetile; mõistab teravalt hukka surmanuhtluse ulatusliku ja süstemaatilise kasutamise KRVDs; palub KRDV valitsusel kuulutada kõikidele hukkamistele moratooriumi, et surmanuhtlus lähitulevikus kaotada; nõuab, et isikud, kes vastutavad KRDVs toime pandud inimsusvastaste kuritegude eest, võetaks vastutusele, toodaks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ette ja et nende suhtes kehtestataks sihipärased sanktsioonid; mõistab karmilt hukka tuumakatsetused kui tarbetu ja ohtliku provokatsiooni, millega rikutakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone ning ohustatakse tõsiselt rahu ja julgeolekut Korea poolsaarel ja Aasia kirdeosas; nõuab eriraportööri mandaadi pikendamist; nõuab, et eksperdirühma aruannet tutvustataks ÜRO Peaassambleel ja Julgeolekunõukogus; soovitab lisada resolutsiooni ekspertide aruandes toodud peamised soovitused vastutuse kohta, sealhulgas Souli prokuratuuri uurimis- ja süüdistuse esitamise alase suutlikkuse tugevdamise ning kriminaalõiguse eksperdi ametisse nimetamise kohta, et teha samme vastutusele võtmise suunas; |
| --- | --- |

35.

Kongo Demokraatlik Vabariik (Kongo DV)

| 36. | mõistab hukka julgeolekujõudude poolt täiesti karistamatult toime pandud rängad inimõiguste rikkumised ning nõuab süüdlaste vastutusele võtmist; nõuab eelkõige, et uuritaks põhjalikult tsiviilelanikkonna vastu suunatud jõhkrat vägivalda Ida-Kongos, sealhulgas naiste vägistamist ja laste orjastamist; nõuab ÜRO rahukaitseüksuse mandaadi võimalikku pikendamist Ida-Kongos; palub nõukogul kaaluda olemasolevate piiravate meetmete, näiteks ELi sihipäraste sanktsioonide laiendamist, mis vägivalla jätkumisel hõlmaks nende isikute reisikeeldu ja varade külmutamist, kes vastutavad meeleavalduste vägivaldse mahasurumise ja demokraatliku protsessi õõnestamise eest Kongo DVs, nagu nähakse ette Cotonou lepingus; nõuab tungivalt, et Kongo DV ametivõimud rakendaksid 2016. aasta detsembris saavutatud kokkulepet ja korraldaksid rahvusvaheliste osalejate toetusel valimised hiljemalt 2017. aasta detsembris; palub ÜRO Inimõiguste Nõukogul jätkata kuni valimisteni ja demokraatliku ülemineku toimumiseni Kongo DV üle järelevalve teostamist ning ergutab inimõiguste ülemvoliniku bürood teavitama nõukogu vajaduse korral Kongo DV olukorrast ja, kui see on vajalik, võtma rangemaid meetmeid; |
| --- | --- |

36.

Gruusia piirkonnad Abhaasia ja Tshinvali rajoon / Lõuna-Osseetia

| 37. | on jätkuvalt mures sõna- ja meediavabaduse pärast ning tõsiasja pärast, et vaatlejad ei pääse Abhaasia ja Tshinvali / Lõuna-Osseetia piirkondadesse, mis on Venemaa poolt ebaseaduslikult okupeeritud ja kus toimuvad endiselt laialdased inimõiguste rikkumised; nõuab tungivalt, et tugevdataks inimestevahelisi kontakte Thbilisi kontrolli all asuva territooriumi ja nende kahe okupeeritud piirkonna vahel; nõuab Gruusia suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse ning selle rahvusvaheliselt tunnustatud piiride puutumatuse täielikku austamist; rõhutab, kui vajalik on pagulaste ja riigisiseste põgenike ohutu ja väärikas naasmine oma alalisse elupaika; palub Gruusia valitsusel võtta asjakohaseid meetmeid, millega tagataks üldise korrapärase läbivaatamise käigus tehtud soovituste suhtes järelmeetmete võtmine ja nende järgimine; |
| --- | --- |

37.

Myanmar/Birma

| 38. | väljendab äärmist muret seoses teadetega vägivaldsete kokkupõrgete kohta Arakani osariigi põhjaosas ning mõistab hukka inimeste hukkumise, elatusvahendite ja peavarju kaotamise, samuti Myanmari/Birma relvajõudude väidetavalt ebaproportsionaalse jõu kasutamise; nõuab tungivalt, et sõjavägi ja julgeolekujõud lõpetaksid viivitamata rohingjade tapmise, ahistamise ja vägistamise ning nende kodude põletamise; nõuab, et Myanmari/Birma valitsus ja tsiviilasutused lõpetaksid viivitamata rohingja vähemuse diskrimineerimise ja segregatsiooni; nõuab rohingjade õiguste kaitsmist ning ohutuse, turvalisuse ja võrdsuse tagamist kõigile Myanmari/Birma kodanikele; tunnustab Myanmari/Birma valitsuse otsust seada peamiseks prioriteediks rahu ja rahvusliku leppimise saavutamine; väljendab heameelt selle üle, et Myanmari/Birma valitsus teatas komisjoni moodustamisest Arakani osariigis hiljuti toimunud vägivaldsete sündmuste uurimiseks; rõhutab, et süüdlased tuleb nõuetekohaselt vastutusele võtta ja rikkumiste ohvritele tuleb kahju asjakohaselt hüvitada; kutsub Myanmari/Birma valitsust jätkama demokratiseerimisprotsessi ning austama õigusriigi põhimõtet, sõnavabadust ja põhilisi inimõigusi; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles toetama Myanmari/Birmaga tegeleva ÜRO eriraportööri mandaadi uuendamist; |
| --- | --- |

38.

Okupeeritud Palestiina alad

| 39. | peab äärmiselt murettekitavaks Lähis-Ida rahuprotsessi jätkuvat ummikseisu ja nõuab viivitamata veenvate pingutuste jätkamist rahu saavutamiseks; väljendab muret seoses humanitaarolukorraga ja inimõiguste rikkumistega okupeeritud Palestiina aladel, millele on viidatud parlamendi 10. septembri 2015. aasta resolutsioonis ELi rolli kohta Lähis-Ida rahuprotsessis (3); rõhutab, et EL ja selle liikmesriigid peavad jätkama osalemist ÜRO Inimõiguste Nõukogu rikkumisi ja kuritarvitusi käsitlevate resolutsioonide rakendamise järelevalves, nt 3. juuli 2015. aasta resolutsioon vastutuse ja õigusemõistmise tagamise kohta kõigi rahvusvahelise õiguse rikkumiste eest okupeeritud Palestiina aladel, sh Ida-Jeruusalemmas; märgib, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus on algatanud esialgse uurimise; kordab oma täielikku toetust Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule ja rahvusvahelisele kriminaalõiguse süsteemile; tuletab seoses sellega meelde ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid (4) ning palub Euroopa välisteenistusel anda Euroopa Parlamendile aru ELi rahastatud rajatiste ja projektide purustamise ja kahjustamise kohta; rõhutab, et kõigil osapooltel tuleb jätkuvalt kinni pidada relvarahust Gazas, ja nõuab blokaadi lõpetamist; kutsub iisraellasi ja palestiinlasi üles hoiduma sammudest, mis võiksid uuesti olukorda pingestada, sealhulgas vihkamist õhutavatest avaldustest ja kihutustööst avalikus ruumis, samuti ühepoolsetest meetmetest, mis võiksid läbirääkimiste tulemusi kahjustada ja ohustada kahe riigi lahenduse elujõulisust; rõhutab asjaolu, et konfliktile võib leida püsiva lahenduse ainult piirkondlikus kontekstis koos selle piirkonna kõigi asjaomaste sidusrühmade kaasamise ja rahvusvahelise üldsuse toetusega; |
| --- | --- |

39.

Lõuna-Sudaan

| 40. | kutsub kõiki osalisi üles hoiduma inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumistest, sealhulgas rikkumistest, mis kujutavad endast rahvusvahelisi kuritegusid, nagu kohtuvälised tapmised, etniline vägivald, konfliktiga seotud seksuaalne vägivald, sh vägistamine, samuti soopõhine vägivald, laste värbamine ja ärakasutamine, sunniviisilised kadumised, meelevaldsed vahistamised ja kinnipidamised; märgib, et Lõuna-Sudaani valitsus kirjutas 16. märtsil 2016. aastal alla tegevuskava kokkuleppele ja on hiljem täpsustanud oma võetud kohustusi seoses teiste asjaomaste sidusrühmade kaasamisega riigisisesesse dialoogi ning opositsiooni poolt allakirjutanute ja 7+7 mehhanismi (riigisisese dialoogi juhtkomitee) vahel saavutatud otsuste püsiva kinnitamisega; rõhutab, et kõik osalised peavad järgima võetud kohustusi, ning nõuab jätkuvat dialoogi lõpliku relvarahu kehtestamiseks; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid täidaksid ka edaspidi võetud kohustust toetada Aafrika Liidu jõupingutusi Lõuna-Sudaanis rahu saavutamiseks ja Sudaani elanikke üleminekul sisemiselt reformitud demokraatiale; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid pikendaksid Lõuna-Sudaani inimõiguste komisjoni volitusi ning tugevdaksid selle rolli eesmärgiga uurida inimõiguste rikkumisi ja kaardistada seksuaalvägivalda; toetab selle soovituste lisamist aruandesse, mis edastatakse ÜRO Peaassambleele ja ÜRO Julgeolekunõukogule; |
| --- | --- |

40.

Süüria

| 41. | mõistab kõige karmimalt hukka julmused ning laialt levinud inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised, mille on toime pannud Assadi režiimi jõud Iraani ja Venemaa toel, samuti inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised, mida panevad toime riiklikud ja valitsusvälised osalised, sh relvastatud terrorirühmitused, eelkõige ISIS/Da’esh, kelle kuritegusid võib pidada genotsiidiks, Jabhat Fateh al-Sham / al-Nusra rinne, ja teised džihaadirühmitused; rõhutab, et tuleb jätkata Süürias kõigi osaliste poolt toimuva keemiarelvade kasutamise ja hävitamise uurimist, ning peab kahetsusväärseks Venemaa ja Hiina otsust blokeerida ÜRO Julgeolekunõukogu uut resolutsiooni keemiarelvade kasutamise kohta; kordab oma nõudmist tagada täielik ja takistamatu juurdepääs humanitaarabile ning võtta sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegude toimepanijad vastutusele koos sellest tulenevate tagajärgedega; toetab ELi algatust edastada Süüria olukorra küsimus Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse ning palub ÜRO Julgeolekunõukogul võtta selles osas meetmeid; toetab uurimiskomisjoni mandaati spetsiaalse uurimise läbiviimiseks Aleppos ning selle kohta aruande esitamist hiljemalt märtsis toimuval ÜRO Inimõiguste Nõukogu 34. istungjärgul, ja nõuab, et aruanne esitataks ÜRO Peaassambleele ja Julgeolekunõukogule; |
| --- | --- |

41.

Ukraina

| 42. | taunib asjaolu, et Venemaa jätkuv agressioon on tekitanud Donbassi piirkonnas raske humanitaarolukorra ning et Ukraina ja rahvusvahelisi humanitaarorganisatsioone ei lasta okupeeritud piirkondadesse; väljendab sügavat muret enam kui 1,5 miljoni riigisisese põgeniku raske humanitaarolukorra pärast; väljendab väga sügavat muret konfliktidega seotud jätkuva seksuaalse vägivalla pärast; väljendab sügavat muret inimõiguste rikkumiste pärast Krimmis, eelkõige krimmitatarlaste puhul; rõhutab, et EL peab andma Ukrainale rohkem rahalist toetust; kinnitab veel kord oma täielikku toetust Ukraina suveräänsusele, sõltumatusele, ühtsusele ja territoriaalsele terviklikkusele riigi rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning riigi vabale ja suveräänsele valikule liikuda Euroopa suunas; kutsub kõiki osalisi üles viivitamatult tegutsema okupeeritud Krimmi poolsaare rahumeelseks taasintegreerimiseks Ukraina õigussüsteemi poliitilise dialoogi ja rahvusvahelise õiguse täieliku järgimise kaudu; palub Euroopa välisteenistust ja nõukogu avaldada Venemaa Föderatsioonile tugevamat survet, et ta lubaks rahvusvahelistel organisatsioonidel tulla Krimmi jälgima sealset inimõiguste olukorda seoses poolsaarel jätkuva inimõiguste ja põhivabaduste jõhkra rikkumisega, pidades silmas eesmärki luua seal alalisi rahvusvahelisi konventsioonipõhiseid ja seiremehhanisme; nõuab Minski kokkuleppe täielikku rakendamist ning seoses sellega toetab Venemaa-vastaste sanktsioonide pikendamist, kuni Krimm on tagastatud; tuletab meelde, et kõik konflikti osalised on kohustatud võtma kõiki mõeldavaid meetmeid, et kaitsta oma kontrolli all olevaid tsiviilelanikke vaenutegevuse tagajärgede eest; toetab ja julgustab Inimõiguste Nõukogu 34. istungjärgul kavandatavat interaktiivset dialoogi; |
| --- | --- |

42.

Jeemen

| 43. | on väga mures katastroofilise humanitaarolukorra pärast Jeemenis; kinnitab veel kord oma pühendumust Jeemeni ja jeemenlaste jätkuvale toetamisele; mõistab hukka tõsiasja, et rünnatakse tsiviilisikuid, kes on sattunud talumatusse olukorda sõdivate osaliste vahel, kes rikuvad rahvusvahelist humanitaarõigust ja inimõigusi käsitlevat rahvusvahelist õigust; rõhutab, et laste värbamine ja kasutamine relvastatud konfliktis on inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõigusega rangelt keelatud ning seda võib lugeda sõjakuriteoks, kui värvatakse alla viieteistkümneaastaseid lapsi; kutsub kõiki osalisi üles sellised lapsed viivitamatult vabastama ja hoiduma nende värbamisest; nõuab tungivalt, et kõik osalised leevendaksid pingeid ja kehtestaksid viivitamatu ja püsiva relvarahu, mis annaks võimaluse konflikti poliitiliseks, kaasavaks ja läbirääkimistel põhinevaks lahendamiseks; toetab sellega seoses täielikult ÜRO Jeemeni erisaadiku Ismaïl Ould Cheikh Ahmedi jõupingutusi, samuti Inimõiguste Nõukogu 2016. aasta oktoobri resolutsiooni 33/16 rakendamist, milles kutsuti ÜROd üles tegema koostööd riikliku sõltumatu uurimiskomisjoniga, ning toetab kõiki jõupingutusi sõltumatuks rahvusvaheliseks uurimiseks, et kaotada karistamatuse õhkkond Jeemenis; kutsub ELi liikmesriike üles toetama jätkuvaid jõupingutusi, millega väljendatakse muret inimõiguste rikkumiste ja kuritarvitamiste pärast Jeemenis ning nõutakse nende põhjalikku ja erapooletut uurimist; julgustab ÜRO inimõiguste ülemvolinikku kasutama istungitevahelise ülevaate vormi, et teavitada Inimõiguste Nõukogu regulaarselt uurimiste tulemustest; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassamblee 71. istungjärgu eesistujale, ÜRO Inimõiguste Nõukogu presidendile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee peasekretärile. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0317.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0502.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0318.

(4)  http://www.ohchr.org/documents/issues/business/A.HRC.17.31.pdf

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/125 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/125

---

P8_TA(2017)0092

Ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika põhiseaduslik, õiguslik ja institutsiooniline mõju ning Lissaboni lepingust tulenevad võimalused

Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika põhiseadusliku, õigusliku ja institutsioonilise mõju ning Lissaboni lepingust tulenevate võimaluste kohta (2015/2343(INI))

(2018/C 263/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Lissaboni lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lissaboni lepingut,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 36 Euroopa Parlamendi rolli kohta ühises välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 36 Euroopa Parlamendi rolli kohta ühises välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitikas,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikeid 2, 3, 6 ja 7 ning artikleid 45 ja 46, milles käsitletakse ühise kaitsepoliitika järkjärgulist kujundamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikeid 2, 3, 6 ja 7 ning artikleid 45 ja 46, milles käsitletakse ühise kaitsepoliitika järkjärgulist kujundamist,

| — | võttes arvesse aluslepingutele lisatud protokolli (nr 1) riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aluslepingutele lisatud protokolli (nr 1) riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse aluslepingutele lisatud protokolli (nr 2) subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aluslepingutele lisatud protokolli (nr 2) subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 20. detsembri 2013. aasta, 26. juuni 2015. aasta ja 15. detsembri 2016. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 20. detsembri 2013. aasta, 26. juuni 2015. aasta ja 15. detsembri 2016. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta, 18. novembri 2014. aasta, 18. mai 2015. aasta, 27. juuni 2016. aasta ja 14. novembri 2016. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta, 18. novembri 2014. aasta, 18. mai 2015. aasta, 27. juuni 2016. aasta ja 14. novembri 2016. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta,

| — | võttes arvesse oma 13. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi kohta muutuvas maailmas, mis on üha rohkem ühendatud, vaidlustatum ja keerukam (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi kohta muutuvas maailmas, mis on üha rohkem ühendatud, vaidlustatum ja keerukam (1),

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ELi vastastikuse kaitse klausli ja solidaarsusklausli poliitilise ja operatiivse mõõtme kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ELi vastastikuse kaitse klausli ja solidaarsusklausli poliitilise ja operatiivse mõõtme kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2016. aasta resolutsiooni Euroopa kaitseliidu kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2016. aasta resolutsiooni Euroopa kaitseliidu kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni vastastikuse kaitse klausli (ELi lepingu artikli 42 lõige 7) kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni vastastikuse kaitse klausli (ELi lepingu artikli 42 lõige 7) kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 23. novembri 2016. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. novembri 2016. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu toimimise parandamise kohta Lissaboni lepingu võimalusi kasutades (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu toimimise parandamise kohta Lissaboni lepingu võimalusi kasutades (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtestuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (7) (edaspidi „finantsmäärus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtestuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (7) (edaspidi „finantsmäärus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2015. aasta otsust (ÜVJP) 2015/1835, milles määratakse kindlaks Euroopa Kaitseagentuuri põhikiri, asukoht ja töökord (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2015. aasta otsust (ÜVJP) 2015/1835, milles määratakse kindlaks Euroopa Kaitseagentuuri põhikiri, asukoht ja töökord (8),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. jaanuari 2001. aasta otsust 2001/78/ÜVJP poliitika- ja julgeolekukomitee loomise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. jaanuari 2001. aasta otsust 2001/78/ÜVJP poliitika- ja julgeolekukomitee loomise kohta (9),

| — | võttes arvesse 8. aprillil 2016 Haagis, 6. septembril 2015 Luxembourgis, 6. märtsil 2015 Riias, 7. novembril 2014 Roomas, 4. aprillil 2014 Ateenas, 6. septembril 2013 Vilniuses, 25. märtsil 2013 Dublinis ja 10. septembril 2012 Paphoses toimunud ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) teemaliste parlamentidevaheliste konverentside lõppjäreldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. aprillil 2016 Haagis, 6. septembril 2015 Luxembourgis, 6. märtsil 2015 Riias, 7. novembril 2014 Roomas, 4. aprillil 2014 Ateenas, 6. septembril 2013 Vilniuses, 25. märtsil 2013 Dublinis ja 10. septembril 2012 Paphoses toimunud ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) teemaliste parlamentidevaheliste konverentside lõppjäreldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 28. juunil 2016. aastal esitatud dokumenti „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa. Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 28. juunil 2016. aastal esitatud dokumenti „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa. Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“,

| — | võttes arvesse 4. aprillil 1949. aastal Washingtonis allkirjastatud Põhja-Atlandi lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. aprillil 1949. aastal Washingtonis allkirjastatud Põhja-Atlandi lepingut,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 14. novembril 2016. aastal esitatud dokumenti „Julgeoleku- ja kaitseküsimuste rakenduskava“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 14. novembril 2016. aastal esitatud dokumenti „Julgeoleku- ja kaitseküsimuste rakenduskava“,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Kaitseagentuuri juhi 7. juuli 2014. aasta eduaruannet Euroopa Ülemkogu 2013. aasta detsembri järelduste rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Kaitseagentuuri juhi 7. juuli 2014. aasta eduaruannet Euroopa Ülemkogu 2013. aasta detsembri järelduste rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni presidendi ja NATO peasekretäri 8. juuli 2016 ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni presidendi ja NATO peasekretäri 8. juuli 2016 ühisavaldust,

| — | võttes arvesse Ühendkuningriigi 23. juuni 2016. aasta rahvahääletuse tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühendkuningriigi 23. juuni 2016. aasta rahvahääletuse tulemusi,

| — | võttes arvesse 9.–18. aprillil 2016. aastal 28 liikmesriigis läbiviidud Euroopa Parlamendi Eurobaromeetri eriuuringu tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9.–18. aprillil 2016. aastal 28 liikmesriigis läbiviidud Euroopa Parlamendi Eurobaromeetri eriuuringu tulemusi,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2016. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa kaitsealase tegevuskava kohta (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2016. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa kaitsealase tegevuskava kohta (COM(2016)0950),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 55 kohaseid väliskomisjoni ja põhiseaduskomisjoni ühiseid arutelusid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 55 kohaseid väliskomisjoni ja põhiseaduskomisjoni ühiseid arutelusid,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni ja põhiseaduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A8-0042/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni ja põhiseaduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A8-0042/2017),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on otsustanud kujundada välja ühise kaitsepoliitika ja selle tulemusena ühiskaitse, mis kindlustab selle ühtsust, strateegilist sõltumatust ja integreerimist, eesmärgiga edendada rahu, julgeolekut ja stabiilsust Euroopa naabruskonnas ja mujal maailmas; arvestades, et ühiskaitse eeldab Euroopa Ülemkogu ühehäälset otsust ja sellise otsuse vastuvõtmist liikmesriikides kooskõlas nende põhiseadusest tulenevate nõuetega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on otsustanud kujundada välja ühise kaitsepoliitika ja selle tulemusena ühiskaitse, mis kindlustab selle ühtsust, strateegilist sõltumatust ja integreerimist, eesmärgiga edendada rahu, julgeolekut ja stabiilsust Euroopa naabruskonnas ja mujal maailmas; arvestades, et ühiskaitse eeldab Euroopa Ülemkogu ühehäälset otsust ja sellise otsuse vastuvõtmist liikmesriikides kooskõlas nende põhiseadusest tulenevate nõuetega;

| B. | arvestades, et uute geopoliitiliste ja geostrateegiliste olukordade teke, peamiselt Aasia, mitte Euro-Atlandi piirkonnas, ning asjaolu, et esile on kerkinud uued osalejad, samuti uute ohtude ja tegevusvaldkondade ilmnemine, näitavad, et riigid ei suuda üksi vastu seista uutele ohtudele ning et vaja on ühiselt reageerida; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et uute geopoliitiliste ja geostrateegiliste olukordade teke, peamiselt Aasia, mitte Euro-Atlandi piirkonnas, ning asjaolu, et esile on kerkinud uued osalejad, samuti uute ohtude ja tegevusvaldkondade ilmnemine, näitavad, et riigid ei suuda üksi vastu seista uutele ohtudele ning et vaja on ühiselt reageerida;

| C. | arvestades, et Euroopa mõõtme puudumisest tulenevad julgeoleku- ja kaitsekulud ületavad hinnanguliselt 100 miljardit eurot aastas ja ELi tõhususe tasand on 10–15 % Ameerika Ühendriikide samast näitajast; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa mõõtme puudumisest tulenevad julgeoleku- ja kaitsekulud ületavad hinnanguliselt 100 miljardit eurot aastas ja ELi tõhususe tasand on 10–15 % Ameerika Ühendriikide samast näitajast;

| D. | arvestades, et olukorra halvenemine kogu maailmas on näidanud, kui tähtis on parandada liikmesriikide vahelist koostööd, teabe ja heade tavade vahetamist, ning et on vaja märkimisväärselt suurendada ELi sõjalisi kulutusi selleks ettenähtud omavahenditest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et olukorra halvenemine kogu maailmas on näidanud, kui tähtis on parandada liikmesriikide vahelist koostööd, teabe ja heade tavade vahetamist, ning et on vaja märkimisväärselt suurendada ELi sõjalisi kulutusi selleks ettenähtud omavahenditest;

| E. | arvestades, et sõjalise ja kaitsealase integratsiooni eesmärgi püstitasid juba ELi alusepanijad, kelle peamine eesmärk oli luua seaduslik kollektiivse kaitse mehhanism ja säilitada rahu Euroopas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sõjalise ja kaitsealase integratsiooni eesmärgi püstitasid juba ELi alusepanijad, kelle peamine eesmärk oli luua seaduslik kollektiivse kaitse mehhanism ja säilitada rahu Euroopas;

| F. | arvestades, et ELi lepingu artikli 21 lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 42 on selgelt kindlaks määratud eesmärgid ÜVJP ja ÜJKP valdkonnas ning mehhanismid ja raamistik nende saavutamiseks; arvestades, et nimetatud eesmärkide saavutamisel on tehtud väga vähe edusamme, hoolimata parlamendi ja komisjoni paljudest nõudmistest ja ettepanekutest nende rakendamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi lepingu artikli 21 lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 42 on selgelt kindlaks määratud eesmärgid ÜVJP ja ÜJKP valdkonnas ning mehhanismid ja raamistik nende saavutamiseks; arvestades, et nimetatud eesmärkide saavutamisel on tehtud väga vähe edusamme, hoolimata parlamendi ja komisjoni paljudest nõudmistest ja ettepanekutest nende rakendamiseks;

| G. | arvestades, et ÜJKP areng eeldab liikmesriikidelt eelkõige jagatud väärtustel ja huvidel ning ühistel huvidel ja prioriteetidel põhinevat poliitilist tahet, samuti tugevate institutsioonilise koostöö struktuuride loomist; arvestades, et ÜJKP peaks olema tõhus ühine poliitika, mis loob lisaväärtust, ja mitte lihtsalt liikmesriikide riikliku poliitika summa või nende väikseim ühine nimetaja; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜJKP areng eeldab liikmesriikidelt eelkõige jagatud väärtustel ja huvidel ning ühistel huvidel ja prioriteetidel põhinevat poliitilist tahet, samuti tugevate institutsioonilise koostöö struktuuride loomist; arvestades, et ÜJKP peaks olema tõhus ühine poliitika, mis loob lisaväärtust, ja mitte lihtsalt liikmesriikide riikliku poliitika summa või nende väikseim ühine nimetaja;

| H. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 42 artikli 7 aktiveerimine 2015. aasta novembris kinnitas aluslepingu kõikide julgeolekut ja kaitset käsitlevate sätete potentsiaali; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 42 artikli 7 aktiveerimine 2015. aasta novembris kinnitas aluslepingu kõikide julgeolekut ja kaitset käsitlevate sätete potentsiaali;

| I. | arvestades, et nüüd on ELil Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõike 2 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 2 lõike 4 kohaselt pädevus määrata kindlaks ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika, mis hõlmab liidu ühise kaitsepoliitika järkjärgulist kujundamist, ning seda ellu viia; arvestades, et liit peaks kasutama nimetatud pädevust koordineerimise ja tõhususe parandamiseks ning liikmesriikide tegevuse täiendamiseks ilma sellega liikmesriikide kaitsepädevust mõjutamata või häirimata; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et nüüd on ELil Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõike 2 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 2 lõike 4 kohaselt pädevus määrata kindlaks ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika, mis hõlmab liidu ühise kaitsepoliitika järkjärgulist kujundamist, ning seda ellu viia; arvestades, et liit peaks kasutama nimetatud pädevust koordineerimise ja tõhususe parandamiseks ning liikmesriikide tegevuse täiendamiseks ilma sellega liikmesriikide kaitsepädevust mõjutamata või häirimata;

| J. | arvestades, et on olemas Euroopa rahvusvahelised struktuurid, nagu Euroopa armeekorpus (Eurocorps), mis on juba aastaid olnud näide liikmesriikide heade tavade ja koostöö kohta; arvestades, et need struktuurid võiksid olla lähtepunktiks arengule liidu ühise kaitsepoliitika suunas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et on olemas Euroopa rahvusvahelised struktuurid, nagu Euroopa armeekorpus (Eurocorps), mis on juba aastaid olnud näide liikmesriikide heade tavade ja koostöö kohta; arvestades, et need struktuurid võiksid olla lähtepunktiks arengule liidu ühise kaitsepoliitika suunas;

| K. | arvestades, et ELi kodanikud ootavad liidult rohkem tegevust kaitse ja julgeoleku vallas; arvestades, et Eurobaromeetri 2016. aasta juuni küsitluse 85.1 kohaselt soovib kaks kolmandikku ELi kodanikest näha ELi tõhusamat tegutsemist liikmesriikide kohustuste kaudu julgeoleku- ja kaitsepoliitika küsimustes; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi kodanikud ootavad liidult rohkem tegevust kaitse ja julgeoleku vallas; arvestades, et Eurobaromeetri 2016. aasta juuni küsitluse 85.1 kohaselt soovib kaks kolmandikku ELi kodanikest näha ELi tõhusamat tegutsemist liikmesriikide kohustuste kaudu julgeoleku- ja kaitsepoliitika küsimustes;

| L. | arvestades, et on vaja kujundada kaitsekultuur, mis aitab tagada, et ELi kodanikud tajuksid selgelt kaitse rolli meie ühiskonna elus ja selle panust stabiilsuse ja rahu tagamisse ning rahvusvahelise julgeoleku suurendamisse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et on vaja kujundada kaitsekultuur, mis aitab tagada, et ELi kodanikud tajuksid selgelt kaitse rolli meie ühiskonna elus ja selle panust stabiilsuse ja rahu tagamisse ning rahvusvahelise julgeoleku suurendamisse;

| M. | arvestades, et tuleb võtta meetmeid, mille eesmärk on suurendada Euroopa julgeolekupoliitika toimimist ja tõhusust, mis tagaks Euroopa julgeoleku tegeliku paranemise; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tuleb võtta meetmeid, mille eesmärk on suurendada Euroopa julgeolekupoliitika toimimist ja tõhusust, mis tagaks Euroopa julgeoleku tegeliku paranemise;

| N. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu peaks viivitamata moodustama Euroopa kaitseliidu, mida pooldab ka Euroopa Parlament, ning tagama liidu ühiskaitse; arvestades, et liikmesriigid peaksid ühiskaitse otsuse vastu võtma kooskõlas oma riigi põhiseadusest tulenevate nõuetega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu peaks viivitamata moodustama Euroopa kaitseliidu, mida pooldab ka Euroopa Parlament, ning tagama liidu ühiskaitse; arvestades, et liikmesriigid peaksid ühiskaitse otsuse vastu võtma kooskõlas oma riigi põhiseadusest tulenevate nõuetega;

| O. | arvestades, et ELi kaitsepoliitika peaks tugevdama Euroopa võimet suurendada julgeolekut nii liidus kui ka väljaspool ning tugevdama partnerlust NATOga ja Atlandi-üleseid suhteid, aidates nii tugevdada ka NATOt; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ELi kaitsepoliitika peaks tugevdama Euroopa võimet suurendada julgeolekut nii liidus kui ka väljaspool ning tugevdama partnerlust NATOga ja Atlandi-üleseid suhteid, aidates nii tugevdada ka NATOt;

| P. | arvestades, et Euroopa Parlament toetab aktiivselt Euroopa kaitseliitu ja jätkab selleks asjakohaste ettepanekute tegemist; arvestades, et parlamentidevahelisest ÜVJP ja ÜJKP konverentsist peaks saama foorum, kus tehakse tõhusat ja korrapärast ÜJKP-alast parlamentidevahelist koostööd ja kujundatakse järk-järgult liidu ühist kaitsepoliitikat; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Parlament toetab aktiivselt Euroopa kaitseliitu ja jätkab selleks asjakohaste ettepanekute tegemist; arvestades, et parlamentidevahelisest ÜVJP ja ÜJKP konverentsist peaks saama foorum, kus tehakse tõhusat ja korrapärast ÜJKP-alast parlamentidevahelist koostööd ja kujundatakse järk-järgult liidu ühist kaitsepoliitikat;

| Q. | arvestades, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja konsulteerib korrapäraselt Euroopa Parlamendiga ühise kaitsepoliitika järkjärgulise kujundamise küsimuses, tagab selle käigus Euroopa Parlamendi seisukohtade nõuetekohase arvessevõtmise ja teavitab parlamenti Euroopa kaitseliidu loomisel saavutatud edust; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja konsulteerib korrapäraselt Euroopa Parlamendiga ühise kaitsepoliitika järkjärgulise kujundamise küsimuses, tagab selle käigus Euroopa Parlamendi seisukohtade nõuetekohase arvessevõtmise ja teavitab parlamenti Euroopa kaitseliidu loomisel saavutatud edust;

| R. | arvestades, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja osutas 2. septembril 2016. aastal Gymnichis toimunud ELi välisministrite mitteametlikul kohtumisel tehtud avalduses liikmesriikide võimalustele saavutada konkreetseid edusamme kaitsepoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja osutas 2. septembril 2016. aastal Gymnichis toimunud ELi välisministrite mitteametlikul kohtumisel tehtud avalduses liikmesriikide võimalustele saavutada konkreetseid edusamme kaitsepoliitika valdkonnas;

| S. | arvestades, et komisjon tagab aluslepingute ja nende kohaselt institutsioonide poolt võetud meetmete kohaldamise, sealhulgas ÜJKP vallas; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et komisjon tagab aluslepingute ja nende kohaselt institutsioonide poolt võetud meetmete kohaldamise, sealhulgas ÜJKP vallas;

| T. | arvestades, et edaspidi peaks liidu iga-aastane ja mitmeaastane programmitöö hõlmama ka kaitsepoliitikat; arvestades, et komisjon peaks alustama asjakohaste institutsioonidevaheliste kokkulepete, sealhulgas ELi kaitse valge raamatu koostamist, et neid ELi järgmise mitmeaastase finants- ja poliitilise raamistiku raames esimest korda rakendada; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et edaspidi peaks liidu iga-aastane ja mitmeaastane programmitöö hõlmama ka kaitsepoliitikat; arvestades, et komisjon peaks alustama asjakohaste institutsioonidevaheliste kokkulepete, sealhulgas ELi kaitse valge raamatu koostamist, et neid ELi järgmise mitmeaastase finants- ja poliitilise raamistiku raames esimest korda rakendada;

| U. | arvestades, et Euroopa Parlament esindab ELi kodanikke ning tal on seadusandlikud ja eelarve menetlemise volitused, samuti poliitilise kontrolli teostamise ja konsulteerimise ülesanne, ja et parlament peab seepärast etendama keskset osa Euroopa kaitseliidu kujundamisel; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Euroopa Parlament esindab ELi kodanikke ning tal on seadusandlikud ja eelarve menetlemise volitused, samuti poliitilise kontrolli teostamise ja konsulteerimise ülesanne, ja et parlament peab seepärast etendama keskset osa Euroopa kaitseliidu kujundamisel;

| V. | arvestades, et parlamendi aktiivne roll ning poliitiline toetus ja demokraatlik kontroll liidu ühise kaitsepoliitika kujundamisel ja ühiskaitse loomisel kindlustaks ja tugevdaks liidu esindatuse ja demokraatia aluseid; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et parlamendi aktiivne roll ning poliitiline toetus ja demokraatlik kontroll liidu ühise kaitsepoliitika kujundamisel ja ühiskaitse loomisel kindlustaks ja tugevdaks liidu esindatuse ja demokraatia aluseid;

| W. | arvestades, et ELi üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia peaks andma väga selge ja väärtusliku strateegilise raamistiku ÜJKP edasisele kujundamisele; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ELi üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia peaks andma väga selge ja väärtusliku strateegilise raamistiku ÜJKP edasisele kujundamisele;

| X. | arvestades, et välismaal toimuvatel sõjaväeõppustel on piirangud nii tegevuskava kui ka vajaliku sõjalise logistikatoe osas; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et välismaal toimuvatel sõjaväeõppustel on piirangud nii tegevuskava kui ka vajaliku sõjalise logistikatoe osas;

| Y. | arvestades, et seepärast ei ole võimalik läbi viia väljaõppemissioone välismaal, kui asjaomaste riikide valitsused ei anna sõjaväeüksustele vajalikku relvastust ja varustust, nagu juhtus sõjalise väljaõppemissiooniga Kesk-Aafrika Vabariigis (EUTM CAR) või Malis (EUTM MALI); arvestades, et ilma relvi ja varustust hõlmava väljaõppeta ei ole võimalik moodustada üksusi, mis on võimelised sõjaliste ülesannetega toime tulema ja operatsioone läbi viima; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et seepärast ei ole võimalik läbi viia väljaõppemissioone välismaal, kui asjaomaste riikide valitsused ei anna sõjaväeüksustele vajalikku relvastust ja varustust, nagu juhtus sõjalise väljaõppemissiooniga Kesk-Aafrika Vabariigis (EUTM CAR) või Malis (EUTM MALI); arvestades, et ilma relvi ja varustust hõlmava väljaõppeta ei ole võimalik moodustada üksusi, mis on võimelised sõjaliste ülesannetega toime tulema ja operatsioone läbi viima;

| Z. | arvestades, et praegu ei ole Euroopa sõjaväelastel lubatud sõjalistes operatsioonides vaatlejatena osaleda, mistõttu neil ei ole võimalik kindlaks teha väljaõppe saanud üksuste võimalikke probleeme ja seega ei suuda nad ka lahendada hiljem operatsioonidel ilmnevaid probleeme; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et praegu ei ole Euroopa sõjaväelastel lubatud sõjalistes operatsioonides vaatlejatena osaleda, mistõttu neil ei ole võimalik kindlaks teha väljaõppe saanud üksuste võimalikke probleeme ja seega ei suuda nad ka lahendada hiljem operatsioonidel ilmnevaid probleeme;

| AA. | arvestades, et neid üksusi nii Malis kui ka Kesk-Aafrika Vabariigis valmistatakse ette lahinguoperatsioonideks, ning arvestades, et kuna need ei ole kolme aasta jooksul piisavat varustust ega väljaõpet saanud, nagu on juhtunud missiooniga EUTM Mali, ei ole need sugugi lahinguvalmid; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et neid üksusi nii Malis kui ka Kesk-Aafrika Vabariigis valmistatakse ette lahinguoperatsioonideks, ning arvestades, et kuna need ei ole kolme aasta jooksul piisavat varustust ega väljaõpet saanud, nagu on juhtunud missiooniga EUTM Mali, ei ole need sugugi lahinguvalmid;

| AB. | arvestades, et ilma vajaliku relvastuseta viiakse väljaõppemissioone välismaal läbi ainult juhul, kui riigi valitsus eraldab vahendid ja relvastuse, mis jäävad hiljem väljaõpetatud üksuste käsutusse; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et ilma vajaliku relvastuseta viiakse väljaõppemissioone välismaal läbi ainult juhul, kui riigi valitsus eraldab vahendid ja relvastuse, mis jäävad hiljem väljaõpetatud üksuste käsutusse;

Põhiseaduslik ja õiguslik raamistik

| 1. | tuletab meelde, et ÜJKP, nagu sätestatud ELi lepingu artikli 24 lõikes 1 ja artikli 42 lõikes 2, hõlmab liidu ühise kaitsepoliitika järkjärgulist kujundamist, mis viib tulevikus ühiskaitseni, kui Euroopa Ülemkogu seda ühehäälselt otsustab ning kui liikmesriigid teevad sellise otsuse kooskõlas oma riigi põhiseadusest tulenevate nõuetega; kutsub liikmesriike esmajärjekorras täitma ÜJKPd käsitlevaid aluslepingu sätteid ja suurendama jõupingutusi, et tagada märgatav edu nendes sätetes seatud eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et Lissaboni lepingu reformid ja uuendused annavad ÜJKP jaoks piisava ja sidusa raamistiku ning peaksid võimaldama luua tõeliselt ühise poliitika, mis põhineb vahendite ja suutlikkuse jagamisel ja kooskõlastatud planeerimisel liidu tasandil; rõhutab, et praeguses institutsioonilises ja õiguslikus raamistikus sõltub ÜJKP areng rohkem liikmesriikide poliitilisest tahtest kui õiguslikest kaalutlustest; rõhutab, et ELi lepingu artikkel 43 hõlmab kriisiohjamise ülesannete kogu spektrit ja et EL on seadnud endale eesmärgiks neid ülesandeid kiirelt ja otsustavalt täita; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub seepärast komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat, nõukogu ja liikmesriike kooskõlas Euroopa Liidu lepinguga tagama välistegevuse eri valdkondade kooskõla ja rakendama neis kõikehõlmavat ja terviklikku lähenemisviisi ning kasutama kõiki aluslepinguga tagatud võimalusi, eriti mehhanisme, mis on sätestatud ELi artikli 42 lõikes 6 ja artiklis 46 ning aluslepingutele lisatud protokollis (nr 10) ELi lepingu artikliga 42 loodud alalise struktureeritud koostöö kohta ning tegevusetapis ELi lepingu artiklis 44 sätestatud ÜJKP-alaste ülesannete elluviimist liikmesriikide rühma poolt, et korraldada missioone ja operatsioone kiiremini, tõhusamalt ja paindlikumalt; rõhutab, et alalist struktureeritud koostööd puudutavad eeskirjad tuleks selgelt määratleda; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et kui Euroopa Liidu lepinguga nähakse ette nõukogu ÜJKP otsuste, eriti ELi lepingu artikli 45 lõike 2 ja artikli 46 lõike 2 kohaste otsuste vastuvõtmine kvalifitseeritud häälteenamusega, tuleks selliste otsuste täitmisel tekkivad kulud rahastada ELI eelarve uutest täiendavatest vahenditest ja katta sellest eelarvest; on seisukohal, et selleks vajatakse liikmesriikidelt täiendavat rahastamist või kaasrahastamist; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on seepärast seisukohal, et Euroopa Kaitseagentuur (EDA) ja alaline struktureeritud koostöö tuleks lugeda sui generis liidu institutsiooniks nagu Euroopa välisteenistuski; on seisukohal, et on vaja muuta finantsmäärust, et lisada EDA ja alaline struktureeritud koostöö selle artikli 2 punkti b ja näha liidu eelarves ette eraldi jagu; tuletab meelde, et parlament peaks koos nõukoguga täitma aluslepingutes ette nähtud seadusandlikke ja eelarvelisi ning poliitilise kontrolli ja konsulteerimise ülesandeid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on veendunud, et Euroopa Liidu artikli 41 lõiget 1 tuleb kohaldada EDA ja alalise struktureeritud koostöö halduskulude suhtes; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on veendunud, et Euroopa Liidu artikli 41 lõiget 2 tuleb kohaldada EDA ja alalise struktureeritud koostöö tegevuskulude suhtes; arvestades, et sõjalistest missioonidest põhjustatud tegevuskulusid, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikes 1, tegevuskulusid, mis tulenevad kaitseoperatsioonidest liikmesriigis, kes on langenud oma territooriumil relvastatud kallaletungi ohvriks, ning tegevuskulusid, mis tulenevad liikmesriikide kaitseoperatsioonidest, kui nad täidavad Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõike 7 kohast abiandmise kohustust, tuleks ühiselt rahastada, kuid mitte liidu eelarvest; peab tervitatavaks vastastikust kaitset käsitleva artikli 42 lõike 7 kohaldamist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on seepärast seisukohal, et EDA ja alalise struktureeritud koostöö haldus- ja tegevuskulude rahastamine liidu eelarvest on ainus aluslepingute kohane võimalus, kuigi mõlemad institutsioonid võivad kasutada vahetult liikmesriikide eraldatud rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub liikmesriike üles tagama vajalikud täiendavad rahalised vahendid, et rahastada EDA ja alalise struktureeritud koostöö haldus- ja tegevuskulusid Euroopa Liidu eelarvest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab, et nõukogu vaataks sel eesmärgil läbi otsuse (ÜVJP) 2015/1835, milles määratakse kindlaks Euroopa Kaitseagentuuri põhikiri, asukoht ja töökord; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on seisukohal, et ELi tasandi kaitsekoostöö süvendamine liikmesriikide vahel peaks toimuma üheaegselt nii Euroopa Parlamendi kui ka riikide parlamentide parlamentaarse järelevalve ja kontrolli tugevdamisega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toonitab sellega seoses parlamendi kui eelarvepädeva institutsiooni rolli; on kindlalt otsustanud teha tõhusat parlamentaarset järelevalvet ja eelarvekontrolli EDA ja alalise struktureeritud koostöö üle, nagu aluslepingutes on ette nähtud; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 41 lõikega 3 viivitamata vastu otsuse starditoetuse kehtestamiseks, et tagada sõjaliste operatsioonide algfaasis kiireloomuline rahastamine Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikes 1 ja artiklis 43 nimetatud ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab tungivalt, et nõukogu astuks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikega 2 konkreetseid samme Euroopa relvajõudude ühtlustamiseks ja standardimiseks, et soodustada uue Euroopa kaitseliidu raames sõjaväelaste koostööd, mis kujutaks endast ühise kaitsepoliitika järkjärgulise kujundamise osa; |
| --- | --- |

14.

Ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika Euroopa lisaväärtus

| 15. | rõhutab, et ÜJKP eesmärkide saavutamine selleks, et parandada liidu välist operatsioonivõimet rahuvalves, konfliktide ärahoidmisel ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamisel, nagu näeb ette Euroopa Liidu leping, on kiirelt halvenevas julgeolekukeskkonnas vajalikum kui kunagi varem; on kindlal seisukohal, et liikmesriigid ei tule üksinda toime ELi ees seisvate julgeoleku- ja kaitseohtudega, mis on suunatud tema kodanike ja territooriumi vastu; on veendunud, et liidu julgeolek ja kaitse on tugevam, kui liit ja tema liikmesriigid otsustavad jääda ühtseks ja teha koostööd; on seisukohal, et ELil on vaja oma julgeoleku ja kaitse tagamiseks välja töötada Euroopa tõhus koormuse jagamise süsteem, mida praegu veel olemas ei ole; palub liikmesriike ilmutada täielikku poliitilist osavõttu ja teha selle nimel koostööd; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et julgeolek ja kaitse on valdkond, kus Euroopa lisaväärtust on kerge tõestada tõhususega, mis tagab liikmesriikidele suurema ja kulutõhusama võimekuse koos parema kooskõlastatuse, koordineerimise ja koostegutsemisvõimega julgeoleku- ja kaitseküsimustes, ning aidates kindlustada liidu solidaarsust, ühtekuuluvust ja strateegilist sõltumatust ning vastupanuvõimet; juhib tähelepanu hinnangutele, mille kohaselt iga julgeolekusse investeeritud euro loob 1,6 eurot tulu, eriti kvalifikatsiooni nõudva töö, teadusuuringute ja tehnoloogia ning ekspordi kaudu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et kõigi aluslepingutes sätestatud võimaluste kasutamine parandaks ühtsel turul kaitsetööstuse konkurentsivõimet ja toimimist, ergutaks positiivsete stiimulite kaudu veelgi kaitsealast koostööd ja võimaldaks tegeleda projektidega, mida liikmesriigid ei suuda ellu viia, vähendades seeläbi asjatut dubleerimist ja soodustades avaliku sektori raha tõhusamat kulutamist; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et ÜJKP tugevdamine kooskõlas aluslepingutega ei piira liikmesriikide sõltumatust, sest seda poliitikat suunavad liikmesriigid; on veendunud, et sõltumatust austatakse kõige kindlamalt, kui ühise kaitsepoliitikaga tagatakse Euroopa Liidu territoriaalne terviklikkus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et tõhusate ÜJKP missioonide algatamine, tuginedes Euroopa Liidu lepingu artiklile 44, aitab kaasa Euroopa kaitseliidu loomisele; kutsub liitu üles kasutama artikli 44 kõiki võimalusi, et jätkata ja hoogustada seda laadi missioone, eesmärgiga saavutada toimiv julgeoleku- ja kaitsepoliitika; |
| --- | --- |

19.

| 20. | peab oluliseks riiklike kaitsekulutuste suurendamist 2 %-ni ELi SKPst; rõhutab, et see tähendaks kaitsekulutustele järgmisel aastakümnel peaaegu 100 miljardi euro suurust täiendust; on seisukohal, et seda täiendust tuleks kasutada uute strateegiliste koostööprogrammide käivitamiseks liidus ja selle ulatuses, parandades nõudluse ja pakkumise struktuuri ja muutes mõlemad tõhusamaks ja tulemuslikumaks; leiab, et see algatus aitab toetada Euroopa tasandil kaitsesektori tööstusharusid ja töökohtade loomist, eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes; on arvamusel, et suur osa nendest kulutustest tuleks suunata teadus- ja arendustegevusse ja strateegilistesse koostööprogrammidesse, keskendudes seejuures uutele kahesuguse kasutusega ja kaitsetehnoloogiatele, mis ei ole olulised mitte ainult nende eesmärkide saavutamiseks, vaid võivad pakkuda Euroopa Liidule ka lisaväärtust; märgib, et nende täiendavate kulutuste suhtes tuleks tagada tugevdatud vastutus, läbipaistvus ja kontroll Euroopa vahendite kasutamisel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on veendunud, et liidu kaitseinvesteeringud peaksid tagama selle, et kõik liikmesriigid saavad tasakaalustatult, sidusalt ja sünkroniseeritult parandada oma sõjalisi võimeid; peab seda liidu strateegiliseks võimaluseks parandada oma julgeolekut ja kaitset; |
| --- | --- |

21.

Institutsiooniline raamistik

Kaitseministrite nõukogu

| 22. | rõhutab jätkuvat vajadust luua nõukogus liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja eesistumise raames kaitseministrite tasandi organ, et koordineerida ÜJKP elluviimist ja muuta see tõhusamaks; |
| --- | --- |

22.

Kaitseküsimuste juhtnõukogu

| 23. | on seisukohal, et EDA juhtnõukogu, kuhu kuuluvad liikmesriikide kaitseministrite esindajad, on sobiv organ Euroopa Liidu lepingu artiklite 42, 45 ja 46 rakendamiseks vajalike nõuande- ja järelevalveülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on seisukohal, et otsuse (ÜVJP) 2015/1835 artikli 4 lõikega 4, milles määratakse kindlaks Euroopa Kaitseagentuuri põhikiri, asukoht ja töökord, tagatakse vajalik ja kindel alus EDA juhtnõukogu tegevuseks liidu kolmanda alaliste esindajate komiteena, st kaitseküsimuste juhtnõukoguna; on seisukohal, et see komitee, kui see luuakse, peaks ühtlasi täitma alalise struktureeritud koostöö rakendamiseks vajalikke nõuande- ja järelevalveülesandeid; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on veendunud, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 38 osutatud poliitika- ja julgeolekukomitee volitusi tuleb tõlgendada kitsalt; on seisukohal, et aluslepingute kohaselt hõlmab komitee vastutusala ainult olukorda ja missioone väljaspool liitu, samuti solidaarsusklausli rakendamise teatavaid aspekte; on eelkõige seisukohal, et selle kujunenud töökorraldus ei ole kohandatud ÜJKP selle osa edasiseks elluviimiseks, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikes 2; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab, et nõukogu vaataks läbi otsuse 2001/78/ÜVJP poliitika- ja julgeolekukomitee moodustamise kohta ning otsuse (ÜVJP) 2015/1835, millega määratakse kindlaks Euroopa Kaitseagentuuri põhikiri, asukoht ja töökord; |
| --- | --- |

26.

Euroopa Kaitseagentuur

| 27. | tuletab meelde, et EDA eesmärk on toetada liikmesriike nende kaitsevõime arendamisel ning nende kaitsesektori tööstusliku ja tehnoloogilise aluse tugevdamisel; rõhutab, et EDA potentsiaali ÜJKP väljatöötamise toetamiseks ja nende eesmärkide saavutamiseks ei ole ära kasutatud, ning et selleks tuleb appi võtta Euroopa Kaitseagentuuri kogu võimekus; nõuab, et agentuuri tulevane roll ja ülesanded läbi mõeldaks; palub liikmesriikidel määrata reformitud EDAga seoses kindlaks ühised eesmärgid ja võtta need oma kohustuseks; nõuab EDA poliitilise toetuse, rahastamise ja vahendite suurendamist, samuti selle tegevuse kooskõlastamist komisjoni, liikmesriikide ja muude osalejate meetmetega eeskätt võimekuse suurendamise, kaitsehangete, teadusuuringute ja liikmesriikide relvajõudude koostalitlusvõime vallas; on seisukohal, et Euroopa Kaitseagentuur võib koos liikmesriikide ametiasutuste ja erasektori turuosalistega kaasrahastada kommertskasutusele eelnevaid hankeid ja innovatiivsete lahenduste riigihankeid; |
| --- | --- |

27.

| 28. | võtab teadmiseks, et EDA otsustas läbi vaadata võimearendusplaani vastavalt ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegiale, ning jääb ootama järgmist võimearendusplaani, milles kajastatakse ELi ja liikmesriikide prioriteete ja vajadusi asjakohasemal viisil; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub liikmesriike üles EDA raames välja töötama ühist Euroopa relvastus- ja võimekuspoliitikat, nagu on ette nähtud Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikes 3, ja kutsub komisjoni ning EDAt üles selle kohta ettepanekuid esitama; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat teavitama Euroopa Parlamenti tulemustest, mis on saavutatud praeguses koostöös EDA ja komisjoni ning Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) ja Relvastuskoostöö Organisatsiooniga; kutsub liikmesriike üles nõuetekohaselt rakendama ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP relvaekspordi kohta, tagamaks, et relvaeksport toimuks ühiste, kogu ELis kehtivate kriteeriumide alusel, mis hõlmavad relvade, laskemoona, kaitseotstarbelise varustuse ja tehnoloogia eksporti kolmandatesse riikidesse; |
| --- | --- |

29.

Alaline struktureeritud koostöö

| 30. | ergutab liikmesriike võimalikult peatselt alustama alalist struktureeritud koostööd ja sellega liidu raames ühinema, eesmärgiga säilitada sõjalised võimed ning parandada neid doktriini ja juhtimise arendamise, töötajate arendamise ja koolituse, kaitsevarustuse ja taristu arendamise ning koostalitlusvõime ja sertifitseerimise abil; rõhutab, kui tähtis ja vajalik on, et kõik liikmesriigid, kes on valmis oma kaitset võimalikult ulatuslikult integreerima, osaleksid alalises ja tõhusas struktureeritud koostöös; on veendunud, et alalised Euroopa integreeritud väed tuleks luua mitmerahvuselise väena, nagu on osutatud alalist struktureeritud koostööd käsitleva protokolli (nr 10) artiklis 1, ning anda need väed ÜJKP rakendamiseks liidu käsutusse, nagu on ette nähtud ELi lepingu artikli 42 lõikes 3; palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal esitada ettepanekud alalise struktureeritud koostöö vallas tegevuse alustamiseks 2017. aasta esimesel poolel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on seisukohal, et liit peaks kokkuleppel asjaomaste liikmesriikidega ette nägema osavõtu nende korraldatud suutlikkuse suurendamise programmidest; on seisukohal, et liidu rahaline panus sellistesse programmidesse ei tohiks olla suurem osalevate liikmesriikide panusest; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on seisukohal, et ELi lahingugrupi süsteem tuleks viia alalise struktureeritud koostöö alluvusse koos Euroopa tasandi peastaabi loomisega, mis hõlmab tähtsuselt võrdväärset sõjaliste operatsioonide plaanimise ja juhtimise teenistust ning tsiviilmissioonide plaanimise ja juhtimise teenistust, mis aitaks tugevdada strateegilist ja operatiivset planeerimist kogu planeerimistsükli vältel, tõhustada tsiviil-sõjalist koostööd ning parandada ELi suutlikkust kriisidele kiiresti reageerida; on seisukohal, et muud Euroopa rahvusvahelised struktuurid, nagu Euroopa lennutranspordi juhtimissüsteem, Euroopa armeekorpus ja Relvastuskoostöö Organisatsioon ning kõik alalises struktureeritud koostöös osalevate riikide vahelise sõjalise koostöö kahe- ja mitmepoolsed vormid tuleks samuti seada alalise struktureeritud koostöö raamesse; on seisukohal, et neile rahvusvahelistele struktuuridele, mis moodustavad osa alalisest struktureeritud koostööst, peaksid kehtima ELi eesõigused ja immuniteedid; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on seisukohal, et liit peaks katma kõik ELi lahingugruppide kulud kaitse-, reservi- ja erusoleku järgus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ning nõukogu üles täielikult rakendama ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 ning nimetama ametisse naiste ja konfliktide eriesindaja; |
| --- | --- |

34.

Euroopa Parlament

| 35. | rõhutab, et kooskõlas ELi lepingu artikli 14 lõikega 1 peaks Euroopa Parlament täitma olulist osa ÜVJP ja ÜJKP rakendamise järelevalves ja kontrollimisel ning hindamisel; on seisukohal, et parlamentidevaheline ÜVJP ja ÜJKP konverents peaks ühtlasi olema rahvusvahelise konsulteerimise ja ÜJKP järelevalve foorum; rõhutab, et Euroopa Parlamendiga tuleb tõhusalt konsulteerida oluliste otsuste tegemisel ÜJKP valdkonnas, eelkõige väljaspool ELi toimuvate sõjaliste ning tsiviilmissioonide ning strateegiliste kaitseoperatsioonide puhul; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub selleks komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles täielikult jõustama ELi lepingu artiklit 36, tagades Euroopa Parlamendi seisukohtade nõuetekohase arvessevõtmise parlamendiga ÜVJP raames ÜJKP põhiliste valikute peamiste aspektide üle konsulteerimise teel; nõuab, et Euroopa Parlamendile rohkem ja korrapärasemalt teavet antaks, et tugevdada olemasolevaid parlamentaarse ja poliitilise kontrolli mehhanisme; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab tungivalt, et parlament teeks oma julgeoleku ja kaitse allkomisjonist täieõigusliku parlamendikomisjoni, võimaldades sellel täita olulist osa ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamisel ning eeskätt kaitseturuga seotud õigusaktide kontrollimisel ja sellistes menetlustes nagu kaitseküsimuste iga-aastane kooskõlastatud läbivaatamine; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nõuab Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide koostöö tihendamist, mis on ÜJKP vallas konkreetsete tulemuste saavutamise ja selle poliitika õiguspärasuse saavutamise oluline osa; märgib, et selline koostöö ei tohiks kahjustada ÜJKP elluviimist ja selle kui liidu poliitikavaldkonna eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

38.

| 39. | on seisukohal, et Euroopa Parlament peaks jätkama konkreetsete algatuste toetamist ja lisaks eelarvemenetluses osalemisele esitama nõukogule, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning komisjonile soovitusi ühise julgeoleku ja kaitse küsimustes; |
| --- | --- |

39.

ELi ja NATO suhted

| 40. | kutsub üles tugevdama ÜJKP ja NATO sidemeid, mis annab poliitilise võimaluse koostööks ja vastastikuseks täiendamiseks kõikidel tasanditel, piiramata ELi lepingu artikli 42 lõike 7 teise lõigu kohaldamist; tuletab meelde vajadust uuesti tasakaalustada ja laiendada ELi ja NATO strateegilist partnerlust, et tagada ühilduvus, arendada ühiseid võimeid ja vältida tegevuse ning struktuuride dubleerimist, vähendades sellega kulutusi ja suurendades tulemuslikkust; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat võtma viivitamata ühendust Atlandi-üleste partneritega, et selgitada nende seisukohti üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia raames käsitletud eri teemadel; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ning NATO peasekretäril esitada põhjaliku analüüsi selle kohta, milliseid õiguslikke ja poliitilisi tagajärgi tekitab ELi ja NATO partnerluse arengule võimalik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 rakendamine Ühendkuningriigi poolt; |
| --- | --- |

41.

| 42. | toonitab, et Berliin-pluss-kokkulepped tuleks põhjalikult ümber sõnastada, et neid praeguse strateegilise kontekstiga kohandada ja parandada leitud puudused, näiteks täiustades taktikalisi ja tegevusmehhanisme olukordades, kus tegutsevad nii EL kui ka NATO, ning võimaldades NATO-l kasutada ELi vahendeid; |
| --- | --- |

42.

Poliitilised soovitused

| 43. | toetab kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise ettepanekut, mille kohaselt liikmesriigid kooskõlastavad oma kaitsekulutuste ja -võime kavad avatud protsessis, milles osalevad nii Euroopa Parlament kui ka liikmesriikide parlamendid; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palub nõukogul ning komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal töötada välja ELi julgeoleku ja kaitse valge raamatu, milles esimese sammuna Euroopa kaitse jaoks vajaliku suutlikkuse loomisel esitatakse asjakohane määratlus julgeolekuohtude kohta, millega EL ja selle liikmesriigid silmitsi seisavad, ning selgete etappidega tegevuskava ja järkjärguliste meetmete ajakava Euroopa kaitseliidu ja tulemuslikuma ühise kaitsepoliitika kujundamiseks; usub, et selline valge raamat peaks olema ELi eri institutsioonide koostöö tulemus ning võimalikult kõikehõlmav ja koondama liidu kavandatavaid meetmeid; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kiidab heaks komisjoni 2016. aasta novembris esitatud Euroopa kaitsealase tegevuskava; palub sellega seoses komisjonil ja liikmesriikidel põhjalikult selgitada võimaliku Euroopa kaitsefondi, eriti nn suutlikkuse ja teadusuuringute akende juhtimist, rahastamist ja eesmärke; on seisukohal, et selle tegevuskava tulemuslik elluviimine eeldab liikmesriikide ja ELi institutsioonide kindlat toetust ja poliitilisi kohustusi; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et komisjon, EDA ja liikmesriigid ei ole veel täitnud kõiki Euroopa Ülemkogu 2013. ja 2015. aasta kaitseteemalistest kohtumistest tulenevaid ülesandeid; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tuletab meelde, et Euroopa Komisjoni mitmesuguste algatuste raames tuleb arvesse võtta kaitsesektori eripära (osalemiseeskirjad, intellektuaalomandiõigused, juhtimine ja seos operatiivvajadustega); kavatseb seetõttu olla aastaid 2021–2027 ning eelkõige Euroopa tulevase kaitseuuringute programmi loomist käsitlevate tulevaste läbirääkimiste ajal selles suhtes väga tähelepanelik; |
| --- | --- |

46.

| 47. | on seisukohal, et ELi julgeoleku ja kaitse valge raamatu vastuvõtmisel tuleks lähtuda ELi üldisest välis- ja julgeolekupoliitika strateegiast, et jätkata liidu ühise kaitsepoliitika järkjärgulist kujundamist; rõhutab, et see dokument ei peaks kajastama üksnes liikmesriikide praegusi sõjalisi võimeid, vaid ka analüüsima selleks vajalikke koostöövorme ja -vahendeid, ELi läbiviidavate operatsioonide liike ning vajalikke võimeid ja rahalisi vahendeid, aidates samas kaasa NATO ja ELi koostöö koordineerimisele; |
| --- | --- |

47.

| 48. | nõuab Athena mehhanismi viivitamatut reformimist, et suurendada selle võimalusi kulude jagamiseks ja ühiseks rahastamiseks, samuti selleks, et tagada tegevuskulude õiglane rahastamine ja nii ergutada liikmesriike vägesid andma, ilma et rahalised võimed neid piiraksid; on seisukohal, et niisugune reform peaks tagama, et kõik ühised kulud, millele osutatakse nõukogu 27. märtsi 2015. aasta otsuse (ÜVJP) 2015/528 I–IV lisas, kannab alati Athena; on seisukohal, et reformitud Athena mehhanismi tuleks kasutada ka Euroopa integreeritud relvajõudude, sh ELi lahingugruppide rahastamiseks, kui need alalise struktureeritud koostöö raames luuakse; |
| --- | --- |

48.

| 49. | nõuab, et Euroopa sõjaväeõppuste missioonid välisriikides täidaksid oma ülesannet moodustada kohalikud riiklikud sõjaväelised üksused, mis on suutelised toime tulema sõja- ja julgeolekuolukordades (mässud ja terrorism); leiab, et seetõttu peaks üksustel olema nii õppusteks kui ka kohapeal tegutsemiseks vajalik relvastus ja vahendid ning et nende koolitamisega tegelevatel Euroopa sõjaväelastel peaks olema võimalus neid vaatlejatena saata, samas operatsioonidesse sekkumata, sest see võimaldaks hinnata õppuste tulemuslikkust ning teha vajalikke parandusi ja korraldada vajalikke kordusõppusi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab, et juhul, kui Ühendkuningriik otsustab kohaldada Euroopa Liidu lepingu artiklit 50, on vaja põhjalikumalt arutada liidu ja Ühendkuningriigi suhteid ÜJKP ja eriti sõjalise võime vallas; on seisukohal, et Northwoodis asuvale Atalanta operatsiooni peakorterile on vaja leida uus juhtimiskorraldus; |
| --- | --- |

50.

| 51. | palub nõukogu ja komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat tagada kooskõlastamine kõigil suhtlustasanditel – tsiviil- ja sõjalisel, Euroopa välisteenistuse ja komisjoni ning ELi ja liikmesriikide tasandil; peab tervitatavaks sise- ja välisjulgeoleku vahelise seose loomist ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia abil ja kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ning komisjoni üles tagama järjepidevust ning julgeoleku sise- ja välisaspektide nõuetekohast koordineerimist, sealhulgas haldustasandil; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, et EL peab suurendama oma jõupingutusi ülemaailmse juhtimise tugevdamiseks, mis toob kaasa parema strateegilise ja julgeolekuolukorra; kutsub liikmesriike üles ÜRO reformi toetama, et parandada selle õiguspärasust, läbipaistvust, aruandlusprotsesse ja tõhusust; on seisukohal, et ÜRO Julgeolekunõukogu tuleb reformida, eeskätt selle koosseisu ja hääletamismenetluste osas, et suurendada selle suutlikkust käituda ülemaailmsete julgeolekuprobleemide käsitlemisel otsustavalt, laiendades oma tegevust puhtalt sõjaväelisest fookusest kaugemale; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab, et inimfaktor on ühise kaitse nimel töötades üks meie olulisemaid varasid; on seisukohal, et on vaja rohkem investeerida ÜVJP alasesse koolitamisse ja haridusse, püüdes luua riiklikel sõjalistel keskustel põhinevat integreeritud süsteemi, kuna nii koolitamine kui ka haridus on selle valdkonna edendamisel olulised vahendid; |
| --- | --- |

53.

| 54. | loeb Euroopa Parlamendi käesolevas resolutsioonis esitatud seisukohti Euroopa Liidu lepingu artikli 36 kohasteks soovitusteks nõukogule ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale; on seisukohal, et liidu institutsioonide vastastikuse lojaalse koostöö hea tavana peaks komisjoni asepresident ja kõrge esindaja neid soovitusi kõigi ÜJKP arendamise ettepanekute esitamisel nõuetekohaselt arvesse võtma ning nõukogu peaks neid arvesse võtma selliste ettepanekute vastuvõtmisel; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab, et ELi lepingu artiklis 21 on selgelt öeldud, et „[l]iidu tegevus rahvusvahelisel areenil tugineb põhimõtetele, millest on juhindunud liidu enda loomine, arendamine ja laienemine ning mida liit soovib edendada ka ülejäänud maailmas: demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ning jagamatus, inimväärikuse, võrdsuse ja solidaarsuse ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse austamine“; |
| --- | --- |

55.

Võimalikud muutused ja kohandused Euroopa Liidu praeguses institutsioonilises ülesehituses

| 56. | palub tulevase konvendi liikmetel






  — | võtta arvesse käesoleva resolutsiooni soovitusi ja suuniseid ning parlamendi resolutsioone ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise ja Euroopa kaitseliidu kohta; |
| --- | --- | --- |

56.

—

võtta arvesse käesoleva resolutsiooni soovitusi ja suuniseid ning parlamendi resolutsioone ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise ja Euroopa kaitseliidu kohta;

| — | lisada nende resolutsioonide soovituste ja suuniste põhjal liidu tulevasse lepingusse sätted, millega






  — | luuakse Euroopa relvajõud, mis suudavad väga intensiivsete konfliktide korral välja saata lahingujõude ja stabiliseerimisjõude relvarahu või rahukokkulepete tagamiseks ning evakueerimisülesannete täitmiseks, meditsiiniteenistusi, sh teisaldatavaid välihaiglaid, samuti jõude sõjalise logistika ja kaitsetehnika valdkonna ülesanneteks; |
| --- | --- | --- |

—

lisada nende resolutsioonide soovituste ja suuniste põhjal liidu tulevasse lepingusse sätted, millega

—

luuakse Euroopa relvajõud, mis suudavad väga intensiivsete konfliktide korral välja saata lahingujõude ja stabiliseerimisjõude relvarahu või rahukokkulepete tagamiseks ning evakueerimisülesannete täitmiseks, meditsiiniteenistusi, sh teisaldatavaid välihaiglaid, samuti jõude sõjalise logistika ja kaitsetehnika valdkonna ülesanneteks;

| — | kehtestatakse liidu ühise kaitsepoliitika raames täpsed ja siduvad suunised vastastikuse abi ja toetuse klausli kasutuselevõtmiseks ja rakendamiseks; |
| --- | --- |

—

kehtestatakse liidu ühise kaitsepoliitika raames täpsed ja siduvad suunised vastastikuse abi ja toetuse klausli kasutuselevõtmiseks ja rakendamiseks;

| — | tagatakse ELi tasandil asjakohastes koostööstruktuurides kohustuslik teabejagamine riikide luureagentuuride vahel; |
| --- | --- |

—

tagatakse ELi tasandil asjakohastes koostööstruktuurides kohustuslik teabejagamine riikide luureagentuuride vahel;

| — | moodustatakse komisjoni liikmetest alaline kaitseküsimuste töörühm, mille eesistuja oleks komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja; luuakse sidemed parlamendi ja selle töörühma alaliste esindajate vahel; suurendatakse komisjoni osalemist kaitseküsimustes hästi fokuseeritud teadusuuringute, kavandamise ja rakendamise kaudu; võimaldatakse komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal integreerida kliimamuutused kogu ELi välistegevusse ja eelkõige ÜJKPsse; |
| --- | --- |

—

moodustatakse komisjoni liikmetest alaline kaitseküsimuste töörühm, mille eesistuja oleks komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja; luuakse sidemed parlamendi ja selle töörühma alaliste esindajate vahel; suurendatakse komisjoni osalemist kaitseküsimustes hästi fokuseeritud teadusuuringute, kavandamise ja rakendamise kaudu; võimaldatakse komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal integreerida kliimamuutused kogu ELi välistegevusse ja eelkõige ÜJKPsse;

| — | võetakse arvesse rahandus- ja eelarvepoliitika hinnanguid liikmesriikide kaitsekulutuste kohta seoses tulevase Euroopa kaitse poolaastaga, st võetakse arvesse, kui palju iga liikmesriik selles valdkonnas kulutab, et seostada üksikute riikide kulutuste suurus kogu Euroopa turvalisuse tagamisega; on arvamusel, et kaugemas perspektiivis peaks EL uurima ühise eelarve kasutuselevõtmise võimalusi ja selle eesmärgiks seadma; |
| --- | --- |

—

võetakse arvesse rahandus- ja eelarvepoliitika hinnanguid liikmesriikide kaitsekulutuste kohta seoses tulevase Euroopa kaitse poolaastaga, st võetakse arvesse, kui palju iga liikmesriik selles valdkonnas kulutab, et seostada üksikute riikide kulutuste suurus kogu Euroopa turvalisuse tagamisega; on arvamusel, et kaugemas perspektiivis peaks EL uurima ühise eelarve kasutuselevõtmise võimalusi ja selle eesmärgiks seadma;

o

o o

| 57. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO peasekretärile, Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni peasekretärile, ELi kosmose-, julgeoleku- ja kaitsevaldkonnaga tegelevatele agentuuridele ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0120.

(2)  ELT C 419, 16.12.2015, lk 138.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0435.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0019.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0440.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0049.

(7)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(8)  ELT L 266, 13.10.2015, lk 55.

(9)  EÜT L 27, 30.1.2001, lk 1.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/136 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/136

---

P8_TA(2017)0093

ELi integreeritud Arktika-poliitika

Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon Euroopa Liidu integreeritud Arktika-poliitika kohta (2016/2228(INI))

(2018/C 263/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni, mis sõlmiti 10. detsembril 1982 ja hakkas kehtima 16. novembril 1994, ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni, mis sõlmiti 10. detsembril 1982 ja hakkas kehtima 16. novembril 1994, ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni,

| — | võttes arvesse Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul 12. detsembril 2015 vastu võetud kokkulepet (Pariisi kokkulepe) ning Euroopa Parlamendis 4. oktoobril 2016 toimunud hääletust kokkuleppe ratifitseerimise üle (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul 12. detsembril 2015 vastu võetud kokkulepet (Pariisi kokkulepe) ning Euroopa Parlamendis 4. oktoobril 2016 toimunud hääletust kokkuleppe ratifitseerimise üle (1),

| — | võttes arvesse Minamata elavhõbedakonventsiooni, piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni, Göteborgi protokolli, Stockholmi konventsiooni, Århusi konventsiooni ja bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Minamata elavhõbedakonventsiooni, piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni, Göteborgi protokolli, Stockholmi konventsiooni, Århusi konventsiooni ja bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO säästva arengu tippkohtumist ja 25. septembril 2015. aastal peaassambleel vastu võetud lõppdokumenti pealkirjaga „Muudame oma maailma: säästva arengu tegevuskava aastani 2030“ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO säästva arengu tippkohtumist ja 25. septembril 2015. aastal peaassambleel vastu võetud lõppdokumenti pealkirjaga „Muudame oma maailma: säästva arengu tegevuskava aastani 2030“ (2),

| — | võttes arvesse UNESCO 16. novembri 1972. aasta maailma kultuuri- ja looduspärandi kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO 16. novembri 1972. aasta maailma kultuuri- ja looduspärandi kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse ILO konventsiooni nr 169 ja põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO konventsiooni nr 169 ja põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 28. mail 2008. aastal viie Põhja-Jäämere rannikuriigi poolt Põhja-Jäämere konverentsil Gröönimaal Ilulissatis välja kuulutatud Ilulissati deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. mail 2008. aastal viie Põhja-Jäämere rannikuriigi poolt Põhja-Jäämere konverentsil Gröönimaal Ilulissatis välja kuulutatud Ilulissati deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse organisatsiooni Inuit Circumpolar deklaratsiooni ressursside arendamise põhimõtete kohta piirkonnas Inuit Nunaat (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni Inuit Circumpolar deklaratsiooni ressursside arendamise põhimõtete kohta piirkonnas Inuit Nunaat (3),

| — | võttes arvesse põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni 61/295 vastuvõtmist ÜRO Peaassamblee poolt 13. septembril 2007, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni 61/295 vastuvõtmist ÜRO Peaassamblee poolt 13. septembril 2007,

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi Arktika küsimuste kohta, eriti 20. juuni 2016. aasta, 12. mai 2014. aasta, 8. detsembri 2009. aasta ja 8. detsembri 2008. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi Arktika küsimuste kohta, eriti 20. juuni 2016. aasta, 12. mai 2014. aasta, 8. detsembri 2009. aasta ja 8. detsembri 2008. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse 2016. aasta juunis avaldatud ELi üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa“ ning „ÜVJP aruannet – meie prioriteedid 2016. aastal“, mille nõukogu kiitis heaks 17. oktoobril 2016. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta juunis avaldatud ELi üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa“ ning „ÜVJP aruannet – meie prioriteedid 2016. aastal“, mille nõukogu kiitis heaks 17. oktoobril 2016. aastal,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 27. aprilli 2016. aasta ühisteatist Euroopa Liidu integreeritud Arktika-poliitika kohta (JOIN(2016)0021), komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 26. juuni 2012. aasta ühisteatist Euroopa Liidu Arktika-poliitika arendamise kohta (JOIN(2012)0019) ning komisjoni 20. novembri 2008. aasta teatist Euroopa Liidu ja Arktika piirkonna kohta (COM(2008)0763), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 27. aprilli 2016. aasta ühisteatist Euroopa Liidu integreeritud Arktika-poliitika kohta (JOIN(2016)0021), komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 26. juuni 2012. aasta ühisteatist Euroopa Liidu Arktika-poliitika arendamise kohta (JOIN(2012)0019) ning komisjoni 20. novembri 2008. aasta teatist Euroopa Liidu ja Arktika piirkonna kohta (COM(2008)0763),

| — | võttes arvesse Arktika riikide, eelkõige Taani Kuningriigi (2011), Rootsi (2011) ja Soome (2013), samuti teiste ELi ja teiste Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide riiklikke Arktika-strateegiaid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Arktika riikide, eelkõige Taani Kuningriigi (2011), Rootsi (2011) ja Soome (2013), samuti teiste ELi ja teiste Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide riiklikke Arktika-strateegiaid,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. märtsi 2014. aasta otsust 2014/137/EL, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani Kuningriigi vahelisi suhteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. märtsi 2014. aasta otsust 2014/137/EL, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani Kuningriigi vahelisi suhteid,

| — | võttes arvesse deklaratsiooni Arktika Nõukogu loomise kohta ja kehtivat programmi aastateks 2015–2017, kui Arktika Nõukogu eesistujariik on USA, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse deklaratsiooni Arktika Nõukogu loomise kohta ja kehtivat programmi aastateks 2015–2017, kui Arktika Nõukogu eesistujariik on USA,

| — | võttes arvesse 3.–4. juunil 2013 Kirkenesis (Norra) Barentsi Euroarktilise koostöö 20. aastapäeva puhul avaldatud deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3.–4. juunil 2013 Kirkenesis (Norra) Barentsi Euroarktilise koostöö 20. aastapäeva puhul avaldatud deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Arktika piirkonna parlamendiliikmete konverentsi ja Barentsi mere parlamentaarse konverentsi avaldusi, eelkõige 14.–16. juunil 2016 Venemaal Ulan-Udes toimunud Arktika piirkonna parlamendiliikmete 12. konverentsi avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Arktika piirkonna parlamendiliikmete konverentsi ja Barentsi mere parlamentaarse konverentsi avaldusi, eelkõige 14.–16. juunil 2016 Venemaal Ulan-Udes toimunud Arktika piirkonna parlamendiliikmete 12. konverentsi avaldust,

| — | võttes arvesse 18. veebruaril 2013 Brüsselis toimunud uuendatud põhjamõõtme poliitika kolmanda ministrite kohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. veebruaril 2013 Brüsselis toimunud uuendatud põhjamõõtme poliitika kolmanda ministrite kohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse 2015. aasta mais Reykjavikis (Island), 2013. aasta novembris Arhangelskis (Venemaa), 2011. aasta veebruaris Tromsøs (Norra) ja 2009. aasta septembris Brüsselis põhjamõõtme poliitika parlamentaarsel foorumil vastu võetud avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta mais Reykjavikis (Island), 2013. aasta novembris Arhangelskis (Venemaa), 2011. aasta veebruaris Tromsøs (Norra) ja 2009. aasta septembris Brüsselis põhjamõõtme poliitika parlamentaarsel foorumil vastu võetud avaldusi,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) poolt vastu võetud polaarvetes liiklevate laevade rahvusvahelist koodeksit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) poolt vastu võetud polaarvetes liiklevate laevade rahvusvahelist koodeksit,

| — | võttes arvesse rahvusvahelist laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni (MARPOL), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelist laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni (MARPOL),

| — | võttes arvesse naftareostuse konventsiooni, naftareostuse fondi ja lisafondi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naftareostuse konventsiooni, naftareostuse fondi ja lisafondi,

| — | võttes arvesse oma 21. novembri 2013. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (vastavalt Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruandele ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta) (4), 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika merendusmõõtme kohta (5), 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rolli kohta kliimast tingitud kriiside ja loodusõnnetuste korral (6) ja 12. septembri 2012. aasta resolutsiooni nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. novembri 2013. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (vastavalt Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruandele ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta) (4), 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika merendusmõõtme kohta (5), 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rolli kohta kliimast tingitud kriiside ja loodusõnnetuste korral (6) ja 12. septembri 2012. aasta resolutsiooni nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta (7),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Arktika kohta, eelkõige 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ELi Arktika piirkonna strateegia kohta (8), 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni ELi jätkusuutliku Kaug-Põhja poliitika kohta (9) ja 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni Arktika haldamise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Arktika kohta, eelkõige 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ELi Arktika piirkonna strateegia kohta (8), 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni ELi jätkusuutliku Kaug-Põhja poliitika kohta (9) ja 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni Arktika haldamise kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2016. aasta resolutsiooni ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia vahehinnangu kohta (11) ja 12. mai 2016. aasta resolutsiooni säästva arengu tegevuskava 2030 järelmeetmete ja läbivaatamise kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2016. aasta resolutsiooni ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia vahehinnangu kohta (11) ja 12. mai 2016. aasta resolutsiooni säästva arengu tegevuskava 2030 järelmeetmete ja läbivaatamise kohta (12),

| — | võttes arvesse Šveitsi ja Norraga suhtlemiseks loodud delegatsiooni, ELi–Islandi parlamentaarse ühiskomisjoni ja Euroopa Majanduspiirkonna parlamentaarses ühiskomisjonis osalemiseks loodud delegatsiooni asjakohaseid soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Šveitsi ja Norraga suhtlemiseks loodud delegatsiooni, ELi–Islandi parlamentaarse ühiskomisjoni ja Euroopa Majanduspiirkonna parlamentaarses ühiskomisjonis osalemiseks loodud delegatsiooni asjakohaseid soovitusi,

| — | võttes arvesse Euroopa kosmosestrateegiat (COM(2016)0705), mille Euroopa Komisjon avaldas 26. oktoobril 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa kosmosestrateegiat (COM(2016)0705), mille Euroopa Komisjon avaldas 26. oktoobril 2016,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. oktoobri 2015. aasta määrust (EL) 2015/1775 hülgetoodetega kauplemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. oktoobri 2015. aasta määrust (EL) 2015/1775 hülgetoodetega kauplemise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 55 kohaseid väliskomisjoni ja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ühisarutelusid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 55 kohaseid väliskomisjoni ja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ühisarutelusid,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni ja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, regionaalarengukomisjoni ja kalanduskomisjoni arvamusi (A8-0032/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni ja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, regionaalarengukomisjoni ja kalanduskomisjoni arvamusi (A8-0032/2017),

| A. | arvestades, et ELil on ülemaailmse osaleja roll; arvestades, et EL on olnud Arktikas tegev pikka aega, tingituna ajaloost ja geograafiast ning tegutsemisest majanduse ja teadusuuringute valdkonnas; arvestades, et kolm ELi liikmesriiki – Taani, Soome ja Rootsi – on Arktika piirkonna riigid; arvestades, et Arktikat ümbritsevad rahvusvahelised veed ning kodanikel ja valitustel kogu maailmas, sealhulgas Euroopa Liidus, on kohustus aidata Arktikat kaitsta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELil on ülemaailmse osaleja roll; arvestades, et EL on olnud Arktikas tegev pikka aega, tingituna ajaloost ja geograafiast ning tegutsemisest majanduse ja teadusuuringute valdkonnas; arvestades, et kolm ELi liikmesriiki – Taani, Soome ja Rootsi – on Arktika piirkonna riigid; arvestades, et Arktikat ümbritsevad rahvusvahelised veed ning kodanikel ja valitustel kogu maailmas, sealhulgas Euroopa Liidus, on kohustus aidata Arktikat kaitsta;

| B. | arvestades, et ELi tegevus põhjapoolsemates piirkondades ja Arktikas algas juba 1990. aastate alguses osalemisega Läänemeremaade Nõukogu (LMN) ja Barentsi Euroarktilise Nõukogu loomises ning Euroopa Komisjoni täisliikmesusega neis organites; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi tegevus põhjapoolsemates piirkondades ja Arktikas algas juba 1990. aastate alguses osalemisega Läänemeremaade Nõukogu (LMN) ja Barentsi Euroarktilise Nõukogu loomises ning Euroopa Komisjoni täisliikmesusega neis organites;

| C. | arvestades, et põhjamõõtme poliitika, mis mõjutab nii ELi siseküsimusi kui ka välissuhteid, on arenenud ELi, Venemaa, Norra ja Islandi vaheliseks võrdseks partnerluseks; arvestades, et lisaks põhjamõõtme poliitika partneritele osalevad selles ühises poliitikas mitu muud mitmepoolset organisatsiooni, nagu Arktika Nõukogu, Läänemeremaade Nõukogu ja Barentsi Euroarktiline Nõukogu, samas kui Kanada ja Ameerika Ühendriigid on vaatlejad; arvestades, et kõnealune poliitika hõlmab geograafiliselt ulatuslikku maa-ala ning sellel on praktilise regionaalkoostöö näol oluline roll säästva arengu, rahvatervise ja sotsiaalse heaolu, kultuuri-, keskkonnakaitse- ning logistika- ja transpordivaldkonnas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et põhjamõõtme poliitika, mis mõjutab nii ELi siseküsimusi kui ka välissuhteid, on arenenud ELi, Venemaa, Norra ja Islandi vaheliseks võrdseks partnerluseks; arvestades, et lisaks põhjamõõtme poliitika partneritele osalevad selles ühises poliitikas mitu muud mitmepoolset organisatsiooni, nagu Arktika Nõukogu, Läänemeremaade Nõukogu ja Barentsi Euroarktiline Nõukogu, samas kui Kanada ja Ameerika Ühendriigid on vaatlejad; arvestades, et kõnealune poliitika hõlmab geograafiliselt ulatuslikku maa-ala ning sellel on praktilise regionaalkoostöö näol oluline roll säästva arengu, rahvatervise ja sotsiaalse heaolu, kultuuri-, keskkonnakaitse- ning logistika- ja transpordivaldkonnas;

| D. | arvestades, et EL on oma Arktika-poliitikat järk-järgult kujundanud ja tõhustanud; arvestades, et ulatuslikumat tegutsemist ja ELi ühiseid huve silmas pidades on kõige otstarbekam kasutada hästi kooskõlastatud ühiseid vahendeid; arvestades, et Arktikaga seotud probleemid vajavad ühist reageerimist piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL on oma Arktika-poliitikat järk-järgult kujundanud ja tõhustanud; arvestades, et ulatuslikumat tegutsemist ja ELi ühiseid huve silmas pidades on kõige otstarbekam kasutada hästi kooskõlastatud ühiseid vahendeid; arvestades, et Arktikaga seotud probleemid vajavad ühist reageerimist piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil;

| E. | arvestades, et Arktika seisab silmitsi ainulaadsete sotsiaalsete, keskkonna- ja majanduslike probleemidega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Arktika seisab silmitsi ainulaadsete sotsiaalsete, keskkonna- ja majanduslike probleemidega;

| F. | arvestades, et Arktika Euroopa-osa on hõredalt asustatud ala, kus rahvastik on hajali üle laia piirkonna, mida iseloomustab transpordiühenduste (nagu maanteed, raudteed ja ida-lääne lennuühendused) puudumine; arvestades, et Arktika Euroopa-osa kannatab alainvesteeringute all; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Arktika Euroopa-osa on hõredalt asustatud ala, kus rahvastik on hajali üle laia piirkonna, mida iseloomustab transpordiühenduste (nagu maanteed, raudteed ja ida-lääne lennuühendused) puudumine; arvestades, et Arktika Euroopa-osa kannatab alainvesteeringute all;

| G. | arvestades, et Arktika suhtes kohaldatakse ulatuslikku rahvusvahelise õiguse raamistikku; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Arktika suhtes kohaldatakse ulatuslikku rahvusvahelise õiguse raamistikku;

| H. | arvestades, et Arktika Nõukogu on Arktikas tehtava koostöö peamine foorum; arvestades, et 20 tegevusaasta jooksul on Arktika Nõukogu näidanud üles võimet säilitada koostööd konstruktiivses ja positiivses vaimus, kohaneda uute raskustega ning võtta endale uusi kohustusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Arktika Nõukogu on Arktikas tehtava koostöö peamine foorum; arvestades, et 20 tegevusaasta jooksul on Arktika Nõukogu näidanud üles võimet säilitada koostööd konstruktiivses ja positiivses vaimus, kohaneda uute raskustega ning võtta endale uusi kohustusi;

| I. | arvestades, et Arktika riikidel on suveräänsus oma maa ja vete üle ning kõnealused maad ja veed kuuluvad nende jurisdiktsiooni alla; arvestades, et Arktika elanike õiguseid peab austama, et jätkata loodusvarade säästvat kasutamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Arktika riikidel on suveräänsus oma maa ja vete üle ning kõnealused maad ja veed kuuluvad nende jurisdiktsiooni alla; arvestades, et Arktika elanike õiguseid peab austama, et jätkata loodusvarade säästvat kasutamist;

| J. | arvestades, et huvi Arktika ja selle ressursside vastu kasvab, kuna piirkonnas toimuvad keskkonnamuutused ja ressursse napib; arvestades, et piirkond muutub geopoliitiliselt üha olulisemaks; arvestades, et kliimamuutuste mõjud, kasvav konkurents Arktikale ja selle loodusvaradele juurdepääsu osas ning suurenev majandustegevus on tekitanud piirkonnas ohtusid, sealhulgas ohu keskkonnale ja inimeste julgeolekule, kuid samas ka uusi võimalusi, nagu hästi arenenud jätkusuutlik biomajandus; arvestades, et kliimamuutuste mõjul avanevad uued meresõiduteed ja muutuvad kättesaadavaks uued kalapüügipiirkonnad ja loodusvarad, mistõttu võivad suureneda inimtegevus ja keskkonnaprobleemid kõnealuses piirkonnas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et huvi Arktika ja selle ressursside vastu kasvab, kuna piirkonnas toimuvad keskkonnamuutused ja ressursse napib; arvestades, et piirkond muutub geopoliitiliselt üha olulisemaks; arvestades, et kliimamuutuste mõjud, kasvav konkurents Arktikale ja selle loodusvaradele juurdepääsu osas ning suurenev majandustegevus on tekitanud piirkonnas ohtusid, sealhulgas ohu keskkonnale ja inimeste julgeolekule, kuid samas ka uusi võimalusi, nagu hästi arenenud jätkusuutlik biomajandus; arvestades, et kliimamuutuste mõjul avanevad uued meresõiduteed ja muutuvad kättesaadavaks uued kalapüügipiirkonnad ja loodusvarad, mistõttu võivad suureneda inimtegevus ja keskkonnaprobleemid kõnealuses piirkonnas;

| K. | arvestades, et Arktikas on pikka aega toimunud konstruktiivne rahvusvaheline koostöö ning arvestades, et Arktika tuleks säilitada väheste pingetega piirkonnana; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Arktikas on pikka aega toimunud konstruktiivne rahvusvaheline koostöö ning arvestades, et Arktika tuleks säilitada väheste pingetega piirkonnana;

| L. | arvestades, et hea ligipääsetavus on eeltingimuseks, et võimaldada jätkusuutlikku ja konkurentsivõimelist majandusarengut põhjapoolsetes kasvukeskustes, et ühendada maapiirkondi paremini ülejäänud Euroopa Liiduga, arvestades investorite ja sidusrühmade kasvavat tähelepanu kasutamata varude vastu ning nende rolli keskkonnamurede keskmena; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et hea ligipääsetavus on eeltingimuseks, et võimaldada jätkusuutlikku ja konkurentsivõimelist majandusarengut põhjapoolsetes kasvukeskustes, et ühendada maapiirkondi paremini ülejäänud Euroopa Liiduga, arvestades investorite ja sidusrühmade kasvavat tähelepanu kasutamata varude vastu ning nende rolli keskkonnamurede keskmena;

| M. | arvestades, et alates 2015. aastast on Venemaa Föderatsioon loonud polaarjoonest põhja pool vähemalt kuus uut baasi, sealhulgas kuus süvasadamat ja 13 lennuvälja, ning on suurendanud oma kohalolekut Arktikas maavägede näol; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et alates 2015. aastast on Venemaa Föderatsioon loonud polaarjoonest põhja pool vähemalt kuus uut baasi, sealhulgas kuus süvasadamat ja 13 lennuvälja, ning on suurendanud oma kohalolekut Arktikas maavägede näol;

| N. | arvestades, et tugev, terve ja jätkusuutlik Arktika ökosüsteem, kus elavad elujõulised kogukonnad, on ELi ja maailma poliitilise ja majandusliku stabiilsuse jaoks strateegiliselt oluline; arvestades, et Arktikas asub enam kui pool maailma märgaladest ning sellel on oluline roll vee puhastamisel; arvestades, et Arktika aitab saavutada veepoliitika raamdirektiivi kohaseid ELi vee hea seisundi eesmärke; arvestades, et tegevusetus Arktika sotsiaalse ökosüsteemi kaitsmise puhul läheb üha kallimaks maksma; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tugev, terve ja jätkusuutlik Arktika ökosüsteem, kus elavad elujõulised kogukonnad, on ELi ja maailma poliitilise ja majandusliku stabiilsuse jaoks strateegiliselt oluline; arvestades, et Arktikas asub enam kui pool maailma märgaladest ning sellel on oluline roll vee puhastamisel; arvestades, et Arktika aitab saavutada veepoliitika raamdirektiivi kohaseid ELi vee hea seisundi eesmärke; arvestades, et tegevusetus Arktika sotsiaalse ökosüsteemi kaitsmise puhul läheb üha kallimaks maksma;

| O. | arvestades, et Põhja-Jäämere jää on pärast 1981. aastat märkimisväärselt vähenenud, igikeltsaga kaetud alad kahanevad, tekitades tohutute süsinikdioksiidi (13) ja metaani koguste võimaliku atmosfääri sattumise ohu, lumikate väheneb ja sulavad liustikud põhjustavad ülemaailmselt merepinna tõusu; arvestades, et tähelepanekute kohaselt kaob merejää isegi kiiremini, kui mudelitega on ennustatud, ning et 35 aasta jooksul on suvine merejää vähenenud üle 40 %; arvestades, et kliimamuutused toimuvad kahekordsel kiirusel – ja üha kiiremini – polaaraladel, põhjustades tundmatuid ja ennustamatuid muudatusi maailma ökosüsteemides; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Põhja-Jäämere jää on pärast 1981. aastat märkimisväärselt vähenenud, igikeltsaga kaetud alad kahanevad, tekitades tohutute süsinikdioksiidi (13) ja metaani koguste võimaliku atmosfääri sattumise ohu, lumikate väheneb ja sulavad liustikud põhjustavad ülemaailmselt merepinna tõusu; arvestades, et tähelepanekute kohaselt kaob merejää isegi kiiremini, kui mudelitega on ennustatud, ning et 35 aasta jooksul on suvine merejää vähenenud üle 40 %; arvestades, et kliimamuutused toimuvad kahekordsel kiirusel – ja üha kiiremini – polaaraladel, põhjustades tundmatuid ja ennustamatuid muudatusi maailma ökosüsteemides;

| P. | arvestades, et kolm ELi liikmesriiki (Taani, Soome ja Rootsi) ning üks ülemeremaa ja -territoorium (Gröönimaa) on kaheksaliikmelise Arktika Nõukogu liikmed ja seitse liikmesriiki (Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Madalmaad, Poola, Hispaania ja Ühendkuningriik) on vaatlejad; arvestades, et EL ootab huviga oma ametliku vaatlejastaatuse täitmist Arktika Nõukogus; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kolm ELi liikmesriiki (Taani, Soome ja Rootsi) ning üks ülemeremaa ja -territoorium (Gröönimaa) on kaheksaliikmelise Arktika Nõukogu liikmed ja seitse liikmesriiki (Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Madalmaad, Poola, Hispaania ja Ühendkuningriik) on vaatlejad; arvestades, et EL ootab huviga oma ametliku vaatlejastaatuse täitmist Arktika Nõukogus;

| Q. | arvestades, et keskkonnakaitse ja kestlik areng on Ottawa deklaratsiooni kaks peamist tõekspidamist, mis panid aluse Arktika Nõukogule 1996. aastal; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et keskkonnakaitse ja kestlik areng on Ottawa deklaratsiooni kaks peamist tõekspidamist, mis panid aluse Arktika Nõukogule 1996. aastal;

| R. | arvestades, et Arktika piirkonnas elab ligikaudu neli miljonit inimest, kellest ligikaudu 10 % kuuluvad põlisrahvaste hulka; arvestades, et haavatavat Arktika keskkonda ja põlisrahvaste põhiõigusi tuleb austada ja kaitsta rangemate kaitsemeetmetega; arvestades, et tuleb tagada põlisrahvaste ja kohalike elanikkondade õigused osaleda nende otsuste tegemisel ja heakskiitmisel, mis puudutavad loodusvarade kaevandamist; rõhutab, et saasteainete ja raskmetallide koguse suurenemine Arktikas mõjutab negatiivselt toiduainete tarneahelat, pidades silmas nende ainete olemasolu loomastikus ja taimestikus, eelkõige kalades, ning et need kujutavad endast märkimisväärset terviseohtu kohalikele elanikele ja kalandustoodete tarbijatele mujal maailmas; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Arktika piirkonnas elab ligikaudu neli miljonit inimest, kellest ligikaudu 10 % kuuluvad põlisrahvaste hulka; arvestades, et haavatavat Arktika keskkonda ja põlisrahvaste põhiõigusi tuleb austada ja kaitsta rangemate kaitsemeetmetega; arvestades, et tuleb tagada põlisrahvaste ja kohalike elanikkondade õigused osaleda nende otsuste tegemisel ja heakskiitmisel, mis puudutavad loodusvarade kaevandamist; rõhutab, et saasteainete ja raskmetallide koguse suurenemine Arktikas mõjutab negatiivselt toiduainete tarneahelat, pidades silmas nende ainete olemasolu loomastikus ja taimestikus, eelkõige kalades, ning et need kujutavad endast märkimisväärset terviseohtu kohalikele elanikele ja kalandustoodete tarbijatele mujal maailmas;

| S. | arvestades, et Arktika ökosüsteemid, sealhulgas nende taimestik ja loomastik, on häirimiste suhtes eriti tundlikud ja nende taastumisaeg on suhteliselt pikk; arvestades, et negatiivne keskkonnamõju on sageli kuhjuv ja pöördumatu ning tekitab sageli geograafilisi ja ökoloogilisi välismõjusid (nt kahju ookeani ökosüsteemidele); |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Arktika ökosüsteemid, sealhulgas nende taimestik ja loomastik, on häirimiste suhtes eriti tundlikud ja nende taastumisaeg on suhteliselt pikk; arvestades, et negatiivne keskkonnamõju on sageli kuhjuv ja pöördumatu ning tekitab sageli geograafilisi ja ökoloogilisi välismõjusid (nt kahju ookeani ökosüsteemidele);

| T. | arvestades, et viimastel aastakümnetel on Arktika temperatuur tõusnud ülemaailmsest keskmisest umbes kaks korda kiiremini; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et viimastel aastakümnetel on Arktika temperatuur tõusnud ülemaailmsest keskmisest umbes kaks korda kiiremini;

| U. | arvestades, et Arktika kliima muutumisele aitavad kaasa suurenevad kasvuhoonegaaside heitkogused ja õhusaaste; arvestades, et Arktika kliimavööndis esinev õhusaaste on peamiselt pärit Aasia, Põhja-Ameerika ja Euroopa heiteallikatest, seetõttu on ELi heitkoguste vähendamise meetmetel oluline roll Arktika kliimamuutuste vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Arktika kliima muutumisele aitavad kaasa suurenevad kasvuhoonegaaside heitkogused ja õhusaaste; arvestades, et Arktika kliimavööndis esinev õhusaaste on peamiselt pärit Aasia, Põhja-Ameerika ja Euroopa heiteallikatest, seetõttu on ELi heitkoguste vähendamise meetmetel oluline roll Arktika kliimamuutuste vastu võitlemisel;

| V. | arvestades, et Arktika meretranspordis raske kütteõli kasutamisest tulenevaid ohte on palju: reostuse korral raske kütteõli emulgeerub, vajub vee alla ja võib jää sisse lõksu jäädes kanduda äärmiselt kaugele; merre valgunud raske kütteõli on väga suur oht nende Arktika põlisrahvaste kogukondade toiduga kindlustatusele, kelle elatis sõltub kalapüügist ja jahipidamisest; raske kütteõli põletamisest tekivad lämmastikoksiidid, raskmetallid ning samuti suur kogus tahma, mis soodustab Arktika jääle ladestudes soojuse neeldumist jäämassiivi ning kiirendab seega selle sulamist ja kliimamuutusi; arvestades, et Rahvusvaheline Mereorganisatsioon on keelustanud raskete kütteõlide transpordi ja kasutamise Antarktikat ümbritsevates vetes; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Arktika meretranspordis raske kütteõli kasutamisest tulenevaid ohte on palju: reostuse korral raske kütteõli emulgeerub, vajub vee alla ja võib jää sisse lõksu jäädes kanduda äärmiselt kaugele; merre valgunud raske kütteõli on väga suur oht nende Arktika põlisrahvaste kogukondade toiduga kindlustatusele, kelle elatis sõltub kalapüügist ja jahipidamisest; raske kütteõli põletamisest tekivad lämmastikoksiidid, raskmetallid ning samuti suur kogus tahma, mis soodustab Arktika jääle ladestudes soojuse neeldumist jäämassiivi ning kiirendab seega selle sulamist ja kliimamuutusi; arvestades, et Rahvusvaheline Mereorganisatsioon on keelustanud raskete kütteõlide transpordi ja kasutamise Antarktikat ümbritsevates vetes;

| W. | arvestades, et EL peaks täitma juhtrolli rahvusvahelistel foorumitel peetavatel aruteludel ja läbirääkimistel, et kõik osalejad võtaksid vastutuse kasvuhoonegaaside heite või saasteainete vähendamise suhtes ning et tulla toime kasvavate probleemidega ressursside säästva majandamise valdkonnas; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et EL peaks täitma juhtrolli rahvusvahelistel foorumitel peetavatel aruteludel ja läbirääkimistel, et kõik osalejad võtaksid vastutuse kasvuhoonegaaside heite või saasteainete vähendamise suhtes ning et tulla toime kasvavate probleemidega ressursside säästva majandamise valdkonnas;

| X. | arvestades, et tuleks võtta arvesse jäälõhkujates ja rannikurajatistes tuumaenergia kasutamisest tulenevaid ohte ja minimeerida kõigis tegevustes, mis on seotud reostuseks valmisoleku ja reostusvastase tegevusega; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et tuleks võtta arvesse jäälõhkujates ja rannikurajatistes tuumaenergia kasutamisest tulenevaid ohte ja minimeerida kõigis tegevustes, mis on seotud reostuseks valmisoleku ja reostusvastase tegevusega;

| Y. | arvestades, et mis tahes jäätmete Arktika igikeltsa kaadamine ei ole mingil juhul jäätmekäitluse säästev lahendus, nagu näitasid hiljutised leiud Camp Centurys Gröönimaal; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et mis tahes jäätmete Arktika igikeltsa kaadamine ei ole mingil juhul jäätmekäitluse säästev lahendus, nagu näitasid hiljutised leiud Camp Centurys Gröönimaal;

| Z. | arvestades, et ELi poliitika Arktika piirkonnas peaks kajastama konkreetsemalt säästva arengu eesmärke, mille EL on kohustunud saavutama 2030. aastaks; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et ELi poliitika Arktika piirkonnas peaks kajastama konkreetsemalt säästva arengu eesmärke, mille EL on kohustunud saavutama 2030. aastaks;

| AA. | arvestades, et teaduspõhine otsustamine, mis hõlmab kohaliku olukorra ja põlisrahvaste tundmist, on määrava tähtsusega Arktika õrnade ökosüsteemide kaitsel, riskide vähendamisel, kohalike kogukondade kohandumise võimaldamisel ja säästva arengu edendamisel; arvestades, et EL on Arktika-alaste teadusuuringute juhtiv rahastaja maailmas ja edendab teadusuuringute tulemuste vaba vahetust; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et teaduspõhine otsustamine, mis hõlmab kohaliku olukorra ja põlisrahvaste tundmist, on määrava tähtsusega Arktika õrnade ökosüsteemide kaitsel, riskide vähendamisel, kohalike kogukondade kohandumise võimaldamisel ja säästva arengu edendamisel; arvestades, et EL on Arktika-alaste teadusuuringute juhtiv rahastaja maailmas ja edendab teadusuuringute tulemuste vaba vahetust;

| AB. | arvestades, et ühelt poolt Arktika tööstuslike ekspertteadmiste ja Arktikale spetsialiseerumise ning teiselt poolt keskkonnasäästliku ja säästva arengu eesmärkidele pühendumise tasakaalustatud ühendamisel on potentsiaali edendada Arktika piirkonnas ökoloogilist uuendustegevust, tööstussümbioosi ja tõhusat jäätmekäitlust ning seeläbi säilitada nii selle rikkumatut keskkonda kui ka uute ja tekkivate ettevõtlusvõimaluste ning uute töökohtade loomise potentsiaali, aidates niiviisi kaasa ka noorte tööhõive ja rahvastiku vananemise probleemi lahendamisele; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et ühelt poolt Arktika tööstuslike ekspertteadmiste ja Arktikale spetsialiseerumise ning teiselt poolt keskkonnasäästliku ja säästva arengu eesmärkidele pühendumise tasakaalustatud ühendamisel on potentsiaali edendada Arktika piirkonnas ökoloogilist uuendustegevust, tööstussümbioosi ja tõhusat jäätmekäitlust ning seeläbi säilitada nii selle rikkumatut keskkonda kui ka uute ja tekkivate ettevõtlusvõimaluste ning uute töökohtade loomise potentsiaali, aidates niiviisi kaasa ka noorte tööhõive ja rahvastiku vananemise probleemi lahendamisele;

| AC. | arvestades, et ELi tehniline suutlikkus satelliitside valdkonnas, mida kajastavad Copernicuse ja Galileo programmi pakutavad teenused ja taristu, võiks vastata Arktika piirkonnas asuvate kasutajate vajadustele; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et ELi tehniline suutlikkus satelliitside valdkonnas, mida kajastavad Copernicuse ja Galileo programmi pakutavad teenused ja taristu, võiks vastata Arktika piirkonnas asuvate kasutajate vajadustele;

| AD. | arvestades, et kohalike kogukondade kaasamine on loodusvarade majandamise edu ning haavatavate ökosüsteemide vastupidavuse suurendamise jaoks kriitilise tähtsusega; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et kohalike kogukondade kaasamine on loodusvarade majandamise edu ning haavatavate ökosüsteemide vastupidavuse suurendamise jaoks kriitilise tähtsusega;

| AE. | arvestades, et ta tunnistab Arktikat puudutavate otsuste tegemisel traditsiooniliste ja kohalike teadmistega arvestamise tähtsust; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et ta tunnistab Arktikat puudutavate otsuste tegemisel traditsiooniliste ja kohalike teadmistega arvestamise tähtsust;

| AF. | arvestades, et ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni kohaselt tuleb kaitsta saamide, neenetsite, hantide, evenkide, tšuktšide, aleuutide, jupikide ja inuitide kultuuri; arvestades, et Arktika põlisrahvastel on õigus kasutada oma kodupiirkonna loodusvarasid ning seetõttu peaks neil olema oma osa kõigis tulevastes tööndusliku kalapüügi kavades; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni kohaselt tuleb kaitsta saamide, neenetsite, hantide, evenkide, tšuktšide, aleuutide, jupikide ja inuitide kultuuri; arvestades, et Arktika põlisrahvastel on õigus kasutada oma kodupiirkonna loodusvarasid ning seetõttu peaks neil olema oma osa kõigis tulevastes tööndusliku kalapüügi kavades;

| AG. | arvestades, et igasugune kalapüük Arktika piirkonnas peab toimuma kooskõlas piirkonda hõlmavate kehtivate rahvusvaheliste kokkulepetega, sealhulgas 1920. aasta Teravmägede lepingu ning täpsemalt sellest lepingust osalisriikidele tulenevate õigustega, samuti kooskõlas kõigi ajalooliste kalapüügiõigustega; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et igasugune kalapüük Arktika piirkonnas peab toimuma kooskõlas piirkonda hõlmavate kehtivate rahvusvaheliste kokkulepetega, sealhulgas 1920. aasta Teravmägede lepingu ning täpsemalt sellest lepingust osalisriikidele tulenevate õigustega, samuti kooskõlas kõigi ajalooliste kalapüügiõigustega;

| 1. | väljendab heameelt ühisteatise üle, mis on konkreetsete kindlaksmääratud tegevusvaldkondadega positiivne samm ELi integreeritud poliitika suunas Arktika küsimustes ning ELi tegevuse ühtsema raamistiku kujundamise suunas, milles keskendutakse Arktika Euroopa-osale; rõhutab, et Arktika küsimustes on vaja veel rohkem sidusust ELi sise- ja välispoliitika vahel; nõuab, et komisjon kehtestaks oma teatise jaoks konkreetsed rakendus- ja järelmeetmed; kordab seoses ELi tegevusega Arktikas oma nõudmist tervikliku strateegia ja konkreetse tegevuskava järele, milles peaks Arktika haavatava ökosüsteemi säilitamine olema lähtepunktiks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab heameelt ühisteatise kolme prioriteetse valdkonna üle: kliimamuutused, säästev areng ja rahvusvaheline koostöö; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, kui oluline on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon hädavajaliku mitmepoolse õigusraamistiku tagamisel kõigi ookeanil toimuvate tegevuste, Arktika mandrilava piiritlemise ja Arktika piirkonnaga seotud territoriaalmerd puudutavate suveräänsuse küsimuste jaoks; märgib, et Arktika puhul eksisteerib jurisdiktsiooni valdkonnas väga vähe lahendamata küsimusi; peab Arktikaga seoses rahvusvahelise õiguse järgimist väga oluliseks; juhib tähelepanu asjaolule, et põhjapoolust ümbritsevad merealad on enamasti rahvusvahelised veed; pooldab ELi aktiivset rolli tõhusate mitmepoolsete kokkulepete ja eeskirjadel põhineva ülemaailmse korra edendamisel asjaomaste rahvusvaheliste, piirkondlike ja kahepoolsete lepingute ja raamistike tõhusama ja järjekindla rakendamise abil; rõhutab, et EL peaks võtma positiivse rolli nende lepingute edendamisel ja toetamisel, mis tugevdavad bioloogilise mitmekesisuse ja keskkonna haldamist piirkondades, mis ei kuulu Põhja-Jäämeres riikliku jurisdiktsiooni alla; märgib, et see ei puuduta meresõitu ja traditsioonilisi elatusviise; nõuab tungivalt, et EL teeks liikmesriikidega tihedat koostööd, et toetada piirkonnas keskkonna kaitset ja säilitamist; rõhutab Arktika Nõukogu olulist rolli Arktika piirkonnas konstruktiivse koostöö, väheste pingete, rahu ja stabiilsuse säilitamisel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Liit ratifitseeris Pariisi kokkuleppe ja et see jõustus 4. novembril 2016; nõuab selle kiiret ja tõhusat rakendamist kõigi osapoolte poolt; kutsub liikmesriike üles ratifitseerima Pariisi kokkuleppe, et jätkata edasipüüdlike kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärkide saavutamist ja meetmete rakendamist heitkogustega kauplemise süsteemi ja jõupingutuste jagamise valdkonnas, pidades silmas eesmärki hoida üleilmne temperatuuri tõus 1,5 oC piires aastani 2100; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma aktiivsemat rolli selliste rahvusvaheliste konventsioonide rakendamisel nagu Pariisi kokkulepe, Minamata elavhõbedakonventsioon, piiriülese õhusaaste kauglevi konventsioon, Göteborgi protokoll, Stockholmi konventsioon, polaarvetes tegutsevate laevade rahvusvaheline koodeks (polaarkoodeks) ja bioloogilise mitmekesisuse konventsioon; palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee käimasolevale rahvusvahelisele tegevusele, et lõpetada järk-järgult püsivate orgaaniliste saasteainete ja musta süsiniku kasutamine; kutsub ELi partnerriike üles tegema sama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toetab Arktika kaitsealuste piirkondade võrgu väljatöötamist ning põhjapoolust ümbritseva rahvusvahelise mereala kaitset, mis ei kuulu rannikuriikide majandusvöönditesse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab, et igasugune tööndusliku kalapüügi arendamine Arktika piirkonnas toimuks täies kooskõlas selle piirkonna tundlikkuse ja eripäraga; rõhutab, et enne Arktika piirkonnas igasuguse uue tööndusliku kalapüügi alustamist tuleb läbi viia kalavarude usaldusväärne ja ettevaatusprintsiibil põhinev teaduslik hindamine, et teha kindlaks püügitase, mis säilitaks püütavad kalavarud jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikust kõrgemal tasemel ning mis ei tooks kaasa teiste liikide ammendumist ega kahjustaks tõsiselt merekeskkonda; rõhutab, et igasugust avamerepüüki peab reguleerima piirkondlik kalandusorganisatsioon, kes järgib teaduslikke nõuandeid ning kohaldab ranget kontrolli- ja järelevalveprogrammi, et tagada majandamismeetmete järgimine; juhib tähelepanu sellele, et majandusvööndis kalastamisel peab järgima samasuguseid reegleid; nõuab moratooriumi kehtestamist töönduslikule kalapüügile, sh põhjatraalimisele, siiani kalapüügist puutumata Arktika vetes; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunneb heameelt praegu Arktika rannikuriikide ja rahvusvaheliste osapoolte vahel toimuvatest läbirääkimistest, mille eesmärk on vältida reguleerimata püüki Arktika rahvusvahelistes vetes, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kõnealust deklaratsiooni allkirjastama ja soovitama muuta see allakirjutanute jaoks siduvaks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni üles toetama ja julgustama Arktika riike jätkama tööd, et laiendada olemasolevat teavet ja analüüsi kõigile piirkonna kalavarudele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama jõupingutusi ELi õigusraamistikus, leppides heitkoguste siseriiklike ülemmäärade direktiivi läbirääkimistel kokku edasipüüdlikes vähendamiseesmärkides, vähendades saastet kohalikul tasandil puhta õhu programmi abil, et vähendada saaste ja eelkõige tahma kauglevi, ning saavutades läbirääkimistel edasipüüdlikud kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgid ja meetmed heitkogustega kauplemise süsteemi ja jõupingutuste jagamise valdkonnas, pidades silmas eesmärki hoida üleilmne temperatuuri tõus 1,5 C piires aastaks 2100; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et praegu läbirääkimisjärgus olev ÜRO ookeanide kokkulepe bioloogilise mitmekesisuse kaitse jaoks riiklikust jurisdiktsioonist väljapoole jäävatel aladel oleks tugev ja mõjus ning et sellega saab tagada kiire edasimineku merekaitsealade, sealhulgas püügikeelualade kindlaksmääramisel, piiritlemisel, haldamisel ja kaitsemeetmete jõustamisel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kinnitama oma rolli bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja seonduvate rahvusvaheliste kokkulepete tõhusal rakendamisel; peab oluliseks, et Nagoya protokolli artiklis 10 kokku lepitud strateegilist kava, milles käsitletakse ökosüsteeme ohustavate kahjulike võõrliikide tuvastamist ja nende prioriteetsuse määramist ja leviku viise, rakendatakse viisil, mille kohaselt võetakse kõige kahjulikumad sissetungivad liigid kontrolli alla või hävitatakse ning nende leviku viisidele kohaldatakse sihipäraseid meetmeid, et kõrvaldada kahjulike võõrliikide levik ja sissetung, sealhulgas Arktika piirkonnas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub liikmesriike üles keelama fossiilkütustele toetuste andmist, mis alandaks fossiilkütuste energiatootlikkuse kulu, eesmärgiga pärssida fossiilkütuste kasutamist; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub ELil edendada rahvusvaheliselt rangeid ettevaatusel põhinevaid regulatiivseid standardeid nafta otsimise, uurimise ja tootmisega seotud keskkonnakaitse ja ohutuse valdkonnas; nõuab, et keelustataks nafta puurimine ELi ja EMP jäistes Arktika vetes ning et EL edendaks sarnaseid ettevaatusstandardeid Arktika Nõukogus ja Arktika rannikuriikide jaoks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab selle olulisust, et EL julgustaks Minamata konventsiooni kiiret ratifitseerimist eesmärgiga ennetada ja vähendada elavhõbedaheidet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tervitab komisjoni kavatsust suunata Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendid kliimamuutuste vastu võitlemise süvalaiendamiseks Arktikas, võttes arvesse kohalikke olusid ja Arktika piirkondade eripära; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et loodusvarade suurenevat kasutamist Arktikas tuleks läbi viia viisil, mis austab kohalikke elanikke ja on neile kasulik ning mille puhul on Arktika tundliku keskkonna eest võetud täielik keskkonnaalane vastutus; on veendunud, et niisugune strateegiline valik on erakordselt oluline, et tagada ELi Arktikaga seotud tegevuse legitiimsus ja kohapealne toetus sellele tegevusele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni ja Arktika Nõukogu töösse kaasatud liikmesriike või Arktika Nõukogu vaatlejaid üles toetama Arktika Nõukogu keskkonnamõju hindamise väljatöötamist, et kaitsta Arktika ohualdist ökosüsteemi vastavalt Espoo konventsioonile; rõhutab kõnealuste keskkonnamõju hindamiste elulist tähtsust majandustegevuse jätkusuutliku arengu tagamisel ja Arktika ohualti sotsiaalse ökosüsteemi ja haavatavate kogukondade kaitsmisel; juhib tähelepanu järgmistele pooluselähedastel aladel elavate inuittide nõukogu Inuit Circumpolar Council (ICC) esitatud mitteammendatavatele kriteeriumidele Arktikaga seotud projektide hindamisel:






  — | tuleb arvestada kogu võimaliku keskkonna-, sotsiaalmajandusliku ja kultuurilise mõjuga nii projekti vältel kui pärast selle lõppu, sealhulgas käimasolevate ja tulevaste projektide kumulatiivse mõjuga; |
| --- | --- | --- |

18.

—

tuleb arvestada kogu võimaliku keskkonna-, sotsiaalmajandusliku ja kultuurilise mõjuga nii projekti vältel kui pärast selle lõppu, sealhulgas käimasolevate ja tulevaste projektide kumulatiivse mõjuga;

| — | ettevaatuspõhimõtet ja põhimõtet „saastaja maksab“ tuleb kohaldada projekti kavandamise, hindamise, rakendamise ja taasväärtustamise kõikides etappides; |
| --- | --- |

—

ettevaatuspõhimõtet ja põhimõtet „saastaja maksab“ tuleb kohaldada projekti kavandamise, hindamise, rakendamise ja taasväärtustamise kõikides etappides;

| — | elupaikade ja mõjutatud alade taastamine ja taasväärtustamine peab olema põhjalikult kavandatud ja täielikult eelrahastatud; |
| --- | --- |

—

elupaikade ja mõjutatud alade taastamine ja taasväärtustamine peab olema põhjalikult kavandatud ja täielikult eelrahastatud;

| — | naftareostusele reageerimist käsitlevates projektitaotlustes peab olema tõendatud tööstuse võime kõrvaldada naftareostus mistahes jäistes tingimustes (külmunud, purustatud, uuesti külmuv jää); |
| --- | --- |

—

naftareostusele reageerimist käsitlevates projektitaotlustes peab olema tõendatud tööstuse võime kõrvaldada naftareostus mistahes jäistes tingimustes (külmunud, purustatud, uuesti külmuv jää);

| — | kasutusele tuleb võtta rahvusvaheline vastutusele võtmise ja hüvitamise kord maa, vee ja merealade reostamise eest, mis on tingitud avamere naftauuringutest ja -tootmisest; |
| --- | --- |

—

kasutusele tuleb võtta rahvusvaheline vastutusele võtmise ja hüvitamise kord maa, vee ja merealade reostamise eest, mis on tingitud avamere naftauuringutest ja -tootmisest;

| 19. | rõhutab, kui tähtis on leida mehhanisme, et integreerida ettevõtja sotsiaalne vastutus Arktika piirkonnas tegutsevate äriühingute jaoks, täpsemalt koostöö abil ärisektori esindajatega, näiteks Arktika Majandusnõukoguga; soovitab uurida vabatahtlike mehhanismide potentsiaali kõrgete tööstusstandardite ergutamiseks sotsiaal- ja keskkonnatõhususe valdkonnas, rõhutades näiteks nn parimat tõhusust Arktika ettevõtja sotsiaalse vastutuse indeksis, mis põhineb Arktika äriinvesteeringute protokollil ja ÜRO globaalse kokkuleppe algatusel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama kõiki jõupingutusi, mida Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis tehakse laevandusest tulenevate heitkoguste vähendamise kohta ülemaailmse kokkuleppeni jõudmiseks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tunnistab hõreda asustusega põhjapoolsete alade pideva ja piisava rahastamise tähtsust, kuna see aitab leevendada püsivaid ebasoodsaid tegureid, nagu hõre asustus, karmid kliimatingimused ja pikad vahemaad; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ergutab ELi institutsioone ja asjaomaseid ELi liikmesriike Arktika-küsimustes tihedale koostööle; kutsub Arktika Nõukogu liikmete hulka kuuluvaid liikmesriike üles hoidma teisi liikmesriike ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat kursis ühist huvi pakkuvate küsimustega Arktika Nõukogus, kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 34 lõikega 2; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et EL peab pidama kõigi Arktika-partneritega valdkonnapoliitika dialoogi ja nõuab tõhustatud koostööd ELi, Arktika Nõukogu, põhjamõõtme poliitika, riikidevahelise Barentsi Euroarktilise Nõukogu ja teiste Kaug-Põhja koostöösse kaasatud organite vahel; rõhutab, kui oluline on vaatlejate roll Arktika Nõukogus suurte kogemuste ja pikaaegse osalusega teadusliku ja poliitilise koostöö puhul Arktikas; väljendab sellega seoses heameelt vaatlejate ja Arktika Nõukogu eesistujariigi vahelise kestva dialoogi üle; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toetab kindlalt ELile vaatleja staatuse andmist Arktika Nõukogus; on veendunud, et ELi formaalse vaatleja staatuse täielik rakendamine aitaks positiivselt kaasa Arktika Nõukogu poliitilisele ja institutsioonilisele rollile Arktika-küsimuste käsitlemisel ja tugevdaks seda; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väljendab heameelt Arktika-küsimuste puhul tõhustatud kooskõlastuse üle komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vahel; soovitab luua Euroopa välisteenistuses põhjamõõtme poliitika üksuse ning tugevdada Euroopa välisteenistuse ja komisjoni talitustevahelist koostööd, et tagada sidus, kooskõlastatud ja integreeritud lähenemisviis kõigis peamistes asjaomastes poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib ELi võimekust aidata kaasa võimalike julgeolekuprobleemide lahendamisele; kutsub ELi üles aitama partnerluses liikmesriikidega ja koostöös Arktika riikidega kaasa tsiviiljulgeoleku mehhanismide rajamisele ning loodus- ja inimtegevuse tagajärjel toimunud õnnetuste ja katastroofide ohjamise võimekuse ning otsingu- ja päästeoperatsioonide taristu tõhustamisele; |
| --- | --- |

26.

| 27. | juhib tähelepanu asjaolule, et energiajulgeolek on tihedalt seotud kliimamuutustega; on seisukohal, et energiajulgeolekut tuleb tugevdada, vähendades ELi sõltuvust fossiilkütustest; rõhutab asjaolu, et Arktika ümberkujundamisega kaasneb kliimamuutuste suur mõju ELi julgeolekule; rõhutab vajadust reageerida sellele riski mitmekordistavale asjaolule, tõhustades ELi Arktika strateegiat ning muutes tulemuslikumaks poliitika ELis toodetud taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas, mille abil saaks oluliselt vähendada ELi sõltuvust välistest energiaallikatest ning parandada seeläbi ELi julgeolekupositsiooni; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab, et kõigis Arktika riikides töötataks kooskõlas määratletud hea tavaga välja naftaga kokku puutunud eluslooduse reageerimiskavad, mis hõlmavad ohustatud haavatavate liikide tõhusat hindamist ja teostatavaid ennetus- ja reageerimisstrateegiaid nende kaitsmise tagamiseks; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toob esile kestva konstruktiivse ja pragmaatilise piiriülese koostöö põhjamõõtme poliitika ja selle partnerluste ning Barentsi koostöö raamistikus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, kui oluline on Venemaa jätkuv kaasamine ja dialoog temaga Arktika piirkondliku koostöö, eelkõige ELi ja Venemaa piiriülese koostöö raames, vaatamata asjaolule, et Venemaa on suurendanud relvajõudude piirkonnas viibimist, ehitab ja taasavab sõjaväebaase ning on moodustanud Venemaa Arktika sõjaväeringkonna; rõhutab, et EL peab endiselt kaitsma oma huvisid seoses Venemaaga, kasutades valikulist kaasamist, ning püüdma saavutada edusamme ühiste mureküsimuste lahendamisel, kui ühiste probleemide ja ohtude korral oleks vaja leida ühiseid lahendusi; nõuab tungivalt, et see küsimus lisataks ELi Arktika piirkonna strateegiasse; rõhutab, et Arktika piirkond on rahvusvaheliste suhete keskkonnaalase, majandusliku ja poliitilise sfääri lahutamatu osa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on arvamusel, et põhjamõõtme poliitika toimib Arktika piirkonna koostöö stabiilsuse, ühise vastutuse ja kaasamise eduka mudelina; rõhutab, kui tähtsad on põhjamõõtme poliitika valdkondlikud partnerlused, eelkõige keskkonna- ning taristu- ja logistikavaldkonnas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | märgib, et kujunenud on Arktika rändeteed Euroopa Liitu suundumiseks; rõhutab, et ELi Arktika piirkonna strateegia kujundamisel tuleks arvesse võtta rändeteid ja suurenenud transporti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kordab uuesti oma üleskutset ELile ja selle liikmesriikidele kaitsta aktiivselt meresõiduvabaduse ja rahumeelse läbisõidu põhimõtteid; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kiidab heaks kava luua Arktika Euroopa-osa sidusrühmade foorum; rõhutab vajadust tugevdada olemasolevate rahastamisvahendite vahelist sünergiat, et vältida võimalikku dubleerimist ja suurendada maksimumini ELi sise- ja välisprogrammide vahelist koostoimet; märgib, et Soome on lubanud korraldada esimese foorumi 2017. aastal; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, kui tähtis on traditsiooniliste ja kohalike teadmiste hõlmamine otsuste tegemisel Arktika piirkonnas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kinnitab veel kord ELi toetust põlisrahvaste õiguste deklaratsioonile; tuletab konkreetsemalt meelde selle artiklit 19, milles kinnitatakse, et riigid konsulteerivad ja teevad heas usus koostööd asjaomaste põlisrahvastega nende enda esindusinstitutsioonide kaudu, et saavutada nende vaba, eelnev ja teadlik nõusolek enne selliste seadusandlike ja haldusmeetmete vastuvõtmist ja rakendamist, mis võivad neid mõjutada; nõuab põlisrahvaste suuremat ja varasemas etapis kaasamist kodanikukeskse Arktika-poliitika kujundamisse ning Arktika Nõukogu töösse; rõhutab, et nende kaasamine otsuste tegemisse lihtsustab Arktika piirkonna loodusvarade säästvat majandamist; rõhutab vajadust kaitsta ja edendada põlisrahvaste õigusi, kultuuri ja keeli; rõhutab vajadust arendada taastuvaid energiaallikaid Arktika piirkonnas jätkusuutlikul viisil, mis ühtlasi austab habrast keskkonda, ja kaasates täiel määral põlisrahvaid; |
| --- | --- |

36.

| 37. | juhib tähelepanu säästva arengu eesmärgile 4.5, mis hõlmab põlisrahvastele võrdse juurdepääsu tagamist hariduse ning kutsehariduse kõikidele tasemetele, sealhulgas nende oma keeltes; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et juurdepääsetaval, seotud, ohutul ja säästval turismil maapiirkondades ja hõredalt asustatud aladel Arktika Euroopa-osas on kasvav potentsiaal äritegevuse jaoks, mis omakorda aitab kaasa töökohtade arvu suurendamisele väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes ning üldisele positiivsele arengule piirkondades; rõhutab seetõttu, et piirkonnas tuleks edendada turismi, pidades silmas selle seonduvat sotsiaalset ja keskkonnamõju taristule ja teadusuuringutele, haridusele ning koolitamisele; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tõstab esile põlisrahvaste ja kohalike kogukondade rolli Arktika piirkonna elujõulisuse ja jätkusuutlikkuse tagamisel; kutsub komisjoni üles keskenduma nendele kogukondadele juurdepääsu andmisele kogu ELi ühtse turu nõuetega seotud asjakohasele teabele, parimatele tavadele ja rahastamisvahenditele; rõhutab tõrgeteta transpordi-, kommunikatsiooni- ja elektrivõrgu ning geopositsioneerimise ja telekommunikatsiooni kosmosetehnoloogiate osatähtsust piirkonna majandustegevuse arendamisel; tuletab komisjonile meelde talle määruse (EL) 2015/1775 alusel pandud kohustusi seoses aruandluse ning avalikkuse ja pädevate asutuste teavitamisega määruse sätetest; rõhutab vajadust kaasata põlisrahvaste ja kohalikku oskusteavet ning tagada põlisrahvaste ja kohalike kogukondade tihedam osalemine otsuste tegemises, nende heakskiitmisel ja nende täitmisel; rõhutab vajadust vajaliku toetuse ja rahastamise järele; soovitab sellega seoses Arktika põlisrahvaste esinduse loomist Brüsselisse, et muuta nende osalus märgatavamaks; on arvamusel, et EL peaks toetama uuenduslike tehnoloogiate kasutuselevõttu Arktika piirkonnas, arendades Arktika piirkonna taastuvaid energiaallikaid; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, et väga oluline on jätkusuutlikult arenenud, kõige uuemast infotehnoloogiast kasu saavate ja kõrge elatustasemega kogukondade püsimine Arktika piirkonnas ning et EL võib selles küsimuses palju ära teha; kordab, et Arktika rahvastel on õigus otsustada ise oma elatusallikate üle, ning tunnustab nende soovi piirkonda jätkusuutlikult arendada; palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil hoogustada dialoogi nendega ning uurida võimalusi rahaliste vahendite tagamiseks nendele ühendustele ning tagada, et nende ühenduste häält võetakse arvesse ELi Arktika-teemalistes aruteludes; tunneb heameelt ÜRO põlisrahvaste õiguste ja põhivabaduste olukorra eriraportööri ning ÜRO põlisrahvaste õiguste eksperdirühma töö üle; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, et teadus peaks olema Arktika piirkonnas poliitikakujundamise alus, mis puudutab keskkonnakaitset ja võitlust kliimamuutuste vastu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide erakordselt olulist rolli Euroopa Arktika arendamisel ning jätkusuutliku majanduskasvu ja kvaliteetsete töökohtade loomisel, mille sihtrühmaks on tulevikku suunatud majandussektorid; samuti rõhutab vajadust kasutada Arktika loodusvarasid vastutustundlikul ja lugupidaval viisil; juhib tähelepanu püsivatele ebasoodsatele tingimustele, mida tuleb kompenseerida (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 174); toonitab, kui oluline on pikas perspektiivis strateegia olemasolu eri valdkondades, nagu digitaalarengu tegevuskava, kliimamuutused, meremajanduse kasv jne; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab Arktika piirkonna TEN-võrgustikule, selle põhivõrgukoridori kavandatud Põhjamere–Läänemere ja Skandinaavia–Vahemere koridoride laiendamisele ning samuti teise tasandi juurdepääsumarsruutidele hea juurdepääsetavuse tähtsust kui peamist transpordistruktuuri, mis võimaldab inimeste ja kaupade jätkusuutlikku liikuvust; tuletab meelde ELi rahaliste vahendite potentsiaali, nagu Euroopa ühendamise rahastu ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond, taristuprojektide rahastamisel Euroopa Arktika piirkonnas; märgib sellega seoses ära Euroopa Investeerimispanga olulise rolli; soovitab komisjonil uurida võimalust laiemaks rahvusvaheliseks finantskoostööks taristu ja ühenduvuse arendamisel, hõlmates IKT-süsteeme; |
| --- | --- |

43.

| 44. | väljendab heameelt komisjoni otsuse üle säilitada Arktika-teemaliste teadusuuringute rahastamine programmi „Horisont 2020“ raames vähemalt samal tasemel ja eelkõige komisjoni kavatsuse üle toetada innovaatiliste tehnoloogiate kasutuselevõtmist; kutsub komisjoni üles suurendama ELi-poolset Arktika teadusuuringute rahastamist 2020. aasta järgses mitmeaastases finantsraamistikus; kutsub komisjoni üles jätkama ja tõhustama raamprogrammi „Horisont 2020“ ja teiste rahastamisprogrammide kasutamist Arktika uurimise eesmärgil; |
| --- | --- |

44.

| 45. | märgib, et Arktika piirkonna mereökosüsteemid on ülemaailmse bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel kriitilise tähtsusega; märgib, et Arktika merejää vähenemine ja muud keskkonnamuutused Arktika piirkonnas koos piiratud teaduslike teadmistega mereressursside kohta selles piirkonnas nõuavad ettevaatlikku lähenemisviisi asjakohaste rahvusvaheliste meetmete kehtestamiseks, et tagada ressursside pikaajaline säilimine ja jätkusuutlik kasutamine Arktika piirkonna avameredel; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ergutab rahvusvahelise teadus- ja teadusuuringute alase koostöö edendamist ja hõlbustamist kõigi Arktika-teemaliste teadusuuringutega ning teadusuuringute taristute rajamisega tegelevate sidusrühmade seas, tunnistades, et paremad teadmised Arktika kohta on kõigile raskustele sobivaks reageerimiseks määravalt tähtsad; toetab koostööd juhtivate Arktika-alaste teadusinstitutsioonide vahel, et töötada algatuse EU–PolarNet raames välja integreeritud Euroopa polaaruuringute programm, mis hõlmab traditsioonilisi ja kohalikke teadmisi; märgib, et komisjon on kutsutud rahvusvahelisele Arktika teaduskonverentsile, mis toimub 2018. aastal Euroopas; rõhutab, kui tähtis on Atlandi ookeani alaste teadusuuringute liidu (Transatlantic Ocean Research Alliance) raames Kanada ja USAga tehtav edukas koostöö; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kordab uuesti oma üleskutset komisjonile asutada piisava rahastusega ELi Arktika teabekeskus, et tagada tõhus juurdepääs Arktika-alasele teabele ja teadmistele ning suurendada turismi; juhib tähelepanu asjaolule, et sellise ELi Arktika teabekeskuse võiks siduda juba olemasoleva Arktika keskusega või mingi muu Arktika institutsiooniga, sest selline lahendus vähendaks oluliselt kulusid; |
| --- | --- |

47.

| 48. | nõuab süstemaatilisemat ja pikaajalisemat andmete kogumist Arktika-alastest teadusprojektidest; peab kahetsusväärseks, et individuaalsete projektide tulemused kaovad tihtipeale ühest rahastamisperioodist teisele üleminekul; kutsub komisjoni üles seadma 2020. aasta järgsete Arktika-alaste teadusuuringute kavandamisel eesmärgiks järjepidevust; |
| --- | --- |

48.

| 49. | väljendab heameelt komisjoni toetuse üle Arktikas merekaitsealade rajamise edendamisele; tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et säästva arengu eesmärkide hulgas tuleb kaitsta vähemalt 10 % rannikualasid ja merepiirkondi; märgib siiski, et mis tahes uus ettepanek nendes küsimustes peaks olema sidus Arktika Nõukogus peetava Arktika riikide arutelu tulemustega; rõhutab, et merekaitsealad on kriitilise tähtsusega Arktika piirkonna ökosüsteemide säilitamiseks; tuletab meelde vajadust kaasata kohalikud kogukonnad täiel määral selliste kaitsealade kavandamisse, rakendamisse ja haldamisse; |
| --- | --- |

49.

| 50. | juhib tähelepanu kosmosetehnoloogiate olulisusele ja kosmosega seotud teadustegevustele, mis on väga olulised ohutu laevandustegevuse, keskkonnaseire ja kliimamuutuste jälgimise jaoks Arktikas; ergutab komisjoni Euroopa kosmosestrateegiat käsitlevas teatises (COM(2016)0705) tunnistatud Arktika piirkonna muutusi silmas pidades uurima oma tulevaste ja praeguste satelliitprogrammide ulatuslikuma kasutamise võimalusi piirkonnas koostöös Arktika Nõukogu liikmetega ning võtma arvesse kasutajate vajadusi riikliku satelliitside algatuse raames; kutsub kõiki sidusrühmi sellega seoses üles kasutama täiel määral ära satelliitnavigatsiooniprogrammi Galileo ja Copernicuse Maa seire programmi potentsiaali; |
| --- | --- |

50.

| 51. | palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada ja edendada Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse komisjoni mandaadi all toimuvat merekaitseala rajamist Arktika avamere aladel, mis asuksid põhjapoolust ümbritsevates ja Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsiooniga hõlmatud rahvusvahelistes vetes ning kus oleks keelatud igasugune loodusvarade kasutamine, sealhulgas kalapüük; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palub komisjonil toetada algatusi põhjatraalide kasutamise keelustamiseks ökoloogiliselt või bioloogiliselt olulistel aladel ja Arktika avamerealadel; |
| --- | --- |

52.

| 53. | nõuab, et igasuguse piirkonnas toimuva tööndusliku kalapüügi aluseks oleksid uue ühise kalanduspoliitika kaitse-eesmärgid ning kalavarude taastamine ja säilitamine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kutsub ELi üles võtma endale liidrirolli reguleerimata kalapüügi tõkestamisel Arktikas; on seisukohal, et ELil on selleks täielik õigus, kuna selle liikmesriigid on kaasatud kõigisse Arktika piirkonda hõlmavatesse juhtimistasanditesse; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab, et ELi kalalaevastik ei tohi ohustada selle piirkonna bioloogilist mitmekesisust; väljendab heameelt Arktika piirkonna ökoloogiliselt või bioloogiliselt oluliste alade kindlaksmääramise üle bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni alusel, sest see on tähtis protsess, mis aitab tagada Arktika bioloogilise mitmekesisuse tulemusliku säilitamise, ning toonitab, kui tähtis on rakendada ökosüsteemipõhise haldamise lähenemisviisi Arktika ranniku-, mere- ja maismaakeskkonna suhtes, nagu on rõhutanud Arktika Nõukogu ökosüsteemipõhise haldamise ekspertrühm; kutsub riike üles täitma oma kohustusi vastavalt bioloogilise mitmekesisuse konventsioonile ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonile ning looma selleks Põhja-Jäämeres merekaitsealade võrgustiku; |
| --- | --- |

55.

| 56. | toetab jõuliselt mõtet, et igasugune tööndusliku kalapüügi edasiarendamine Arktika piirkonnas peab toimuma kooskõlas piirkonda hõlmavate rahvusvaheliste kokkulepetega, sealhulgas 1920. aasta Teravmägede lepinguga, ja neist osalisriikidele tulenevate õigustega, samuti kooskõlas kehtivate ajalooliste kalapüügiõigustega; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kutsub komisjoni üles uurima Arktika telekommunikatsioonitaristu, sh satelliitide tugevdamist ja tegema selle kohta ettepanekuid, et aidata teadusuuringuid ja kliimaseiret ning et edendada kohalikku arengut, navigatsiooni ja ohutust merel; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kordab 2014. aastal komisjonile ja liikmesriikidele tehtud üleskutset võtta kõik vajalikud meetmed, et aidata aktiivselt kaasa raske kütteõli kasutamise ja laevakütusena transportimise keelustamisele Arktikas sõitvatel laevadel rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni (MARPOLi konventsioon) ja/või sadamariigi kontrolli abil, nagu on tehtud Antarktikat ümbritsevate vete puhul; kutsub komisjoni üles lisama raske kütteõli kasutamisega seotud keskkonna ja kliimamuutuste alased riskid põhjapoolse meretee suurema kasutamisega kaasnevate riskide uuringusse; palub komisjonil asjakohaste rahvusvaheliste vahendite puudumisel esitada ettepanekud eeskirjade kehtestamiseks enne või pärast Arktika vete läbimist ELi sadamatesse sisenevate laevade kohta, et keelustada raske kütteõli kasutamine ja vedu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | jääb ootama Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni polaarkoodeksi jõustumist 2017. ja 2018. aastal, mis muudab Arktika laevaliikluse ohutumaks; rõhutab, kui oluline on töötada välja ühtne avameremeeskonna väljapääsu, evakueerimise ja päästmise (escape, evacuation and rescue, EER) süsteem, mida saab üheselt kohaldada kõigi Arktika platvormide ja laevade suhtes; |
| --- | --- |

59.

| 60. | tuletab meelde, et vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingule on Island ja Norra võtnud kohustuse säilitada keskkonna kvaliteeti ja tagada loodusvarade säästev kasutamine kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega; |
| --- | --- |

60.

| 61. | rõhutab Hiina kasvavat huvi Arktika piirkonna, eelkõige selle mereteedele juurdepääsu ja energiaallikate kättesaadavuse vastu; võtab teadmiseks vabakaubanduslepingu sõlmimise Islandi ja Hiina vahel ning palub komisjonil tähelepanelikult jälgida, millist mõju see võib avaldada kestlikule majandusarengule mitte ainult Islandiga piirnevas Arktika osas, vaid ka ELi majandusele ja siseturule; |
| --- | --- |

61.

| 62. | tuletab meelde, et 2007. aastal ELi ja Gröönimaa vahel sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu kohaselt annab EL Gröönimaale rahalist toetust vastutustundliku kalapüügi ja kalavarude säästva kasutamise tagamiseks Gröönimaa majandusvööndis; |
| --- | --- |

62.

| 63. | nõuab, et liikmesriigid ratifitseeriksid kiiresti kahjulike ja ohtlike ainete mereveol vastutust ja kahju hüvitamist käsitleva rahvusvahelise konventsiooni (OKA konventsioon) 2010. aasta protokolli ja ühineksid sellega kiiresti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | peab Arktika-poliitika rakendamisel otsustavalt tähtsaks parlamendi kaasamist ja tihedat parlamentidevahelist koostööd Arktika-küsimustes, eriti asjaomaste ELi liikmesriikide parlamentidega; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni üles tähelepanelikult jälgima kliimamuutuste, keskkonnakaitse ja merendusalaseid, sotsiaal-majanduslikke ja julgeolekualaseid arenguid Arktikas ning Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt aru andma, sealhulgas ELi Arktika-poliitika rakendamise kohta; |
| --- | --- |

65.

| 66. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Arktika piirkonna riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0363.

(2)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/70/1.

(3)  http://www.inuitcircumpolar.com/uploads/3/0/5/4/30542564/declaration_on_resource_development_a3_final.pdf.

(4)  ELT C 436, 24.11.2016, lk 17.

(5)  ELT C 93, 9.3.2016, lk 131.

(6)  ELT C 419, 16.12.2015, lk 153.

(7)  ELT C 353 E, 3.12.2013, lk 77.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0236.

(9)  ELT C 136 E, 11.5.2012, lk 71.

(10)  ELT C 9 E, 15.1.2010, lk 41.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0034.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0224.

(13)  Arktika piirkonnas leidub hinnanguliselt ligikaudu poolteist miljardit tonni süsinikdioksiidi.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/148 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/148

---

P8_TA(2017)0094

2016. aasta Montenegro aruanne

Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon komisjoni 2016. aasta Montenegro aruande kohta (2016/2309(INI))

(2018/C 263/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi ja nende järelduste lisa „Thessaloniki arengukava Lääne-Balkani riikidele: ettevalmistused Euroopaga integreerumiseks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi ja nende järelduste lisa „Thessaloniki arengukava Lääne-Balkani riikidele: ettevalmistused Euroopaga integreerumiseks“,

| — | võttes arvesse 29. märtsi 2010. aasta stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahel (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. märtsi 2010. aasta stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahel (1),

| — | võttes arvesse 30. juunil 2016 asetäitjate tasandil ja 13. detsembril 2016 ministrite tasandil toimunud ELi ja Montenegro ühinemiskonverentsi kohtumiste tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. juunil 2016 asetäitjate tasandil ja 13. detsembril 2016 ministrite tasandil toimunud ELi ja Montenegro ühinemiskonverentsi kohtumiste tulemusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2012. aasta järeldusi, millega otsustati avada Montenegroga ühinemisläbirääkimised 29. juunil 2012, ja 13. detsembri 2016. aasta järeldusi, mis pälvisid delegatsioonide valdava enamuse toetuse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2012. aasta järeldusi, millega otsustati avada Montenegroga ühinemisläbirääkimised 29. juunil 2012, ja 13. detsembri 2016. aasta järeldusi, mis pälvisid delegatsioonide valdava enamuse toetuse,

| — | võttes arvesse 20. juunil 2016 Brüsselis toimunud Montenegro ja ELi stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu seitsmendat istungit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. juunil 2016 Brüsselis toimunud Montenegro ja ELi stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu seitsmendat istungit,

| — | võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2016. aasta teatist ELi laienemisstrateegia kohta (COM(2016)0715) ning selle juurde kuuluvat komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb Montenegro 2016. aasta aruannet (SWD(2016)0360), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2016. aasta teatist ELi laienemisstrateegia kohta (COM(2016)0715) ning selle juurde kuuluvat komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb Montenegro 2016. aasta aruannet (SWD(2016)0360),

| — | võttes arvesse 4. juulil 2016 Pariisis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumise eesistuja lõppdeklaratsiooni ja kodanikuühiskonna organisatsioonide soovitusi 2016. aasta Pariisi tippkohtumiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. juulil 2016 Pariisis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumise eesistuja lõppdeklaratsiooni ja kodanikuühiskonna organisatsioonide soovitusi 2016. aasta Pariisi tippkohtumiseks,

| — | võttes arvesse NATO liikmesriikide välisministrite 2. detsembri 2015. aasta otsust ja Montenegro NATOga ühinemise protokolli allkirjastamist 19. mail 2016. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse NATO liikmesriikide välisministrite 2. detsembri 2015. aasta otsust ja Montenegro NATOga ühinemise protokolli allkirjastamist 19. mail 2016. aastal,

| — | võttes arvesse OSCE/ODIHRi valimiste vaatlusmissiooni lõplikku aruannet 16. oktoobri 2016. aasta parlamendivalimiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE/ODIHRi valimiste vaatlusmissiooni lõplikku aruannet 16. oktoobri 2016. aasta parlamendivalimiste kohta,

| — | võttes arvesse 8. novembril 2016 Budvas toimunud ELi ja Montenegro ühise nõuandekomitee kaheksandal kohtumisel esitatud ühisdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. novembril 2016 Budvas toimunud ELi ja Montenegro ühise nõuandekomitee kaheksandal kohtumisel esitatud ühisdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 19.–20. mail 2016 Podgoricas toimunud ELi ja Montenegro parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee 12. kohtumisel esitatud deklaratsiooni ja soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. mail 2016 Podgoricas toimunud ELi ja Montenegro parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee 12. kohtumisel esitatud deklaratsiooni ja soovitusi,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Montenegro kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Montenegro kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0050/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0050/2017),

| A. | arvestades, et Euroopa-Atlandi integratsioon on Montenegro välispoliitika esmatähtis valdkond; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa-Atlandi integratsioon on Montenegro välispoliitika esmatähtis valdkond;

| B. | arvestades, et ühinemisläbirääkimistel on tehtud edusamme; arvestades, et Montenegrot peetakse praegu ühinemisprotsessis kõige edasijõudnumaks riigiks; arvestades, et õigusriigi valdkonda puudutav õigusraamistik on peaaegu valmis ja institutsionaalne ülesehitus on paigas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühinemisläbirääkimistel on tehtud edusamme; arvestades, et Montenegrot peetakse praegu ühinemisprotsessis kõige edasijõudnumaks riigiks; arvestades, et õigusriigi valdkonda puudutav õigusraamistik on peaaegu valmis ja institutsionaalne ülesehitus on paigas;

| C. | arvestades, et endiselt tekitab muret asjaolu, et poliitiline õhkkond riigis on polariseerunud ja opositsioon boikoteerib parlamendi tegevust; arvestades, et jätkusuutlik dialoog ja konstruktiivne koostöö valitsuskoalitsiooni ja opositsiooni vahel on ühinemisprotsessiga edasiliikumiseks väga oluline; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et endiselt tekitab muret asjaolu, et poliitiline õhkkond riigis on polariseerunud ja opositsioon boikoteerib parlamendi tegevust; arvestades, et jätkusuutlik dialoog ja konstruktiivne koostöö valitsuskoalitsiooni ja opositsiooni vahel on ühinemisprotsessiga edasiliikumiseks väga oluline;

| D. | arvestades, et korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus on jätkuvalt tõsised probleemid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus on jätkuvalt tõsised probleemid;

| E. | arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonid saavad osaleda töörühmades, kaasa arvatud ühinemisläbirääkimistel, kuid on väljendanud rahulolematust enda poliitikakujundamisse kaasatuse taseme ja teabele juurdepääsu võimalustega; arvestades, et on äärmiselt murettekitav, et mõnda kodanikuühiskonna aktivisti on isiklikult rünnatud meedia laimukampaaniatega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonid saavad osaleda töörühmades, kaasa arvatud ühinemisläbirääkimistel, kuid on väljendanud rahulolematust enda poliitikakujundamisse kaasatuse taseme ja teabele juurdepääsu võimalustega; arvestades, et on äärmiselt murettekitav, et mõnda kodanikuühiskonna aktivisti on isiklikult rünnatud meedia laimukampaaniatega;

| F. | arvestades, et läbirääkimiste protsessi üldise tempo seisukohalt on väga olulised Montenegro edusammud õigusriiki käsitlevate peatükkidega 23 ja 24; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et läbirääkimiste protsessi üldise tempo seisukohalt on väga olulised Montenegro edusammud õigusriiki käsitlevate peatükkidega 23 ja 24;

| G. | arvestades, et väljendus- ja meediavabadus on ELi põhiväärtused ja iga demokraatliku riigi alustala; arvestades, et Montenegro meediakogukond on väga politiseeritud, jätkuvalt esineb tsensuuri ja enesetsensuuri ning ajakirjanikele majandusliku ja poliitilise surve avaldamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et väljendus- ja meediavabadus on ELi põhiväärtused ja iga demokraatliku riigi alustala; arvestades, et Montenegro meediakogukond on väga politiseeritud, jätkuvalt esineb tsensuuri ja enesetsensuuri ning ajakirjanikele majandusliku ja poliitilise surve avaldamist;

| 1. | väljendab heameelt Montenegro ELiga integreerumise edusammude üle; on rahul sellega, et Montenegro ühinemisläbirääkimised on ühtlaselt edenenud, ja märgib, et seni on avatud 26 läbirääkimispeatükki ja kaks peatükki on ajutiselt suletud; kutsub nõukogu üles Montenegroga peetavaid läbirääkimisi kiirendama; ergutab avama ja sulgema 2017. aasta ühinemisläbirääkimistel uusi peatükke; tunnustab Montenegro valitsust Montenegro ELiga ühinemise programmi 2017–2018 vastuvõtmise eest; innustab Montenegrot kiirendama reforme, suurendama oma jõupingutusi kõigi kriteeriumide täitmise nimel ja keskenduma ka edaspidi ühinemisprotsessi põhiküsimustele; tuletab meelde, et tähtis on saavutada konkreetseid tulemusi kindla ja jätkusuutliku rakendamise alal, eelkõige õigusriigi, õiguse ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnustab pädevaid ametiasutusi 16. oktoobril 2016 korrektselt toimunud parlamendivalimiste eest, kus üldiselt austati põhivabadusi; julgustab edasist vastavusse viimist rahvusvaheliste standarditega; tunneb heameelt selle üle, et valimisaktiivsus oli pärast 2002. aastat suurim; tunneb heameelt muudetud õigusraamistiku üle, mis võeti valimistel aluseks, kuid toob esile mõningate halduspuuduste jätkuva esinemise, kaasa arvatud riikliku valimiskomisjoni tegevuses, ning on mures valimisnimekirjade täpsuse ja politiseerimise pärast; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab kahetsusväärseks internetiplatvormide ajutist sulgemist valimiste päeval ning Demokraatiale Ülemineku Keskuse (CDT) veebisaidi häkkimist mõni päev enne valimisi, mis takistas kodanikuühiskonna organisatsioonide tööd valimiste jälgimisel; kutsub pädevaid ametiasutusi üles tegelema vajakajäämistega ning uurima väidetavaid menetlusrikkumisi, sh väidetavat riigi vahendite ja ametipositsiooni kuritarvitamist ning muid teatatud puudusi kiirelt ja läbipaistvalt kooskõlas OSCE/ODIHRi soovitustega; eeldab, et säilitatakse vabariigi valimiskomisjoni sõltumatus; on seisukohal, et valimisprotsessi tuleb parandada, et luua selle vastu täielik usaldus; võtab kahetsusega teadmiseks, et opositsioon ei ole valimistulemusi tunnistanud; võtab teadmiseks väliste osalejate katsed valimisprotsessi diskrediteerida ja raskused, mida see on kaasa toonud; loodab, et uus valitsus säilitab poliitilise pühendumuse reformiprotsessile, ja kutsub kõiki erakondi üles jätkama konstruktiivset dialoogi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et nende valimiste eel loodi valijate poolt usaldatav valitsus; väljendab heameelt asjaolu üle, et tegemist oli Montenegro juhitud protsessiga ja see saavutati erakonnaüleselt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab murettekitavaks Venemaa väidetavaid katseid mõjutada arenguid Montenegros, sest selline käitumismuster kõnealuses piirkonnas võib tähendada Lääne-Balkani edasist destabiliseerimist; väljendab muret seoses 16. oktoobril 2016 aset leidnud tõsiste vahejuhtumitega, sealhulgas väidetava riigipöördekatsega, ning palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajal ja komisjonil jälgida tähelepanelikult pädevate asutuste käimasolevaid uurimisi; tunnustab Serbia tahet teha uurimistes koostööd; peab oluliseks, et liikmesriikide asjaomased teenistused jagaksid omavahel ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoniga teavet kõnealuste vahejuhtumite kohta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on jätkuvalt sügavalt mures asjaolu pärast, et poliitiline õhkkond riigis on polariseerunud ja osa opositsioonist boikoteerib parlamendi tegevust; kutsub opositsiooni üles kasutama ära Montenegro peaministri pakkumist osaleda valitsuses vastutasuna boikoteerimise lõpetamise eest; rõhutab vajadust, et kõik poliitilised jõud alustaksid taas Montenegro parlamendis konstruktiivset dialoogi ja koostööd; nõuab, et veelgi tugevdataks parlamentaarset kontrolli ühinemisprotsessi üle ja suutlikkust teostada järelevalvet eelarve üle; tunnustab parlamenti jätkuvalt suure läbipaistvuse eest; väljendab muret ebaproportsionaalselt suure jõukasutuse pärast valitsusevastastel meeleavaldustel; rõhutab veel kord, et on vaja asjakohaseid järelmeetmeid nn helisalvestiste skandaalile; kutsub üles parandama organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastaste meetmete rakendamise parlamentaarset kontrolli; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub valitsust üles parandama juurdepääsu avalikule teabele, eelkõige seoses selliste suurte taristuprojektidega nagu maanteede ehitamine, erastamine, riigihanked ja kohtutoimingud; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab kiiduväärseks uut avaliku halduse reformi strateegiat aastateks 2016–2020, avaliku sektori finantsjuhtimise reformikava, töötasusid käsitleva uue seaduse jõustumist ja haldusmenetluste lihtsustamist; nõuab meetmeid avaliku halduse reformi strateegia elluviimiseks asjakohaste eelarvevahendite eraldamiseks, samuti järjekindlat poliitilist tahet avaliku halduse ratsionaliseerimiseks, pidades silmas ka ühinemise ettevalmistamist; märgib, et haldussuutlikkuse tugevdamine ei ole eriti edenenud; toetab avaliku halduse täielikku depolitiseerimist; peab oluliseks kinni pidada pädevuse, professionaalsuse, vastutustundlikkuse ja läbipaistvuse põhimõtetest ja õigeaegsest regulatiivse mõju hindamisest ning tagada kodanike õigus tõhusale, korruptsioonivabale haldusele ja teabele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | võtab teadmiseks kohtureformi edusammud, sealhulgas institutsioonilise suutlikkuse parandamise; väljendab jätkuvalt muret kohtute sõltumatuse lubamatu mõjutamise pärast, eelkõige seoses kohtunike ametissenimetamisega; rõhutab vajadust tugevdada kohtusüsteemi vastutust, edendades eetikakoodeksite ning kohtunike ja prokuröride uute distsiplinaarsüsteemide rakendamise järelevalvet; rõhutab vajadust ratsionaliseerida kohtuvõrgustikku ning parandada veelgi suutlikkust jälgida kohtuasjade kuhjumist ja vähendada pooleliolevate menetluste hulka; nõuab institutsionaalse ja isikliku vastutuse tõhustamist korruptsiooni-, rahapesu- ja organiseeritud kuritegevuse süüdistuste menetlemisel; rõhutab vajadust rakendada tõhusalt teabele juurdepääsu puudutavaid kohtuotsuseid ja võidelda levinud tava vastu, mille kohaselt kuulutatakse dokumendid juurdepääsu piiramise eesmärgil konfidentsiaalseks; rõhutab, et on oluline suurendada üldsuse teadlikkust olemasolevatest kaebuste esitamise mehhanismidest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | täheldades mõningasi edusamme sõjakuritegude menetlemisel, kutsub pädevaid ametiasutusi üles sõjakuritegusid tõhusalt uurima, esitama nende eest süüdistusi, neid kohtus menetlema ja määrama nende eest karistusi ning võitlema karistamatusega kooskõlas rahvusvaheliste standarditega, eelkõige seoses käsuliini tipus olevate vastutavate ametnikega; kiidab heaks süüdistuste esitamise strateegia vastuvõtmise, eesmärgiga võtta menetlusse uusi juhtumeid ja saavutada konkreetseid tulemusi; rõhutab vajadust tagada sõjakuritegude ohvritele takistamatu juurdepääs õigusemõistmisele ja õiglasele hüvitisele ning kaitsta igakülgselt sõjakuritegude menetlustel osalevaid tunnistajaid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib murelikult, et korruptsioon on paljudes valdkondades endiselt väga levinud, kuid peab tervitatavaks korruptsioonivastase võitluse raamistiku edasist tugevdamist, mille käigus muu hulgas muudetakse korruptsioonivastase võitluse amet täielikult toimivaks ja määratakse ametisse spetsiaalselt korruptsioonijuhtumitega tegelevad prokurörid ning hakatakse pakkuma vastavasisulist pikaajalist koolitust; peab väga tähtsaks nende sõltumatuse tagamist uurimistes; rõhutab korruptsioonivastase võitluse ameti poliitiliselt erapooletu, professionaalse ja läbipaistva tegevuse olulisust, eelkõige seoses kõrgemal tasandil esineva korruptsiooni juhtumitega ja erakondade rahastamisega; rõhutab veel kord vajadust teha edusamme eelkõige kõrgema tasandi korruptsioonijuhtumite tulemuslikul uurimisel ja nende eest süüdimõistmisel ning korruptsiooni ennetavate meetmete puhul, kaasa arvatud õiguslike sanktsioonide tõhusam kohaldamine; palub uuel valitsusel seada korruptsioonivastane võitlus prioriteediks ning eraldada selle ülesande täitmiseks piisavad inim- ja rahalised ressursid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab valdkondlike tegevuskavade tõhusat rakendamist eriti korruptsioonialdiste valdkondade puhul, nagu riigihanked, erastamine, linnaplaneerimine, haridus, tervishoid, kohalik omavalitsus ja politsei; nõuab võimalike rikkumistest teatamise juhtumite tulemuslikku uurimist ja nendest teatajate piisavat kaitset; nõuab, et Montenegro kriminaalkoodeksis sätestataks ebaseaduslik rikastumine kriminaalkuriteona; nõuab Eurojusti ja Montenegro vahelise koostöölepingu tõhusat rakendamist, et parandada õigusalast koostööd raskete kuritegude vastu võitlemisel; nõuab meetmeid rikkumisest teatajate paremaks kaitseks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | võtab teadmiseks rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise tegevuskava vastuvõtmise ning terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni lisaprotokolli allkirjastamise; rõhutab vajadust jätkata organiseeritud kuritegevuse juhtumite tulemuslikku lahendamist, eelkõige inimkaubanduse, narkootikumide ja rahapesu valdkonnas, tagada tugevam ametitevaheline koostöö ja teha organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses veelgi tihedamat piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd; rõhutab vajadust, et tavapärastel uurimistel osaleksid kohturaamatupidamisele spetsialiseerunud nõunikud; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunneb heameelt inimkaubanduse vastu võitlemise õigusraamistiku parandamise üle; rõhutab siiski, et inimkaubanduse ohvrite tuvastamist tuleb parandada ning neile tuleb tagada abi, hüvitiste ja kaitse parem kättesaadavus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | peab tervitatavaks vägivaldse äärmusluse vastu võitlemise uut strateegiat aastateks 2016–2018, mis täiendab terrorismi, rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ja selle vastu võitlemise riiklikku strateegiat; võtab teadmiseks uue andmebüroo loomise, mille ülesanne on tuvastada ja jälgida vägivaldsete äärmusrühmituste potentsiaalseid liikmeid; peab äärmiselt oluliseks radikaliseerumise varajases etapis olevate inimeste tuvastamist, et hoida ära nende värbamine vägivaldsete äärmusrühmituste poolt ja kaasata nad taas edukalt ühiskonda; peab oluliseks, et selleks võetavate meetmete puhul oleks tagatud inimõiguste ja põhivabaduste järgimine kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega; rõhutab teadlikkuse suurendamise olulisust võimalike terrorismiohtude jälgimisel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tunnustades kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemist ühinemise ettevalmistamisel, palub pädevatel asutustel parandada veelgi nende juurdepääsu ELiga seotud teabele ja võimaluse korral tagada, et kodanikuühiskonna organisatsioonidega konsulteerimine toimuks mõtestatult; palub pädevatel ametiasutustel olla toetavam ja kaasavam, et hõlbustada kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevust rohujuure tasandil ja julgustada neid osalema aktiivselt kogu valimisprotsessi jälgimises; nõuab tungivalt, et pädevad ametiasutused arendaksid kodanikuühiskonna organisatsioonide riiklikest vahenditest rahastamist nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil, et see oleks jätkusuutlikum, läbipaistvam ja tõhusam; palub asjaomastel asutustel luua tingimused, mis aitavad edendada vabatahtlikku tööd ja ühiskonnaelus osalemise määra; on sügavalt mures teatavate kodanikuühiskonna organisatsioonide aktivistide vastaste laimukampaaniate ja hirmutamiskatsete jätkumise pärast; palub pädevatel ametiasutustel uurida ja välja selgitada nende katsete põhjusi ning teha suuremaid jõupingutusi kodanikuühiskonna organisatsioonide aktivistide kaitsmiseks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib, et vähemuste olukorra parandamisel on tehtud mõningaid edusamme ja muu hulgas on lõpule viidud mitu õigusreformi, et tagada suurem vastavus ELi ja rahvusvaheliste inimõiguste normidega; tunneb heameelt romade ja egiptlaste kogukondade sotsiaalse kaasamise strateegia ja tegevuskava (2016–2020) vastuvõtmise üle; nõuab asjakohaste eelarvevahendite eraldamist tegevuskava nõuetekohaseks elluviimiseks; on mures romade kogukonda kuuluvate naiste ja tütarlaste kahekordse diskrimineerimise pärast ning romade kogukonna, egiptuse vähemuste ja aškalite juurdepääsu pärast tervishoiule, haridusele, eluasemele ja tööhõivele; ergutab pädevaid ametiasutusi jätkama suuremate pingutuste tegemist, et kaitsta LGBTI-inimeste õigusi; palub pädevatel ametiasutustel teha suuremaid jõupingutusi, et suurendada üldsuse teadlikkust diskrimineerimisvastasusest; peab murettekitavaks olukorda, kus enamik üldkasutatavaid hooneid, sh meditsiinikeskused ja ülikoolid, ei ole ikka veel puuetega inimestele ligipääsetavad ning töötavate puuetega inimeste osakaal on veel väga väike; nõuab täiendavaid meetmeid Kotori lahe piirkonna paljurahvuselise identiteedi kaitseks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab inimõigustega tegelevate institutsioonide, sealhulgas ombudsmani ning inimõiguste ja vähemuste ministeeriumi tugevdamist ning on seisukohal, et nende teadmisi rahvusvahelisest ja Euroopa inimõigustealasest õigusest ja normidest tuleks suurendada; väljendab muret ühtse käsitusviisi puudumise pärast inimõiguste rikkumiste suhtes ja nende eest ette nähtud madalate karistusmäärade pärast; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on endiselt mures selle pärast, et sooline kodu- ja seksuaalvägivald jätkub, süüdimõistvaid kohtuotsuseid on vähe, kuriteo toimepanijaid ei karistata rahvusvahelistele standarditele vastavalt ning ohvriabi ja ohvrite kaitse on ebatõhus; nõuab meetmeid, mis võimaldaksid luua piisavad kaitseteenused, tõhustada institutsioonidevahelist koostööd selles valdkonnas, kasutada tulemuslikult uut ühtset koduvägivallajuhtumeid sisaldavat andmebaasi ja viia ellu koduvägivalla vastu võitlemise strateegia aastateks 2016–2020; rõhutab, et on oluline õpetada ja koolitada riigiasutuste töötajaid ohvritega töötama; palub pädevatel asutustel tagada sundabielude ohvritele piisav kaitse, pikaajaline majutus, rahaline toetus ja haridusprogrammid ning tõhus kohtumõistmine kuriteo toimepanijate üle ja neile tõhusate karistuste määramine; rõhutab, kui oluline on ergutada naiste osalemist poliitikas, sealhulgas olulistel otsuste tegemisega seotud ametikohtadel, samuti nende juurdepääsu tööturule ja paremat esindatust tööturul; nõuab sellise riikliku poliitika kujundamist, mis aitab tasakaalustada töö- ja pereelu; võtab teadmiseks soolist võrdõiguslikkust käsitleva tegevuskava (2013–2017) jätkuva rakendamise; palub tungivalt, et pädevad asutused eraldaksid selle rakendamiseks eelarvest piisavalt vahendeid; märgib, et lapsi käsitlevate meetmete koordineerimisel esineb probleeme ja lastevastane vägivald valmistab endiselt muret; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palub Montenegro ametiasutustel võtta vajalikke meetmeid, mille abil hoida ära lastevastast vägivalda, inimkaubandust ja varajasi sundabielusid, mille kohta vabaühendused jätkuvalt teateid edastavad; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab vajadust teha pidevalt ja tõsiselt tööd selle nimel, et viia Montenegro õigussüsteem kooskõlla rahvusvaheliste inimõigustealaste ja puudega inimeste vabadusi käsitlevate õigusnormidega, et tagada õigusriigi ning põhiseaduslikkuse ja õiguspärasuse põhimõtete austamine; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on jätkuvalt mures väljendus- ja meediavabaduse olukorra pärast Montenegros ja asjaolu pärast, et valitsus ei ole tõhusalt uurinud ajakirjanike vastu suunatud rünnakuid; nõuab veel kord tungivalt, et pädevad ametiasutused lahendaksid pikalt menetluses olnud ajakirjanike vastu suunatud vägivalla, nende ähvardamise ja hirmutamise juhtumid, võtaksid meetmeid meediatöötajate kaitseks ja looksid vaba ja uuriva ajakirjanduse jaoks turvalise keskkonna; on mures politseijõudude toimepandud rünnakute pärast ning hiljutiste ajakirjanike vastu suunatud surveavalduste ja hirmutamise, sealhulgas laimukampaaniate, füüsiliste rünnakute ja ähvarduste pärast ning meediasse sekkumise juhtumite pärast valitsusvastaste meeleavalduste ajal, sealhulgas omavoliliste vahistamiste ja varustuse konfiskeerimiste pärast; väljendab muret asjaolu pärast, et rünnakuid ei ole ikka veel nõuetekohaselt uuritud ja need juhtumid on lahendamata; märgib, et on laimamisjuhtumite arv on endiselt suur; nõuab läbipaistvat avalik-õiguslikku reklaami erameedias, Montenegro kriminaalkoodeksi muutmist ja kuritegude vastaste uute meetmete sisseviimist, mis on seotud oma tööülesandeid täitvate ajakirjanike vastu suunatud rünnakute ennetamise ja nende eest karistamisega; võtab teadmiseks avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni RTCG finantssõltumatuse ja jätkusuutlikkuse suurendamiseks võetud õigusmeetmed ning nõuab edasiste meetmete võtmist selle sõltumatuse, sh toimetusliku sõltumatuse tagamiseks; rõhutab vajadust toetada ja tugevdada praeguseid enesereguleerimise mehhanisme; rõhutab, et ajakirjanike muudetud eetikakoodeksit tuleb tõhusalt ja ühetaoliselt kohaldada kogu meediamaastikul; kutsub ELi delegatsiooni vaatlejaid ja liikmesriikide saatkondi üles vajaduse korral osalema korrapärasemalt ajakirjanike ja meediatöötajate vastu suunatud kohtumenetlustes; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et riigi valimiskomisjoni juurdepääs meediale oli 2016. aasta valimiste ajal piiratud; nõuab, et 2016. aasta parlamendivalimiste OSCE/ODIHRi valimisvaatlusmissiooni lõpparuandes meedia kohta esitatud soovitused viidaks ellu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | võtab teadmiseks majanduse positiivse arengu, kuid nõuab tungivalt, et uus valitsus võtaks meetmeid riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks, suurendades ühtlasi sotsiaalseid õigusi ja tarbijakaitset, ning käivitaks täiendavad struktuurireformid, et parandada ettevõtlus- ja investeerimiskliimat, mis looks töökohti ja majanduskasvu ning mitmekesistaks majandust, sealhulgas meetmete kaudu, mis on mõeldud mitteametliku sektori osakaalu vähendamiseks, ja rõhutab vajadust võidelda tõhusalt maksudest kõrvalehoidumise vastu; tunneb heameelt 19. peatüki avamise üle ja usub kindlalt, et see on parim viis innustada valitsust tegutsema aktiivsemalt sotsiaalse kaasamise ning vaesuse ja mitteametliku sektori osakaalu vähendamise nimel; nõuab avaliku sektori kulutuste ratsionaliseerimist ning suuremaid pingutusi õigusriigi ja lepingute jõustamise tugevdamiseks; rõhutab vajadust piirata suurt välist tasakaalustamatust ja anda uus hinnang riigi rahanduse jätkusuutlikkust ohustavatele avaliku taristu investeerimisprojektidele; nõuab, et VKEde jaoks tehtaks kättesaadavaks täiendavad rahalise ja mitterahalise iseloomuga meetmed ning et majanduse elavdamiseks tehtaks täiendavaid investeeringuid innovatiivsetesse ja kestlikesse projektidesse; nõuab paremat sotsiaaldialoogi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | märgib, et ehkki transporditaristu arendamisel on tehtud mõningaid edusamme, sealhulgas Kagu-Euroopa transpordi vaatluskeskuse kaudu, takistab riikidevaheliste maanteede puudumine kaubandust ja turismi; väljendab heameelt seniste jõupingutuste üle Montenegro raudteesektori liberaliseerimisel; rõhutab vajadust kooskõlastada naaberriikidega ühenduvuse küsimusi ja muuta nende arutamine taristuprojektide kavandamise protsessi osaks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, kui oluline on edendada VKEde sektorit ja toetada neid paremate õigusaktide, rahastamise ja tööstuspoliitika rakendamise ning mitteametliku majanduse osakaalu vähendamise ja äriühingute üleriigilise elektroonilise registreerimise kiirendamise abil; |
| --- | --- |

26.

| 27. | märgib, et varimajandus moodustab ikka veel suure osa Montenegro SKPst; tuletab meelde, et ulatuslik varimajandus kujutab endast olulist ettevõtluse ja majanduskasvu takistust, ning ergutab Montenegrot võtma meetmeid varimajanduse mahu vähendamiseks; |
| --- | --- |

27.

| 28. | märgib murelikult, et ametiasutused ei kasutanud täielikult mõningaid ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames rahastatud suutlikkuse suurendamise meetmeid või ei jälginud nende elluviimist; rõhutab, et positiivsete tulemuste saavutamiseks peavad ametiasutused tagama piisava arvu töötajate kättesaadavuse, võtma vastu meetmete kasutamiseks vajalikke õigusakte ja võimaldama uutele institutsioonidele vajalikul määral iseseisvust; |
| --- | --- |

28.

| 29. | võtab teadmiseks tööpuuduse tagasihoidliku vähenemise; tervitab uue 2016.–2020. aasta tööhõive ja inimressursside arendamise riikliku strateegia ja selle juurde kuuluva 2016. aasta tegevuskava vastuvõtmist; väljendab jätkuvalt muret kõrge noorte töötuse määra ja tööjõu vähese liikuvuse pärast; nõuab ennetavaid tööturumeetmeid tööhõive suurendamiseks ning naiste, kaitsetute inimeste, puudega inimeste ja noorte toetamiseks hariduse, karjäärinõustamise, koolituse, tööhõive ja töötaja õiguste kaudu; rõhutab, kui oluline on osaleda aktiivselt piirkondlikes noortealgatustes, nagu Lääne-Balkani piirkondlik noorte koostööamet, ja kasutada muu hulgas ära olemasolevaid programme, mille eesmärk on suurendada piirkonnas ühenduvust ja vähendada noorte töötust; |
| --- | --- |

29.

| 30. | märgib, et avaliku sektori kulutused haridusele on endiselt märgatavalt allpool ELi keskmist; rõhutab vajadust võtta vajalikke meetmeid, eelkõige seoses väikelastehoiu ja koolieelsete haridusasutustega, milles osalemise määr on pettumustvalmistavalt väike ja kaugelt allpool ELi 2020. aasta eesmärki, milleks on 95 %; on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata asjaolule, et puudega inimestel puudub juurdepääs mitmele avalik-õiguslikule ülikoolile; |
| --- | --- |

30.

| 31. | peab tervitatavaks uut keskkonnaseadust ning riiklikku strateegiat, mis käsitleb keskkonna ja kliimamuutuste alase ELi õigustiku ülevõtmist ja rakendamist, ja 2016.–2020. aasta tegevuskava; rõhutab vajadust tugevdada rakendamise alaseid jõupingutusi, eelkõige vee kvaliteedi, looduskaitse ja jäätmekäitluse valdkonnas, ning parandada sellega seotud haldussuutlikkust kõigil tasanditel; peab murettekitavaks, et potentsiaalse Natura 2000 ala Ulcinj Salina kaitsmisega on märkimisväärselt viivitatud; nõuab lisapingutusi, et säilitada Salina bioloogiline mitmekesisus ja rannikuala kestlikult arendada; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palub pädevatel ametiasutustel võtta Skadari järve ökoloogiliste omaduste ja ökoloogilise terviklikkuse säilitamiseks vajalikke kaitsemeetmeid; palub valitsusel tagada, et rahvusparkide ümberkujundamine riigile kuuluvaks osaühinguks ei mõjuta negatiivselt rahvusparkide kaitset; mõistab muret, mida on väljendatud Ramsari ja Berni konventsioonide raames Skadari järve rahvuspargi eriotstarbelise ruumilise kava, sh ehitusprojekti „Porto Skadar Lake“ suhtes; peab murettekitavaks märkimisväärseid viivitusi selliste potentsiaalsete Natura 2000 võrgustiku aladena määratletud alade nagu Skadari järve rahvuspark kaitsmise tagamisel; tuletab meelde keskkonnamõju usaldusväärse ja strateegilise hindamise vajalikkust kooskõlas ELi õigustiku ja rahvusvaheliste normidega; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab vajadust täita kliimamuutuste leevendamise rahvusvahelisi kohustusi; on väga mures valitsuse kavatsuse pärast rajada söeküttel töötav elektrijaam Pljevlja II, mis ei ole kooskõlas Pariisi kokkuleppe alusel võetud kohustustega; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tunnustab energeetika valdkonnas tehtud edusamme, sealhulgas partnerriikidega energiaühenduste loomisel; kutsub Montenegrot üles kehtestama õigusakte kolmanda energiapaketi, eriti taastuvenergia direktiivi rakendamiseks; väljendab jätkuvalt muret hüdroenergia mittekestliku arendamise pärast ja selle pärast, et paljusid neist jaamadest kavandatakse ilma usaldusväärse keskkonnamõju hindamiseta, milles arvestataks eelkõige bioloogilise mitmekesisuse kaitset ja jaamade mõju kaitsealadele, nagu seda nõutakse ELi õigusaktides; palub pädevatel ametiasutustel jälgida valvsalt avamere nafta- ja gaasiuuringuid ning rakendada kõiki kaitsemeetmeid kooskõlas vastuvõetud õigusaktide, eeskirjade ja ELi õigustikuga; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pidades silmas ettevalmistusi 2017. aastal Itaalias toimuvaks Lääne-Balkani riikide tippkohtumiseks, palub Montenegro ametiasutustel suurendada jõupingutusi õigus- ja reguleerivate meetmete rakendamiseks transpordi- ja energeetikasektoris (pehmed meetmed), et täita Euroopa Liidu ühenduvuse tegevuskava; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tunneb heameelt Montenegro innuka osalemise ja jätkuvalt konstruktiivse rolli üle heanaaberlikus piirkondlikus ja rahvusvahelises koostöös; ergutab tegema veelgi tihedamat koostööd; peab eriti kiiduväärseks seda, et Montenegro jätkab oma välispoliitika täielikku vastavusse viimist ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga, sealhulgas nõukogu otsusega (ÜVJP) 2016/1671, millega pikendati piiravaid meetmeid Venemaa suhtes; väljendab heameelt Montenegro osalemise üle ELi juhitud ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonides; julgustab Montenegrot ka edaspidi lahendama kahepoolsed vaidlusalused küsimused oma naaberriikidega, sh Serbia ja Horvaatiaga lahendamata piiride mahamärkimise küsimus, konstruktiivselt ja heanaaberlikult ühinemisprotsessi võimalikult varajases etapis; kordab oma üleskutset ametiasutustele aidata lahendada endise Jugoslaavia Föderatiivse Sotsialistliku Vabariigi pärandiga seotud õigusjärgluse küsimusi; väljendab heameelt Bosnia ja Hertsegoviinaga saavutatud piiride mahamärkimise kokkuleppe üle ning Kosovoga sõlmitud piiride mahamärkimise kokkuleppe ratifitseerimise üle; rõhutab vajadust jätkata läbirääkimisi piiriületust ja piiriliiklust käsitlevate kokkulepete kohandamiseks; peab kiiduväärseks koostööd naaberriikidega Sarajevo deklaratsiooni protsessi raames; palub tungivalt, et Montenegro järgiks ELi ühist seisukohta Rooma statuudi terviklikkuse kohta ja sellega seotud ELi juhtpõhimõtteid kahepoolsete puutumatuse kokkulepete kohta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | juhib tähelepanu asjaolule, et ehkki Montenegro ei paikne Lääne-Balkani rändeteel, on see jätkuvalt transiidiriik pagulaste ja rändajate jaoks, kellest enamik tuleb Süüriast; palub Montenegro ametiasutustel tagada, et rändajaid ja pagulasi, kes taotlevad Montenegros varjupaika või liiguvad läbi Montenegro territooriumi, koheldaks kooskõlas rahvusvahelise ja ELi õigusega, sealhulgas pagulasseisundi konventsiooni ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga; tunneb heameelt Schengeni tegevuskava ja integreeritud rändehalduse strateegia (2017–2020) vastuvõtmise üle; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palub komisjonil jätkata kõigi Lääne-Balkani riikidega koostööd rändeküsimustes, et tagada ELi ja rahvusvaheliste normide ja standardite järgimine; on rahul seni selles osas tehtud tööga; |
| --- | --- |

38.

| 39. | väljendab heameelt Montenegro aktiivse osalemise üle 2016. aastal Pariisis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumisel, eriti seoses ühenduvuse tegevuskavaga; palub ametiasutustel viia ellu hiljuti Albaaniaga sõlmitud piiriületuslepe ja rakendada üleeuroopalisi võrke käsitlevat määrust seoses raudteeturu avatud juurdepääsu litsentsimise ja lubamisega; tõdeb, et kuigi Montenegro raudteeturg on olnud alates 2014. aastast konkurentsile avatud, ei ole seni ükski eraettevõtja turule sisenemise vastu huvi tundnud; palub uuel valitsusel tagada avatud raudteeturg, mille läbipaistvad raudteele juurdepääsu tasud ja läbilaskevõime jaotamine on täielikus kooskõlas ELi õigustikuga; |
| --- | --- |

39.

| 40. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Montenegro NATOga ühinemise protokoll allkirjastati 2016. aasta mais tunnustusena Montenegro jõupingutuste eest reformide elluviimisel ning et praegu toimub protokolli ratifitseerimine NATO liikmesriikide poolt, sest NATO on oluline tegur stabiilsuse ja rahu tagamisel Lääne-Balkani riikides; julgustab ELi kuuluvaid NATO liikmesriike pidama ratifitseerimisprotsessi prioriteetseks ja tunnistama, et Montenegro NATO-liikmesusel on riigi Euroopa-Atlandi integratsiooniprotsessis oluline sümboolne ja strateegiline tähendus; tuletab meelde, et ühinemisläbirääkimised ELiga ei ole seotud NATOga ühinemise protsessiga; |
| --- | --- |

40.

| 41. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Montenegro valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  ELT L 108, 29.4.2010, lk 1.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/156 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/156

---

P8_TA(2017)0095

E-demokraatia võimalused ja probleemid ELis

Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta resolutsioon e-demokraatia võimaluste ja probleemide kohta Euroopa Liidus (2016/2008(INI))

(2018/C 263/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu soovitust CM/Rec(2009)1 elektroonilise demokraatia (e-demokraatia) kohta, mille ministrite komitee võttis vastu 18. veebruaril 2009, kui esimest rahvusvahelist õigusakti, millega kehtestatakse standardid e-demokraatia valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu soovitust CM/Rec(2009)1 elektroonilise demokraatia (e-demokraatia) kohta, mille ministrite komitee võttis vastu 18. veebruaril 2009, kui esimest rahvusvahelist õigusakti, millega kehtestatakse standardid e-demokraatia valdkonnas,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 2, 3, 6, 9, 10 ja 11, ning Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 8–20 ja artiklit 24, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 2, 3, 6, 9, 10 ja 11, ning Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 8–20 ja artiklit 24,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning Euroopa sotsiaalhartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning Euroopa sotsiaalhartat,

| — | võttes arvesse oma 28. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa kodanikualgatuse kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa kodanikualgatuse kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „ELi e-valitsuse tegevuskava 2016–2020 – Valitsussektori digitaalse arengu kiirendamine“ (COM(2016)0179), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „ELi e-valitsuse tegevuskava 2016–2020 – Valitsussektori digitaalse arengu kiirendamine“ (COM(2016)0179),

| — | võttes arvesse ÜRO 2014. aasta e-valitsuse arenguindeksit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2014. aasta e-valitsuse arenguindeksit,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna C poolt 2016. aastal avaldatud kolme uuringut pealkirjadega „E-osaluse võimalused ja probleemid Euroopa Liidus“, „E-hääletuse võimalused ja probleemid Euroopa Liidus“ ning „Euroopa isikut tõendava dokumendi kehtestamise õiguslik ja poliitiline kontekst“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna C poolt 2016. aastal avaldatud kolme uuringut pealkirjadega „E-osaluse võimalused ja probleemid Euroopa Liidus“, „E-hääletuse võimalused ja probleemid Euroopa Liidus“ ning „Euroopa isikut tõendava dokumendi kehtestamise õiguslik ja poliitiline kontekst“,

| — | võttes arvesse teaduslike ja tehnoloogiliste valikute hindamise üksuse (STOA) kahte uuringut pealkirjadega „E-avalikkus, e-osalus ja e-hääletus Euroopas – väljavaated ja probleemid: lõpparuanne“ (november 2011) ning „Tehnoloogilised valikud ja süsteemid osalus- ja otsedemokraatia tugevdamiseks“, mis avaldatakse 2017. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse teaduslike ja tehnoloogiliste valikute hindamise üksuse (STOA) kahte uuringut pealkirjadega „E-avalikkus, e-osalus ja e-hääletus Euroopas – väljavaated ja probleemid: lõpparuanne“ (november 2011) ning „Tehnoloogilised valikud ja süsteemid osalus- ja otsedemokraatia tugevdamiseks“, mis avaldatakse 2017. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Piirkondlike Seadusandlike Kogude Konverentsi (CALRE) tööd e-demokraatia vallas, mille puhul kasutatakse ÜRO koostöövõrgustikku IT4all, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Piirkondlike Seadusandlike Kogude Konverentsi (CALRE) tööd e-demokraatia vallas, mille puhul kasutatakse ÜRO koostöövõrgustikku IT4all,

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni inimõiguste ja tehnoloogia ning sekkumis- ja jälgimissüsteemide mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni inimõiguste ja tehnoloogia ning sekkumis- ja jälgimissüsteemide mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (2),

| — | võttes arvesse parlamendi kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A8-0041/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A8-0041/2017),

| A. | arvestades, et hiljutised kriisid ja ummikseisud finants-, majandus-, poliitika- ja sotsiaalvaldkonnas mõjutavad tõsiselt üksikuid liikmesriike ja liitu tervikuna ning seda ajal, mil nad kõik seisavad silmitsi selliste ülemaailmsete probleemidega nagu kliimamuutus, ränne ja julgeolek; arvestades, et kodanike suhe poliitikaga on muutunud üha pingelisemaks, sest nad eemalduvad poliitiliste otsuste tegemise protsessist, ning üha suurem on oht, et avalikkus ei ole poliitikaga rahul; arvestades, et lisaks läbipaistvusele ja teabele on kodanike ja kodanikuühiskonna kaasatus demokraatlikku ellu demokraatia toimimise ning ELi mitmetasandilise valitsemissüsteemi iga tasandi legitiimsuse ja vastutuse seisukohast väga oluline; arvestades, et tuleb kindlasti tõhustada demokraatlikku sidet kodanike ja poliitiliste institutsioonide vahel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et hiljutised kriisid ja ummikseisud finants-, majandus-, poliitika- ja sotsiaalvaldkonnas mõjutavad tõsiselt üksikuid liikmesriike ja liitu tervikuna ning seda ajal, mil nad kõik seisavad silmitsi selliste ülemaailmsete probleemidega nagu kliimamuutus, ränne ja julgeolek; arvestades, et kodanike suhe poliitikaga on muutunud üha pingelisemaks, sest nad eemalduvad poliitiliste otsuste tegemise protsessist, ning üha suurem on oht, et avalikkus ei ole poliitikaga rahul; arvestades, et lisaks läbipaistvusele ja teabele on kodanike ja kodanikuühiskonna kaasatus demokraatlikku ellu demokraatia toimimise ning ELi mitmetasandilise valitsemissüsteemi iga tasandi legitiimsuse ja vastutuse seisukohast väga oluline; arvestades, et tuleb kindlasti tõhustada demokraatlikku sidet kodanike ja poliitiliste institutsioonide vahel;

| B. | arvestades, et viimastel aastakümnetel on meie ühiskond muutunud äärmiselt kiiresti ning kodanikud tunnevad vajadust avaldada oma arvamust probleemide kohta, millest sõltub meie ühiskonna tulevik, üha sagedamini ja otsesemalt, ning arvestades, et poliitilised ja poliitikat kujundavad institutsioonid peaksid seepärast soovitatavalt investeerima demokraatlikku innovatsiooni; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viimastel aastakümnetel on meie ühiskond muutunud äärmiselt kiiresti ning kodanikud tunnevad vajadust avaldada oma arvamust probleemide kohta, millest sõltub meie ühiskonna tulevik, üha sagedamini ja otsesemalt, ning arvestades, et poliitilised ja poliitikat kujundavad institutsioonid peaksid seepärast soovitatavalt investeerima demokraatlikku innovatsiooni;

| C. | arvestades, et valimisaktiivsus Euroopa Parlamendi valimistel on alates 1979. aastast järjest vähenenud ning langes 2014. aasta valimistel 42,54 %-le; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et valimisaktiivsus Euroopa Parlamendi valimistel on alates 1979. aastast järjest vähenenud ning langes 2014. aasta valimistel 42,54 %-le;

| D. | arvestades, et on oluline taastada kodanike usaldus Euroopa projekti vastu; arvestades, et e-demokraatia vahendid võivad aidata edendada kodanikuaktiivsust, parandades osalemist, läbipaistvust ja aruandekohustust otsustusprotsessis, tugevdades demokraatliku järelevalve mehhanisme ja teadmisi EList, et anda kodanikele rohkem sõnaõigust poliitilises elus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et on oluline taastada kodanike usaldus Euroopa projekti vastu; arvestades, et e-demokraatia vahendid võivad aidata edendada kodanikuaktiivsust, parandades osalemist, läbipaistvust ja aruandekohustust otsustusprotsessis, tugevdades demokraatliku järelevalve mehhanisme ja teadmisi EList, et anda kodanikele rohkem sõnaõigust poliitilises elus;

| E. | arvestades, et demokraatia peaks arenema ja kohanema uue tehnoloogia ja IKT-vahenditega seotud muutuste ja võimalustega, mida tuleks käsitleda avaliku hüvena ning mis võib õige rakendamise ja piisaval tasemel antava teabe korral aidata luua läbipaistvamat ja osaluspõhisemat demokraatiat; arvestades, et seda eesmärki silmas pidades peaks igal inimesel olema võimalus õppida kasutama uut tehnoloogiat; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et demokraatia peaks arenema ja kohanema uue tehnoloogia ja IKT-vahenditega seotud muutuste ja võimalustega, mida tuleks käsitleda avaliku hüvena ning mis võib õige rakendamise ja piisaval tasemel antava teabe korral aidata luua läbipaistvamat ja osaluspõhisemat demokraatiat; arvestades, et seda eesmärki silmas pidades peaks igal inimesel olema võimalus õppida kasutama uut tehnoloogiat;

| F. | arvestades, et täiendavad edusammud küberjulgeoleku ja andmekaitse vallas on äärmiselt olulised, kui soovime kasutada paremini ära uusi tehnoloogiaid institutsioonilises ja poliitilises elus ning suurendada seeläbi kodanike osalemist otsustusprotsessis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et täiendavad edusammud küberjulgeoleku ja andmekaitse vallas on äärmiselt olulised, kui soovime kasutada paremini ära uusi tehnoloogiaid institutsioonilises ja poliitilises elus ning suurendada seeläbi kodanike osalemist otsustusprotsessis;

| G. | arvestades, et uute digitaalsete sidevahendite ning avatud ja koostöövõimeliste platvormide laine võib innustada ja pakkuda uusi lahendusi soodustamaks kodanike poliitilist osalemist ja kaasatust, vähendades samal ajal rahulolematust poliitiliste institutsioonidega ning aidates suurendada usaldust demokraatliku süsteemi vastu ning selle läbipaistvust ja vastutust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et uute digitaalsete sidevahendite ning avatud ja koostöövõimeliste platvormide laine võib innustada ja pakkuda uusi lahendusi soodustamaks kodanike poliitilist osalemist ja kaasatust, vähendades samal ajal rahulolematust poliitiliste institutsioonidega ning aidates suurendada usaldust demokraatliku süsteemi vastu ning selle läbipaistvust ja vastutust;

| H. | arvestades, et oma viimases kõnes olukorrast Euroopa Liidus esitles Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker meetmete paketti, mille eesmärk on suurendada elektroonilise side kasutamist, sealhulgas WiFi4EU ja 5G-mobiilside kasutuselevõtt Euroopas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et oma viimases kõnes olukorrast Euroopa Liidus esitles Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker meetmete paketti, mille eesmärk on suurendada elektroonilise side kasutamist, sealhulgas WiFi4EU ja 5G-mobiilside kasutuselevõtt Euroopas;

| I. | arvestades, et avatud riiklikud andmed võivad soodustada majanduskasvu, suurendada avaliku sektori tõhusust ning parandada Euroopa ja riiklike institutsioonide läbipaistvust ja vastutust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et avatud riiklikud andmed võivad soodustada majanduskasvu, suurendada avaliku sektori tõhusust ning parandada Euroopa ja riiklike institutsioonide läbipaistvust ja vastutust;

| J. | arvestades, et võrdsetel tingimustel juurdepääs neutraalsele võrgule on eeltingimus põhiliste inimõiguste tulemuslikkuse tagamisele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et võrdsetel tingimustel juurdepääs neutraalsele võrgule on eeltingimus põhiliste inimõiguste tulemuslikkuse tagamisele;

| K. | arvestades, et e-demokraatia võib hõlbustada kaasamise uute vormide väljatöötamist, mis suudavad kaasa aidata avalikkuse traditsioonilise poliitikaga kasvava rahuolematuse leevendamisele; arvestades samuti, et see võiks aidata edendada teabevahetust, dialoogi ning teadlikkust meie Euroopa Liidust ja huvi liidu, selle poliitika ja strateegiate vastu, soodustades kohaliku tasandi toetust Euroopa projektile ning vähendades nn Euroopa demokraatia defitsiiti; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et e-demokraatia võib hõlbustada kaasamise uute vormide väljatöötamist, mis suudavad kaasa aidata avalikkuse traditsioonilise poliitikaga kasvava rahuolematuse leevendamisele; arvestades samuti, et see võiks aidata edendada teabevahetust, dialoogi ning teadlikkust meie Euroopa Liidust ja huvi liidu, selle poliitika ja strateegiate vastu, soodustades kohaliku tasandi toetust Euroopa projektile ning vähendades nn Euroopa demokraatia defitsiiti;

| L. | arvestades, et uued osalusvormid virtuaalses avalikus ruumis on lahutamatult seotud avalikus ruumis osalemisega seotud õiguste ja kohustustega, mis hõlmavad näiteks menetlusõigusi laimu korral; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et uued osalusvormid virtuaalses avalikus ruumis on lahutamatult seotud avalikus ruumis osalemisega seotud õiguste ja kohustustega, mis hõlmavad näiteks menetlusõigusi laimu korral;

| M. | arvestades, et interneti kui sobiva ja tõhusa demokraatliku vahendi rolli tagamiseks on hädavajalik kaotada digitaalne lõhe ning anda kodanikele piisav meediapädevus ja digitaaloskused; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et interneti kui sobiva ja tõhusa demokraatliku vahendi rolli tagamiseks on hädavajalik kaotada digitaalne lõhe ning anda kodanikele piisav meediapädevus ja digitaaloskused;

| N. | arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) süsteemid on tänapäeva valitsemisprotsessi keskmes, kuid tuleb veel teha jõupingutusi, et parandada e-valitsuse teenuste osutamist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) süsteemid on tänapäeva valitsemisprotsessi keskmes, kuid tuleb veel teha jõupingutusi, et parandada e-valitsuse teenuste osutamist;

| O. | arvestades, et e-hääletus aitaks inimestel, kes elavad või töötavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole, või kolmandas riigis, kasutada oma hääleõigust; arvestades, et e-hääletamise ajal tuleb tagada julgeolek ja salajasus häälte andmisel ja registreerimisel, sealhulgas seoses võimalike küberrünnakutega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et e-hääletus aitaks inimestel, kes elavad või töötavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole, või kolmandas riigis, kasutada oma hääleõigust; arvestades, et e-hääletamise ajal tuleb tagada julgeolek ja salajasus häälte andmisel ja registreerimisel, sealhulgas seoses võimalike küberrünnakutega;

Võimalused ja probleemid

| 1. | toonitab võimalikku kasu, mida võib tuua e-demokraatia, mida määratletakse kui traditsioonilise demokraatia toetamist ja tõhustamist IKT abil ning mis võib täiendada ja tugevdada demokraatlikku protsessi, lisades kodanike võimestamise elemente mitmesuguse internetipõhise tegevuse kaudu, mis hõlmab muu hulgas e-riiki, e-valitsust, e-arutelu, e-osalust ja e-hääletust; tunneb heameelt asjaolu üle, et uute info- ja kommunikatsioonivahendite abil on üha rohkematel kodanikel võimalus osaleda demokraatlikus protsessis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et Euroopa Nõukogu soovituses CM/Rec(2009)1 kutsutakse liikmesriike üles tagama, et e-demokraatia „edendab, tagab ja tõhustab läbipaistvust, vastustust, reageerimisvõimet, koostööd, arutelu, kaasatust, juurdepääsetavust, osalust, subsidiaarsust ja sotsiaalset ühtekuuluvust“; juhib tähelepanu asjaolule, et selles soovituses kutsutakse liikmesriike üles töötama välja meetmeid, mille abil oleks võimalik tugevdada inimõigusi, demokraatiat ja õigusriiki; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et e-demokraatia eesmärk on edendada demokraatlikku kultuuri, mis rikastab ja tugevdab demokraatia tava, andes täiendavaid vahendeid läbipaistvuse suurendamiseks ja kodanike osalemiseks, mitte moodustada esindusdemokraatiat kahjustavat alternatiivset demokraatlikku süsteemi; märgib, et e-demokraatia üksi ei taga poliitilist osalust, ja et paralleelselt e-demokraatiaga tuleb käsitleda ka mittedigitaalset keskkonda, et taotleda kodanike osalemist poliitilises elus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | juhib tähelepanu sellele, kui tähtsad on e-hääletus ja kaughääletus interneti teel kui süsteemid, mis on võimelised laiendama kodanike kaasatust ja hõlbustama demokraatlikku osalemist, eelkõige piirkondades, mis on geograafiliselt ja sotsiaalselt tõrjutud, pakkudes mitmeid võimalikke eeliseid, eelkõige noortele, liikumispuudega inimestele, vanematele inimestele ja neile, kes elavad või töötavad alaliselt või ajutiselt mõnes liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole, või kolmandas riigis, tingimusel et tagatakse kõige kõrgemad võimalikud andmekaitsestandardid; tuletab meelde, et interneti teel kaughääletuse kasutuselevõtu korral peavad liikmesriigid tagama hääletussedelite loendamise läbipaistvuse ja usaldusväärsuse ning austama võrdsuse, hääletuse salajasuse, hääletusele juurdepääsu ja vabade valimiste põhimõtteid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et kõik digitaalse suhtluse protsessid peavad põhinema institutsioonilise avatuse põhimõttel, järgides reaalajas läbipaistvuse ja teavitatud osalemise kombinatsiooni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab ja innustab kasutama e-osalust kui e-demokraatia olulist omadust, mis hõlmab ühelt poolt ELi institutsioonide ja valitsuste ning teisalt kodanike vahelise suhtluse kolme liiki, s.o peamiselt e-teavitamist, e-konsulteerimist ja e-otsustamist; tunnistab, et paljusid riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke e-osaluse tavasid võib käsitada heade näidetena sellest, kuidas IKTd saab kasutada osalusdemokraatias; innustab liikmesriike neid tavasid edasi arendama riiklikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et IKT aitab luua ruumi osalusele ja arutelule, mis omakorda parandab meie demokraatlike süsteemide kvaliteeti ja legitiimsust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab vajadust kaasata noored poliitilisse arutellu ja märgib, et IKT kasutamine demokraatlikes menetlustes võib olla selle eesmärgi saavutamiseks tõhus vahend; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde Euroopa esimest internetipõhist hääletamist Eestis 2005. aastal toimunud õiguslikult siduvatel valimistel, kuid jääb seisukohale, et võimalike e-hääletuste edukaks kasutuselevõtmiseks teistes liikmesriikides on vaja hinnata, kas on võimalik tagada kogu elanikkonna tegelik osalemine, ja samuti hinnata erinevate või üksteisest eristuvate tehnoloogiliste lähenemisviiside eeliseid ja probleeme ning mõju; rõhutab, et turvalise ja kiire internetiühenduse ning turvalise elektroonilise identiteedi taristu on eduka e-hääletuse oluline eeldus; rõhutab vajadust kasutada ära uute tehnoloogiate eeliseid praeguse valimiskabiinis toimuva hääletamise puhul, ning on veendunud, et märkimisväärseid edusamme saaks teha tänu parimate tavade vahetamisele ja teadusuuringutele kõikidel poliitilistel tasanditel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | juhib tähelepanu probleemidele seoses vajadusega reageerida kodanike muredele veebipõhiste demokraatiavahendite kasutamise pärast; on seisukohal, et julgeolekuprobleemidega tegelemine ja eraelu puutumatuse tagamine on ülimalt tähtis liidu kodanike usalduse suurendamiseks tärkaval digitaalsel poliitilisel areenil; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et demokraatlikud protsessid nõuavad ulatuslikku arutelu ELi ühiskonna kõikidel tasanditel, samuti analüüsimist ja mõttevahetust, et tegemist oleks õiglase, tervikliku ja mõistliku arutamisega; hoiatab, et on olemas oht, et veebipõhiste aruteluvahendite abil toimuvate arutelude tulemusi võidakse moonutada ja manipuleerida; on seisukohal, et selle riski parim kindlustus on see, kui kõik osalised suhtlevad läbipaistvalt ja annavad teavet kampaaniate kohta, mida digitaalsetel platvormidel potentsiaalselt otseselt või kaudselt reklaamitakse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et toimiva demokraatia jaoks on kodanike usaldus institutsioonide ja demokraatlike protsesside vastu ülioluline mõõde; rõhutab seetõttu, et e-demokraatia vahendite kasutuselevõtuga peavad kaasnema asjakohane teavitamine ja haridusstrateegiad; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, kui tähtis on kinnistada e-osalus poliitilisse süsteemi, et kaasata kodanikke otsustusprotsessi ja tagada järelmeetmete võtmine; märgib, et otsuste tegijate vähene reageerimisvalmidus põhjustab pettumust ja usaldamatust; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et IKT-vahendite kasutamine peaks täiendama avalike institutsioonide muid suhtluskanaleid, eesmärgiga vältida igasugust diskrimineerimist digitaalsete oskuste või vahendite ja taristu puudumise tõttu; |
| --- | --- |

14.

Ettepanekud demokraatliku süsteemi parandamiseks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia abil

| 15. | on seisukohal, et demokraatlikes protsessides osalemise aluseks on eelkõige tõhus ja mittediskrimineeriv juurdepääs teabele ja teadmistele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub ELi ja liikmesriike üles mitte võtma vastu tarbetuid, internetile juurdepääsu ja põhiliste inimõiguste kasutamist meelevaldselt piiravaid meetmeid, nagu ebaproportsionaalne tsensuur või õiguspärase kriitika ja teisitimõtlemise väljendamise kriminaliseerimine; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub liikmesriike ja ELi üles suurema demokraatia nimel eraldama hariduslikke ja tehnilisi vahendeid demokraatliku kodanike mõjuvõimu suurendamiseks ja digitaaloskuste parandamiseks, samuti tagama kõigi ELi kodanike jaoks digikirjaoskuse ning võrdse ja turvalise juurdepääsu digitaalsetele teenustele, et ületada digitaalne lõhe (e-kaasatus); ergutab liikmesriike lisama koolide õppekavadesse ja pidevõppe kavadesse digioskuste omandamise ning seadma prioriteediks digioskuste koolitusprogramme eakate jaoks; toetab võrgustike arendamist ülikoolide ja haridusasutustega, et edendada uute osalemisvahendite alaseid teadusuuringuid ja nende vahendite rakendamist; kutsub ELi ja liikmesriike üles edendama programme ja poliitikat, mille eesmärk on arendada kriitilist mõtlemist ja teadlikku kasutamist info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teeb ettepaneku parandada veelgi ELi haldusasutustes demokraatia suurendamiseks kasutatava uue tehnoloogia hindamist, lisades näitajatena sihteesmärgid internetipõhiste teenuste kvaliteedi mõõtmiseks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | soovitab, et Euroopa Parlament kui ainus otsevalitud Euroopa Liidu institutsioon võtaks juhtrolli e-demokraatia tugevdamisel; peab sellega seoses oluliseks töötada välja innovaatilised tehnoloogilised lahendused, mis võimaldavad kodanikel mõtestatult suhelda ja jagada oma muresid enda valitud esindajatega; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ergutab lihtsustama institutsioonilist keelekasutust ja menetlusi ning multimeediasisu korraldust, et selgitada peamiste otsustusprotsesside põhisisu, edendamaks mõistmist ja osalemist; rõhutab vajadust tutvustada seda e-osaluse väravat segmenteeritud proaktiivsete vahendite abil, mis võimaldavad juurdepääsu kõikidele dokumentidele parlamendi toimikutes; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub liikmesriike ja ELi tungivalt üles ehitama välja taskukohast ja kiiret digitaristut, eriti äärealadel ning maa- ja majanduslikult vähem arenenud piirkondades, ning tagama võrdsuse kodanike vahel, pöörates erilist tähelepanu nendele kodanikele, kes on kõige haavatavamad, ning andes neile oskused, mis tagavad ohutu ja turvalise kasutamise; soovitab varustada raamatukogud, koolid ja avalike teenuste osutamisega seotud hooned kiire ja nüüdisaegse IT-taristuga, mis on võrdselt kättesaadav kõigile kodanikele, eriti kõige haavatavamatele rühmadele, näiteks puuetega inimestele; juhib tähelepanu asjaolule, et nende eesmärkide saavutamiseks on vaja eraldada piisavad rahalised vahendid ja koolitusressursid; soovitab komisjonil anda ressursse projektide jaoks, mille eesmärk on parandada digitaristut sotsiaal- ja solidaarsusmajanduse valdkonnas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et naised ei ole poliitiliste otsuste tegemise kõigil tasanditel ning IKT-sektorites piisavalt esindatud; märgib, et digitehnoloogia valdkonnas puutuvad naised ja tüdrukud tihti kokku sooliste stereotüüpidega; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles investeerima sihtotstarbelistesse programmidesse, mis edendavad haridust info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas ning e-osalemist eelkõige haavatava ja tõrjutud taustaga naiste ja tüdrukute jaoks, kasutades formaal-, informaalset ja mitteformaalset õpet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et kõigi kodanike jaoks e-demokraatia vahenditele võrdse juurdepääsu tagamiseks on oluline mitmekeelne tõlge, kui teave on mõeldud levitamiseks ja lugemiseks kõigile kodanikele enam kui ühe ametliku keelega riikides või erineva etnilise päritoluga kodanikele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | innustab liikmesriike ja ELi edendama, toetama ja rakendama mehhanisme ja instrumente, mis muudavad võimalikuks kodanike osalemise ning nende lävimise valitsuste ja ELi institutsioonidega, nagu rahvalt tellimise platvormid; rõhutab, et IKT peaks hõlbustama juurdepääsu sõltumatule teabele ning soodustama läbipaistvust, aruandlust ja otsustusprotsessis osalemist; kutsub sellega seoses üles kohandama kõiki komisjoni kommunikatsiooni ja kodanikega suhtlemise vahendeid, eelkõige Europe Directi veebiportaali paremini vastavaks e-demokraatia probleemküsimustele; kohustub muutma kõiki seadusandlike järelmeetmete vahendeid kättesaadavamaks, arusaadavamaks, harivamaks ja interaktiivsemaks ning kutsub komisjoni üles tegema sama oma veebisaidil; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub liikmesriike ja ELi üles vaatama läbi demokraatia toimimist käsitleva sisu oma ametlikel veebisaitidel, et teha kättesaadavaks õpivahendid, mis teevad noorte jaoks kõnealuste saitide külastamise ja nende sisu mõistmise lihtsamaks, samuti tuleks veebisaidid teha kättesaadavaks puuetega inimestele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ergutab haldusasutusi väljendama institutsioonide avatuse põhimõtet, muutes selleks oma strateegilist kavandamist ja ettevõttekultuuri, eelarvet ja organisatsioonilisi muutmisprotsesse, juhindudes eesmärgist suurendada demokraatiat uue tehnoloogia kasutamise abil; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab veebipõhise platvormi loomist, et Euroopa seadusandja saaks enne otsuste vastuvõtmist süstemaatiliselt üldsusega konsulteerida ja oleks otsesemalt kaasatud avalikku ellu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | peab väga oluliseks, et nende uute vahendite kasutamist toetaks kampaaniaid, mis propageerivad pakutavaid võimalusi ja selliseid ühiskondlikke väärtusi nagu ühine vastutus ja osalus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, kuivõrd tähtis on Euroopa kodanikualgatus üldsuse ELi poliitilisse ellu kaasamiseks ja selles otse osalemise võimaldamiseks ning kutsub seetõttu komisjoni üles vaatama Euroopa kodanikualgatuse toimimise läbi, et see saaks realiseerida kogu oma potentsiaali, lähtudes soovitustest, mille Euroopa Parlament esitas oma 28. oktoobri 2015. aasta resolutsioonis; juhib seetõttu tähelepanu sellele, et oluline on lihtsustada ja kiirendada Euroopa kodanikualgatusega seotud bürokraatlikke nõuded ning kasutada ulatuslikumalt IKT-vahendeid, nt digitaalseid platvorme ja muid mobiilsideseadmetega ühilduvaid rakendusi, et muuta see oluline vahend kasutajasõbralikumaks ja teda laialdaselt reklaamida; on veendunud, et uue tehnoloogia kasutamisega võiks parandada eelkõige veebipõhist allkirjade kogumise süsteemi, näiteks e-identimise ja e-autentimise teenuste (e-IDAS) abil, mis võimaldaks üldsusel kergemini saada ja vahetada teavet olemasolevate või potentsiaalsete Euroopa kodanikualgatuste kohta, et nad saaksid aktiivselt osaleda aruteludel ja/või toetada algatusi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et mitmetele komisjoni protsessidele, nagu internetipõhised avalikud konsultatsioonid, e-osalusega seotud tegevus ja mõjuhindamised, tuleks kasuks uute tehnoloogiate laiem kasutamine, et suurendada üldsuse osalemist ja ELi institutsioonide läbipaistvust ning tõhustada Euroopa valitsemistava; rõhutab vajadust muuta üldsusega konsulteerimise protsessid tõhusaks ja kättesaadavaks võimalikult paljudele inimestele, viies samal ajal tehnilised takistused miinimumini; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et kodanikel on vaja rohkem teavet ELi, riiklikul ja kohalikul tasandil olemas olevate e-osaluse platvormide kohta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub komisjoni üles laiendama ja arendama e-osalust 2017. aastal käivitatavas digitaalse ühtse turu strateegia vahekokkuvõttes, ning edendama Euroopa Liidu e-kodakondsusega seotud uute instrumentide väljatöötamist ja rahastamist; soovitab lisaks komisjonil keskenduda avatud lähtekoodiga lahendustele, mida saaks kergesti kasutusele võtta kogu digitaalsel ühtsel turul; kutsub eelkõige komisjoni üles integreerima varasemate projektide D-CENTi platvormi (ELi rahastatud projekt, mis pakub tehnoloogilisi vahendeid osalusdemokraatia jaoks) korduskasutamist; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et e-halduse arendamine peaks olema liikmesriikide ja ELi institutsioonide jaoks prioriteetne, ning tervitab komisjoni kaugelevaatavat ja ulatuslikku e-valitsuse tegevuskava, mille puhul saab määravaks asjakohane siseriiklik rakendamine ja saadaoleva ELi rahastuse koordineerimine koostoimes riikide digitaalteenuste ametite ja asutustega; on seisukohal, et suuremaid pingutusi tuleks teha selleks, et soodustada avatud andmete ja avatud lähtekoodiga tasuta tarkvaral põhinevate IKT-vahendite kasutamist nii ELi institutsioonides kui ka liikmesriikides; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nõuab rohkem koostööd ELi tasandil ja soovitab jagada e-demokraatia projektidega seotud parimaid tavasid, et liikuda demokraatia sellise vormi poole, mis on kaasavam ja rohkem aruteludel põhinev, vastab rohkem üldsuse soovidele ja huvidele ning püüab neid otsustusprotsessi kaasata; juhib tähelepanu vajadusele välja selgitada, milline on kodanike suhtumine interneti teel kaughääletuse rakendamisse; palub komisjonil anda sõltumatu hinnang e-hääletusele või konsulteerida üldsusega, analüüsides e-hääletuse tugevaid ja nõrku külgi, et liikmesriigid saaksid kaaluda selle täiendava hääletamisvõimaluse kättesaadavaks tegemist kodanikele 2018. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab vajadust kaitsta e-demokraatia vahendite kasutamisel prioriteedina eraelu puutumatust ja isikuandmeid ning soodustada turvalisemat internetikeskkonda, eelkõige seoses teabe- ja andmeturbega, sh õigus olla unustatud, ning anda tagatised jälgimistarkvara ja allika usaldusväärsuse kontrollitavuse suhtes; nõuab, et ulatuslikumalt kasutataks digiteenuseid, mis põhinevad turvalisel ja krüpteeritud digitaalsel identiteedil, kooskõlas e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalikke usaldusteenuseid käsitleva määrusega; propageerib korduvate toiminutega tehtavate pettuste vältimiseks ohutute ja turvaliste digitaalsete avalike registrite asutamist ja elektrooniliste allkirjade valideerimist, seejuures kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste inimõiguste standardite ning Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Kohtu kohtupraktikaga; rõhutab, et turvalisuse probleemid ei tohi saada takistuseks üksikisikute ja rühmade kaasamisele demokraatlikesse protsessidesse; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab vajadust edendada demokraatiat tehnoloogia abil, mida tuleks kasutada turvalises keskkonnas, kus ei ole tehnoloogiliste vahendite väärkasutamise ohtu (nt rämpspost bot-rakenduste poolt, anonüümsete profiilide koostamine ja identiteedivargus), ja tuletab meelde vajadust järgida kõrgeimaid õiguslikke standardeid; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tuletab meelde, et rikkumisest teatajad etendavad olulist rolli – tavaliselt interneti kaudu – korruptsiooni, pettuste, juhtimisvigade ja muude väärtegude paljastamisel, mis ohustavad rahva tervist ja ohutust, finantsalast terviklikkust, inimõigusi, keskkonda ja õigusriiki, tagades samal ajal üldsuse õiguse teabele; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ergutab avaliku sektori esindajaid osalema aktiivselt koos kodanikega olemasolevatel, täielikult sõltumatutel foorumitel ning kasutama uusi meedia- ja IT-platvorme, et soodustada arutelusid ning vahetada arvamusi ja ettepanekuid kodanikega (e-parlament), luues nendega otseühenduse; kutsub Euroopa Parlamendi fraktsioone ja Euroopa tasandi erakondi suurendama avaliku arutelu ja e-osaluse võimalusi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub Euroopa Parlamendi liikmeid ja teisi ELi institutsioone üles jätkama oma tegevuse läbipaistvuse suurendamist, eelkõige praeguses keerulises poliitilises kontekstis, ning palub avaliku sektori asutustel uurida võimalust luua digitaalsed platvormid, sealhulgas kõige nüüdisaegsemate IT-vahenditega; ergutab valitud esindajaid kasutama neid vahendeid ning suhtlema ja tegema aktiivset ja tulemuslikku koostööd valijate ja sidusrühmadega, et teavitada neid ELi ja parlamendi tegevusest, avada arutelud ja poliitika kujundamise protsessid ning suurendada teadlikkust Euroopa demokraatiast; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kiidab heaks parlamendi algatused e-kaasatuse valdkonnas; toetab jätkuvaid pingutusi parlamendi esindava olemuse, legitiimsuse ja tõhususe tugevdamiseks, ning ergutab Euroopa Parlamendi liikmeid kasutama ulatuslikumalt uusi tehnoloogiaid, et kasutada ära kogu nende potentsiaal, võttes samal ajal arvesse vajalikke piiranguid, mis tulenevad õigusest eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsest juhib tähelepanu vajadusele algatada ulatuslik arutelu selle kohta, kuidas parandada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamist Euroopa Parlamendi liikmete seas, mitte ainult üldsusega suhtlemiseks, aga ka seoses õigusaktide, petitsioonide, konsultatsioonide ja muude parlamendi igapäevatöö aspektidega; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ergutab nii ELi kui ka riikliku tasandi erakondi kasutama võimalikult palju digitaalsed vahendeid, et töötada välja uusi viise sisedemokraatia, sh juhtimise, rahastamise ja otsustusprotsessi läbipaistvuse edendamiseks, paremaks teabevahetuseks liikmete, toetajate ja kodanikuühiskonnaga ning nende ulatuslikumaks osalemiseks; ergutab neid lisaks olema väga läbipaistev ja aruandekohustuslik kodanike ees; soovitab sellega seoses kaaluda võimalike muudatuste tegemist Euroopa tasandi erakondade põhikirjas, ning seda, et need muudatused hõlmaks ja edendaks e-osaluse tavasid; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub ELi ja selle institutsioone üles olema avatud suurema eksperimenteerimise suhtes uute e-osaluse meetoditega (nagu rahvalt tellimine ELi ning riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil), võttes arvesse liikmesriikides juba kujunenud parimaid tavasid, ning käivitama konkreetsed katseprojektid; kordab samas, et selliseid meetmeid on vaja täiendada teadlikkuse suurendamise kampaaniatega, et selgitada nende vahendite võimalusi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub Euroopa Liidu institutsioone üles käivitama kaasava protsessi, et töötada välja internetiõiguste Euroopa harta, võttes teiste dokumentide hulgas aluseks Itaalia Saadikutekoja poolt 28. juulil 2015. aastal avaldatud internetiõiguste deklaratsiooni, et edendada kõiki digitaalvaldkonnaga seotud õigusi ja need tagada, sealhulgas internetile tegeliku juurdepääsu õigus ja võrgu neutraalsus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | märgib, et tänapäeval võib internetist leida rohkelt väga mitmekesist teavet ning rõhutab, et parandada tuleb kodanike võimet kriitiliselt mõelda, et nad oleksid võimelised usaldusväärsete ja mitteusaldusväärsete teabeallikate vahel paremini vahet tegema; ergutab seetõttu liikmesriike kohandama ja ajakohastama õigusakte, et praegustele arengusuundumustele reageerida, ning täielikult rakendama ja jõustama kehtivaid õigusakte nii veebivälise kui ka veebisisese vihakõne kohta, tagades samal ajal põhiõigused ja põhiseaduslikud õigused; rõhutab, et liit ja selle liikmesriigid peaksid välja töötama meetmed ja poliitika, et suurendada kodanike ja eriti noorte valdkonnaülest, kriitilist ja loomingulist mõtlemist, digikirjaoskust ja meediapädevust, kaasatust ja uudishimu, et nad oleksid võimelised tegema teadlikke otsuseid ning andma positiivse panuse demokraatlikkesse protsessidesse; |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0382.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0288.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 2. märts 2017

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/163 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/163

---

P8_TA(2017)0056

Marine Le Peni puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta otsus Marine Le Peni puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2016/2295(IMM))

(2018/C 263/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Marine Le Peni puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 5. oktoobril 2016. aastal Prantsuse justiitsminister Jean-Jaques Urvoas seoses Nanterre’i esimese astme kohtus poolelioleva eeluurimisega Marine Le Peni Twitteri kontol avaldatud vägivaldsete islamistlike kujutiste pärast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Marine Le Peni puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 5. oktoobril 2016. aastal Prantsuse justiitsminister Jean-Jaques Urvoas seoses Nanterre’i esimese astme kohtus poolelioleva eeluurimisega Marine Le Peni Twitteri kontol avaldatud vägivaldsete islamistlike kujutiste pärast,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 ära kuulanud Marine Le Peni esindanud Jean-François Jalkhi, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 ära kuulanud Marine Le Peni esindanud Jean-François Jalkhi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0047/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0047/2017),

| A. | arvestades, et Prantsuse õigusasutused on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme ja erakonna Front National (FN – Rahvusrinne) esimehe Marine Le Peni puutumatuse äravõtmist seoses menetlusega tema Twitteri kontol 16. detsembril 2015 avaldatud vägivaldsete fotodega, millel kujutatakse kolme pantvangi hukkamist terrorirühmituse Daesh poolt ja millele lisati kommentaar „Selline on Daesh“, pärast raadiojaamas RMC eetrisse antud intervjuud, milles võrreldi FNi tõusu terrorirühmituse Daesh tegevusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Prantsuse õigusasutused on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme ja erakonna Front National (FN – Rahvusrinne) esimehe Marine Le Peni puutumatuse äravõtmist seoses menetlusega tema Twitteri kontol 16. detsembril 2015 avaldatud vägivaldsete fotodega, millel kujutatakse kolme pantvangi hukkamist terrorirühmituse Daesh poolt ja millele lisati kommentaar „Selline on Daesh“, pärast raadiojaamas RMC eetrisse antud intervjuud, milles võrreldi FNi tõusu terrorirühmituse Daesh tegevusega;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlamendi väljakujunenud tavast nähtub, et parlamendiliikme puutumatuse võib ära võtta, kui kohtuvaidluse aluseks olevatel väljendatud seisukohtadel ja/või kujutistel ei ole selget ega otsest seost Euroopa Parlamendi liikme, kelle suhtes menetlus on algatatud, ametiülesannete täitmisega ning nende puhul ei ole tegemist nimetatud ametiülesannete käigus väljendatud seisukohtade või antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 ega Prantsusmaa Vabariigi põhiseaduse artikli 26 tähenduses; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlamendi väljakujunenud tavast nähtub, et parlamendiliikme puutumatuse võib ära võtta, kui kohtuvaidluse aluseks olevatel väljendatud seisukohtadel ja/või kujutistel ei ole selget ega otsest seost Euroopa Parlamendi liikme, kelle suhtes menetlus on algatatud, ametiülesannete täitmisega ning nende puhul ei ole tegemist nimetatud ametiülesannete käigus väljendatud seisukohtade või antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 ega Prantsusmaa Vabariigi põhiseaduse artikli 26 tähenduses;

| C. | arvestades ühtlasi, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

C.

arvestades ühtlasi, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| D. | arvestades, et vägivalda kujutavate ja inimväärikust riivavate piltide levitamine on Prantsuse Vabariigi karistusseadustiku artiklite 227-24, 227-29 ja 227-31 kohaselt süütegu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vägivalda kujutavate ja inimväärikust riivavate piltide levitamine on Prantsuse Vabariigi karistusseadustiku artiklite 227-24, 227-29 ja 227-31 kohaselt süütegu;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) ülevõtmiseks vastu võetud Prantsuse 21. juuni 2004. aasta seaduse nr 2004-575 Pour la Confiance dans l'Économie Numérique artiklis 6-1 käsitletakse infoühiskonna teenuseosutajate tegevust, mitte üksikisikute tegevust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) ülevõtmiseks vastu võetud Prantsuse 21. juuni 2004. aasta seaduse nr 2004-575 Pour la Confiance dans l'Économie Numérique artiklis 6-1 käsitletakse infoühiskonna teenuseosutajate tegevust, mitte üksikisikute tegevust;

| F. | arvestades, et kuigi Marine Le Peni avaldatud fotod on otsingumootoris Google kõigile kättesaadavad ja neid on pärast esialgset avaldamist internetis laialdaselt kasutatud, võib nende vägivaldsus siiski riivata inimväärikust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kuigi Marine Le Peni avaldatud fotod on otsingumootoris Google kõigile kättesaadavad ja neid on pärast esialgset avaldamist internetis laialdaselt kasutatud, võib nende vägivaldsus siiski riivata inimväärikust;

| G. | arvestades, et kolme foto eemaldamist palusid pantvang James Foley pereliikmed 17. detsembril 2015. aastal ehk siis pärast õigusasutuste sekkumist ning et selle palve järel võttis Marine Le Pen maha üksnes James Foleyt kujutava foto; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kolme foto eemaldamist palusid pantvang James Foley pereliikmed 17. detsembril 2015. aastal ehk siis pärast õigusasutuste sekkumist ning et selle palve järel võttis Marine Le Pen maha üksnes James Foleyt kujutava foto;

| H. | arvestades, et Marine Le Peni suhtes algatatud kohtumenetluse kiirus vastab ajakirjandust ja teisi kommunikatsioonivahendeid puudutavate menetluste tavapärasele kestusele ning et seetõttu ei ole põhjust kahtlustada fumus persecutionis’t, st olukorda, mille puhul on märke või tõendeid, et soovitakse kahjustada parlamendiliikme poliitilist tegevust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Marine Le Peni suhtes algatatud kohtumenetluse kiirus vastab ajakirjandust ja teisi kommunikatsioonivahendeid puudutavate menetluste tavapärasele kestusele ning et seetõttu ei ole põhjust kahtlustada fumus persecutionis’t, st olukorda, mille puhul on märke või tõendeid, et soovitakse kahjustada parlamendiliikme poliitilist tegevust;

| I. | arvestades, et Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklis 26 sätestatakse, et parlamendiliiget ei või kuriteo või väärteo toimepanemise eest vahistada ega tema vabadust muul viisil piirata, kui parlament ei ole selleks luba andnud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklis 26 sätestatakse, et parlamendiliiget ei või kuriteo või väärteo toimepanemise eest vahistada ega tema vabadust muul viisil piirata, kui parlament ei ole selleks luba andnud;

| J. | arvestades, et Euroopa Parlament ei võta seisukohta küsimuses, kas parlamendiliige on süüdi või kas teod, milles teda süüdistatakse, annavad alust kriminaalmenetluse algatamiseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Parlament ei võta seisukohta küsimuses, kas parlamendiliige on süüdi või kas teod, milles teda süüdistatakse, annavad alust kriminaalmenetluse algatamiseks;

| 1. | otsustab Marine Le Peni puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamata Prantsusmaa Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Marine Le Penile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Neljapäev, 2. märts 2017

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/165 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/165

---

P8_TA(2017)0057

ELi ja Liibanoni vaheline Euroopa – Vahemere piirkonna leping (Horvaatia ühinemine) ***

Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta (05748/2016– C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 263/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05748/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05748/2016),

| — | võttes arvesse eelnõu, mis käsitleb Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokolli, et võtta arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga (05750/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelnõu, mis käsitleb Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokolli, et võtta arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga (05750/2016),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 217 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0171/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 217 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0171/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A8-0027/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A8-0027/2017),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Liibanoni Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/166 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/166

---

P8_TA(2017)0058

ELi ja Liechtensteini leping, mis käsitleb täiendavaid norme seoses välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga ***

Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise lepingu (täiendavate normide kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) sõlmimise kohta (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 263/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12852/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12852/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist lepingu eelnõu (täiendavate normide kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) (12881/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist lepingu eelnõu (täiendavate normide kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) (12881/2016),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0515/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0515/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0025/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0025/2017),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Liechtensteini Vürstiriigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/167 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/167

---

P8_TA(2017)0059

Valitsustevahelisi energiakokkuleppeid ja mittesiduvaid vahendeid käsitlev teabevahetusmehhanism ***I

Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid ja mittesiduvaid vahendeid käsitlev teabevahetusmehhanism ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 994/2012/EL (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 263/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0053), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0053),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 194 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0034/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 194 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0034/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Prantsusmaa Senati, Malta Esindajatekoja, Austria Liidunõukogu ning Portugali Vabariigi Kogu poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli (nr 2) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsusmaa Senati, Malta Esindajatekoja, Austria Liidunõukogu ning Portugali Vabariigi Kogu poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli (nr 2) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. septembri 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. septembri 2016. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. detsembri 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. detsembri 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning välisasjade komisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A8-0305/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning välisasjade komisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A8-0305/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 487, 28.12.2016, lk 81.

---

P8_TC1-COD(2016)0031

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. märtsil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/..., millega luuakse liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsuste vahelisi energiakokkuleppeid ja mittesiduvaid leppeid käsitlev teabevahetusmehhanism ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 994/2012/EL

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus (EL) 2017/684) lõplikule kujule).

---

Teisipäev, 14. märts 2017

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/168 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/168

---

P8_TA(2017)0066

Elavhõbe ***I

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus elavhõbeda kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1102/2008 (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 263/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0039), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0039),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 192 lõiget 1 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0021/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 192 lõiget 1 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0021/2016),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 192 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 192 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. mai 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. mai 2016. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 16. detsembri 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 16. detsembri 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 39, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 39,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A8-0313/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A8-0313/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi avalduse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 303, 19.8.2016, lk 122.

---

P8_TC1-COD(2016)0023

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14 märtsil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/... elavhõbeda kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1102/2008

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/852) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

EUROOPA PARLAMENDI AVALDUS, MIS KÄSITLEB ETTEPANEKUT VÕTTA VASTU MÄÄRUS ELAVHÕBEDA KOHTA JA MILLEGA TUNNISTATAKSE KEHTETUKS MÄÄRUS (EÜ) NR 1102/2008 (2016/0023(COD))

Euroopa Parlamendi nõusolekut rakendusaktidega uutele toodetele või protsessidele loa andmiseks elavhõbedat käsitleva määruse ettepaneku (2016/0023(COD)) üle peetavate institutsioonidevaheliste läbirääkimiste kontekstis ei tohi käsitada pretsedendina sarnaste ettepanekute jaoks ja see ei mõjuta tulevasi institutsioonidevahelisi läbirääkimisi delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kasutamise piiritlemiskriteeriumide üle.

EUROOPA KOMISJONI AVALDUS RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖ KOHTA ELAVHÕBEDA VALDKONNAS

Minamata konventsioon ja uus elavhõbedat käsitlev määrus on peamised vahendid kodanike kaitsmiseks elavhõbedasaaste eest kogu maailmas ja ELis.

Et tagada konventsiooni edukas rakendamine kõigi osaliste poolt ja tugevdada veelgi selle sätteid, tuleks jätkata pidevat rahvusvahelist koostööd.

Seetõttu on Euroopa Komisjon pühendunud jätkuva koostöö toetamisele kooskõlas konventsiooniga ning vastavalt kohaldatavatele ELi poliitikameetmetele, eeskirjadele ja menetlustele, tehes muu hulgas tööd järgmistes valdkondades:

| — | ELi õiguse ja konventsiooni sätete vaheliste erinevuste vähendamine elavhõbedat sisaldavate keelatud toodete loetelu läbivaatamisklausli kaudu; |
| --- | --- |

—

ELi õiguse ja konventsiooni sätete vaheliste erinevuste vähendamine elavhõbedat sisaldavate keelatud toodete loetelu läbivaatamisklausli kaudu;

| — | konventsiooni rahastamist, suutlikkuse suurendamist ja tehnosiiret puudutavate sätete kontekstis tegevused, nagu elavhõbedaga kauplemise ja selle kasutamise jälgitavuse parandamine, elavhõbedavaba käsitööndusliku ja väiksemahulise kullakaevandamise sertifitseerimise ja elavhõbedavaba kulla märgiste edendamine ning arenguriikide suutlikkuse suurendamine, sealhulgas elavhõbedajäätmete käitlemise valdkonnas. |
| --- | --- |

—

konventsiooni rahastamist, suutlikkuse suurendamist ja tehnosiiret puudutavate sätete kontekstis tegevused, nagu elavhõbedaga kauplemise ja selle kasutamise jälgitavuse parandamine, elavhõbedavaba käsitööndusliku ja väiksemahulise kullakaevandamise sertifitseerimise ja elavhõbedavaba kulla märgiste edendamine ning arenguriikide suutlikkuse suurendamine, sealhulgas elavhõbedajäätmete käitlemise valdkonnas.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/170 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/170

---

P8_TA(2017)0067

Aktsionäride pikaajaline kaasamine ja ühingujuhtimise aruanne ***I

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2007/36/EÜ seoses aktsionäride pikaajalise kaasamise soodustamisega ja direktiivi 2013/34/EL seoses ühingujuhtimise aruande teatavate elementidega (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 263/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0213), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0213),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikleid 50 ja 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0147/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikleid 50 ja 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0147/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 9. juuli 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 9. juuli 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 16. detsembri 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 16. detsembri 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A8-0158/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A8-0158/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 451, 16.12.2014, lk 87.

(2)  Käesolev seisukoht asendab 8. juulil 2015. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0257).

---

P8_TC1-COD(2014)0121

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. märtsil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/..., millega muudetakse direktiivi 2007/36/EÜ seoses aktsionäride pikaajalise kaasamise soodustamisega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2017/828) lõplikule kujule).

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/171 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/171

---

P8_TA(2017)0068

Relvade omandamise ja valduse kontroll ***I

Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 263/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0750), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0750),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0358/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0358/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Poola Senati ja Rootsi Riksdagi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli (nr 2) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Poola Senati ja Rootsi Riksdagi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli (nr 2) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2016. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 20. detsembri 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 20. detsembri 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0251/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0251/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT C 264, 20.7.2016, lk 77.

---

P8_TC1-COD(2015)0269

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. märtsil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/..., millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2017/853) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

KOMISJONI AVALDUS

Komisjon tunnistab, kui tähtis on hästitoimiv laskekõlbmatuks muutmise norm, mis aitab parandada ohutustaset ja annab ametivõimudele kindlustunde selle kohta, et laskekõlbmatuks muudetud relvad on muudetud laskekõlbmatuks nõuetekohaselt ja tulemuslikult.

Komisjon kiirendab seetõttu laskekõlbmatuks muutmise kriteeriumide läbivaatamist puudutavat riiklike ekspertide tööd direktiivi 91/477/EMÜ kohaselt moodustatud komitees, et komisjon saaks direktiiviga 91/477/EMÜ kehtestatud komiteemenetlust järgides ja pärast riiklike ekspertide heakskiidu saamist võtta 2017. aasta mai lõpuks vastu komisjoni rakendusmääruse, millega muudetakse komisjoni 15. detsembri 2015. aasta rakendusmäärust (EL) 2015/2403, millega kehtestatakse tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise norme ja meetodeid käsitlevad ühised suunised, et tagada laskekõlbmatuks muudetud tulirelvade jäädav kasutuskõlbmatus. Komisjon palub liikmesriikidel selle töö kiirendamist täielikult toetada.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/174 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/174

---

P8_TA(2017)0069

Kasutuselt kõrvaldatud sõidukid, patarei- ja akujäätmed ning elektroonikaromud ***I

Euroopa Parlamendi 14. märtsil 2017. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta, direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid, ning direktiivi 2012/19/EL elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete (elektroonikaromude) kohta (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 263/29)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Liidus tuleks jäätmekäitlust parandada, et kaitsta, säilitada ja parandada keskkonna kvaliteeti, kaitsta inimeste tervist, tagada loodusvarade heaperemehelik ja
  mõistlik
  kasutamine ning edendada
  ringmajandust
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Liidus tuleks jäätmekäitlust parandada, et kaitsta, säilitada ja parandada keskkonna kvaliteeti, kaitsta inimeste tervist, tagada loodusvarade heaperemehelik ja
  mõistlik
  kasutamine ning edendada
  ringmajandust
  .

| (1) | Liidus tuleks jäätmekäitlust parandada, et kaitsta, säilitada ja parandada keskkonna kvaliteeti, kaitsta inimeste tervist, tagada loodusvarade heaperemehelik ja
  tõhus
  kasutamine ning edendada
  ringmajanduse põhimõtteid
  . |
| --- | --- |

(1)

Liidus tuleks jäätmekäitlust parandada, et kaitsta, säilitada ja parandada keskkonna kvaliteeti, kaitsta inimeste tervist, tagada loodusvarade heaperemehelik ja
  tõhus
  kasutamine ning edendada
  ringmajanduse põhimõtteid
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Puhas, tõhus ja säästev ringmajandus nõuab ohtlike ainete kõrvaldamist toodetest projekteerimise etapis ning sellega seoses peaks ringmajanduses arvestama seitsmenda keskkonnaalane tegevusprogrammi selgeid sätteid, milles nõutakse mürgivabade materjalitsüklite väljakujundamist, et ringlussevõetud jäätmeid saaks liidus kasutada olulise ja usaldusväärse tooraineallikana. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Puhas, tõhus ja säästev ringmajandus nõuab ohtlike ainete kõrvaldamist toodetest projekteerimise etapis ning sellega seoses peaks ringmajanduses arvestama seitsmenda keskkonnaalane tegevusprogrammi selgeid sätteid, milles nõutakse mürgivabade materjalitsüklite väljakujundamist, et ringlussevõetud jäätmeid saaks liidus kasutada olulise ja usaldusväärse tooraineallikana.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1b) | Vaja on tagada teisese tooraine tulemuslik ja väikese energiamahuga käitlemine ning esmatähtsaks tuleks pidada jõupingutusi, mida selle eesmärgi saavutamiseks tehakse teadus- ja arendustegevuses. Komisjon peaks ka kaaluma ettepaneku esitamist jäätmete klassifitseerimise kohta, et toetada liidu teisese tooraine turu loomist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1b)

Vaja on tagada teisese tooraine tulemuslik ja väikese energiamahuga käitlemine ning esmatähtsaks tuleks pidada jõupingutusi, mida selle eesmärgi saavutamiseks tehakse teadus- ja arendustegevuses. Komisjon peaks ka kaaluma ettepaneku esitamist jäätmete klassifitseerimise kohta, et toetada liidu teisese tooraine turu loomist.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1c) | Kui ringlussevõetud materjal uuesti majandusse siseneb, kui see saab jäätmete lakkamise staatuse, täites konkreetsed jäätmete lakkamise kriteeriumid või olles inkorporeeritud uude tootesse, peab see olema täielikus kooskõlas liidu kemikaale käsitlevate õigusaktidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1c)

Kui ringlussevõetud materjal uuesti majandusse siseneb, kui see saab jäätmete lakkamise staatuse, täites konkreetsed jäätmete lakkamise kriteeriumid või olles inkorporeeritud uude tootesse, peab see olema täielikus kooskõlas liidu kemikaale käsitlevate õigusaktidega.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Tööstusmaastik on tehnoloogia arengu ja suurenevate ülemaailmsete kaubavoogude tulemusel viimastel aastatel oluliselt muutunud. Need tegurid kujutavad endast uusi väljakutseid keskkonna seisukohast vastutustundlikule jäätmekäitlusele ja -töötlusele, millega tuleb tegeleda ulatuslikuma teadustöö ja sihipäraste regulatiivsete vahendite kombineerimise abil. Kavandatud aegumine on laienev probleem, mis on oma olemuselt vastuolus ringmajanduse eesmärkidega, mistõttu tuleb sellega tegeleda, et see välja juurida, tehes seda kõikide peamiste sidusrühmade, tööstuse, tarbijate ja reguleerivate asutuste ühiste pingutuste teel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Tööstusmaastik on tehnoloogia arengu ja suurenevate ülemaailmsete kaubavoogude tulemusel viimastel aastatel oluliselt muutunud. Need tegurid kujutavad endast uusi väljakutseid keskkonna seisukohast vastutustundlikule jäätmekäitlusele ja -töötlusele, millega tuleb tegeleda ulatuslikuma teadustöö ja sihipäraste regulatiivsete vahendite kombineerimise abil. Kavandatud aegumine on laienev probleem, mis on oma olemuselt vastuolus ringmajanduse eesmärkidega, mistõttu tuleb sellega tegeleda, et see välja juurida, tehes seda kõikide peamiste sidusrühmade, tööstuse, tarbijate ja reguleerivate asutuste ühiste pingutuste teel.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Liikmesriikide esitatud
  statistilised
  andmed on komisjoni jaoks olulised, et hinnata jäätmealaste õigusaktide järgimist liikmesriikides.
  Statistiliste
  andmete kvaliteeti, usaldusväärsust ja võrreldavust tuleks parandada. Selleks tuleks kehtestada üks ühine koht kõigi jäätmeandmete sisestamiseks, jätta välja aegunud aruandlusnõuded, hinnata liikmesriikide aruandlusmeetodeid ja võtta kasutusele andmekvaliteedi kontrolli aruanne. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Liikmesriikide esitatud
  statistilised
  andmed on komisjoni jaoks olulised, et hinnata jäätmealaste õigusaktide järgimist liikmesriikides.
  Statistiliste
  andmete kvaliteeti, usaldusväärsust ja võrreldavust tuleks parandada. Selleks tuleks kehtestada üks ühine koht kõigi jäätmeandmete sisestamiseks, jätta välja aegunud aruandlusnõuded, hinnata liikmesriikide aruandlusmeetodeid ja võtta kasutusele andmekvaliteedi kontrolli aruanne.

| (3) | Liikmesriikide esitatud andmed
  ja teave
  on komisjoni jaoks olulised, et hinnata jäätmealaste õigusaktide järgimist liikmesriikides.
  Esitatud
  andmete kvaliteeti, usaldusväärsust ja võrreldavust tuleks parandada. Selleks tuleks kehtestada
  usaldusväärsetest allikatest pärit andmete kogumise ja töötlemise ühtne metoodika ning kehtestada
  üks ühine koht kõigi jäätmeandmete sisestamiseks, jätta välja aegunud aruandlusnõuded, hinnata liikmesriikide aruandlusmeetodeid ja võtta kasutusele andmekvaliteedi kontrolli aruanne.
  Jäätmekäitlust käsitlevate andmete usaldusväärne esitamine on äärmiselt oluline, et tagada tõhus rakendamine ja andmete võrreldavus liikmesriikide vahel. Seepärast peaksid liikmesriigid kasutama nendes direktiivides sätestatud sihtarvude saavutamise kohta aru andmisel ühtset metoodikat, mille on välja töötanud komisjon koostöös liikmesriikide statistikaametite ja jäätmekäitluse eest vastutavate riiklike ametiasutustega. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikide esitatud andmed
  ja teave
  on komisjoni jaoks olulised, et hinnata jäätmealaste õigusaktide järgimist liikmesriikides.
  Esitatud
  andmete kvaliteeti, usaldusväärsust ja võrreldavust tuleks parandada. Selleks tuleks kehtestada
  usaldusväärsetest allikatest pärit andmete kogumise ja töötlemise ühtne metoodika ning kehtestada
  üks ühine koht kõigi jäätmeandmete sisestamiseks, jätta välja aegunud aruandlusnõuded, hinnata liikmesriikide aruandlusmeetodeid ja võtta kasutusele andmekvaliteedi kontrolli aruanne.
  Jäätmekäitlust käsitlevate andmete usaldusväärne esitamine on äärmiselt oluline, et tagada tõhus rakendamine ja andmete võrreldavus liikmesriikide vahel. Seepärast peaksid liikmesriigid kasutama nendes direktiivides sätestatud sihtarvude saavutamise kohta aru andmisel ühtset metoodikat, mille on välja töötanud komisjon koostöös liikmesriikide statistikaametite ja jäätmekäitluse eest vastutavate riiklike ametiasutustega.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a) | Liikmesriigid peaksid tagama, et elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete (elektroonikaromude) liigiti kogumisele järgneb nõuetekohane käitlus. Võrdsete tingimuste ning jäätmealaste õigusaktide ja ringmajanduse kontseptsiooni järgimise tagamiseks peaks komisjon töötama välja ühised standardid elektroonikaromude töötlemise kohta, nagu on nõutud direktiivis 2012/19/EL. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Liikmesriigid peaksid tagama, et elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete (elektroonikaromude) liigiti kogumisele järgneb nõuetekohane käitlus. Võrdsete tingimuste ning jäätmealaste õigusaktide ja ringmajanduse kontseptsiooni järgimise tagamiseks peaks komisjon töötama välja ühised standardid elektroonikaromude töötlemise kohta, nagu on nõutud direktiivis 2012/19/EL.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Jäätmekäitluse statistiliste andmete usaldusväärne esitamine on äärmiselt oluline, et tagada tõhus rakendamine ja liikmesriikide andmete võrreldavus võrdsetel tingimustel. Seepärast tuleks nõuda, et liikmesriigid kasutaksid kõnealustes direktiivides sätestatud sihtarvude järgimist käsitlevate aruannete koostamisel
  kõige uuemat
  metoodikat, mille on välja töötanud komisjon
  ja
  liikmesriikide
  statistikaametid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Jäätmekäitluse statistiliste andmete usaldusväärne esitamine on äärmiselt oluline, et tagada tõhus rakendamine ja liikmesriikide andmete võrreldavus võrdsetel tingimustel. Seepärast tuleks nõuda, et liikmesriigid kasutaksid kõnealustes direktiivides sätestatud sihtarvude järgimist käsitlevate aruannete koostamisel
  kõige uuemat
  metoodikat, mille on välja töötanud komisjon
  ja
  liikmesriikide
  statistikaametid
  .

| (4) | Jäätmekäitluse statistiliste andmete usaldusväärne esitamine on äärmiselt oluline, et tagada tõhus rakendamine ja liikmesriikide andmete võrreldavus võrdsetel tingimustel. Seepärast tuleks nõuda, et liikmesriigid kasutaksid kõnealustes direktiivides sätestatud sihtarvude järgimist käsitlevate aruannete koostamisel
  andmete kogumise ja töötlemise ühtset
  metoodikat, mille on välja töötanud komisjon
  koostöös
  liikmesriikide
  statistikaametitega
  . |
| --- | --- |

(4)

Jäätmekäitluse statistiliste andmete usaldusväärne esitamine on äärmiselt oluline, et tagada tõhus rakendamine ja liikmesriikide andmete võrreldavus võrdsetel tingimustel. Seepärast tuleks nõuda, et liikmesriigid kasutaksid kõnealustes direktiivides sätestatud sihtarvude järgimist käsitlevate aruannete koostamisel
  andmete kogumise ja töötlemise ühtset
  metoodikat, mille on välja töötanud komisjon
  koostöös
  liikmesriikide
  statistikaametitega
  .

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Selleks et aidata kaasa käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisele ning aidata kiirendada üleminekut ringmajandusele, peaks komisjon edendama kooskõlastamist ja teabe ning parimate tavade vahetamist nii liikmesriikide kui ka eri majandussektorite vahel. Teabevahetust võiksid hõlbustada suhtlusplatvormid, mis võiksid aidata suurendada teadlikkust uutest tööstuslahendustest, võimaldaksid parema ülevaate saamist olemasolevast võimsusest, aitaksid ühendada jäätmetööstust ja muid sektoreid ning toetada tööstussümbioosi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Selleks et aidata kaasa käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisele ning aidata kiirendada üleminekut ringmajandusele, peaks komisjon edendama kooskõlastamist ja teabe ning parimate tavade vahetamist nii liikmesriikide kui ka eri majandussektorite vahel. Teabevahetust võiksid hõlbustada suhtlusplatvormid, mis võiksid aidata suurendada teadlikkust uutest tööstuslahendustest, võimaldaksid parema ülevaate saamist olemasolevast võimsusest, aitaksid ühendada jäätmetööstust ja muid sektoreid ning toetada tööstussümbioosi.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4b) | Direktiivis 2008/98/EÜ sätestatud jäätmehierarhiat kohaldatakse jäätmetekke vältimist ja jäätmete käitlemist käsitlevates liidu õigusaktides prioriteetide järjestuses. Seega kohaldatakse seda hierarhiat kasutuselt kõrvaldatud sõidukite, patareide ja akude ning patarei- ja akujäätmete ning elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete suhtes. Käesoleva direktiivi eesmärki täites peaksid liikmesriigid võtma vajalikke meetmeid jäätmehierarhia prioriteetide arvesse võtmiseks ning tagama nende prioriteetide rakendamise. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4b)

Direktiivis 2008/98/EÜ sätestatud jäätmehierarhiat kohaldatakse jäätmetekke vältimist ja jäätmete käitlemist käsitlevates liidu õigusaktides prioriteetide järjestuses. Seega kohaldatakse seda hierarhiat kasutuselt kõrvaldatud sõidukite, patareide ja akude ning patarei- ja akujäätmete ning elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete suhtes. Käesoleva direktiivi eesmärki täites peaksid liikmesriigid võtma vajalikke meetmeid jäätmehierarhia prioriteetide arvesse võtmiseks ning tagama nende prioriteetide rakendamise.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Kuna kooskõlas ringmajandusega suureneb liidus jäätmete käitlemise ja ringlussevõtu vajadus, tuleb keskenduda sellele, et jäätmesaadetiste vedamine oleks kooskõlas keskkonnaalaste õigusaktide põhimõtete ja nõuetega, eelkõige läheduse põhimõtte, taaskasutamise prioriteedi ja sõltumatusega. Komisjon peaks uurima, kas on soovitav luua jäätmesaadetiste haldusmenetluste ühtne kontaktpunkt, mis peaks vähendama halduskoormust. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid jäätmete ebaseadusliku vedamise ärahoidmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Kuna kooskõlas ringmajandusega suureneb liidus jäätmete käitlemise ja ringlussevõtu vajadus, tuleb keskenduda sellele, et jäätmesaadetiste vedamine oleks kooskõlas keskkonnaalaste õigusaktide põhimõtete ja nõuetega, eelkõige läheduse põhimõtte, taaskasutamise prioriteedi ja sõltumatusega. Komisjon peaks uurima, kas on soovitav luua jäätmesaadetiste haldusmenetluste ühtne kontaktpunkt, mis peaks vähendama halduskoormust. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid jäätmete ebaseadusliku vedamise ärahoidmiseks.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Selleks et täiendada direktiivide 2000/53/EÜ ja 2012/19/EL teatavaid mitteolemuslikke osi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte andmete kogumise ja töötlemise ühtse metoodika ning vormi kohta, mille alusel esitatakse andmeid kasutuselt kõrvaldatud sõidukite korduskasutamise ja taaskasutamise sihtarvude direktiivi 2000/53/EÜ kohase saavutamise kohta, ning andmete kogumise ja töötlemise metoodika ning vormi kohta, mille alusel esitatakse andmeid elektri- ja elektroonikaseadmete kogumiseks ja taaskasutamiseks kehtestatud sihtarvude direktiivi 2012/19/EL kohase saavutamise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Selleks et täiendada direktiivide 2000/53/EÜ ja 2012/19/EL teatavaid mitteolemuslikke osi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte andmete kogumise ja töötlemise ühtse metoodika ning vormi kohta, mille alusel esitatakse andmeid kasutuselt kõrvaldatud sõidukite korduskasutamise ja taaskasutamise sihtarvude direktiivi 2000/53/EÜ kohase saavutamise kohta, ning andmete kogumise ja töötlemise metoodika ning vormi kohta, mille alusel esitatakse andmeid elektri- ja elektroonikaseadmete kogumiseks ja taaskasutamiseks kehtestatud sihtarvude direktiivi 2012/19/EL kohase saavutamise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7b) | Selleks et kehtestada andmete kogumise ja töötlemise metoodika ning vorm andmete esitamiseks patareide ja akude ning patareide ja akude jäätmete kohta, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide koostamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7b)

Selleks et kehtestada andmete kogumise ja töötlemise metoodika ning vorm andmete esitamiseks patareide ja akude ning patareide ja akude jäätmete kohta, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide koostamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik - 1 (uus)

Direktiiv 2000/53/EÜ

Artikkel 6 – lõige 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega: |
| „1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et kõik kasutuselt kõrvaldatud sõidukid ladustatakse (ka ajutiselt) ning käideldakse direktiivi 75/442/EMÜ artiklis 4 ettenähtud üldnõuete kohaselt ning kooskõlas käesoleva direktiivi I lisas sätestatud tehniliste miinimumnõuetega, ilma et see piiraks tervishoiu- ja keskkonnaalaste siseriiklike määruste kohaldamist.“ | „1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et kõik kasutuselt kõrvaldatud sõidukid ladustatakse (ka ajutiselt) ning käideldakse
  jäätmehierarhia prioriteetide ja
  direktiivi 75/442/EMÜ artiklis 4 ettenähtud üldnõuete kohaselt ning kooskõlas käesoleva direktiivi I lisas sätestatud tehniliste miinimumnõuetega, ilma et see piiraks tervishoiu- ja keskkonnaalaste siseriiklike määruste kohaldamist.“ |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et kõik kasutuselt kõrvaldatud sõidukid ladustatakse (ka ajutiselt) ning käideldakse direktiivi 75/442/EMÜ artiklis 4 ettenähtud üldnõuete kohaselt ning kooskõlas käesoleva direktiivi I lisas sätestatud tehniliste miinimumnõuetega, ilma et see piiraks tervishoiu- ja keskkonnaalaste siseriiklike määruste kohaldamist.“

„1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et kõik kasutuselt kõrvaldatud sõidukid ladustatakse (ka ajutiselt) ning käideldakse
  jäätmehierarhia prioriteetide ja
  direktiivi 75/442/EMÜ artiklis 4 ettenähtud üldnõuete kohaselt ning kooskõlas käesoleva direktiivi I lisas sätestatud tehniliste miinimumnõuetega, ilma et see piiraks tervishoiu- ja keskkonnaalaste siseriiklike määruste kohaldamist.“

Muudatusettepanek 15

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2000/53/EÜ

Artikkel 9 – lõige 1 a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „1 a.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kalendriaasta kohta artikli 7 lõike 2 rakendamise andmed. Nad esitavad need
  andmed
  elektrooniliselt
  18
  kuu jooksul pärast selle aruandeaasta lõppu, mille kohta andmeid kogutakse. Andmed tuleb esitada vormis, mille komisjon on kehtestanud vastavalt lõikele 1d.
  Esimene aruanne hõlmab andmeid ajavahemikul alates 1. jaanuarist [sisestage käesoleva direktiivi ülevõtmise aasta + 1 aasta] kuni 31. detsembrini [sisestage käesoleva direktiivi ülevõtmise aasta + 1 aasta]. | 1a.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kalendriaasta kohta artikli 7 lõike 2 rakendamise andmed. Nad
  koguvad ja töötlevad neid andmeid käesoleva artikli lõikes 1d osutatud ühtse metoodika kohaselt ja
  esitavad need elektrooniliselt
  12
  kuu jooksul pärast selle aruandeaasta lõppu, mille kohta andmeid kogutakse. Andmed tuleb esitada vormis, mille komisjon on kehtestanud vastavalt lõikele 1d. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„1 a.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kalendriaasta kohta artikli 7 lõike 2 rakendamise andmed. Nad esitavad need
  andmed
  elektrooniliselt
  18
  kuu jooksul pärast selle aruandeaasta lõppu, mille kohta andmeid kogutakse. Andmed tuleb esitada vormis, mille komisjon on kehtestanud vastavalt lõikele 1d.
  Esimene aruanne hõlmab andmeid ajavahemikul alates 1. jaanuarist [sisestage käesoleva direktiivi ülevõtmise aasta + 1 aasta] kuni 31. detsembrini [sisestage käesoleva direktiivi ülevõtmise aasta + 1 aasta].

1a.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kalendriaasta kohta artikli 7 lõike 2 rakendamise andmed. Nad
  koguvad ja töötlevad neid andmeid käesoleva artikli lõikes 1d osutatud ühtse metoodika kohaselt ja
  esitavad need elektrooniliselt
  12
  kuu jooksul pärast selle aruandeaasta lõppu, mille kohta andmeid kogutakse. Andmed tuleb esitada vormis, mille komisjon on kehtestanud vastavalt lõikele 1d.

Muudatusettepanek 16

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2000/53/EÜ

Artikkel 9 – lõige 1c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1c.   Komisjon vaatab käesoleva artikli kohaselt esitatud andmed üle ja avaldab aruande selle ülevaatuse tulemuste kohta.
  Aruandes
  hinnatakse liikmesriigi andmekogumise korraldust, andmeallikaid ja metoodikat
  , samuti
  andmete täielikkust, usaldusväärsust, ajakohasust ja järjepidevust. Hinnang võib sisaldada konkreetseid soovitusi olukorra parandamiseks. Aruanne koostatakse iga kolme aasta tagant. | 1c.   Komisjon vaatab käesoleva artikli kohaselt esitatud andmed üle ja avaldab aruande selle ülevaatuse tulemuste kohta.
  Kuni lõikes 1d osutatud andmete kogumise ja töötlemise ühtse metoodika kehtestamiseni
  hinnatakse
  aruandes
  liikmesriigi andmekogumise korraldust, andmeallikaid ja metoodikat
  . Komisjon hindab ka
  andmete täielikkust, usaldusväärsust, ajakohasust ja järjepidevust. Hinnang võib sisaldada konkreetseid soovitusi olukorra parandamiseks. Aruanne koostatakse iga kolme aasta tagant. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1c.   Komisjon vaatab käesoleva artikli kohaselt esitatud andmed üle ja avaldab aruande selle ülevaatuse tulemuste kohta.
  Aruandes
  hinnatakse liikmesriigi andmekogumise korraldust, andmeallikaid ja metoodikat
  , samuti
  andmete täielikkust, usaldusväärsust, ajakohasust ja järjepidevust. Hinnang võib sisaldada konkreetseid soovitusi olukorra parandamiseks. Aruanne koostatakse iga kolme aasta tagant.

1c.   Komisjon vaatab käesoleva artikli kohaselt esitatud andmed üle ja avaldab aruande selle ülevaatuse tulemuste kohta.
  Kuni lõikes 1d osutatud andmete kogumise ja töötlemise ühtse metoodika kehtestamiseni
  hinnatakse
  aruandes
  liikmesriigi andmekogumise korraldust, andmeallikaid ja metoodikat
  . Komisjon hindab ka
  andmete täielikkust, usaldusväärsust, ajakohasust ja järjepidevust. Hinnang võib sisaldada konkreetseid soovitusi olukorra parandamiseks. Aruanne koostatakse iga kolme aasta tagant.

Muudatusettepanek 17

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2000/53/EÜ

Artikkel 9 – lõige 1 ca (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1ca. | Komisjon võib lisada aruandesse teabe käesoleva direktiivi rakendamise kohta tervikuna ning selle mõju kohta keskkonnale ja inimeste tervisele. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek käesoleva direktiivi muutmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1ca.

1ca.

Komisjon võib lisada aruandesse teabe käesoleva direktiivi rakendamise kohta tervikuna ning selle mõju kohta keskkonnale ja inimeste tervisele. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek käesoleva direktiivi muutmiseks.

Muudatusettepanek 18

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2000/53/EÜ

Artikkel 9 – lõige 1 d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1d. | Komisjon võtab vastu
  rakendusaktid
  , millega kehtestatakse vorm andmete esitamiseks lõike 1a kohaselt.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 2 osutatud menetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1d.

Komisjon võtab vastu
  rakendusaktid
  , millega kehtestatakse vorm andmete esitamiseks lõike 1a kohaselt.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 2 osutatud menetlusega.

rakendusaktid

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 2 osutatud menetlusega.

| 1d. | Komisjon võtab
  käesoleva direktiivi täiendamiseks
  vastu
  delegeeritud õigusakte
  , millega kehtestatakse
  andmete kogumise ja töötlemise ühtne metoodika ning
  vorm andmete esitamiseks lõike 1a kohaselt. |
| --- | --- |

1d.

Komisjon võtab
  käesoleva direktiivi täiendamiseks
  vastu
  delegeeritud õigusakte
  , millega kehtestatakse
  andmete kogumise ja töötlemise ühtne metoodika ning
  vorm andmete esitamiseks lõike 1a kohaselt.

käesoleva direktiivi täiendamiseks

delegeeritud õigusakte

andmete kogumise ja töötlemise ühtne metoodika ning

Muudatusettepanek 19

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2000/53/EÜ

Artikkel 9 – lõige 1 da (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1da. | Ringmajanduse tegevuskava raames ning võttes arvesse liidu võetud kohustust minna üle ringmajandusele, vaatab komisjon 31. detsembriks 2018 mõjuhinnangu alusel läbi käesoleva direktiivi tervikuna ja eelkõige selle kohaldamisala ja eesmärgid ning võtab arvesse liidu ringmajanduse poliitika eesmärke ja algatusi. Erilist tähelepanu pööratakse kasutatud sõidukite saadetistele, mille puhul kahtlustatakse, et tegu on kasutuselt kõrvaldatud sõidukitega. Sel eesmärgil kasutatakse saadetisi käsitlevaid suuniseid nr 9 kasutuselt kõrvaldatud sõidukite saadetiste kohta. Komisjon uurib ka võimalust kehtestada ressursipõhised eesmärgid, eelkõige seoses esmatähtsate toorainetega. Vajaduse korral kaasneb selle läbivaatamisega seadusandlik ettepanek. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1da.

1da.

Ringmajanduse tegevuskava raames ning võttes arvesse liidu võetud kohustust minna üle ringmajandusele, vaatab komisjon 31. detsembriks 2018 mõjuhinnangu alusel läbi käesoleva direktiivi tervikuna ja eelkõige selle kohaldamisala ja eesmärgid ning võtab arvesse liidu ringmajanduse poliitika eesmärke ja algatusi. Erilist tähelepanu pööratakse kasutatud sõidukite saadetistele, mille puhul kahtlustatakse, et tegu on kasutuselt kõrvaldatud sõidukitega. Sel eesmärgil kasutatakse saadetisi käsitlevaid suuniseid nr 9 kasutuselt kõrvaldatud sõidukite saadetiste kohta. Komisjon uurib ka võimalust kehtestada ressursipõhised eesmärgid, eelkõige seoses esmatähtsate toorainetega. Vajaduse korral kaasneb selle läbivaatamisega seadusandlik ettepanek.

Muudatusettepanek 20

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 a (uus)

Direktiiv 2000/53/EÜ

Artikkel 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Lisatakse järgmine artikkel:






  „Artikkel 9a




  Ringmajandusele ülemineku toetamise vahendid




  Selleks, et aidata kaasa käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisele, kasutavad liikmesriigid asjakohaseid majandushoobasid ja võtavad muid meetmeid, et stimuleerida jäätmehierarhia kohaldamist. Selliste vahendite ja meetmete hulka võivad kuuluda direktiivi 2008/98/EÜ IVa lisas nimetatud vahendid ja meetmed.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lisatakse järgmine artikkel:

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 9a

Ringmajandusele ülemineku toetamise vahendid

Selleks, et aidata kaasa käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisele, kasutavad liikmesriigid asjakohaseid majandushoobasid ja võtavad muid meetmeid, et stimuleerida jäätmehierarhia kohaldamist. Selliste vahendite ja meetmete hulka võivad kuuluda direktiivi 2008/98/EÜ IVa lisas nimetatud vahendid ja meetmed.“

Muudatusettepanek 21

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Direktiiv 2006/66/EÜ

Artikkel 22 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 22a




  Andmed



  1.   
  Liikmesriigi poolt artiklite 10 ja 12 kohaselt esitatud andmetele lisatakse kvaliteedikontrolli aruanne.




  2.   
  Komisjon võtab kooskõlas artikliga 23a vastu delegeeritud õigusaktid, et täiendada käesolevat direktiivi andmete kogumise ja töötlemise metoodika ning aruandluse vormi kehtestamise teel.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

(1a)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 22a

Andmed

1.   
  Liikmesriigi poolt artiklite 10 ja 12 kohaselt esitatud andmetele lisatakse kvaliteedikontrolli aruanne.

2.   
  Komisjon võtab kooskõlas artikliga 23a vastu delegeeritud õigusaktid, et täiendada käesolevat direktiivi andmete kogumise ja töötlemise metoodika ning aruandluse vormi kehtestamise teel.“

Muudatusettepanek 22

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt -a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt -a (uus)

Direktiiv 2006/66/EÜ

Artikkel 23 – pealkiri

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-a) | Artikli 23 pealkiri asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(-a)

(-a)

Artikli 23 pealkiri asendatakse järgmisega:

„
  Läbivaatamine
  “

Läbivaatamine

„
  Aruandlus ja läbivaatamine
  “

Aruandlus ja läbivaatamine

Muudatusettepanek 23

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt a

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt a

Direktiiv 2006/66/EÜ

Artikkel 23 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon koostab hiljemalt 2016. aasta lõpuks aruande, milles käsitletakse käesoleva direktiivi rakendamist ning selle mõju keskkonnale ja siseturu toimimisele. | 1.   Komisjon koostab hiljemalt 2016. aasta lõpuks
  ning seejärel iga kolme aasta järel
  aruande, milles käsitletakse käesoleva direktiivi rakendamist ning selle mõju keskkonnale ja siseturu toimimisele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon koostab hiljemalt 2016. aasta lõpuks aruande, milles käsitletakse käesoleva direktiivi rakendamist ning selle mõju keskkonnale ja siseturu toimimisele.

1.   Komisjon koostab hiljemalt 2016. aasta lõpuks
  ning seejärel iga kolme aasta järel
  aruande, milles käsitletakse käesoleva direktiivi rakendamist ning selle mõju keskkonnale ja siseturu toimimisele.

Muudatusettepanek 24

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt b a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt b a (uus)

Direktiiv 2006/66/EÜ

Artikkel 23 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | Lisatakse järgmine lõige:





  „3a.
     
  Ringmajanduse tegevuskava raames ning arvestades liidu võetud kohustust minna üle ringmajandusele, vaatab komisjon 31. detsembriks 2018 mõjuhinnangu alusel läbi käesoleva direktiivi tervikuna ning eelkõige selle kohaldamisala ja eesmärgid. Läbivaatamisel võetakse arvesse liidu ringmajanduse poliitika eesmärke ja algatusi ning tehnilist arengut seoses uut tüüpi patareidega, milles ei kasutata ohtlikke aineid, eelkõige raske- või muid metalle või metalliioone. Komisjon uurib ka võimalust kehtestada ressursipõhised eesmärgid, eelkõige seoses esmatähtsate toorainetega. Vajaduse korral kaasneb selle läbivaatamisega seadusandlik ettepanek.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

Lisatakse järgmine lõige:

Lisatakse järgmine lõige:

„3a.
     
  Ringmajanduse tegevuskava raames ning arvestades liidu võetud kohustust minna üle ringmajandusele, vaatab komisjon 31. detsembriks 2018 mõjuhinnangu alusel läbi käesoleva direktiivi tervikuna ning eelkõige selle kohaldamisala ja eesmärgid. Läbivaatamisel võetakse arvesse liidu ringmajanduse poliitika eesmärke ja algatusi ning tehnilist arengut seoses uut tüüpi patareidega, milles ei kasutata ohtlikke aineid, eelkõige raske- või muid metalle või metalliioone. Komisjon uurib ka võimalust kehtestada ressursipõhised eesmärgid, eelkõige seoses esmatähtsate toorainetega. Vajaduse korral kaasneb selle läbivaatamisega seadusandlik ettepanek.“

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Direktiiv 2006/66/EÜ

Artikkel 23 aa (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a) | Lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 23aa




  Ringmajandusele ülemineku toetamise vahendid




  Selleks, et aidata kaasa käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisele, kasutavad liikmesriigid asjakohaseid majandushoobasid ja võtavad muid meetmeid, et stimuleerida jäätmehierarhia kohaldamist. Selliste vahendite ja meetmete hulka võivad kuuluda direktiivi 2008/98/EÜ IVa lisas nimetatud vahendid ja meetmed.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a)

2a)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 23aa

Ringmajandusele ülemineku toetamise vahendid

Selleks, et aidata kaasa käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisele, kasutavad liikmesriigid asjakohaseid majandushoobasid ja võtavad muid meetmeid, et stimuleerida jäätmehierarhia kohaldamist. Selliste vahendite ja meetmete hulka võivad kuuluda direktiivi 2008/98/EÜ IVa lisas nimetatud vahendid ja meetmed.“

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt - 1 (uus)

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt - 1 (uus)

Direktiiv 2012/19/EL

Artikkel 8 – lõige 5 – lõik 4

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1) | Artikli 8 lõike 5 neljas lõik asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-1)

-1)

Artikli 8 lõike 5 neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva artikli rakendamise ühetaoliste tingimuste tagamiseks
  võib
  komisjon
  võtta
  vastu rakendusakte, millega kehtestatakse kvaliteedi miinimumstandardid
  , mis põhinevad eelkõige Euroopa standardiorganisatsioonide väljatöötatud standarditel
  . Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 21 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“

võib

võtta

, mis põhinevad eelkõige Euroopa standardiorganisatsioonide väljatöötatud standarditel

„Käesoleva artikli rakendamise ühetaoliste tingimuste tagamiseks
  ja kooskõlas direktiivis 2012/19/EL sätestatud mandaadiga võtab
  komisjon vastu rakendusakte, millega kehtestatakse kvaliteedi miinimumstandardid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 21 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2012/19/EL

Artikkel 16 – lõige 5a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5a.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kalendriaasta kohta artikli 16 lõike 4 rakendamise andmed. Nad esitavad need
  andmed
  elektrooniliselt
  18
  kuu jooksul pärast selle aruandeaasta lõppu, mille kohta andmeid kogutakse. Andmed tuleb esitada vormis, mille komisjon on kehtestanud vastavalt lõikele 5d.
  Esimene aruanne hõlmab andmeid ajavahemikul alates 1. jaanuarist [sisestage käesoleva direktiivi ülevõtmise aasta + 1 aasta] kuni 31. detsembrini [sisestage käesoleva direktiivi ülevõtmise aasta + 1 aasta]. | 5a.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kalendriaasta kohta artikli 16 lõike 4 rakendamise andmed. Nad
  koguvad ja töötlevad neid andmeid käesoleva artikli lõikes 5d osutatud ühtse metoodika kohaselt ja
  esitavad need elektrooniliselt
  12
  kuu jooksul pärast selle aruandeaasta lõppu, mille kohta andmeid kogutakse.
  Liikmesriigid tagavad, et esitatakse andmed kõigi osalejate kohta, kes tegelevad elektroonikaromude kogumise või töötlemisega.
  Andmed tuleb esitada vormis, mille komisjon on kehtestanud vastavalt lõikele 5d. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kalendriaasta kohta artikli 16 lõike 4 rakendamise andmed. Nad esitavad need
  andmed
  elektrooniliselt
  18
  kuu jooksul pärast selle aruandeaasta lõppu, mille kohta andmeid kogutakse. Andmed tuleb esitada vormis, mille komisjon on kehtestanud vastavalt lõikele 5d.
  Esimene aruanne hõlmab andmeid ajavahemikul alates 1. jaanuarist [sisestage käesoleva direktiivi ülevõtmise aasta + 1 aasta] kuni 31. detsembrini [sisestage käesoleva direktiivi ülevõtmise aasta + 1 aasta].

5a.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kalendriaasta kohta artikli 16 lõike 4 rakendamise andmed. Nad
  koguvad ja töötlevad neid andmeid käesoleva artikli lõikes 5d osutatud ühtse metoodika kohaselt ja
  esitavad need elektrooniliselt
  12
  kuu jooksul pärast selle aruandeaasta lõppu, mille kohta andmeid kogutakse.
  Liikmesriigid tagavad, et esitatakse andmed kõigi osalejate kohta, kes tegelevad elektroonikaromude kogumise või töötlemisega.
  Andmed tuleb esitada vormis, mille komisjon on kehtestanud vastavalt lõikele 5d.

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2012/19/EL

Artikkel 16 – lõige 5c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5c.   Komisjon vaatab käesoleva artikli kohaselt esitatud andmed üle ja avaldab aruande selle ülevaatuse tulemuste kohta.
  Aruanne
  hõlmab hinnangut liikmesriigi andmekogumise korralduse, andmeallikate ja metoodika
  , samuti
  andmete
  täielikkuse
  ,
  usaldusväärsuse
  ,
  ajakohasuse
  ja
  järjepidevuse kohta
  . Hinnang võib sisaldada konkreetseid soovitusi olukorra parandamiseks. Aruanne koostatakse iga kolme aasta tagant. | 5c.   Komisjon vaatab käesoleva artikli kohaselt esitatud andmed üle ja avaldab aruande selle ülevaatuse tulemuste kohta.
  Kuni lõikes 5d osutatud andmete kogumise ja töötlemise ühtse metoodika kehtestamiseni
  hõlmab
  aruanne
  hinnangut liikmesriigi andmekogumise korralduse, andmeallikate ja metoodika
  kohta. Komisjon hindab ka
  andmete
  täielikkust
  ,
  usaldusväärsust
  ,
  ajakohasust
  ja
  järjepidevust
  . Hinnang võib sisaldada konkreetseid soovitusi olukorra parandamiseks. Aruanne koostatakse iga kolme aasta tagant. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5c.   Komisjon vaatab käesoleva artikli kohaselt esitatud andmed üle ja avaldab aruande selle ülevaatuse tulemuste kohta.
  Aruanne
  hõlmab hinnangut liikmesriigi andmekogumise korralduse, andmeallikate ja metoodika
  , samuti
  andmete
  täielikkuse
  ,
  usaldusväärsuse
  ,
  ajakohasuse
  ja
  järjepidevuse kohta
  . Hinnang võib sisaldada konkreetseid soovitusi olukorra parandamiseks. Aruanne koostatakse iga kolme aasta tagant.

5c.   Komisjon vaatab käesoleva artikli kohaselt esitatud andmed üle ja avaldab aruande selle ülevaatuse tulemuste kohta.
  Kuni lõikes 5d osutatud andmete kogumise ja töötlemise ühtse metoodika kehtestamiseni
  hõlmab
  aruanne
  hinnangut liikmesriigi andmekogumise korralduse, andmeallikate ja metoodika
  kohta. Komisjon hindab ka
  andmete
  täielikkust
  ,
  usaldusväärsust
  ,
  ajakohasust
  ja
  järjepidevust
  . Hinnang võib sisaldada konkreetseid soovitusi olukorra parandamiseks. Aruanne koostatakse iga kolme aasta tagant.

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2012/19/EL

Artikkel 16 – lõige 5 ca (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5ca.
     
  Komisjon lisab aruandesse teabe direktiivi rakendamise kohta tervikuna ning selle mõju kohta keskkonnale ja inimeste tervisele. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek käesoleva direktiivi muutmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5ca.
     
  Komisjon lisab aruandesse teabe direktiivi rakendamise kohta tervikuna ning selle mõju kohta keskkonnale ja inimeste tervisele. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek käesoleva direktiivi muutmiseks.

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2012/19/EL

Artikkel 16 – lõige 5 d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5d.   Komisjon võtab vastu
  rakendusaktid
  , millega kehtestatakse vorm andmete esitamiseks lõike 5a kohaselt. Kõnealused
  rakendusaktid
  võetakse vastu kooskõlas
  artikli 21 lõikes 2
  osutatud menetlusega. | 5d.   Kooskõlas artikliga 20 võtab komisjon
  käesoleva määruse täiendamiseks
  vastu
  delegeeritud õigusakte
  , millega kehtestatakse
  andmete kogumise ja töötlemise ühtne metoodika ning
  vorm andmete esitamiseks lõike 5a kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5d.   Komisjon võtab vastu
  rakendusaktid
  , millega kehtestatakse vorm andmete esitamiseks lõike 5a kohaselt. Kõnealused
  rakendusaktid
  võetakse vastu kooskõlas
  artikli 21 lõikes 2
  osutatud menetlusega.

5d.   Kooskõlas artikliga 20 võtab komisjon
  käesoleva määruse täiendamiseks
  vastu
  delegeeritud õigusakte
  , millega kehtestatakse
  andmete kogumise ja töötlemise ühtne metoodika ning
  vorm andmete esitamiseks lõike 5a kohaselt.

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2012/19/EL

Artikkel 16 – lõige 5 da (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5da.
     
  Lõikes 5c osutatud ülevaatamise ajal, ringmajanduse tegevuskava raames ning arvestades liidu võetud kohustust minna üle ringmajandusele, vaatab komisjon mõjuhinnangu alusel läbi käesoleva direktiivi tervikuna ning eelkõige selle kohaldamisala ja eesmärgid ning võtab arvesse liidu ringmajanduse poliitika eesmärke ja algatusi. Komisjon uurib võimalust kehtestada ressursipõhised eesmärgid, eelkõige seoses esmatähtsate toorainetega. Vajaduse korral kaasneb selle läbivaatamisega seadusandlik ettepanek. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5da.
     
  Lõikes 5c osutatud ülevaatamise ajal, ringmajanduse tegevuskava raames ning arvestades liidu võetud kohustust minna üle ringmajandusele, vaatab komisjon mõjuhinnangu alusel läbi käesoleva direktiivi tervikuna ning eelkõige selle kohaldamisala ja eesmärgid ning võtab arvesse liidu ringmajanduse poliitika eesmärke ja algatusi. Komisjon uurib võimalust kehtestada ressursipõhised eesmärgid, eelkõige seoses esmatähtsate toorainetega. Vajaduse korral kaasneb selle läbivaatamisega seadusandlik ettepanek.

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Direktiiv 2012/19/EL

Artikkel 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a) | Lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 16a




  Ringmajandusele ülemineku toetamise vahendid




  Selleks, et aidata kaasa käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisele, kasutavad liikmesriigid asjakohaseid majandushoobasid ja võtavad muid meetmeid, et stimuleerida jäätmehierarhia kohaldamist. Selliste vahendite ja meetmete hulka võivad kuuluda direktiivi 2008/98/EÜ IVa lisas nimetatud vahendid ja meetmed.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a)

1a)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 16a

Ringmajandusele ülemineku toetamise vahendid

Selleks, et aidata kaasa käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisele, kasutavad liikmesriigid asjakohaseid majandushoobasid ja võtavad muid meetmeid, et stimuleerida jäätmehierarhia kohaldamist. Selliste vahendite ja meetmete hulka võivad kuuluda direktiivi 2008/98/EÜ IVa lisas nimetatud vahendid ja meetmed.“

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0013/2017).

1

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/189 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/189

---

P8_TA(2017)0070

Jäätmed ***I

Euroopa Parlamendi 14. märtsil 2017. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2008/98/EÜ jäätmete kohta (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 263/30)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-1) | Käesoleva direktiivi eesmärk on kehtestada meetmed keskkonna ja inimese tervise kaitsmiseks selliselt, et hoida ära või vähendada jäätmete tekitamise ja käitlemise ebasoodsat mõju ning vähendada ressursikasutuse üldmõju ja suurendada sellise kasutamise tõhusust, tagades jäätmete väärtustamise ressursina eesmärgiga aidata kaasa ringmajandusele liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-1)

Käesoleva direktiivi eesmärk on kehtestada meetmed keskkonna ja inimese tervise kaitsmiseks selliselt, et hoida ära või vähendada jäätmete tekitamise ja käitlemise ebasoodsat mõju ning vähendada ressursikasutuse üldmõju ja suurendada sellise kasutamise tõhusust, tagades jäätmete väärtustamise ressursina eesmärgiga aidata kaasa ringmajandusele liidus.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus - 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-1a) | Võttes arvesse liidu sõltuvust tooraine impordist ja märkimisväärse arvu maavarade kiiret ammendumist lühikeses perspektiivis, on keskne suur ülesanne võtta liidus uuesti kasutusele võimalikult palju ressursse ja soodustada üleminekut ringmajandusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-1a)

Võttes arvesse liidu sõltuvust tooraine impordist ja märkimisväärse arvu maavarade kiiret ammendumist lühikeses perspektiivis, on keskne suur ülesanne võtta liidus uuesti kasutusele võimalikult palju ressursse ja soodustada üleminekut ringmajandusele.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus - 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-1b) | Ringmajandus annab kohalikule majandusele olulisi võimalusi ning avab potentsiaali tuua kasu kõigile asjaomastele huvirühmadele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-1b)

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus - 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-1c) | Jäätmekäitlus tuleks kujundada ümber materjalide säästvaks majandamiseks. Direktiivi 2008/98/EÜ muutmine annab selleks võimaluse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-1c)

Jäätmekäitlus tuleks kujundada ümber materjalide säästvaks majandamiseks. Direktiivi 2008/98/EÜ muutmine annab selleks võimaluse.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus - 1 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-1d) | Edukaks liikumiseks ringmajanduse suunas tuleb lisaks jäätmedirektiivi muutmisele ja selle täielikule elluviimisele täielikult ellu viia ka „ELi ringmajanduse loomise tegevuskava“ käsitlev tegevuskava. Tegevuskavaga tuleks ühtlasi suurendada ringmajanduse ning energia-, kliima-, põllumajandus-, tööstus- ja teadusuuringute poliitika vahelist sidusust, järjepidevust ja koostoimet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-1d)

Edukaks liikumiseks ringmajanduse suunas tuleb lisaks jäätmedirektiivi muutmisele ja selle täielikule elluviimisele täielikult ellu viia ka „ELi ringmajanduse loomise tegevuskava“ käsitlev tegevuskava. Tegevuskavaga tuleks ühtlasi suurendada ringmajanduse ning energia-, kliima-, põllumajandus-, tööstus- ja teadusuuringute poliitika vahelist sidusust, järjepidevust ja koostoimet.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus - 1 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-1e) | Euroopa Parlament võttis 9. juulil 2015 vastu resolutsiooni ressursitõhususe ja ringmajandusele ülemineku kohta

   (1a)

  , milles ta rõhutas eelkõige vajadust kehtestada siduvad jäätmete vähendamise eesmärgid, töötada välja jäätmetekke ärahoidmise meetmed ning koostada selged ja üheselt mõistetavad määratlused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-1e)

Euroopa Parlament võttis 9. juulil 2015 vastu resolutsiooni ressursitõhususe ja ringmajandusele ülemineku kohta

   (1a)

  , milles ta rõhutas eelkõige vajadust kehtestada siduvad jäätmete vähendamise eesmärgid, töötada välja jäätmetekke ärahoidmise meetmed ning koostada selged ja üheselt mõistetavad määratlused.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Liidus tuleks jäätmekäitlust parandada, et kaitsta, säilitada ja parandada keskkonna kvaliteeti, kaitsta inimeste tervist, tagada loodusvarade heaperemehelik ja
  mõistlik
  kasutamine
  ning edendada ringmajandust
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Liidus tuleks jäätmekäitlust parandada, et kaitsta, säilitada ja parandada keskkonna kvaliteeti, kaitsta inimeste tervist, tagada loodusvarade heaperemehelik ja
  mõistlik
  kasutamine
  ning edendada ringmajandust
  .

| (1) | Liidus tuleks jäätmekäitlust parandada, et kaitsta, säilitada ja parandada keskkonna kvaliteeti, kaitsta inimeste tervist, tagada loodusvarade heaperemehelik ja
  tõhus kasutamine, edendada ringmajanduse põhimõtteid, parandada taastuvenergia jaotust, suurendada energiatõhusust, vähendades liidu sõltuvust imporditud ressurssidest, pakkudes uusi majanduslikke võimalusi ja võimaldades pikaajalist konkurentsivõimet. Tõelise ringmajanduse loomiseks on vaja võtta lisameetmeid säästva tootmise ja tarbimise osas, pöörates tähelepanu toodete kogu olelusringile viisil, mis need ressursid säilitab ja ahela sulgeb. Ressursside tõhusam
  kasutamine
  annaks liidu äriühingutele, avaliku sektori asutustele ja tarbijatele ka märkimisväärset puhassäästu, vähendades samal ajal ka kasvuhoonegaaside koguheidet aasta kohta
  . |
| --- | --- |

(1)

Liidus tuleks jäätmekäitlust parandada, et kaitsta, säilitada ja parandada keskkonna kvaliteeti, kaitsta inimeste tervist, tagada loodusvarade heaperemehelik ja
  tõhus kasutamine, edendada ringmajanduse põhimõtteid, parandada taastuvenergia jaotust, suurendada energiatõhusust, vähendades liidu sõltuvust imporditud ressurssidest, pakkudes uusi majanduslikke võimalusi ja võimaldades pikaajalist konkurentsivõimet. Tõelise ringmajanduse loomiseks on vaja võtta lisameetmeid säästva tootmise ja tarbimise osas, pöörates tähelepanu toodete kogu olelusringile viisil, mis need ressursid säilitab ja ahela sulgeb. Ressursside tõhusam
  kasutamine
  annaks liidu äriühingutele, avaliku sektori asutustele ja tarbijatele ka märkimisväärset puhassäästu, vähendades samal ajal ka kasvuhoonegaaside koguheidet aasta kohta
  .

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Suuremad pingutused ringmajanduse poole liikumisel võiksid aidata vähendada kasvuhoonegaaside heidete teket kaks kuni neli protsenti aastas, mis annab selge stiimuli ringmajandusse investeerimiseks. Ressursside tootlikkuse suurendamine suurema tõhususe ja ressursside kaotsimineku vähendamise kaudu aitaks oluliselt vähendada nii ressursitarbimist kui ka kasvuhoonegaaside heidet. Seetõttu peaks ringmajandus olema kliimapoliitika lahutamatu osa, kuna sellega luuakse koostoimet, nagu rahvusvahelise ressursside komisjoni aruannetes on välja toodud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Suuremad pingutused ringmajanduse poole liikumisel võiksid aidata vähendada kasvuhoonegaaside heidete teket kaks kuni neli protsenti aastas, mis annab selge stiimuli ringmajandusse investeerimiseks. Ressursside tootlikkuse suurendamine suurema tõhususe ja ressursside kaotsimineku vähendamise kaudu aitaks oluliselt vähendada nii ressursitarbimist kui ka kasvuhoonegaaside heidet. Seetõttu peaks ringmajandus olema kliimapoliitika lahutamatu osa, kuna sellega luuakse koostoimet, nagu rahvusvahelise ressursside komisjoni aruannetes on välja toodud.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1b) | Ringmajanduses tuleks arvestada seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi selgesõnalisi sätteid, milles nõutakse mürgivabade materjalitsüklite väljakujundamist, et ringlussevõetud jäätmeid oleks võimalik kasutada liidu tähtsa ja usaldusväärse toormeallikana. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1b)

Ringmajanduses tuleks arvestada seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi selgesõnalisi sätteid, milles nõutakse mürgivabade materjalitsüklite väljakujundamist, et ringlussevõetud jäätmeid oleks võimalik kasutada liidu tähtsa ja usaldusväärse toormeallikana.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/98/EÜ (14) sätestatud korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu sihtarve tuleks
  muuta
  nii, et need kajastaksid paremini liidu püüdlust minna üle ringmajandusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/98/EÜ (14) sätestatud korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu sihtarve tuleks
  muuta
  nii, et need kajastaksid paremini liidu püüdlust minna üle ringmajandusele.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/98/EÜ (14) sätestatud korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu sihtarve tuleks
  suurendada
  nii, et need kajastaksid paremini liidu püüdlust minna üle
  ressursitõhusale
  ringmajandusele
  , võttes vajalikke meetmeid tagamaks, et jäätmeid loetaks kasulikuks ressursiks
  . |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/98/EÜ (14) sätestatud korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu sihtarve tuleks
  suurendada
  nii, et need kajastaksid paremini liidu püüdlust minna üle
  ressursitõhusale
  ringmajandusele
  , võttes vajalikke meetmeid tagamaks, et jäätmeid loetaks kasulikuks ressursiks
  .

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Paljud liikmesriigid ei ole vajalikku jäätmekäitlustaristut veel välja arendanud. Seepärast on oluline seada pikaajalised poliitilised eesmärgid, millest lähtudes meetmeid võtta ja investeeringuid teha ning mille abil eelkõige vältida jäätmejääkide töötlemise liigse võimsuse teket ja ringlussevõetavate materjalide sattumist jäätmehierarhia
  alumistele
  astmetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Paljud liikmesriigid ei ole vajalikku jäätmekäitlustaristut veel välja arendanud. Seepärast on oluline seada pikaajalised poliitilised eesmärgid, millest lähtudes meetmeid võtta ja investeeringuid teha ning mille abil eelkõige vältida jäätmejääkide töötlemise liigse võimsuse teket ja ringlussevõetavate materjalide sattumist jäätmehierarhia
  alumistele
  astmetele.

| (3) | Paljud liikmesriigid ei ole vajalikku jäätmekäitlustaristut veel välja arendanud. Seepärast on oluline seada pikaajalised poliitilised eesmärgid
  ning anda rahalist ja poliitilist toetust
  , millest lähtudes meetmeid võtta ja investeeringuid teha ning mille abil eelkõige vältida jäätmejääkide töötlemise liigse võimsuse teket ja ringlussevõetavate materjalide sattumist jäätmehierarhia
  madalamatele
  astmetele.
  Sellega seoses on asjaomaste eesmärkide saavutamiseks hädavajalik kasutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, et rahastada ärahoidmiseks, korduskasutamiseks ja ringlussevõtmiseks vajaliku jäätmekäitlustaristu arendamist. Samuti on liikmesriikidel hädavajalik muuta oma jäätmetekke vältimise programme vastavalt käesolevale direktiivile ja kohandada vastavalt oma investeeringud. |
| --- | --- |

(3)

Paljud liikmesriigid ei ole vajalikku jäätmekäitlustaristut veel välja arendanud. Seepärast on oluline seada pikaajalised poliitilised eesmärgid
  ning anda rahalist ja poliitilist toetust
  , millest lähtudes meetmeid võtta ja investeeringuid teha ning mille abil eelkõige vältida jäätmejääkide töötlemise liigse võimsuse teket ja ringlussevõetavate materjalide sattumist jäätmehierarhia
  madalamatele
  astmetele.
  Sellega seoses on asjaomaste eesmärkide saavutamiseks hädavajalik kasutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, et rahastada ärahoidmiseks, korduskasutamiseks ja ringlussevõtmiseks vajaliku jäätmekäitlustaristu arendamist. Samuti on liikmesriikidel hädavajalik muuta oma jäätmetekke vältimise programme vastavalt käesolevale direktiivile ja kohandada vastavalt oma investeeringud.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Olmejäätmed moodustavad praegu ligikaudu 7–10 % liidu kõigist jäätmetest, kuid see jäätmevoog on üks kõige raskemini käideldavaid ning selle käitlemine näitab tavaliselt väga hästi seda, millisel tasemel on riigi üldine jäätmekäitlussüsteem. Olmejäätmete käitlemise raskused tulenevad nende komplekssest ja mitmekülgsest koostisest ning asjaolust, et jäätmed tekivad elanike vahetus läheduses
  ja
  on üldsusele hästi näha. Seetõttu eeldab olmejäätmete käitlemine kompleksset jäätmekäitlussüsteemi, sh tõhusat kogumissüsteemi, elanike ja ettevõtjate aktiivset osalust, jäätmete konkreetse koostisega kohandatud taristut ning põhjalikku rahastamissüsteemi. Riikidel, kes on välja arendanud tõhusad olmejäätmete käitlemise süsteemid, on tavaliselt ka paremini toimivad üldised jäätmekäitlussüsteemid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Olmejäätmed moodustavad praegu ligikaudu 7–10 % liidu kõigist jäätmetest, kuid see jäätmevoog on üks kõige raskemini käideldavaid ning selle käitlemine näitab tavaliselt väga hästi seda, millisel tasemel on riigi üldine jäätmekäitlussüsteem. Olmejäätmete käitlemise raskused tulenevad nende komplekssest ja mitmekülgsest koostisest ning asjaolust, et jäätmed tekivad elanike vahetus läheduses
  ja
  on üldsusele hästi näha. Seetõttu eeldab olmejäätmete käitlemine kompleksset jäätmekäitlussüsteemi, sh tõhusat kogumissüsteemi, elanike ja ettevõtjate aktiivset osalust, jäätmete konkreetse koostisega kohandatud taristut ning põhjalikku rahastamissüsteemi. Riikidel, kes on välja arendanud tõhusad olmejäätmete käitlemise süsteemid, on tavaliselt ka paremini toimivad üldised jäätmekäitlussüsteemid.

| (4) | Olmejäätmed moodustavad praegu ligikaudu 7–10 % liidu kõigist jäätmetest, kuid see jäätmevoog on üks kõige raskemini käideldavaid ning selle käitlemine näitab tavaliselt väga hästi seda, millisel tasemel on riigi üldine jäätmekäitlussüsteem. Olmejäätmete käitlemise raskused tulenevad nende komplekssest ja mitmekülgsest koostisest ning asjaolust, et jäätmed tekivad elanike vahetus läheduses, on üldsusele hästi näha
  ning avaldavad mõju keskkonnale ja inimeste tervisele
  . Seetõttu eeldab olmejäätmete käitlemine kompleksset jäätmekäitlussüsteemi, sh tõhusat kogumissüsteemi,
  tulemuslikku sortimiskorda, jäätmevoogude nõuetekohast jälgimist,
  elanike ja ettevõtjate aktiivset osalust, jäätmete konkreetse koostisega kohandatud taristut ning põhjalikku rahastamissüsteemi. Riikidel, kes on välja arendanud tõhusad olmejäätmete käitlemise süsteemid, on tavaliselt ka paremini toimivad üldised jäätmekäitlussüsteemid
  ning nad on edukamad ringlussevõtu sihtarvude saavutamisel. Olmejäätmete nõuetekohasest käitlemisest üksi siiski ei piisa, et kiirendada üleminekut ringmajandusele, milles jäätmeid käsitletakse ressursina. Selle ülemineku hoogustamiseks on vaja kohaldada toodete ja jäätmete suhtes elutsükli käsitlust. |
| --- | --- |

(4)

Olmejäätmed moodustavad praegu ligikaudu 7–10 % liidu kõigist jäätmetest, kuid see jäätmevoog on üks kõige raskemini käideldavaid ning selle käitlemine näitab tavaliselt väga hästi seda, millisel tasemel on riigi üldine jäätmekäitlussüsteem. Olmejäätmete käitlemise raskused tulenevad nende komplekssest ja mitmekülgsest koostisest ning asjaolust, et jäätmed tekivad elanike vahetus läheduses, on üldsusele hästi näha
  ning avaldavad mõju keskkonnale ja inimeste tervisele
  . Seetõttu eeldab olmejäätmete käitlemine kompleksset jäätmekäitlussüsteemi, sh tõhusat kogumissüsteemi,
  tulemuslikku sortimiskorda, jäätmevoogude nõuetekohast jälgimist,
  elanike ja ettevõtjate aktiivset osalust, jäätmete konkreetse koostisega kohandatud taristut ning põhjalikku rahastamissüsteemi. Riikidel, kes on välja arendanud tõhusad olmejäätmete käitlemise süsteemid, on tavaliselt ka paremini toimivad üldised jäätmekäitlussüsteemid
  ning nad on edukamad ringlussevõtu sihtarvude saavutamisel. Olmejäätmete nõuetekohasest käitlemisest üksi siiski ei piisa, et kiirendada üleminekut ringmajandusele, milles jäätmeid käsitletakse ressursina. Selle ülemineku hoogustamiseks on vaja kohaldada toodete ja jäätmete suhtes elutsükli käsitlust.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Kogemused on näidanud, et nii avaliku kui ka erasektori loodud süsteemid saavad anda panuse ringmajanduse süsteemi saavutamisse ning teatava süsteemi kasutamise või kasutamata jätmise otsus sõltub sageli geograafilistest ja struktuurilistest tingimustest. Kõnealuse direktiiviga kehtestatud eeskirjade kohaselt on võimalik kohaldada süsteemi, mille puhul omavalitsusel on üldvastutus olmejäätmete kogumise eest, ning süsteemi, mille puhul selliste teenuste osutamiseks sõlmitakse leping erakäitlejatega. Liikmesriikidel peaks olema võimalik valida üleminek ühelt süsteemilt teisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Kogemused on näidanud, et nii avaliku kui ka erasektori loodud süsteemid saavad anda panuse ringmajanduse süsteemi saavutamisse ning teatava süsteemi kasutamise või kasutamata jätmise otsus sõltub sageli geograafilistest ja struktuurilistest tingimustest. Kõnealuse direktiiviga kehtestatud eeskirjade kohaselt on võimalik kohaldada süsteemi, mille puhul omavalitsusel on üldvastutus olmejäätmete kogumise eest, ning süsteemi, mille puhul selliste teenuste osutamiseks sõlmitakse leping erakäitlejatega. Liikmesriikidel peaks olema võimalik valida üleminek ühelt süsteemilt teisele.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Direktiivis 2008/98/EÜ tuleks määratleda mõisted „olmejäätmed“, „ehitus- ja lammutusjäätmed“, „lõplik ringlussevõtuprotsess“
  ja
  „tagasitäide“, et selgitada nende mõistete ulatust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Direktiivis 2008/98/EÜ tuleks määratleda mõisted „olmejäätmed“, „ehitus- ja lammutusjäätmed“, „lõplik ringlussevõtuprotsess“
  ja
  „tagasitäide“, et selgitada nende mõistete ulatust.

| (5) | Direktiivis 2008/98/EÜ tuleks määratleda mõisted „olmejäätmed“,
  „kaubandus- ja tööstusjäätmed“
  , „ehitus- ja lammutusjäätmed“,
  „korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelev ettevõtja“, „orgaaniline ringlussevõtt“
  , „lõplik ringlussevõtuprotsess“, „tagasitäide“
  , „sortimine“, „prügi ja toidujäätmed“
  , et selgitada nende mõistete ulatust. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivis 2008/98/EÜ tuleks määratleda mõisted „olmejäätmed“,
  „kaubandus- ja tööstusjäätmed“
  , „ehitus- ja lammutusjäätmed“,
  „korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelev ettevõtja“, „orgaaniline ringlussevõtt“
  , „lõplik ringlussevõtuprotsess“, „tagasitäide“
  , „sortimine“, „prügi ja toidujäätmed“
  , et selgitada nende mõistete ulatust.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Komisjon peaks liikmesriikide teateid ja Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika arengut silmas pidades korrapäraselt läbi vaatama direktiivi 2008/98/EÜ tähtsamate sätete tõlgendamist puudutavad suunised, et täiustada, kooskõlla viia ja ühtlustada liikmesriikides kasutatavad jäätmete ja kõrvalsaaduste mõisted. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Komisjon peaks liikmesriikide teateid ja Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika arengut silmas pidades korrapäraselt läbi vaatama direktiivi 2008/98/EÜ tähtsamate sätete tõlgendamist puudutavad suunised, et täiustada, kooskõlla viia ja ühtlustada liikmesriikides kasutatavad jäätmete ja kõrvalsaaduste mõisted.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5b) | Tagada tuleb direktiivi 2008/98/EÜ ning seotud liidu seadusandlike aktide, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/28/EÜ

   (1a)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006

   (1b)

  , omavaheline sidusus. Eelkõige tuleb nende seadusandlike aktidega tagada mõistete „jäätmed“, „jäätmehierarhia“ ja „kõrvalsaadus“ ühetaoline tõlgendamine ja kohaldamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5b)

Tagada tuleb direktiivi 2008/98/EÜ ning seotud liidu seadusandlike aktide, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/28/EÜ

   (1a)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006

   (1b)

  , omavaheline sidusus. Eelkõige tuleb nende seadusandlike aktidega tagada mõistete „jäätmed“, „jäätmehierarhia“ ja „kõrvalsaadus“ ühetaoline tõlgendamine ja kohaldamine.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5c) | Ohtlikud jäätmed ja tavajäätmed tuleks teha kindlaks vastavalt komisjoni otsusele 2014/955/EL

   (1a)

  ja komisjoni määrusele (EL) nr 1357/2014

   (1b)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5c)

Ohtlikud jäätmed ja tavajäätmed tuleks teha kindlaks vastavalt komisjoni otsusele 2014/955/EL

   (1a)

  ja komisjoni määrusele (EL) nr 1357/2014

   (1b)

  .

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Selleks et ringlussevõtu sihtarvud põhineksid usaldusväärsetel ja võrreldavatel andmetel ning et võimaldada nende sihtarvude saavutamise tõhusamat seiret, tuleks direktiivis 2008/98/EÜ
  määratleda
  olmejäätmete mõiste
  kooskõlas
  määratlusega, mida Eurostat ja OECD on kasutanud statistika eesmärkidel ning mille alusel on liikmesriigid juba mitu aastat andmeid esitanud. Käesolevas direktiivis esitatud olmejäätmete määratlus on selles osas neutraalne, kas jäätmekäitleja kuulub avalikku või erasektorisse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Selleks et ringlussevõtu sihtarvud põhineksid usaldusväärsetel ja võrreldavatel andmetel ning et võimaldada nende sihtarvude saavutamise tõhusamat seiret, tuleks direktiivis 2008/98/EÜ
  määratleda
  olmejäätmete mõiste
  kooskõlas
  määratlusega, mida Eurostat ja OECD on kasutanud statistika eesmärkidel ning mille alusel on liikmesriigid juba mitu aastat andmeid esitanud. Käesolevas direktiivis esitatud olmejäätmete määratlus on selles osas neutraalne, kas jäätmekäitleja kuulub avalikku või erasektorisse.

| (6) | Selleks et ringlussevõtu sihtarvud põhineksid usaldusväärsetel ja võrreldavatel andmetel ning et võimaldada nende sihtarvude saavutamise tõhusamat seiret, tuleks direktiivis 2008/98/EÜ
  ühtlustada
  olmejäätmete mõiste määratlusega, mida Eurostat ja OECD on kasutanud statistika eesmärkidel ning mille alusel on liikmesriigid juba mitu aastat andmeid esitanud. Käesolevas direktiivis esitatud olmejäätmete määratlus on selles osas neutraalne, kas jäätmekäitleja kuulub avalikku või erasektorisse. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et ringlussevõtu sihtarvud põhineksid usaldusväärsetel ja võrreldavatel andmetel ning et võimaldada nende sihtarvude saavutamise tõhusamat seiret, tuleks direktiivis 2008/98/EÜ
  ühtlustada
  olmejäätmete mõiste määratlusega, mida Eurostat ja OECD on kasutanud statistika eesmärkidel ning mille alusel on liikmesriigid juba mitu aastat andmeid esitanud. Käesolevas direktiivis esitatud olmejäätmete määratlus on selles osas neutraalne, kas jäätmekäitleja kuulub avalikku või erasektorisse.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Liikmesriigid peaksid kehtestama asjakohased stiimulid jäätmehierarhia rakendamiseks, eelkõige
  finantsstiimulid
  , mis aitavad saavutada käesoleva direktiivi kohaseid jäätmetekke vältimise ja ringlussevõtu eesmärke, nt jäätmete prügilasse ladestamise ja põletamise tasud, jäätmete kogusest sõltuvate tasude süsteemid (nn pay as you throw schemes), laiendatud tootjavastutuse süsteemid ja stiimulid kohalikele omavalitsustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Liikmesriigid peaksid kehtestama asjakohased stiimulid jäätmehierarhia rakendamiseks, eelkõige
  finantsstiimulid
  , mis aitavad saavutada käesoleva direktiivi kohaseid jäätmetekke vältimise ja ringlussevõtu eesmärke, nt jäätmete prügilasse ladestamise ja põletamise tasud, jäätmete kogusest sõltuvate tasude süsteemid (nn pay as you throw schemes), laiendatud tootjavastutuse süsteemid ja stiimulid kohalikele omavalitsustele.

| (7) | Liikmesriigid peaksid kehtestama asjakohased stiimulid jäätmehierarhia rakendamiseks, eelkõige
  finants-, majandus- ja õiguslikud stiimulid
  , mis aitavad saavutada käesoleva direktiivi kohaseid jäätmetekke vältimise ja ringlussevõtu eesmärke, nt jäätmete prügilasse ladestamise ja põletamise tasud, jäätmete kogusest sõltuvate tasude süsteemid (nn pay as you throw schemes), laiendatud tootjavastutuse süsteemid
  , toiduainete annetamise lihtsustamine
  ja stiimulid kohalikele omavalitsustele.
  Selleks et aidata kaasa käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisele, on liikmesriikidel võimalik kasutada majandushoobasid või -meetmeid, nagu on esitatud käesoleva direktiivi lisa soovituslikus loetelus. Liikmesriigid peaksid võtma ka meetmeid, mis aitavad saavutada sorditud materjali kõrge kvaliteedi. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriigid peaksid kehtestama asjakohased stiimulid jäätmehierarhia rakendamiseks, eelkõige
  finants-, majandus- ja õiguslikud stiimulid
  , mis aitavad saavutada käesoleva direktiivi kohaseid jäätmetekke vältimise ja ringlussevõtu eesmärke, nt jäätmete prügilasse ladestamise ja põletamise tasud, jäätmete kogusest sõltuvate tasude süsteemid (nn pay as you throw schemes), laiendatud tootjavastutuse süsteemid
  , toiduainete annetamise lihtsustamine
  ja stiimulid kohalikele omavalitsustele.
  Selleks et aidata kaasa käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisele, on liikmesriikidel võimalik kasutada majandushoobasid või -meetmeid, nagu on esitatud käesoleva direktiivi lisa soovituslikus loetelus. Liikmesriigid peaksid võtma ka meetmeid, mis aitavad saavutada sorditud materjali kõrge kvaliteedi.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Liikmesriigid peaksid jäätmehierarhia nõuetekohase rakendamise hõlbustamiseks võtma meetmeid, et ergutada selliste toodete väljaarendamist, tootmist ja turustamist, mis sobivad mitmekordseks kasutuseks, on tehniliselt vastupidavad ja kergesti parandatavad ning on pärast jäätmeteks muutumist korduskasutamiseks ette valmistatud või ringlusse võetud ning turule laskmiseks valmis. Kõnealustes meetmetes tuleks arvestada toodete mõju kogu nende olelusringi jooksul ja jäätmehierarhiat. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Liikmesriigid peaksid jäätmehierarhia nõuetekohase rakendamise hõlbustamiseks võtma meetmeid, et ergutada selliste toodete väljaarendamist, tootmist ja turustamist, mis sobivad mitmekordseks kasutuseks, on tehniliselt vastupidavad ja kergesti parandatavad ning on pärast jäätmeteks muutumist korduskasutamiseks ette valmistatud või ringlusse võetud ning turule laskmiseks valmis. Kõnealustes meetmetes tuleks arvestada toodete mõju kogu nende olelusringi jooksul ja jäätmehierarhiat.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Selleks et teiseste toorainete turul tegutsevad ettevõtjad saaksid täpsemalt kindlaks teha, kas ained või esemed on jäätmed või mitte, ning et edendada võrdsemaid tingimusi, on tähtis kehtestada
  liidu tasandil ühtlustatud tingimused
  , mille alusel tunnistatakse ained või esemed kõrvalsaadusteks ning taaskasutamistoimingud läbinud jäätmeid ei käsitata enam jäätmetena.
  Komisjonil peaks olema õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse üksikasjalikud kriteeriumid selliste ühtlustatud tingimuste kohaldamiseks teatavate jäätmete, sh nende erikasutuse suhtes, kui see on vajalik, et tagada siseturu sujuv toimimine või keskkonnakaitse kõrge tase kogu liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Selleks et teiseste toorainete turul tegutsevad ettevõtjad saaksid täpsemalt kindlaks teha, kas ained või esemed on jäätmed või mitte, ning et edendada võrdsemaid tingimusi, on tähtis kehtestada
  liidu tasandil ühtlustatud tingimused
  , mille alusel tunnistatakse ained või esemed kõrvalsaadusteks ning taaskasutamistoimingud läbinud jäätmeid ei käsitata enam jäätmetena.
  Komisjonil peaks olema õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse üksikasjalikud kriteeriumid selliste ühtlustatud tingimuste kohaldamiseks teatavate jäätmete, sh nende erikasutuse suhtes, kui see on vajalik, et tagada siseturu sujuv toimimine või keskkonnakaitse kõrge tase kogu liidus.

| (8) | Selleks et teiseste toorainete turul tegutsevad ettevõtjad saaksid täpsemalt kindlaks teha, kas ained või esemed on jäätmed või mitte, ning et edendada võrdsemaid tingimusi, on tähtis kehtestada
  selged eeskirjad
  , mille alusel tunnistatakse ained või esemed kõrvalsaadusteks ning taaskasutamistoimingud läbinud jäätmeid ei käsitata enam jäätmetena. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et teiseste toorainete turul tegutsevad ettevõtjad saaksid täpsemalt kindlaks teha, kas ained või esemed on jäätmed või mitte, ning et edendada võrdsemaid tingimusi, on tähtis kehtestada
  selged eeskirjad
  , mille alusel tunnistatakse ained või esemed kõrvalsaadusteks ning taaskasutamistoimingud läbinud jäätmeid ei käsitata enam jäätmetena.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Selleks et tagada siseturu sujuv toimimine, tuleks ainet või eset, mis on saadud sellise tootmisprotsessi tulemusel, mille esmane eesmärk ei ole toota kõnealust ainet ega eset, käsitada üldreeglina kõrvalsaadusena, kui peetakse kinni teatavatest ühtlustatud tingimustest ja tagatakse keskkonnakaitse ning inimeste tervise kaitse kõrge tase kogu liidus. Komisjonile tuleks anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada üksikasjalikud kõrvalsaaduseks tunnistamise kriteeriumid, pidades esmatähtsaks tööstus- ja põllumajandussümbioosi olemasolevaid tavasid, mida on võimalik jäljendada. Selliste kriteeriumide puudumisel tuleks liikmesriikidel lubada igal üksikjuhul kehtestada üksikasjalikud kõrvalsaaduseks tunnistamise kriteeriumid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Selleks et tagada siseturu sujuv toimimine, tuleks ainet või eset, mis on saadud sellise tootmisprotsessi tulemusel, mille esmane eesmärk ei ole toota kõnealust ainet ega eset, käsitada üldreeglina kõrvalsaadusena, kui peetakse kinni teatavatest ühtlustatud tingimustest ja tagatakse keskkonnakaitse ning inimeste tervise kaitse kõrge tase kogu liidus. Komisjonile tuleks anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada üksikasjalikud kõrvalsaaduseks tunnistamise kriteeriumid, pidades esmatähtsaks tööstus- ja põllumajandussümbioosi olemasolevaid tavasid, mida on võimalik jäljendada. Selliste kriteeriumide puudumisel tuleks liikmesriikidel lubada igal üksikjuhul kehtestada üksikasjalikud kõrvalsaaduseks tunnistamise kriteeriumid.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8b) | Selleks et tagada siseturu sujuv toimimine ja keskkonna ning inimeste tervise kaitse kõrge tase kogu liidus, tuleks komisjonile üldreeglina anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse teatavat liiki jäätmete jäätmeksoleku lakkamist käsitlevad ühtlustatud sätted. Tuleks kaaluda konkreetseid jäätmeksoleku lakkamise kriteeriumeid vähemalt täitematerjalide, paberi, klaasi, metalli, rehvide ja tekstiili osas. Kui kriteeriume ei ole kehtestatud liidu tasandil, peaks liikmesriikidel olema lubatud kehtestada riigi tasandil teatavate jäätmete jäätmeksoleku lakkamise üksikasjalikud kriteeriumid vastavalt liidu tasandil kehtestatud tingimustele. Kui selliseid üksikasjalikke kriteeriume ei ole kehtestatud ka liikmesriigi tasandil, peaksid liikmesriigid tagama, et taaskasutamistoimingu läbinud jäätmeid ei käsitata enam jäätmetena, kui need vastavad konkreetsetele liidu tasandil kehtestatud tingimustele, mille täitmist peaks igal üksikjuhul eraldi kontrollima liikmesriigi pädev asutus. Komisjonil peaks olema õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat direktiivi, kehtestades üldised nõuded, mida liikmesriigid peavad järgima, kui nad võtavad vastavalt artiklile 6 vastu tehnilised eeskirjad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8b)

Selleks et tagada siseturu sujuv toimimine ja keskkonna ning inimeste tervise kaitse kõrge tase kogu liidus, tuleks komisjonile üldreeglina anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse teatavat liiki jäätmete jäätmeksoleku lakkamist käsitlevad ühtlustatud sätted. Tuleks kaaluda konkreetseid jäätmeksoleku lakkamise kriteeriumeid vähemalt täitematerjalide, paberi, klaasi, metalli, rehvide ja tekstiili osas. Kui kriteeriume ei ole kehtestatud liidu tasandil, peaks liikmesriikidel olema lubatud kehtestada riigi tasandil teatavate jäätmete jäätmeksoleku lakkamise üksikasjalikud kriteeriumid vastavalt liidu tasandil kehtestatud tingimustele. Kui selliseid üksikasjalikke kriteeriume ei ole kehtestatud ka liikmesriigi tasandil, peaksid liikmesriigid tagama, et taaskasutamistoimingu läbinud jäätmeid ei käsitata enam jäätmetena, kui need vastavad konkreetsetele liidu tasandil kehtestatud tingimustele, mille täitmist peaks igal üksikjuhul eraldi kontrollima liikmesriigi pädev asutus. Komisjonil peaks olema õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat direktiivi, kehtestades üldised nõuded, mida liikmesriigid peavad järgima, kui nad võtavad vastavalt artiklile 6 vastu tehnilised eeskirjad.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8c) | Kui ringlussevõetud materjal jäätmeksoleku lakkamise staatuse saamise tõttu uuesti majandusse siseneb, kuna materjal täidab konkreetseid jäätmeksoleku lakkamise kriteeriume või sisaldub uues tootes, peab see olema täielikus kooskõlas kemikaale käsitlevate liidu õigusaktidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8c)

Kui ringlussevõetud materjal jäätmeksoleku lakkamise staatuse saamise tõttu uuesti majandusse siseneb, kuna materjal täidab konkreetseid jäätmeksoleku lakkamise kriteeriume või sisaldub uues tootes, peab see olema täielikus kooskõlas kemikaale käsitlevate liidu õigusaktidega.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8d) | Üleminekus ringmajandusele tuleks täielikult ära kasutada digitaalse innovatsiooni eeliseid. Selleks tuleks töötada välja elektroonilised vahendid, nt jäätmete kui uute ressurssidega kauplemise veebiplatvorm, et muuta kauplemistehingud lihtsamaks ja vähendada käitajate halduskoormust, suurendades seeläbi tööstuslikku sümbioosi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8d)

Üleminekus ringmajandusele tuleks täielikult ära kasutada digitaalse innovatsiooni eeliseid. Selleks tuleks töötada välja elektroonilised vahendid, nt jäätmete kui uute ressurssidega kauplemise veebiplatvorm, et muuta kauplemistehingud lihtsamaks ja vähendada käitajate halduskoormust, suurendades seeläbi tööstuslikku sümbioosi.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8e) | Käesolevas direktiivis sisalduvate laiendatud tootjavastutust käsitlevate sätete eesmärk on toetada selliste toodete kavandamist ja tootmist, mille puhul võetakse täielikult arvesse ressursside tõhusat kasutamist kogu nende olelusringi jooksul, sealhulgas nende parandamist, korduskasutamist, demonteerimist ja ringlussevõttu, ning hõlbustatakse neid toiminguid, ilma et takistataks kaupade vaba liikumist siseturul. Tootja laiendatud vastutus tähendab individuaalset kohustust tootja jaoks, kes peaks vastutama oma turule lastud toodete käitlemise eest nende olelusringi lõpus. Tootjatel peaks siiski olema võimalik võtta vastutus individuaalselt või kollektiivselt. Liikmesriigid peaksid tagama laiendatud tootjavastutuse süsteemide kehtestamise vähemalt pakenditele, elektri- ja elektroonikaseadmetele, patareidele ja akudele ning kasutuselt kõrvaldatud sõidukitele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8e)

Käesolevas direktiivis sisalduvate laiendatud tootjavastutust käsitlevate sätete eesmärk on toetada selliste toodete kavandamist ja tootmist, mille puhul võetakse täielikult arvesse ressursside tõhusat kasutamist kogu nende olelusringi jooksul, sealhulgas nende parandamist, korduskasutamist, demonteerimist ja ringlussevõttu, ning hõlbustatakse neid toiminguid, ilma et takistataks kaupade vaba liikumist siseturul. Tootja laiendatud vastutus tähendab individuaalset kohustust tootja jaoks, kes peaks vastutama oma turule lastud toodete käitlemise eest nende olelusringi lõpus. Tootjatel peaks siiski olema võimalik võtta vastutus individuaalselt või kollektiivselt. Liikmesriigid peaksid tagama laiendatud tootjavastutuse süsteemide kehtestamise vähemalt pakenditele, elektri- ja elektroonikaseadmetele, patareidele ja akudele ning kasutuselt kõrvaldatud sõidukitele.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 f (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8f) | Laiendatud tootjavastutuse süsteeme tuleks mõista kui liikmesriikide kehtestatud eeskirju, millega tagatakse, et toodete tootjad kannavad finants- ja/või tegevusalast vastutust toote käitlemise eest toote olelusringi tarbimisjärgses etapis. Nende eeskirjadega ei tohiks takistada tootjatel täita neid kohustusi kas individuaalselt või kollektiivselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8f)

Laiendatud tootjavastutuse süsteeme tuleks mõista kui liikmesriikide kehtestatud eeskirju, millega tagatakse, et toodete tootjad kannavad finants- ja/või tegevusalast vastutust toote käitlemise eest toote olelusringi tarbimisjärgses etapis. Nende eeskirjadega ei tohiks takistada tootjatel täita neid kohustusi kas individuaalselt või kollektiivselt.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Laiendatud tootjavastutuse süsteemid on tõhusa jäätmekäitluse oluline osa, kuid nende tõhusus ja tulemuslikkus erinevad liikmesriigiti märkimisväärselt. Seetõttu on vaja sätestada laiendatud tootjavastutuse miinimumnõuded. Need nõuded peaksid aitama vähendada kulusid ja suurendada tulemuslikkust, tagada võrdsed võimalused muu hulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning
  vältida takistusi
  siseturu
  sujuvale toimimisele
  .
  Samuti
  peaksid
  need
  aitama lõimida olelusringi lõppemise kulud tootehindadesse ning andma tootjatele
  paremad
  stiimulid
  ringlussevõetavuse
  ja
  korduskasutatavuse arvessevõtmiseks
  toodete
  kavandamisel
  . Kõnealuseid nõudeid tuleks kohaldada nii uute kui ka olemasolevate laiendatud tootjavastutuse süsteemide suhtes. Olemasolevate laiendatud tootjavastutuse süsteemide puhul on siiski vajalik üleminekuperiood, et võimaldada nende puhul kasutatavate struktuuride ja menetluste kohandamist uutele nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Laiendatud tootjavastutuse süsteemid on tõhusa jäätmekäitluse oluline osa, kuid nende tõhusus ja tulemuslikkus erinevad liikmesriigiti märkimisväärselt. Seetõttu on vaja sätestada laiendatud tootjavastutuse miinimumnõuded. Need nõuded peaksid aitama vähendada kulusid ja suurendada tulemuslikkust, tagada võrdsed võimalused muu hulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning
  vältida takistusi
  siseturu
  sujuvale toimimisele
  .
  Samuti
  peaksid
  need
  aitama lõimida olelusringi lõppemise kulud tootehindadesse ning andma tootjatele
  paremad
  stiimulid
  ringlussevõetavuse
  ja
  korduskasutatavuse arvessevõtmiseks
  toodete
  kavandamisel
  . Kõnealuseid nõudeid tuleks kohaldada nii uute kui ka olemasolevate laiendatud tootjavastutuse süsteemide suhtes. Olemasolevate laiendatud tootjavastutuse süsteemide puhul on siiski vajalik üleminekuperiood, et võimaldada nende puhul kasutatavate struktuuride ja menetluste kohandamist uutele nõuetele.

| (9) | Laiendatud tootjavastutuse süsteemid on tõhusa jäätmekäitluse oluline osa, kuid nende tõhusus ja tulemuslikkus erinevad liikmesriigiti märkimisväärselt. Seetõttu on vaja sätestada laiendatud tootjavastutuse
  kavade – nii individuaalsete kui ka kollektiivsete –
  miinimumnõuded.
  Tuleb teha vahet miinimumnõuetel, mida kohaldatakse kõigi kavade suhtes, ja neil nõuetel, mida kohaldatakse ainult kollektiivsete kavade suhtes. Kõik
  need nõuded peaksid
  siiski
  aitama vähendada kulusid ja suurendada tulemuslikkust
  , võttes meetmeid, millega hõlbustatakse näiteks liigiti kogumise ja sortimise paremat rakendamist, tagades ringlussevõtu parema kvaliteedi, aidates tagada teisese toorme kättesaadavuse kulutõhusal viisil
  , tagada võrdsed võimalused muu hulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele
  ja e-kaubanduse ettevõtetele
  ning hoida ära siseturu sujuva toimimise takistused.
  Need nõuded
  peaksid
  samuti
  aitama lõimida olelusringi lõppemise kulud tootehindadesse ning andma tootjatele stiimulid
  töötada välja nutikad ärimudelid
  ja
  võtta
  toodete
  väljatöötamisel arvesse jäätmehierarhiat, soodustades vastupidavust, ringlussevõetavust, korduskasutatavust ja parandatavust. See peaks soodustama määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 57 määratletud väga ohtlike ainete järkjärgulist asendamist, kui on olemas sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad, mis on majanduslikult ja tehniliselt elujõulised. Laiendatud tootjavastutuse miinimumnõuete elluviimise üle peaksid tegema järelevalvet sõltumatud asutused ning see ei tohiks tuua kaasa ebaproportsionaalset finants- või halduskoormust avaliku sektori asutustele, ettevõtjatele ega tarbijatele.
  Kõnealuseid nõudeid tuleks kohaldada nii uute kui ka olemasolevate laiendatud tootjavastutuse süsteemide suhtes. Olemasolevate laiendatud tootjavastutuse süsteemide puhul on siiski vajalik üleminekuperiood, et võimaldada nende puhul kasutatavate struktuuride ja menetluste kohandamist uutele nõuetele. |
| --- | --- |

(9)

Laiendatud tootjavastutuse süsteemid on tõhusa jäätmekäitluse oluline osa, kuid nende tõhusus ja tulemuslikkus erinevad liikmesriigiti märkimisväärselt. Seetõttu on vaja sätestada laiendatud tootjavastutuse
  kavade – nii individuaalsete kui ka kollektiivsete –
  miinimumnõuded.
  Tuleb teha vahet miinimumnõuetel, mida kohaldatakse kõigi kavade suhtes, ja neil nõuetel, mida kohaldatakse ainult kollektiivsete kavade suhtes. Kõik
  need nõuded peaksid
  siiski
  aitama vähendada kulusid ja suurendada tulemuslikkust
  , võttes meetmeid, millega hõlbustatakse näiteks liigiti kogumise ja sortimise paremat rakendamist, tagades ringlussevõtu parema kvaliteedi, aidates tagada teisese toorme kättesaadavuse kulutõhusal viisil
  , tagada võrdsed võimalused muu hulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele
  ja e-kaubanduse ettevõtetele
  ning hoida ära siseturu sujuva toimimise takistused.
  Need nõuded
  peaksid
  samuti
  aitama lõimida olelusringi lõppemise kulud tootehindadesse ning andma tootjatele stiimulid
  töötada välja nutikad ärimudelid
  ja
  võtta
  toodete
  väljatöötamisel arvesse jäätmehierarhiat, soodustades vastupidavust, ringlussevõetavust, korduskasutatavust ja parandatavust. See peaks soodustama määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 57 määratletud väga ohtlike ainete järkjärgulist asendamist, kui on olemas sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad, mis on majanduslikult ja tehniliselt elujõulised. Laiendatud tootjavastutuse miinimumnõuete elluviimise üle peaksid tegema järelevalvet sõltumatud asutused ning see ei tohiks tuua kaasa ebaproportsionaalset finants- või halduskoormust avaliku sektori asutustele, ettevõtjatele ega tarbijatele.
  Kõnealuseid nõudeid tuleks kohaldada nii uute kui ka olemasolevate laiendatud tootjavastutuse süsteemide suhtes. Olemasolevate laiendatud tootjavastutuse süsteemide puhul on siiski vajalik üleminekuperiood, et võimaldada nende puhul kasutatavate struktuuride ja menetluste kohandamist uutele nõuetele.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Käesolevas direktiivis sisalduvaid laiendatud tootjavastutust käsitlevaid sätteid tuleks kohaldada, ilma et see piiraks muudes liidu õigusaktides sisalduvate laiendatud tootjavastutust käsitlevate sätete kohaldamist, eriti nende sätete osas, mis puudutavad teatavaid jäätmevoogusid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Käesolevas direktiivis sisalduvaid laiendatud tootjavastutust käsitlevaid sätteid tuleks kohaldada, ilma et see piiraks muudes liidu õigusaktides sisalduvate laiendatud tootjavastutust käsitlevate sätete kohaldamist, eriti nende sätete osas, mis puudutavad teatavaid jäätmevoogusid.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9b) | Komisjon peaks viivitamatult võtma vastu suunised tootjate poolt laiendatud vastutuse kavade raames tehtavate sissemaksete ümbersuunamise kohta, et aidata liikmesriikidel rakendada seda direktiivi siseturu edendamisel. Siseturu sidususe tagamiseks peaks komisjonil olema võimalik võtta sellel eesmärgil delegeeritud õigusaktide kaudu vastu ka ühtlustatud kriteeriumid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9b)

Komisjon peaks viivitamatult võtma vastu suunised tootjate poolt laiendatud vastutuse kavade raames tehtavate sissemaksete ümbersuunamise kohta, et aidata liikmesriikidel rakendada seda direktiivi siseturu edendamisel. Siseturu sidususe tagamiseks peaks komisjonil olema võimalik võtta sellel eesmärgil delegeeritud õigusaktide kaudu vastu ka ühtlustatud kriteeriumid.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9c) | Kavade koostamisel tootjate laiendatud vastutuse kollektiivseks rakendamiseks peaksid liikmesriigid kehtestama kaitsemeetmed ettevõtjate ja laiendatud tootjavastutuse organisatsioonide vaheliste huvide konfliktide ärahoidmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9c)

Kavade koostamisel tootjate laiendatud vastutuse kollektiivseks rakendamiseks peaksid liikmesriigid kehtestama kaitsemeetmed ettevõtjate ja laiendatud tootjavastutuse organisatsioonide vaheliste huvide konfliktide ärahoidmiseks.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Jäätmeteket vältides saab kõige tõhusamalt parandada ressursitõhusust
  ja
  vähendada jäätmete keskkonnamõju. Seepärast on tähtis, et liikmesriigid
  võtavad
  jäätmetekke vältimiseks asjakohaseid meetmeid ning
  jälgivad
  ja
  hindavad nende
  meetmete rakendamisel tehtud edusamme. Jäätmetekke vältimise meetmete rakendamisel saavutatud üldise edu ühetaolise hindamise tagamiseks tuleks kehtestada ühtsed näitajad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Jäätmeteket vältides saab kõige tõhusamalt parandada ressursitõhusust
  ja
  vähendada jäätmete keskkonnamõju. Seepärast on tähtis, et liikmesriigid
  võtavad
  jäätmetekke vältimiseks asjakohaseid meetmeid ning
  jälgivad
  ja
  hindavad nende
  meetmete rakendamisel tehtud edusamme. Jäätmetekke vältimise meetmete rakendamisel saavutatud üldise edu ühetaolise hindamise tagamiseks tuleks kehtestada ühtsed näitajad.

| (10) | Jäätmeteket vältides saab kõige tõhusamalt parandada ressursitõhusust, vähendada jäätmete keskkonnamõju
  , edendada vastupidavaid, ringlussevõetavaid ja korduskasutatavaid kvaliteetseid materjale ning vähendada sõltuvust üha haruldasemaks muutuvate toorainete impordist. Uuenduslike ärimudelite väljatöötamine on selles osas keskse tähtsusega.
  Seepärast on tähtis, et liikmesriigid
  kehtestaksid
  jäätmetekke
  ärahoidmise sihtarvud ja võtaksid jäätmetekke ning prügistamise
  vältimiseks asjakohaseid meetmeid
  , kasutades muu hulgas majandushoobasid ja muid meetmeid, et järkjärguliselt asendada määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 57 määratletud väga ohtlikud ained, kui on olemas sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad, mis on majanduslikult ja tehniliselt elujõulised, võitleksid kavandatud aegumise vastu, toetaksid korduvkasutamist, suurendaksid tarbijate õiguste kasutamist parema tooteinfo abil
  ning
  soodustaksid teavituskampaaniate korraldamist jäätmetekke ärahoidmise küsimuses. Liikmesriigid peaksid ka jälgima
  ja
  hindama selliste
  meetmete rakendamisel tehtud edusamme
  ja jäätmetekke vähendamisel tehtud edusamme ning püüdma lahutada jäätmeteket majanduskasvust
  . Jäätmetekke vältimise meetmete rakendamisel saavutatud üldise edu ühetaolise hindamise tagamiseks tuleks kehtestada ühtsed näitajad
  ja metoodikad
  . |
| --- | --- |

(10)

Jäätmeteket vältides saab kõige tõhusamalt parandada ressursitõhusust, vähendada jäätmete keskkonnamõju
  , edendada vastupidavaid, ringlussevõetavaid ja korduskasutatavaid kvaliteetseid materjale ning vähendada sõltuvust üha haruldasemaks muutuvate toorainete impordist. Uuenduslike ärimudelite väljatöötamine on selles osas keskse tähtsusega.
  Seepärast on tähtis, et liikmesriigid
  kehtestaksid
  jäätmetekke
  ärahoidmise sihtarvud ja võtaksid jäätmetekke ning prügistamise
  vältimiseks asjakohaseid meetmeid
  , kasutades muu hulgas majandushoobasid ja muid meetmeid, et järkjärguliselt asendada määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 57 määratletud väga ohtlikud ained, kui on olemas sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad, mis on majanduslikult ja tehniliselt elujõulised, võitleksid kavandatud aegumise vastu, toetaksid korduvkasutamist, suurendaksid tarbijate õiguste kasutamist parema tooteinfo abil
  ning
  soodustaksid teavituskampaaniate korraldamist jäätmetekke ärahoidmise küsimuses. Liikmesriigid peaksid ka jälgima
  ja
  hindama selliste
  meetmete rakendamisel tehtud edusamme
  ja jäätmetekke vähendamisel tehtud edusamme ning püüdma lahutada jäätmeteket majanduskasvust
  . Jäätmetekke vältimise meetmete rakendamisel saavutatud üldise edu ühetaolise hindamise tagamiseks tuleks kehtestada ühtsed näitajad
  ja metoodikad
  .

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Säästvuse edendamine tootmises ja tarbimises võib anda olulise panuse jäätmetekke ärahoidmisse. Liikmesriigid peaksid võtma meetmeid tarbijate teavitamiseks sellest ja julgustama neid aktiivsemalt osalema, et parandada ressursitõhusust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Säästvuse edendamine tootmises ja tarbimises võib anda olulise panuse jäätmetekke ärahoidmisse. Liikmesriigid peaksid võtma meetmeid tarbijate teavitamiseks sellest ja julgustama neid aktiivsemalt osalema, et parandada ressursitõhusust.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10b) | Esmasel jäätmetekitajal on jäätmetekke ärahoidmises ja algses eelsortimise etapis keskne roll. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10b)

Esmasel jäätmetekitajal on jäätmetekke ärahoidmises ja algses eelsortimise etapis keskne roll.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11a) | Toiduainete kao vähendamiseks ja toidujäätmete tekke ärahoidmiseks kogu toidutarneahelas tuleks kehtestada toidujäätmete hierarhia, nagu on sätestatud artiklis 4a. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11a)

Toiduainete kao vähendamiseks ja toidujäätmete tekke ärahoidmiseks kogu toidutarneahelas tuleks kehtestada toidujäätmete hierarhia, nagu on sätestatud artiklis 4a.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Liikmesriigid peaksid võtma toidujäätmete tekke vältimiseks meetmeid kooskõlas aastani 2030 ulatuva säästva arengu tegevuskavaga, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 25. septembril 2015, ja eelkõige selle eesmärgiga vähendada 2030. aastaks toidujäätmeid
  poole
  võrra. Nende meetmete eesmärk peaks olema vältida
  toidujäätmete teket esmatootmisel, töötlemisel ja valmistamisel
  ning
  toidu jaemüügi ja muul viisil tarnimise käigus
  ,
  samuti restoranides ja toitlustamisel
  ning
  kojumajapidamistes
  . Võttes arvesse toidujäätmete tekke vältimise majanduslikku ja keskkonnakasu, peaksid liikmesriigid kehtestama konkreetsed toidujäätmete tekke vältimise meetmed ja hindama toidujäätmete vähendamisel tehtud edusamme. Selleks et kogu ELis oleks nii liikmesriikidel kui ka toidukäitlejatel hõlpsam häid tavasid vahetada, tuleks kehtestada sellise hindamise
  ühtsed
  meetodid. Toidujäätmete koguste kohta tuleks aru anda
  iga kahe aasta tagant
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Liikmesriigid peaksid võtma toidujäätmete tekke vältimiseks meetmeid kooskõlas aastani 2030 ulatuva säästva arengu tegevuskavaga, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 25. septembril 2015, ja eelkõige selle eesmärgiga vähendada 2030. aastaks toidujäätmeid
  poole
  võrra. Nende meetmete eesmärk peaks olema vältida
  toidujäätmete teket esmatootmisel, töötlemisel ja valmistamisel
  ning
  toidu jaemüügi ja muul viisil tarnimise käigus
  ,
  samuti restoranides ja toitlustamisel
  ning
  kojumajapidamistes
  . Võttes arvesse toidujäätmete tekke vältimise majanduslikku ja keskkonnakasu, peaksid liikmesriigid kehtestama konkreetsed toidujäätmete tekke vältimise meetmed ja hindama toidujäätmete vähendamisel tehtud edusamme. Selleks et kogu ELis oleks nii liikmesriikidel kui ka toidukäitlejatel hõlpsam häid tavasid vahetada, tuleks kehtestada sellise hindamise
  ühtsed
  meetodid. Toidujäätmete koguste kohta tuleks aru anda
  iga kahe aasta tagant
  .

| (12) | Liikmesriigid peaksid võtma toidujäätmete tekke vältimiseks
  ja vähendamiseks
  meetmeid kooskõlas aastani 2030 ulatuva säästva arengu tegevuskavaga, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 25. septembril 2015, ja eelkõige selle eesmärgiga vähendada 2030. aastaks toidujäätmeid
  50 %
  võrra. Nende meetmete eesmärk peaks olema vältida
  ja vähendada toidujäätmete teket üldiselt
  ning
  vähendada toiduainete kadu kogu toidutarneahelas, sh esmatootmisel
  ,
  transpordil
  ning
  ladustamisel
  . Võttes arvesse toidujäätmete tekke vältimise
  sotsiaalset,
  majanduslikku ja keskkonnakasu, peaksid liikmesriigid kehtestama konkreetsed toidujäätmete tekke vältimise meetmed
  , sh korraldama jäätmetekke vältimise programmide raames teadlikkuse tõstmise kampaaniad, et näidata, kuidas hoida ära toidujäätmete teket. Liikmesriigid peaksid püüdma saavutada nende meetmete abil liidu toidujäätmete vähendamise ühist eesmärki: vähendada toidujäätmete teket 2025. aastaks 30 % võrra
  ja
  2030. aastaks 50 % võrra. Liikmesriigid peaksid ka
  hindama toidujäätmete
  ja toiduainete kao
  vähendamisel tehtud edusamme.
  Nende edusammude hindamiseks ja
  selleks et kogu ELis oleks nii liikmesriikidel kui ka toidukäitlejatel hõlpsam häid tavasid vahetada, tuleks kehtestada sellise hindamise
  ühised
  meetodid. Toidujäätmete koguste kohta tuleks aru anda
  igal aastal
  . |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriigid peaksid võtma toidujäätmete tekke vältimiseks
  ja vähendamiseks
  meetmeid kooskõlas aastani 2030 ulatuva säästva arengu tegevuskavaga, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 25. septembril 2015, ja eelkõige selle eesmärgiga vähendada 2030. aastaks toidujäätmeid
  50 %
  võrra. Nende meetmete eesmärk peaks olema vältida
  ja vähendada toidujäätmete teket üldiselt
  ning
  vähendada toiduainete kadu kogu toidutarneahelas, sh esmatootmisel
  ,
  transpordil
  ning
  ladustamisel
  . Võttes arvesse toidujäätmete tekke vältimise
  sotsiaalset,
  majanduslikku ja keskkonnakasu, peaksid liikmesriigid kehtestama konkreetsed toidujäätmete tekke vältimise meetmed
  , sh korraldama jäätmetekke vältimise programmide raames teadlikkuse tõstmise kampaaniad, et näidata, kuidas hoida ära toidujäätmete teket. Liikmesriigid peaksid püüdma saavutada nende meetmete abil liidu toidujäätmete vähendamise ühist eesmärki: vähendada toidujäätmete teket 2025. aastaks 30 % võrra
  ja
  2030. aastaks 50 % võrra. Liikmesriigid peaksid ka
  hindama toidujäätmete
  ja toiduainete kao
  vähendamisel tehtud edusamme.
  Nende edusammude hindamiseks ja
  selleks et kogu ELis oleks nii liikmesriikidel kui ka toidukäitlejatel hõlpsam häid tavasid vahetada, tuleks kehtestada sellise hindamise
  ühised
  meetodid. Toidujäätmete koguste kohta tuleks aru anda
  igal aastal
  .

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12a) | Toidujäätmete tekke ärahoidmiseks peaksid liikmesriigid motiveerima müümata jäänud toiduainete kogumist toiduainete jaemüügiasutustes ja toitlustusasutustes ning selle ümberjaotamist heategevusorganisatsioonidele. Toidujäätmete vähendamiseks tuleks ka tõsta tarbijate teadlikkust „kõlblik kuni“ kuupäevade tähendusest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12a)

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Tööstusjäätmed, teatavad kaubandusjäätmete osad ja kaevandusjäätmed on oma koostiselt ja mahult väga mitmekesised ning erinevad suuresti sõltuvalt liikmesriigi majanduse struktuurist, jäätmeid tekitava tööstus- või kaubandussektori struktuurist ning asjaomase geograafilise piirkonna tööstus- või kaubandustegevuse intensiivsusest.
  Seega on
  enamiku tööstus- ja
  kaevandusjäätmete
  puhul
  sobiv lahendus
  tööstuspõhine lähenemisviis, mille kohaselt kasutatakse asjaomase jäätmeliigi käitlemisega seotud konkreetsete küsimuste lahendamiseks parima võimaliku tehnika viitedokumente ja samalaadseid vahendeid

  16

  . Tööstuslike ja kaubanduslike
  pakendijäätmete
  suhtes
  tuleks aga ka edaspidi kohaldada
  direktiivi 94/62/EÜ ja direktiivi 2008/98/EÜ nõudeid,
  sh nende vastavaid parandusi
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Tööstusjäätmed, teatavad kaubandusjäätmete osad ja kaevandusjäätmed on oma koostiselt ja mahult väga mitmekesised ning erinevad suuresti sõltuvalt liikmesriigi majanduse struktuurist, jäätmeid tekitava tööstus- või kaubandussektori struktuurist ning asjaomase geograafilise piirkonna tööstus- või kaubandustegevuse intensiivsusest.
  Seega on
  enamiku tööstus- ja
  kaevandusjäätmete
  puhul
  sobiv lahendus
  tööstuspõhine lähenemisviis, mille kohaselt kasutatakse asjaomase jäätmeliigi käitlemisega seotud konkreetsete küsimuste lahendamiseks parima võimaliku tehnika viitedokumente ja samalaadseid vahendeid

  16

  . Tööstuslike ja kaubanduslike
  pakendijäätmete
  suhtes
  tuleks aga ka edaspidi kohaldada
  direktiivi 94/62/EÜ ja direktiivi 2008/98/EÜ nõudeid,
  sh nende vastavaid parandusi
  .

| (13) | Tööstusjäätmed, teatavad kaubandusjäätmete osad ja kaevandamisjäätmed on oma koostiselt ja mahult väga mitmekesised ning erinevad suuresti sõltuvalt liikmesriigi majanduse struktuurist, jäätmeid tekitava tööstus- või kaubandussektori struktuurist ning asjaomase geograafilise piirkonna tööstus- või kaubandustegevuse intensiivsusest. Enamiku tööstus- ja
  kaevandamisjäätmete
  puhul
  on
  tööstuspõhine lähenemisviis, mille kohaselt kasutatakse asjaomase jäätmeliigi käitlemisega seotud konkreetsete küsimuste lahendamiseks parima võimaliku tehnika viitedokumente ja samalaadseid vahendeid
  , ajutine lahendus ringmajanduse eesmärkide saavutamiseks
  .
  Kuna
  tööstuslike ja kaubanduslike
  jäätmete
  suhtes
  kohaldatakse
  direktiivi 94/62/EÜ ja direktiivi 2008/98/EÜ nõudeid,
  peaks komisjon kaaluma võimalust koostada 31. detsembriks 2018 kaubanduslike jäätmete ja tööstuslike tavajäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu sihtarvud, mis tuleb täita aastateks 2025 ja 2030
  . |
| --- | --- |

(13)

Tööstusjäätmed, teatavad kaubandusjäätmete osad ja kaevandamisjäätmed on oma koostiselt ja mahult väga mitmekesised ning erinevad suuresti sõltuvalt liikmesriigi majanduse struktuurist, jäätmeid tekitava tööstus- või kaubandussektori struktuurist ning asjaomase geograafilise piirkonna tööstus- või kaubandustegevuse intensiivsusest. Enamiku tööstus- ja
  kaevandamisjäätmete
  puhul
  on
  tööstuspõhine lähenemisviis, mille kohaselt kasutatakse asjaomase jäätmeliigi käitlemisega seotud konkreetsete küsimuste lahendamiseks parima võimaliku tehnika viitedokumente ja samalaadseid vahendeid
  , ajutine lahendus ringmajanduse eesmärkide saavutamiseks
  .
  Kuna
  tööstuslike ja kaubanduslike
  jäätmete
  suhtes
  kohaldatakse
  direktiivi 94/62/EÜ ja direktiivi 2008/98/EÜ nõudeid,
  peaks komisjon kaaluma võimalust koostada 31. detsembriks 2018 kaubanduslike jäätmete ja tööstuslike tavajäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu sihtarvud, mis tuleb täita aastateks 2025 ja 2030
  .

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Komisjon peaks aktiivselt edendama jagamisplatvorme kui ringmajanduse ärimudelit. Ta peaks aitama kaasa ringmajanduse tegevuskava ja jagamismajanduse suuniste vahelisele tugevamale lõimumisele ning uurima kõiki võimalikke motiveerivaid meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Komisjon peaks aktiivselt edendama jagamisplatvorme kui ringmajanduse ärimudelit. Ta peaks aitama kaasa ringmajanduse tegevuskava ja jagamismajanduse suuniste vahelisele tugevamale lõimumisele ning uurima kõiki võimalikke motiveerivaid meetmeid.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13b) | Üleminekuga ringmajandusele tuleb püüda saavutada strateegias „Euroopa 2020“ püstitatud aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärgid, pöörates erilist tähelepanu sihtarvudele, mis on seotud keskkonnakaitsega, üleminekuga puhaste energiaallikate kasutamisele, säästva kohaliku arengu ja tööhõive suurendamisega liikmesriikides. Ringmajanduse arendamisel tuleks seetõttu edendada ka selliste üksuste kaasamist nagu väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, sotsiaalsed ettevõtted, mittetulunduslikud institutsioonid ja jäätmekäitlusasutused, kes tegutsevad piirkondlikult ja kohalikult, et parandada nende üldist juhtimist, edendada uuenduslikkust protsesside ja toodete osas ning arendada tööhõivet asjaomastes valdkondades. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13b)

Üleminekuga ringmajandusele tuleb püüda saavutada strateegias „Euroopa 2020“ püstitatud aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärgid, pöörates erilist tähelepanu sihtarvudele, mis on seotud keskkonnakaitsega, üleminekuga puhaste energiaallikate kasutamisele, säästva kohaliku arengu ja tööhõive suurendamisega liikmesriikides. Ringmajanduse arendamisel tuleks seetõttu edendada ka selliste üksuste kaasamist nagu väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, sotsiaalsed ettevõtted, mittetulunduslikud institutsioonid ja jäätmekäitlusasutused, kes tegutsevad piirkondlikult ja kohalikult, et parandada nende üldist juhtimist, edendada uuenduslikkust protsesside ja toodete osas ning arendada tööhõivet asjaomastes valdkondades.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Märkimisväärse majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnakasu saamiseks tuleks suurendada olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu sihtarve. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Märkimisväärse majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnakasu saamiseks tuleks suurendada olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu sihtarve.

| (14) | Märkimisväärse majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnakasu saamiseks
  ning ringmajandusele kiiremaks üleminekuks
  tuleks suurendada olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu sihtarve
  vähemalt 60 %-ni 2025. aastaks ja 70 %-ni 2030. aastaks
  . |
| --- | --- |

(14)

Märkimisväärse majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnakasu saamiseks
  ning ringmajandusele kiiremaks üleminekuks
  tuleks suurendada olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu sihtarve
  vähemalt 60 %-ni 2025. aastaks ja 70 %-ni 2030. aastaks
  .

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14a) | Liikmesriigid peaksid toetama selliste süsteemide loomist, millega edendatakse toodete korduskasutamist ja kasutusaja pikendamist, kui see ei vähenda toodete kvaliteeti ja ohutust. Sellised süsteemid tuleks luua eelkõige elektri- ja elektroonikaseadmete, tekstiilide, mööbli, ehitusmaterjalide, rehvide ning, nagu direktiivi 94/62/EÜ artiklis 5 on osutatud, pakendite osas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14a)

Liikmesriigid peaksid toetama selliste süsteemide loomist, millega edendatakse toodete korduskasutamist ja kasutusaja pikendamist, kui see ei vähenda toodete kvaliteeti ja ohutust. Sellised süsteemid tuleks luua eelkõige elektri- ja elektroonikaseadmete, tekstiilide, mööbli, ehitusmaterjalide, rehvide ning, nagu direktiivi 94/62/EÜ artiklis 5 on osutatud, pakendite osas.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14b) | Korduskasutamise edendamiseks peaks liikmesriikidel olema võimalik püstitada kvantitatiivsed eesmärgid ning nad peaksid võtma tootjate suhtes vajalikke meetmeid, et võimaldada korduskasutamisega tegelevatele ettevõtjatele lihtne juurdepääs kasutusjuhenditele, varuosadele ning toodete korduskasutamiseks vajalikule tehnilisele teabele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14b)

Korduskasutamise edendamiseks peaks liikmesriikidel olema võimalik püstitada kvantitatiivsed eesmärgid ning nad peaksid võtma tootjate suhtes vajalikke meetmeid, et võimaldada korduskasutamisega tegelevatele ettevõtjatele lihtne juurdepääs kasutusjuhenditele, varuosadele ning toodete korduskasutamiseks vajalikule tehnilisele teabele.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14c) | Tuleb tunnustada ja tugevdada sotsiaalsete ettevõtete rolli korduskasutamises ja korduskasutamiseks ettevalmistamise sektoris. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid, et edendada sotsiaalsete ettevõtete rolli selles sektoris, kasutades muu hulgas vajaduse korral majandushoobasid, riigihankeid, lihtsustatud juurdepääsu jäätmekogumispunktidele ja mis tahes muid asjakohaseid majanduslikke või regulatiivseid stiimuleid. Ringmajanduse paketiga loodud uue õigusraamistikuga tuleks tagada sidusrühmade suutlikkus jätkata tööd korduskasutamise ja korduskasutamiseks ettevalmistamise sektoris. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14c)

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14d) | Ringmajandusele üleminekul on arvukalt positiivseid aspekte nii majanduse (nt tooraineressursside kasutamise optimeerimine), keskkonna (nt keskkonnakaitse ja jäätmereostuse vähendamine) kui ka sotsiaalküsimuste (nt sotsiaalselt kaasav töökohtade loomise potentsiaal ja sotsiaalsete sidemete väljaarendamine) osas. Ringmajandus ühtib sotsiaal- ja solidaarsusmajanduse vaimsusega ning ringmajanduse rakendamine peaks esmajärjekorras võimaldama sotsiaalse ja keskkonnaalase kasu loomist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14d)

Ringmajandusele üleminekul on arvukalt positiivseid aspekte nii majanduse (nt tooraineressursside kasutamise optimeerimine), keskkonna (nt keskkonnakaitse ja jäätmereostuse vähendamine) kui ka sotsiaalküsimuste (nt sotsiaalselt kaasav töökohtade loomise potentsiaal ja sotsiaalsete sidemete väljaarendamine) osas. Ringmajandus ühtib sotsiaal- ja solidaarsusmajanduse vaimsusega ning ringmajanduse rakendamine peaks esmajärjekorras võimaldama sotsiaalse ja keskkonnaalase kasu loomist.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14e) | Sotsiaal- ja solidaarmajanduses osalejad peaksid oma tegevuse kaudu, sh korduskasutamiseks ettevalmistamise ning korduskasutamise enda kaudu aitama edendada sotsiaal- ja solidaarmajandust. Tuleks võtta meetmeid sellise tegevuse jätkuvuse tagamises liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14e)

Sotsiaal- ja solidaarmajanduses osalejad peaksid oma tegevuse kaudu, sh korduskasutamiseks ettevalmistamise ning korduskasutamise enda kaudu aitama edendada sotsiaal- ja solidaarmajandust. Tuleks võtta meetmeid sellise tegevuse jätkuvuse tagamises liidus.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu olemasolevaid sihtarve järk-järgult suurendades tuleks tagada, et majanduslikult väärtuslikud jäätmematerjalid
  võetakse korduskasutusse
  ja
  tõhusalt
  ringlusse ning et jäätmetes leiduvad väärtuslikud materjalid suunatakse tagasi Euroopa majandusse, millega toetatakse tooraineid käsitleva algatuse (17) rakendamist ja ringmajanduse loomist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu olemasolevaid sihtarve järk-järgult suurendades tuleks tagada, et majanduslikult väärtuslikud jäätmematerjalid
  võetakse korduskasutusse
  ja
  tõhusalt
  ringlusse ning et jäätmetes leiduvad väärtuslikud materjalid suunatakse tagasi Euroopa majandusse, millega toetatakse tooraineid käsitleva algatuse (17) rakendamist ja ringmajanduse loomist.

| (15) | Olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu olemasolevaid sihtarve järk-järgult suurendades tuleks tagada, et majanduslikult väärtuslikud jäätmematerjalid
  valmistatakse tõhusalt ette korduskasutamiseks
  ja
  võetakse
  ringlusse
  , tagades seejuures inimeste tervise ja keskkonnakaitse kõrge taseme,
  ning et jäätmetes leiduvad väärtuslikud materjalid suunatakse tagasi Euroopa majandusse, millega toetatakse tooraineid käsitleva algatuse (17) rakendamist ja ringmajanduse loomist. |
| --- | --- |

(15)

Olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu olemasolevaid sihtarve järk-järgult suurendades tuleks tagada, et majanduslikult väärtuslikud jäätmematerjalid
  valmistatakse tõhusalt ette korduskasutamiseks
  ja
  võetakse
  ringlusse
  , tagades seejuures inimeste tervise ja keskkonnakaitse kõrge taseme,
  ning et jäätmetes leiduvad väärtuslikud materjalid suunatakse tagasi Euroopa majandusse, millega toetatakse tooraineid käsitleva algatuse (17) rakendamist ja ringmajanduse loomist.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Jäätmekäitluse, eelkõige olmejäätmete ringlussevõtu tulemuslikkus on liikmesriigiti väga erinev. Nende erinevuste arvessevõtmiseks tuleks liikmesriikidele, kes võtsid Eurostati andmetel 2013. aastal ringlusse vähem kui 20 % oma olmejäätmetest, anda lisaaega olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu 2025. ja 2030. aasta
  sihtarvude
  saavutamiseks. Liikmesriikide viimase viieteist aasta keskmist edenemismäära arvestades tuleks sellistes liikmesriikides suurendada kõnealuste sihtarvude saavutamiseks ringlussevõtuvõimsust tasemeni, mis on varasemast keskmisest märgatavalt parem. Selleks et tagada pidevad edusammud sihtarvude saavutamisel ja rakendamisel esinevate puuduste õigeaegne kõrvaldamine, peaksid lisaaega saanud liikmesriigid täitma vahe-eesmärke ning kehtestama
  rakenduskava
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Jäätmekäitluse, eelkõige olmejäätmete ringlussevõtu tulemuslikkus on liikmesriigiti väga erinev. Nende erinevuste arvessevõtmiseks tuleks liikmesriikidele, kes võtsid Eurostati andmetel 2013. aastal ringlusse vähem kui 20 % oma olmejäätmetest, anda lisaaega olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu 2025. ja 2030. aasta
  sihtarvude
  saavutamiseks. Liikmesriikide viimase viieteist aasta keskmist edenemismäära arvestades tuleks sellistes liikmesriikides suurendada kõnealuste sihtarvude saavutamiseks ringlussevõtuvõimsust tasemeni, mis on varasemast keskmisest märgatavalt parem. Selleks et tagada pidevad edusammud sihtarvude saavutamisel ja rakendamisel esinevate puuduste õigeaegne kõrvaldamine, peaksid lisaaega saanud liikmesriigid täitma vahe-eesmärke ning kehtestama
  rakenduskava
  .

| (16) | Jäätmekäitluse, eelkõige olmejäätmete ringlussevõtu tulemuslikkus on liikmesriigiti väga erinev. Nende erinevuste arvessevõtmiseks tuleks liikmesriikidele, kes võtsid Eurostati andmetel 2013. aastal ringlusse vähem kui 20 % oma olmejäätmetest
  ja kelle puhul ei nähtud ohtu, et nad ei saavuta 2025. aastaks eesmärki, milleks on valmistada korduskasutamiseks ette ja võtta ringlusse vähemalt 50 % oma olmejäätmetest
  , anda lisaaega olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu 2025.
  aasta sihtarvu
  saavutamiseks.
  Neile samadele liikmesriikidele võiks anda ka lisaaega olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamise
  ja
  ringlussevõtu
  2030. aasta
  sihtarvu saavutamiseks, kui nende puhul ei nähta ohtu, et nad ei saavuta 2030. aastaks eesmärki, milleks on valmistada korduskasutamiseks ette ja võtta ringlusse vähemalt 60 % oma olmejäätmetest
  . Liikmesriikide viimase viieteist aasta keskmist edenemismäära arvestades tuleks sellistes liikmesriikides suurendada kõnealuste sihtarvude saavutamiseks ringlussevõtuvõimsust tasemeni, mis on varasemast keskmisest märgatavalt parem. Selleks et tagada pidevad edusammud sihtarvude saavutamisel ja rakendamisel esinevate puuduste õigeaegne kõrvaldamine, peaksid lisaaega saanud liikmesriigid täitma vahe-eesmärke ning kehtestama
  rakenduskavad, mille tõhusust peaks hindama komisjon kindlaksmääratud kriteeriumide alusel
  . |
| --- | --- |

(16)

Jäätmekäitluse, eelkõige olmejäätmete ringlussevõtu tulemuslikkus on liikmesriigiti väga erinev. Nende erinevuste arvessevõtmiseks tuleks liikmesriikidele, kes võtsid Eurostati andmetel 2013. aastal ringlusse vähem kui 20 % oma olmejäätmetest
  ja kelle puhul ei nähtud ohtu, et nad ei saavuta 2025. aastaks eesmärki, milleks on valmistada korduskasutamiseks ette ja võtta ringlusse vähemalt 50 % oma olmejäätmetest
  , anda lisaaega olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu 2025.
  aasta sihtarvu
  saavutamiseks.
  Neile samadele liikmesriikidele võiks anda ka lisaaega olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamise
  ja
  ringlussevõtu
  2030. aasta
  sihtarvu saavutamiseks, kui nende puhul ei nähta ohtu, et nad ei saavuta 2030. aastaks eesmärki, milleks on valmistada korduskasutamiseks ette ja võtta ringlusse vähemalt 60 % oma olmejäätmetest
  . Liikmesriikide viimase viieteist aasta keskmist edenemismäära arvestades tuleks sellistes liikmesriikides suurendada kõnealuste sihtarvude saavutamiseks ringlussevõtuvõimsust tasemeni, mis on varasemast keskmisest märgatavalt parem. Selleks et tagada pidevad edusammud sihtarvude saavutamisel ja rakendamisel esinevate puuduste õigeaegne kõrvaldamine, peaksid lisaaega saanud liikmesriigid täitma vahe-eesmärke ning kehtestama
  rakenduskavad, mille tõhusust peaks hindama komisjon kindlaksmääratud kriteeriumide alusel
  .

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16a) | Kvaliteetse teisese toorme kasutuselevõtu tagamiseks peaks lõpliku ringlussevõtuprotsessi tulemus vastama kvaliteedistandarditele. Sellel eesmärgil peaks komisjon paluma, et Euroopa standardiorganisatsioonid töötaksid turul olevate parimate tootmistavade põhjal välja nii lõplikku ringlussevõtuprotsessi siseneva jäätmematerjali kui ka teisese toorme, eriti plasti standardid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16a)

Kvaliteetse teisese toorme kasutuselevõtu tagamiseks peaks lõpliku ringlussevõtuprotsessi tulemus vastama kvaliteedistandarditele. Sellel eesmärgil peaks komisjon paluma, et Euroopa standardiorganisatsioonid töötaksid turul olevate parimate tootmistavade põhjal välja nii lõplikku ringlussevõtuprotsessi siseneva jäätmematerjali kui ka teisese toorme, eriti plasti standardid.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Korduskasutamiseks ettevalmistamise kohta kogutavate andmete usaldusväärsuse tagamiseks on vaja kehtestada ühised aruandluseeskirjad. Ühtlasi on vaja sätestada liikmesriikidele täpsemad eeskirjad, mille alusel anda aru selle kohta, mis on tegelikult ringlusse võetud ja mida võib arvesse võtta ringlussevõtu sihtarvude saavutamisel. Selleks peab ringlussevõtu sihtarvude saavutamist käsitlev aruandlus
  üldreeglina
  põhinema lõpliku ringlussevõtuprotsessi sisendil.
  Halduskoormuse piiramiseks peaks liikmesriikidel olema rangetel tingimustel lubatud anda ringlussevõtu määra kohta aru sortimiskeskuste väljundi põhjal
  . Materjalide või ainete massi kadu sellise füüsilise ja/või keemilise muundumise tõttu, mis kuulub paratamatult lõpliku ringlussevõtuprotsessi juurde, ei tuleks ringlussevõetuna märgitud jäätmete massist maha arvata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Korduskasutamiseks ettevalmistamise kohta kogutavate andmete usaldusväärsuse tagamiseks on vaja kehtestada ühised aruandluseeskirjad. Ühtlasi on vaja sätestada liikmesriikidele täpsemad eeskirjad, mille alusel anda aru selle kohta, mis on tegelikult ringlusse võetud ja mida võib arvesse võtta ringlussevõtu sihtarvude saavutamisel. Selleks peab ringlussevõtu sihtarvude saavutamist käsitlev aruandlus
  üldreeglina
  põhinema lõpliku ringlussevõtuprotsessi sisendil.
  Halduskoormuse piiramiseks peaks liikmesriikidel olema rangetel tingimustel lubatud anda ringlussevõtu määra kohta aru sortimiskeskuste väljundi põhjal
  . Materjalide või ainete massi kadu sellise füüsilise ja/või keemilise muundumise tõttu, mis kuulub paratamatult lõpliku ringlussevõtuprotsessi juurde, ei tuleks ringlussevõetuna märgitud jäätmete massist maha arvata.

| (17) | Korduskasutamiseks ettevalmistamise kohta kogutavate andmete usaldusväärsuse tagamiseks on vaja kehtestada ühised aruandluseeskirjad
  , võttes arvesse, et tuleb hoiduda väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjate liigse halduskoormuse tekitamisest
  . Ühtlasi on vaja sätestada liikmesriikidele täpsemad eeskirjad, mille alusel anda aru selle kohta, mis on tegelikult ringlusse võetud ja mida võib arvesse võtta ringlussevõtu sihtarvude saavutamisel.
  Ringlussevõetud olmejäätmete arvestamine peaks põhinema ühel ühtlustatud aruandlusmeetodil, mis ei luba liikmesriikidel dokumenteerida kasutuselt kõrvaldatud jäätmeid ringlussevõetud jäätmetena.
  Selleks peab ringlussevõtu sihtarvude saavutamist käsitlev aruandlus põhinema lõpliku ringlussevõtuprotsessi sisendil. Materjalide või ainete massi kadu sellise füüsilise ja/või keemilise muundumise tõttu, mis kuulub paratamatult lõpliku ringlussevõtuprotsessi juurde, ei tuleks ringlussevõetuna märgitud jäätmete massist maha arvata. |
| --- | --- |

(17)

Korduskasutamiseks ettevalmistamise kohta kogutavate andmete usaldusväärsuse tagamiseks on vaja kehtestada ühised aruandluseeskirjad
  , võttes arvesse, et tuleb hoiduda väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjate liigse halduskoormuse tekitamisest
  . Ühtlasi on vaja sätestada liikmesriikidele täpsemad eeskirjad, mille alusel anda aru selle kohta, mis on tegelikult ringlusse võetud ja mida võib arvesse võtta ringlussevõtu sihtarvude saavutamisel.
  Ringlussevõetud olmejäätmete arvestamine peaks põhinema ühel ühtlustatud aruandlusmeetodil, mis ei luba liikmesriikidel dokumenteerida kasutuselt kõrvaldatud jäätmeid ringlussevõetud jäätmetena.
  Selleks peab ringlussevõtu sihtarvude saavutamist käsitlev aruandlus põhinema lõpliku ringlussevõtuprotsessi sisendil. Materjalide või ainete massi kadu sellise füüsilise ja/või keemilise muundumise tõttu, mis kuulub paratamatult lõpliku ringlussevõtuprotsessi juurde, ei tuleks ringlussevõetuna märgitud jäätmete massist maha arvata.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu
  sihtarvude saavutamise arvutamisel
  peaks
  liikmesriikidel olema õigus võtta arvesse tooteid ja komponente, mis on korduskasutamiseks ette valmistatud korduskasutamisega
  tegelevate
  tunnustatud
  ettevõtjate
  poolt ja tunnustatud tagatisrahasüsteemide raames
  ,
  samuti
  jäätmete põletamise tulemusel ringlusse võetud
  metalli koguseid. Kõnealuste andmete ühetaolise arvutamise tagamiseks võtab komisjon vastu üksikasjalikud eeskirjad korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate ja tunnustatud tagatisrahasüsteemide kindlaksmääramise kohta, ringlussevõetud metallide kvaliteedi kriteeriumide kohta ning andmete kogumise
  ,
  kontrollimise ja esitamise kohta
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu
  sihtarvude saavutamise arvutamisel
  peaks
  liikmesriikidel olema õigus võtta arvesse tooteid ja komponente, mis on korduskasutamiseks ette valmistatud korduskasutamisega
  tegelevate
  tunnustatud
  ettevõtjate
  poolt ja tunnustatud tagatisrahasüsteemide raames
  ,
  samuti
  jäätmete põletamise tulemusel ringlusse võetud
  metalli koguseid. Kõnealuste andmete ühetaolise arvutamise tagamiseks võtab komisjon vastu üksikasjalikud eeskirjad korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate ja tunnustatud tagatisrahasüsteemide kindlaksmääramise kohta, ringlussevõetud metallide kvaliteedi kriteeriumide kohta ning andmete kogumise
  ,
  kontrollimise ja esitamise kohta
  .

| (18) | Korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu
  kohta käivate andmete ühetaolise arvutamise tagamiseks
  peaks
  komisjon võtma vastu üksikasjalikud eeskirjad korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate, tagatisrahasüsteemide ja lõpliku ringlussevõtuga
  tegelevate ettevõtjate
  kindlaksmääramise kohta, sh erieeskirjad andmete kogumise, jälgitavuse
  ,
  tõendamise ja esitamise kohta ning
  jäätmete põletamise
  või koospõletamise
  tulemusel ringlusse võetud
  metallide kvaliteedi kriteeriumide kohta. Korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu sihtarvude saavutamise arvutamiseks ning pärast ühtlustatud arvutusmeetodi vastuvõtmist peaks liikmesriikidel olema õigus võtta arvesse metalli ringlussevõttu, mis toimub seoses jäätmete põletamise või koospõletamisega
  ,
  nt seoses energia taaskasutamisega
  . |
| --- | --- |

(18)

Korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu
  kohta käivate andmete ühetaolise arvutamise tagamiseks
  peaks
  komisjon võtma vastu üksikasjalikud eeskirjad korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate, tagatisrahasüsteemide ja lõpliku ringlussevõtuga
  tegelevate ettevõtjate
  kindlaksmääramise kohta, sh erieeskirjad andmete kogumise, jälgitavuse
  ,
  tõendamise ja esitamise kohta ning
  jäätmete põletamise
  või koospõletamise
  tulemusel ringlusse võetud
  metallide kvaliteedi kriteeriumide kohta. Korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu sihtarvude saavutamise arvutamiseks ning pärast ühtlustatud arvutusmeetodi vastuvõtmist peaks liikmesriikidel olema õigus võtta arvesse metalli ringlussevõttu, mis toimub seoses jäätmete põletamise või koospõletamisega
  ,
  nt seoses energia taaskasutamisega
  .

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Paberi, metalli, plasti ja
  klaasi
  liigiti kogumise süsteemide sisseseadmise kohustuse järgmine on oluline selleks, et suurendada liikmesriikides korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu määra. Ka biojäätmeid tuleks koguda
  eraldi
  , et suurendada korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu määra ning hoida ära ringlussevõetavate kuivade materjalide saastumist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Paberi, metalli, plasti ja
  klaasi
  liigiti kogumise süsteemide sisseseadmise kohustuse järgmine on oluline selleks, et suurendada liikmesriikides korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu määra. Ka biojäätmeid tuleks koguda
  eraldi
  , et suurendada korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu määra ning hoida ära ringlussevõetavate kuivade materjalide saastumist.

| (20) | Paberi, metalli, plasti
  , klaasi, tekstiili
  ja
  biojäätmete
  liigiti kogumise süsteemide sisseseadmise kohustuse järgmine on oluline selleks, et suurendada liikmesriikides korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu määra. Ka biojäätmeid tuleks koguda
  liigiti ja võtta ringlusse
  , et suurendada korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu määra ning hoida ära ringlussevõetavate kuivade materjalide saastumist
  ning vältida nende põletamist ja prügilasse ladestamist. Ühtlasi tuleks julgustada ja tugevdada ka muude voogude ning uute materjalide võimaliku kogumise ja ringlussevõtu süsteemide uurimist. |
| --- | --- |

(20)

Paberi, metalli, plasti
  , klaasi, tekstiili
  ja
  biojäätmete
  liigiti kogumise süsteemide sisseseadmise kohustuse järgmine on oluline selleks, et suurendada liikmesriikides korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu määra. Ka biojäätmeid tuleks koguda
  liigiti ja võtta ringlusse
  , et suurendada korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu määra ning hoida ära ringlussevõetavate kuivade materjalide saastumist
  ning vältida nende põletamist ja prügilasse ladestamist. Ühtlasi tuleks julgustada ja tugevdada ka muude voogude ning uute materjalide võimaliku kogumise ja ringlussevõtu süsteemide uurimist.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (20a) | Biomajandusel on väga oluline roll tooraine kättesaadavuse tagamisel kogu liidus. Olmejäätmete tõhusam kasutamine võiks anda biomajanduse tarneahelale olulise stiimuli. Biojäätmete jätkusuutlik käitlemine pakuks eelkõige võimaluse asendada materjalide ja tarbekaupade tootmiseks vajalikud fossiilkütustel põhinevad lähteained taastuvate energiaallikatega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20a)

Biomajandusel on väga oluline roll tooraine kättesaadavuse tagamisel kogu liidus. Olmejäätmete tõhusam kasutamine võiks anda biomajanduse tarneahelale olulise stiimuli. Biojäätmete jätkusuutlik käitlemine pakuks eelkõige võimaluse asendada materjalide ja tarbekaupade tootmiseks vajalikud fossiilkütustel põhinevad lähteained taastuvate energiaallikatega.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (20b) | Selleks ei vältida jäätmekäitlust, millega ressursid satuvad jäätmehierarhia madalamatele astmetele, võimaldada kõrge kvaliteediga ringlussevõttu ning ergutada kvaliteetse teisese toorme kasutuselevõttu, peaksid liikmesriigid tagama biojäätmete liigiti kogumise ning orgaanilise ringlussevõtu selliselt, et tagatakse kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja tulemus, mis vastab asjaomastele kõrgetele kvaliteedistandarditele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20b)

Selleks ei vältida jäätmekäitlust, millega ressursid satuvad jäätmehierarhia madalamatele astmetele, võimaldada kõrge kvaliteediga ringlussevõttu ning ergutada kvaliteetse teisese toorme kasutuselevõttu, peaksid liikmesriigid tagama biojäätmete liigiti kogumise ning orgaanilise ringlussevõtu selliselt, et tagatakse kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja tulemus, mis vastab asjaomastele kõrgetele kvaliteedistandarditele.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (20c) | Vaatamata liigiti kogumisele satub palju ringlussevõetavat materjali siiski segajäätmete hulka. Kvaliteetse sortimise, eriti optilise sortimise abil on võimalik jäätmejääkidest välja sortida märkimisväärne kogus materjali ja see seejärel teiseseks toormeks töödelda ja ringlusse võtta. Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma meetmeid, millega tagatakse ka selliste jäätmete sortimine, mida eraldi ei koguta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20c)

Vaatamata liigiti kogumisele satub palju ringlussevõetavat materjali siiski segajäätmete hulka. Kvaliteetse sortimise, eriti optilise sortimise abil on võimalik jäätmejääkidest välja sortida märkimisväärne kogus materjali ja see seejärel teiseseks toormeks töödelda ja ringlusse võtta. Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma meetmeid, millega tagatakse ka selliste jäätmete sortimine, mida eraldi ei koguta.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (20d) | Liikmesriigid peaksid seadma sisse kodumajapidamistest pärit ohtlike jäätmete liigiti kogumise, et hoida ära olmejäätmete saastumine ohtlike ainetega, mis võivad kahjustada ringlussevõtu kvaliteeti ja takistada sel viisil teisese toorme kasutamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20d)

Liikmesriigid peaksid seadma sisse kodumajapidamistest pärit ohtlike jäätmete liigiti kogumise, et hoida ära olmejäätmete saastumine ohtlike ainetega, mis võivad kahjustada ringlussevõtu kvaliteeti ja takistada sel viisil teisese toorme kasutamist.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Ohtlike jäätmete nõuetekohane käitlemine on liidus endiselt probleemiks ning andmed selliste jäätmete töötlemise kohta on osaliselt puudu. Seetõttu on vaja tõhustada andmete säilitamise ja jälgitavuse mehhanisme liikmesriikide ohtlike jäätmete elektrooniliste registrite kehtestamisega. Elektroonilist andmekogumist tuleks
  vajaduse korral
  laiendada ka muud liiki jäätmetele, et lihtsustada andmete säilitamist ettevõtjate ja ametiasutuste jaoks ning parandada jäätmevoogude jälgimist liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Ohtlike jäätmete nõuetekohane käitlemine on liidus endiselt probleemiks ning andmed selliste jäätmete töötlemise kohta on osaliselt puudu. Seetõttu on vaja tõhustada andmete säilitamise ja jälgitavuse mehhanisme liikmesriikide ohtlike jäätmete elektrooniliste registrite kehtestamisega. Elektroonilist andmekogumist tuleks
  vajaduse korral
  laiendada ka muud liiki jäätmetele, et lihtsustada andmete säilitamist ettevõtjate ja ametiasutuste jaoks ning parandada jäätmevoogude jälgimist liidus.

| (21) | Ohtlike jäätmete nõuetekohane käitlemine on liidus endiselt probleemiks ning andmed selliste jäätmete töötlemise kohta on osaliselt puudu. Seetõttu on vaja tõhustada andmete säilitamise ja jälgitavuse mehhanisme liikmesriikide ohtlike jäätmete elektrooniliste registrite kehtestamisega. Elektroonilist andmekogumist tuleks laiendada ka muud liiki jäätmetele, et lihtsustada andmete säilitamist ettevõtjate ja ametiasutuste jaoks ning parandada jäätmevoogude jälgimist liidus. |
| --- | --- |

(21)

Ohtlike jäätmete nõuetekohane käitlemine on liidus endiselt probleemiks ning andmed selliste jäätmete töötlemise kohta on osaliselt puudu. Seetõttu on vaja tõhustada andmete säilitamise ja jälgitavuse mehhanisme liikmesriikide ohtlike jäätmete elektrooniliste registrite kehtestamisega. Elektroonilist andmekogumist tuleks laiendada ka muud liiki jäätmetele, et lihtsustada andmete säilitamist ettevõtjate ja ametiasutuste jaoks ning parandada jäätmevoogude jälgimist liidus.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 21 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (21a) | Vanaõli liigiti kogumisel ja taastamisel on märkimisväärsed majanduslikud ja keskkonnaalased eelised, sh varustuskindluse osas. Sisse tuleks seada liigiti kogumine ning kehtestada vanaõli taastamise sihtarvud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21a)

Vanaõli liigiti kogumisel ja taastamisel on märkimisväärsed majanduslikud ja keskkonnaalased eelised, sh varustuskindluse osas. Sisse tuleks seada liigiti kogumine ning kehtestada vanaõli taastamise sihtarvud.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Käesolevas direktiivis sätestatakse liidu jäätmekäitluse pikaajalised eesmärgid ning antakse ettevõtjatele ja liikmesriikidele selge suund käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks vajalike investeeringute tegemiseks. Oma riiklike jäätmekäitlusstrateegiate ja jäätmekäitlustaristusse tehtavate investeeringute kavandamisel peaksid liikmesriigid kasutama ära Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde ning edendama jäätmetekke vältimist, jäätmete korduskasutamist
  ja ringlussevõttu
  kooskõlas jäätmehierarhiaga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Käesolevas direktiivis sätestatakse liidu jäätmekäitluse pikaajalised eesmärgid ning antakse ettevõtjatele ja liikmesriikidele selge suund käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks vajalike investeeringute tegemiseks. Oma riiklike jäätmekäitlusstrateegiate ja jäätmekäitlustaristusse tehtavate investeeringute kavandamisel peaksid liikmesriigid kasutama ära Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde ning edendama jäätmetekke vältimist, jäätmete korduskasutamist
  ja ringlussevõttu
  kooskõlas jäätmehierarhiaga.

| (22) | Käesolevas direktiivis sätestatakse liidu jäätmekäitluse pikaajalised eesmärgid ning antakse ettevõtjatele ja liikmesriikidele selge suund käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks vajalike investeeringute tegemiseks. Oma riiklike jäätmekäitlusstrateegiate ja jäätmekäitlustaristusse
  ning ringmajandusse
  tehtavate investeeringute kavandamisel peaksid liikmesriigid kasutama ära Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde ning edendama
  esmalt
  jäätmetekke vältimist
  ja
  jäätmete korduskasutamist
  , millele järgneb ringlussevõtt
  kooskõlas jäätmehierarhiaga.
  Komisjon peaks vastavalt jäätmehierarhiale võimaldama programmi „Horisont 2020“ ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamist, et töötada välja mõjus finantsraamistik, mis aitab kohalikel ametiasutustel täita käesoleva direktiivi nõudeid ning rahastada uuenduslike tehnoloogiate ja jäätmekäsitluse kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

(22)

Käesolevas direktiivis sätestatakse liidu jäätmekäitluse pikaajalised eesmärgid ning antakse ettevõtjatele ja liikmesriikidele selge suund käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks vajalike investeeringute tegemiseks. Oma riiklike jäätmekäitlusstrateegiate ja jäätmekäitlustaristusse
  ning ringmajandusse
  tehtavate investeeringute kavandamisel peaksid liikmesriigid kasutama ära Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde ning edendama
  esmalt
  jäätmetekke vältimist
  ja
  jäätmete korduskasutamist
  , millele järgneb ringlussevõtt
  kooskõlas jäätmehierarhiaga.
  Komisjon peaks vastavalt jäätmehierarhiale võimaldama programmi „Horisont 2020“ ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamist, et töötada välja mõjus finantsraamistik, mis aitab kohalikel ametiasutustel täita käesoleva direktiivi nõudeid ning rahastada uuenduslike tehnoloogiate ja jäätmekäsitluse kasutuselevõttu.

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Teatavad toorained on liidu majanduse jaoks väga tähtsad ja nende varu tagamine on seotud suure riskiga. Selleks et tagada selliste toorainete
  tarne kindlus
  ning kooskõlas tooraineid käsitleva algatusega ja tooraineid käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse eesmärkide ja sihtarvudega, peaksid liikmesriigid võtma meetmeid, et
  tagada
  olulisel hulgal
  kõnealust
  toorainet sisaldavate jäätmete
  parim võimalik
  käitlus, võttes arvesse majanduslikku ja tehnoloogilist teostatavust ja keskkonnakasu. Komisjon on kehtestanud ELi jaoks kriitilise tähtsusega toorainete nimekirja (18). Komisjon vaatab selle nimekirja korrapäraselt läbi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Teatavad toorained on liidu majanduse jaoks väga tähtsad ja nende varu tagamine on seotud suure riskiga. Selleks et tagada selliste toorainete
  tarne kindlus
  ning kooskõlas tooraineid käsitleva algatusega ja tooraineid käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse eesmärkide ja sihtarvudega, peaksid liikmesriigid võtma meetmeid, et
  tagada
  olulisel hulgal
  kõnealust
  toorainet sisaldavate jäätmete
  parim võimalik
  käitlus, võttes arvesse majanduslikku ja tehnoloogilist teostatavust ja keskkonnakasu. Komisjon on kehtestanud ELi jaoks kriitilise tähtsusega toorainete nimekirja (18). Komisjon vaatab selle nimekirja korrapäraselt läbi.

| (23) | Teatavad toorained on liidu majanduse jaoks väga tähtsad ja nende varu tagamine on seotud suure riskiga. Selleks et tagada selliste toorainete
  tarnekindlus
  ning kooskõlas tooraineid käsitleva algatusega ja tooraineid käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse eesmärkide ja sihtarvudega, peaksid liikmesriigid võtma meetmeid, et
  edendada
  olulisel hulgal
  kriitilise tähtsusega
  toorainet sisaldavate
  toodete korduvkasutamist ja
  jäätmete
  ringlussevõttu ning tagada nende tõhus
  käitlus, võttes arvesse majanduslikku ja tehnoloogilist teostatavust ja keskkonnakasu
  ning kasu tervisele
  . Komisjon on kehtestanud ELi jaoks kriitilise tähtsusega toorainete nimekirja (18). Komisjon vaatab selle nimekirja korrapäraselt läbi. |
| --- | --- |

(23)

Teatavad toorained on liidu majanduse jaoks väga tähtsad ja nende varu tagamine on seotud suure riskiga. Selleks et tagada selliste toorainete
  tarnekindlus
  ning kooskõlas tooraineid käsitleva algatusega ja tooraineid käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse eesmärkide ja sihtarvudega, peaksid liikmesriigid võtma meetmeid, et
  edendada
  olulisel hulgal
  kriitilise tähtsusega
  toorainet sisaldavate
  toodete korduvkasutamist ja
  jäätmete
  ringlussevõttu ning tagada nende tõhus
  käitlus, võttes arvesse majanduslikku ja tehnoloogilist teostatavust ja keskkonnakasu
  ning kasu tervisele
  . Komisjon on kehtestanud ELi jaoks kriitilise tähtsusega toorainete nimekirja (18). Komisjon vaatab selle nimekirja korrapäraselt läbi.

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Tooraineid käsitleva algatuse tõhusa rakendamise toetamiseks peaksid liikmesriigid
  edendama toorainete peamisteks allikateks olevate toodete korduskasutamist. Nad peaksid
  lisama oma jäätmekavadesse riigi tasandil asjakohased meetmed olulisel hulgal kõnealuseid toorained sisaldavate jäätmete kogumiseks ja taaskasutamiseks. Need meetmed tuleks jäätmekavadesse lisada siis, kui kavasid esimest korda pärast käeoleva direktiivi jõustumist ajakohastatakse. Komisjon annab teavet ELi tasandil asjakohaste tooterühmade ja jäätmevoogude kohta. See säte ei takista liikmesriike võtmast meetmeid muude riigi majanduse jaoks tähtsaks peetavate toorainete suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Tooraineid käsitleva algatuse tõhusa rakendamise toetamiseks peaksid liikmesriigid
  edendama toorainete peamisteks allikateks olevate toodete korduskasutamist. Nad peaksid
  lisama oma jäätmekavadesse riigi tasandil asjakohased meetmed olulisel hulgal kõnealuseid toorained sisaldavate jäätmete kogumiseks ja taaskasutamiseks. Need meetmed tuleks jäätmekavadesse lisada siis, kui kavasid esimest korda pärast käeoleva direktiivi jõustumist ajakohastatakse. Komisjon annab teavet ELi tasandil asjakohaste tooterühmade ja jäätmevoogude kohta. See säte ei takista liikmesriike võtmast meetmeid muude riigi majanduse jaoks tähtsaks peetavate toorainete suhtes.

| (24) | Tooraineid käsitleva algatuse tõhusa rakendamise toetamiseks peaksid liikmesriigid lisama oma jäätmekavadesse riigi tasandil asjakohased meetmed olulisel hulgal kõnealuseid toorained sisaldavate jäätmete kogumiseks
  , sortimiseks
  ja taaskasutamiseks. Need meetmed tuleks jäätmekavadesse lisada siis, kui kavasid esimest korda pärast käeoleva direktiivi jõustumist ajakohastatakse. Komisjon annab teavet ELi tasandil asjakohaste tooterühmade ja jäätmevoogude kohta. See säte ei takista liikmesriike võtmast meetmeid muude riigi majanduse jaoks tähtsaks peetavate toorainete suhtes. |
| --- | --- |

(24)

Tooraineid käsitleva algatuse tõhusa rakendamise toetamiseks peaksid liikmesriigid lisama oma jäätmekavadesse riigi tasandil asjakohased meetmed olulisel hulgal kõnealuseid toorained sisaldavate jäätmete kogumiseks
  , sortimiseks
  ja taaskasutamiseks. Need meetmed tuleks jäätmekavadesse lisada siis, kui kavasid esimest korda pärast käeoleva direktiivi jõustumist ajakohastatakse. Komisjon annab teavet ELi tasandil asjakohaste tooterühmade ja jäätmevoogude kohta. See säte ei takista liikmesriike võtmast meetmeid muude riigi majanduse jaoks tähtsaks peetavate toorainete suhtes.

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Prügistamisel on keskkonnale
  ja
  kodanike heaolule otsene kahjulik mõju
  ning
  suured puhastamiskulud on ühiskonnale tarbetu majanduslik koormus. Seda probleemi peaks aitama lahendada erimeetmete lisamine jäätmekavadesse ja nõuetekohane täitmise tagamine pädevate asutuste poolt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Prügistamisel on keskkonnale
  ja
  kodanike heaolule otsene kahjulik mõju
  ning
  suured puhastamiskulud on ühiskonnale tarbetu majanduslik koormus. Seda probleemi peaks aitama lahendada erimeetmete lisamine jäätmekavadesse ja nõuetekohane täitmise tagamine pädevate asutuste poolt.

| (25) | Prügistamisel on keskkonnale, kodanike heaolule
  ja majandusele
  otsene
  ja kaudne
  kahjulik mõju. Suured puhastamiskulud on ühiskonnale tarbetu majanduslik koormus. Seda probleemi peaks aitama lahendada erimeetmete lisamine jäätmekavadesse ja nõuetekohane täitmise tagamine pädevate asutuste poolt.
  Prügistamise vältimist tuleks eelistada puhastamisele. Prügistamise vältimine peaks toimuma pädevate asutuste, tootjate ja tarbijate ühiste jõupingutustega. Prügi vältimiseks on oluline muuta sobimatut tarbijakäitumist. Tootjad, kelle toodetest saab tõenäoliselt prügi, peaksid prügistamise vältimiseks edendama toodete säästlikku kasutamist. Selles, et muutused käitumises toimuksid kiiremini, on oluline roll ka õpetuse andmisel ja teadlikkuse suurendamisel. |
| --- | --- |

(25)

Prügistamisel on keskkonnale, kodanike heaolule
  ja majandusele
  otsene
  ja kaudne
  kahjulik mõju. Suured puhastamiskulud on ühiskonnale tarbetu majanduslik koormus. Seda probleemi peaks aitama lahendada erimeetmete lisamine jäätmekavadesse ja nõuetekohane täitmise tagamine pädevate asutuste poolt.
  Prügistamise vältimist tuleks eelistada puhastamisele. Prügistamise vältimine peaks toimuma pädevate asutuste, tootjate ja tarbijate ühiste jõupingutustega. Prügi vältimiseks on oluline muuta sobimatut tarbijakäitumist. Tootjad, kelle toodetest saab tõenäoliselt prügi, peaksid prügistamise vältimiseks edendama toodete säästlikku kasutamist. Selles, et muutused käitumises toimuksid kiiremini, on oluline roll ka õpetuse andmisel ja teadlikkuse suurendamisel.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 25 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (25a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/56/EÜ

   (1a)

  on liidu tasandi siduv õigusakt, milles käsitletakse kontrolli- ja hindamistegevust ning keskkonnaalaste eesmärkide kehtestamist, et saavutada hea keskkonnaseisund mereprügi aspektist. Mereprügi peamine allikas on siiski maismaategevus, mis on põhjustatud tahkete jäätmete käitluse halbadest tavadest, puudulikust taristust ja üldsuse vähesest teadlikkusest. Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma meetmeid, et vähendada maismaalt tulenevat prügi, mis tõenäoliselt satub merekeskkonda, kooskõlas aastani 2030 ulatuva säästva arengu tegevuskavaga, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 25. septembril 2015, ning võtma eelkõige eesmärgiks vähendada 2030. aastaks liidu tasandil mereprügi 50 % võrra. Võttes arvesse mereprügi tekke vältimise majanduslikku ja keskkonnakasu, peaksid liikmesriigid kehtestama oma jäätmetekke vältimise kavades konkreetsed mereprügi tekke vältimise meetmed. Liikmesriigid peaksid nende meetmetega püüdma saavutada liidu mereprügi vähendamise ühised eesmärgid, nimelt tuleks 2025. aastaks mereprügi vähendada 30 % võrra ja 2030. aastaks 50 % võrra. Et mõõta nende eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme ja hõlbustada liikmesriikide vahelist heade tavade vahetust kogu liidus, peaks maismaalt tuleneva mereprügi mõõtmise tarbeks olema vastu võetud ühtne metoodika. Maismaalt tuleneva mereprügi tasemete kohta tuleks aru anda igal aastal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/56/EÜ

   (1a)

  on liidu tasandi siduv õigusakt, milles käsitletakse kontrolli- ja hindamistegevust ning keskkonnaalaste eesmärkide kehtestamist, et saavutada hea keskkonnaseisund mereprügi aspektist. Mereprügi peamine allikas on siiski maismaategevus, mis on põhjustatud tahkete jäätmete käitluse halbadest tavadest, puudulikust taristust ja üldsuse vähesest teadlikkusest. Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma meetmeid, et vähendada maismaalt tulenevat prügi, mis tõenäoliselt satub merekeskkonda, kooskõlas aastani 2030 ulatuva säästva arengu tegevuskavaga, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 25. septembril 2015, ning võtma eelkõige eesmärgiks vähendada 2030. aastaks liidu tasandil mereprügi 50 % võrra. Võttes arvesse mereprügi tekke vältimise majanduslikku ja keskkonnakasu, peaksid liikmesriigid kehtestama oma jäätmetekke vältimise kavades konkreetsed mereprügi tekke vältimise meetmed. Liikmesriigid peaksid nende meetmetega püüdma saavutada liidu mereprügi vähendamise ühised eesmärgid, nimelt tuleks 2025. aastaks mereprügi vähendada 30 % võrra ja 2030. aastaks 50 % võrra. Et mõõta nende eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme ja hõlbustada liikmesriikide vahelist heade tavade vahetust kogu liidus, peaks maismaalt tuleneva mereprügi mõõtmise tarbeks olema vastu võetud ühtne metoodika. Maismaalt tuleneva mereprügi tasemete kohta tuleks aru anda igal aastal.

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 25 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (25b) | Jäätmete nõuetele mittevastav kõrvaldamine, nagu prügistamine ning reovee ja tahkete jäätmete, näiteks plasti vette laskmine avaldab kahjulikku mõju merekeskkonnale ja inimeste tervisele ning tekitab märkimisväärseid majanduslikke ja sotsiaalseid kulusid. Sellised jäätmed kahjustavad samuti jäätmehierarhia tähtsusjärjekorda, takistades eelkõige korduskasutamiseks, ringlussevõtuks ja muuks taaskasutuseks ettevalmistamist enne nende kõrvaldamist. Kuna mereprügi on oma olemuselt piiriülene ja on vaja tagada jõupingutuste ühtlustamine, peaksid liikmesriigid võtma mereprügi vähendamise eesmärgi saavutamiseks meetmeid, kasutades direktiivi 2008/56/EÜ artikli 11 kohaselt kehtestatud järelevalveprotokolle. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25b)

Jäätmete nõuetele mittevastav kõrvaldamine, nagu prügistamine ning reovee ja tahkete jäätmete, näiteks plasti vette laskmine avaldab kahjulikku mõju merekeskkonnale ja inimeste tervisele ning tekitab märkimisväärseid majanduslikke ja sotsiaalseid kulusid. Sellised jäätmed kahjustavad samuti jäätmehierarhia tähtsusjärjekorda, takistades eelkõige korduskasutamiseks, ringlussevõtuks ja muuks taaskasutuseks ettevalmistamist enne nende kõrvaldamist. Kuna mereprügi on oma olemuselt piiriülene ja on vaja tagada jõupingutuste ühtlustamine, peaksid liikmesriigid võtma mereprügi vähendamise eesmärgi saavutamiseks meetmeid, kasutades direktiivi 2008/56/EÜ artikli 11 kohaselt kehtestatud järelevalveprotokolle.

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 25 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (25c) | Üks kõige hõlpsamini välditavatest mikroplastireostuse otsestest allikatest on mahapestavates kosmeetika- ja isikliku hügieeni toodetes sisalduvad mikropärlid, mis pärast kasutamist jõuavad elukondlikesse, kaubanduslikesse või tööstuslikesse äravoolusüsteemidesse. Selleks, et aidata kaasa käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisele, peaksid liikmesriigid võtma meetmeid, et takistada mikropärlite ja mikroplastist koostisosade sattumist reovee töötlussüsteemidesse ja nende laskmist merekeskkonda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25c)

Üks kõige hõlpsamini välditavatest mikroplastireostuse otsestest allikatest on mahapestavates kosmeetika- ja isikliku hügieeni toodetes sisalduvad mikropärlid, mis pärast kasutamist jõuavad elukondlikesse, kaubanduslikesse või tööstuslikesse äravoolusüsteemidesse. Selleks, et aidata kaasa käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisele, peaksid liikmesriigid võtma meetmeid, et takistada mikropärlite ja mikroplastist koostisosade sattumist reovee töötlussüsteemidesse ja nende laskmist merekeskkonda.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | Liikmesriikides iga kolme aasta tagant koostatavad rakendamisaruanded ei ole osutunud tõhusaks vahendiks, millega kontrollida nõuete täitmist ja tagada hea rakendamine, ning need tekitavad tarbetut halduskoormust. Seepärast on asjakohane tunnistada kehtetuks sätted, mis kohustavad liikmesriike selliseid aruandeid koostama. Selle asemel tuleks nõuete täitmist jälgida üksnes liikmesriikide poolt komisjonile igal aastal esitatavate statistiliste andmete põhjal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

Liikmesriikides iga kolme aasta tagant koostatavad rakendamisaruanded ei ole osutunud tõhusaks vahendiks, millega kontrollida nõuete täitmist ja tagada hea rakendamine, ning need tekitavad tarbetut halduskoormust. Seepärast on asjakohane tunnistada kehtetuks sätted, mis kohustavad liikmesriike selliseid aruandeid koostama. Selle asemel tuleks nõuete täitmist jälgida üksnes liikmesriikide poolt komisjonile igal aastal esitatavate statistiliste andmete põhjal.

| (27) | Liikmesriikides iga kolme aasta tagant koostatavad rakendamisaruanded ei ole osutunud tõhusaks vahendiks, millega kontrollida nõuete täitmist ja tagada hea rakendamine, ning need tekitavad tarbetut halduskoormust. Seepärast on asjakohane tunnistada kehtetuks sätted, mis kohustavad liikmesriike selliseid aruandeid koostama. Selle asemel tuleks nõuete täitmist jälgida liikmesriikide poolt komisjonile igal aastal esitatavate statistiliste andmete põhjal.
  Sellegipoolest peaksid liikmesriigid esitama komisjonile taotluse korral viivitamata mis tahes teabe, mida komisjon vajab, et hinnata käesoleva direktiivi rakendamist tervikuna ja selle mõju keskkonnale ja inimeste tervisele. |
| --- | --- |

(27)

Liikmesriikides iga kolme aasta tagant koostatavad rakendamisaruanded ei ole osutunud tõhusaks vahendiks, millega kontrollida nõuete täitmist ja tagada hea rakendamine, ning need tekitavad tarbetut halduskoormust. Seepärast on asjakohane tunnistada kehtetuks sätted, mis kohustavad liikmesriike selliseid aruandeid koostama. Selle asemel tuleks nõuete täitmist jälgida liikmesriikide poolt komisjonile igal aastal esitatavate statistiliste andmete põhjal.
  Sellegipoolest peaksid liikmesriigid esitama komisjonile taotluse korral viivitamata mis tahes teabe, mida komisjon vajab, et hinnata käesoleva direktiivi rakendamist tervikuna ja selle mõju keskkonnale ja inimeste tervisele.

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Liikmesriikide esitatud
  statistilised andmed
  on komisjoni jaoks olulised, et hinnata jäätmealaste õigusaktide järgimist liikmesriikides.
  Statistiliste
  andmete kvaliteeti, usaldusväärsust ja võrreldavust tuleks parandada. Selleks tuleks kehtestada üks ühine koht kõigi jäätmeandmete sisestamiseks, jätta välja aegunud aruandlusnõuded, hinnata liikmesriikide aruandlusmeetodeid ja võtta kasutusele andmekvaliteedi kontrolli aruanne. Seepärast peavad liikmesriigid kasutama jäätmealastes õigusaktides sätestatud sihtarvude saavutamise kohta aru andmisel
  kõige uuemat
  metoodikat, mille on välja töötanud komisjon ja
  liikmesriikide statistikaametid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Liikmesriikide esitatud
  statistilised andmed
  on komisjoni jaoks olulised, et hinnata jäätmealaste õigusaktide järgimist liikmesriikides.
  Statistiliste
  andmete kvaliteeti, usaldusväärsust ja võrreldavust tuleks parandada. Selleks tuleks kehtestada üks ühine koht kõigi jäätmeandmete sisestamiseks, jätta välja aegunud aruandlusnõuded, hinnata liikmesriikide aruandlusmeetodeid ja võtta kasutusele andmekvaliteedi kontrolli aruanne. Seepärast peavad liikmesriigid kasutama jäätmealastes õigusaktides sätestatud sihtarvude saavutamise kohta aru andmisel
  kõige uuemat
  metoodikat, mille on välja töötanud komisjon ja
  liikmesriikide statistikaametid
  .

| (28) | Liikmesriikide esitatud
  andmed ja teave
  on komisjoni jaoks olulised, et hinnata jäätmealaste õigusaktide järgimist liikmesriikides.
  Esitatud
  andmete kvaliteeti, usaldusväärsust ja võrreldavust tuleks parandada. Selleks tuleks kehtestada
  usaldusväärsetest allikatest pärit andmete kogumise ja töötlemise ühtne metoodika ning kehtestada
  üks ühine koht kõigi jäätmeandmete sisestamiseks, jätta välja aegunud aruandlusnõuded, hinnata liikmesriikide aruandlusmeetodeid ja võtta kasutusele andmekvaliteedi kontrolli aruanne. Seepärast peavad liikmesriigid kasutama jäätmealastes õigusaktides sätestatud sihtarvude saavutamise kohta aru andmisel
  ühtset
  metoodikat, mille on välja töötanud komisjon
  koostöös liikmesriikide statistikaametite
  ja
  jäätmekäitluse eest vastutavate riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega
  . |
| --- | --- |

(28)

Liikmesriikide esitatud
  andmed ja teave
  on komisjoni jaoks olulised, et hinnata jäätmealaste õigusaktide järgimist liikmesriikides.
  Esitatud
  andmete kvaliteeti, usaldusväärsust ja võrreldavust tuleks parandada. Selleks tuleks kehtestada
  usaldusväärsetest allikatest pärit andmete kogumise ja töötlemise ühtne metoodika ning kehtestada
  üks ühine koht kõigi jäätmeandmete sisestamiseks, jätta välja aegunud aruandlusnõuded, hinnata liikmesriikide aruandlusmeetodeid ja võtta kasutusele andmekvaliteedi kontrolli aruanne. Seepärast peavad liikmesriigid kasutama jäätmealastes õigusaktides sätestatud sihtarvude saavutamise kohta aru andmisel
  ühtset
  metoodikat, mille on välja töötanud komisjon
  koostöös liikmesriikide statistikaametite
  ja
  jäätmekäitluse eest vastutavate riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega
  .

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 28 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (28a) | Komisjon peaks iga kolme aasta tagant avaldama liikmesriikide esitatud andmetel ja teabel põhineva aruande, et teavitada Euroopa Parlamenti ja nõukogu edusammudest, mis on tehtud ringlussevõtu sihtarvude saavutamisel ja käesolevas direktiivis ette nähtud kohustuste rakendamisel. Kord kolme aasta jooksul esitatavas aruandes tuleks hinnata ka direktiivi 2008/98/EÜ kui terviku mõju keskkonnale ja inimeste tervisele ning hinnata, kas on vaja direktiivi 2008/98/EÜ muuta, et tagada selle asjakohasus ringmajanduse eesmärkide seisukohast. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28a)

Komisjon peaks iga kolme aasta tagant avaldama liikmesriikide esitatud andmetel ja teabel põhineva aruande, et teavitada Euroopa Parlamenti ja nõukogu edusammudest, mis on tehtud ringlussevõtu sihtarvude saavutamisel ja käesolevas direktiivis ette nähtud kohustuste rakendamisel. Kord kolme aasta jooksul esitatavas aruandes tuleks hinnata ka direktiivi 2008/98/EÜ kui terviku mõju keskkonnale ja inimeste tervisele ning hinnata, kas on vaja direktiivi 2008/98/EÜ muuta, et tagada selle asjakohasus ringmajanduse eesmärkide seisukohast.

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 28 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (28b) | Selleks et aidata kaasa nõuetekohasele haldamisele, jõustamisele, piiriülesele koostööle ja parimate tavade levikule ja innovatsioonile jäätmete valdkonnas ning tagada direktiivis 2008/98/EÜ sätestatud eesmärkide tõhus ja järjekindel rakendamine, peaks komisjon looma platvormi teabe ja parimate tavade vahetamiseks komisjoni ja liikmesriikide vahel direktiivi praktilise elluviimise küsimustes. Selle platvormi töö tulemused tuleks teha üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28b)

Selleks et aidata kaasa nõuetekohasele haldamisele, jõustamisele, piiriülesele koostööle ja parimate tavade levikule ja innovatsioonile jäätmete valdkonnas ning tagada direktiivis 2008/98/EÜ sätestatud eesmärkide tõhus ja järjekindel rakendamine, peaks komisjon looma platvormi teabe ja parimate tavade vahetamiseks komisjoni ja liikmesriikide vahel direktiivi praktilise elluviimise küsimustes. Selle platvormi töö tulemused tuleks teha üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 28 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (28c) | Ringmajanduse ja suurema ressursitõhususe poole liikumise majanduslik potentsiaal ning keskkonnaalane kasu on põhjalikult tõestatud. Ringi sulgemiseks vajalikud meetmed on esitatud erinevates poliitilistes dokumentides ja ettepanekutes, alates Euroopa ressursitõhususe platvormi (EREP) ressursitõhusama Euroopa manifestist, mis avaldati 17. detsembril 2012 ja sellele järgnevatest poliitilistest soovitustest kuni Euroopa Parlamendi algatusraportini, mis käsitleb liikumist ringmajanduse poole, mis võeti vastu 25. juunil 2015 ning komisjoni ringmajanduse tegevuskavani, mis avaldati 2. detsembril 2015. Kõigis eelnimetatud dokumentides esitatakse samuti kogu tsüklit hõlmavaid meetmeid, mis puudutavad rohkemat, kui ainult jäätmeid, ning lisaks liidu jäätmealaste õigusaktide eesmärkide suunamisele peaksid need kogu ringi sulgemise eesmärgil tagama ka kaugeleulatuvate meetmete võtmise. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28c)

Ringmajanduse ja suurema ressursitõhususe poole liikumise majanduslik potentsiaal ning keskkonnaalane kasu on põhjalikult tõestatud. Ringi sulgemiseks vajalikud meetmed on esitatud erinevates poliitilistes dokumentides ja ettepanekutes, alates Euroopa ressursitõhususe platvormi (EREP) ressursitõhusama Euroopa manifestist, mis avaldati 17. detsembril 2012 ja sellele järgnevatest poliitilistest soovitustest kuni Euroopa Parlamendi algatusraportini, mis käsitleb liikumist ringmajanduse poole, mis võeti vastu 25. juunil 2015 ning komisjoni ringmajanduse tegevuskavani, mis avaldati 2. detsembril 2015. Kõigis eelnimetatud dokumentides esitatakse samuti kogu tsüklit hõlmavaid meetmeid, mis puudutavad rohkemat, kui ainult jäätmeid, ning lisaks liidu jäätmealaste õigusaktide eesmärkide suunamisele peaksid need kogu ringi sulgemise eesmärgil tagama ka kaugeleulatuvate meetmete võtmise.

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 28 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (28d) | Teadusuuringud ja innovatsioon ning ressursitõhususel põhinevate arukate ettevõtlusmudelite loomine on äärmiselt olulised selleks, et toetada liidus üleminekut ringmajandusele, milles jäätmeid loetakse uueks ressursiks. Selle eesmärgi saavutamiseks on vaja programmi „Horisont 2020“ raames toetada teadus- ja innovatsiooniprojekte, mille abil saab demonstreerida ringmajanduse majanduslikku jätkusuutlikkust ja keskkonnasäästlikkust ning testida neid reaaltingimustes. Süsteemset lähenemisviisi kasutades võivad need projektid samal ajal kaasa aidata innovatsiooni soodustavate ja hõlpsasti rakendatavate õigusaktide koostamisele, kuna tuvastatakse võimalikud regulatiivsed probleemid, takistused ja lüngad, mis pärsivad ressursitõhususel põhinevate ettevõtlusmudelite arengut. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28d)

Teadusuuringud ja innovatsioon ning ressursitõhususel põhinevate arukate ettevõtlusmudelite loomine on äärmiselt olulised selleks, et toetada liidus üleminekut ringmajandusele, milles jäätmeid loetakse uueks ressursiks. Selle eesmärgi saavutamiseks on vaja programmi „Horisont 2020“ raames toetada teadus- ja innovatsiooniprojekte, mille abil saab demonstreerida ringmajanduse majanduslikku jätkusuutlikkust ja keskkonnasäästlikkust ning testida neid reaaltingimustes. Süsteemset lähenemisviisi kasutades võivad need projektid samal ajal kaasa aidata innovatsiooni soodustavate ja hõlpsasti rakendatavate õigusaktide koostamisele, kuna tuvastatakse võimalikud regulatiivsed probleemid, takistused ja lüngad, mis pärsivad ressursitõhususel põhinevate ettevõtlusmudelite arengut.

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 28 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (28e) | Euroopa Komisjon esitas 2. detsembril 2015. aastal ELi ringmajanduse loomise tegevuskava, et ergutada Euroopa üleminekut ringmajandusele. Kuna komisjon nägi ette konkreetse ja ulatusliku tegevuskava, mis sisaldab kogu olelusringi hõlmavaid meetmeid, on vaja täiendavaid meetmeid ülemineku kiirendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28e)

Euroopa Komisjon esitas 2. detsembril 2015. aastal ELi ringmajanduse loomise tegevuskava, et ergutada Euroopa üleminekut ringmajandusele. Kuna komisjon nägi ette konkreetse ja ulatusliku tegevuskava, mis sisaldab kogu olelusringi hõlmavaid meetmeid, on vaja täiendavaid meetmeid ülemineku kiirendamiseks.

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 28 f (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (28f) | Ressursikasutuse parandamine võiks anda liidu äriühingutele, avaliku sektori asutustele ja tarbijatele märkimisväärset puhassäästu, vähendades samal ajal ka kasvuhoonegaaside koguheidet aasta kohta. Seetõttu peaks komisjon esitama 2018. aasta lõpuks ettepaneku ressursitõhususe põhinäitaja ja osanäitajate kohta, mille abil jälgida liikumist eesmärgi suunas suurendada 2030. aastaks liidu tasandil ressursitõhusust võrreldes 2014. aastaga 30 %. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28f)

Ressursikasutuse parandamine võiks anda liidu äriühingutele, avaliku sektori asutustele ja tarbijatele märkimisväärset puhassäästu, vähendades samal ajal ka kasvuhoonegaaside koguheidet aasta kohta. Seetõttu peaks komisjon esitama 2018. aasta lõpuks ettepaneku ressursitõhususe põhinäitaja ja osanäitajate kohta, mille abil jälgida liikumist eesmärgi suunas suurendada 2030. aastaks liidu tasandil ressursitõhusust võrreldes 2014. aastaga 30 %.

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Direktiivi 2008/98/EÜ täiendamiseks või muutmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte
  artikli 5 lõike 2, artikli 6 lõike 2, artikli 7 lõike 1, artikli 11a lõigete 2 ja 6, artikli 26, artikli 27 lõigete 1 ja 4 ning artikli 38 lõigete 1, 2 ja 3
  kohta. Eriti tähtis on, et komisjon
  peaks
  ettevalmistustööde ajal asjakohaseid konsultatsioone, sh ekspertide tasandil.
  Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29)

Direktiivi 2008/98/EÜ täiendamiseks või muutmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte
  artikli 5 lõike 2, artikli 6 lõike 2, artikli 7 lõike 1, artikli 11a lõigete 2 ja 6, artikli 26, artikli 27 lõigete 1 ja 4 ning artikli 38 lõigete 1, 2 ja 3
  kohta. Eriti tähtis on, et komisjon
  peaks
  ettevalmistustööde ajal asjakohaseid konsultatsioone, sh ekspertide tasandil.
  Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (29) | Direktiivi 2008/98/EÜ täiendamiseks või muutmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte
  järgmise
  kohta: |
| --- | --- |

(29)

Direktiivi 2008/98/EÜ täiendamiseks või muutmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte
  järgmise
  kohta:

| — | üksikasjalikud kriteeriumid tingimuste kohaldamiseks, mille alusel aineid või esemeid käsitatakse kõrvalsaadusena või ei käsitata enam jäätmetena, |
| --- | --- |

—

üksikasjalikud kriteeriumid tingimuste kohaldamiseks, mille alusel aineid või esemeid käsitatakse kõrvalsaadusena või ei käsitata enam jäätmetena,

| — | üldised nõuded, mida liikmesriigid peavad täitma jäätmete lakkamise staatuse kohta tehniliste eeskirjade vastuvõtmisel, |
| --- | --- |

—

üldised nõuded, mida liikmesriigid peavad täitma jäätmete lakkamise staatuse kohta tehniliste eeskirjade vastuvõtmisel,

| — | jäätmenimistu kehtestamine, |
| --- | --- |

—

jäätmenimistu kehtestamine,

| — | ühtlustatud kriteeriumid, mida tuleb järgida rahaliste sissemaksete kindlaksmääramisel, mida tootjad maksavad tootja laiendatud vastutuse nõuete täitmiseks vastavalt toodete olelusringi lõppemise tegelikele kuludele, |
| --- | --- |

—

ühtlustatud kriteeriumid, mida tuleb järgida rahaliste sissemaksete kindlaksmääramisel, mida tootjad maksavad tootja laiendatud vastutuse nõuete täitmiseks vastavalt toodete olelusringi lõppemise tegelikele kuludele,

| — | näitajad jäätmetekke vähendamisel ja jäätmetekke vältimise meetmete rakendamisel saavutatud edu mõõtmiseks, |
| --- | --- |

—

näitajad jäätmetekke vähendamisel ja jäätmetekke vältimise meetmete rakendamisel saavutatud edu mõõtmiseks,

| — | ühtne metoodika, sh kvaliteedi miinimumnõuded toidujäätmete tasemete ühtseks mõõtmiseks, |
| --- | --- |

—

ühtne metoodika, sh kvaliteedi miinimumnõuded toidujäätmete tasemete ühtseks mõõtmiseks,

| — | ühtne metoodika, sh kvaliteedi miinimumnõuded maismaalt tuleneva mereprügi ühtseks mõõtmiseks, |
| --- | --- |

—

ühtne metoodika, sh kvaliteedi miinimumnõuded maismaalt tuleneva mereprügi ühtseks mõõtmiseks,

| — | kvaliteedi ja tegevusalased miinimumnõuded korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate, tagatisrahasüsteemide ja lõpliku ringlussevõtuga tegelevate ettevõtjate kindlaksmääramiseks, sh erieeskirjad andmete kogumise, jälgitavuse, tõendamise ja esitamise kohta, |
| --- | --- |

—

kvaliteedi ja tegevusalased miinimumnõuded korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate, tagatisrahasüsteemide ja lõpliku ringlussevõtuga tegelevate ettevõtjate kindlaksmääramiseks, sh erieeskirjad andmete kogumise, jälgitavuse, tõendamise ja esitamise kohta,

| — | ühtne metoodika jäätmete põletamise või koospõletamise tulemusel ringlusse võetud metalli massi arvutamiseks, sh ringlussevõetud metalli kvaliteedi kriteeriumid, |
| --- | --- |

—

ühtne metoodika jäätmete põletamise või koospõletamise tulemusel ringlusse võetud metalli massi arvutamiseks, sh ringlussevõetud metalli kvaliteedi kriteeriumid,

| — | tehnilised kriteeriumid ja tegevuskord kõrvaldamistoimingute D2, D3, D4, D6, D7 ja D12 jaoks, mis loetletud direktiivi 2008/98/EÜ I lisas, ja vajadusel tegevuste keelustamine, kui need ei vasta teatavatele kriteeriumitele, mis seonduvad inimeste tervise ja keskkonna kaitsega, |
| --- | --- |

—

tehnilised kriteeriumid ja tegevuskord kõrvaldamistoimingute D2, D3, D4, D6, D7 ja D12 jaoks, mis loetletud direktiivi 2008/98/EÜ I lisas, ja vajadusel tegevuste keelustamine, kui need ei vasta teatavatele kriteeriumitele, mis seonduvad inimeste tervise ja keskkonna kaitsega,

| — | tehnilised miinimumstandardid selliste töötlustoimingute suhtes, mille puhul direktiivi 2008/98/EÜ kohaselt nõutakse luba, kui on tõendeid, et selliste standardite kehtestamisest oleks kasu inimeste tervisele ja keskkonnale, |
| --- | --- |

—

tehnilised miinimumstandardid selliste töötlustoimingute suhtes, mille puhul direktiivi 2008/98/EÜ kohaselt nõutakse luba, kui on tõendeid, et selliste standardite kehtestamisest oleks kasu inimeste tervisele ja keskkonnale,

| — | miinimumstandardid selliste toimingute suhtes, mille suhtes kehtib direktiivi 2008/98/EÜ kohaselt registreerimisnõue, kui on tõendeid, et selliste standardite kehtestamisest oleks kasu inimeste tervisele ja keskkonnale või siseturu häirete ärahoidmise seisukohast, |
| --- | --- |

—

miinimumstandardid selliste toimingute suhtes, mille suhtes kehtib direktiivi 2008/98/EÜ kohaselt registreerimisnõue, kui on tõendeid, et selliste standardite kehtestamisest oleks kasu inimeste tervisele ja keskkonnale või siseturu häirete ärahoidmise seisukohast,

| — | direktiivi 2008/98/EÜ II lisa punktis R1 osutatud põletusrajatiste puhul kasutatava valemi kohaldamise täpsustamine, |
| --- | --- |

—

direktiivi 2008/98/EÜ II lisa punktis R1 osutatud põletusrajatiste puhul kasutatava valemi kohaldamise täpsustamine,

| — | andmete kogumise ja töötlemise metoodika, andmete kogumise ja andmeallikate korraldus, ning vorm, mille alusel liikmesriigid esitavad komisjonile andmed toidujäätmete ja mereprügi vähendamise eesmärkide elluviimise, korduskasutuseks, ringlussevõtuks ja tagasitäiteks ettevalmistamise ning vanaõli kohta, ning |
| --- | --- |

—

andmete kogumise ja töötlemise metoodika, andmete kogumise ja andmeallikate korraldus, ning vorm, mille alusel liikmesriigid esitavad komisjonile andmed toidujäätmete ja mereprügi vähendamise eesmärkide elluviimise, korduskasutuseks, ringlussevõtuks ja tagasitäiteks ettevalmistamise ning vanaõli kohta, ning

| — | direktiivi 2008/98/EÜ I–V lisa kohandamine teaduse ja tehnika arenguga. |
| --- | --- |

—

direktiivi 2008/98/EÜ I–V lisa kohandamine teaduse ja tehnika arenguga.

Eriti tähtis on, et komisjon
  viiks
  ettevalmistustööde ajal
  läbi
  asjakohaseid konsultatsioone, sh ekspertide tasandil
  ja et need konsultatsioonid toimuksid kooskõlas põhimõtetega, mis on sätestatud 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes parema õigusloome kohta. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu saama kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel peaks olema pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Selleks et tagada direktiivi 2008/98/EÜ rakendamise ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused seoses
  artikli 9 lõigetega 4 ja 5, artikli 33 lõikega 2, artikli 35 lõikega 5 ja artikli 37 lõikega 6. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011

   (19)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Selleks et tagada direktiivi 2008/98/EÜ rakendamise ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused seoses
  artikli 9 lõigetega 4 ja 5, artikli 33 lõikega 2, artikli 35 lõikega 5 ja artikli 37 lõikega 6. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011

   (19)

  .

| (30) | Selleks et tagada direktiivi 2008/98/EÜ rakendamise ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused seoses
  järgmisega: |
| --- | --- |

(30)

Selleks et tagada direktiivi 2008/98/EÜ rakendamise ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused seoses
  järgmisega:

| — | jäätmekavade ja jäätmetekke vältimise programmide vastuvõtmisest ja neis tehtud olulisest muudatustest teatamise vorm, ja |
| --- | --- |

—

jäätmekavade ja jäätmetekke vältimise programmide vastuvõtmisest ja neis tehtud olulisest muudatustest teatamise vorm, ja

| — | ohtlike jäätmete elektrooniliste registrite tööd käsitlevad miinimumtingimused. |
| --- | --- |

—

ohtlike jäätmete elektrooniliste registrite tööd käsitlevad miinimumtingimused.

Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011

   (19)

  .

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt parandada liidus jäätmekäitlust ning kaitsta, säilitada ja parandada seeläbi keskkonna kvaliteeti, ookeanide tervist ja mereandide ohutust mereprügi vähendamise kaudu, ning tagada loodusvarade heaperemehelik ja mõistlik kasutamine kogu liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning tulenevalt meetmete ulatusest või mõjust on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt parandada liidus jäätmekäitlust ning kaitsta, säilitada ja parandada seeläbi keskkonna kvaliteeti, ookeanide tervist ja mereandide ohutust mereprügi vähendamise kaudu, ning tagada loodusvarade heaperemehelik ja mõistlik kasutamine kogu liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning tulenevalt meetmete ulatusest või mõjust on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

| (33) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt parandada liidus jäätmekäitlust ning kaitsta, säilitada ja parandada seeläbi keskkonna kvaliteeti, ookeanide tervist ja mereandide ohutust mereprügi vähendamise kaudu, ning tagada loodusvarade heaperemehelik
  , vähendatud
  ja mõistlik kasutamine kogu liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning tulenevalt meetmete ulatusest või mõjust on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(33)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt parandada liidus jäätmekäitlust ning kaitsta, säilitada ja parandada seeläbi keskkonna kvaliteeti, ookeanide tervist ja mereandide ohutust mereprügi vähendamise kaudu, ning tagada loodusvarade heaperemehelik
  , vähendatud
  ja mõistlik kasutamine kogu liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning tulenevalt meetmete ulatusest või mõjust on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 33 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (33a) | Liikmesriigid peaksid tagama tootmis-, ringlussevõtu-, parandus-, korduskasutamiseks ettevalmistamise ja jäätmesektoris kõrged töötervishoiu ja -ohutuse nõuded, võttes arvesse konkreetseid riske, millega töötajad nendes sektorites kokku puutuvad, ning tagama liidu selle valdkonna kehtivate õigusaktide nõuetekohase rakendamise ja jõustamise. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33a)

Liikmesriigid peaksid tagama tootmis-, ringlussevõtu-, parandus-, korduskasutamiseks ettevalmistamise ja jäätmesektoris kõrged töötervishoiu ja -ohutuse nõuded, võttes arvesse konkreetseid riske, millega töötajad nendes sektorites kokku puutuvad, ning tagama liidu selle valdkonna kehtivate õigusaktide nõuetekohase rakendamise ja jõustamise.

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 33 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (33b) | See direktiiv on vastu võetud, võttes arvesse 13. aprilli 2016. aasta paremat õigusloomet käsitlevas institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud kohustusi ning seda tuleks rakendada ja kohaldada kooskõlas nimetatud kokkuleppes sisalduvate juhistega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33b)

See direktiiv on vastu võetud, võttes arvesse 13. aprilli 2016. aasta paremat õigusloomet käsitlevas institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud kohustusi ning seda tuleks rakendada ja kohaldada kooskõlas nimetatud kokkuleppes sisalduvate juhistega.

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 1 – lõik 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1) | Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

-1)

Käesolevas
  direktiivis sätestatakse meetmed keskkonna ja inimese tervise kaitsmiseks selliselt, et välditakse või vähendatakse jäätmete tekitamise ja käitlemise ebasoodsat mõju ning vähendatakse ressursside kasutamise üldmõju ja suurendatakse sellise kasutamise tõhusust.

| | „Käesolevas
  direktiivis sätestatakse meetmed keskkonna ja inimese tervise kaitsmiseks selliselt, et välditakse või vähendatakse jäätmete
  tekitamist, jäätmete
  tekitamise ja käitlemise ebasoodsat mõju ning vähendatakse ressursside kasutamise üldmõju ja suurendatakse sellise kasutamise tõhusust
  , mis on olulised ringmajandusele üleminekuks ja liidu konkurentsivõime tagamiseks pikas perspektiivis
  .“; |
| --- | --- |

„Käesolevas
  direktiivis sätestatakse meetmed keskkonna ja inimese tervise kaitsmiseks selliselt, et välditakse või vähendatakse jäätmete
  tekitamist, jäätmete
  tekitamise ja käitlemise ebasoodsat mõju ning vähendatakse ressursside kasutamise üldmõju ja suurendatakse sellise kasutamise tõhusust
  , mis on olulised ringmajandusele üleminekuks ja liidu konkurentsivõime tagamiseks pikas perspektiivis
  .“;

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt a

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 3 – punkt 1a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „1a) | „olmejäätmed“ – |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

„1a)

„olmejäätmed“ –

| „1a) | „olmejäätmed“ – |
| --- | --- |

„1a)

„olmejäätmed“ –

| (a) | kojumajapidamistest kogutud segajäätmed ja liigiti kogutud jäätmed, sh |
| --- | --- |

(a)

kojumajapidamistest kogutud segajäätmed ja liigiti kogutud jäätmed, sh

| (a) | kojumajapidamistest kogutud segajäätmed ja liigiti kogutud jäätmed, sh |
| --- | --- |

(a)

kojumajapidamistest kogutud segajäätmed ja liigiti kogutud jäätmed, sh

| | — | paber ja kartong, klaas, metallid, plast, biojäätmed, puit, tekstiilid, elektroonikaromud, patarei- ja akujäätmed; |
| --- | --- | --- |

—

paber ja kartong, klaas, metallid, plast, biojäätmed, puit, tekstiilid, elektroonikaromud, patarei- ja akujäätmed;

| | — | paber ja kartong, klaas, metallid, plast, biojäätmed, puit, tekstiilid, elektroonikaromud, patarei- ja akujäätmed; |
| --- | --- | --- |

—

paber ja kartong, klaas, metallid, plast, biojäätmed, puit, tekstiilid, elektroonikaromud, patarei- ja akujäätmed;

| | — | suurjäätmed, sh
  kodumasinad,
  madratsid, mööbel; |
| --- | --- | --- |

—

suurjäätmed, sh
  kodumasinad,
  madratsid, mööbel;

| | — | suurjäätmed, sh madratsid
  ja
  mööbel; |
| --- | --- | --- |

—

suurjäätmed, sh madratsid
  ja
  mööbel;

| | — | aiajäätmed, sh lehed, niidetud muru; |
| --- | --- | --- |

—

aiajäätmed, sh lehed, niidetud muru;

| | — | aiajäätmed, sh lehed, niidetud muru; |
| --- | --- | --- |

—

aiajäätmed, sh lehed, niidetud muru;

| (b) | muudest allikatest kogutud segajäätmed
  ja liigiti kogutud jäätmed, mis on
  laadilt, koostiselt
  ja
  koguselt
  kodumajapidamisjäätmetega
  võrreldavad; |
| --- | --- |

(b)

muudest allikatest kogutud segajäätmed
  ja liigiti kogutud jäätmed, mis on
  laadilt, koostiselt
  ja
  koguselt
  kodumajapidamisjäätmetega
  võrreldavad;

| (b) | segajäätmed ja väikeettevõtjate, büroohoonete
  ja
  institutsioonide (nagu koolid, haiglad, valitsushooned)
  liigiti kogutud jäätmed, mis on
  olemuselt
  ja
  koostiselt
  kodumajapidamisjäätmetega
  samalaadsed. |
| --- | --- |

(b)

segajäätmed ja väikeettevõtjate, büroohoonete
  ja
  institutsioonide (nagu koolid, haiglad, valitsushooned)
  liigiti kogutud jäätmed, mis on
  olemuselt
  ja
  koostiselt
  kodumajapidamisjäätmetega
  samalaadsed.

| (c) | turu- ja tänavapuhastusjäätmed, sh tänava pühkmed, prügikonteinerite sisu, pargi- ja aiahoolduse jäätmed. |
| --- | --- |

(c)

turu- ja tänavapuhastusjäätmed, sh tänava pühkmed, prügikonteinerite sisu, pargi- ja aiahoolduse jäätmed.

| (c) | turu- ja tänavapuhastusjäätmed, sh tänava pühkmed, prügikonteinerite sisu, pargi- ja aiahoolduse jäätmed. |
| --- | --- |

(c)

turu- ja tänavapuhastusjäätmed, sh tänava pühkmed, prügikonteinerite sisu, pargi- ja aiahoolduse jäätmed.

Olmejäätmete alla ei kuulu kanalisatsioonivõrgu ja reovee töötlemise jäätmed (sh reoveesetted) ega ehitus- ja lammutusjäätmed;“

Olmejäätmete alla ei kuulu kanalisatsioonivõrgu ja reovee töötlemise jäätmed (sh reoveesetted) ega ehitus- ja lammutusjäätmed.

Käesolevas direktiivis esitatud olmejäätmete määratlus kehtib sõltumata sellest, kas jäätmekäitleja kuulub avalikku või erasektorisse;“;

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt a a (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 3 – punkt 1b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | lisatakse järgmine punkt:










  „1b) | „kaubandus- ja tööstusjäätmed“ – kaubandus- ja tööstustegevusest ja/või -rajatistest kogutud segajäätmed ja liigiti kogutud jäätmed.



  Kaubandus- ja tööstusjäätmed ei hõlma olmejäätmeid, ehitus- ja lammutusjäätmeid, kanalisatsioonivõrgu ja reovee töötlemise jäätmeid (sh reoveesetted);“; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

aa)

lisatakse järgmine punkt:

„1b)

Kaubandus- ja tööstusjäätmed ei hõlma olmejäätmeid, ehitus- ja lammutusjäätmeid, kanalisatsioonivõrgu ja reovee töötlemise jäätmeid (sh reoveesetted);“;

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt b

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 3 – punkt 2a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2a) | „tavajäätmed“ – jäätmed,
  millel
  ei
  ole ühtegi III lisas loetletud ohtlikku omadust;“
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a)

„tavajäätmed“ – jäätmed,
  millel
  ei
  ole ühtegi III lisas loetletud ohtlikku omadust;“
  ;

| 2a) | „tavajäätmed“ – jäätmed,
  mis
  ei
  kuulu käesoleva artikli punktis 2 määratletud jäätmete hulka
  ; |
| --- | --- |

2a)

„tavajäätmed“ – jäätmed,
  mis
  ei
  kuulu käesoleva artikli punktis 2 määratletud jäätmete hulka
  ;

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt c

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 3 – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4) | „biojäätmed“ – aia- ja haljastujäätmed, kodumajapidamistest, restoranidest, toitlustus- ja jaemüügiettevõtetest pärinevad toidu- ja köögijäätmed, samalaadsed toiduainetööstuse jäätmed ning muud samasuguste
  biolagunemisomadustega jäätmed, mis on laadilt, koostiselt
  ja
  koguselt võrreldavad;“
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4)

„biojäätmed“ – aia- ja haljastujäätmed, kodumajapidamistest, restoranidest, toitlustus- ja jaemüügiettevõtetest pärinevad toidu- ja köögijäätmed, samalaadsed toiduainetööstuse jäätmed ning muud samasuguste
  biolagunemisomadustega jäätmed, mis on laadilt, koostiselt
  ja
  koguselt võrreldavad;“
  ;

| 4) | „biojäätmed“ – aia- ja haljastujäätmed, kodumajapidamistest, restoranidest, toitlustus- ja jaemüügiettevõtetest pärinevad toidu- ja köögijäätmed, samalaadsed toiduainetööstuse jäätmed ning muud samasuguste
  biolagunemis-
  ja
  kompostimisomadustega jäätmed
  ; |
| --- | --- |

4)

„biojäätmed“ – aia- ja haljastujäätmed, kodumajapidamistest, restoranidest, toitlustus- ja jaemüügiettevõtetest pärinevad toidu- ja köögijäätmed, samalaadsed toiduainetööstuse jäätmed ning muud samasuguste
  biolagunemis-
  ja
  kompostimisomadustega jäätmed
  ;

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt d a (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 3 – punkt 9

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | punkt 9 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

da)

punkt 9 asendatakse järgmisega:

| 9) | „jäätmekäitlus“ – jäätmete kogumine, vedu, taaskasutamine ja kõrvaldamine, sealhulgas nende toimingute järelevalve ning jäätmekõrvaldamiskohtade järelhooldus, sealhulgas vahendaja või edasimüüja tegevus; |
| --- | --- |

9)

„jäätmekäitlus“ – jäätmete kogumine, vedu, taaskasutamine ja kõrvaldamine, sealhulgas nende toimingute järelevalve ning jäätmekõrvaldamiskohtade järelhooldus, sealhulgas vahendaja või edasimüüja tegevus;

| | „9) | „jäätmekäitlus“ – jäätmete kogumine, vedu
  , sortimine
  , taaskasutamine ja kõrvaldamine, sealhulgas nende toimingute järelevalve ning jäätmekõrvaldamiskohtade järelhooldus, sealhulgas vahendaja või edasimüüja tegevus;“; |
| --- | --- | --- |

„9)

„jäätmekäitlus“ – jäätmete kogumine, vedu
  , sortimine
  , taaskasutamine ja kõrvaldamine, sealhulgas nende toimingute järelevalve ning jäätmekõrvaldamiskohtade järelhooldus, sealhulgas vahendaja või edasimüüja tegevus;“;

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt d b (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 3 – punkt 11

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | db) | punkt 11 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

db)

punkt 11 asendatakse järgmisega:

| 11) | „liigiti kogumine“ – kogumine, kus jäätmevooge eraldatakse jäätmete liigi ja olemuse alusel, et lihtsustada konkreetset käitlust; |
| --- | --- |

11)

„liigiti kogumine“ – kogumine, kus jäätmevooge eraldatakse jäätmete liigi ja olemuse alusel, et lihtsustada konkreetset käitlust;

| „11) | „liigiti kogumine“ – kogumine, kus jäätmevooge eraldatakse jäätmete liigi ja olemuse alusel, et lihtsustada konkreetset käitlust
  , eelkõige korduskasutamiseks ettevalmistamist ja ringlussevõtutoiminguid;“; |
| --- | --- |

„11)

„liigiti kogumine“ – kogumine, kus jäätmevooge eraldatakse jäätmete liigi ja olemuse alusel, et lihtsustada konkreetset käitlust
  , eelkõige korduskasutamiseks ettevalmistamist ja ringlussevõtutoiminguid;“;

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt e

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 3 – punkt 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 16) | „korduskasutamiseks ettevalmistamine“ – kontrollimist, puhastamist või parandamist hõlmavad taaskasutamistoimingud, mille käigus valmistatakse korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate poolt
  ja tunnustatud tagatisrahasüsteemide kaudu
  kogutud
  jäätmed,
  tooted või toodete koostisosad ette korduskasutamiseks ilma täiendava eeltöötluseta;”; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

16)

„korduskasutamiseks ettevalmistamine“ – kontrollimist, puhastamist või parandamist hõlmavad taaskasutamistoimingud, mille käigus valmistatakse korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate poolt
  ja tunnustatud tagatisrahasüsteemide kaudu
  kogutud
  jäätmed,
  tooted või toodete koostisosad ette korduskasutamiseks ilma täiendava eeltöötluseta;”;

| 16) | „korduskasutamiseks ettevalmistamine“ – kontrollimist, puhastamist või parandamist hõlmavad taaskasutamistoimingud, mille käigus valmistatakse
  jäätmeteks muutunud ja
  korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate poolt kogutud tooted või toodete koostisosad ette korduskasutamiseks ilma täiendava eeltöötluseta; |
| --- | --- |

16)

„korduskasutamiseks ettevalmistamine“ – kontrollimist, puhastamist või parandamist hõlmavad taaskasutamistoimingud, mille käigus valmistatakse
  jäätmeteks muutunud ja
  korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate poolt kogutud tooted või toodete koostisosad ette korduskasutamiseks ilma täiendava eeltöötluseta;

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt e a (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 3 – punkt 16a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ea) | lisatakse järgmine punkt:










  „16a) | „korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelev ettevõtja“ – jäätmeid käitlev ettevõtja, kes töötab korduskasutamiseks ettevalmistamise ahelas vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele;“; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ea)

lisatakse järgmine punkt:

„16a)

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt e b (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 3 – punkt 16b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | eb) | lisatakse järgmine punkt:










  „16b) | „ümbertöötlemine“ – toote „nagu uus“ seisukorda viimine, selleks komponentide osi korduskasutusse võttes, taastades ja asendades;“; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

eb)

lisatakse järgmine punkt:

„16b)

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt e c (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 3 – punkt 17

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ec) | punkt 17 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

ec)

punkt 17 asendatakse järgmisega:

| 17) | „ringlussevõtt“ – taaskasutamistoiming, mille käigus jäätmematerjalid töödeldakse toodeteks, materjalideks või aineteks kasutamiseks nende esialgsel või mõnel muul eesmärgil. See hõlmab
  orgaaniliste ainete töötlemist
  , kuid ei hõlma
  energiakasutust
  ja
  töötlemist
  materjalideks, mida kasutatakse kütustena või kaeveõõnete täitmiseks; |
| --- | --- |

17)

„ringlussevõtt“ – taaskasutamistoiming, mille käigus jäätmematerjalid töödeldakse toodeteks, materjalideks või aineteks kasutamiseks nende esialgsel või mõnel muul eesmärgil. See hõlmab
  orgaaniliste ainete töötlemist
  , kuid ei hõlma
  energiakasutust
  ja
  töötlemist
  materjalideks, mida kasutatakse kütustena või kaeveõõnete täitmiseks;

| „17) | „ringlussevõtt“ – taaskasutamistoiming, mille käigus jäätmematerjalid töödeldakse toodeteks, materjalideks või aineteks kasutamiseks nende esialgsel või mõnel muul eesmärgil. See hõlmab
  orgaanilist ringlussevõttu
  , kuid ei hõlma
  energia tootmist
  ja
  ümbertöötlemist
  materjalideks, mida kasutatakse kütustena või kaeveõõnete täitmiseks;“; |
| --- | --- |

„17)

„ringlussevõtt“ – taaskasutamistoiming, mille käigus jäätmematerjalid töödeldakse toodeteks, materjalideks või aineteks kasutamiseks nende esialgsel või mõnel muul eesmärgil. See hõlmab
  orgaanilist ringlussevõttu
  , kuid ei hõlma
  energia tootmist
  ja
  ümbertöötlemist
  materjalideks, mida kasutatakse kütustena või kaeveõõnete täitmiseks;“;

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt e d (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 3 – punkt - 17a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ed) | lisatakse järgmine punkt:










  „-17a) | „orgaaniline ringlussevõtt“ – ringlussevõtt jäätmete biolagundatavate osade aeroobse, anaeroobse või muu töötlemise teel, nii et tulemuseks saadakse tooted, materjalid või ained; mehhaanilist bioloogilist käsitlemist ja prügilasse viimist ei loeta orgaaniliseks ringlussevõtuks;“; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ed)

lisatakse järgmine punkt:

„-17a)

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt f

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 3 – punkt 17a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 17a) | „lõplik ringlussevõtuprotsess“ – ringlussevõtuprotsess, mis algab siis, kui edasised
  mehhaanilise
  sortimise toimingud ei ole enam vajalikud ning jäätmematerjalid
  jõuavad tootmisprotsessi ja need
  töötatakse ümber toodeteks, materjalideks või aineteks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

17a)

„lõplik ringlussevõtuprotsess“ – ringlussevõtuprotsess, mis algab siis, kui edasised
  mehhaanilise
  sortimise toimingud ei ole enam vajalikud ning jäätmematerjalid
  jõuavad tootmisprotsessi ja need
  töötatakse ümber toodeteks, materjalideks või aineteks;

| 17a) | „lõplik ringlussevõtuprotsess“ – ringlussevõtuprotsess, mis algab siis, kui edasised sortimise toimingud ei ole enam vajalikud ning jäätmematerjalid töötatakse ümber toodeteks, materjalideks või aineteks; |
| --- | --- |

17a)

„lõplik ringlussevõtuprotsess“ – ringlussevõtuprotsess, mis algab siis, kui edasised sortimise toimingud ei ole enam vajalikud ning jäätmematerjalid töötatakse ümber toodeteks, materjalideks või aineteks;

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt f

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 3 – punkt 17b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 17b) | „tagasitäide“ – mis tahes taaskasutamistoiming, mille puhul kasutatakse kaevandatud ala korrastamiseks või maastikukujunduse eesmärgil või ehituseks sellel otstarbel muidu kasutatud mittejäätmematerjali asemel
  selleks sobivaid jäätmeid
  ;”. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

17b)

„tagasitäide“ – mis tahes taaskasutamistoiming, mille puhul kasutatakse kaevandatud ala korrastamiseks või maastikukujunduse eesmärgil või ehituseks sellel otstarbel muidu kasutatud mittejäätmematerjali asemel
  selleks sobivaid jäätmeid
  ;”.

| 17b) | „tagasitäide“ – mis tahes taaskasutamistoiming
  peale ringlussevõtu
  , mille puhul
  mittepüsivaid tavajäätmeid või muid tavajäätmeid
  kasutatakse kaevandatud ala korrastamiseks või maastikukujunduse eesmärgil või ehituseks sellel otstarbel muidu kasutatud mittejäätmematerjali asemel
  , ning neid kasutatakse koguses, mis ei ületa kogust, mis on otseselt vajalik ala korrastamiseks või maastikukujunduseks
  ; |
| --- | --- |

17b)

„tagasitäide“ – mis tahes taaskasutamistoiming
  peale ringlussevõtu
  , mille puhul
  mittepüsivaid tavajäätmeid või muid tavajäätmeid
  kasutatakse kaevandatud ala korrastamiseks või maastikukujunduse eesmärgil või ehituseks sellel otstarbel muidu kasutatud mittejäätmematerjali asemel
  , ning neid kasutatakse koguses, mis ei ületa kogust, mis on otseselt vajalik ala korrastamiseks või maastikukujunduseks
  ;

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt f a (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 3 – punkt 17c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fa) | lisatakse järgmine punkt:










  „17c) | „lahjendus“ – jäätmete segamine ühe või mitme muu aine või jäätmega, eesmärgiga ilma keemilise muutmiseta vähendada jäätmetes sisalduva ühe või mitme ühendi kontsentratsiooni, et võimaldada lahjendatud jäätmete saatmist käitlemisse või ringlussevõttu, mis on lahjendamata jäätmete jaoks keelatud.“; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

fa)

lisatakse järgmine punkt:

„17c)

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 2 – alapunkt f b (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 3 – punkt 20a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fb) | lisatakse järgmine punkt:










  „20a) | „saastest puhastamine“ – toiming, millega eemaldatakse või töödeldakse jäätmete ebasoovitavad või saastavad ohtlikud ühendid, et need hävitada.“; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

fb)

lisatakse järgmine punkt:

„20a)

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt f c (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 3 – punkt 20b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fc) | lisatakse järgmine punkt:










  „20b) | „sortimine“ – mis tahes jäätmekäitlustoiming, mille käigus kogutud jäätmed liigitatakse eri fraktsioonidesse ja alafraktsioonidesse;“; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

fc)

lisatakse järgmine punkt:

„20b)

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt f d (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 3 – punkt 20c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fd) | lisatakse järgmine punkt:










  „20c) | „prügi“ – väikesemõõdulised jäätmed avalikult juurdepääsetavates piirkondades, mis on tahtlikult või ettevaatamatusest sobimatult keskkonda kõrvaldatud;“; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

fd)

lisatakse järgmine punkt:

„20c)

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt f e (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 3 – punkt 20d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fe) | lisatakse järgmine punkt:










  „20d) | „toidujäätmed“ – inimtoiduks mõeldud toit, kas söödaval või mittesöödaval kujul, mis on eemaldatud tootmis- või tarneahelast ja mis tuleb esmatootmise, töötlemise, valmistamise, transpordi, ladustamise, jaemüügi või tarbijatasandil kõrvaldada, välja arvatud esmatootmisel tekkinud kaod;“; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

fe)

lisatakse järgmine punkt:

„20d)

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt f f (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 3 – punkt 20e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ff) | lisatakse järgmine punkt: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ff)

lisatakse järgmine punkt:

| „20e) | „jäätmejäägid“ – käitlemis- või taaskasutamistoimingutest (sh ringlussevõtt) tulenevad jäätmed, mida ei ole võimalik enam taaskasutada ja mis tuleb seetõttu kõrvaldada;“; |
| --- | --- |

„20e)

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 4 – lõige 2 – lõik 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a) | Artikli 4 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

2a)

2.   Lõikes 1 osutatud jäätmehierarhia kohaldamisel võtavad liikmesriigid meetmeid, et julgustada selliste valikuvõimaluste kasutamist, millel on parim üldine keskkonnaalane tulemus. See võib nõuda teatavate jäätmevoogude käitlemise kõrvalekaldumist jäätmehierarhiast juhul, kui see on õigustatud olelusringil põhineva lähenemisega kõnealuste jäätmete tekitamise ja käitlemise üldmõjule.

| | „2.   Lõikes 1 osutatud jäätmehierarhia kohaldamisel võtavad liikmesriigid meetmeid, et julgustada selliste valikuvõimaluste kasutamist, millel on parim üldine keskkonnaalane tulemus. See võib nõuda teatavate jäätmevoogude käitlemise kõrvalekaldumist jäätmehierarhiast juhul, kui see on õigustatud olelusringil põhineva lähenemisega kõnealuste jäätmete tekitamise ja käitlemise üldmõjule.
  See võib nõuda teatavate jäätmete puhul ohutustamise protsessi läbimist enne edasist töötlemist.“; |
| --- | --- |

„2.   Lõikes 1 osutatud jäätmehierarhia kohaldamisel võtavad liikmesriigid meetmeid, et julgustada selliste valikuvõimaluste kasutamist, millel on parim üldine keskkonnaalane tulemus. See võib nõuda teatavate jäätmevoogude käitlemise kõrvalekaldumist jäätmehierarhiast juhul, kui see on õigustatud olelusringil põhineva lähenemisega kõnealuste jäätmete tekitamise ja käitlemise üldmõjule.
  See võib nõuda teatavate jäätmete puhul ohutustamise protsessi läbimist enne edasist töötlemist.“;

Muudatusettepanek 102

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 4 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikmesriigid kasutavad asjakohaseid majandushoobasid, et stimuleerida jäätmehierarhia kohaldamist. | 3.   Liikmesriigid kasutavad asjakohaseid majandushoobasid
  ja võtma muid meetmeid
  , et stimuleerida jäätmehierarhia kohaldamist.
  Need vahendid ja meetmed võivad hõlmata IVa lisas loetletud vahendeid ja meetmeid, et edendada artiklis 29 osutatud jäätmetekke vältimise programmide rakendamist ning toetada artikli 11 lõikes 2 sätestatud tegevusi ja saavutada korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu sihtarvud, eesmärgiga viia teiseste toorainete kasutuselevõtt maksimumini ja kompenseerida hinnavahet esmaste toorainetega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liikmesriigid kasutavad asjakohaseid majandushoobasid, et stimuleerida jäätmehierarhia kohaldamist.

3.   Liikmesriigid kasutavad asjakohaseid majandushoobasid
  ja võtma muid meetmeid
  , et stimuleerida jäätmehierarhia kohaldamist.
  Need vahendid ja meetmed võivad hõlmata IVa lisas loetletud vahendeid ja meetmeid, et edendada artiklis 29 osutatud jäätmetekke vältimise programmide rakendamist ning toetada artikli 11 lõikes 2 sätestatud tegevusi ja saavutada korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu sihtarvud, eesmärgiga viia teiseste toorainete kasutuselevõtt maksimumini ja kompenseerida hinnavahet esmaste toorainetega.

Muudatusettepanek 103

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 4 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid teatavad komisjonile käesoleva lõike kohaselt kasutusele võetud konkreetsed majandushoovad [sisestage kuupäev 18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] ja pärast seda kuupäeva iga
  viie
  aasta järel.”. | Liikmesriigid teatavad komisjonile käesoleva lõike kohaselt kasutusele võetud konkreetsed majandushoovad [sisestage kuupäev 18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] ja pärast seda kuupäeva iga
  kolme
  aasta järel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid teatavad komisjonile käesoleva lõike kohaselt kasutusele võetud konkreetsed majandushoovad [sisestage kuupäev 18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] ja pärast seda kuupäeva iga
  viie
  aasta järel.”.

sisestage kuupäev 18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist

viie

Liikmesriigid teatavad komisjonile käesoleva lõike kohaselt kasutusele võetud konkreetsed majandushoovad [sisestage kuupäev 18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] ja pärast seda kuupäeva iga
  kolme
  aasta järel.

kolme

Muudatusettepanek 104

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 a (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 4 – lõige 3a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a) | Artiklisse 4 lisatakse järgmine lõige:




  „3a)
     
  Liikmesriigid kehtestavad tasude süsteemid, et tagada olmejäätmete käitlemise taristute rahastamine, mida on vaja käesoleva direktiivi rakendamiseks.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a)

3a)

Artiklisse 4 lisatakse järgmine lõige:

„3a)
     
  Liikmesriigid kehtestavad tasude süsteemid, et tagada olmejäätmete käitlemise taristute rahastamine, mida on vaja käesoleva direktiivi rakendamiseks.“;

Muudatusettepanek 105

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 b (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 4 – lõige 3b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b) | Artiklisse 4 lisatakse järgmine lõige:




  „3b)
     
  Liikmesriigid võtavad ringmajandusele ülemineku soodustamiseks kasutusele jäätmehierarhia. Selleks peavad liikmesriigid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1303/2013

   (1a)

  , kohaldama liidu kõigi vahendite eraldamisel jäätmehierarhiat ning seadma jäätmekäitluse taristusse investeerimisel esikohale jäätmetekke vältimise, korduskasutamise, korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b)

3b)

Artiklisse 4 lisatakse järgmine lõige:

„3b)
     
  Liikmesriigid võtavad ringmajandusele ülemineku soodustamiseks kasutusele jäätmehierarhia. Selleks peavad liikmesriigid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1303/2013

   (1a)

  , kohaldama liidu kõigi vahendite eraldamisel jäätmehierarhiat ning seadma jäätmekäitluse taristusse investeerimisel esikohale jäätmetekke vältimise, korduskasutamise, korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu.

Muudatusettepanek 107

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 c (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3c) | Lisatakse järgmine artikkel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3c)

3c)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 4a

„Artikkel 4a

Toidujäätmete hierarhia

Toidujäätmete hierarhia

1.   
  Järgnevat, konkreetselt toidujäätmete kohta kehtivat hierarhiat kohaldatakse alljärgnevas järjekorras sellistes õigusaktides ja poliitikas, mis reguleerib toidujäätmete tekke vältimist ja jäätmekäitlust:

| a) | vältimine tekkekohas; |
| --- | --- |

a)

vältimine tekkekohas;

vältimine tekkekohas;

| b) | söödava toidu päästmine, eelistades söödale ning toiduks mittekasutatavateks toodeteks ümbertöötlemisele inimestele mõeldud toitu; |
| --- | --- |

b)

söödava toidu päästmine, eelistades söödale ning toiduks mittekasutatavateks toodeteks ümbertöötlemisele inimestele mõeldud toitu;

söödava toidu päästmine, eelistades söödale ning toiduks mittekasutatavateks toodeteks ümbertöötlemisele inimestele mõeldud toitu;

| c) | orgaaniline ringlussevõtt; |
| --- | --- |

c)

orgaaniline ringlussevõtt;

orgaaniline ringlussevõtt;

| d) | energia taaskasutamine; |
| --- | --- |

d)

energia taaskasutamine;

energia taaskasutamine;

| e) | kõrvaldamine. |
| --- | --- |

e)

kõrvaldamine.

kõrvaldamine.

2.   
  Liikmesriigid pakuvad toidu raiskamise vältimiseks stiimuleid, näiteks vabatahtlike kokkulepete sõlmimine, toiduainete annetamise lihtsustamine või, kui see on asjakohane, finants- või maksualaste meetmete võtmine.“;

Muudatusettepanek 108

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt a

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 5 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Liikmesriigid tagavad, et ainet
  ega eset, mis saadakse sellise tootmisprotsessi tulemusel, mille esmane eesmärk ei ole toota kõnealust ainet ega eset, ei
  käsitata
  jäätmetena, vaid kõrvalsaadusena, kui täidetud on järgmised tingimused:”; | 1.   
  Ainet
  ega eset, mis saadakse sellise tootmisprotsessi tulemusel, mille esmane eesmärk ei ole toota kõnealust ainet ega eset, ei
  tule käsitada
  jäätmetena, vaid kõrvalsaadusena, kui täidetud on järgmised tingimused: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Liikmesriigid tagavad, et ainet
  ega eset, mis saadakse sellise tootmisprotsessi tulemusel, mille esmane eesmärk ei ole toota kõnealust ainet ega eset, ei
  käsitata
  jäätmetena, vaid kõrvalsaadusena, kui täidetud on järgmised tingimused:”;

1.   
  Ainet
  ega eset, mis saadakse sellise tootmisprotsessi tulemusel, mille esmane eesmärk ei ole toota kõnealust ainet ega eset, ei
  tule käsitada
  jäätmetena, vaid kõrvalsaadusena, kui täidetud on järgmised tingimused:

Muudatusettepanek 109

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt b

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 5 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusakte, et
  kehtestada
  üksikasjalikud kriteeriumid lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaldamiseks konkreetsete ainete või esemete suhtes.”; | 2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusakte, et
  täiendada käesolevat direktiivi, kehtestades
  üksikasjalikud kriteeriumid lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaldamiseks konkreetsete ainete või esemete suhtes.
  Komisjon peab üksikasjalike kriteeriumide väljatöötamisel esmatähtsaks tööstussümbioosi olemasolevaid ja jäljendatavaid tavasid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusakte, et
  kehtestada
  üksikasjalikud kriteeriumid lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaldamiseks konkreetsete ainete või esemete suhtes.”;

2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusakte, et
  täiendada käesolevat direktiivi, kehtestades
  üksikasjalikud kriteeriumid lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaldamiseks konkreetsete ainete või esemete suhtes.
  Komisjon peab üksikasjalike kriteeriumide väljatöötamisel esmatähtsaks tööstussümbioosi olemasolevaid ja jäljendatavaid tavasid.

Muudatusettepanek 110

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt b a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt b a (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 5 – lõige 2a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | Lisatakse järgmine lõige:





  „2a.
     
  Kui kriteeriume ei ole kehtestatud liidu tasandil lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt, võivad liikmesriigid igal üksikjuhul eraldi kehtestada üksikasjalikud kriteeriumid lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaldamiseks teatavate ainete või esemete suhtes, sealhulgas vajadusel saasteainete piirväärtused.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

Lisatakse järgmine lõige:

Lisatakse järgmine lõige:

„2a.
     
  Kui kriteeriume ei ole kehtestatud liidu tasandil lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt, võivad liikmesriigid igal üksikjuhul eraldi kehtestada üksikasjalikud kriteeriumid lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaldamiseks teatavate ainete või esemete suhtes, sealhulgas vajadusel saasteainete piirväärtused.“;

Muudatusettepanek 111

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt c

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt c

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 5 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikmesriigid teatavad lõike
  1
  alusel vastu võetud tehnilistest eeskirjadest komisjonile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  9. septembri 2015. aasta
  direktiiviga (EL) 2015/1535 (*1)

  (millega nähakse ette tehnilistest eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord), kui seda kõnealuse direktiiviga nõutakse
  . | 3.   Liikmesriigid teatavad lõike
  2a
  alusel vastu võetud tehnilistest eeskirjadest komisjonile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2015/1535 (*2). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liikmesriigid teatavad lõike
  1
  alusel vastu võetud tehnilistest eeskirjadest komisjonile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  9. septembri 2015. aasta
  direktiiviga (EL) 2015/1535 (*1)

  (millega nähakse ette tehnilistest eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord), kui seda kõnealuse direktiiviga nõutakse
  .

3.   Liikmesriigid teatavad lõike
  2a
  alusel vastu võetud tehnilistest eeskirjadest komisjonile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2015/1535 (*2).

Muudatusettepanek 112

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a – alapunkt i

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a – alapunkt i

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 6 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid tagavad, et taaskasutamistoimingu läbinud jäätmeid ei käsitata enam jäätmetena, kui need vastavad järgmistele tingimustele: | 1.   Liikmesriigid tagavad, et
  ringlussevõtu või muu
  taaskasutamistoimingu läbinud jäätmeid ei käsitata enam jäätmetena, kui need vastavad järgmistele tingimustele: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid tagavad, et taaskasutamistoimingu läbinud jäätmeid ei käsitata enam jäätmetena, kui need vastavad järgmistele tingimustele:

1.   Liikmesriigid tagavad, et
  ringlussevõtu või muu
  taaskasutamistoimingu läbinud jäätmeid ei käsitata enam jäätmetena, kui need vastavad järgmistele tingimustele:

Muudatusettepanek 113

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 6 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusakte,
  et
  kehtestada üksikasjalikud kriteeriumid lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaldamiseks
  teatavate
  jäätmete suhtes. Need kriteeriumid sisaldavad vajaduse korral saasteainete piirväärtusi ning neis võetakse arvesse aine või eseme mis tahes võimalikku halba mõju keskkonnale. | 2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 38a
  olukorra jälgimise põhjal liikmesriikides
  vastu delegeeritud õigusakte,
  täiendada käesolevat direktiivi ja
  kehtestada üksikasjalikud kriteeriumid lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaldamiseks
  konkreetsete
  jäätmete suhtes. Need kriteeriumid sisaldavad vajaduse korral saasteainete piirväärtusi ning neis võetakse arvesse aine või eseme mis tahes võimalikku halba mõju
  inimeste tervisele ja/või
  keskkonnale. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusakte,
  et
  kehtestada üksikasjalikud kriteeriumid lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaldamiseks
  teatavate
  jäätmete suhtes. Need kriteeriumid sisaldavad vajaduse korral saasteainete piirväärtusi ning neis võetakse arvesse aine või eseme mis tahes võimalikku halba mõju keskkonnale.

2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 38a
  olukorra jälgimise põhjal liikmesriikides
  vastu delegeeritud õigusakte,
  täiendada käesolevat direktiivi ja
  kehtestada üksikasjalikud kriteeriumid lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaldamiseks
  konkreetsete
  jäätmete suhtes. Need kriteeriumid sisaldavad vajaduse korral saasteainete piirväärtusi ning neis võetakse arvesse aine või eseme mis tahes võimalikku halba mõju
  inimeste tervisele ja/või
  keskkonnale.

Muudatusettepanek 114

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 6 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Jäätmeid,
  mida
  ei
  käsitata
  vastavalt lõikele 1 enam
  jäätmetena
  , võib
  lugeda
  käesolevas direktiivis, direktiivis 94/62/EÜ, direktiivis 2000/53/EÜ, direktiivis 2006/66/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2012/19/EL(*) sätestatud
  sihtarvude [käesolevas direktiivis
  ,
  direktiivis 94/62/EÜ, direktiivis 2000/53/EÜ ja direktiivis 2006/66/EÜ kasutatud ka sõna „eesmärk“] saavutamise arvutamisel
  korduskasutamiseks
  ettevalmistatuks
  , ringlusse
  võetuks
  või
  taaskasutatuks
  , kui
  need
  on
  nimetatud direktiivide kohaselt korduskasutamiseks ette valmistatud
  ,
  ringlusse võetud
  või
  taaskasutatud
  . | 3.   Jäätmeid,
  mis
  ei
  ole
  vastavalt lõikele 1 enam
  jäätmed
  , võib
  arvesse võtta
  käesolevas direktiivis, direktiivis 94/62/EÜ, direktiivis 2000/53/EÜ, direktiivis 2006/66/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2012/19/EL(*) sätestatud
  korduskasutuseks ettevalmistamise
  ,
  ringlussevõtu või taaskasutusse võtmise sihtarvude saavutamise arvutamisel, kui need on nimetatud direktiivide kohaselt
  korduskasutamiseks
  ette valmistatud
  , ringlusse
  võetud
  või
  taaskasutatud. Selliste jäätmete kaalu, mida ei käsitata enam jäätmetena, võib aruandluses kajastada taaskasutatuna, kui materjalid või ained, mis on lakanud olemast jäätmed kuuluvad ümbertöötlemisele, välja arvatud energia tootmine ja ümbertöötlemine materjalideks, mida kasutatakse kütustena või tagasitäiteks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Jäätmeid,
  mida
  ei
  käsitata
  vastavalt lõikele 1 enam
  jäätmetena
  , võib
  lugeda
  käesolevas direktiivis, direktiivis 94/62/EÜ, direktiivis 2000/53/EÜ, direktiivis 2006/66/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2012/19/EL(*) sätestatud
  sihtarvude [käesolevas direktiivis
  ,
  direktiivis 94/62/EÜ, direktiivis 2000/53/EÜ ja direktiivis 2006/66/EÜ kasutatud ka sõna „eesmärk“] saavutamise arvutamisel
  korduskasutamiseks
  ettevalmistatuks
  , ringlusse
  võetuks
  või
  taaskasutatuks
  , kui
  need
  on
  nimetatud direktiivide kohaselt korduskasutamiseks ette valmistatud
  ,
  ringlusse võetud
  või
  taaskasutatud
  .

3.   Jäätmeid,
  mis
  ei
  ole
  vastavalt lõikele 1 enam
  jäätmed
  , võib
  arvesse võtta
  käesolevas direktiivis, direktiivis 94/62/EÜ, direktiivis 2000/53/EÜ, direktiivis 2006/66/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2012/19/EL(*) sätestatud
  korduskasutuseks ettevalmistamise
  ,
  ringlussevõtu või taaskasutusse võtmise sihtarvude saavutamise arvutamisel, kui need on nimetatud direktiivide kohaselt
  korduskasutamiseks
  ette valmistatud
  , ringlusse
  võetud
  või
  taaskasutatud. Selliste jäätmete kaalu, mida ei käsitata enam jäätmetena, võib aruandluses kajastada taaskasutatuna, kui materjalid või ained, mis on lakanud olemast jäätmed kuuluvad ümbertöötlemisele, välja arvatud energia tootmine ja ümbertöötlemine materjalideks, mida kasutatakse kütustena või tagasitäiteks.

Muudatusettepanek 115

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 6 – lõige 3a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kui kriteeriume ei ole kehtestatud liidu tasandil lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt, võivad liikmesriigid kehtestada üksikasjalikud kriteeriumid lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaldamiseks teatavate jäätmete suhtes, sealhulgas saasteainete piirväärtused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Kui kriteeriume ei ole kehtestatud liidu tasandil lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt, võivad liikmesriigid kehtestada üksikasjalikud kriteeriumid lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaldamiseks teatavate jäätmete suhtes, sealhulgas saasteainete piirväärtused.

Muudatusettepanek 116

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 6 – lõige 3b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Kui neid kriteeriume ei ole kehtestatud liikmesriigi tasandil, peavad liikmesriigid tagama, et taaskasutamistoimingu läbinud jäätmeid ei käsitata enam jäätmetena, kui need vastavad lõikes 1 sätestatud tingimustele, mille täitmist kontrollib igal üksikjuhul eraldi liikmesriigi pädev asutus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b.
     
  Kui neid kriteeriume ei ole kehtestatud liikmesriigi tasandil, peavad liikmesriigid tagama, et taaskasutamistoimingu läbinud jäätmeid ei käsitata enam jäätmetena, kui need vastavad lõikes 1 sätestatud tingimustele, mille täitmist kontrollib igal üksikjuhul eraldi liikmesriigi pädev asutus.

Muudatusettepanek 117

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 6 – lõige 3c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Komisjonil on siseturul sidususe tagamiseks õigus võtta kooskõlas artikliga 38a käesoleva direktiivi täienduseks vastu delegeeritud õigusakte, kehtestades üldised nõuded, mida liikmesriigid peavad järgima, kui nad võtavad vastavalt lõikele 3a ja 3b vastu tehnilisi eeskirju. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3c.
     
  Komisjonil on siseturul sidususe tagamiseks õigus võtta kooskõlas artikliga 38a käesoleva direktiivi täienduseks vastu delegeeritud õigusakte, kehtestades üldised nõuded, mida liikmesriigid peavad järgima, kui nad võtavad vastavalt lõikele 3a ja 3b vastu tehnilisi eeskirju.

Muudatusettepanek 118

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 6 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid teatavad
  lõike 1
  alusel vastu võetud tehnilistest eeskirjadest komisjonile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2015/1535
  , kui seda kõnealuse direktiiviga nõutakse. | 4.   Liikmesriigid teatavad
  lõigete 3a ja 3b
  alusel vastu võetud tehnilistest eeskirjadest komisjonile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2015/1535. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid teatavad
  lõike 1
  alusel vastu võetud tehnilistest eeskirjadest komisjonile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2015/1535
  , kui seda kõnealuse direktiiviga nõutakse.

4.   Liikmesriigid teatavad
  lõigete 3a ja 3b
  alusel vastu võetud tehnilistest eeskirjadest komisjonile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2015/1535.

Muudatusettepanek 119

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 – alapunkt a a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 – alapunkt a a (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 7 – lõige 4

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | lõige 4 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

lõige 4 asendatakse järgmisega:

4.   Ohtlike jäätmete ümberliigitamine tavajäätmeteks ei tohi toimuda jäätmete lahjendamise või segamise teel eesmärgiga vähendada ohtlike ainete algsisaldust allapoole ohtlikeks jäätmeteks liigitamise piirväärtust.

| | „4.   Ohtlike jäätmete ümberliigitamine tavajäätmeteks
  või ohtlike omaduste muutmine
  ei tohi toimuda jäätmete lahjendamise või segamise teel eesmärgiga vähendada ohtlike ainete algsisaldust allapoole ohtlikeks jäätmeteks liigitamise
  või ohtliku omaduse kindlaksmääramise
  piirväärtust.“; |
| --- | --- |

„4.   Ohtlike jäätmete ümberliigitamine tavajäätmeteks
  või ohtlike omaduste muutmine
  ei tohi toimuda jäätmete lahjendamise või segamise teel eesmärgiga vähendada ohtlike ainete algsisaldust allapoole ohtlikeks jäätmeteks liigitamise
  või ohtliku omaduse kindlaksmääramise
  piirväärtust.“;

Muudatusettepanek 120

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt -a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt -a (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8 – lõige 1 – lõik 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -a) | lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-a)

-a)

lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

1.   Liikmesriigid
  võivad
  korduskasutamise ning jäätmete vältimise, ringlussevõtu ja muu taaskasutamise hoogustamiseks
  võtta
  regulatiivseid või mitteregulatiivseid meetmeid tagamaks, et igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes oma majandus- või kutsetegevuses töötab välja, toodab, töötleb, müüb või impordib tooteid (toote tootja), on tootja laiendatud vastutus.

| | „1.   Liikmesriigid
  võtavad
  korduskasutamise ning jäätmete vältimise, ringlussevõtu ja muu taaskasutamise hoogustamiseks regulatiivseid või mitteregulatiivseid meetmeid tagamaks, et igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes oma majandus- või kutsetegevuses töötab välja, toodab, töötleb, müüb või impordib tooteid (toote tootja), on tootja laiendatud vastutus.“; |
| --- | --- |

„1.   Liikmesriigid
  võtavad
  korduskasutamise ning jäätmete vältimise, ringlussevõtu ja muu taaskasutamise hoogustamiseks regulatiivseid või mitteregulatiivseid meetmeid tagamaks, et igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes oma majandus- või kutsetegevuses töötab välja, toodab, töötleb, müüb või impordib tooteid (toote tootja), on tootja laiendatud vastutus.“;

Muudatusettepanek 121

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt a

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8 – lõige 1 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „Lisaks võivad sellised meetmed hõlmata laiendatud tootjavastutuse [direktiivis mujal kasutatud ka väljendit „tootja laiendatud
  vastutus“]
  süsteemide kehtestamist, milles on määratletud toodete tootjate konkreetsed tegevuslikud ja finantskohustused.“; | „Lisaks võivad sellised meetmed hõlmata
  selliste
  laiendatud tootjavastutuse [direktiivis mujal kasutatud ka väljendit „tootja laiendatud vastutus“] süsteemide kehtestamist,
  mis hõlmavad laiendatud tootjavastutuse individuaalset või kollektiivset täitmist. Need süsteemid koosnevad eeskirjade kogumist,
  milles on määratletud toodete tootjate konkreetsed tegevuslikud ja
  /või
  finantskohustused
  , mille puhul laiendatakse tootjavastutust tarbimisjärgsele toote olelusringile
  .
  Liikmesriigid kehtestavad sellised süsteemid vähemalt direktiivi 94/62/EÜ artikli 3 lõikes 1 määratletud pakendite, direktiivi 2012/19/EL artikli 3 lõike 1 punktis a määratletud elektri- ja elektroonikaseadete, direktiivi 2006/66/EÜ artikli 3 punktis 1 määratletud patareide ja akude ning direktiivi 2000/53/EÜ artikli 2 punktis 2 määratletud kasutuselt kõrvaldatud sõidukite suhtes.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„Lisaks võivad sellised meetmed hõlmata laiendatud tootjavastutuse [direktiivis mujal kasutatud ka väljendit „tootja laiendatud
  vastutus“]
  süsteemide kehtestamist, milles on määratletud toodete tootjate konkreetsed tegevuslikud ja finantskohustused.“;

vastutus“]

„Lisaks võivad sellised meetmed hõlmata
  selliste
  laiendatud tootjavastutuse [direktiivis mujal kasutatud ka väljendit „tootja laiendatud vastutus“] süsteemide kehtestamist,
  mis hõlmavad laiendatud tootjavastutuse individuaalset või kollektiivset täitmist. Need süsteemid koosnevad eeskirjade kogumist,
  milles on määratletud toodete tootjate konkreetsed tegevuslikud ja
  /või
  finantskohustused
  , mille puhul laiendatakse tootjavastutust tarbimisjärgsele toote olelusringile
  .
  Liikmesriigid kehtestavad sellised süsteemid vähemalt direktiivi 94/62/EÜ artikli 3 lõikes 1 määratletud pakendite, direktiivi 2012/19/EL artikli 3 lõike 1 punktis a määratletud elektri- ja elektroonikaseadete, direktiivi 2006/66/EÜ artikli 3 punktis 1 määratletud patareide ja akude ning direktiivi 2000/53/EÜ artikli 2 punktis 2 määratletud kasutuselt kõrvaldatud sõidukite suhtes.“;

selliste

mis hõlmavad laiendatud tootjavastutuse individuaalset või kollektiivset täitmist. Need süsteemid koosnevad eeskirjade kogumist,

/või

, mille puhul laiendatakse tootjavastutust tarbimisjärgsele toote olelusringile

Liikmesriigid kehtestavad sellised süsteemid vähemalt direktiivi 94/62/EÜ artikli 3 lõikes 1 määratletud pakendite, direktiivi 2012/19/EL artikli 3 lõike 1 punktis a määratletud elektri- ja elektroonikaseadete, direktiivi 2006/66/EÜ artikli 3 punktis 1 määratletud patareide ja akude ning direktiivi 2000/53/EÜ artikli 2 punktis 2 määratletud kasutuselt kõrvaldatud sõidukite suhtes.“;

Muudatusettepanek 122

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt a a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt a a (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

2.   Liikmesriigid
  võivad võtta
  asjakohaseid meetmeid toodete
  sellise kujundamise soodustamiseks
  ,
  millega
  vähendada nende mõju keskkonnale ja jäätmeteket tootmisprotsessi ja järgneva toodete kasutamise käigus, ning millega tagatakse, et jäätmeteks muutunud toodete taaskasutamine ja kõrvaldamine toimub kooskõlas artiklitega 4 ja 13.

| | „2.   Liikmesriigid
  võtavad
  asjakohaseid meetmeid
  , mille abil ergutada tootjaid täiustama
  toodete
  kujundamist ja nende koostisosasid
  ,
  et parandada ressursitõhusust,
  vähendada nende mõju keskkonnale ja jäätmeteket tootmisprotsessi ja järgneva toodete kasutamise käigus, ning millega tagatakse, et jäätmeteks muutunud toodete taaskasutamine ja kõrvaldamine toimub kooskõlas artiklitega 4 ja 13.“; |
| --- | --- |

„2.   Liikmesriigid
  võtavad
  asjakohaseid meetmeid
  , mille abil ergutada tootjaid täiustama
  toodete
  kujundamist ja nende koostisosasid
  ,
  et parandada ressursitõhusust,
  vähendada nende mõju keskkonnale ja jäätmeteket tootmisprotsessi ja järgneva toodete kasutamise käigus, ning millega tagatakse, et jäätmeteks muutunud toodete taaskasutamine ja kõrvaldamine toimub kooskõlas artiklitega 4 ja 13.“;

Muudatusettepanek 123

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt b

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „Jäätmehierarhia nõuetekohase rakendamise hõlbustamiseks
  võib selliste
  meetmetega
  muu hulgas soodustada
  selliste toodete väljaarendamist, tootmist ja turustamist, mis sobivad mitmekordseks kasutuseks, on tehniliselt vastupidavad ning
  sobivad
  pärast jäätmeteks muutumist korduskasutamiseks
  ettevalmistamiseks ja ringlussevõtuks
  . Kõnealustes meetmetes
  tuleks arvestada
  toodete mõju kogu nende olelusringi jooksul.“; | „Jäätmehierarhia nõuetekohase rakendamise hõlbustamiseks
  soodustatakse nende
  meetmetega selliste toodete
  ja materjalide
  väljaarendamist, tootmist ja turustamist, mis sobivad mitmekordseks kasutuseks, on tehniliselt vastupidavad
  ja kergesti parandatavad
  ning
  on
  pärast jäätmeteks muutumist korduskasutamiseks
  ette valmistatud või ringlusse võetud ning turule laskmiseks valmis
  . Kõnealustes meetmetes
  arvestatakse
  toodete mõju kogu nende olelusringi jooksul
  , sh vajaduse korral nende mitmekordse ringlussevõtu potentsiaali ja jäätmehierarhiat
  .“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„Jäätmehierarhia nõuetekohase rakendamise hõlbustamiseks
  võib selliste
  meetmetega
  muu hulgas soodustada
  selliste toodete väljaarendamist, tootmist ja turustamist, mis sobivad mitmekordseks kasutuseks, on tehniliselt vastupidavad ning
  sobivad
  pärast jäätmeteks muutumist korduskasutamiseks
  ettevalmistamiseks ja ringlussevõtuks
  . Kõnealustes meetmetes
  tuleks arvestada
  toodete mõju kogu nende olelusringi jooksul.“;

võib selliste

muu hulgas soodustada

sobivad

ettevalmistamiseks ja ringlussevõtuks

tuleks arvestada

„Jäätmehierarhia nõuetekohase rakendamise hõlbustamiseks
  soodustatakse nende
  meetmetega selliste toodete
  ja materjalide
  väljaarendamist, tootmist ja turustamist, mis sobivad mitmekordseks kasutuseks, on tehniliselt vastupidavad
  ja kergesti parandatavad
  ning
  on
  pärast jäätmeteks muutumist korduskasutamiseks
  ette valmistatud või ringlusse võetud ning turule laskmiseks valmis
  . Kõnealustes meetmetes
  arvestatakse
  toodete mõju kogu nende olelusringi jooksul
  , sh vajaduse korral nende mitmekordse ringlussevõtu potentsiaali ja jäätmehierarhiat
  .“;

soodustatakse nende

ja materjalide

ja kergesti parandatavad

on

ette valmistatud või ringlusse võetud ning turule laskmiseks valmis

arvestatakse

, sh vajaduse korral nende mitmekordse ringlussevõtu potentsiaali ja jäätmehierarhiat

Muudatusettepanek 124

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt b a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt b a (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8 – lõige 2a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | lisatakse järgmine lõige:





  „2a.
     
  Liikmesriigid teavitavad komisjoni lõigete 1 ja 2 kohaselt kasutusele võetud meetmetest hiljemalt [sisestage kuupäev 36 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] ja pärast seda kuupäeva iga kolme aasta järel. Komisjon avaldab saadud teavitused.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

lisatakse järgmine lõige:

lisatakse järgmine lõige:

„2a.
     
  Liikmesriigid teavitavad komisjoni lõigete 1 ja 2 kohaselt kasutusele võetud meetmetest hiljemalt [sisestage kuupäev 36 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] ja pärast seda kuupäeva iga kolme aasta järel. Komisjon avaldab saadud teavitused.“;

Muudatusettepanek 125

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt b b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt b b (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8 – lõige 4

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bb) | lõige 4 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bb)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

lõige 4 asendatakse järgmisega:

4.   Tootja laiendatud vastutust kohaldatakse ilma, et sellega piirataks artikli 15 lõikes 1 ettenähtud vastutust jäätmekäitluse eest
  ning ilma et sellega piirataks olemasolevate jäätmevoogusid ja tooteid käsitlevate konkreetsete õigusaktide kohaldamist
  .

| | „4.   Tootja laiendatud vastutust kohaldatakse ilma, et sellega piirataks artikli 15 lõikes 1 ettenähtud vastutust jäätmekäitluse eest
  . Artiklite 8 ja 8a sätetega ei piirata muudes liidu õigusaktides sisalduvaid sätteid tootja laiendatud vastutuse kohta.“; |
| --- | --- |

„4.   Tootja laiendatud vastutust kohaldatakse ilma, et sellega piirataks artikli 15 lõikes 1 ettenähtud vastutust jäätmekäitluse eest
  . Artiklite 8 ja 8a sätetega ei piirata muudes liidu õigusaktides sisalduvaid sätteid tootja laiendatud vastutuse kohta.“;

Muudatusettepanek 126

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt c

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt c

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   
  Komisjon korraldab
  liikmesriikide ja tootjavastutuse süsteemidega seotud osalejate vahel
  teabevahetuse
  artiklis 8a määratletud nõuete rakendamise ja parimate tavade
  kohta
  , et tagada laiendatud tootjavastutuse süsteemide nõuetekohane haldamine ja piiriülene koostöö. See hõlmab muu hulgas tootjavastutusorganisatsioonide korraldusliku poole ja nende seire, jäätmekäitlejate valimise ning prügistamise vältimisega seotud teabe vahetamist. Komisjon avaldab kõnealuse teabevahetuse tulemused.”. | 5.   
  Hiljemalt ... [sisestage kuupäev 6 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] loob komisjon platvormi teabevahetuseks
  liikmesriikide
  , kodanikuühiskonna organisatsioonide, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste
  ja tootjavastutuse süsteemidega seotud osalejate vahel artiklis 8a määratletud nõuete rakendamise ja parimate tavade
  küsimuses
  , et tagada laiendatud tootjavastutuse süsteemide nõuetekohane haldamine ja piiriülene koostöö
  ning siseturu sujuv toimimine
  . See hõlmab muu hulgas tootjavastutusorganisatsioonide korraldusliku poole ja nende seire,
  artikli 8a lõike 4 punktis b osutatud rahaliste sissemaksete ühtlustatud kriteeriumide väljatöötamise,
  jäätmekäitlejate valimise ning
  jäätmetekke ja
  prügistamise vältimisega seotud teabe vahetamist. Komisjon avaldab kõnealuse teabevahetuse tulemused
  ning võib esitada suuniseid asjakohaste aspektide kohta
  . |
| | Hiljemalt ... [sisestage kuupäev 12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] võtab komisjon uuringu põhjal ja platvormi abil saadud teavet arvestades vastu suunised artikli 8a lõike 4 punktis b osutatud rahaliste sissemaksete määratlemiseks. Sidususe tagamiseks siseturul võib komisjon võtta kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat direktiivi, kehtestades ühtlustatud nõuded, mida liikmesriigid peavad artikli 8a lõike 4 punktis b osutatud rahaliste sissemaksete määratlemisel järgima.“. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   
  Komisjon korraldab
  liikmesriikide ja tootjavastutuse süsteemidega seotud osalejate vahel
  teabevahetuse
  artiklis 8a määratletud nõuete rakendamise ja parimate tavade
  kohta
  , et tagada laiendatud tootjavastutuse süsteemide nõuetekohane haldamine ja piiriülene koostöö. See hõlmab muu hulgas tootjavastutusorganisatsioonide korraldusliku poole ja nende seire, jäätmekäitlejate valimise ning prügistamise vältimisega seotud teabe vahetamist. Komisjon avaldab kõnealuse teabevahetuse tulemused.”.

5.   
  Hiljemalt ... [sisestage kuupäev 6 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] loob komisjon platvormi teabevahetuseks
  liikmesriikide
  , kodanikuühiskonna organisatsioonide, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste
  ja tootjavastutuse süsteemidega seotud osalejate vahel artiklis 8a määratletud nõuete rakendamise ja parimate tavade
  küsimuses
  , et tagada laiendatud tootjavastutuse süsteemide nõuetekohane haldamine ja piiriülene koostöö
  ning siseturu sujuv toimimine
  . See hõlmab muu hulgas tootjavastutusorganisatsioonide korraldusliku poole ja nende seire,
  artikli 8a lõike 4 punktis b osutatud rahaliste sissemaksete ühtlustatud kriteeriumide väljatöötamise,
  jäätmekäitlejate valimise ning
  jäätmetekke ja
  prügistamise vältimisega seotud teabe vahetamist. Komisjon avaldab kõnealuse teabevahetuse tulemused
  ning võib esitada suuniseid asjakohaste aspektide kohta
  .

Hiljemalt ... [sisestage kuupäev 12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] võtab komisjon uuringu põhjal ja platvormi abil saadud teavet arvestades vastu suunised artikli 8a lõike 4 punktis b osutatud rahaliste sissemaksete määratlemiseks. Sidususe tagamiseks siseturul võib komisjon võtta kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat direktiivi, kehtestades ühtlustatud nõuded, mida liikmesriigid peavad artikli 8a lõike 4 punktis b osutatud rahaliste sissemaksete määratlemisel järgima.“.

Hiljemalt ... [sisestage kuupäev 12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] võtab komisjon uuringu põhjal ja platvormi abil saadud teavet arvestades vastu suunised artikli 8a lõike 4 punktis b osutatud rahaliste sissemaksete määratlemiseks. Sidususe tagamiseks siseturul võib komisjon võtta kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat direktiivi, kehtestades ühtlustatud nõuded, mida liikmesriigid peavad artikli 8a lõike 4 punktis b osutatud rahaliste sissemaksete määratlemisel järgima.“.

Muudatusettepanek 127

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8a – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Laiendatud tootjavastutuse süsteemide suhtes kehtivad
  üldnõuded | Laiendatud tootjavastutuse süsteemide suhtes kehtivad
  miinimumnõuded |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Laiendatud tootjavastutuse süsteemide suhtes kehtivad
  üldnõuded

üldnõuded

Laiendatud tootjavastutuse süsteemide suhtes kehtivad
  miinimumnõuded

miinimumnõuded

Muudatusettepanek 128

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8a – lõige 1 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | neis on selgelt määratletud liidu turule tooteid laskvate tootjate, nende nimel laiendatud tootjavastutust rakendavate organisatsioonide, avaliku ja erasektori jäätmekäitlejate, kohalike omavalitsuste ning vajaduse korral korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate ülesanded ja kohustused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

neis on selgelt määratletud liidu turule tooteid laskvate tootjate, nende nimel laiendatud tootjavastutust rakendavate organisatsioonide, avaliku ja erasektori jäätmekäitlejate, kohalike omavalitsuste ning vajaduse korral korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate ülesanded ja kohustused;

| — | neis on selgelt määratletud
  kõikide seotud osaliste, sh
  liidu turule tooteid laskvate tootjate,
  kollektiivsete süsteemide raames
  nende nimel laiendatud tootjavastutust rakendavate organisatsioonide, avaliku ja erasektori jäätmekäitlejate,
  turustajate, piirkondlike ja
  kohalike omavalitsuste ning vajaduse korral
  korduskasutamise ja parandamise võrgustike, sotsiaalsete ettevõtete ning
  korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate ülesanded ja kohustused; |
| --- | --- |

—

neis on selgelt määratletud
  kõikide seotud osaliste, sh
  liidu turule tooteid laskvate tootjate,
  kollektiivsete süsteemide raames
  nende nimel laiendatud tootjavastutust rakendavate organisatsioonide, avaliku ja erasektori jäätmekäitlejate,
  turustajate, piirkondlike ja
  kohalike omavalitsuste ning vajaduse korral
  korduskasutamise ja parandamise võrgustike, sotsiaalsete ettevõtete ning
  korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate ülesanded ja kohustused;

kõikide seotud osaliste, sh

kollektiivsete süsteemide raames

turustajate, piirkondlike ja

korduskasutamise ja parandamise võrgustike, sotsiaalsete ettevõtete ning

Muudatusettepanek 129

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8a – lõige 1 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | neis on jäätmehierarhiat arvestades määratletud mõõdetavad jäätmekäitluse sihtarvud, mille eesmärk on saavutada vähemalt need süsteemi jaoks asjakohased kvantitatiivsed sihtarvud, mis on sätestatud käesolevas direktiivis, direktiivis 94/62/EÜ, direktiivis 2000/53/EÜ, direktiivis 2006/66/EÜ ja direktiivis 2012/19/EL; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

neis on jäätmehierarhiat arvestades määratletud mõõdetavad jäätmekäitluse sihtarvud, mille eesmärk on saavutada vähemalt need süsteemi jaoks asjakohased kvantitatiivsed sihtarvud, mis on sätestatud käesolevas direktiivis, direktiivis 94/62/EÜ, direktiivis 2000/53/EÜ, direktiivis 2006/66/EÜ ja direktiivis 2012/19/EL;

| — | neis on jäätmehierarhiat arvestades määratletud mõõdetavad
  jäätmetekke vähendamise ja
  jäätmekäitluse sihtarvud, mille eesmärk on saavutada vähemalt need süsteemi jaoks asjakohased kvantitatiivsed sihtarvud, mis on sätestatud käesolevas direktiivis, direktiivis 94/62/EÜ, direktiivis 2000/53/EÜ, direktiivis 2006/66/EÜ ja direktiivis 2012/19/EL; |
| --- | --- |

—

neis on jäätmehierarhiat arvestades määratletud mõõdetavad
  jäätmetekke vähendamise ja
  jäätmekäitluse sihtarvud, mille eesmärk on saavutada vähemalt need süsteemi jaoks asjakohased kvantitatiivsed sihtarvud, mis on sätestatud käesolevas direktiivis, direktiivis 94/62/EÜ, direktiivis 2000/53/EÜ, direktiivis 2006/66/EÜ ja direktiivis 2012/19/EL;

jäätmetekke vähendamise ja

Muudatusettepanek 130

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8a – lõige 1 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | nende puhul on kehtestatud aruandlussüsteem, et koguda andmeid laiendatud tootjavastutust rakendavate tootjate poolt liidu turule lastud toodete kohta. Aruandlussüsteemiga tagatakse, et pärast kõnealuste toodete muutumist jäätmeteks kogutakse andmeid selliste jäätmete kogumise ja töötlemise kohta ning vajaduse korral esitatakse täpsemalt jäätmematerjalide vood; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

nende puhul on kehtestatud aruandlussüsteem, et koguda andmeid laiendatud tootjavastutust rakendavate tootjate poolt liidu turule lastud toodete kohta. Aruandlussüsteemiga tagatakse, et pärast kõnealuste toodete muutumist jäätmeteks kogutakse andmeid selliste jäätmete kogumise ja töötlemise kohta ning vajaduse korral esitatakse täpsemalt jäätmematerjalide vood;

| — | nende puhul on kehtestatud aruandlussüsteem, et koguda
  usaldusväärseid ja täpseid
  andmeid laiendatud tootjavastutust rakendavate tootjate poolt liidu turule lastud toodete kohta. Aruandlussüsteemiga tagatakse, et pärast kõnealuste toodete muutumist jäätmeteks kogutakse
  usaldusväärseid ja täpseid
  andmeid selliste jäätmete kogumise ja töötlemise kohta ning vajaduse korral esitatakse täpsemalt jäätmematerjalide vood; |
| --- | --- |

—

nende puhul on kehtestatud aruandlussüsteem, et koguda
  usaldusväärseid ja täpseid
  andmeid laiendatud tootjavastutust rakendavate tootjate poolt liidu turule lastud toodete kohta. Aruandlussüsteemiga tagatakse, et pärast kõnealuste toodete muutumist jäätmeteks kogutakse
  usaldusväärseid ja täpseid
  andmeid selliste jäätmete kogumise ja töötlemise kohta ning vajaduse korral esitatakse täpsemalt jäätmematerjalide vood;

usaldusväärseid ja täpseid

usaldusväärseid ja täpseid

Muudatusettepanek 131

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8a – lõige 1 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | nendega tagatakse tootjate,
  sh
  väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate võrdne kohtlemine ja mittediskrimineerimine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

nendega tagatakse tootjate,
  sh
  väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate võrdne kohtlemine ja mittediskrimineerimine.

sh

| — | nendega tagatakse tootjate
  ning kogumis-
  ,
  vedamis- ja töötlemisteenuste osutajate, aga ka
  väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate võrdne kohtlemine ja mittediskrimineerimine. |
| --- | --- |

—

nendega tagatakse tootjate
  ning kogumis-
  ,
  vedamis- ja töötlemisteenuste osutajate, aga ka
  väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate võrdne kohtlemine ja mittediskrimineerimine.

ning kogumis-

vedamis- ja töötlemisteenuste osutajate, aga ka

Muudatusettepanek 132

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, millega tagada, et artikli 8 lõike 1 kohaselt kehtestatud laiendatud tootjavastutuse süsteemiga hõlmatud jäätmevaldajaid on teavitatud olemasolevatest jäätmekogumissüsteemidest ja prügistamise vältimise võimalustest. Ühtlasi võtavad liikmesriigid meetmeid, et luua jäätmevaldajatele eelkõige majanduslike stiimulite või vajaduse korral eeskirjade kaudu stiimulid
  olemasolevates
  liigiti kogumise
  süsteemides osalemiseks
  . | 2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, millega tagada, et artikli 8 lõike 1 kohaselt kehtestatud laiendatud tootjavastutuse süsteemiga hõlmatud jäätmevaldajaid on teavitatud olemasolevatest
  tagasivõtusüsteemidest, korduskasutamise ja parandamise võrgustikest, korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevatest tunnustatud ettevõtjatest,
  jäätmekogumissüsteemidest ja prügistamise vältimise võimalustest. Ühtlasi võtavad liikmesriigid meetmeid, et luua jäätmevaldajatele eelkõige majanduslike stiimulite või vajaduse korral eeskirjade kaudu stiimulid
  oma kohustuste täitmiseks jäätmete toimetamisel olemasolevatesse
  liigiti kogumise
  süsteemidesse
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, millega tagada, et artikli 8 lõike 1 kohaselt kehtestatud laiendatud tootjavastutuse süsteemiga hõlmatud jäätmevaldajaid on teavitatud olemasolevatest jäätmekogumissüsteemidest ja prügistamise vältimise võimalustest. Ühtlasi võtavad liikmesriigid meetmeid, et luua jäätmevaldajatele eelkõige majanduslike stiimulite või vajaduse korral eeskirjade kaudu stiimulid
  olemasolevates
  liigiti kogumise
  süsteemides osalemiseks
  .

2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, millega tagada, et artikli 8 lõike 1 kohaselt kehtestatud laiendatud tootjavastutuse süsteemiga hõlmatud jäätmevaldajaid on teavitatud olemasolevatest
  tagasivõtusüsteemidest, korduskasutamise ja parandamise võrgustikest, korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevatest tunnustatud ettevõtjatest,
  jäätmekogumissüsteemidest ja prügistamise vältimise võimalustest. Ühtlasi võtavad liikmesriigid meetmeid, et luua jäätmevaldajatele eelkõige majanduslike stiimulite või vajaduse korral eeskirjade kaudu stiimulid
  oma kohustuste täitmiseks jäätmete toimetamisel olemasolevatesse
  liigiti kogumise
  süsteemidesse
  .

Muudatusettepanek 133

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8a – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | ta on selgelt määratlenud geograafilise piirkonna, tooted ja materjalid, mida tema tegevus hõlmab; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

ta on selgelt määratlenud geograafilise piirkonna, tooted ja materjalid, mida tema tegevus hõlmab;

| a) | ta on selgelt määratlenud geograafilise piirkonna, tooted ja materjalid, mida tema tegevus hõlmab
  , võttes aluseks müügipiirkonna ja piirdumata nende piirkondade puhul territooriumidega, kus jäätmete kogumine ja käitlemine on tulutoov
  ; |
| --- | --- |

a)

ta on selgelt määratlenud geograafilise piirkonna, tooted ja materjalid, mida tema tegevus hõlmab
  , võttes aluseks müügipiirkonna ja piirdumata nende piirkondade puhul territooriumidega, kus jäätmete kogumine ja käitlemine on tulutoov
  ;

, võttes aluseks müügipiirkonna ja piirdumata nende piirkondade puhul territooriumidega, kus jäätmete kogumine ja käitlemine on tulutoov

Muudatusettepanek 134

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8a – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | tal on tootja laiendatud vastutuse kohustuste täitmiseks vajalikud tegevuslikud ja finantsvahendid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

tal on tootja laiendatud vastutuse kohustuste täitmiseks vajalikud tegevuslikud ja finantsvahendid;

| b) | tal on tootja laiendatud vastutuse kohustuste täitmiseks vajalikud tegevuslikud ja
  /või
  finantsvahendid; |
| --- | --- |

b)

tal on tootja laiendatud vastutuse kohustuste täitmiseks vajalikud tegevuslikud ja
  /või
  finantsvahendid;

/või

Muudatusettepanek 135

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8a – lõige 3 – punkt d – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | tootjate
  rahalised sissemaksed; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

tootjate
  rahalised sissemaksed;

tootjate

| — | kollektiivsete süsteemide raames tootjate
  rahalised sissemaksed
  turule lastud toote tonni või müüdud ühiku kohta
  ; |
| --- | --- |

—

kollektiivsete süsteemide raames tootjate
  rahalised sissemaksed
  turule lastud toote tonni või müüdud ühiku kohta
  ;

kollektiivsete süsteemide raames tootjate

turule lastud toote tonni või müüdud ühiku kohta

Muudatusettepanek 136

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8a – lõige 3 – punkt d – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | jäätmekäitlejate valimise kord. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

jäätmekäitlejate valimise kord.

| — | kollektiivsete süsteemide raames
  jäätmekäitlejate valimise kord; |
| --- | --- |

—

kollektiivsete süsteemide raames
  jäätmekäitlejate valimise kord;

kollektiivsete süsteemide raames

Muudatusettepanek 137

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8a – lõige 3 – punkt d – taane 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | lõike 1 teises taandes osutatud jäätmetekke vähendamise ja jäätmekäitluse sihtarvude täitmine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

lõike 1 teises taandes osutatud jäätmetekke vähendamise ja jäätmekäitluse sihtarvude täitmine.

lõike 1 teises taandes osutatud jäätmetekke vähendamise ja jäätmekäitluse sihtarvude täitmine.

Muudatusettepanek 139

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8a – lõige 4 – punkt a – sissejuhatav osa ja taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | need hõlmavad kõiki tootja poolt liidu turule lastavate toodetega seotud jäätmekäitluskulusid
  , sh kõik järgmised kulud
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

need hõlmavad kõiki tootja poolt liidu turule lastavate toodetega seotud jäätmekäitluskulusid
  , sh kõik järgmised kulud
  :

, sh kõik järgmised kulud

| a) | need hõlmavad kõiki
  järgmisi
  tootja poolt liidu turule lastavate toodetega seotud jäätmekäitluskulusid: |
| --- | --- |

a)

need hõlmavad kõiki
  järgmisi
  tootja poolt liidu turule lastavate toodetega seotud jäätmekäitluskulusid:

järgmisi

| | — | lõike 1 teise taande kohaste
  jäätmekäitluse
  sihtarvude saavutamiseks
  vajalike liigiti kogumise ning sortimis- ja töötlemistoimingute kulud, võttes arvesse asjaomastest toodetest saadud teisese tooraine korduskasutamise või müügi tulu; |
| --- | --- | --- |

—

lõike 1 teise taande kohaste
  jäätmekäitluse
  sihtarvude saavutamiseks
  vajalike liigiti kogumise ning sortimis- ja töötlemistoimingute kulud, võttes arvesse asjaomastest toodetest saadud teisese tooraine korduskasutamise või müügi tulu;

lõike 1 teise taande kohaste

sihtarvude saavutamiseks

| | — | nõuetekohase
  jäätmekäitluse
  tagamiseks
  vajalike liigiti kogumise ning sortimis-
  , vedamis-
  ja töötlemistoimingute kulud, võttes arvesse asjaomastest toodetest saadud teisese tooraine korduskasutamise või müügi tulu; |
| --- | --- | --- |

—

nõuetekohase
  jäätmekäitluse
  tagamiseks
  vajalike liigiti kogumise ning sortimis-
  , vedamis-
  ja töötlemistoimingute kulud, võttes arvesse asjaomastest toodetest saadud teisese tooraine korduskasutamise või müügi tulu;

nõuetekohase

tagamiseks

, vedamis-

Muudatusettepanek 140

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8a – lõige 4 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | need
  on kindlaks määratud üksikute toodete või sarnaste toodete rühmade tegelike olelusringi lõppemise kulude põhjal, võttes eelkõige arvesse toodete korduskasutatavust ja ringlussevõetavust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

need
  on kindlaks määratud üksikute toodete või sarnaste toodete rühmade tegelike olelusringi lõppemise kulude põhjal, võttes eelkõige arvesse toodete korduskasutatavust ja ringlussevõetavust;

need

| b) | kollektiivsete süsteemide puhul
  on
  need
  kindlaks määratud üksikute toodete või sarnaste toodete rühmade tegelike olelusringi lõppemise kulude põhjal, võttes eelkõige arvesse toodete
  vastupidavust, parandatavust,
  korduskasutatavust ja ringlussevõetavust
  ning ohtlike ainete olemasolu, lähtudes seejuures olelusringil põhinevast käsitusviisist ja liidu asjaomaste õigusaktidega kehtestatud nõuetest ning võimaluse korral tuginedes ühtlustatud kriteeriumidele, et tagada siseturu sujuv toimimine
  ; |
| --- | --- |

b)

kollektiivsete süsteemide puhul
  on
  need
  kindlaks määratud üksikute toodete või sarnaste toodete rühmade tegelike olelusringi lõppemise kulude põhjal, võttes eelkõige arvesse toodete
  vastupidavust, parandatavust,
  korduskasutatavust ja ringlussevõetavust
  ning ohtlike ainete olemasolu, lähtudes seejuures olelusringil põhinevast käsitusviisist ja liidu asjaomaste õigusaktidega kehtestatud nõuetest ning võimaluse korral tuginedes ühtlustatud kriteeriumidele, et tagada siseturu sujuv toimimine
  ;

kollektiivsete süsteemide puhul

need

vastupidavust, parandatavust,

ning ohtlike ainete olemasolu, lähtudes seejuures olelusringil põhinevast käsitusviisist ja liidu asjaomaste õigusaktidega kehtestatud nõuetest ning võimaluse korral tuginedes ühtlustatud kriteeriumidele, et tagada siseturu sujuv toimimine

Muudatusettepanek 141

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8a – lõige 4 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | need põhinevad teenuste optimeeritud kuludel juhul, kui avaliku sektori jäätmekäitlejad vastutavad laiendatud tootjavastutuse süsteemi nimel tegevusülesannete täitmise eest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

need põhinevad teenuste optimeeritud kuludel juhul, kui avaliku sektori jäätmekäitlejad vastutavad laiendatud tootjavastutuse süsteemi nimel tegevusülesannete täitmise eest.

| c) | need põhinevad teenuste optimeeritud kuludel juhul, kui avaliku sektori jäätmekäitlejad vastutavad laiendatud tootjavastutuse süsteemi nimel tegevusülesannete täitmise eest.
  Teenuse optimeeritud kulud on läbipaistvad ja kajastavad kulusid, mida avaliku sektori jäätmekäitlejad kannavad laiendatud tootjavastutuse süsteemide nimel tegevusülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

c)

need põhinevad teenuste optimeeritud kuludel juhul, kui avaliku sektori jäätmekäitlejad vastutavad laiendatud tootjavastutuse süsteemi nimel tegevusülesannete täitmise eest.
  Teenuse optimeeritud kulud on läbipaistvad ja kajastavad kulusid, mida avaliku sektori jäätmekäitlejad kannavad laiendatud tootjavastutuse süsteemide nimel tegevusülesannete täitmisel.

Teenuse optimeeritud kulud on läbipaistvad ja kajastavad kulusid, mida avaliku sektori jäätmekäitlejad kannavad laiendatud tootjavastutuse süsteemide nimel tegevusülesannete täitmisel.

Muudatusettepanek 142

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8a – lõige 5 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid kehtestavad asjakohase seire- ja nõuete täitmise tagamise raamistiku, millega tagada, et toodete tootjad rakendavad laiendatud tootjavastutuse kohustusi, finantsvahendeid kasutatakse nõuetekohaselt ning kõik süsteemi rakendamises osalejad esitavad usaldusväärseid andmeid. | Liikmesriigid kehtestavad asjakohase seire- ja nõuete täitmise tagamise raamistiku, millega tagada, et toodete tootjad rakendavad laiendatud tootjavastutuse kohustusi,
  sh kaugmüügi puhul,
  finantsvahendeid kasutatakse nõuetekohaselt ning kõik süsteemi rakendamises osalejad esitavad usaldusväärseid andmeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid kehtestavad asjakohase seire- ja nõuete täitmise tagamise raamistiku, millega tagada, et toodete tootjad rakendavad laiendatud tootjavastutuse kohustusi, finantsvahendeid kasutatakse nõuetekohaselt ning kõik süsteemi rakendamises osalejad esitavad usaldusväärseid andmeid.

Liikmesriigid kehtestavad asjakohase seire- ja nõuete täitmise tagamise raamistiku, millega tagada, et toodete tootjad rakendavad laiendatud tootjavastutuse kohustusi,
  sh kaugmüügi puhul,
  finantsvahendeid kasutatakse nõuetekohaselt ning kõik süsteemi rakendamises osalejad esitavad usaldusväärseid andmeid.

sh kaugmüügi puhul,

Muudatusettepanek 143

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8a – lõige 5 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui liikmesriigi territooriumil rakendab tootjate nimel
  laiendatud tootjavastutuse
  kohustusi mitu organisatsiooni, loob liikmesriik sõltumatu ametiasutuse, kes teeb järelevalvet tootja laiendatud vastutuse kohustuste rakendamise üle
  . | Liikmesriigid määravad või loovad sõltumatu ametiasutuse, kes teeb järelevalvet
  laiendatud tootjavastutuse
  kohustuste rakendamise üle ja eelkõige kontrollib käesolevas direktiivis kehtestatud nõuetee täitmist laiendatud tootjavastutuse organisatsioonide poolt
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui liikmesriigi territooriumil rakendab tootjate nimel
  laiendatud tootjavastutuse
  kohustusi mitu organisatsiooni, loob liikmesriik sõltumatu ametiasutuse, kes teeb järelevalvet tootja laiendatud vastutuse kohustuste rakendamise üle
  .

Kui liikmesriigi territooriumil rakendab tootjate nimel

kohustusi mitu organisatsiooni, loob liikmesriik sõltumatu ametiasutuse, kes teeb järelevalvet tootja laiendatud vastutuse kohustuste rakendamise üle

Liikmesriigid määravad või loovad sõltumatu ametiasutuse, kes teeb järelevalvet
  laiendatud tootjavastutuse
  kohustuste rakendamise üle ja eelkõige kontrollib käesolevas direktiivis kehtestatud nõuetee täitmist laiendatud tootjavastutuse organisatsioonide poolt
  .

Liikmesriigid määravad või loovad sõltumatu ametiasutuse, kes teeb järelevalvet

kohustuste rakendamise üle ja eelkõige kontrollib käesolevas direktiivis kehtestatud nõuetee täitmist laiendatud tootjavastutuse organisatsioonide poolt

Muudatusettepanek 144

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 8a – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Liikmesriigid loovad platvormi, millega tagada laiendatud tootjavastutuse rakendamises osalevate sidusrühmade (sh avaliku ja erasektori jäätmekäitlejad, kohalikud omavalitsused ning vajaduse korral korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevad tunnustatud ettevõtjad) korrapärane dialoog. | 6.   Liikmesriigid
  määravad või
  loovad platvormi, millega tagada laiendatud tootjavastutuse rakendamises osalevate
  kõikide
  sidusrühmade (sh
  tootjad ja turustajad,
  avaliku ja erasektori jäätmekäitlejad,
  sotsiaalmajanduses osalejad,
  kohalikud omavalitsused
  , kodanikuühiskonna organisatsioonid
  ning vajaduse korral
  korduskasutamise ja parandamise võrgustikud ning
  korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevad tunnustatud ettevõtjad) korrapärane dialoog. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Liikmesriigid loovad platvormi, millega tagada laiendatud tootjavastutuse rakendamises osalevate sidusrühmade (sh avaliku ja erasektori jäätmekäitlejad, kohalikud omavalitsused ning vajaduse korral korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevad tunnustatud ettevõtjad) korrapärane dialoog.

6.   Liikmesriigid
  määravad või
  loovad platvormi, millega tagada laiendatud tootjavastutuse rakendamises osalevate
  kõikide
  sidusrühmade (sh
  tootjad ja turustajad,
  avaliku ja erasektori jäätmekäitlejad,
  sotsiaalmajanduses osalejad,
  kohalikud omavalitsused
  , kodanikuühiskonna organisatsioonid
  ning vajaduse korral
  korduskasutamise ja parandamise võrgustikud ning
  korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevad tunnustatud ettevõtjad) korrapärane dialoog.

Muudatusettepanek 145

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 9 – lõige - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | „-1.
     
  Jäätmetekke vältimisele kaasaaitamiseks püüavad liikmesriigid saavutada vähemalt järgmised eesmärgid: |
| | a) | vähendada märkimisväärselt jäätmeteket; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„-1.
     
  Jäätmetekke vältimisele kaasaaitamiseks püüavad liikmesriigid saavutada vähemalt järgmised eesmärgid:

a)

vähendada märkimisväärselt jäätmeteket;

vähendada märkimisväärselt jäätmeteket;

| b) | lahutada jäätmeteke majanduskasvust; |
| --- | --- |

b)

lahutada jäätmeteke majanduskasvust;

lahutada jäätmeteke majanduskasvust;

| c) | asendada järk-järgult määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 57 määratletud väga ohtlikud ained, kui on olemas sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad, mis on majanduslikult ja tehniliselt elujõulised; |
| --- | --- |

c)

asendada järk-järgult määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 57 määratletud väga ohtlikud ained, kui on olemas sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad, mis on majanduslikult ja tehniliselt elujõulised;

asendada järk-järgult määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 57 määratletud väga ohtlikud ained, kui on olemas sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad, mis on majanduslikult ja tehniliselt elujõulised;

| d) | liidu eesmärk vähendada 2025. aastaks toidujäätmeid 30 % ning 2030. aastaks 50 % (võrreldes 2014. aasta tasemega); |
| --- | --- |

d)

liidu eesmärk vähendada 2025. aastaks toidujäätmeid 30 % ning 2030. aastaks 50 % (võrreldes 2014. aasta tasemega);

liidu eesmärk vähendada 2025. aastaks toidujäätmeid 30 % ning 2030. aastaks 50 % (võrreldes 2014. aasta tasemega);

| e) | liidu eesmärk vähendada 2025. aastaks mereprügi 30 % ning 2030. aastaks 50 % (võrreldes 2014. aasta tasemega). |
| --- | --- |

e)

liidu eesmärk vähendada 2025. aastaks mereprügi 30 % ning 2030. aastaks 50 % (võrreldes 2014. aasta tasemega).

liidu eesmärk vähendada 2025. aastaks mereprügi 30 % ning 2030. aastaks 50 % (võrreldes 2014. aasta tasemega).

Muudatusettepanek 146

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 9 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Liikmesriigid võtavad jäätmetekke vältimise meetmeid. Need meetmed hõlmavad järgmist: | 1.   
  Lõikes - 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks võtavad liikmesriigid vähemalt järgmisi meetmeid
  : |
| — | kannustatakse kasutama ressursitõhusaid
  ,
  vastupidavaid
  ,
  parandatavaid
  ja
  ringlussevõetavaid tooteid
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Liikmesriigid võtavad jäätmetekke vältimise meetmeid. Need meetmed hõlmavad järgmist:

1.   
  Lõikes - 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks võtavad liikmesriigid vähemalt järgmisi meetmeid
  :

—

kannustatakse kasutama ressursitõhusaid
  ,
  vastupidavaid
  ,
  parandatavaid
  ja
  ringlussevõetavaid tooteid
  ;

kannustatakse kasutama ressursitõhusaid

vastupidavaid

parandatavaid

ringlussevõetavaid tooteid

| — | edendatakse ja toetatakse säästvaid tootmis- ja tarbimismudeleid ning ressursitõhusate
  ,
  vastupidavate
  ,
  lihtsasti jagatavate, korduskasutatavate, parandatavate
  ja
  ringlussevõetavate toodete kasutamist
  ; |
| --- | --- |

—

edendatakse ja toetatakse säästvaid tootmis- ja tarbimismudeleid ning ressursitõhusate
  ,
  vastupidavate
  ,
  lihtsasti jagatavate, korduskasutatavate, parandatavate
  ja
  ringlussevõetavate toodete kasutamist
  ;

edendatakse ja toetatakse säästvaid tootmis- ja tarbimismudeleid ning ressursitõhusate

vastupidavate

lihtsasti jagatavate, korduskasutatavate, parandatavate

ringlussevõetavate toodete kasutamist

| — | pärsitakse kavandatud aegumisega toodete turule laskmist; |
| --- | --- |

—

pärsitakse kavandatud aegumisega toodete turule laskmist;

pärsitakse kavandatud aegumisega toodete turule laskmist;

| — | tehakse kindlaks tooted, mis on selliste liidu majanduse jaoks väga tähtsate toorainete põhiallikad, mille varu tagamine on seotud suure riskiga, ning võetakse meetmeid, et vältida nende toodete muutumist jäätmeteks; |
| --- | --- |

—

tehakse kindlaks tooted, mis on selliste liidu majanduse jaoks väga tähtsate toorainete põhiallikad, mille varu tagamine on seotud suure riskiga, ning võetakse meetmeid, et vältida nende toodete muutumist jäätmeteks;

| — | tehakse kindlaks tooted, mis on selliste liidu majanduse jaoks väga tähtsate toorainete põhiallikad, mille varu tagamine on seotud suure riskiga, ning võetakse meetmeid, et vältida nende toodete muutumist jäätmeteks; |
| --- | --- |

—

tehakse kindlaks tooted, mis on selliste liidu majanduse jaoks väga tähtsate toorainete põhiallikad, mille varu tagamine on seotud suure riskiga, ning võetakse meetmeid, et vältida nende toodete muutumist jäätmeteks;

| — | kannustatakse
  selliste süsteemide loomist, millega edendatakse
  eelkõige elektri- ja elektroonikaseadmete
  ,
  tekstiilide
  ja
  mööbli korduskasutamist
  ; |
| --- | --- |

—

kannustatakse
  selliste süsteemide loomist, millega edendatakse
  eelkõige elektri- ja elektroonikaseadmete
  ,
  tekstiilide
  ja
  mööbli korduskasutamist
  ;

kannustatakse

eelkõige elektri- ja elektroonikaseadmete

tekstiilide

mööbli korduskasutamist

| — | stimuleeritakse toodete olelusringi pikendamist, kui see on keskkonna seisukohast kasulik, ning toetatakse
  selliste süsteemide loomist, millega edendatakse
  artiklis 9a osutatud toodete parandamist, korduskasutamist
  ,
  ümbertöötlemist
  ja
  taastamist
  ; |
| --- | --- |

—

stimuleeritakse toodete olelusringi pikendamist, kui see on keskkonna seisukohast kasulik, ning toetatakse
  selliste süsteemide loomist, millega edendatakse
  artiklis 9a osutatud toodete parandamist, korduskasutamist
  ,
  ümbertöötlemist
  ja
  taastamist
  ;

stimuleeritakse toodete olelusringi pikendamist, kui see on keskkonna seisukohast kasulik, ning toetatakse

artiklis 9a osutatud toodete parandamist, korduskasutamist

ümbertöötlemist

taastamist

| — | vähendatakse jäätmeteket tööstusliku tootmise, mineraalide kaevandamise
  ning
  ehitamise ja lammutamisega seotud protsesside käigus, võttes arvesse parimat võimalikku tehnikat; |
| --- | --- |

—

vähendatakse jäätmeteket tööstusliku tootmise, mineraalide kaevandamise
  ning
  ehitamise ja lammutamisega seotud protsesside käigus, võttes arvesse parimat võimalikku tehnikat;

ning

| — | vähendatakse jäätmeteket tööstusliku tootmise,
  tootmise,
  mineraalide kaevandamise, ehitamise ja lammutamisega seotud protsesside käigus,
  sh näiteks lammutamiseelsete auditite abil, ning kaubanduse ja teenustega seotud protsesside käigus,
  võttes arvesse parimat võimalikku tehnikat
  ja parimaid tavasid
  ; |
| --- | --- |

—

vähendatakse jäätmeteket tööstusliku tootmise,
  tootmise,
  mineraalide kaevandamise, ehitamise ja lammutamisega seotud protsesside käigus,
  sh näiteks lammutamiseelsete auditite abil, ning kaubanduse ja teenustega seotud protsesside käigus,
  võttes arvesse parimat võimalikku tehnikat
  ja parimaid tavasid
  ;

tootmise,

sh näiteks lammutamiseelsete auditite abil, ning kaubanduse ja teenustega seotud protsesside käigus,

ja parimaid tavasid

| — | vähendatakse toidujäätmete teket
  esmatootmisel, töötlemisel ja valmistamisel ning toidu jaemüügi ja muul viisil tarnimise käigus, samuti restoranides ja toitlustamisel ning kojumajapidamistes. |
| --- | --- |

—

vähendatakse toidujäätmete teket
  esmatootmisel, töötlemisel ja valmistamisel ning toidu jaemüügi ja muul viisil tarnimise käigus, samuti restoranides ja toitlustamisel ning kojumajapidamistes.

esmatootmisel, töötlemisel ja valmistamisel ning toidu jaemüügi ja muul viisil tarnimise käigus, samuti restoranides ja toitlustamisel ning kojumajapidamistes.

| — | vähendatakse
  kõikide
  toidujäätmete teket; |
| --- | --- |

—

vähendatakse
  kõikide
  toidujäätmete teket;

kõikide

| — | vähendatakse toiduainete kadu kogu tarneahelas, sh esmatootmisel, transpordil ning ladustamisel; |
| --- | --- |

—

vähendatakse toiduainete kadu kogu tarneahelas, sh esmatootmisel, transpordil ning ladustamisel;

vähendatakse toiduainete kadu kogu tarneahelas, sh esmatootmisel, transpordil ning ladustamisel;

| — | välditakse prügistamist, tehes kindlaks tooted, mis on looduskeskkonnas (sh merekeskkonnas) peamised prügistamise allikad, ning võetakse meetmeid nendest allikatest pärit prügistamise vähendamiseks; |
| --- | --- |

—

välditakse prügistamist, tehes kindlaks tooted, mis on looduskeskkonnas (sh merekeskkonnas) peamised prügistamise allikad, ning võetakse meetmeid nendest allikatest pärit prügistamise vähendamiseks;

välditakse prügistamist, tehes kindlaks tooted, mis on looduskeskkonnas (sh merekeskkonnas) peamised prügistamise allikad, ning võetakse meetmeid nendest allikatest pärit prügistamise vähendamiseks;

| — | tagatakse teabe edastamine väga ohtlike ainete kohta tarneahelast tarbijatele ja jäätmekäitlusega tegelevatele ettevõtjatele; |
| --- | --- |

—

tagatakse teabe edastamine väga ohtlike ainete kohta tarneahelast tarbijatele ja jäätmekäitlusega tegelevatele ettevõtjatele;

tagatakse teabe edastamine väga ohtlike ainete kohta tarneahelast tarbijatele ja jäätmekäitlusega tegelevatele ettevõtjatele;

| — | töötatakse välja ja toetatakse teavituskampaaniaid, et tõsta teadlikkust küsimustest, mis on seotud jäätmetekke vältimise ja prügistamisega. |
| --- | --- |

—

töötatakse välja ja toetatakse teavituskampaaniaid, et tõsta teadlikkust küsimustest, mis on seotud jäätmetekke vältimise ja prügistamisega.

töötatakse välja ja toetatakse teavituskampaaniaid, et tõsta teadlikkust küsimustest, mis on seotud jäätmetekke vältimise ja prügistamisega.

Muudatusettepanek 147

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 9 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid jälgivad ja hindavad jäätmetekke vältimise meetmete rakendamist. Selleks kasutavad nad asjakohaseid kvalitatiivseid või kvantitatiivseid näitajaid ja sihtarve, eelkõige seoses kõrvaldatavate või energia tootmiseks kasutatavate olmejäätmete kogusega
  inimese kohta
  . | 2.   Liikmesriigid jälgivad ja hindavad jäätmetekke vältimise meetmete rakendamist. Selleks kasutavad nad asjakohaseid kvalitatiivseid või kvantitatiivseid näitajaid ja sihtarve, eelkõige seoses
  inimese kohta tekkivate olmejäätmete kogusega ning
  kõrvaldatavate või energia tootmiseks kasutatavate olmejäätmete kogusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid jälgivad ja hindavad jäätmetekke vältimise meetmete rakendamist. Selleks kasutavad nad asjakohaseid kvalitatiivseid või kvantitatiivseid näitajaid ja sihtarve, eelkõige seoses kõrvaldatavate või energia tootmiseks kasutatavate olmejäätmete kogusega
  inimese kohta
  .

2.   Liikmesriigid jälgivad ja hindavad jäätmetekke vältimise meetmete rakendamist. Selleks kasutavad nad asjakohaseid kvalitatiivseid või kvantitatiivseid näitajaid ja sihtarve, eelkõige seoses
  inimese kohta tekkivate olmejäätmete kogusega ning
  kõrvaldatavate või energia tootmiseks kasutatavate olmejäätmete kogusega.

Muudatusettepanek 148

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 9 – lõige 2a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisjon võtab kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat direktiivi, kehtestades näitajad jäätmetekke vähendamisel ja käesoleva artikli lõikes 1 loetletud jäätmetekke vältimise meetmete rakendamisel saavutatud edu mõõtmiseks. Kõnealused delegeeritud õigusaktid võetakse vastu 18 kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Komisjon võtab kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat direktiivi, kehtestades näitajad jäätmetekke vähendamisel ja käesoleva artikli lõikes 1 loetletud jäätmetekke vältimise meetmete rakendamisel saavutatud edu mõõtmiseks. Kõnealused delegeeritud õigusaktid võetakse vastu 18 kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

Muudatusettepanek 149

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 9 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikmesriigid jälgivad ja hindavad toidujäätmete tekke vältimise meetmete rakendamist ning mõõdavad selleks toidujäätmete
  kogust
  , kasutades
  lõike 4 kohaselt kehtestatud metoodikat
  . | 3.   Liikmesriigid jälgivad ja hindavad toidujäätmete tekke vältimise meetmete rakendamist ning mõõdavad selleks toidujäätmete
  taset
  , kasutades
  ühist metoodikat. Komisjon võtab 31. detsembriks 2017 kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusakti käesoleva direktiivi täiendamiseks, kehtestades metoodika, sh kvaliteedi miinimumnõuded toidujäätmete tasemete ühtseks mõõtmiseks. Selle metoodika puhul võetakse arvesse jäätmetekke vältimise meetmeid, mida rakendatakse annetuste või muude toidu jäätmeteks muutumist vältida aitavate meetmete vormis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liikmesriigid jälgivad ja hindavad toidujäätmete tekke vältimise meetmete rakendamist ning mõõdavad selleks toidujäätmete
  kogust
  , kasutades
  lõike 4 kohaselt kehtestatud metoodikat
  .

3.   Liikmesriigid jälgivad ja hindavad toidujäätmete tekke vältimise meetmete rakendamist ning mõõdavad selleks toidujäätmete
  taset
  , kasutades
  ühist metoodikat. Komisjon võtab 31. detsembriks 2017 kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusakti käesoleva direktiivi täiendamiseks, kehtestades metoodika, sh kvaliteedi miinimumnõuded toidujäätmete tasemete ühtseks mõõtmiseks. Selle metoodika puhul võetakse arvesse jäätmetekke vältimise meetmeid, mida rakendatakse annetuste või muude toidu jäätmeteks muutumist vältida aitavate meetmete vormis.

Muudatusettepanek 236

Muudatusettepanek 236

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 9 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisjon uurib 31. detsembriks 2020 võimalust kehtestada kogu liitu hõlmavad siduvad toidujäätmete vähendamise eesmärgid, mis tuleb saavutada 2025. ja 2030. aastaks ning mille aluseks võetakse mõõtarvud, mis arvutatakse lõike 3 kohaselt kehtestatud ühise metoodika alusel. Selleks koostab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatava aruande ja lisab sellele vajaduse korral seadusandliku ettepaneku. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Komisjon uurib 31. detsembriks 2020 võimalust kehtestada kogu liitu hõlmavad siduvad toidujäätmete vähendamise eesmärgid, mis tuleb saavutada 2025. ja 2030. aastaks ning mille aluseks võetakse mõõtarvud, mis arvutatakse lõike 3 kohaselt kehtestatud ühise metoodika alusel. Selleks koostab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatava aruande ja lisab sellele vajaduse korral seadusandliku ettepaneku.

Muudatusettepanek 150

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 9 – lõige 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Liikmesriigid jälgivad ja hindavad maismaalt tuleneva mereprügi vältimise meetmete rakendamist ning mõõdavad selleks maismaalt tuleneva mereprügi taset, kasutades ühist metoodikat. Komisjon võtab 31. detsembriks 2017 kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusakti, millega kehtestatakse metoodika, sh kvaliteedi miinimumnõuded maismaalt tuleneva mereprügi ühtseks mõõtmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b.
     
  Liikmesriigid jälgivad ja hindavad maismaalt tuleneva mereprügi vältimise meetmete rakendamist ning mõõdavad selleks maismaalt tuleneva mereprügi taset, kasutades ühist metoodikat. Komisjon võtab 31. detsembriks 2017 kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusakti, millega kehtestatakse metoodika, sh kvaliteedi miinimumnõuded maismaalt tuleneva mereprügi ühtseks mõõtmiseks.

Muudatusettepanek 151

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 9 – lõige 3 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Komisjon uurib 31. detsembriks 2018 võimalust kehtestada kogu liitu hõlmavad jäätmetekke vältimise sihtarvud, mis tuleb saavutada 2025. ja 2030. aastaks ning mille aluseks võetakse ühine näitaja, mis arvutatakse inimese kohta tekitatud olmejäätmete üldkoguse alusel. Selleks koostab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatava aruande ja lisab sellele vajaduse korral seadusandliku ettepaneku. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3c.
     
  Komisjon uurib 31. detsembriks 2018 võimalust kehtestada kogu liitu hõlmavad jäätmetekke vältimise sihtarvud, mis tuleb saavutada 2025. ja 2030. aastaks ning mille aluseks võetakse ühine näitaja, mis arvutatakse inimese kohta tekitatud olmejäätmete üldkoguse alusel. Selleks koostab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatava aruande ja lisab sellele vajaduse korral seadusandliku ettepaneku.

Muudatusettepanek 152

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 9 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   
  Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, et kehtestada näitajad jäätmetekke vältimise meetmete rakendamisel saavutatud üldise edu mõõtmiseks. Toidujäätmete koguse ühtse mõõtmise tagamiseks võtab komisjon vastu rakendusakti, millega kehtestatakse ühtne metoodika, sh kvaliteedi miinimumnõuded. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 39 lõikes 2 osutatud menetlusega. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   
  Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, et kehtestada näitajad jäätmetekke vältimise meetmete rakendamisel saavutatud üldise edu mõõtmiseks. Toidujäätmete koguse ühtse mõõtmise tagamiseks võtab komisjon vastu rakendusakti, millega kehtestatakse ühtne metoodika, sh kvaliteedi miinimumnõuded. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 39 lõikes 2 osutatud menetlusega.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 153

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 9 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   
  Igal aastal avaldab Euroopa Keskkonnaamet aruande, milles kirjeldatakse edusamme, mida iga liikmesriik ning liit tervikuna on teinud jäätmetekke vältimisel, sh jäätmetekke lahutamisel majanduskasvust ning üleminekul ringmajandusele.”. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   
  Igal aastal avaldab Euroopa Keskkonnaamet aruande, milles kirjeldatakse edusamme, mida iga liikmesriik ning liit tervikuna on teinud jäätmetekke vältimisel, sh jäätmetekke lahutamisel majanduskasvust ning üleminekul ringmajandusele.”.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 154

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 a (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 9a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9a) | Lisatakse järgmine artikkel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9a)

9a)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 9a

„Artikkel 9a

Korduskasutamine

Korduskasutamine

1.   
  Liikmesriigid toetavad selliste süsteemide loomist, millega edendatakse toodete korduskasutamist ja kasutusaja pikendamist, kui see ei kahjusta toodete kvaliteeti ja ohutust.

2.   
  Liikmesriigid võtavad meetmeid, et edendada toodete korduskasutamist, eriti selliste toodete puhul, mis sisaldavat märkimisväärses koguses kriitilise tähtsusega tooraineid. Need meetmed võivad hõlmata tunnustatud korduskasutamise võrgustike loomise ja toetamise ergutamist, tagatisrahasüsteeme ning pakenditagastamise ja -taaskasutamise kavasid, aga ka toodete ümbertöötlemise, renoveerimise ja nende otstarbe muutmise stimuleerimist.

Liikmesriigid kasutavad majandushoobasid ja meetmeid ning võivad seada kvantitatiivseid eesmärke.

Liikmesriigid kasutavad majandushoobasid ja meetmeid ning võivad seada kvantitatiivseid eesmärke.

3.   
  Ilma et see piiraks intellektuaalomandi õiguste rakendamist, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et võimaldada korduskasutamisega tegelevatele ettevõtjatele juurdepääs kasutusjuhenditele, varuosadele, tehnilisele teabele või mis tahes muudele vahenditele, seadmetele või tarkvarale, mis on vajalik toodete korduskasutamiseks.“.

Muudatusettepanek 155

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 b (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 9b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9b) | Lisatakse järgmine artikkel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9b)

9b)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 9b

„Artikkel 9b

Jagamisplatvormid

Jagamisplatvormid

1.   
  Komisjon edendab aktiivselt jagamisplatvorme kui ärimudelit. Komisjon seob omavahel tihedalt need platvormid ja jagamismajanduse uued suunised ning uurib kõiki võimalikke meetmeid nende stimuleerimiseks, sh laiendatud tootjavastutust, avalikke hankeid ja ökodisaini.

2.   
  Liikmesriigid toetavad kõigis sektorites jagamisplatvorme edendavate süsteemide loomist.“.

Muudatusettepanek 156

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 c (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 10 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9c) | Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9c)

9c)

Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega:

2.   
  Kui see on vajalik lõike
  1 täitmiseks ja taaskasutamise hõlbustamiseks või täiustamiseks, kogutakse jäätmeid liigiti
  , kui see on tehniliselt, keskkonna seisukohast ja majanduslikult teostatav,
  ning neid ei segata muude jäätmete ega muude materjalidega, millel on erinevad omadused.

„2.   
  Lõike
  1 täitmiseks ja taaskasutamise hõlbustamiseks või täiustamiseks kogutakse jäätmeid liigiti ning neid ei segata muude jäätmete ega muude materjalidega, millel on erinevad omadused.

Erandina esimesest lõigust võivad liikmesriigid teha erandi hõredalt asustatud piirkondadele, mille puhul on tõestatud, et jäätmete liigiti kogumine ei anna olelusringi silmas pidades kõige keskkonnasõbralikumat koondtulemust.

Erandina esimesest lõigust võivad liikmesriigid teha erandi hõredalt asustatud piirkondadele, mille puhul on tõestatud, et jäätmete liigiti kogumine ei anna olelusringi silmas pidades kõige keskkonnasõbralikumat koondtulemust.

Liikmesriigid annavad komisjonile teada, kui nad kavatsevad seda erandit kasutada. Komisjon vaatab teavituse läbi ning hindab erandi tegemise põhjendatust, võttes arvesse käesoleva direktiivi eesmärke. Kui komisjon ei ole esitanud vastuväiteid üheksa kuu jooksul pärast teavitamist, loetakse erand heakskiidetuks. Kui komisjon esitab vastuväiteid, võtab ta vastu otsuse ning teavitab sellest liikmesriike.“;

Liikmesriigid annavad komisjonile teada, kui nad kavatsevad seda erandit kasutada. Komisjon vaatab teavituse läbi ning hindab erandi tegemise põhjendatust, võttes arvesse käesoleva direktiivi eesmärke. Kui komisjon ei ole esitanud vastuväiteid üheksa kuu jooksul pärast teavitamist, loetakse erand heakskiidetuks. Kui komisjon esitab vastuväiteid, võtab ta vastu otsuse ning teavitab sellest liikmesriike.“;

Muudatusettepanek 157

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 d (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 d (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 10 – lõige 2a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9d) | Artiklisse 10 lisatakse järgmine lõige:




  „2a.
     
  Liikmesriigid võtavad meetmeid selle tagamiseks, et artikli 11 lõike 1 ja artikli 22 kohaselt liigiti kogutud jäätmeid (v.a nende jäätmete sortimisjääke) ei viida põletusrajatistesse.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9d)

9d)

Artiklisse 10 lisatakse järgmine lõige:

„2a.
     
  Liikmesriigid võtavad meetmeid selle tagamiseks, et artikli 11 lõike 1 ja artikli 22 kohaselt liigiti kogutud jäätmeid (v.a nende jäätmete sortimisjääke) ei viida põletusrajatistesse.“;

Muudatusettepanek 158

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 e (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 e (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 10 – lõige 2b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9e) | Artiklisse 10 lisatakse järgmine lõige:




  „2b.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid ohtlike jäätmete ohutustamiseks enne taaskasutamist, kui see on asjakohane.“. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9e)

9e)

Artiklisse 10 lisatakse järgmine lõige:

„2b.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid ohtlike jäätmete ohutustamiseks enne taaskasutamist, kui see on asjakohane.“.

Muudatusettepanek 159

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – punkt -a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – punkt -a (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11 – pealkiri

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -a) | pealkiri asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-a)

-a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

Korduskasutamine
  ja ringlussevõtt

Korduskasutamine

„Korduskasutamiseks ettevalmistamine
  ja ringlussevõtt“;

Muudatusettepanek 160

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt a

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid võtavad
  asjakohaseid
  meetmeid korduskasutamiseks ettevalmistamise edendamiseks,
  kannustades eelkõige korduskasutamise
  ja
  parandamise
  võrgustike loomist ja
  toetamist
  ning hõlbustades selliste võrgustike juurdepääsu jäätmekogumiskohtadele ning edendades majandushoobade, hankekriteeriumide, kvantitatiivsete eesmärkide või muude meetmete kasutamist. | 1.   Liikmesriigid võtavad meetmeid korduskasutamiseks ettevalmistamise edendamiseks,
  hõlbustades muu hulgas korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate ettevõtjate
  ja
  nende
  võrgustike loomist ja
  tunnustamist, eriti sotsiaalsete ettevõtete puhul,
  ning hõlbustades selliste
  tunnustatud ettevõtjate ja
  võrgustike juurdepääsu jäätmekogumiskohtadele ning edendades
  samuti
  majandushoobade, hankekriteeriumide, kvantitatiivsete eesmärkide või muude meetmete kasutamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid võtavad
  asjakohaseid
  meetmeid korduskasutamiseks ettevalmistamise edendamiseks,
  kannustades eelkõige korduskasutamise
  ja
  parandamise
  võrgustike loomist ja
  toetamist
  ning hõlbustades selliste võrgustike juurdepääsu jäätmekogumiskohtadele ning edendades majandushoobade, hankekriteeriumide, kvantitatiivsete eesmärkide või muude meetmete kasutamist.

1.   Liikmesriigid võtavad meetmeid korduskasutamiseks ettevalmistamise edendamiseks,
  hõlbustades muu hulgas korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate ettevõtjate
  ja
  nende
  võrgustike loomist ja
  tunnustamist, eriti sotsiaalsete ettevõtete puhul,
  ning hõlbustades selliste
  tunnustatud ettevõtjate ja
  võrgustike juurdepääsu jäätmekogumiskohtadele ning edendades
  samuti
  majandushoobade, hankekriteeriumide, kvantitatiivsete eesmärkide või muude meetmete kasutamist.

Muudatusettepanek 161

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt a

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid võtavad meetmeid kvaliteetse ringlussevõtu edendamiseks ning seavad selleks sisse
  jäätmete liigiti kogumise, kui see on tehniliselt, keskkonnaalaselt ja majanduslikult võimalik ja vajalik
  , et täita asjakohaste ringlussevõtusektorite puhul nõutud kvaliteedistandardeid
  ning saavutada lõikes 2 sätestatud sihtarvud
  .”; | Liikmesriigid võtavad meetmeid kvaliteetse ringlussevõtu edendamiseks ning seavad selleks sisse
  artikli 10 lõikes 2 osutatud jäätmete liigiti kogumise
  , et täita asjakohaste ringlussevõtusektorite puhul nõutud kvaliteedistandardeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid võtavad meetmeid kvaliteetse ringlussevõtu edendamiseks ning seavad selleks sisse
  jäätmete liigiti kogumise, kui see on tehniliselt, keskkonnaalaselt ja majanduslikult võimalik ja vajalik
  , et täita asjakohaste ringlussevõtusektorite puhul nõutud kvaliteedistandardeid
  ning saavutada lõikes 2 sätestatud sihtarvud
  .”;

jäätmete liigiti kogumise, kui see on tehniliselt, keskkonnaalaselt ja majanduslikult võimalik ja vajalik

ning saavutada lõikes 2 sätestatud sihtarvud

Liikmesriigid võtavad meetmeid kvaliteetse ringlussevõtu edendamiseks ning seavad selleks sisse
  artikli 10 lõikes 2 osutatud jäätmete liigiti kogumise
  , et täita asjakohaste ringlussevõtusektorite puhul nõutud kvaliteedistandardeid.

artikli 10 lõikes 2 osutatud jäätmete liigiti kogumise

Muudatusettepanek 162

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt a a(uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt a a(uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11 – lõige 1 – lõik 2a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:




  „Liikmesriigid kasutavad reguleerivaid vahendeid ja majandushoobasid, et stimuleerida teiseste toorainete kasutuselevõttu.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Liikmesriigid kasutavad reguleerivaid vahendeid ja majandushoobasid, et stimuleerida teiseste toorainete kasutuselevõttu.“;

„Liikmesriigid kasutavad reguleerivaid vahendeid ja majandushoobasid, et stimuleerida teiseste toorainete kasutuselevõttu.“;

Muudatusettepanek 164

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt a b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt a b (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11 – lõige 1 – lõik 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ab) | lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ab)

lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

Vastavalt artikli 10 lõikele 2 võetakse 2015. aastaks kasutusele vähemalt järgmiste jäätmematerjalide liigiti kogumine: paber, metall, plast ja klaas.

| | „Vastavalt artikli 10 lõikele 2 võetakse 2015. aastaks kasutusele vähemalt järgmiste jäätmematerjalide liigiti kogumine: paber, metall, plast ja klaas.
  Lisaks kehtestavad liikmesriigid 2020. aastaks ka tekstiili kohustusliku liigiti kogumise.“; |
| --- | --- |

„Vastavalt artikli 10 lõikele 2 võetakse 2015. aastaks kasutusele vähemalt järgmiste jäätmematerjalide liigiti kogumine: paber, metall, plast ja klaas.
  Lisaks kehtestavad liikmesriigid 2020. aastaks ka tekstiili kohustusliku liigiti kogumise.“;

Lisaks kehtestavad liikmesriigid 2020. aastaks ka tekstiili kohustusliku liigiti kogumise.“;

Muudatusettepanek 165

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt b

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11 – lõige 1 – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „Liikmesriigid võtavad meetmeid, et
  edendada
  ehitus- ja lammutusjäätmete ning vähemalt järgmiste materjalide
  sortimise süsteeme
  : puit,
  täitematerjalid
  , metall, klaas ja
  kips
  .“; | „Liikmesriigid võtavad meetmeid, et
  tagada
  ehitus- ja lammutusjäätmete ning vähemalt järgmiste materjalide
  sortimine
  : puit,
  mineraalsed tükid (betoon, tellis, kivid ja keraamika)
  , metall,
  plast, kips,
  klaas ja
  krohv. Liikmesriigid võivad kasutada IVa lisas loetletud meetmeid. |
| | Liikmesriigid stimuleerivad lammutamiseelsete auditite läbiviimist, et minimeerida saasteainete või muude soovimatute ainete sisaldust ehitus- ja lammutusjäätmetes ning soodustada seeläbi kvaliteetset ringlussevõttu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„Liikmesriigid võtavad meetmeid, et
  edendada
  ehitus- ja lammutusjäätmete ning vähemalt järgmiste materjalide
  sortimise süsteeme
  : puit,
  täitematerjalid
  , metall, klaas ja
  kips
  .“;

edendada

sortimise süsteeme

täitematerjalid

kips

„Liikmesriigid võtavad meetmeid, et
  tagada
  ehitus- ja lammutusjäätmete ning vähemalt järgmiste materjalide
  sortimine
  : puit,
  mineraalsed tükid (betoon, tellis, kivid ja keraamika)
  , metall,
  plast, kips,
  klaas ja
  krohv. Liikmesriigid võivad kasutada IVa lisas loetletud meetmeid.

tagada

sortimine

mineraalsed tükid (betoon, tellis, kivid ja keraamika)

plast, kips,

krohv. Liikmesriigid võivad kasutada IVa lisas loetletud meetmeid.

Liikmesriigid stimuleerivad lammutamiseelsete auditite läbiviimist, et minimeerida saasteainete või muude soovimatute ainete sisaldust ehitus- ja lammutusjäätmetes ning soodustada seeläbi kvaliteetset ringlussevõttu.

Liikmesriigid stimuleerivad lammutamiseelsete auditite läbiviimist, et minimeerida saasteainete või muude soovimatute ainete sisaldust ehitus- ja lammutusjäätmetes ning soodustada seeläbi kvaliteetset ringlussevõttu.

Muudatusettepanek 166

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt b a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt b a (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11 – lõige 1 – lõik 4a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:




  „Liikmesriigid võtavad meetmeid, et edendada kaubandus- ja tööstusjäätmete ning vähemalt järgmiste materjalide sortimise süsteeme: metallid, plastid, paber ja papp, biojäätmed, klaas ja puit.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Liikmesriigid võtavad meetmeid, et edendada kaubandus- ja tööstusjäätmete ning vähemalt järgmiste materjalide sortimise süsteeme: metallid, plastid, paber ja papp, biojäätmed, klaas ja puit.“;

„Liikmesriigid võtavad meetmeid, et edendada kaubandus- ja tööstusjäätmete ning vähemalt järgmiste materjalide sortimise süsteeme: metallid, plastid, paber ja papp, biojäätmed, klaas ja puit.“;

Muudatusettepanek 167

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt b b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt b b (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bb) | lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bb)

lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

Käesoleva direktiivi eesmärkide täitmiseks ja selleks et liikuda
  jäätmeid ringlussevõtva
  Euroopa
  ühiskonna
  suunas, kus ressursitõhusus on kõrgel tasemel, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed järgmiste eesmärkide täitmiseks:

jäätmeid ringlussevõtva

ühiskonna

| | „Käesoleva direktiivi eesmärkide täitmiseks ja selleks, et liikuda Euroopa
  ringmajanduse
  suunas, kus ressursitõhusus on kõrgel tasemel, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed järgmiste eesmärkide täitmiseks:“; |
| --- | --- |

„Käesoleva direktiivi eesmärkide täitmiseks ja selleks, et liikuda Euroopa
  ringmajanduse
  suunas, kus ressursitõhusus on kõrgel tasemel, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed järgmiste eesmärkide täitmiseks:“;

Muudatusettepanek 168

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt d

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt d

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | 2025. aastaks suurendatakse olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamist ja ringlussevõttu vähemalt 60 %-ni massist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

2025. aastaks suurendatakse olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamist ja ringlussevõttu vähemalt 60 %-ni massist;

| c) | 2025. aastaks suurendatakse olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamist ja ringlussevõttu vähemalt 60 %-ni
  tekitatud olmejäätmete
  massist
  , kusjuures korduskasutamiseks tuleb ette valmistada vähemalt 3 % kõikidest olmejäätmetest
  ; |
| --- | --- |

c)

2025. aastaks suurendatakse olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamist ja ringlussevõttu vähemalt 60 %-ni
  tekitatud olmejäätmete
  massist
  , kusjuures korduskasutamiseks tuleb ette valmistada vähemalt 3 % kõikidest olmejäätmetest
  ;

tekitatud olmejäätmete

, kusjuures korduskasutamiseks tuleb ette valmistada vähemalt 3 % kõikidest olmejäätmetest

Muudatusettepanek 169

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt d

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt d

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | 2030. aastaks suurendatakse olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamist ja ringlussevõttu vähemalt
  65
  %-ni massist.”; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

2030. aastaks suurendatakse olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamist ja ringlussevõttu vähemalt
  65
  %-ni massist.”;

65

| d) | 2030. aastaks suurendatakse olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamist ja ringlussevõttu vähemalt
  70
  %-ni
  tekitatud olmejäätmete
  massist
  , kusjuures korduskasutamiseks tuleb ette valmistada vähemalt 5 % kõikidest olmejäätmetest
  .“; |
| --- | --- |

d)

2030. aastaks suurendatakse olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamist ja ringlussevõttu vähemalt
  70
  %-ni
  tekitatud olmejäätmete
  massist
  , kusjuures korduskasutamiseks tuleb ette valmistada vähemalt 5 % kõikidest olmejäätmetest
  .“;

70

tekitatud olmejäätmete

, kusjuures korduskasutamiseks tuleb ette valmistada vähemalt 5 % kõikidest olmejäätmetest

Muudatusettepanek 170

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt e

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt e

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  „Eesti, Kreeka, Horvaatia, Läti, Malta, Rumeenia ja Slovakkia võivad saada viis täiendavat aastat lõike 2 punktides c ja d osutatud sihtarvude saavutamiseks. Asjaomane liikmesriik teatab komisjonile oma kavatsusest seda sätet rakendada hiljemalt 24 kuud enne lõike 2 punktides c ja d sätestatud vastavaid tähtaegu. Tähtaja pikendamise korral võtab asjaomane liikmesriik vajalikud meetmed, et suurendada olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamist ja ringlussevõttu vähemalt 50 %-ni massist 2025. aastaks ja 60 %-ni massist 2030. aastaks. | 3.   
  Liikmesriik võib taotleda
  lõike 2
  punktis
  c osutatud
  eesmärkide
  saavutamiseks
  viis aastat pikendust, eeldusel
  et
  täidetud on järgmised tingimused: |
| | a) | 2013. aastal valmistati korduskasutamiseks ette ja võeti ringlusse vähem kui 20 % olmejäätmetest ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  „Eesti, Kreeka, Horvaatia, Läti, Malta, Rumeenia ja Slovakkia võivad saada viis täiendavat aastat lõike 2 punktides c ja d osutatud sihtarvude saavutamiseks. Asjaomane liikmesriik teatab komisjonile oma kavatsusest seda sätet rakendada hiljemalt 24 kuud enne lõike 2 punktides c ja d sätestatud vastavaid tähtaegu. Tähtaja pikendamise korral võtab asjaomane liikmesriik vajalikud meetmed, et suurendada olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamist ja ringlussevõttu vähemalt 50 %-ni massist 2025. aastaks ja 60 %-ni massist 2030. aastaks.

3.   
  Liikmesriik võib taotleda
  lõike 2
  punktis
  c osutatud
  eesmärkide
  saavutamiseks
  viis aastat pikendust, eeldusel
  et
  täidetud on järgmised tingimused:

a)

2013. aastal valmistati korduskasutamiseks ette ja võeti ringlusse vähem kui 20 % olmejäätmetest ning

2013. aastal valmistati korduskasutamiseks ette ja võeti ringlusse vähem kui 20 % olmejäätmetest ning

| b) | liikmesriik ei kuulu nende liikmesriikide artikli 11b lõike 2 punkti b kohaselt koostatud loetellu, kes ei pruugi saavutada eesmärki valmistada 2025. aastaks korduskasutamiseks ette ja võtta ringlusse vähemalt 50 % oma olmejäätmetest. |
| --- | --- |

b)

liikmesriik ei kuulu nende liikmesriikide artikli 11b lõike 2 punkti b kohaselt koostatud loetellu, kes ei pruugi saavutada eesmärki valmistada 2025. aastaks korduskasutamiseks ette ja võtta ringlusse vähemalt 50 % oma olmejäätmetest.

liikmesriik ei kuulu nende liikmesriikide artikli 11b lõike 2 punkti b kohaselt koostatud loetellu, kes ei pruugi saavutada eesmärki valmistada 2025. aastaks korduskasutamiseks ette ja võtta ringlusse vähemalt 50 % oma olmejäätmetest.

Asjaomane liikmesriik esitab pikenduse saamiseks komisjonile taotluse hiljemalt 24 kuud enne lõike 2 punktis c sätestatud tähtaega, kuid mitte enne, kui avaldatakse artiklis 11b osutatud aruanne nimetatud lõikes osutatud eesmärgi saavutamise kohta.

Asjaomane liikmesriik esitab pikenduse saamiseks komisjonile taotluse hiljemalt 24 kuud enne lõike 2 punktis c sätestatud tähtaega, kuid mitte enne, kui avaldatakse artiklis 11b osutatud aruanne nimetatud lõikes osutatud eesmärgi saavutamise kohta.

Muudatusettepanek 171

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt e

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt e

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teatele
  peab olema lisatud rakenduskava, milles on esitatud meetmed, mida on vaja
  sihtarvude
  saavutamise tagamiseks enne uut tähtaega. Kava peab sisaldama ka kavandatud meetmete rakendamise üksikasjalikku ajakava ning hinnangut nende eeldatava mõju kohta. | Pikendamisteatele
  peab olema lisatud rakenduskava, milles on esitatud meetmed, mida on vaja
  sihtarvu
  saavutamise tagamiseks enne uut tähtaega. Kava
  koostatakse kehtivate jäätmekäitluskavade hindamisaruande alusel ja see
  peab sisaldama ka kavandatud meetmete rakendamise üksikasjalikku ajakava ning hinnangut nende eeldatava mõju kohta. |
| | Lisaks peab kolmandas lõigus osutatud kava vastama vähemalt järgmistele nõuetele: |
| | a) | selles kasutatakse asjakohaseid majandushoobasid, et stimuleerida käesoleva direktiivi artikli 4 lõikes 1 osutatud jäätmehierarhia kohaldamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Teatele
  peab olema lisatud rakenduskava, milles on esitatud meetmed, mida on vaja
  sihtarvude
  saavutamise tagamiseks enne uut tähtaega. Kava peab sisaldama ka kavandatud meetmete rakendamise üksikasjalikku ajakava ning hinnangut nende eeldatava mõju kohta.

Teatele

sihtarvude

Pikendamisteatele
  peab olema lisatud rakenduskava, milles on esitatud meetmed, mida on vaja
  sihtarvu
  saavutamise tagamiseks enne uut tähtaega. Kava
  koostatakse kehtivate jäätmekäitluskavade hindamisaruande alusel ja see
  peab sisaldama ka kavandatud meetmete rakendamise üksikasjalikku ajakava ning hinnangut nende eeldatava mõju kohta.

Pikendamisteatele

sihtarvu

koostatakse kehtivate jäätmekäitluskavade hindamisaruande alusel ja see

Lisaks peab kolmandas lõigus osutatud kava vastama vähemalt järgmistele nõuetele:

Lisaks peab kolmandas lõigus osutatud kava vastama vähemalt järgmistele nõuetele:

a)

selles kasutatakse asjakohaseid majandushoobasid, et stimuleerida käesoleva direktiivi artikli 4 lõikes 1 osutatud jäätmehierarhia kohaldamist;

selles kasutatakse asjakohaseid majandushoobasid, et stimuleerida käesoleva direktiivi artikli 4 lõikes 1 osutatud jäätmehierarhia kohaldamist;

| b) | see tõendab struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi ning muude meetmete tõhusat ja tulemuslikku kasutamist (tõendavate pikaajaliste investeeringute abil, millega rahastatakse asjaomaste eesmärkide saavutamiseks vajaliku jäätmekäitlustaristu väljaarendamist); |
| --- | --- |

b)

see tõendab struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi ning muude meetmete tõhusat ja tulemuslikku kasutamist (tõendavate pikaajaliste investeeringute abil, millega rahastatakse asjaomaste eesmärkide saavutamiseks vajaliku jäätmekäitlustaristu väljaarendamist);

see tõendab struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi ning muude meetmete tõhusat ja tulemuslikku kasutamist (tõendavate pikaajaliste investeeringute abil, millega rahastatakse asjaomaste eesmärkide saavutamiseks vajaliku jäätmekäitlustaristu väljaarendamist);

| c) | see võimaldab kvaliteetseid statistilisi andmeid ja annab selgeid prognoose jäätmekäitlemisevõimekuse ning käesoleva direktiivi artikli 11 lõikes 2, direktiivi 94/62/EÜ artikli 6 lõikes 1 ning direktiivi 1999/31/EÜ artikli 5 lõigetes 2a, 2b ja 2c esitatud eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude kohta; |
| --- | --- |

c)

see võimaldab kvaliteetseid statistilisi andmeid ja annab selgeid prognoose jäätmekäitlemisevõimekuse ning käesoleva direktiivi artikli 11 lõikes 2, direktiivi 94/62/EÜ artikli 6 lõikes 1 ning direktiivi 1999/31/EÜ artikli 5 lõigetes 2a, 2b ja 2c esitatud eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude kohta;

see võimaldab kvaliteetseid statistilisi andmeid ja annab selgeid prognoose jäätmekäitlemisevõimekuse ning käesoleva direktiivi artikli 11 lõikes 2, direktiivi 94/62/EÜ artikli 6 lõikes 1 ning direktiivi 1999/31/EÜ artikli 5 lõigetes 2a, 2b ja 2c esitatud eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude kohta;

| d) | selles on esitatud käesoleva direktiivi artiklis 29 osutatud jäätmetekke vältimise programmid. |
| --- | --- |

d)

selles on esitatud käesoleva direktiivi artiklis 29 osutatud jäätmetekke vältimise programmid.

selles on esitatud käesoleva direktiivi artiklis 29 osutatud jäätmetekke vältimise programmid.

Komisjon hindab, kas neljanda lõigu punktides a–d sätestatud tingimused on täidetud. Kui komisjon ei esita vastuväiteid esitatud kava kohta viie kuu jooksul alates selle kättesaamise kuupäevast, loetakse pikendamistaotlus vastuvõetuks.

Komisjon hindab, kas neljanda lõigu punktides a–d sätestatud tingimused on täidetud. Kui komisjon ei esita vastuväiteid esitatud kava kohta viie kuu jooksul alates selle kättesaamise kuupäevast, loetakse pikendamistaotlus vastuvõetuks.

Kui komisjon esitab kava kohta vastuväiteid, palub ta asjaomasel liikmesriigil esitada kahe kuu jooksul alates kõnealuste vastuväidete kättesaamisest läbivaadatud kava.

Kui komisjon esitab kava kohta vastuväiteid, palub ta asjaomasel liikmesriigil esitada kahe kuu jooksul alates kõnealuste vastuväidete kättesaamisest läbivaadatud kava.

Komisjon hindab läbivaadatud kava kahe kuu jooksul selle kättesaamisest ja kiidab pikendamistaotluse heaks või lükkab selle kirjalikult tagasi. Kui komisjon selle tähtaja jooksul otsust ei tee, loetakse pikendamistaotlus vastuvõetuks.

Komisjon hindab läbivaadatud kava kahe kuu jooksul selle kättesaamisest ja kiidab pikendamistaotluse heaks või lükkab selle kirjalikult tagasi. Kui komisjon selle tähtaja jooksul otsust ei tee, loetakse pikendamistaotlus vastuvõetuks.

Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu oma otsuste tulemustest kahe kuu jooksul pärast nende tegemist.

Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu oma otsuste tulemustest kahe kuu jooksul pärast nende tegemist.

Kui esimeses lõigus osutatud pikendus heaks kiidetakse, kuid liikmesriik ei suuda 2025. aastaks valmistada korduskasutamiseks ette ja võtta ringlusse vähemalt 50 % oma olmejäätmetest, loetakse kõnealune pikendus automaatselt tühistatuks.

Kui esimeses lõigus osutatud pikendus heaks kiidetakse, kuid liikmesriik ei suuda 2025. aastaks valmistada korduskasutamiseks ette ja võtta ringlusse vähemalt 50 % oma olmejäätmetest, loetakse kõnealune pikendus automaatselt tühistatuks.

Muudatusettepanek 172

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt e

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt e

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11 – lõige 3a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Liikmesriik võib taotleda lõike 2 punktis d osutatud eesmärkide saavutamiseks viis aastat pikendust, eeldusel et täidetud on järgmised tingimused: |
| | a) | see on kooskõlas lõike 3 esimese lõigu punktides a ja b sätestatud tingimustega ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Liikmesriik võib taotleda lõike 2 punktis d osutatud eesmärkide saavutamiseks viis aastat pikendust, eeldusel et täidetud on järgmised tingimused:

a)

see on kooskõlas lõike 3 esimese lõigu punktides a ja b sätestatud tingimustega ning

see on kooskõlas lõike 3 esimese lõigu punktides a ja b sätestatud tingimustega ning

| b) | liikmesriik ei kuulu nende liikmesriikide artikli 11b lõike 2 punkti b kohaselt koostatud loetellu, kes ei pruugi saavutada eesmärki valmistada 2030. aastaks korduskasutamiseks ette ja võtta ringlusse vähemalt 60 % oma olmejäätmetest. |
| --- | --- |

b)

liikmesriik ei kuulu nende liikmesriikide artikli 11b lõike 2 punkti b kohaselt koostatud loetellu, kes ei pruugi saavutada eesmärki valmistada 2030. aastaks korduskasutamiseks ette ja võtta ringlusse vähemalt 60 % oma olmejäätmetest.

liikmesriik ei kuulu nende liikmesriikide artikli 11b lõike 2 punkti b kohaselt koostatud loetellu, kes ei pruugi saavutada eesmärki valmistada 2030. aastaks korduskasutamiseks ette ja võtta ringlusse vähemalt 60 % oma olmejäätmetest.

Artikli esimeses lõigus osutatud pikenduse saamiseks esitab asjaomane liikmesriik vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 komisjonile taotluse hiljemalt 24 kuud enne lõike 2 punktis d sätestatud tähtaega, kuid mitte enne, kui avaldatakse artiklis 11b osutatud aruanne nimetatud lõikes osutatud eesmärgi saavutamise kohta.

Artikli esimeses lõigus osutatud pikenduse saamiseks esitab asjaomane liikmesriik vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 komisjonile taotluse hiljemalt 24 kuud enne lõike 2 punktis d sätestatud tähtaega, kuid mitte enne, kui avaldatakse artiklis 11b osutatud aruanne nimetatud lõikes osutatud eesmärgi saavutamise kohta.

Kui pikendus heaks kiidetakse, kuid liikmesriik ei suuda 2030. aastaks valmistada korduskasutamiseks ette ja võtta ringlusse vähemalt 60 % oma olmejäätmetest, loetakse kõnealune pikendus automaatselt tühistatuks.

Kui pikendus heaks kiidetakse, kuid liikmesriik ei suuda 2030. aastaks valmistada korduskasutamiseks ette ja võtta ringlusse vähemalt 60 % oma olmejäätmetest, loetakse kõnealune pikendus automaatselt tühistatuks.

Muudatusettepanek 173

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt e

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt e

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Komisjon vaatab hiljemalt 31. detsembriks 2024 lõike 2 punktis d sätestatud sihtarvu
  läbi
  , et seda suurendada
  ja kaaluda sihtarvude kehtestamist muude jäätmevoogude jaoks
  . Selleks saadab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud ettepanek.”; | 4.   Komisjon vaatab hiljemalt 31. detsembriks 2024
  läbi
  lõike 2 punktis d sätestatud sihtarvu, et seda suurendada
  , võttes arvesse liikmesriikides selle saavutamiseks kasutatud parimaid tavasid ja meetmeid
  . Selleks saadab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud ettepanek.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Komisjon vaatab hiljemalt 31. detsembriks 2024 lõike 2 punktis d sätestatud sihtarvu
  läbi
  , et seda suurendada
  ja kaaluda sihtarvude kehtestamist muude jäätmevoogude jaoks
  . Selleks saadab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud ettepanek.”;

4.   Komisjon vaatab hiljemalt 31. detsembriks 2024
  läbi
  lõike 2 punktis d sätestatud sihtarvu, et seda suurendada
  , võttes arvesse liikmesriikides selle saavutamiseks kasutatud parimaid tavasid ja meetmeid
  . Selleks saadab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud ettepanek.“;

Muudatusettepanek 174

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt e

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt e

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11 – lõige 4a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisjon uurib võimalust kehtestada kaubandusjäätmete, tööstuslike tavajäätmete ja muude jäätmevoogude jaoks korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu sihtarvud, mis tuleb saavutada 2025. ja 2030. aastaks. Selleks koostab komisjon 31. detsembriks 2018 Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatava aruande ja lisab sellele vajaduse korral seadusandliku ettepaneku. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Komisjon uurib võimalust kehtestada kaubandusjäätmete, tööstuslike tavajäätmete ja muude jäätmevoogude jaoks korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu sihtarvud, mis tuleb saavutada 2025. ja 2030. aastaks. Selleks koostab komisjon 31. detsembriks 2018 Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatava aruande ja lisab sellele vajaduse korral seadusandliku ettepaneku.

Muudatusettepanek 175

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt e

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt e

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11 – lõige 4b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Komisjon kaalub võimalust kehtestada ehitus- ja lammutusjäätmete jaoks korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu sihtarvud, mis tuleb saavutada 2025. ja 2030. aastaks. Selleks koostab komisjon 31. detsembriks 2018 Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatava aruande ja lisab sellele vajaduse korral seadusandliku ettepaneku. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4b.
     
  Komisjon kaalub võimalust kehtestada ehitus- ja lammutusjäätmete jaoks korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu sihtarvud, mis tuleb saavutada 2025. ja 2030. aastaks. Selleks koostab komisjon 31. detsembriks 2018 Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatava aruande ja lisab sellele vajaduse korral seadusandliku ettepaneku.

Muudatusettepanek 176

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11a – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Selleks et arvutada, kas artikli 11 lõike 2 punktides c ja d ning sama artikli lõikes 3 sätestatud sihtarvud on saavutatud, tuleb arvesse võtta järgmist: | 1.   Selleks et arvutada, kas artikli 11 lõike 2 punktides c ja d ning sama artikli lõikes 3 sätestatud sihtarvud on saavutatud, tuleb arvesse võtta järgmist: |
| a) | ringlussevõetud olmejäätmete mass on lõplikku ringlussevõtuprotsessi sisenenud jäätmete mass; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Selleks et arvutada, kas artikli 11 lõike 2 punktides c ja d ning sama artikli lõikes 3 sätestatud sihtarvud on saavutatud, tuleb arvesse võtta järgmist:

1.   Selleks et arvutada, kas artikli 11 lõike 2 punktides c ja d ning sama artikli lõikes 3 sätestatud sihtarvud on saavutatud, tuleb arvesse võtta järgmist:

a)

ringlussevõetud olmejäätmete mass on lõplikku ringlussevõtuprotsessi sisenenud jäätmete mass;

| a) | ringlussevõetud olmejäätmete mass on lõplikku ringlussevõtuprotsessi sisenenud jäätmete mass
  asjaomasel aastal
  ; |
| --- | --- |

a)

ringlussevõetud olmejäätmete mass on lõplikku ringlussevõtuprotsessi sisenenud jäätmete mass
  asjaomasel aastal
  ;

asjaomasel aastal

| b) | korduskasutamiseks ette valmistatud olmejäätmete mass on selliste olmejäätmete mass, mis on taaskasutatud või kogutud korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate poolt ja mis on läbinud kõik vajalikud kontrolli-, puhastus- ja parandustoimingud, et jäätmeid saaks korduskasutada ilma täiendava sortimise või eeltöötluseta; |
| --- | --- |

b)

korduskasutamiseks ette valmistatud olmejäätmete mass on selliste olmejäätmete mass, mis on taaskasutatud või kogutud korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate poolt ja mis on läbinud kõik vajalikud kontrolli-, puhastus- ja parandustoimingud, et jäätmeid saaks korduskasutada ilma täiendava sortimise või eeltöötluseta;

| b) | korduskasutamiseks ette valmistatud olmejäätmete mass on selliste olmejäätmete mass, mis on
  asjaomasel aastal
  taaskasutatud või kogutud korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate poolt ja mis on läbinud kõik vajalikud kontrolli-, puhastus- ja parandustoimingud, et jäätmeid saaks korduskasutada ilma täiendava sortimise või eeltöötluseta. |
| --- | --- |

b)

korduskasutamiseks ette valmistatud olmejäätmete mass on selliste olmejäätmete mass, mis on
  asjaomasel aastal
  taaskasutatud või kogutud korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate poolt ja mis on läbinud kõik vajalikud kontrolli-, puhastus- ja parandustoimingud, et jäätmeid saaks korduskasutada ilma täiendava sortimise või eeltöötluseta.

asjaomasel aastal

| c) | liikmesriigid võivad arvesse võtta tooteid ja komponente, mida valmistatakse korduskasutamiseks ette korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate poolt või tunnustatud tagatisrahasüsteemide raames. Liikmesriigid kasutavad korduskasutamiseks ette valmistatud ja ringlusse võetud olmejäätmete kohandatud määra arvutamiseks ettevõtjate esitatud tõendatud andmeid ning VI lisas esitatud valemit, võttes arvesse korduskasutamiseks ette valmistatud toodete ja komponentide massi. |
| --- | --- |

c)

liikmesriigid võivad arvesse võtta tooteid ja komponente, mida valmistatakse korduskasutamiseks ette korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate poolt või tunnustatud tagatisrahasüsteemide raames. Liikmesriigid kasutavad korduskasutamiseks ette valmistatud ja ringlusse võetud olmejäätmete kohandatud määra arvutamiseks ettevõtjate esitatud tõendatud andmeid ning VI lisas esitatud valemit, võttes arvesse korduskasutamiseks ette valmistatud toodete ja komponentide massi.

liikmesriigid võivad arvesse võtta tooteid ja komponente, mida valmistatakse korduskasutamiseks ette korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate poolt või tunnustatud tagatisrahasüsteemide raames. Liikmesriigid kasutavad korduskasutamiseks ette valmistatud ja ringlusse võetud olmejäätmete kohandatud määra arvutamiseks ettevõtjate esitatud tõendatud andmeid ning VI lisas esitatud valemit, võttes arvesse korduskasutamiseks ette valmistatud toodete ja komponentide massi.

Muudatusettepanek 177

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11a – lõige 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisjon esitab 31. detsembriks 2018 Euroopa standardiorganisatsioonidele nõude töötada välja Euroopa kvaliteedistandardid nii lõplikku ringlussevõtuprotsessi siseneva jäätmematerjali kui ka teisese toorme, eriti plasti jaoks, tuginedes parimatele olemasolevatele tavadele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Komisjon esitab 31. detsembriks 2018 Euroopa standardiorganisatsioonidele nõude töötada välja Euroopa kvaliteedistandardid nii lõplikku ringlussevõtuprotsessi siseneva jäätmematerjali kui ka teisese toorme, eriti plasti jaoks, tuginedes parimatele olemasolevatele tavadele.

Muudatusettepanek 178

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Selleks et tagada ühtlustatud tingimused
  VI lisa punkti
  1
  alapunktide b
  ja
  c
  kohaldamiseks, võtab komisjon kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse kvaliteedi ja tegevusalased miinimumnõuded korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate ja
  tunnustatud tagatisrahasüsteemide
  kindlaksmääramiseks, sh erieeskirjad andmete kogumise, tõendamise ja esitamise kohta. | 2.   Selleks et tagada ühtlustatud tingimused
  lõike
  1
  punktide a
  ja
  b
  kohaldamiseks, võtab komisjon kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse kvaliteedi ja tegevusalased miinimumnõuded korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate
  , tagatisrahasüsteemide
  ja
  lõpliku ringlussevõtuga tegelevate ettevõtjate
  kindlaksmääramiseks, sh erieeskirjad andmete kogumise
  , jälgitavuse
  , tõendamise ja esitamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Selleks et tagada ühtlustatud tingimused
  VI lisa punkti
  1
  alapunktide b
  ja
  c
  kohaldamiseks, võtab komisjon kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse kvaliteedi ja tegevusalased miinimumnõuded korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate ja
  tunnustatud tagatisrahasüsteemide
  kindlaksmääramiseks, sh erieeskirjad andmete kogumise, tõendamise ja esitamise kohta.

2.   Selleks et tagada ühtlustatud tingimused
  lõike
  1
  punktide a
  ja
  b
  kohaldamiseks, võtab komisjon kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse kvaliteedi ja tegevusalased miinimumnõuded korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate
  , tagatisrahasüsteemide
  ja
  lõpliku ringlussevõtuga tegelevate ettevõtjate
  kindlaksmääramiseks, sh erieeskirjad andmete kogumise
  , jälgitavuse
  , tõendamise ja esitamise kohta.

Muudatusettepanek 179

Muudatusettepanek 179

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11a – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Erandina lõikest 1 võib esitada mis tahes sortimistoimingu väljundi massi ringlussevõetud olmejäätmete massina tingimusel, et: | 3.   
  Liikmesriigid tagavad, et toodete ja materjalide massi kohta peetakse arvestust ka siis, kui need väljuvad taaskasutamise, ringlussevõtu või korduskasutamiseks ettevalmistamise kohast (st väljundina). |
| a) | sellise toimingu väljund saadetakse lõplikku ringlussevõtuprotsessi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Erandina lõikest 1 võib esitada mis tahes sortimistoimingu väljundi massi ringlussevõetud olmejäätmete massina tingimusel, et:

3.   
  Liikmesriigid tagavad, et toodete ja materjalide massi kohta peetakse arvestust ka siis, kui need väljuvad taaskasutamise, ringlussevõtu või korduskasutamiseks ettevalmistamise kohast (st väljundina).

a)

sellise toimingu väljund saadetakse lõplikku ringlussevõtuprotsessi;

sellise toimingu väljund saadetakse lõplikku ringlussevõtuprotsessi;

| b) | selliste materjalide või ainete mass, mida ei saadeta lõplikku ringlussevõtuprotsessi ja mis kõrvaldatakse või millest toodetakse energiat, jääb alla 10 % ringlussevõetud jäätmetena märgitud jäätmete kogumassist. |
| --- | --- |

b)

selliste materjalide või ainete mass, mida ei saadeta lõplikku ringlussevõtuprotsessi ja mis kõrvaldatakse või millest toodetakse energiat, jääb alla 10 % ringlussevõetud jäätmetena märgitud jäätmete kogumassist.

selliste materjalide või ainete mass, mida ei saadeta lõplikku ringlussevõtuprotsessi ja mis kõrvaldatakse või millest toodetakse energiat, jääb alla 10 % ringlussevõetud jäätmetena märgitud jäätmete kogumassist.

Muudatusettepanek 180

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11a – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid kehtestavad tõhusa süsteemi olmejäätmete kvaliteedi kontrollimiseks ja jälgimiseks, et tagada
  lõike 3 punktides a ja b
  sätestatud
  tingimuste täitmine
  . Süsteem võib koosneda artikli 35 lõike 4 kohaselt loodud elektroonilisest registrist, sorditud jäätmete kvaliteeti käsitlevate nõuete tehnilistest kirjeldustest või mis tahes muust samalaadsest meetmest, millega tagatakse ringlussevõetud jäätmete kohta kogutud andmete usaldusväärsus ja täpsus. | 4.   Liikmesriigid kehtestavad
  kooskõlas lõikega 2
  tõhusa süsteemi olmejäätmete kvaliteedi kontrollimiseks ja jälgimiseks, et tagada
  lõikes 1
  sätestatud
  eeskirjade järgimine
  . Süsteem võib koosneda artikli 35 lõike 4 kohaselt loodud elektroonilisest registrist, sorditud jäätmete kvaliteeti käsitlevate nõuete tehnilistest kirjeldustest või mis tahes muust samalaadsest meetmest, millega tagatakse ringlussevõetud jäätmete kohta kogutud andmete usaldusväärsus ja täpsus.
  Liikmesriigid teavitavad komisjoni kvaliteedi kontrollimiseks ja jälgitavuse tagamiseks valitud meetodist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid kehtestavad tõhusa süsteemi olmejäätmete kvaliteedi kontrollimiseks ja jälgimiseks, et tagada
  lõike 3 punktides a ja b
  sätestatud
  tingimuste täitmine
  . Süsteem võib koosneda artikli 35 lõike 4 kohaselt loodud elektroonilisest registrist, sorditud jäätmete kvaliteeti käsitlevate nõuete tehnilistest kirjeldustest või mis tahes muust samalaadsest meetmest, millega tagatakse ringlussevõetud jäätmete kohta kogutud andmete usaldusväärsus ja täpsus.

4.   Liikmesriigid kehtestavad
  kooskõlas lõikega 2
  tõhusa süsteemi olmejäätmete kvaliteedi kontrollimiseks ja jälgimiseks, et tagada
  lõikes 1
  sätestatud
  eeskirjade järgimine
  . Süsteem võib koosneda artikli 35 lõike 4 kohaselt loodud elektroonilisest registrist, sorditud jäätmete kvaliteeti käsitlevate nõuete tehnilistest kirjeldustest või mis tahes muust samalaadsest meetmest, millega tagatakse ringlussevõetud jäätmete kohta kogutud andmete usaldusväärsus ja täpsus.
  Liikmesriigid teavitavad komisjoni kvaliteedi kontrollimiseks ja jälgitavuse tagamiseks valitud meetodist.

Muudatusettepanek 181

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11a – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Selleks et arvutada, kas artikli 11 lõike 2 punktides c ja d ning
  sama
  artikli lõikes 3 sätestatud sihtarvud on saavutatud, võivad liikmesriigid võtta arvesse jäätmete põletamise tulemusel ringlusse võetud metalli koguseid vastavalt põletatud olmejäätmete osakaalule tingimusel, et ringlussevõetud metallid vastavad teatavatele kvaliteedinõuetele. | 5.   Selleks et arvutada, kas artikli 11 lõike 2 punktides c ja d ning artikli
  11
  lõikes 3 sätestatud sihtarvud on saavutatud, võivad liikmesriigid
  pärast komisjoni poolt käesoleva artikli lõikes 6 osutatud delegeeritud õigusakti vastuvõtmist
  võtta arvesse jäätmete põletamise
  või koospõletamise
  tulemusel ringlusse võetud metalli koguseid vastavalt põletatud
  või koospõletatud
  olmejäätmete osakaalule tingimusel, et ringlussevõetud metallid vastavad teatavatele kvaliteedinõuetele
  ning et jäätmed on enne põletamist sorditud või täidetud on kohustus näha ette paberi, metalli, plasti, klaasi ja biojäätmete liigiti kogumine
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Selleks et arvutada, kas artikli 11 lõike 2 punktides c ja d ning
  sama
  artikli lõikes 3 sätestatud sihtarvud on saavutatud, võivad liikmesriigid võtta arvesse jäätmete põletamise tulemusel ringlusse võetud metalli koguseid vastavalt põletatud olmejäätmete osakaalule tingimusel, et ringlussevõetud metallid vastavad teatavatele kvaliteedinõuetele.

5.   Selleks et arvutada, kas artikli 11 lõike 2 punktides c ja d ning artikli
  11
  lõikes 3 sätestatud sihtarvud on saavutatud, võivad liikmesriigid
  pärast komisjoni poolt käesoleva artikli lõikes 6 osutatud delegeeritud õigusakti vastuvõtmist
  võtta arvesse jäätmete põletamise
  või koospõletamise
  tulemusel ringlusse võetud metalli koguseid vastavalt põletatud
  või koospõletatud
  olmejäätmete osakaalule tingimusel, et ringlussevõetud metallid vastavad teatavatele kvaliteedinõuetele
  ning et jäätmed on enne põletamist sorditud või täidetud on kohustus näha ette paberi, metalli, plasti, klaasi ja biojäätmete liigiti kogumine
  .

Muudatusettepanek 182

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11a – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Selleks et tagada ühtlustatud tingimused lõike 5 kohaldamiseks, võtab komisjon kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse ühtne metoodika jäätmete põletamise tulemusel ringlusse võetud metalli massi arvutamiseks, sh ringlussevõetud metalli kvaliteedi kriteeriumid. | 6.   Selleks et tagada ühtlustatud tingimused lõike 5 kohaldamiseks, võtab komisjon kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse ühtne metoodika jäätmete põletamise
  või koospõletamise
  tulemusel ringlusse võetud metalli massi arvutamiseks, sh ringlussevõetud metalli kvaliteedi kriteeriumid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Selleks et tagada ühtlustatud tingimused lõike 5 kohaldamiseks, võtab komisjon kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse ühtne metoodika jäätmete põletamise tulemusel ringlusse võetud metalli massi arvutamiseks, sh ringlussevõetud metalli kvaliteedi kriteeriumid.

6.   Selleks et tagada ühtlustatud tingimused lõike 5 kohaldamiseks, võtab komisjon kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse ühtne metoodika jäätmete põletamise
  või koospõletamise
  tulemusel ringlusse võetud metalli massi arvutamiseks, sh ringlussevõetud metalli kvaliteedi kriteeriumid.

Muudatusettepanek 183

Muudatusettepanek 183

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11b – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon koostab koostöös Euroopa Keskkonnaametiga eduaruande artikli 11 lõike 2 punktides c ja d ning
  sama artikli
  lõikes
  3
  sätestatud sihtarvude saavutamise kohta hiljemalt kolm aastat enne iga tähtaega, mis on kõnealuste sätetega ette nähtud. | 1.   Komisjon koostab koostöös Euroopa Keskkonnaametiga eduaruande artikli 11 lõike 2 punktides c ja d
  , artikli 11 lõigetes 3 ja 3 a
  ning
  artikli 21
  lõikes
  1a
  sätestatud sihtarvude saavutamise kohta hiljemalt kolm aastat enne iga tähtaega, mis on kõnealuste sätetega ette nähtud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon koostab koostöös Euroopa Keskkonnaametiga eduaruande artikli 11 lõike 2 punktides c ja d ning
  sama artikli
  lõikes
  3
  sätestatud sihtarvude saavutamise kohta hiljemalt kolm aastat enne iga tähtaega, mis on kõnealuste sätetega ette nähtud.

1.   Komisjon koostab koostöös Euroopa Keskkonnaametiga eduaruande artikli 11 lõike 2 punktides c ja d
  , artikli 11 lõigetes 3 ja 3 a
  ning
  artikli 21
  lõikes
  1a
  sätestatud sihtarvude saavutamise kohta hiljemalt kolm aastat enne iga tähtaega, mis on kõnealuste sätetega ette nähtud.

Muudatusettepanek 184

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11b – lõige 2 –punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | näited headest tavadest, mida kasutatakse kogu liidus ja millest võiks olla abi sihtarvude saavutamisel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

näited headest tavadest, mida kasutatakse kogu liidus ja millest võiks olla abi sihtarvude saavutamisel.

näited headest tavadest, mida kasutatakse kogu liidus ja millest võiks olla abi sihtarvude saavutamisel.

Muudatusettepanek 185

Muudatusettepanek 185

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 11b – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Vajaduse korral käsitletakse lõikes 1 osutatud aruannetes käesoleva direktiivi muude selliste nõuete täitmist nagu artiklis 29 osutatud jäätmetekke vältimise programmides sisalduvate sihtarvude saavutamise prognoosimine ja kõrvaldatavate või energia tootmiseks kasutatavate olmejäätmete protsent ja kogus inimese kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Vajaduse korral käsitletakse lõikes 1 osutatud aruannetes käesoleva direktiivi muude selliste nõuete täitmist nagu artiklis 29 osutatud jäätmetekke vältimise programmides sisalduvate sihtarvude saavutamise prognoosimine ja kõrvaldatavate või energia tootmiseks kasutatavate olmejäätmete protsent ja kogus inimese kohta.

Muudatusettepanek 186

Muudatusettepanek 186

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 a (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 12 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12a) | Artiklisse 12 lisatakse järgmine lõige:




  „1a.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et aastaks 2030 vähendatakse kõrvaldatavate olmejäätmete kogust kuni 10 %-ni tekitatud olmejäätmete üldkogusest.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12a)

12a)

Artiklisse 12 lisatakse järgmine lõige:

„1a.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et aastaks 2030 vähendatakse kõrvaldatavate olmejäätmete kogust kuni 10 %-ni tekitatud olmejäätmete üldkogusest.“

Muudatusettepanek 187

Muudatusettepanek 187

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 b (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 12 – lõige 1b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12b) | Artiklisse 12 lisatakse järgmine lõige:




  „1b.
     
  Komisjon vaatab läbi I lisas loetletud kõrvaldamistoimingud. Läbivaatamise põhjal võtab komisjon käesoleva direktiivi täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse tehnilised kriteeriumid ja tegevuskord kõrvaldamistoimingute D2, D3, D4, D6, D7 ja D12 jaoks. Vajaduse korral kehtestatakse delegeeritud õigusaktidega selliste kõrvaldamistoimingute keeld, mis ei vasta enam artiklis 13 sätestatud nõuetele.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12b)

12b)

Artiklisse 12 lisatakse järgmine lõige:

„1b.
     
  Komisjon vaatab läbi I lisas loetletud kõrvaldamistoimingud. Läbivaatamise põhjal võtab komisjon käesoleva direktiivi täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse tehnilised kriteeriumid ja tegevuskord kõrvaldamistoimingute D2, D3, D4, D6, D7 ja D12 jaoks. Vajaduse korral kehtestatakse delegeeritud õigusaktidega selliste kõrvaldamistoimingute keeld, mis ei vasta enam artiklis 13 sätestatud nõuetele.“

Muudatusettepanek 188

Muudatusettepanek 188

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 c (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 12 – lõige 1c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12c) | Artiklisse 12 lisatakse järgmine lõige:




  „1c.
     
  Liikmesriigid võtavad konkreetseid meetmeid, et hoida ära jäätmete otsest või kaudset merekeskkonda laskmist. Liikmesriigid teavitavad komisjoni käesoleva lõike rakendamiseks võetud konkreetsetest meetmetest 18 kuu jooksul käesoleva direktiivi jõustumisest ja pärast seda kuupäeva iga kahe aasta tagant. Komisjon avaldab kuue kuu jooksul teabe saamisest iga kahe aasta järel esitatava aruande.




  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse käesoleva lõike rakendamist käsitlevad tingimused ja näitajad. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 39 lõikes 2 osutatud korras.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12c)

12c)

Artiklisse 12 lisatakse järgmine lõige:

„1c.
     
  Liikmesriigid võtavad konkreetseid meetmeid, et hoida ära jäätmete otsest või kaudset merekeskkonda laskmist. Liikmesriigid teavitavad komisjoni käesoleva lõike rakendamiseks võetud konkreetsetest meetmetest 18 kuu jooksul käesoleva direktiivi jõustumisest ja pärast seda kuupäeva iga kahe aasta tagant. Komisjon avaldab kuue kuu jooksul teabe saamisest iga kahe aasta järel esitatava aruande.

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse käesoleva lõike rakendamist käsitlevad tingimused ja näitajad. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 39 lõikes 2 osutatud korras.“;

Muudatusettepanek 189

Muudatusettepanek 189

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik – punkt 12 d (uus)

Artikkel 1 – lõik – punkt 12 d (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 15 – lõige 4a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12d) | Artiklisse 15 lisatakse järgmine lõige:




  „4a.
     
  Liikmesriigid võtavad vastavalt direktiivile 2014/24/EL meetmeid tagamaks, et jäätmekäitlejate valimise menetlused, mida viivad läbi kohalikud omavalitsused ja organisatsioonid, kes rakendavad laiendatud tootjavastutust liidu turule tooteid laskvate tootjate nimel, hõlmavad sotsiaalklausleid eesmärgiga toetada sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete ja platvormide rolli.“. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12d)

12d)

Artiklisse 15 lisatakse järgmine lõige:

„4a.
     
  Liikmesriigid võtavad vastavalt direktiivile 2014/24/EL meetmeid tagamaks, et jäätmekäitlejate valimise menetlused, mida viivad läbi kohalikud omavalitsused ja organisatsioonid, kes rakendavad laiendatud tootjavastutust liidu turule tooteid laskvate tootjate nimel, hõlmavad sotsiaalklausleid eesmärgiga toetada sotsiaalsete ja solidaarsete ettevõtete ja platvormide rolli.“.

Muudatusettepanek 190

Muudatusettepanek 190

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 e (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 e (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 18 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12e) | Artikli 18 lõige 3 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12e)

12e)

Artikli 18 lõige 3 asendatakse järgmisega:

3.   Kui ohtlikke jäätmeid on vastuolus lõikega 1 segatud,
  tuleb jäätmed kooskõlas tehniliste ja majanduslike teostatavuskriteeriumidega
  ,
  kui
  see
  on võimalik ja vajalik
  ,
  artikli 13 täitmiseks eraldada
  .

| | „3.   Kui ohtlikke jäätmeid on vastuolus lõikega 1 segatud,
  tagavad liikmesriigid ilma
  ,
  et
  see
  mõjutaks artikli 36 kohaldamist, jäätmete eraldamise
  ,
  kui see on tehniliselt teostatav
  .


  Kui eraldamine ei ole tehniliselt teostatav, töödeldakse segajäätmeid käitises, kus sellise segu ja selle üksikute komponentide töötlemine on lubatud.“. |
| --- | --- |

„3.   Kui ohtlikke jäätmeid on vastuolus lõikega 1 segatud,
  tagavad liikmesriigid ilma
  ,
  et
  see
  mõjutaks artikli 36 kohaldamist, jäätmete eraldamise
  ,
  kui see on tehniliselt teostatav
  .

Kui eraldamine ei ole tehniliselt teostatav, töödeldakse segajäätmeid käitises, kus sellise segu ja selle üksikute komponentide töötlemine on lubatud.“.

Muudatusettepanek 191

Muudatusettepanek 191

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 f (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 f (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 20 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12f) | Artiklisse 20 lisatakse järgmine lõik:



  „Liikmesriigid seavad 1. jaanuariks 2020 sisse eraldi süsteemid kodumajapidamises tekkivate ohtlike jäätmete kogumiseks ja vastuvõtmiseks, et tagada ohtlike jäätmete õige töötlemine ja et need ei saastaks muid olmejäätmevooge.“. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12f)

12f)

Artiklisse 20 lisatakse järgmine lõik:

„Liikmesriigid seavad 1. jaanuariks 2020 sisse eraldi süsteemid kodumajapidamises tekkivate ohtlike jäätmete kogumiseks ja vastuvõtmiseks, et tagada ohtlike jäätmete õige töötlemine ja et need ei saastaks muid olmejäätmevooge.“.

„Liikmesriigid seavad 1. jaanuariks 2020 sisse eraldi süsteemid kodumajapidamises tekkivate ohtlike jäätmete kogumiseks ja vastuvõtmiseks, et tagada ohtlike jäätmete õige töötlemine ja et need ei saastaks muid olmejäätmevooge.“.

Muudatusettepanek 192

Muudatusettepanek 192

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 g (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 g (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 20 – lõik 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12 g) | Artiklisse 20 lisatakse järgmine lõik:



  „Hiljemalt ... [18 kuu möödumisel käesoleva direktiivi jõustumisest] koostab komisjon suunised, et toetada ja soodustada liikmesriikides kodumajapidamises tekkivate ohtlike jäätmete kogumist ja ohutut töötlemist.“. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12 g)

12 g)

Artiklisse 20 lisatakse järgmine lõik:

„Hiljemalt ... [18 kuu möödumisel käesoleva direktiivi jõustumisest] koostab komisjon suunised, et toetada ja soodustada liikmesriikides kodumajapidamises tekkivate ohtlike jäätmete kogumist ja ohutut töötlemist.“.

„Hiljemalt ... [18 kuu möödumisel käesoleva direktiivi jõustumisest] koostab komisjon suunised, et toetada ja soodustada liikmesriikides kodumajapidamises tekkivate ohtlike jäätmete kogumist ja ohutut töötlemist.“.

Muudatusettepanek 193

Muudatusettepanek 193

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 h (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 h (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt a

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12h) | Artikli 21 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12h)

12h)

Artikli 21 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

| a) | vanaõli kogutakse eraldi
  , kui see on tehniliselt teostatav
  ; |
| --- | --- |

a)

vanaõli kogutakse eraldi
  , kui see on tehniliselt teostatav
  ;

, kui see on tehniliselt teostatav

| | „a) | vanaõli kogutakse eraldi;“. |
| --- | --- | --- |

„a)

vanaõli kogutakse eraldi;“.

Muudatusettepanek 194

Muudatusettepanek 194

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 i (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 i (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt c

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12i) | Artikli 21 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12i)

12i)

Artikli 21 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:

| c) | kui see on tehniliselt võimalik ja majanduslikult otstarbekas, ei segata omavahel
  erinevate omadustega vanaõli ning vanaõli ei segata muud liiki jäätmete või ainetega, kui selline segamine takistab nende töötlemist. |
| --- | --- |

c)

kui see on tehniliselt võimalik ja majanduslikult otstarbekas, ei segata omavahel
  erinevate omadustega vanaõli ning vanaõli ei segata muud liiki jäätmete või ainetega, kui selline segamine takistab nende töötlemist.

kui see on tehniliselt võimalik ja majanduslikult otstarbekas, ei segata omavahel

| | „c) | erinevate omadustega vanaõli
  ei segata omavahel
  ning vanaõli ei segata muud liiki jäätmete või ainetega, kui selline segamine takistab nende
  regenereerimist
  .“ |
| --- | --- | --- |

„c)

erinevate omadustega vanaõli
  ei segata omavahel
  ning vanaõli ei segata muud liiki jäätmete või ainetega, kui selline segamine takistab nende
  regenereerimist
  .“

ei segata omavahel

regenereerimist

Muudatusettepanek 195

Muudatusettepanek 195

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 j (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 j (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 21 – lõige 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12j) | Artiklile 21 lisatakse järgmine lõige:




  „1a.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et tagada 2025. aastaks vanaõli regenereerimise suurenemine vähemalt 85 %-ni tekkinud vanaõlist.




  Teise liikmesriiki seal regenereerimiseks saadetud vanaõli võib võtta sihtarvu saavutamisel arvesse liikmesriigis, kus vanaõli koguti, ja tingimusel, et ohtlike jäätmete riikidevahelist vedu käsitleva määruse (EÜ) nr 1013/2006 asjaomased nõuded on täidetud.




  Liidust regenereerimiseks, korduskasutamiseks ettevalmistamiseks või ringlussevõtuks eksporditud vanaõli võetakse sihtarvude saavutamisel arvesse liikmesriigis, kus vanaõli koguti, kui määruse (EÜ) nr 1013/2006 nõuded on täidetud ja kui eksportija suudab vastavalt määrusele (EÜ) nr 1013/2006 tõendada, et jäätmesaadetis vastab kõnealuse määruse nõuetele ning et vanaõli regenereerimine väljaspool liitu toimus tingimustes, mis vastavad asjakohastele ELi keskkonnaalastele õigusaktidele.“. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12j)

12j)

Artiklile 21 lisatakse järgmine lõige:

„1a.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et tagada 2025. aastaks vanaõli regenereerimise suurenemine vähemalt 85 %-ni tekkinud vanaõlist.

Teise liikmesriiki seal regenereerimiseks saadetud vanaõli võib võtta sihtarvu saavutamisel arvesse liikmesriigis, kus vanaõli koguti, ja tingimusel, et ohtlike jäätmete riikidevahelist vedu käsitleva määruse (EÜ) nr 1013/2006 asjaomased nõuded on täidetud.

Liidust regenereerimiseks, korduskasutamiseks ettevalmistamiseks või ringlussevõtuks eksporditud vanaõli võetakse sihtarvude saavutamisel arvesse liikmesriigis, kus vanaõli koguti, kui määruse (EÜ) nr 1013/2006 nõuded on täidetud ja kui eksportija suudab vastavalt määrusele (EÜ) nr 1013/2006 tõendada, et jäätmesaadetis vastab kõnealuse määruse nõuetele ning et vanaõli regenereerimine väljaspool liitu toimus tingimustes, mis vastavad asjakohastele ELi keskkonnaalastele õigusaktidele.“.

Muudatusettepanek 196

Muudatusettepanek 196

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 k (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 k (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 21 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12k) | Artikli 21 lõige 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12k)

12k)

Artikli 21 lõige 2 asendatakse järgmisega:

2.   
  Vanaõli liigiti kogumise ja nõuetekohase töötlemise soodustamiseks
  võivad liikmesriigid vastavalt oma siseriiklikele tingimustele kohaldada täiendavaid meetmeid, nagu tehnilised nõuded, tootja vastutus, majandushoovad või vabatahtlikud kokkulepped.

| | „2.   
  Lõigetes 1 ja 1a ette nähtud kohustuste täitmiseks
  võivad liikmesriigid vastavalt oma siseriiklikele tingimustele kohaldada täiendavaid meetmeid, nagu tehnilised nõuded, tootja vastutus, majandushoovad või vabatahtlikud kokkulepped.“. |
| --- | --- |

„2.   
  Lõigetes 1 ja 1a ette nähtud kohustuste täitmiseks
  võivad liikmesriigid vastavalt oma siseriiklikele tingimustele kohaldada täiendavaid meetmeid, nagu tehnilised nõuded, tootja vastutus, majandushoovad või vabatahtlikud kokkulepped.“.

Muudatusettepanek 197

Muudatusettepanek 197

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 l (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 l (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 21 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12l) | Artikli 21 lõige 3 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12l)

12l)

Artikli 21 lõige 3 asendatakse järgmisega:

3.   
  Kui siseriiklike õigusaktide kohaselt kohaldatakse vanaõli suhtes regenereerimise nõudeid, võivad liikmesriigid näha ette vanaõli regenereerimise, kui see on tehniliselt teostatav, ning juhtudel,
  kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikleid 11 ja 12, piirata vanaõli piiriüleseid saadetisi oma territooriumilt põletus- või koospõletusrajatistesse, et anda eelistus vanaõli regenereerimisele.

| | „3.   Kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikleid 11 ja 12,
  võivad liikmesriigid
  piirata vanaõli piiriüleseid saadetisi oma territooriumilt põletus- või koospõletusrajatistesse, et anda eelistus vanaõli regenereerimisele.“. |
| --- | --- |

„3.   Kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikleid 11 ja 12,
  võivad liikmesriigid
  piirata vanaõli piiriüleseid saadetisi oma territooriumilt põletus- või koospõletusrajatistesse, et anda eelistus vanaõli regenereerimisele.“.

Muudatusettepanek 198

Muudatusettepanek 198

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 22 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad biojäätmete liigiti kogumise
  , kui see on tehniliselt, keskkonnaalaselt ja majanduslikult võimalik ja vajalik, et tagada komposti puhul nõutud asjakohased kvaliteedistandardid ning saavutada artikli 11 lõike 2 punktides a, c ja d ning sama artikli lõikes 3 sätestatud sihtarvud
  . | 1. | Liikmesriigid tagavad biojäätmete liigiti kogumise
  tekkekohas kooskõlas artikli 10 lõikega 2
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad biojäätmete liigiti kogumise
  , kui see on tehniliselt, keskkonnaalaselt ja majanduslikult võimalik ja vajalik, et tagada komposti puhul nõutud asjakohased kvaliteedistandardid ning saavutada artikli 11 lõike 2 punktides a, c ja d ning sama artikli lõikes 3 sätestatud sihtarvud
  .

, kui see on tehniliselt, keskkonnaalaselt ja majanduslikult võimalik ja vajalik, et tagada komposti puhul nõutud asjakohased kvaliteedistandardid ning saavutada artikli 11 lõike 2 punktides a, c ja d ning sama artikli lõikes 3 sätestatud sihtarvud

1.

Liikmesriigid tagavad biojäätmete liigiti kogumise
  tekkekohas kooskõlas artikli 10 lõikega 2
  .

tekkekohas kooskõlas artikli 10 lõikega 2

Muudatusettepanek 199

Muudatusettepanek 199

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 22 – lõige 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Liikmesriigid ergutavad kodukompostimist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Liikmesriigid ergutavad kodukompostimist.

Muudatusettepanek 237

Muudatusettepanek 237

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 22 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nad
  võtavad
  asjakohaseid
  meetmeid kooskõlas artiklitega 4 ja 13, et
  kannustada: | 2.   
  Liikmesriigid
  võtavad meetmeid
  , sealhulgas jälgitavussüsteemid ning sisendi ja väljundiga seotud kvaliteeditagamissüsteemid,
  kooskõlas artiklitega 4 ja 13, et
  tagada biojäätmete orgaaniline ringlussevõtt selliselt, et tagatakse kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja väljund, mis vastab asjaomastele kõrgetele kvaliteedistandarditele. |
| a) | biojäätmete ringlussevõttu, sh kompostimist ja anaeroobset kääritamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Nad
  võtavad
  asjakohaseid
  meetmeid kooskõlas artiklitega 4 ja 13, et
  kannustada:

Nad

asjakohaseid

kannustada:

2.   
  Liikmesriigid
  võtavad meetmeid
  , sealhulgas jälgitavussüsteemid ning sisendi ja väljundiga seotud kvaliteeditagamissüsteemid,
  kooskõlas artiklitega 4 ja 13, et
  tagada biojäätmete orgaaniline ringlussevõtt selliselt, et tagatakse kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja väljund, mis vastab asjaomastele kõrgetele kvaliteedistandarditele.

a)

biojäätmete ringlussevõttu, sh kompostimist ja anaeroobset kääritamist;

biojäätmete ringlussevõttu, sh kompostimist ja anaeroobset kääritamist;

| b) | biojäätmete sellist töötlemist, mis vastab kõrgetasemelise keskkonnakaitse nõuetele; |
| --- | --- |

b)

biojäätmete sellist töötlemist, mis vastab kõrgetasemelise keskkonnakaitse nõuetele;

biojäätmete sellist töötlemist, mis vastab kõrgetasemelise keskkonnakaitse nõuetele;

| c) | biojäätmetest valmistatud keskkonnaohutute materjalide kasutamist. |
| --- | --- |

c)

biojäätmetest valmistatud keskkonnaohutute materjalide kasutamist.

biojäätmetest valmistatud keskkonnaohutute materjalide kasutamist.

Muudatusettepanek 242

Muudatusettepanek 242

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 22 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ringlussevõetud biojäätmete mass on orgaanilisse ringlussevõtuprotsessi sisenenud jäätmete mass teataval aastal. |
| | Selliste materjalide või ainete massi, mida ei saadeta lõplikku ringlussevõtuprotsessi ja mis kõrvaldatakse või mida kasutatakse energia tootmiseks, ei märgita ringlussevõetuna. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Ringlussevõetud biojäätmete mass on orgaanilisse ringlussevõtuprotsessi sisenenud jäätmete mass teataval aastal.

Selliste materjalide või ainete massi, mida ei saadeta lõplikku ringlussevõtuprotsessi ja mis kõrvaldatakse või mida kasutatakse energia tootmiseks, ei märgita ringlussevõetuna.

Selliste materjalide või ainete massi, mida ei saadeta lõplikku ringlussevõtuprotsessi ja mis kõrvaldatakse või mida kasutatakse energia tootmiseks, ei märgita ringlussevõetuna.

Muudatusettepanek 201

Muudatusettepanek 201

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 22 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Komisjon esitab 31. detsembriks 2018 ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2150/2002

   (1a)

  muutmiseks, et võtta kasutusele Euroopa jäätmekoodeksid tekkekohal liigiti kogutud bioloogiliste olmejäätmete jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Komisjon esitab 31. detsembriks 2018 ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2150/2002

   (1a)

  muutmiseks, et võtta kasutusele Euroopa jäätmekoodeksid tekkekohal liigiti kogutud bioloogiliste olmejäätmete jaoks.

Muudatusettepanek 238

Muudatusettepanek 238

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 22 – lõige 2 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Komisjon palub 31. detsembriks 2018 Euroopa standardiorganisatsioonidel töötada välja Euroopa kvaliteedistandardid orgaanilise ringlussevõtu protsessi sisenevate biojäätmete, komposti ja kääritussaaduse kohta, tuginedes parimatele olemasolevatele tavadele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2c.
     
  Komisjon palub 31. detsembriks 2018 Euroopa standardiorganisatsioonidel töötada välja Euroopa kvaliteedistandardid orgaanilise ringlussevõtu protsessi sisenevate biojäätmete, komposti ja kääritussaaduse kohta, tuginedes parimatele olemasolevatele tavadele.

Muudatusettepanek 202

Muudatusettepanek 202

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13 a (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 24 – lõige 1 – punkt b

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 13a) | Artikli 24 punkt b asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

13a)

13a)

Artikli 24 punkt b asendatakse järgmisega:

| b) | jäätmete taaskasutamine. |
| --- | --- |

b)

jäätmete taaskasutamine.

| | „b) | ohutute
  jäätmete taaskasutamine.“; |
| --- | --- | --- |

„b)

ohutute
  jäätmete taaskasutamine.“;

ohutute

Muudatusettepanek 203

Muudatusettepanek 203

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 14

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 14

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 26 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „Liikmesriigid võivad vabastada pädevad asutused registri pidamisest selliste asutuste ja ettevõtjate kohta, kes koguvad või veavad kuni 20 tonni tavajäätmeid aastas. | Liikmesriigid võivad vabastada pädevad asutused registri pidamisest selliste asutuste ja ettevõtjate kohta, kes koguvad või veavad kuni 20 tonni tavajäätmeid
  ja kuni 2 tonni ohtlikke jäätmeid
  aastas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„Liikmesriigid võivad vabastada pädevad asutused registri pidamisest selliste asutuste ja ettevõtjate kohta, kes koguvad või veavad kuni 20 tonni tavajäätmeid aastas.

Liikmesriigid võivad vabastada pädevad asutused registri pidamisest selliste asutuste ja ettevõtjate kohta, kes koguvad või veavad kuni 20 tonni tavajäätmeid
  ja kuni 2 tonni ohtlikke jäätmeid
  aastas.

ja kuni 2 tonni ohtlikke jäätmeid

Muudatusettepanek 204

Muudatusettepanek 204

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 14

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 14

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 26 – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võib kooskõlas artikliga 38a võtta vastu delegeeritud õigusakte tavajäätmete piirkoguse kohandamiseks.”. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võib kooskõlas artikliga 38a võtta vastu delegeeritud õigusakte tavajäätmete piirkoguse kohandamiseks.”.

Komisjon võib kooskõlas artikliga 38a võtta vastu delegeeritud õigusakte tavajäätmete piirkoguse kohandamiseks.”.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 205

Muudatusettepanek 205

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 15 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 15 – alapunkt a

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 27 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusakte tehniliste miinimumstandardite kehtestamiseks selliste töötlustoimingute suhtes, mille puhul artikli 23 kohaselt nõutakse luba, kui on olemas tõendid, et selliste miinimumstandardite kehtestamisest oleks kasu inimeste tervisele ja keskkonnale. | 1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusakte tehniliste miinimumstandardite kehtestamiseks
  kõigi
  selliste töötlustoimingute
  , eriti jäätmete liigiti kogumise, sortimise ja ringlussevõtu
  suhtes, mille puhul artikli 23 kohaselt nõutakse luba, kui on olemas tõendid, et selliste miinimumstandardite kehtestamisest oleks kasu inimeste tervisele ja keskkonnale. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusakte tehniliste miinimumstandardite kehtestamiseks selliste töötlustoimingute suhtes, mille puhul artikli 23 kohaselt nõutakse luba, kui on olemas tõendid, et selliste miinimumstandardite kehtestamisest oleks kasu inimeste tervisele ja keskkonnale.

1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusakte tehniliste miinimumstandardite kehtestamiseks
  kõigi
  selliste töötlustoimingute
  , eriti jäätmete liigiti kogumise, sortimise ja ringlussevõtu
  suhtes, mille puhul artikli 23 kohaselt nõutakse luba, kui on olemas tõendid, et selliste miinimumstandardite kehtestamisest oleks kasu inimeste tervisele ja keskkonnale.

Muudatusettepanek 206

Muudatusettepanek 206

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 16 – alapunkt a – alapunkt ii

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 16 – alapunkt a – alapunkt ii

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 28– lõige 3 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| f) | igasuguse prügistamise vastu võitlemise ja igat liiki prügi koristamise meetmed. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

f)

igasuguse prügistamise vastu võitlemise ja igat liiki prügi koristamise meetmed.

| f) | igasuguse prügistamise vastu võitlemise j
  a selle ärahoidmise
  ning igat liiki prügi koristamise meetmed. |
| --- | --- |

f)

igasuguse prügistamise vastu võitlemise j
  a selle ärahoidmise
  ning igat liiki prügi koristamise meetmed.

a selle ärahoidmise

Muudatusettepanek 207

Muudatusettepanek 207

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 16 – alapunkt a – alapunkt ii a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 16 – alapunkt a – alapunkt ii a (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 28 – lõige 3 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iia) | lisatakse järgmine punkt:







  „fa) | piisavad rahastamisvõimalused kohalikele asutustele, et edendada jäätmetekke ärahoidmist ja töötada välja optimaalsed liigiti kogumise kavad ja taristud eesmärgiga täita käesolevas direktiivis ette nähtud eesmärgid.“. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iia)

iia)

lisatakse järgmine punkt:

„fa)

piisavad rahastamisvõimalused kohalikele asutustele, et edendada jäätmetekke ärahoidmist ja töötada välja optimaalsed liigiti kogumise kavad ja taristud eesmärgiga täita käesolevas direktiivis ette nähtud eesmärgid.“.

piisavad rahastamisvõimalused kohalikele asutustele, et edendada jäätmetekke ärahoidmist ja töötada välja optimaalsed liigiti kogumise kavad ja taristud eesmärgiga täita käesolevas direktiivis ette nähtud eesmärgid.“.

Muudatusettepanek 208

Muudatusettepanek 208

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 16 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 16 – alapunkt b

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 28 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Jäätmekavad peavad vastama direktiivi 94/62/EÜ artikli 14 kohastele jäätmekavadega seotud nõuetele, võtma arvesse käesoleva direktiivi artikli 11
  lõigetes
  2
  ja 3
  sätestatud sihtarve ning vastama direktiivi 1999/31/EÜ artiklis 5 sätestatud nõuetele.”. | 5.   Jäätmekavad peavad vastama direktiivi 94/62/EÜ artikli 14 kohastele jäätmekavadega seotud nõuetele, võtma arvesse käesoleva direktiivi artikli 11 lõikes 2 sätestatud sihtarve ning vastama direktiivi 1999/31/EÜ artiklis 5 sätestatud nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Jäätmekavad peavad vastama direktiivi 94/62/EÜ artikli 14 kohastele jäätmekavadega seotud nõuetele, võtma arvesse käesoleva direktiivi artikli 11
  lõigetes
  2
  ja 3
  sätestatud sihtarve ning vastama direktiivi 1999/31/EÜ artiklis 5 sätestatud nõuetele.”.

5.   Jäätmekavad peavad vastama direktiivi 94/62/EÜ artikli 14 kohastele jäätmekavadega seotud nõuetele, võtma arvesse käesoleva direktiivi artikli 11 lõikes 2 sätestatud sihtarve ning vastama direktiivi 1999/31/EÜ artiklis 5 sätestatud nõuetele.

Muudatusettepanek 209

Muudatusettepanek 209

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 – alapunkt a

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 29 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid
  kehtestavad
  jäätmetekke vältimise programmid, milles on esitatud jäätmetekke vältimise meetmed kooskõlas
  artiklitega 1, 4 ja
  9.”; | 1.   
  Selleks et aidata kaasa vähemalt artiklis 1, artiklis 4 ja artikli 9 lõikes - 1 loetletud eesmärkide saavutamisele, kehtestavad
  liikmesriigid jäätmetekke vältimise programmid, milles on esitatud vähemalt jäätmetekke vältimise meetmed kooskõlas
  artikli
  9
  lõikega 1
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid
  kehtestavad
  jäätmetekke vältimise programmid, milles on esitatud jäätmetekke vältimise meetmed kooskõlas
  artiklitega 1, 4 ja
  9.”;

1.   
  Selleks et aidata kaasa vähemalt artiklis 1, artiklis 4 ja artikli 9 lõikes - 1 loetletud eesmärkide saavutamisele, kehtestavad
  liikmesriigid jäätmetekke vältimise programmid, milles on esitatud vähemalt jäätmetekke vältimise meetmed kooskõlas
  artikli
  9
  lõikega 1
  .

Muudatusettepanek 210

Muudatusettepanek 210

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 – alapunkt a a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 – alapunkt a a (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 29 – lõige 1 – lõik 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

Sellised programmid kas integreeritakse artikliga 28 ette nähtud jäätmekavadesse või vastavalt vajadusele teistesse keskkonnapoliitika programmidesse või toimivad eraldi programmidena. Kui selline programm on integreeritud jäätmekavasse või teistesse programmidesse, siis määratakse selgelt kindlaks jäätmetekke vältimise meetmed.

| | „Sellised programmid kas integreeritakse artikliga 28 ette nähtud jäätmekavadesse või vastavalt vajadusele teistesse keskkonnapoliitika programmidesse või toimivad eraldi programmidena. Kui selline programm on integreeritud jäätmekavasse või teistesse programmidesse, siis määratakse selgelt kindlaks jäätmetekke vältimise
  eesmärgid ja
  meetmed.“ |
| --- | --- |

„Sellised programmid kas integreeritakse artikliga 28 ette nähtud jäätmekavadesse või vastavalt vajadusele teistesse keskkonnapoliitika programmidesse või toimivad eraldi programmidena. Kui selline programm on integreeritud jäätmekavasse või teistesse programmidesse, siis määratakse selgelt kindlaks jäätmetekke vältimise
  eesmärgid ja
  meetmed.“

Muudatusettepanek 211

Muudatusettepanek 211

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 – alapunkt a b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 – alapunkt a b (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 29 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ab) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ab)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

2.   Lõikes 1
  sätestatud
  programmis
  esitatakse jäätmetekke vältimise eesmärgid
  . Liikmesriigid kirjeldavad
  olemasolevaid vältimismeetmeid
  ja hindavad IV lisas esitatud näidismeetmete või muude asjakohaste meetmete kasulikkust.

| | „2.   Lõikes 1
  osutatud
  programmis
  kirjeldavad liikmesriigid vähemalt artikli 9 lõikes 1 osutatud vältimismeetmete rakendamist ja nende panust artikli 9 lõikes - 1 ette nähtud eesmärkide saavutamisesse
  . Liikmesriigid kirjeldavad
  vajaduse korral IVa lisas loetletud vahendite ja meetmete panust
  ja hindavad IV lisas esitatud näidismeetmete või muude asjakohaste meetmete kasulikkust.“ |
| --- | --- |

„2.   Lõikes 1
  osutatud
  programmis
  kirjeldavad liikmesriigid vähemalt artikli 9 lõikes 1 osutatud vältimismeetmete rakendamist ja nende panust artikli 9 lõikes - 1 ette nähtud eesmärkide saavutamisesse
  . Liikmesriigid kirjeldavad
  vajaduse korral IVa lisas loetletud vahendite ja meetmete panust
  ja hindavad IV lisas esitatud näidismeetmete või muude asjakohaste meetmete kasulikkust.“

Muudatusettepanek 212

Muudatusettepanek 212

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 – alapunkt a c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 – alapunkt a c (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 29 – lõige 2a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ac) | lisatakse järgmine lõige:





  „2a.
     
  Liikmesriigid võtavad käesolevas artiklis osutatud jäätmetekke vältimise programmide raames vastu konkreetsed toidujäätmete tekke ärahoidmise programmid.“. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ac)

lisatakse järgmine lõige:

lisatakse järgmine lõige:

„2a.
     
  Liikmesriigid võtavad käesolevas artiklis osutatud jäätmetekke vältimise programmide raames vastu konkreetsed toidujäätmete tekke ärahoidmise programmid.“.

Muudatusettepanek 213

Muudatusettepanek 213

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 a (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 30 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 17a) | Artikli 30 lõige 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

17a)

17a)

Artikli 30 lõige 2 asendatakse järgmisega:

2.   Euroopa
  Keskkonnaagentuuril palutakse lisada oma aastaaruandesse ülevaade
  jäätmetekke vältimise programmide
  lõpuleviimise
  ja
  rakendamise seisust
  .

| | „2.   Euroopa
  Keskkonnaamet avaldab iga kahe aasta tagant aruande, mis sisaldab ülevaadet edusammudest, mis on tehtud jäätmetekke vältimise programmide lõpuleviimisel ja rakendamisel, ning edusammudest iga liikmesriigi ja kogu liidu
  jäätmetekke vältimise programmide
  eesmärkide saavutamisel, sh jäätmetekke lahutamisel majanduskasvust
  ja
  üleminekul ringmajandusele.“
  . |
| --- | --- |

„2.   Euroopa
  Keskkonnaamet avaldab iga kahe aasta tagant aruande, mis sisaldab ülevaadet edusammudest, mis on tehtud jäätmetekke vältimise programmide lõpuleviimisel ja rakendamisel, ning edusammudest iga liikmesriigi ja kogu liidu
  jäätmetekke vältimise programmide
  eesmärkide saavutamisel, sh jäätmetekke lahutamisel majanduskasvust
  ja
  üleminekul ringmajandusele.“
  .

Muudatusettepanek 214

Muudatusettepanek 214

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 19 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 19 – alapunkt b

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 35 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid loovad elektroonilise registri või kooskõlastatud registrid, et salvestada lõike 1 kohased ohtlikke jäätmeid käsitlevad andmed kogu asjaomase liikmesriigi geograafilise territooriumi kohta. Liimesriigid
  võivad luua
  sellised registrid
  ka muude ja eelkõige
  selliste jäätmevoogude kohta, mille suhtes on liidu õigusaktides kehtestatud sihtarvud. Liikmesriigid kasutavad jäätmealaseid andmeid, mille tööstusettevõtjad on esitanud Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistris, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 166/2006(*) alusel. | 4.   Liikmesriigid loovad elektroonilise registri või kooskõlastatud registrid
  või kasutavad juba olemasolevaid elektroonilisi registreid või kooskõlastatud registreid
  , et salvestada lõike 1 kohased ohtlikke jäätmeid käsitlevad andmed kogu asjaomase liikmesriigi geograafilise territooriumi kohta. Liimesriigid
  loovad
  sellised registrid
  vähemalt
  selliste jäätmevoogude kohta, mille suhtes on liidu õigusaktides kehtestatud sihtarvud. Liikmesriigid kasutavad jäätmealaseid andmeid, mille tööstusettevõtjad on esitanud Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistris, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 166/2006(*) alusel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid loovad elektroonilise registri või kooskõlastatud registrid, et salvestada lõike 1 kohased ohtlikke jäätmeid käsitlevad andmed kogu asjaomase liikmesriigi geograafilise territooriumi kohta. Liimesriigid
  võivad luua
  sellised registrid
  ka muude ja eelkõige
  selliste jäätmevoogude kohta, mille suhtes on liidu õigusaktides kehtestatud sihtarvud. Liikmesriigid kasutavad jäätmealaseid andmeid, mille tööstusettevõtjad on esitanud Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistris, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 166/2006(*) alusel.

4.   Liikmesriigid loovad elektroonilise registri või kooskõlastatud registrid
  või kasutavad juba olemasolevaid elektroonilisi registreid või kooskõlastatud registreid
  , et salvestada lõike 1 kohased ohtlikke jäätmeid käsitlevad andmed kogu asjaomase liikmesriigi geograafilise territooriumi kohta. Liimesriigid
  loovad
  sellised registrid
  vähemalt
  selliste jäätmevoogude kohta, mille suhtes on liidu õigusaktides kehtestatud sihtarvud. Liikmesriigid kasutavad jäätmealaseid andmeid, mille tööstusettevõtjad on esitanud Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistris, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 166/2006(*) alusel.

Muudatusettepanek 215

Muudatusettepanek 215

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 37 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kalendriaasta kohta artikli 11 lõike 2
  punktide
  a–d ning
  sama artikli lõike 3 rakendamise andmed
  . Nad esitavad need
  andmed
  elektrooniliselt
  18
  kuu jooksul pärast selle aruandeaasta lõppu, mille kohta andmeid kogutakse. Andmed tuleb esitada komisjoni poolt lõike 6 kohaselt kehtestatud vormis. Esimene aruanne hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020. | 1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kalendriaasta kohta
  andmed, mis kajastavad artikli 9 lõikes - 1,
  artikli 11 lõike 2
  punktides
  a–d
  , artikli 11 lõigetes 3 ja 3a
  ning
  artiklis 21 sätestatud sihtarvude saavutamisel tehtud edusamme
  . Nad
  koguvad ja töötlevad neid andmeid käesoleva artikli lõikes 6 osutatud ühtse metoodika kohaselt ja
  esitavad need elektrooniliselt
  12
  kuu jooksul pärast selle aruandeaasta lõppu, mille kohta andmeid kogutakse. Andmed tuleb esitada komisjoni poolt lõike 6 kohaselt kehtestatud vormis. Esimene aruanne
  artikli 11 lõike 2 punktide c ja d ning artikli 11 lõike 3 kohaste sihtarvude andmete kohta
  hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kalendriaasta kohta artikli 11 lõike 2
  punktide
  a–d ning
  sama artikli lõike 3 rakendamise andmed
  . Nad esitavad need
  andmed
  elektrooniliselt
  18
  kuu jooksul pärast selle aruandeaasta lõppu, mille kohta andmeid kogutakse. Andmed tuleb esitada komisjoni poolt lõike 6 kohaselt kehtestatud vormis. Esimene aruanne hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020.

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kalendriaasta kohta
  andmed, mis kajastavad artikli 9 lõikes - 1,
  artikli 11 lõike 2
  punktides
  a–d
  , artikli 11 lõigetes 3 ja 3a
  ning
  artiklis 21 sätestatud sihtarvude saavutamisel tehtud edusamme
  . Nad
  koguvad ja töötlevad neid andmeid käesoleva artikli lõikes 6 osutatud ühtse metoodika kohaselt ja
  esitavad need elektrooniliselt
  12
  kuu jooksul pärast selle aruandeaasta lõppu, mille kohta andmeid kogutakse. Andmed tuleb esitada komisjoni poolt lõike 6 kohaselt kehtestatud vormis. Esimene aruanne
  artikli 11 lõike 2 punktide c ja d ning artikli 11 lõike 3 kohaste sihtarvude andmete kohta
  hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020.

Muudatusettepanek 216

Muudatusettepanek 216

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 37 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Liikmesriigid esitavad komisjonile igal teisel aastal artikli 9 lõike 4 rakendamise andmed. Nad esitavad need andmed elektrooniliselt 18 kuu jooksul pärast selle aruandeperioodi lõppu, mille kohta andmeid kogutakse. Andmed tuleb esitada komisjoni poolt lõike 6 kohaselt kehtestatud vormis. Esimene aruanne hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2021. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Liikmesriigid esitavad komisjonile igal teisel aastal artikli 9 lõike 4 rakendamise andmed. Nad esitavad need andmed elektrooniliselt 18 kuu jooksul pärast selle aruandeperioodi lõppu, mille kohta andmeid kogutakse. Andmed tuleb esitada komisjoni poolt lõike 6 kohaselt kehtestatud vormis. Esimene aruanne hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2021.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 217

Muudatusettepanek 217

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 37 – lõige 3a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Selleks et kontrollida vastavust artikli 11 lõike 2 punktidele c ja d, esitatakse andmed korduskasutamiseks ettevalmistatavate olmejäätmete koguse kohta eraldi ringlussevõetud jäätmete andmetest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Selleks et kontrollida vastavust artikli 11 lõike 2 punktidele c ja d, esitatakse andmed korduskasutamiseks ettevalmistatavate olmejäätmete koguse kohta eraldi ringlussevõetud jäätmete andmetest.

Muudatusettepanek 218

Muudatusettepanek 218

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 37 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Komisjon vaatab käesoleva artikli kohaselt esitatud andmed üle ja avaldab selle ülevaatuse tulemuste kohta aruande.
  Aruanne
  hõlmab hinnangut liikmesriigi andmekogumise korralduse, andmeallikate ja metoodika
  , samuti
  andmete
  täielikkuse
  ,
  usaldusväärsuse
  ,
  ajakohasuse
  ja
  järjepidevuse kohta
  . Hinnang võib sisaldada konkreetseid soovitusi olukorra parandamiseks. Aruanne koostatakse iga kolme aasta tagant. | 5.   Komisjon vaatab käesoleva artikli kohaselt esitatud andmed üle ja avaldab selle ülevaatuse tulemuste kohta aruande.
  Kuni lõikes 6 osutatud delegeeritud õigusakti vastuvõtmiseni
  hõlmab
  aruanne
  hinnangut liikmesriigi andmekogumise korralduse, andmeallikate ja metoodika
  kohta. Komisjon hindab igal juhul
  andmete
  täielikkust
  ,
  usaldusväärsust
  ,
  ajakohasust
  ja
  järjepidevust
  . Hinnang võib sisaldada konkreetseid soovitusi olukorra parandamiseks. Aruanne koostatakse
  üheksa kuud pärast andmete esmakordset esitamist liikmesriikide poolt ja seejärel
  iga kolme aasta tagant. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Komisjon vaatab käesoleva artikli kohaselt esitatud andmed üle ja avaldab selle ülevaatuse tulemuste kohta aruande.
  Aruanne
  hõlmab hinnangut liikmesriigi andmekogumise korralduse, andmeallikate ja metoodika
  , samuti
  andmete
  täielikkuse
  ,
  usaldusväärsuse
  ,
  ajakohasuse
  ja
  järjepidevuse kohta
  . Hinnang võib sisaldada konkreetseid soovitusi olukorra parandamiseks. Aruanne koostatakse iga kolme aasta tagant.

5.   Komisjon vaatab käesoleva artikli kohaselt esitatud andmed üle ja avaldab selle ülevaatuse tulemuste kohta aruande.
  Kuni lõikes 6 osutatud delegeeritud õigusakti vastuvõtmiseni
  hõlmab
  aruanne
  hinnangut liikmesriigi andmekogumise korralduse, andmeallikate ja metoodika
  kohta. Komisjon hindab igal juhul
  andmete
  täielikkust
  ,
  usaldusväärsust
  ,
  ajakohasust
  ja
  järjepidevust
  . Hinnang võib sisaldada konkreetseid soovitusi olukorra parandamiseks. Aruanne koostatakse
  üheksa kuud pärast andmete esmakordset esitamist liikmesriikide poolt ja seejärel
  iga kolme aasta tagant.

Muudatusettepanek 219

Muudatusettepanek 219

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 37 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Komisjon lisab lõikes 5 osutatud aruandesse teabe käesoleva direktiivi rakendamise kohta tervikuna ja hindab selle mõju inimeste tervisele ja keskkonnale. Vajaduse korral lisatakse aruandele ettepanek käesoleva direktiivi läbivaatamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Komisjon lisab lõikes 5 osutatud aruandesse teabe käesoleva direktiivi rakendamise kohta tervikuna ja hindab selle mõju inimeste tervisele ja keskkonnale. Vajaduse korral lisatakse aruandele ettepanek käesoleva direktiivi läbivaatamiseks.

Muudatusettepanek 220

Muudatusettepanek 220

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 37 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   
  Komisjon
  võtab vastu
  rakendusaktid
  ,
  et kehtestada vorm, mille alusel esitatakse andmeid lõigete 1
  ja
  2 kohaselt
  ning
  tagasitäitetoimingute kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 39 lõikes 2 osutatud menetlusega. | 6.   
  Käesoleva direktiivi täiendamiseks
  võtab
  komisjon kooskõlas artikliga 38a
  vastu
  delegeeritud õigusakte
  ,
  kehtestades andmete kogumise ja töötlemise ühtse metoodika, andmekogumise korralduse
  ja
  andmeallikad
  ning
  lõike 1 kohaste andmete esitamise vormi ja korduskasutamiseks ettevalmistamise ja tagasitäitetoimingute kohta andmete esitamise reeglid
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   
  Komisjon
  võtab vastu
  rakendusaktid
  ,
  et kehtestada vorm, mille alusel esitatakse andmeid lõigete 1
  ja
  2 kohaselt
  ning
  tagasitäitetoimingute kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 39 lõikes 2 osutatud menetlusega.

6.   
  Käesoleva direktiivi täiendamiseks
  võtab
  komisjon kooskõlas artikliga 38a
  vastu
  delegeeritud õigusakte
  ,
  kehtestades andmete kogumise ja töötlemise ühtse metoodika, andmekogumise korralduse
  ja
  andmeallikad
  ning
  lõike 1 kohaste andmete esitamise vormi ja korduskasutamiseks ettevalmistamise ja tagasitäitetoimingute kohta andmete esitamise reeglid
  .

Muudatusettepanek 221

Muudatusettepanek 221

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21 a (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 37a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 21a) | Lisatakse järgmine artikkel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

21a)

21a)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 37a

„Artikkel 37a

Ringmajanduse raamistik

Ringmajanduse raamistik

Artiklis 1 osutatud meetmete toetamiseks teeb komisjon hiljemalt 31. detsembriks 2018 järgmist:

Artiklis 1 osutatud meetmete toetamiseks teeb komisjon hiljemalt 31. detsembriks 2018 järgmist:

| a) | koostab aruande, milles hinnatakse liidu sihtarvude vajalikkust, eriti liidu ressursitõhususe sihtarvu ja valdkonnaüleste regulatiivsete meetmete vajalikkust säästva tarbimise ja tootmise vallas. Vajaduse korral lisatakse sellele seadusandlik ettepanek; |
| --- | --- |

a)

koostab aruande, milles hinnatakse liidu sihtarvude vajalikkust, eriti liidu ressursitõhususe sihtarvu ja valdkonnaüleste regulatiivsete meetmete vajalikkust säästva tarbimise ja tootmise vallas. Vajaduse korral lisatakse sellele seadusandlik ettepanek;

koostab aruande, milles hinnatakse liidu sihtarvude vajalikkust, eriti liidu ressursitõhususe sihtarvu ja valdkonnaüleste regulatiivsete meetmete vajalikkust säästva tarbimise ja tootmise vallas. Vajaduse korral lisatakse sellele seadusandlik ettepanek;

| b) | koostab aruande tooteid, jäätmeid ja kemikaale käsitleva liidu õigusraamistiku järjepidevuse kohta, et teha kindlaks ringmajandusele üleminekut takistavad asjaolud; |
| --- | --- |

b)

koostab aruande tooteid, jäätmeid ja kemikaale käsitleva liidu õigusraamistiku järjepidevuse kohta, et teha kindlaks ringmajandusele üleminekut takistavad asjaolud;

koostab aruande tooteid, jäätmeid ja kemikaale käsitleva liidu õigusraamistiku järjepidevuse kohta, et teha kindlaks ringmajandusele üleminekut takistavad asjaolud;

| c) | koostab aruande, et teha kindlaks selliste õigusaktide koostoime, mis võivad takistada sünergia tekkimist eri tööstussektorite vahel ja takistada hilisemat kõrvaltoodete kasutamist ja korduskasutuseks ettevalmistamist ning jäätmete ringlussevõttu eriotstarbel. Aruandele lisatakse vajaduse korral seadusandlik ettepanek või suunis, kuidas kõrvaldada ilmnenud takistused ning kasutada ära kaastoodete ja teisese toorme turupotentsiaali; |
| --- | --- |

c)

koostab aruande, et teha kindlaks selliste õigusaktide koostoime, mis võivad takistada sünergia tekkimist eri tööstussektorite vahel ja takistada hilisemat kõrvaltoodete kasutamist ja korduskasutuseks ettevalmistamist ning jäätmete ringlussevõttu eriotstarbel. Aruandele lisatakse vajaduse korral seadusandlik ettepanek või suunis, kuidas kõrvaldada ilmnenud takistused ning kasutada ära kaastoodete ja teisese toorme turupotentsiaali;

koostab aruande, et teha kindlaks selliste õigusaktide koostoime, mis võivad takistada sünergia tekkimist eri tööstussektorite vahel ja takistada hilisemat kõrvaltoodete kasutamist ja korduskasutuseks ettevalmistamist ning jäätmete ringlussevõttu eriotstarbel. Aruandele lisatakse vajaduse korral seadusandlik ettepanek või suunis, kuidas kõrvaldada ilmnenud takistused ning kasutada ära kaastoodete ja teisese toorme turupotentsiaali;

| d) | esitab liidu ökodisaini õigusakti põhjaliku läbivaatamise tulemuse, et laiendada selle kohaldamisala nii, et see hõlmaks kõiki peamisi tooterühmi, sealhulgas muude kui energiamõjuga tooterühmi, ning lisada järk-järgult kõik asjaomased ressursitõhususe aspektid tootedisaini kohustuslike nõuete hulka ja kohandada ökomärgist käsitlevaid sätteid.“. |
| --- | --- |

d)

esitab liidu ökodisaini õigusakti põhjaliku läbivaatamise tulemuse, et laiendada selle kohaldamisala nii, et see hõlmaks kõiki peamisi tooterühmi, sealhulgas muude kui energiamõjuga tooterühmi, ning lisada järk-järgult kõik asjaomased ressursitõhususe aspektid tootedisaini kohustuslike nõuete hulka ja kohandada ökomärgist käsitlevaid sätteid.“.

esitab liidu ökodisaini õigusakti põhjaliku läbivaatamise tulemuse, et laiendada selle kohaldamisala nii, et see hõlmaks kõiki peamisi tooterühmi, sealhulgas muude kui energiamõjuga tooterühmi, ning lisada järk-järgult kõik asjaomased ressursitõhususe aspektid tootedisaini kohustuslike nõuete hulka ja kohandada ökomärgist käsitlevaid sätteid.“.

Muudatusettepanek 222

Muudatusettepanek 222

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 21 a (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 38 – pealkiri

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 21a) | Artikli 38 pealkiri asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

21a)

21a)

Artikli 38 pealkiri asendatakse järgmisega:

Tõlgendamine ja kohandamine vastavalt tehnika arengule“

| | „
  Teabevahetus ja heade tavade jagamine,
  tõlgendamine ja kohandamine vastavalt tehnika arengule“ |
| --- | --- |

„
  Teabevahetus ja heade tavade jagamine,
  tõlgendamine ja kohandamine vastavalt tehnika arengule“

Muudatusettepanek 223

Muudatusettepanek 223

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 22

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 22

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 38 – lõige - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Komisjon loob platvormi teabe ja parimate tavade korrapäraseks ja struktureeritud vahetamiseks komisjoni ja liikmesriikide, sealhulgas piirkondlike ja kohalike omavalitsusasutuste vahel direktiivi nõuete praktilise elluviimise küsimustes, et tagada nõuetekohane haldamine, jõustamine, piiriülene koostöö ja parimate tavade levitamine ja innovatsioon jäätmekäitluse valdkonnas. |
| | Eeskätt kasutatakse platvormi selleks, et |
| | — | vahetada teavet ja häid tavasid artikli 4 lõike kohaste majandushoobade ja stiimulite kohta, et kiirendada artiklis 4 kehtestatud eesmärkide saavutamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-1.
     
  Komisjon loob platvormi teabe ja parimate tavade korrapäraseks ja struktureeritud vahetamiseks komisjoni ja liikmesriikide, sealhulgas piirkondlike ja kohalike omavalitsusasutuste vahel direktiivi nõuete praktilise elluviimise küsimustes, et tagada nõuetekohane haldamine, jõustamine, piiriülene koostöö ja parimate tavade levitamine ja innovatsioon jäätmekäitluse valdkonnas.

Eeskätt kasutatakse platvormi selleks, et

Eeskätt kasutatakse platvormi selleks, et

—

vahetada teavet ja häid tavasid artikli 4 lõike kohaste majandushoobade ja stiimulite kohta, et kiirendada artiklis 4 kehtestatud eesmärkide saavutamist;

vahetada teavet ja häid tavasid artikli 4 lõike kohaste majandushoobade ja stiimulite kohta, et kiirendada artiklis 4 kehtestatud eesmärkide saavutamist;

| — | vahetada teavet ja häid tagasid artikli 8 lõigetes 1 ja 2 ette nähtud meetmete kohta; |
| --- | --- |

—

vahetada teavet ja häid tagasid artikli 8 lõigetes 1 ja 2 ette nähtud meetmete kohta;

vahetada teavet ja häid tagasid artikli 8 lõigetes 1 ja 2 ette nähtud meetmete kohta;

| — | vahetada teavet ja häid tavasid ennetuse ja selliste süsteemide loomise kohta, millega edendatakse korduskasutamist ja kasutusaja pikendamist; |
| --- | --- |

—

vahetada teavet ja häid tavasid ennetuse ja selliste süsteemide loomise kohta, millega edendatakse korduskasutamist ja kasutusaja pikendamist;

vahetada teavet ja häid tavasid ennetuse ja selliste süsteemide loomise kohta, millega edendatakse korduskasutamist ja kasutusaja pikendamist;

| — | vahetada teavet ja häid tavasid jäätmete liigiti kogumise kohustuste täitmise kohta; |
| --- | --- |

—

vahetada teavet ja häid tavasid jäätmete liigiti kogumise kohustuste täitmise kohta;

vahetada teavet ja häid tavasid jäätmete liigiti kogumise kohustuste täitmise kohta;

| — | vahetada teavet ja parimaid tavasid majandushoobade ja stiimulite kohta, et saavutada artikli 11 lõike 2 punktides c ja d ning artiklis 21 kehtestatud sihtarvud; |
| --- | --- |

—

vahetada teavet ja parimaid tavasid majandushoobade ja stiimulite kohta, et saavutada artikli 11 lõike 2 punktides c ja d ning artiklis 21 kehtestatud sihtarvud;

vahetada teavet ja parimaid tavasid majandushoobade ja stiimulite kohta, et saavutada artikli 11 lõike 2 punktides c ja d ning artiklis 21 kehtestatud sihtarvud;

| — | vahetada parimaid tavasid, et töötada välja meetmed ja süsteemid olmejäätme voogude jälgimiseks alates sorteerimisest kuni lõpliku ringlussevõtu protsessini, mis on äärmiselt oluline jäätmete kvaliteedi kontrollimiseks ning jäätmevoogude ja ringlussevõtuprotsessis tekkivate kadude mõõtmiseks. |
| --- | --- |

—

vahetada parimaid tavasid, et töötada välja meetmed ja süsteemid olmejäätme voogude jälgimiseks alates sorteerimisest kuni lõpliku ringlussevõtu protsessini, mis on äärmiselt oluline jäätmete kvaliteedi kontrollimiseks ning jäätmevoogude ja ringlussevõtuprotsessis tekkivate kadude mõõtmiseks.

vahetada parimaid tavasid, et töötada välja meetmed ja süsteemid olmejäätme voogude jälgimiseks alates sorteerimisest kuni lõpliku ringlussevõtu protsessini, mis on äärmiselt oluline jäätmete kvaliteedi kontrollimiseks ning jäätmevoogude ja ringlussevõtuprotsessis tekkivate kadude mõõtmiseks.

Komisjon teeb kõnealuse teabevahetuse ja heade tavade jagamise tulemused üldsusele kättesaadavaks.

Komisjon teeb kõnealuse teabevahetuse ja heade tavade jagamise tulemused üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 224

Muudatusettepanek 224

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 22

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 22

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 38 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon
  võib
  välja
  töötada
  suunised taaskasutamise ja kõrvaldamise mõistete tõlgendamise kohta. | Komisjon
  töötab
  välja suunised
  jäätmete, olmejäätmete, vältimise, korduskasutamise, korduskasutamiseks ettevalmistamise,
  taaskasutamise ja kõrvaldamise mõistete tõlgendamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon
  võib
  välja
  töötada
  suunised taaskasutamise ja kõrvaldamise mõistete tõlgendamise kohta.

võib

töötada

Komisjon
  töötab
  välja suunised
  jäätmete, olmejäätmete, vältimise, korduskasutamise, korduskasutamiseks ettevalmistamise,
  taaskasutamise ja kõrvaldamise mõistete tõlgendamise kohta.

töötab

jäätmete, olmejäätmete, vältimise, korduskasutamise, korduskasutamiseks ettevalmistamise,

Muudatusettepanek 225

Muudatusettepanek 225

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 22

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 22

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 38 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusakte, mis on vajalikud VI lisa muutmiseks.”. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 38a vastu delegeeritud õigusakte, mis on vajalikud VI lisa muutmiseks.”.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 226

Muudatusettepanek 226

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 38a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Artikli 5 lõikes 2, artikli 6
  lõikes
  2, artikli 7 lõikes 1, artikli 11a lõigetes 2 ja 6, artiklis
  26
  , artikli 27 lõigetes 1 ja 4 ning artikli 38 lõigetes 1
  , 2
  ja
  3
  osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [sisestada käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev]. | 2.   Artikli 5 lõikes 2, artikli 6
  lõigetes
  2
  ja 4
  , artikli 7 lõikes 1, artikli
  8 lõikes 5, artikli 9 lõigetes 2a, 3 ja 3a, artikli
  11a lõigetes 2 ja 6, artiklis
  12 lõikes 1b
  , artikli 27 lõigetes 1 ja 4
  , artikli 37 lõikes 6
  ning artikli 38 lõigetes 1 ja
  2
  osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [sisestada käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Artikli 5 lõikes 2, artikli 6
  lõikes
  2, artikli 7 lõikes 1, artikli 11a lõigetes 2 ja 6, artiklis
  26
  , artikli 27 lõigetes 1 ja 4 ning artikli 38 lõigetes 1
  , 2
  ja
  3
  osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [sisestada käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev].

2.   Artikli 5 lõikes 2, artikli 6
  lõigetes
  2
  ja 4
  , artikli 7 lõikes 1, artikli
  8 lõikes 5, artikli 9 lõigetes 2a, 3 ja 3a, artikli
  11a lõigetes 2 ja 6, artiklis
  12 lõikes 1b
  , artikli 27 lõigetes 1 ja 4
  , artikli 37 lõikes 6
  ning artikli 38 lõigetes 1 ja
  2
  osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [sisestada käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev].

Muudatusettepanek 227

Muudatusettepanek 227

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 38a – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli 5 lõikes 2, artikli 6
  lõikes
  2, artikli 7 lõikes 1, artikli 11a lõigetes 2 ja 6,
  artiklis 26
  , artikli 27 lõigetes 1 ja 4 ning artikli 38 lõigetes 1
  , 2
  ja
  3
  osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. | 3.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli 5 lõikes 2, artikli 6
  lõigetes
  2
  ja 4
  , artikli 7 lõikes 1, artikli
  8 lõikes 5, artikli 9 lõigetes 2a, 3 ja 3a, artikli
  11a lõigetes 2 ja 6,
  artikli 12 lõikes 1b
  , artikli 27 lõigetes 1 ja 4
  , artikli 37 lõikes 6
  ning artikli 38 lõigetes 1 ja
  2
  osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli 5 lõikes 2, artikli 6
  lõikes
  2, artikli 7 lõikes 1, artikli 11a lõigetes 2 ja 6,
  artiklis 26
  , artikli 27 lõigetes 1 ja 4 ning artikli 38 lõigetes 1
  , 2
  ja
  3
  osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli 5 lõikes 2, artikli 6
  lõigetes
  2
  ja 4
  , artikli 7 lõikes 1, artikli
  8 lõikes 5, artikli 9 lõigetes 2a, 3 ja 3a, artikli
  11a lõigetes 2 ja 6,
  artikli 12 lõikes 1b
  , artikli 27 lõigetes 1 ja 4
  , artikli 37 lõikes 6
  ning artikli 38 lõigetes 1 ja
  2
  osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

Muudatusettepanek 228

Muudatusettepanek 228

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 38a – lõige 3a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

Muudatusettepanek 229

Muudatusettepanek 229

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 23

Direktiiv 2008/98/EÜ

Artikkel 38a – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Artikli 5 lõike 2, artikli 6
  lõike
  2, artikli 7 lõike 1, artikli 11a lõigete 2 ja 6, artikli
  26
  , artikli 27 lõigete 1 ja 4 ning artikli 38 lõigete 1
  , 2
  ja
  3
  alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. | 5.   Artikli 5 lõike 2, artikli 6
  lõigete
  2
  ja 4
  , artikli 7 lõike 1, artikli
  8 lõike 5, artikli 9 lõigete 2a, 3 ja 3a, artikli
  11a lõigete 2 ja 6, artikli
  12 lõike 1b
  , artikli 27 lõigete 1 ja 4
  , artikli 37 lõike 6
  ning artikli 38 lõigete 1 ja
  2
  alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Artikli 5 lõike 2, artikli 6
  lõike
  2, artikli 7 lõike 1, artikli 11a lõigete 2 ja 6, artikli
  26
  , artikli 27 lõigete 1 ja 4 ning artikli 38 lõigete 1
  , 2
  ja
  3
  alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

5.   Artikli 5 lõike 2, artikli 6
  lõigete
  2
  ja 4
  , artikli 7 lõike 1, artikli
  8 lõike 5, artikli 9 lõigete 2a, 3 ja 3a, artikli
  11a lõigete 2 ja 6, artikli
  12 lõike 1b
  , artikli 27 lõigete 1 ja 4
  , artikli 37 lõike 6
  ning artikli 38 lõigete 1 ja
  2
  alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Muudatusettepanek 230

Muudatusettepanek 230

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 24 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 24 a (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

II lisa – punkt R 13a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 24a) | II lisasse lisatakse järgmine punkt:









  „R 13a: | korduskasutamiseks ettevalmistamine“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

24a)

24a)

II lisasse lisatakse järgmine punkt:

„R 13a:

„R 13a:

korduskasutamiseks ettevalmistamine“;

Muudatusettepanek 231

Muudatusettepanek 231

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 24 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 24 b (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

IVa lisa (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 24b) | Lisatakse IVa lisa vastavalt käesoleva direktiivi lisale. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

24b)

24b)

Lisatakse IVa lisa vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Muudatusettepanek 232

Muudatusettepanek 232

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 25

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 25

Direktiiv 2008/98/EÜ

VI lisa (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 25) | Kooskõlas käesoleva direktiivi lisaga lisatakse VI lisa. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

25)

Kooskõlas käesoleva direktiivi lisaga lisatakse VI lisa.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 233

Muudatusettepanek 233

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa

I lisa

Direktiiv 2008/98/EÜ

VI lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Toodete ja komponentide korduskasutamiseks ettevalmistamise määra arvutamise meetod artikli 11 lõike 2 punktide c ja d ning sama artikli lõike 3 kohaldamisel | välja jäetud |
| Selleks et arvutada korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu kohandatud määr vastavalt artikli 11 lõike 2 punktidele c ja d ning sama artikli lõikele 3, kasutavad liikmesriigid järgmist valemit: | |
| E: ringlussevõtu ja korduskasutamiseks ettevalmistamise kohandatud määr asjaomasel aastal; | |
| A: asjaomasel aastal ringlusse võetud või korduskasutamiseks ette valmistatud olmejäätmete mass; | |
| R: asjaomasel aastal korduskasutamiseks ette valmistatud toodete ja komponentide mass; | |
| P: asjaomasel aastal tekitatud olmejäätmete mass. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Toodete ja komponentide korduskasutamiseks ettevalmistamise määra arvutamise meetod artikli 11 lõike 2 punktide c ja d ning sama artikli lõike 3 kohaldamisel

Toodete ja komponentide korduskasutamiseks ettevalmistamise määra arvutamise meetod artikli 11 lõike 2 punktide c ja d ning sama artikli lõike 3 kohaldamisel

välja jäetud

välja jäetud

Selleks et arvutada korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu kohandatud määr vastavalt artikli 11 lõike 2 punktidele c ja d ning sama artikli lõikele 3, kasutavad liikmesriigid järgmist valemit:

Selleks et arvutada korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu kohandatud määr vastavalt artikli 11 lõike 2 punktidele c ja d ning sama artikli lõikele 3, kasutavad liikmesriigid järgmist valemit:

Formula

E: ringlussevõtu ja korduskasutamiseks ettevalmistamise kohandatud määr asjaomasel aastal;

E: ringlussevõtu ja korduskasutamiseks ettevalmistamise kohandatud määr asjaomasel aastal;

A: asjaomasel aastal ringlusse võetud või korduskasutamiseks ette valmistatud olmejäätmete mass;

A: asjaomasel aastal ringlusse võetud või korduskasutamiseks ette valmistatud olmejäätmete mass;

R: asjaomasel aastal korduskasutamiseks ette valmistatud toodete ja komponentide mass;

R: asjaomasel aastal korduskasutamiseks ette valmistatud toodete ja komponentide mass;

P: asjaomasel aastal tekitatud olmejäätmete mass.

P: asjaomasel aastal tekitatud olmejäätmete mass.

Muudatusettepanek 234

Muudatusettepanek 234

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

-I lisa (uus)

-I lisa (uus)

Direktiiv 2008/98/EÜ

IVa lisa (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -I lisa |
| | Lisatakse lisa IVa: |
| | „IVa lisa |
| | Ringmajandusele üleminekut soodustavate vahendite näidisloend |
| | 1. | Majandushoovad |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-I lisa

-I lisa

Lisatakse lisa IVa:

Lisatakse lisa IVa:

„IVa lisa

„IVa lisa

Ringmajandusele üleminekut soodustavate vahendite näidisloend

Ringmajandusele üleminekut soodustavate vahendite näidisloend

1.

Majandushoovad

| 1.1 | prügilamaksude ja/või -tasude järkjärguline suurendamine kõigi jäätmekategooriate (olmejäätmed, püsijäätmed, muu) puhul; |
| --- | --- |

1.1

prügilamaksude ja/või -tasude järkjärguline suurendamine kõigi jäätmekategooriate (olmejäätmed, püsijäätmed, muu) puhul;

| 1.2 | põletamismaksude ja/või -tasude kehtestamine; |
| --- | --- |

1.2

põletamismaksude ja/või -tasude kehtestamine;

| 1.3 | jäätmete eest maksmise süsteemi kasutuselevõtt; |
| --- | --- |

1.3

jäätmete eest maksmise süsteemi kasutuselevõtt;

| 1.4 | meetmed olemasolevate ja tulevaste tootjavastutuse kavade kulutõhususe suurendamiseks; |
| --- | --- |

1.4

meetmed olemasolevate ja tulevaste tootjavastutuse kavade kulutõhususe suurendamiseks;

| 1.5 | tootja finants- ja tegevusvastutuse süsteemide ulatuse laiendamine uutele jäätmevoogudele; |
| --- | --- |

1.5

tootja finants- ja tegevusvastutuse süsteemide ulatuse laiendamine uutele jäätmevoogudele;

| 1.6 | majanduslikud stiimulid kohalikele ametiasutustele, et edendada jäätmetekke vältimist, arendada ja tugevdada liigiti kogumise süsteeme; |
| --- | --- |

1.6

majanduslikud stiimulid kohalikele ametiasutustele, et edendada jäätmetekke vältimist, arendada ja tugevdada liigiti kogumise süsteeme;

| 1.7 | meetmed korduskasutamise sektori arengu toetuseks; |
| --- | --- |

1.7

meetmed korduskasutamise sektori arengu toetuseks;

| 1.8 | meetmed nende toetuste kaotamiseks, mis ei ole kooskõlas jäätmehierarhiaga. |
| --- | --- |

1.8

meetmed nende toetuste kaotamiseks, mis ei ole kooskõlas jäätmehierarhiaga.

| 2. | Muud meetmed: |
| --- | --- |

2.

Muud meetmed:

| 2.1 | säästvad riigihanked säästva tootmise ja tarbimise edendamiseks; |
| --- | --- |

2.1

säästvad riigihanked säästva tootmise ja tarbimise edendamiseks;

| 2.2 | tehnilised ja maksualased meetmed, et toetada korduskasutatavate toodete ja ringlussevõetud (sh kompostitud) materjali turu arengut ning suurendada ringlussevõetud materjalide kvaliteeti; |
| --- | --- |

2.2

tehnilised ja maksualased meetmed, et toetada korduskasutatavate toodete ja ringlussevõetud (sh kompostitud) materjali turu arengut ning suurendada ringlussevõetud materjalide kvaliteeti;

| 2.3 | parima võimaliku tehnika juurutamine jäätmetöötluses eesmärgiga kõrvaldada väga ohtlikud ained, kui see on tehniliselt ja majanduslikult teostatav; |
| --- | --- |

2.3

parima võimaliku tehnika juurutamine jäätmetöötluses eesmärgiga kõrvaldada väga ohtlikud ained, kui see on tehniliselt ja majanduslikult teostatav;

| 2.4 | meetmed eesmärgiga tõsta üldsuse teadlikkust sellest, kuidas õigesti jäätmeid käidelda ja prahti vähendada, sealhulgas ajutisi kampaaniaid, et tagada jäätmete vähendamine tekkekohas ja liigiti kogumise süsteemides osalemise kõrge määr; |
| --- | --- |

2.4

meetmed eesmärgiga tõsta üldsuse teadlikkust sellest, kuidas õigesti jäätmeid käidelda ja prahti vähendada, sealhulgas ajutisi kampaaniaid, et tagada jäätmete vähendamine tekkekohas ja liigiti kogumise süsteemides osalemise kõrge määr;

| 2.5 | meetmed, et tagada nõuetekohane kooskõla, muu hulgas digitaalselt, kõigi jäätmekäitlusega tegelevate pädevate ametiasutuste vahel ning tagada teiste peamiste sidusrühmade osalemine; |
| --- | --- |

2.5

meetmed, et tagada nõuetekohane kooskõla, muu hulgas digitaalselt, kõigi jäätmekäitlusega tegelevate pädevate ametiasutuste vahel ning tagada teiste peamiste sidusrühmade osalemine;

| 2.6 | Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamine, et rahastada asjaomaste sihtarvude saavutamiseks vajaliku jäätmekäitlustaristu väljaarendamist.“. |
| --- | --- |

2.6

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamine, et rahastada asjaomaste sihtarvude saavutamiseks vajaliku jäätmekäitlustaristu väljaarendamist.“.

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0034/2017).

1

(1a)  
  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0266.

1a

Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0266.

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ
  , 19. november 2008
  , mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

14

, 19. november 2008

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  19. novembri 2008. aasta
  direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

14

19. novembri 2008. aasta

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

(1b)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

1b

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

(1a)  
  Komisjoni 18. detsembri 2014. aasta otsus 2014/955/EL, millega muudetakse jäätmenimistut käsitlevat otsust 2000/532/EÜ vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/98/EÜ (ELT L 370, 30.12.2014, lk 44).

1a

Komisjoni 18. detsembri 2014. aasta otsus 2014/955/EL, millega muudetakse jäätmenimistut käsitlevat otsust 2000/532/EÜ vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/98/EÜ (ELT L 370, 30.12.2014, lk 44).

(1b)  
  Komisjoni 18. detsembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1357/2014, millega asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid) III lisa (ELT L 365, 19.12.2014, lk 89).

1b

Komisjoni 18. detsembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1357/2014, millega asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid) III lisa (ELT L 365, 19.12.2014, lk 89).

(17)  KOM(2008)0699 ja COM(2014)0297.

17

(17)  COM(2008)0699 ja COM(2014)0297.

17

(18)  COM(2014)0297.

18

(18)  COM(2014)0297.

18

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16. veebruar 2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

19

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16. veebruar 2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

19

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).“;

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).“;

(*1)  

  ELT L 241, 17.9.2015, lk 1.”.

*1

ELT L 241, 17.9.2015, lk 1.”.

(*2)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. septembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/1535, millega nähakse ette tehnilistest eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (

  ELT L 241, 17.9.2015, lk 1).

*2

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. septembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/1535, millega nähakse ette tehnilistest eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistika kohta (EÜT L 332, 9.12.2002, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistika kohta (EÜT L 332, 9.12.2002, lk 1).

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/300 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/300

---

P8_TA(2017)0071

Prügilad ***I

Euroopa Parlamendi 14. märtsil 2017. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 263/31)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-1) | Võttes arvesse liidu sõltuvust tooraine impordist ja maavarade ammendumist märkimisväärses ulatuses lühikese aja jooksul, on keskne suur ülesanne võtta liidus tagasi võimalikult palju ressursse ja lihtsustada üleminekut ringmajandusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-1)

Võttes arvesse liidu sõltuvust tooraine impordist ja maavarade ammendumist märkimisväärses ulatuses lühikese aja jooksul, on keskne suur ülesanne võtta liidus tagasi võimalikult palju ressursse ja lihtsustada üleminekut ringmajandusele.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus - 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-1a) | Jäätmekäitlus on vaja kujundada ümber materjalide säästvaks majandamiseks. Prügiladirektiivi läbivaatamine annab selleks võimaluse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-1a)

Jäätmekäitlus on vaja kujundada ümber materjalide säästvaks majandamiseks. Prügiladirektiivi läbivaatamine annab selleks võimaluse.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Liidus tuleks jäätmekäitlust parandada, et kaitsta, säilitada ja parandada keskkonna kvaliteeti, kaitsta inimeste tervist, tagada loodusvarade heaperemehelik ja mõistlik kasutamine
  ning
  edendada ringmajandust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Liidus tuleks jäätmekäitlust parandada, et kaitsta, säilitada ja parandada keskkonna kvaliteeti, kaitsta inimeste tervist, tagada loodusvarade heaperemehelik ja mõistlik kasutamine
  ning
  edendada ringmajandust.

| (1) | Liidus tuleks jäätmekäitlust parandada, et kaitsta, säilitada ja parandada keskkonna kvaliteeti, kaitsta inimeste tervist, tagada loodusvarade heaperemehelik ja mõistlik kasutamine, edendada ringmajandust
  , suurendada energiatõhusust ning vähendada liidu sõltuvust loodusvaradest
  . |
| --- | --- |

(1)

Liidus tuleks jäätmekäitlust parandada, et kaitsta, säilitada ja parandada keskkonna kvaliteeti, kaitsta inimeste tervist, tagada loodusvarade heaperemehelik ja mõistlik kasutamine, edendada ringmajandust
  , suurendada energiatõhusust ning vähendada liidu sõltuvust loodusvaradest
  .

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Ringmajanduses tuleks rakendada seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi selgesõnalisi sätteid, milles nõutakse mürgivabade materjalitsüklite väljakujundamist, et ringlussevõetud jäätmeid oleks võimalik kasutada liidu tähtsa ja usaldusväärse toormeallikana. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Ringmajanduses tuleks rakendada seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi selgesõnalisi sätteid, milles nõutakse mürgivabade materjalitsüklite väljakujundamist, et ringlussevõetud jäätmeid oleks võimalik kasutada liidu tähtsa ja usaldusväärse toormeallikana.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Nõukogu direktiivis 1999/31/EÜ (14) sätestatud sihtarve prügilatesse ladestamise piiramiseks tuleks
  muuta
  nii, et need kajastaksid paremini liidu ringmajanduse edendamise püüdlusi ning aitaksid edukalt rakendada tooraineid käsitlevat algatust, (15)

  vähendades
  jäätmete tavajäätmeprügilasse ladestamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Nõukogu direktiivis 1999/31/EÜ (14) sätestatud sihtarve prügilatesse ladestamise piiramiseks tuleks
  muuta
  nii, et need kajastaksid paremini liidu ringmajanduse edendamise püüdlusi ning aitaksid edukalt rakendada tooraineid käsitlevat algatust, (15)

  vähendades
  jäätmete tavajäätmeprügilasse ladestamist.

| (2) | Nõukogu direktiivis 1999/31/EÜ (14) sätestatud sihtarve prügilatesse ladestamise piiramiseks tuleks
  tugevdada
  nii, et need kajastaksid paremini liidu ringmajanduse edendamise püüdlusi ning aitaksid edukalt rakendada tooraineid käsitlevat algatust, (15)

  minimeerides järk-järgult
  jäätmete tavajäätmeprügilasse ladestamist.
  Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama, et see kuulub integreeritud poliitikasse, millega tagatakse jäätmehierarhia usaldusväärne kohaldamine, edendatakse üleminekut jäätmetekke vältimisele, jäätmete korduskasutusele ja ringlussevõtule ning välditakse prügilatesse ladestamiselt põletamisele üleminekut. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu direktiivis 1999/31/EÜ (14) sätestatud sihtarve prügilatesse ladestamise piiramiseks tuleks
  tugevdada
  nii, et need kajastaksid paremini liidu ringmajanduse edendamise püüdlusi ning aitaksid edukalt rakendada tooraineid käsitlevat algatust, (15)

  minimeerides järk-järgult
  jäätmete tavajäätmeprügilasse ladestamist.
  Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama, et see kuulub integreeritud poliitikasse, millega tagatakse jäätmehierarhia usaldusväärne kohaldamine, edendatakse üleminekut jäätmetekke vältimisele, jäätmete korduskasutusele ja ringlussevõtule ning välditakse prügilatesse ladestamiselt põletamisele üleminekut.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Selleks et tagada jäätmealaste õigusaktide suurem sidusus, tuleks direktiivi 1999/31/EÜ mõisted viia kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (16) omadega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Selleks et tagada jäätmealaste õigusaktide suurem sidusus, tuleks direktiivi 1999/31/EÜ mõisted viia kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (16) omadega.

| (4) | Selleks et tagada jäätmealaste õigusaktide suurem sidusus, tuleks direktiivi 1999/31/EÜ mõisted viia kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (16) omadega
  , kui see on asjakohane
  . |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada jäätmealaste õigusaktide suurem sidusus, tuleks direktiivi 1999/31/EÜ mõisted viia kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (16) omadega
  , kui see on asjakohane
  .

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Selget keskkonnaalast, majanduslikku ja sotsiaalset kasu annaks prügilasse ladestamise veelgi suurem piiramine, alustades jäätmevoogudest, mille suhtes kohaldatakse liigiti kogumist (nt plasti-, metalli-, klaasi-, paberi-, biojäätmed).
  Prügilasse ladestamise piirangute rakendamisel tuleks arvesse võtta
  jäätmete liigiti kogumisel tekkivate jäätmejääkide
  ringlussevõtu
  või muul viisil
  taaskasutamise tehnilist
  ,
  keskkonnaalast ja majanduslikku teostatavust
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Selget keskkonnaalast, majanduslikku ja sotsiaalset kasu annaks prügilasse ladestamise veelgi suurem piiramine, alustades jäätmevoogudest, mille suhtes kohaldatakse liigiti kogumist (nt plasti-, metalli-, klaasi-, paberi-, biojäätmed).
  Prügilasse ladestamise piirangute rakendamisel tuleks arvesse võtta
  jäätmete liigiti kogumisel tekkivate jäätmejääkide
  ringlussevõtu
  või muul viisil
  taaskasutamise tehnilist
  ,
  keskkonnaalast ja majanduslikku teostatavust
  .

| (5) | Selget keskkonnaalast, majanduslikku ja sotsiaalset kasu annaks prügilasse ladestamise veelgi suurem piiramine, alustades jäätmevoogudest, mille suhtes kohaldatakse liigiti kogumist (nt plasti-, metalli-, klaasi-, paberi-, biojäätmed)
  , eesmärgiga võtta vastu üksnes jäätmejääke
  .
  Pikaajalised investeeringud taristusse ning teadusuuringutesse ja innovatsiooni annavad
  jäätmete liigiti kogumisel tekkivate jäätmejääkide
  koguse vähendamisse olulise panuse, arvestades et nende ringlussevõtt
  või muul viisil
  taaskasutamine ei ole praegu tehniliselt
  ,
  keskkonnaalaselt ega majanduslikult teostatav
  . |
| --- | --- |

(5)

Selget keskkonnaalast, majanduslikku ja sotsiaalset kasu annaks prügilasse ladestamise veelgi suurem piiramine, alustades jäätmevoogudest, mille suhtes kohaldatakse liigiti kogumist (nt plasti-, metalli-, klaasi-, paberi-, biojäätmed)
  , eesmärgiga võtta vastu üksnes jäätmejääke
  .
  Pikaajalised investeeringud taristusse ning teadusuuringutesse ja innovatsiooni annavad
  jäätmete liigiti kogumisel tekkivate jäätmejääkide
  koguse vähendamisse olulise panuse, arvestades et nende ringlussevõtt
  või muul viisil
  taaskasutamine ei ole praegu tehniliselt
  ,
  keskkonnaalaselt ega majanduslikult teostatav
  .

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Seoses poliitilise ja ühiskondliku stiimuliga täiendavalt piirata prügilasse ladestamist loodusvarade säästvaks majandamiseks ringmajanduse raames tuleks järgida direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 4 sätestatud jäätmehierarhiat ja kohaldada rangelt lähenemisviisi, mille puhul on prioriteediks jäätmete ennetamine ja järgitakse ettevaatuspõhimõtet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Seoses poliitilise ja ühiskondliku stiimuliga täiendavalt piirata prügilasse ladestamist loodusvarade säästvaks majandamiseks ringmajanduse raames tuleks järgida direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 4 sätestatud jäätmehierarhiat ja kohaldada rangelt lähenemisviisi, mille puhul on prioriteediks jäätmete ennetamine ja järgitakse ettevaatuspõhimõtet.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Suure osa olmejäätmetest moodustavad biolagunevad olmejäätmed. Töötlemata biolagunevate jäätmete prügilatesse ladestamisel on sellest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ning pinna- ja põhjavee, mulla ja õhu reostuse tõttu märkimisväärne kahjulik keskkonnamõju. Kuigi direktiivis 1999/31/EÜ on juba sätestatud sihtarvud biolagunevate jäätmete prügilasse ladestamise vältimiseks, on asjakohane kehtestada täiendavad piirangud ning keelata selliste biolagunevate jäätmete ladestamine, mis
  on kogutud
  liigiti vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ artiklile 22. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Suure osa olmejäätmetest moodustavad biolagunevad olmejäätmed. Töötlemata biolagunevate jäätmete prügilatesse ladestamisel on sellest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ning pinna- ja põhjavee, mulla ja õhu reostuse tõttu märkimisväärne kahjulik keskkonnamõju. Kuigi direktiivis 1999/31/EÜ on juba sätestatud sihtarvud biolagunevate jäätmete prügilasse ladestamise vältimiseks, on asjakohane kehtestada täiendavad piirangud ning keelata selliste biolagunevate jäätmete ladestamine, mis
  on kogutud
  liigiti vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ artiklile 22.

| (6) | Suure osa olmejäätmetest moodustavad biolagunevad olmejäätmed. Töötlemata biolagunevate jäätmete prügilatesse ladestamisel on sellest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ning pinna- ja põhjavee, mulla ja õhu reostuse tõttu märkimisväärne kahjulik keskkonnamõju. Kuigi direktiivis 1999/31/EÜ on juba sätestatud sihtarvud biolagunevate jäätmete prügilasse ladestamise vältimiseks, on asjakohane kehtestada täiendavad piirangud ning keelata selliste biolagunevate jäätmete ladestamine, mis
  tuleks koguda
  liigiti vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ artiklile 22. |
| --- | --- |

(6)

Suure osa olmejäätmetest moodustavad biolagunevad olmejäätmed. Töötlemata biolagunevate jäätmete prügilatesse ladestamisel on sellest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ning pinna- ja põhjavee, mulla ja õhu reostuse tõttu märkimisväärne kahjulik keskkonnamõju. Kuigi direktiivis 1999/31/EÜ on juba sätestatud sihtarvud biolagunevate jäätmete prügilasse ladestamise vältimiseks, on asjakohane kehtestada täiendavad piirangud ning keelata selliste biolagunevate jäätmete ladestamine, mis
  tuleks koguda
  liigiti vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ artiklile 22.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Paljud liikmesriigid ei ole vajalikku jäätmekäitlustaristut veel täielikult välja arendanud. Prügilasse ladestamise vähendamise sihtarvude kehtestamine
  hõlbustab
  ka jäätmete liigiti
  kogumist
  ,
  sortimist
  ja
  ringlussevõttu
  ning aitab vältida selliste materjalide jäämist jäätmehierarhia
  kõige alumistele
  astmetele, mida on võimalik ringlusse võtta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Paljud liikmesriigid ei ole vajalikku jäätmekäitlustaristut veel täielikult välja arendanud. Prügilasse ladestamise vähendamise sihtarvude kehtestamine
  hõlbustab
  ka jäätmete liigiti
  kogumist
  ,
  sortimist
  ja
  ringlussevõttu
  ning aitab vältida selliste materjalide jäämist jäätmehierarhia
  kõige alumistele
  astmetele, mida on võimalik ringlusse võtta.

| (7) | Paljud liikmesriigid ei ole vajalikku jäätmekäitlustaristut veel täielikult välja arendanud. Prügilasse ladestamise vähendamise
  selgete ja ambitsioonikate
  sihtarvude kehtestamine
  ergutab
  ka
  investeeringuid
  jäätmete liigiti
  kogumise
  ,
  sortimise
  ja
  ringlussevõtu hõlbustamiseks
  ning aitab vältida selliste materjalide jäämist jäätmehierarhia
  madalaimatele
  astmetele, mida on võimalik ringlusse võtta. |
| --- | --- |

(7)

Paljud liikmesriigid ei ole vajalikku jäätmekäitlustaristut veel täielikult välja arendanud. Prügilasse ladestamise vähendamise
  selgete ja ambitsioonikate
  sihtarvude kehtestamine
  ergutab
  ka
  investeeringuid
  jäätmete liigiti
  kogumise
  ,
  sortimise
  ja
  ringlussevõtu hõlbustamiseks
  ning aitab vältida selliste materjalide jäämist jäätmehierarhia
  madalaimatele
  astmetele, mida on võimalik ringlusse võtta.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Prügilasse ladestamist on vaja järk-järgult
  vähendada
  , et vältida kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale ning tagada majanduslikult väärtuslike jäätmematerjalide järkjärguline ja tõhus taaskasutusse võtmine jäätmete nõuetekohase käitlemise kaudu ja kooskõlas jäätmehierarhiaga. Prügilasse ladestamise
  vähendamine
  peaks
  aitama
  vältida liigse võimsuse teket jäätmejääkide
  käitlemise kohtades
  , näiteks jäätmete energiakasutuse
  või töötlemata olmejäätmete madala kvaliteediga mehhaanilise biotöötluse
  kaudu, mis võib õõnestada olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamiseks ja ringlussevõtuks direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 11 sätestatud pikaajaliste ELi sihtarvude saavutamist. Lisaks sellele ning inimeste tervise ja keskkonna kaitsmiseks peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada üksnes käideldud jäätmete prügilasse ladestamine, kuid sellise kohustuse täitmine ei tohiks kaasa tuua olmejäätmejääkide käitlemise liigse võimsuse tekkimist. Lisaks, et tagada kooskõla direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 11 sätestatud sihtarvude ja käesoleva direktiivi artikli 5 kohase prügilasse ladestamise vähendamise sihtarvu vahel ning tagada nende sihtarvude järgimiseks vajalike taristute ja investeeringute koordineeritud kavandamine, tuleks liikmesriikidele, kes võivad saada lisaaega olmejäätmete ringlussevõtu sihtarvudeni jõudmiseks, anda lisaaega ka selleks, et saavutada käesoleva direktiivi kohane 2030. aastaks prügilasse ladestamise vähendamise sihtarv. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Prügilasse ladestamist on vaja järk-järgult
  vähendada
  , et vältida kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale ning tagada majanduslikult väärtuslike jäätmematerjalide järkjärguline ja tõhus taaskasutusse võtmine jäätmete nõuetekohase käitlemise kaudu ja kooskõlas jäätmehierarhiaga. Prügilasse ladestamise
  vähendamine
  peaks
  aitama
  vältida liigse võimsuse teket jäätmejääkide
  käitlemise kohtades
  , näiteks jäätmete energiakasutuse
  või töötlemata olmejäätmete madala kvaliteediga mehhaanilise biotöötluse
  kaudu, mis võib õõnestada olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamiseks ja ringlussevõtuks direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 11 sätestatud pikaajaliste ELi sihtarvude saavutamist. Lisaks sellele ning inimeste tervise ja keskkonna kaitsmiseks peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada üksnes käideldud jäätmete prügilasse ladestamine, kuid sellise kohustuse täitmine ei tohiks kaasa tuua olmejäätmejääkide käitlemise liigse võimsuse tekkimist. Lisaks, et tagada kooskõla direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 11 sätestatud sihtarvude ja käesoleva direktiivi artikli 5 kohase prügilasse ladestamise vähendamise sihtarvu vahel ning tagada nende sihtarvude järgimiseks vajalike taristute ja investeeringute koordineeritud kavandamine, tuleks liikmesriikidele, kes võivad saada lisaaega olmejäätmete ringlussevõtu sihtarvudeni jõudmiseks, anda lisaaega ka selleks, et saavutada käesoleva direktiivi kohane 2030. aastaks prügilasse ladestamise vähendamise sihtarv.

| (8) | Prügilasse ladestamist on vaja järk-järgult
  minimeerida
  , et vältida kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale ning tagada majanduslikult väärtuslike jäätmematerjalide järkjärguline ja tõhus taaskasutusse võtmine jäätmete nõuetekohase käitlemise kaudu ja kooskõlas jäätmehierarhiaga
  , nagu on sätestatud direktiivis 2008/98/EÜ
  . Prügilasse ladestamise
  järkjärguline minimeerimine nõuab paljudes liikmesriikides jäätmekäitlusesse suurte muudatuste tegemist. Jäätmete kogumist ja käitlemist puudutava statistika parandamise ning jäätmevoogude parema jälgitavusega
  peaks
  olema võimalik
  vältida liigse võimsuse teket jäätmejääkide
  käitlemiseks
  , näiteks jäätmete energiakasutuse kaudu, mis võib õõnestada olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamiseks ja ringlussevõtuks direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 11 sätestatud pikaajaliste ELi sihtarvude saavutamist. Lisaks sellele ning inimeste tervise ja keskkonna kaitsmiseks peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada üksnes käideldud jäätmete prügilasse ladestamine, kuid sellise kohustuse täitmine ei tohiks kaasa tuua olmejäätmejääkide käitlemise liigse võimsuse tekkimist
  . Arvestades mõnedes liikmesriikides hiljuti tehtud investeeringuid, mis tõid kaasa jäätmete energiakasutusega seotud liigse võimsuse tekke või mehhaanilise biotöötluse, on oluline anda jäätmekäitlejatele ja liikmesriikidele selge signaal vältida investeeringuid, mis ei sobi kokku prügila- ja jäätmete raamdirektiivis sätestatud pikaajaliste eesmärkidega. Nendel põhjustel võiks kaaluda olmejäätmete põletamise piiramist kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 11 ja direktiivi 1999/31/EÜ artiklis 5 korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu jaoks sätestatud sihtarvudega.
  Lisaks, et tagada kooskõla direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 11 sätestatud sihtarvude ja käesoleva direktiivi artikli 5 kohase prügilasse ladestamise vähendamise sihtarvu vahel ning tagada nende sihtarvude järgimiseks vajalike taristute ja investeeringute koordineeritud kavandamine, tuleks liikmesriikidele, kes võivad saada lisaaega olmejäätmete ringlussevõtu sihtarvudeni jõudmiseks, anda lisaaega ka selleks, et saavutada käesoleva direktiivi kohane 2030. aastaks prügilasse ladestamise vähendamise sihtarv. |
| --- | --- |

(8)

Prügilasse ladestamist on vaja järk-järgult
  minimeerida
  , et vältida kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale ning tagada majanduslikult väärtuslike jäätmematerjalide järkjärguline ja tõhus taaskasutusse võtmine jäätmete nõuetekohase käitlemise kaudu ja kooskõlas jäätmehierarhiaga
  , nagu on sätestatud direktiivis 2008/98/EÜ
  . Prügilasse ladestamise
  järkjärguline minimeerimine nõuab paljudes liikmesriikides jäätmekäitlusesse suurte muudatuste tegemist. Jäätmete kogumist ja käitlemist puudutava statistika parandamise ning jäätmevoogude parema jälgitavusega
  peaks
  olema võimalik
  vältida liigse võimsuse teket jäätmejääkide
  käitlemiseks
  , näiteks jäätmete energiakasutuse kaudu, mis võib õõnestada olmejäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamiseks ja ringlussevõtuks direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 11 sätestatud pikaajaliste ELi sihtarvude saavutamist. Lisaks sellele ning inimeste tervise ja keskkonna kaitsmiseks peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada üksnes käideldud jäätmete prügilasse ladestamine, kuid sellise kohustuse täitmine ei tohiks kaasa tuua olmejäätmejääkide käitlemise liigse võimsuse tekkimist
  . Arvestades mõnedes liikmesriikides hiljuti tehtud investeeringuid, mis tõid kaasa jäätmete energiakasutusega seotud liigse võimsuse tekke või mehhaanilise biotöötluse, on oluline anda jäätmekäitlejatele ja liikmesriikidele selge signaal vältida investeeringuid, mis ei sobi kokku prügila- ja jäätmete raamdirektiivis sätestatud pikaajaliste eesmärkidega. Nendel põhjustel võiks kaaluda olmejäätmete põletamise piiramist kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 11 ja direktiivi 1999/31/EÜ artiklis 5 korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu jaoks sätestatud sihtarvudega.
  Lisaks, et tagada kooskõla direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 11 sätestatud sihtarvude ja käesoleva direktiivi artikli 5 kohase prügilasse ladestamise vähendamise sihtarvu vahel ning tagada nende sihtarvude järgimiseks vajalike taristute ja investeeringute koordineeritud kavandamine, tuleks liikmesriikidele, kes võivad saada lisaaega olmejäätmete ringlussevõtu sihtarvudeni jõudmiseks, anda lisaaega ka selleks, et saavutada käesoleva direktiivi kohane 2030. aastaks prügilasse ladestamise vähendamise sihtarv.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Selleks et aidata kaasa käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamisele ning kiirendada üleminekut ringmajandusele, peaks komisjon edendama kooskõlastamist ja teabe ning parimate tavade vahetamist nii liikmesriikide kui ka eri majandussektorite vahel. Teabevahetust võiksid hõlbustada suhtlusplatvormid, mis võiksid aidata suurendada teadlikkust uutest tööstuslahendustest, võimaldaksid parema ülevaate saamist olemasolevast võimsusest, aitaksid ühendada jäätmetööstust ja muid sektoreid ning toetada tööstussümbioosi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Selleks et aidata kaasa käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamisele ning kiirendada üleminekut ringmajandusele, peaks komisjon edendama kooskõlastamist ja teabe ning parimate tavade vahetamist nii liikmesriikide kui ka eri majandussektorite vahel. Teabevahetust võiksid hõlbustada suhtlusplatvormid, mis võiksid aidata suurendada teadlikkust uutest tööstuslahendustest, võimaldaksid parema ülevaate saamist olemasolevast võimsusest, aitaksid ühendada jäätmetööstust ja muid sektoreid ning toetada tööstussümbioosi.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8b) | Komisjon peaks edendama liikmesriikide, piirkondlike ja eriti kohalike ametiasutuste vahelist koordineerimist ning teabe ja parimate tavade vahetamist, kuhu oleksid kaasatud kõik asjaomased kodanikuühiskonna organisatsioonid, k.a sotsiaalpartnerid ning keskkonna- ja tarbijakaitseorganisatsioonid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8b)

Komisjon peaks edendama liikmesriikide, piirkondlike ja eriti kohalike ametiasutuste vahelist koordineerimist ning teabe ja parimate tavade vahetamist, kuhu oleksid kaasatud kõik asjaomased kodanikuühiskonna organisatsioonid, k.a sotsiaalpartnerid ning keskkonna- ja tarbijakaitseorganisatsioonid.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8c) | Selleks et käesoleva direktiivi eesmärke nõuetekohaselt ellu viia ja jõustada, on vaja tagada, et prügilate asukoha kohalikke ametiasutusi tunnustatakse oluliste osalejatena, sest nemad kannatavad otseselt prügilatesse ladestamise tagajärgede all. Sellega seoses tuleks nendes kohtades ja omavalitsusüksuste ülestel aladel, kuhu prügila luuakse, tagada eelnev avalik ja demokraatlik konsulteerimine ning kohalikule elanikkonnale tuleks ette näha sobiv hüvitis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8c)

Selleks et käesoleva direktiivi eesmärke nõuetekohaselt ellu viia ja jõustada, on vaja tagada, et prügilate asukoha kohalikke ametiasutusi tunnustatakse oluliste osalejatena, sest nemad kannatavad otseselt prügilatesse ladestamise tagajärgede all. Sellega seoses tuleks nendes kohtades ja omavalitsusüksuste ülestel aladel, kuhu prügila luuakse, tagada eelnev avalik ja demokraatlik konsulteerimine ning kohalikule elanikkonnale tuleks ette näha sobiv hüvitis.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8d) | Komisjon peaks tagama kõikide liidu prügilate auditeerimise, et kindlustada liidu ja liikmesriikide õigusaktide nõuetekohane rakendamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8d)

Komisjon peaks tagama kõikide liidu prügilate auditeerimise, et kindlustada liidu ja liikmesriikide õigusaktide nõuetekohane rakendamine.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Selleks et tagada käesoleva direktiivi parem, õigeaegsem ja ühetaolisem rakendamine ning ennetada rakendamise puudujääke, tuleks seada sisse varajase hoiatamise süsteem, et teha kindlaks puudused ja võtta meetmeid enne sihtarvude järgimise tähtaega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Selleks et tagada käesoleva direktiivi parem, õigeaegsem ja ühetaolisem rakendamine ning ennetada rakendamise puudujääke, tuleks seada sisse varajase hoiatamise süsteem, et teha kindlaks puudused ja võtta meetmeid enne sihtarvude järgimise tähtaega.

| (9) | Selleks et tagada käesoleva direktiivi parem, õigeaegsem ja ühetaolisem rakendamine ning ennetada rakendamise puudujääke, tuleks seada sisse varajase hoiatamise süsteem, et teha kindlaks puudused ja võtta meetmeid enne sihtarvude järgimise tähtaega
  , samuti tuleks edendada erinevate sidusrühmade vahel parimate tavade vahetamist
  . |
| --- | --- |

(9)

Selleks et tagada käesoleva direktiivi parem, õigeaegsem ja ühetaolisem rakendamine ning ennetada rakendamise puudujääke, tuleks seada sisse varajase hoiatamise süsteem, et teha kindlaks puudused ja võtta meetmeid enne sihtarvude järgimise tähtaega
  , samuti tuleks edendada erinevate sidusrühmade vahel parimate tavade vahetamist
  .

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Liikmesriikide esitatud
  statistilised andmed
  on komisjoni jaoks olulised, et hinnata jäätmealaste õigusaktide järgimist liikmesriikides.
  Statistiliste
  andmete kvaliteeti, usaldusväärsust ja võrreldavust tuleks parandada. Selleks tuleks kehtestada üks ühine koht kõigi jäätmeandmete sisestamiseks, jätta välja aegunud aruandlusnõuded, hinnata liikmesriikide aruandlusmeetodeid ja võtta kasutusele andmekvaliteedi kontrolli aruanne. Jäätmekäitluse statistiliste andmete usaldusväärne esitamine on äärmiselt oluline, et tagada tõhus rakendamine ja andmete võrreldavus liikmesriikide vahel. Seepärast
  tuleks nõuda, et
  liikmesriigid
  kasutaksid direktiivis
  1999/31/EÜ sätestatud sihtarvude järgimist käsitlevate aruannete koostamisel
  kõige uuemat
  metoodikat, mille on välja töötanud komisjon
  ja
  liikmesriikide
  statistikaametid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Liikmesriikide esitatud
  statistilised andmed
  on komisjoni jaoks olulised, et hinnata jäätmealaste õigusaktide järgimist liikmesriikides.
  Statistiliste
  andmete kvaliteeti, usaldusväärsust ja võrreldavust tuleks parandada. Selleks tuleks kehtestada üks ühine koht kõigi jäätmeandmete sisestamiseks, jätta välja aegunud aruandlusnõuded, hinnata liikmesriikide aruandlusmeetodeid ja võtta kasutusele andmekvaliteedi kontrolli aruanne. Jäätmekäitluse statistiliste andmete usaldusväärne esitamine on äärmiselt oluline, et tagada tõhus rakendamine ja andmete võrreldavus liikmesriikide vahel. Seepärast
  tuleks nõuda, et
  liikmesriigid
  kasutaksid direktiivis
  1999/31/EÜ sätestatud sihtarvude järgimist käsitlevate aruannete koostamisel
  kõige uuemat
  metoodikat, mille on välja töötanud komisjon
  ja
  liikmesriikide
  statistikaametid
  .

| (11) | Liikmesriikide esitatud
  andmed ja teave
  on komisjoni jaoks olulised, et hinnata jäätmealaste õigusaktide järgimist liikmesriikides.
  Esitatud
  andmete kvaliteeti, usaldusväärsust ja võrreldavust tuleks parandada. Selleks tuleks
  kehtestada usaldusväärsetest allikatest pärit andmete kogumise ja töötlemise ühtne metoodika ning
  kehtestada üks ühine koht kõigi jäätmeandmete sisestamiseks, jätta välja aegunud aruandlusnõuded, hinnata liikmesriikide aruandlusmeetodeid ja võtta kasutusele andmekvaliteedi kontrolli aruanne. Jäätmekäitluse statistiliste andmete usaldusväärne esitamine on äärmiselt oluline, et tagada tõhus rakendamine ja andmete võrreldavus liikmesriikide vahel. Seepärast
  peaksid
  liikmesriigid
  kasutama direktiivis
  1999/31/EÜ sätestatud sihtarvude järgimist käsitlevate aruannete koostamisel
  ühtset
  metoodikat, mille on välja töötanud komisjon
  koostöös
  liikmesriikide
  statistikaametite ja jäätmekäitluse eest vastutavate riiklike ametiasutustega
  . |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriikide esitatud
  andmed ja teave
  on komisjoni jaoks olulised, et hinnata jäätmealaste õigusaktide järgimist liikmesriikides.
  Esitatud
  andmete kvaliteeti, usaldusväärsust ja võrreldavust tuleks parandada. Selleks tuleks
  kehtestada usaldusväärsetest allikatest pärit andmete kogumise ja töötlemise ühtne metoodika ning
  kehtestada üks ühine koht kõigi jäätmeandmete sisestamiseks, jätta välja aegunud aruandlusnõuded, hinnata liikmesriikide aruandlusmeetodeid ja võtta kasutusele andmekvaliteedi kontrolli aruanne. Jäätmekäitluse statistiliste andmete usaldusväärne esitamine on äärmiselt oluline, et tagada tõhus rakendamine ja andmete võrreldavus liikmesriikide vahel. Seepärast
  peaksid
  liikmesriigid
  kasutama direktiivis
  1999/31/EÜ sätestatud sihtarvude järgimist käsitlevate aruannete koostamisel
  ühtset
  metoodikat, mille on välja töötanud komisjon
  koostöös
  liikmesriikide
  statistikaametite ja jäätmekäitluse eest vastutavate riiklike ametiasutustega
  .

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Direktiivi 1999/31/EÜ
  täiendamiseks või
  muutmiseks
  , eelkõige selle lisade kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga, peaks komisjonil olema
  õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte
  artikli 16 kohta
  . Eriti
  tähtis on
  , et komisjon
  peaks ettevalmistustööde ajal
  asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide
  ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama kõikide asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse
  ning
  asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  . Lisasid tuleks muuta üksnes kooskõlas käesolevas direktiivis sätestatud põhimõtetega. Selleks peaks komisjon II lisa puhul arvestama II lisas sätestatud kontrolli- ja vastuvõtukriteeriumide põhialuseid ja üldkorda. Lisaks tuleks igale prügilaliigile, sealhulgas vajaduse korral iga prügilaliigi alaliigile (sh maa-alune ladestamine) kehtestada erikriteeriumid ja kontrollimeetodid ning nendega seotud piirnormid. Komisjon peaks vajaduse korral kaaluma lisadega seotud kontrolli-, proovivõtu- ja analüüsimeetodite standardimise ettepanekute vastuvõtmist kahe aasta jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumisest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Direktiivi 1999/31/EÜ
  täiendamiseks või
  muutmiseks
  , eelkõige selle lisade kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga, peaks komisjonil olema
  õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte
  artikli 16 kohta
  . Eriti
  tähtis on
  , et komisjon
  peaks ettevalmistustööde ajal
  asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide
  ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama kõikide asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse
  ning
  asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  . Lisasid tuleks muuta üksnes kooskõlas käesolevas direktiivis sätestatud põhimõtetega. Selleks peaks komisjon II lisa puhul arvestama II lisas sätestatud kontrolli- ja vastuvõtukriteeriumide põhialuseid ja üldkorda. Lisaks tuleks igale prügilaliigile, sealhulgas vajaduse korral iga prügilaliigi alaliigile (sh maa-alune ladestamine) kehtestada erikriteeriumid ja kontrollimeetodid ning nendega seotud piirnormid. Komisjon peaks vajaduse korral kaaluma lisadega seotud kontrolli-, proovivõtu- ja analüüsimeetodite standardimise ettepanekute vastuvõtmist kahe aasta jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumisest.

| (12) | Direktiivi 1999/31/EÜ muutmiseks
  peaks komisjonil olema
  õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte
  , mis käsitlevad lisade kohandamist teaduse ja tehnika arenguga
  .
  On eriti oluline
  , et komisjon
  korraldaks oma ettevalmistava töö käigus
  asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil
  , ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas


  13
  .
  aprilli 2016


  . aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine
  delegeeritud õigusaktide
  ettevalmistamises, peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu saama kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal
  ning
  nende ekspertidel peaks olema pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist
  . Lisasid tuleks muuta üksnes kooskõlas käesolevas direktiivis sätestatud põhimõtetega. Selleks peaks komisjon II lisa puhul arvestama II lisas sätestatud kontrolli- ja vastuvõtukriteeriumide põhialuseid ja üldkorda. Lisaks tuleks igale prügilaliigile, sealhulgas vajaduse korral iga prügilaliigi alaliigile (sh maa-alune ladestamine) kehtestada erikriteeriumid ja kontrollimeetodid ning nendega seotud piirnormid. Komisjon peaks vajaduse korral kaaluma lisadega seotud kontrolli-, proovivõtu- ja analüüsimeetodite standardimise ettepanekute vastuvõtmist kahe aasta jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumisest. |
| --- | --- |

(12)

Direktiivi 1999/31/EÜ muutmiseks
  peaks komisjonil olema
  õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte
  , mis käsitlevad lisade kohandamist teaduse ja tehnika arenguga
  .
  On eriti oluline
  , et komisjon
  korraldaks oma ettevalmistava töö käigus
  asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil
  , ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas


  13
  .
  aprilli 2016


  . aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine
  delegeeritud õigusaktide
  ettevalmistamises, peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu saama kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal
  ning
  nende ekspertidel peaks olema pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist
  . Lisasid tuleks muuta üksnes kooskõlas käesolevas direktiivis sätestatud põhimõtetega. Selleks peaks komisjon II lisa puhul arvestama II lisas sätestatud kontrolli- ja vastuvõtukriteeriumide põhialuseid ja üldkorda. Lisaks tuleks igale prügilaliigile, sealhulgas vajaduse korral iga prügilaliigi alaliigile (sh maa-alune ladestamine) kehtestada erikriteeriumid ja kontrollimeetodid ning nendega seotud piirnormid. Komisjon peaks vajaduse korral kaaluma lisadega seotud kontrolli-, proovivõtu- ja analüüsimeetodite standardimise ettepanekute vastuvõtmist kahe aasta jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumisest.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Selleks et tagada direktiivi 1999/31/EÜ rakendamise ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused seoses
  artikli 3 lõikega 3
  ,
  I lisa punktiga 3.5 ja II lisa punktiga 5
  . Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (17). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Selleks et tagada direktiivi 1999/31/EÜ rakendamise ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused seoses
  artikli 3 lõikega 3
  ,
  I lisa punktiga 3.5 ja II lisa punktiga 5
  . Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (17).

| (13) | Selleks et tagada direktiivi 1999/31/EÜ rakendamise ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused seoses
  tavajäätmete ladestamise määratlemise, prügilate filtratsioonimooduli määramiseks teatavatel tingimustel kasutatava meetodi ja Euroopa jäätmeproovi võtmise standardi väljatöötamisega
  ,
  kuna eri liiki jäätmete suure erinevuse tõttu võib jäätmeproovi võtmine tekitada tõsiseid probleeme seoses esinduslikkuse ja proovivõtmistehnikaga
  . Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (17). |
| --- | --- |

(13)

Selleks et tagada direktiivi 1999/31/EÜ rakendamise ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused seoses
  tavajäätmete ladestamise määratlemise, prügilate filtratsioonimooduli määramiseks teatavatel tingimustel kasutatava meetodi ja Euroopa jäätmeproovi võtmise standardi väljatöötamisega
  ,
  kuna eri liiki jäätmete suure erinevuse tõttu võib jäätmeproovi võtmine tekitada tõsiseid probleeme seoses esinduslikkuse ja proovivõtmistehnikaga
  . Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (17).

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16a) | Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama selliste kavade väljatöötamise, mis käsitlevad prügilate ja prügilatest kahjustatud alade säästvat taastamist ja säästvat alternatiivset kasutust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16a)

Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama selliste kavade väljatöötamise, mis käsitlevad prügilate ja prügilatest kahjustatud alade säästvat taastamist ja säästvat alternatiivset kasutust.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16b) | Käesoleva direktiivi vastuvõtmisel on arvestatud paremat õigusloomet käsitlevas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud kohustusi ning direktiivi tuleks rakendada ja kohaldada kooskõlas selles kokkuleppes esitatud suunistega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16b)

Käesoleva direktiivi vastuvõtmisel on arvestatud paremat õigusloomet käsitlevas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud kohustusi ning direktiivi tuleks rakendada ja kohaldada kooskõlas selles kokkuleppes esitatud suunistega.

Muudatusettepanek 52/rev

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 1 –punkt - 1 (uus)

Direktiiv 1999/31/EÜ

Artikkel 1 – lõige - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1) | Artiklile 1 lisatakse järgmine lõige:




  -1.
     
  Ringlusse võtmiseks ja taaskasutamiseks sobivate jäätmete prügilasse ladestamise järkjärguline lõpetamine on liidu ringmajandusele ülemineku toetamise üks põhitingimusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

-1)

-1.
     
  Ringlusse võtmiseks ja taaskasutamiseks sobivate jäätmete prügilasse ladestamise järkjärguline lõpetamine on liidu ringmajandusele ülemineku toetamise üks põhitingimusi.

Muudatusettepanek 23

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a

Direktiiv 1999/31/EÜ

Artikkel 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (*1) artiklis 3 sätestatud mõisteid „jäätmed“, „olmejäätmed“, „ohtlikud jäätmed“, „jäätmetekitaja“, „jäätmevaldaja“, „jäätmekäitlus“, „liigiti kogumine“, taaskasutamine”, „ringlussevõtt“ ja „kõrvaldamine“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (*1) artiklis 3 sätestatud mõisteid „jäätmed“, „olmejäätmed“, „ohtlikud jäätmed“, „jäätmetekitaja“, „jäätmevaldaja“, „jäätmekäitlus“, „liigiti kogumine“, taaskasutamine”, „ringlussevõtt“ ja „kõrvaldamine“;

*1

| a) | kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (*2) artiklis 3 sätestatud mõisteid „jäätmed“, „olmejäätmed“, „ohtlikud jäätmed“,
  „tavajäätmed“
  , „jäätmetekitaja“, „jäätmevaldaja“, „jäätmekäitlus“, „liigiti kogumine“, „taaskasutamine“, „ringlussevõtt“ ja „kõrvaldamine“; |
| --- | --- |

a)

kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (*2) artiklis 3 sätestatud mõisteid „jäätmed“, „olmejäätmed“, „ohtlikud jäätmed“,
  „tavajäätmed“
  , „jäätmetekitaja“, „jäätmevaldaja“, „jäätmekäitlus“, „liigiti kogumine“, „taaskasutamine“, „ringlussevõtt“ ja „kõrvaldamine“;

*2

„tavajäätmed“

Muudatusettepanek 24

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1– alapunkt a a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1– alapunkt a a (uus)

Direktiiv 1999/31/EÜ

Artikkel 2 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | lisatakse punkt aa:








  „aa) | jäätmejäägid – käitlemis- või taaskasutamistoimingutest (sh ringlussevõtt) tulenevad jäätmed, mida ei ole võimalik enam taaskasutada ja mis tuleb seetõttu kõrvaldada;“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

lisatakse punkt aa:

lisatakse punkt aa:

„aa)

jäätmejäägid – käitlemis- või taaskasutamistoimingutest (sh ringlussevõtt) tulenevad jäätmed, mida ei ole võimalik enam taaskasutada ja mis tuleb seetõttu kõrvaldada;“;

jäätmejäägid – käitlemis- või taaskasutamistoimingutest (sh ringlussevõtt) tulenevad jäätmed, mida ei ole võimalik enam taaskasutada ja mis tuleb seetõttu kõrvaldada;“;

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1– alapunkt b a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1– alapunkt b a (uus)

Direktiiv 1999/31/EÜ

Artikkel 2 – punkt m

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | punkti m muudetakse järgmiselt: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

punkti m muudetakse järgmiselt:

punkti m muudetakse järgmiselt:

| m) | biolagunevad jäätmed
  - anaeroobselt või aeroobselt lagunevad jäätmed
  ,
  näiteks toidu-
  ja
  aiajäätmed
  ,
  paber ja papp
  ; |
| --- | --- |

m)

biolagunevad jäätmed
  - anaeroobselt või aeroobselt lagunevad jäätmed
  ,
  näiteks toidu-
  ja
  aiajäätmed
  ,
  paber ja papp
  ;

- anaeroobselt või aeroobselt lagunevad jäätmed

näiteks toidu-

aiajäätmed

paber ja papp

| | „m) | biolagunevad jäätmed
  – toidu- ja aiajäätmed, paber
  ,
  papp, puit
  ja
  mis tahes muud jäätmed
  ,
  mis lagunevad anaeroobselt või aeroobselt
  ;“; |
| --- | --- | --- |

„m)

biolagunevad jäätmed
  – toidu- ja aiajäätmed, paber
  ,
  papp, puit
  ja
  mis tahes muud jäätmed
  ,
  mis lagunevad anaeroobselt või aeroobselt
  ;“;

– toidu- ja aiajäätmed, paber

papp, puit

mis tahes muud jäätmed

mis lagunevad anaeroobselt või aeroobselt

“;

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Direktiiv 1999/31/EÜ

Artikkel 3 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a) | Artikli 3 lõiget 3 muudetakse järgmiselt: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a)

1a)

Artikli 3 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

3.   Ilma et see piiraks direktiivi 75/442/EMÜ kohaldamist, võivad liikmesriigid omal valikul teatavaks teha, et
  käesoleva direktiivi artikli 17 kohaselt loodud komitee määratletavate
  tavajäätmete ladestamise suhtes, mis ei ole püsijäätmed ja mis tekivad maavarade uuringute, kaevandamise, töötlemise ja ladustamise ning karjääriviisilise kaevandamise tulemusena ning mis on ladestatud viisil, millega välditakse keskkonnareostust ja ohtude tekitamist inimeste tervisele, võib käesoleva direktiivi I lisa punktide 2, 3.1, 3.2 ja 3.3 sätteid mitte kohaldada.

| | „3.   Ilma et see piiraks direktiivi 75/442/EMÜ kohaldamist, võivad liikmesriigid omal valikul teatavaks teha, et tavajäätmete ladestamise suhtes, mis ei ole püsijäätmed ja mis tekivad maavarade uuringute, kaevandamise, töötlemise ja ladustamise ning karjääriviisilise kaevandamise tulemusena ning mis on ladestatud viisil, millega välditakse keskkonnareostust ja ohtude tekitamist inimeste tervisele, võib käesoleva direktiivi I lisa punktide 2, 3.1, 3.2 ja 3.3 sätteid mitte kohaldada.
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles määratletakse tavajäätmete ladestamine. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.“ |
| --- | --- |

„3.   Ilma et see piiraks direktiivi 75/442/EMÜ kohaldamist, võivad liikmesriigid omal valikul teatavaks teha, et tavajäätmete ladestamise suhtes, mis ei ole püsijäätmed ja mis tekivad maavarade uuringute, kaevandamise, töötlemise ja ladustamise ning karjääriviisilise kaevandamise tulemusena ning mis on ladestatud viisil, millega välditakse keskkonnareostust ja ohtude tekitamist inimeste tervisele, võib käesoleva direktiivi I lisa punktide 2, 3.1, 3.2 ja 3.3 sätteid mitte kohaldada.
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles määratletakse tavajäätmete ladestamine. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.“

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt -a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt -a (uus)

Direktiiv 1999/31/EÜ

Artikkel 5 – lõige 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -a) | lõige 1 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-a)

-a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

1.   Liikmesriigid koostavad
  siseriikliku strateegia prügilasse veetavate
  biolagunevate jäätmete
  vähendamiseks
  hiljemalt kahe aasta jooksul pärast artikli 18 lõikes 1 sätestatud kuupäeva ja teavitavad komisjoni sellest strateegiast. See strateegia peab sisaldama meetmeid, mille abil saavutada lõikes 2 nimetatud sihtkoguseid eelkõige ringlussevõtu, kompostimise, biogaasi tootmise või
  materjalide/
  energia taastootmise abil. Kolmekümne kuu jooksul alates artikli 18 lõikes 1 ettenähtud kuupäevast esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles on kokkuvõtvalt esitatud siseriiklikud strateegiad.

| | „1.   Liikmesriigid koostavad
  koostöös jäätmekäitluse eest vastutavate piirkondlike ja kohalike ametiasutustega siseriikliku strateegia
  biolagunevate jäätmete
  prügilasse vedamise järkjärguliseks lõpetamiseks
  hiljemalt kahe aasta jooksul pärast artikli 18 lõikes 1 sätestatud kuupäeva ja teavitavad komisjoni sellest strateegiast. See strateegia peab sisaldama meetmeid, mille abil saavutada lõikes 2 nimetatud sihtkoguseid eelkõige ringlussevõtu, kompostimise, biogaasi tootmise
  , materjalide taastootmise
  või
  – juhul, kui eelnimetatud tegevused ei ole võimalikud –
  energia taastootmise abil. Kolmekümne kuu jooksul alates artikli 18 lõikes 1 ettenähtud kuupäevast esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles on kokkuvõtvalt esitatud siseriiklikud strateegiad.“; |
| --- | --- |

„1.   Liikmesriigid koostavad
  koostöös jäätmekäitluse eest vastutavate piirkondlike ja kohalike ametiasutustega siseriikliku strateegia
  biolagunevate jäätmete
  prügilasse vedamise järkjärguliseks lõpetamiseks
  hiljemalt kahe aasta jooksul pärast artikli 18 lõikes 1 sätestatud kuupäeva ja teavitavad komisjoni sellest strateegiast. See strateegia peab sisaldama meetmeid, mille abil saavutada lõikes 2 nimetatud sihtkoguseid eelkõige ringlussevõtu, kompostimise, biogaasi tootmise
  , materjalide taastootmise
  või
  – juhul, kui eelnimetatud tegevused ei ole võimalikud –
  energia taastootmise abil. Kolmekümne kuu jooksul alates artikli 18 lõikes 1 ettenähtud kuupäevast esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles on kokkuvõtvalt esitatud siseriiklikud strateegiad.“;

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt b

Direktiiv 1999/31/EÜ

Artikkel 5 – lõige 3 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| f) | jäätmed, mida on kogutud liigiti vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ artikli 11 lõikele 1 ja artiklile 22.”; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

f)

jäätmed, mida on kogutud liigiti vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ artikli 11 lõikele 1 ja artiklile 22.”;

| f) | jäätmed, mida on kogutud liigiti vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ artikli 11 lõikele 1 ja artiklile 22
  , ning pakendid või pakendijäätmed direktiivi 94/62/EÜ artikli 3 tähenduses
  .“; |
| --- | --- |

f)

jäätmed, mida on kogutud liigiti vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ artikli 11 lõikele 1 ja artiklile 22
  , ning pakendid või pakendijäätmed direktiivi 94/62/EÜ artikli 3 tähenduses
  .“;

, ning pakendid või pakendijäätmed direktiivi 94/62/EÜ artikli 3 tähenduses

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt c

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt c

Direktiiv 1999/31/EÜ

Artikkel 5 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et aastaks 2030 vähendatakse prügilasse ladestatavate olmejäätmete kogust
  10
  %-ni tekitatud olmejäätmete üldkogusest. | 5.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et aastaks 2030 vähendatakse prügilasse ladestatavate olmejäätmete
  iga-aastast
  kogust
  5
   %-ni tekitatud olmejäätmete üldkogusest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et aastaks 2030 vähendatakse prügilasse ladestatavate olmejäätmete kogust
  10
  %-ni tekitatud olmejäätmete üldkogusest.

5.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et aastaks 2030 vähendatakse prügilasse ladestatavate olmejäätmete
  iga-aastast
  kogust
  5
   %-ni tekitatud olmejäätmete üldkogusest.

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt c

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt c

Direktiiv 1999/31/EÜ

Artikkel 5 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Alates 31. detsembrist 2030 võtavad liikmesriigid tavajäätmeprügilasse vastu ainult olmejäätmejääke. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Alates 31. detsembrist 2030 võtavad liikmesriigid tavajäätmeprügilasse vastu ainult olmejäätmejääke.

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt c

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt c

Direktiiv 1999/31/EÜ

Artikkel 5 – lõige 6 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Eesti, Kreeka, Horvaatia, Läti, Malta, Rumeenia ja Slovakkia võivad saada viis täiendavat aastat
  lõikes 5 osutatud sihtarvu
  [direktiivis mujal kasutatud ka sõna „sihtkogus“]
  saavutamiseks
  . Asjaomane liikmesriik teatab komisjonile oma kavatsusest seda sätet rakendada hiljemalt 24 kuud enne lõikes 5 sätestatud tähtaega. Tähtaja pikendamise korral võtab asjaomane liikmesriik vajalikud meetmed, et vähendada aastaks 2030 prügilasse ladestatavate olmejäätmete kogust 20 %-ni tekitatud olmejäätmete üldkogusest. | Liikmesriik võib taotleda
  lõikes 5 osutatud sihtarvu saavutamiseks
  viis aastat pikendust, kui ta ladestas 2013
  .
  aastal
  prügilasse
  rohkem kui 65 % oma olmejäätmetest
  . |
| | Asjaomane liikmesriik esitab pikenduse saamiseks komisjonile taotluse 31. detsembriks 2028. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Eesti, Kreeka, Horvaatia, Läti, Malta, Rumeenia ja Slovakkia võivad saada viis täiendavat aastat
  lõikes 5 osutatud sihtarvu
  [direktiivis mujal kasutatud ka sõna „sihtkogus“]
  saavutamiseks
  . Asjaomane liikmesriik teatab komisjonile oma kavatsusest seda sätet rakendada hiljemalt 24 kuud enne lõikes 5 sätestatud tähtaega. Tähtaja pikendamise korral võtab asjaomane liikmesriik vajalikud meetmed, et vähendada aastaks 2030 prügilasse ladestatavate olmejäätmete kogust 20 %-ni tekitatud olmejäätmete üldkogusest.

Eesti, Kreeka, Horvaatia, Läti, Malta, Rumeenia ja Slovakkia võivad saada viis täiendavat aastat

[direktiivis mujal kasutatud ka sõna „sihtkogus“]

. Asjaomane liikmesriik teatab komisjonile oma kavatsusest seda sätet rakendada hiljemalt 24 kuud enne lõikes 5 sätestatud tähtaega. Tähtaja pikendamise korral võtab asjaomane liikmesriik vajalikud meetmed, et vähendada aastaks 2030 prügilasse ladestatavate olmejäätmete kogust 20 %-ni tekitatud olmejäätmete üldkogusest.

Liikmesriik võib taotleda
  lõikes 5 osutatud sihtarvu saavutamiseks
  viis aastat pikendust, kui ta ladestas 2013
  .
  aastal
  prügilasse
  rohkem kui 65 % oma olmejäätmetest
  .

Liikmesriik võib taotleda

viis aastat pikendust, kui ta ladestas 2013

aastal

rohkem kui 65 % oma olmejäätmetest

Asjaomane liikmesriik esitab pikenduse saamiseks komisjonile taotluse 31. detsembriks 2028.

Asjaomane liikmesriik esitab pikenduse saamiseks komisjonile taotluse 31. detsembriks 2028.

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt c

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt c

Direktiiv 1999/31/EÜ

Artikkel 5 – lõige 6 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teatele
  peab olema lisatud rakenduskava, milles on esitatud meetmed, mida on vaja
  sihtarvude
  saavutamise tagamiseks enne uut tähtaega. Kava peab sisaldama ka kavandatud meetmete rakendamise üksikasjalikku ajakava ning hinnangut nende eeldatava mõju kohta. | Pikendamistaotlusele
  peab olema lisatud rakenduskava, milles on esitatud meetmed, mida on vaja
  sihtarvu
  saavutamise tagamiseks enne uut tähtaega. Kava
  koostatakse kehtivate jäätmekavade hindamisaruande alusel ja see
  peab sisaldama ka kavandatud meetmete rakendamise üksikasjalikku ajakava ning hinnangut nende eeldatava mõju kohta. |
| | Lisaks peab kolmandas lõigus osutatud kava vastama vähemalt järgmistele nõuetele: |
| | a) | selles kasutatakse asjakohaseid majandushoobasid, et stimuleerida direktiivi 2008/98/EÜ artikli 4 lõikes 1 osutatud jäätmehierarhia kohaldamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Teatele
  peab olema lisatud rakenduskava, milles on esitatud meetmed, mida on vaja
  sihtarvude
  saavutamise tagamiseks enne uut tähtaega. Kava peab sisaldama ka kavandatud meetmete rakendamise üksikasjalikku ajakava ning hinnangut nende eeldatava mõju kohta.

Teatele

sihtarvude

Pikendamistaotlusele
  peab olema lisatud rakenduskava, milles on esitatud meetmed, mida on vaja
  sihtarvu
  saavutamise tagamiseks enne uut tähtaega. Kava
  koostatakse kehtivate jäätmekavade hindamisaruande alusel ja see
  peab sisaldama ka kavandatud meetmete rakendamise üksikasjalikku ajakava ning hinnangut nende eeldatava mõju kohta.

Pikendamistaotlusele

sihtarvu

koostatakse kehtivate jäätmekavade hindamisaruande alusel ja see

Lisaks peab kolmandas lõigus osutatud kava vastama vähemalt järgmistele nõuetele:

Lisaks peab kolmandas lõigus osutatud kava vastama vähemalt järgmistele nõuetele:

a)

selles kasutatakse asjakohaseid majandushoobasid, et stimuleerida direktiivi 2008/98/EÜ artikli 4 lõikes 1 osutatud jäätmehierarhia kohaldamist;

selles kasutatakse asjakohaseid majandushoobasid, et stimuleerida direktiivi 2008/98/EÜ artikli 4 lõikes 1 osutatud jäätmehierarhia kohaldamist;

| b) | see annab tunnistust struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi tõhusast ja tulemuslikust kasutamisest tõendatavate pikaajaliste investeeringute abil, mille eesmärk on rahastada asjaomaste eesmärkide saavutamiseks vajaliku jäätmekäitlustaristu väljaarendamist; |
| --- | --- |

b)

see annab tunnistust struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi tõhusast ja tulemuslikust kasutamisest tõendatavate pikaajaliste investeeringute abil, mille eesmärk on rahastada asjaomaste eesmärkide saavutamiseks vajaliku jäätmekäitlustaristu väljaarendamist;

see annab tunnistust struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi tõhusast ja tulemuslikust kasutamisest tõendatavate pikaajaliste investeeringute abil, mille eesmärk on rahastada asjaomaste eesmärkide saavutamiseks vajaliku jäätmekäitlustaristu väljaarendamist;

| c) | sellega antakse kvaliteetset statistikat ja koostatakse selgeid prognoose jäätmete käitlemise võimekuse ning selle kohta, kui kaugel ollakse käesoleva artikli lõikes 5, direktiivi 94/62/EÜ artiklites 5 ja 6 ning direktiivi 2008/98/EÜ artikli 11 lõikes 2 esitatud eesmärkide saavutamisest; |
| --- | --- |

c)

sellega antakse kvaliteetset statistikat ja koostatakse selgeid prognoose jäätmete käitlemise võimekuse ning selle kohta, kui kaugel ollakse käesoleva artikli lõikes 5, direktiivi 94/62/EÜ artiklites 5 ja 6 ning direktiivi 2008/98/EÜ artikli 11 lõikes 2 esitatud eesmärkide saavutamisest;

sellega antakse kvaliteetset statistikat ja koostatakse selgeid prognoose jäätmete käitlemise võimekuse ning selle kohta, kui kaugel ollakse käesoleva artikli lõikes 5, direktiivi 94/62/EÜ artiklites 5 ja 6 ning direktiivi 2008/98/EÜ artikli 11 lõikes 2 esitatud eesmärkide saavutamisest;

| d) | selles on esitatud direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 29 osutatud jäätmetekke vältimise programmid. |
| --- | --- |

d)

selles on esitatud direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 29 osutatud jäätmetekke vältimise programmid.

selles on esitatud direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 29 osutatud jäätmetekke vältimise programmid.

Komisjon hindab, kas neljanda lõigu punktides a–d sätestatud tingimused on täidetud.

Komisjon hindab, kas neljanda lõigu punktides a–d sätestatud tingimused on täidetud.

Kui komisjon ei esita vastuväiteid esitatud kava kohta viie kuu jooksul alates selle kättesaamise kuupäevast, loetakse pikendamistaotlus vastuvõetuks.

Kui komisjon ei esita vastuväiteid esitatud kava kohta viie kuu jooksul alates selle kättesaamise kuupäevast, loetakse pikendamistaotlus vastuvõetuks.

Kui komisjoni esitab kava kohta vastuväiteid, palub ta asjaomasel liikmesriigil esitada kahe kuu jooksul alates kõnealuste vastuväidete kättesaamisest läbivaadatud kava.

Kui komisjoni esitab kava kohta vastuväiteid, palub ta asjaomasel liikmesriigil esitada kahe kuu jooksul alates kõnealuste vastuväidete kättesaamisest läbivaadatud kava.

Komisjon hindab muudetud kava kahe kuu jooksul selle kättesaamisest ja kiidab pikendamistaotluse heaks või lükkab selle tagasi kirjalikult. Kui komisjon selle tähtaja jooksul otsust ei tee, loetakse pikendamistaotlus vastuvõetuks.

Komisjon hindab muudetud kava kahe kuu jooksul selle kättesaamisest ja kiidab pikendamistaotluse heaks või lükkab selle tagasi kirjalikult. Kui komisjon selle tähtaja jooksul otsust ei tee, loetakse pikendamistaotlus vastuvõetuks.

Komisjon teavitab kahe kuu jooksul alates otsuse tegemise kuupäevast nõukogu ja Euroopa Parlamenti oma otsusest.

Komisjon teavitab kahe kuu jooksul alates otsuse tegemise kuupäevast nõukogu ja Euroopa Parlamenti oma otsusest.

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt c

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt c

Direktiiv 1999/31/EÜ

Artikkel 5 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   
  Komisjoni vaatab
  hiljemalt 31. detsembriks
  2024


  lõikes 5 sätestatud sihtarvu läbi, et seda vähendada
  ja
  kehtestada
  piirangud muude tavajäätmete (v. a olmejäätmed) prügilasse ladestamisele. Selleks saadab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud ettepanek.”. | 7.   
  Komisjon kaalub
  hiljemalt 31. detsembriks
  2018


  võimalust kehtestada sihtarv
  ja piirangud muude tavajäätmete (v. a olmejäätmed) prügilasse ladestamisele. Selleks saadab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud
  seadusandlik
  ettepanek. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   
  Komisjoni vaatab
  hiljemalt 31. detsembriks
  2024


  lõikes 5 sätestatud sihtarvu läbi, et seda vähendada
  ja
  kehtestada
  piirangud muude tavajäätmete (v. a olmejäätmed) prügilasse ladestamisele. Selleks saadab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud ettepanek.”.

7.   
  Komisjon kaalub
  hiljemalt 31. detsembriks
  2018


  võimalust kehtestada sihtarv
  ja piirangud muude tavajäätmete (v. a olmejäätmed) prügilasse ladestamisele. Selleks saadab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud
  seadusandlik
  ettepanek.

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt c a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt c a (uus)

Direktiiv 1999/31/EÜ

Artikkel 5 – lõige 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | Artiklile 5 lisatakse järgmine lõige:





  „7a.
     
  Komisjon uurib täiendavalt seda, kas tasuks teha ettepanek prügilates kasulike materjalide olmeprügist eraldamist käsitleva regulatiivse raamistiku kohta, et oleks võimalik saada kätte praegu prügilates olevad sekundaarsed toorained. Liikmesriigid kaardistavad olemasolevad prügilad 31. detsembriks 2025, toovad välja nende potentsiaali kasulike materjalide olmeprügist eraldamiseks ja jagavad teavet.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

Artiklile 5 lisatakse järgmine lõige:

Artiklile 5 lisatakse järgmine lõige:

„7a.
     
  Komisjon uurib täiendavalt seda, kas tasuks teha ettepanek prügilates kasulike materjalide olmeprügist eraldamist käsitleva regulatiivse raamistiku kohta, et oleks võimalik saada kätte praegu prügilates olevad sekundaarsed toorained. Liikmesriigid kaardistavad olemasolevad prügilad 31. detsembriks 2025, toovad välja nende potentsiaali kasulike materjalide olmeprügist eraldamiseks ja jagavad teavet.“;

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 1999/31/EÜ

Artikkel 5 a – lõige 2 – sissejuhatav lause

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 osutatud aruanded sisaldavad järgmist: | 2.   Lõikes 1 osutatud aruanded
  tehakse avalikult kättesaadavaks ja need
  sisaldavad järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 osutatud aruanded sisaldavad järgmist:

2.   Lõikes 1 osutatud aruanded
  tehakse avalikult kättesaadavaks ja need
  sisaldavad järgmist:

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 1999/31/EÜ

Artikkel 5 a – lõige 2 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | „ba) | näited headest tavadest, mida kasutatakse kogu liidus ja millest võib olla abi artiklis 5 sätestatud sihtarvude saavutamisel.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„ba)

näited headest tavadest, mida kasutatakse kogu liidus ja millest võib olla abi artiklis 5 sätestatud sihtarvude saavutamisel.“

näited headest tavadest, mida kasutatakse kogu liidus ja millest võib olla abi artiklis 5 sätestatud sihtarvude saavutamisel.“

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 a (uus)

Direktiiv 1999/31/EÜ

Artikkel 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a) | Lisatakse artikkel 5b: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a)

3a)

Lisatakse artikkel 5b:

„Artikkel 5b

„Artikkel 5b

Parimate tavade ja teabe vahetus

Parimate tavade ja teabe vahetus

Komisjon loob platvormi komisjoni ja liikmesriikide vahel parimate tavade ja teabe korrapäraseks ja struktureeritud vahetamiseks käesoleva direktiivi nõuete praktilise rakendamise küsimuses. Vahetusega aidatakse kaasa nõuetekohase haldamise, jõustamise, piiriülese koostöö, parimate tavade, näiteks innovatsioonilepete vahetamise ja vastastikuste hindamiste tagamisele. Lisaks pakub platvorm stiimuleid eesrindlikele ja võimaldab hüppelist arengut. Komisjon teeb platvormi tulemused avalikkusele kättesaadavaks.“

Komisjon loob platvormi komisjoni ja liikmesriikide vahel parimate tavade ja teabe korrapäraseks ja struktureeritud vahetamiseks käesoleva direktiivi nõuete praktilise rakendamise küsimuses. Vahetusega aidatakse kaasa nõuetekohase haldamise, jõustamise, piiriülese koostöö, parimate tavade, näiteks innovatsioonilepete vahetamise ja vastastikuste hindamiste tagamisele. Lisaks pakub platvorm stiimuleid eesrindlikele ja võimaldab hüppelist arengut. Komisjon teeb platvormi tulemused avalikkusele kättesaadavaks.“

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 b (uus)

Direktiiv 1999/31/EÜ

Artikkel 6 – punkt a

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b) | Artikli 6 punkti a muudetakse järgmiselt: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b)

3b)

Artikli 6 punkti a muudetakse järgmiselt:

| „a) | prügilasse ladestatakse ainult töödeldud jäätmed. Käesolevat sätet ei või kohaldada püsijäätmete suhtes, mille töötlemine ei ole tehniliselt teostatav, ega muude jäätmete suhtes, mille töötlemine ei aita kaasa käesoleva direktiivi artiklis 1 sätestatud eesmärkide täitmisele jäätmete koguse või inimeste tervisele või keskkonnale tekkivate ohtude vähendamisega.“ |
| --- | --- |

„a)

prügilasse ladestatakse ainult töödeldud jäätmed. Käesolevat sätet ei või kohaldada püsijäätmete suhtes, mille töötlemine ei ole tehniliselt teostatav, ega muude jäätmete suhtes, mille töötlemine ei aita kaasa käesoleva direktiivi artiklis 1 sätestatud eesmärkide täitmisele jäätmete koguse või inimeste tervisele või keskkonnale tekkivate ohtude vähendamisega.“

| | „a) | prügilasse ladestatakse ainult töödeldud jäätmed. Käesolevat sätet ei või kohaldada püsijäätmete suhtes, mille töötlemine ei ole tehniliselt teostatav, ega muude jäätmete suhtes, mille töötlemine ei aita kaasa käesoleva direktiivi artiklis 1 sätestatud eesmärkide täitmisele jäätmete koguse või inimeste tervisele või keskkonnale tekkivate ohtude vähendamisega
  , tingimusel et asjaomane liikmesriik täidab käesoleva direktiivi artikli 5 lõikes 2 sätestatud jäätmete vähendamise eesmärke ja direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 11 sätestatud ringlussevõtu eesmärke;“. |
| --- | --- | --- |

„a)

prügilasse ladestatakse ainult töödeldud jäätmed. Käesolevat sätet ei või kohaldada püsijäätmete suhtes, mille töötlemine ei ole tehniliselt teostatav, ega muude jäätmete suhtes, mille töötlemine ei aita kaasa käesoleva direktiivi artiklis 1 sätestatud eesmärkide täitmisele jäätmete koguse või inimeste tervisele või keskkonnale tekkivate ohtude vähendamisega
  , tingimusel et asjaomane liikmesriik täidab käesoleva direktiivi artikli 5 lõikes 2 sätestatud jäätmete vähendamise eesmärke ja direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 11 sätestatud ringlussevõtu eesmärke;“.

, tingimusel et asjaomane liikmesriik täidab käesoleva direktiivi artikli 5 lõikes 2 sätestatud jäätmete vähendamise eesmärke ja direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 11 sätestatud ringlussevõtu eesmärke;“.

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 1999/31/EÜ

Artikkel 6 – punkt a – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4) | Artiklile
  6a lisatakse järgmine
  lause
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4)

Artiklile
  6a lisatakse järgmine
  lause
  :

Artiklile

lause

| 4) | Artikli
  6
  punkti
  a lisatakse järgmine
  lõik
  : |
| --- | --- |

4)

Artikli
  6
  punkti
  a lisatakse järgmine
  lõik
  :

Artikli

punkti

lõik

| | „Liikmesriigid tagavad, et käesoleva punkti kohaselt võetud meetmed ei kahjusta direktiivi 2008/98/EÜ eesmärkide saavutamist, eelkõige neid, mis käsitlevad korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu suurendamist, nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi artiklis 11.“. |
| --- | --- |

„Liikmesriigid tagavad, et käesoleva punkti kohaselt võetud meetmed ei kahjusta direktiivi 2008/98/EÜ eesmärkide saavutamist, eelkõige neid, mis käsitlevad korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu suurendamist, nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi artiklis 11.“.

| | „Liikmesriigid tagavad, et käesoleva punkti kohaselt võetud meetmed ei kahjusta direktiivi 2008/98/EÜ eesmärkide saavutamist, eelkõige neid, mis käsitlevad
  jäätmehierarhiat ning
  korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu suurendamist, nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi artiklis 11.“. |
| --- | --- |

„Liikmesriigid tagavad, et käesoleva punkti kohaselt võetud meetmed ei kahjusta direktiivi 2008/98/EÜ eesmärkide saavutamist, eelkõige neid, mis käsitlevad
  jäätmehierarhiat ning
  korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu suurendamist, nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi artiklis 11.“.

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Direktiiv 1999/31/EÜ

Artikkel 15 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kalendriaasta kohta artikli 5 lõigete 2 ja 5 rakendamise andmed. Nad esitavad need andmed elektrooniliselt
  18
  kuu jooksul pärast selle aruandeaasta lõppu, mille kohta andmeid kogutakse. Andmed tuleb esitada vormis, mille komisjon on kehtestanud vastavalt lõikele 5. Esimene aruanne hõlmab andmeid ajavahemikul alates 1. jaanuarist [sisestage käesoleva direktiivi ülevõtmise aasta + 1 aasta] kuni 31. detsembrini [sisestage käesoleva direktiivi ülevõtmise aasta + 1 aasta]. | 1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kalendriaasta kohta artikli 5 lõigete 2 ja 5 rakendamise andmed. Nad esitavad need andmed elektrooniliselt
  12
  kuu jooksul pärast selle aruandeaasta lõppu, mille kohta andmeid kogutakse. Andmed tuleb esitada vormis, mille komisjon on kehtestanud vastavalt lõikele 5. Esimene aruanne
  artikli 5 lõikes 5 sätestatud sihtarvu kohta
  hõlmab andmeid ajavahemikul alates 1. jaanuarist [sisestage käesoleva direktiivi ülevõtmise aasta + 1 aasta] kuni 31. detsembrini [sisestage käesoleva direktiivi ülevõtmise aasta + 1 aasta]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kalendriaasta kohta artikli 5 lõigete 2 ja 5 rakendamise andmed. Nad esitavad need andmed elektrooniliselt
  18
  kuu jooksul pärast selle aruandeaasta lõppu, mille kohta andmeid kogutakse. Andmed tuleb esitada vormis, mille komisjon on kehtestanud vastavalt lõikele 5. Esimene aruanne hõlmab andmeid ajavahemikul alates 1. jaanuarist [sisestage käesoleva direktiivi ülevõtmise aasta + 1 aasta] kuni 31. detsembrini [sisestage käesoleva direktiivi ülevõtmise aasta + 1 aasta].

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kalendriaasta kohta artikli 5 lõigete 2 ja 5 rakendamise andmed. Nad esitavad need andmed elektrooniliselt
  12
  kuu jooksul pärast selle aruandeaasta lõppu, mille kohta andmeid kogutakse. Andmed tuleb esitada vormis, mille komisjon on kehtestanud vastavalt lõikele 5. Esimene aruanne
  artikli 5 lõikes 5 sätestatud sihtarvu kohta
  hõlmab andmeid ajavahemikul alates 1. jaanuarist [sisestage käesoleva direktiivi ülevõtmise aasta + 1 aasta] kuni 31. detsembrini [sisestage käesoleva direktiivi ülevõtmise aasta + 1 aasta].

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 a (uus)

Direktiiv 1999/31/EÜ

Artikkel 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a) | Lisatakse järgmine artikkel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a)

6a)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 15a

„Artikkel 15a

Ringmajandusele üleminekut soodustavad vahendid

Ringmajandusele üleminekut soodustavad vahendid

Selleks, et aidata kaasa käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisele, kasutavad liikmesriigid asjakohaseid majandushoobasid ja võtavad muid meetmeid, et stimuleerida jäätmehierarhia kohaldamist. Selliste vahendite ja meetmete hulka võivad kuuluda direktiivi 2008/98/EÜ IVa lisas nimetatud vahendid ja meetmed.“

Selleks, et aidata kaasa käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamisele, kasutavad liikmesriigid asjakohaseid majandushoobasid ja võtavad muid meetmeid, et stimuleerida jäätmehierarhia kohaldamist. Selliste vahendite ja meetmete hulka võivad kuuluda direktiivi 2008/98/EÜ IVa lisas nimetatud vahendid ja meetmed.“

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 b (uus)

Direktiiv 1999/31/EÜ

Artikkel 15 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6b) | Lisatakse järgmine artikkel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6b)

6b)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 15b

„Artikkel 15b

Prügilate filtratsioonimooduli kindlaksmääramine

Prügilate filtratsioonimooduli kindlaksmääramine

Komisjon töötab välja ja kinnitab rakendusaktide abil meetodi, mida tuleb kasutada prügilate filtratsioonimooduli kindlaksmääramiseks välitingimustes ja kogu prügila ulatuses. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.“

Komisjon töötab välja ja kinnitab rakendusaktide abil meetodi, mida tuleb kasutada prügilate filtratsioonimooduli kindlaksmääramiseks välitingimustes ja kogu prügila ulatuses. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.“

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 c (uus)

Direktiiv 1999/31/EÜ

Artikkel 15 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6c) | Lisatakse artikkel 15c: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6c)

6c)

Lisatakse artikkel 15c:

„Artikkel 15c

„Artikkel 15c

Jäätmeproovi võtmise Euroopa standard

Jäätmeproovi võtmise Euroopa standard

Komisjon töötab rakendusaktide abil välja jäätmeproovi võtmise Euroopa standardi. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Rakendusaktide vastuvõtmiseni võivad liikmesriigid kohaldada riiklikke standardeid ja menetlusi.“

Komisjon töötab rakendusaktide abil välja jäätmeproovi võtmise Euroopa standardi. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Rakendusaktide vastuvõtmiseni võivad liikmesriigid kohaldada riiklikke standardeid ja menetlusi.“

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Direktiiv 1999/31/EÜ

Artikkel 17 a – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 a (uus)

Direktiiv 1999/31/EÜ

I lisa – punkt 3.5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9a) | I lisa punkt 3.5 jäetakse välja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9a)

9a)

I lisa punkt 3.5 jäetakse välja.

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 b (uus)

Direktiiv 1999/31/EÜ

II lisa – punkt 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9b) | II lisa punkt 5 jäetakse välja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9b)

9b)

II lisa punkt 5 jäetakse välja.

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0031/2017).

1

(14)  Nõukogu direktiiv 1999/31/EÜ, 26. aprill 1999, prügilate kohta (EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1).

14

(15)  
  KOM
  (2008)0699 ja COM(2014)0297.

15

KOM

(14)  Nõukogu direktiiv 1999/31/EÜ, 26. aprill 1999, prügilate kohta (EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1).

14

(15)  
  COM
  (2008)0699 ja COM(2014)0297.

15

COM

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ, 19. november 2008, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

16

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ, 19. november 2008, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16. veebruar 2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

17

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 182/2011, 16. veebruar 2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

17

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ, 19. november 2008, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).”;

*1

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ, 19. november 2008, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).”;

*2

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/322 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/322

---

P8_TA(2017)0072

Pakendid ja pakendijäätmed ***I

Euroopa Parlamendi 14. märtsil 2017. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 263/32)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-1) | Võttes arvesse liidu sõltuvust tooraine impordist ja maavarade ammendumist märkimisväärses ulatuses lühikese aja jooksul, on peamine ülesanne võita liidus tagasi võimalikult palju ressursse ja lihtsustada üleminekut ringmajandusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-1)

Võttes arvesse liidu sõltuvust tooraine impordist ja maavarade ammendumist märkimisväärses ulatuses lühikese aja jooksul, on peamine ülesanne võita liidus tagasi võimalikult palju ressursse ja lihtsustada üleminekut ringmajandusele.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus - 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-1a) | Jäätmekäitlus tuleks kujundada ümber materjalide säästvaks majandamiseks. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/62/EÜ

   (1a)

  muutmine annab selleks võimaluse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-1a)

Jäätmekäitlus tuleks kujundada ümber materjalide säästvaks majandamiseks. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/62/EÜ

   (1a)

  muutmine annab selleks võimaluse.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Liidus tuleks jäätmekäitlust parandada, et kaitsta, säilitada ja parandada keskkonna kvaliteeti, kaitsta inimeste tervist, tagada loodusvarade heaperemehelik ja
  mõistlik
  kasutamine
  ning
  edendada
  ringmajandust
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Liidus tuleks jäätmekäitlust parandada, et kaitsta, säilitada ja parandada keskkonna kvaliteeti, kaitsta inimeste tervist, tagada loodusvarade heaperemehelik ja
  mõistlik
  kasutamine
  ning
  edendada
  ringmajandust
  .

| (1) | Liidus tuleks jäätmekäitlust parandada, et kaitsta, säilitada ja parandada keskkonna kvaliteeti, kaitsta inimeste tervist, tagada loodusvarade heaperemehelik ja
  tõhus
  kasutamine
  , edendada ringmajanduse põhimõtteid,
  edendada
  taastuvenergia jaotust, suurendada energiatõhusust, vähendada liidu sõltuvust imporditud ressurssidest, pakkudes uusi majanduslikke võimalusi ja pikaajalist konkurentsivõimet. Tõelise ringmajanduse loomiseks on vaja võtta lisameetmeid säästva tootmise ja tarbimise osas, pöörates tähelepanu toodete kogu olelusringile viisil, mis need ressursid säilitab ja ahela sulgeb. Ressursside tõhusam kasutamine annaks liidu äriühingutele, avaliku sektori asutustele ja tarbijatele ka märkimisväärset puhassäästu, vähendades samal ajal ka kasvuhoonegaaside koguheidet aasta kohta
  . |
| --- | --- |

(1)

Liidus tuleks jäätmekäitlust parandada, et kaitsta, säilitada ja parandada keskkonna kvaliteeti, kaitsta inimeste tervist, tagada loodusvarade heaperemehelik ja
  tõhus
  kasutamine
  , edendada ringmajanduse põhimõtteid,
  edendada
  taastuvenergia jaotust, suurendada energiatõhusust, vähendada liidu sõltuvust imporditud ressurssidest, pakkudes uusi majanduslikke võimalusi ja pikaajalist konkurentsivõimet. Tõelise ringmajanduse loomiseks on vaja võtta lisameetmeid säästva tootmise ja tarbimise osas, pöörates tähelepanu toodete kogu olelusringile viisil, mis need ressursid säilitab ja ahela sulgeb. Ressursside tõhusam kasutamine annaks liidu äriühingutele, avaliku sektori asutustele ja tarbijatele ka märkimisväärset puhassäästu, vähendades samal ajal ka kasvuhoonegaaside koguheidet aasta kohta
  .

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Seoses poliitilise ja ühiskondliku stiimuliga edendada taaskasutamist ja ringlussevõttu kui loodusvarade säästvat majandamist ringmajanduses tuleks järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ

   (1a)

  artiklis 4 sätestatud jäätmehierarhiat ja kohaldada rangelt lähenemisviisi, mille puhul jäätmetekke vältimine on ringlussevõtust tähtsam. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Seoses poliitilise ja ühiskondliku stiimuliga edendada taaskasutamist ja ringlussevõttu kui loodusvarade säästvat majandamist ringmajanduses tuleks järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ

   (1a)

  artiklis 4 sätestatud jäätmehierarhiat ja kohaldada rangelt lähenemisviisi, mille puhul jäätmetekke vältimine on ringlussevõtust tähtsam.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1b) | Prügistamine ning pakendite ja pakendijäätmete nõuetele mittevastav kõrvaldamine mõjutab negatiivselt merekeskkonda ja Euroopa Liidu majandust ning põhjustab põhjendamatuid riske rahvatervisele. Paljud randadel kõige sagedamini leitavad objektid on pakendijäätmed, mis avaldab pikaajalist mõju keskkonnale, mis mõjutab omakorda turismi ja avalikkuse võimet nautida kõnealuseid loodusalasid. Pakendijäätmed, mis jõuavad merekeskkonda, kahjustavad ka jäätmehierarhia tähtsusjärjekorda, eelkõige kuna enne nende nõuetele mittevastavat kõrvaldamist on ära jäänud ettevalmistus korduskasutamiseks, ringlussevõtuks ja muuks taaskasutuseks. Pakendijäätmete ebaproportsionaalselt suure osakaalu vähendamiseks mereprügis tuleks kehtestada siduv eesmärk, mida toetavad liikmesriikide võetavad sihipärased meetmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1b)

Prügistamine ning pakendite ja pakendijäätmete nõuetele mittevastav kõrvaldamine mõjutab negatiivselt merekeskkonda ja Euroopa Liidu majandust ning põhjustab põhjendamatuid riske rahvatervisele. Paljud randadel kõige sagedamini leitavad objektid on pakendijäätmed, mis avaldab pikaajalist mõju keskkonnale, mis mõjutab omakorda turismi ja avalikkuse võimet nautida kõnealuseid loodusalasid. Pakendijäätmed, mis jõuavad merekeskkonda, kahjustavad ka jäätmehierarhia tähtsusjärjekorda, eelkõige kuna enne nende nõuetele mittevastavat kõrvaldamist on ära jäänud ettevalmistus korduskasutamiseks, ringlussevõtuks ja muuks taaskasutuseks. Pakendijäätmete ebaproportsionaalselt suure osakaalu vähendamiseks mereprügis tuleks kehtestada siduv eesmärk, mida toetavad liikmesriikide võetavad sihipärased meetmed.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis
  94/62/EÜ (13) pakendite ja pakendijäätmete taaskasutamiseks ja ringlussevõtuks sätestatud sihtarve tuleks muuta ning suurendada pakendite
  korduskasutamiseks ettevalmistamist ja
  ringlussevõttu, et paremini kajastada Euroopa Liidu ringmajanduse edendamise püüdlusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis
  94/62/EÜ (13) pakendite ja pakendijäätmete taaskasutamiseks ja ringlussevõtuks sätestatud sihtarve tuleks muuta ning suurendada pakendite
  korduskasutamiseks ettevalmistamist ja
  ringlussevõttu, et paremini kajastada Euroopa Liidu ringmajanduse edendamise püüdlusi.

| (2) | Direktiivis 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete taaskasutamiseks ja ringlussevõtuks sätestatud sihtarve tuleks muuta ning suurendada pakendite ringlussevõttu, et paremini kajastada Euroopa Liidu ringmajanduse edendamise püüdlusi. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete taaskasutamiseks ja ringlussevõtuks sätestatud sihtarve tuleks muuta ning suurendada pakendite ringlussevõttu, et paremini kajastada Euroopa Liidu ringmajanduse edendamise püüdlusi.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Korduskasutatavate pakendite edendamiseks tuleks kehtestada eraldi kvantitatiivsed korduskasutamise eesmärgid, mida liikmesriigid peaksid püüdma saavutada, kusjuures see aitaks kaasa ka töökohtade loomisele ja ressursside säästmisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Korduskasutatavate pakendite edendamiseks tuleks kehtestada eraldi kvantitatiivsed korduskasutamise eesmärgid, mida liikmesriigid peaksid püüdma saavutada, kusjuures see aitaks kaasa ka töökohtade loomisele ja ressursside säästmisele.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2b) | Pakendite korduskasutamise suurendamine võib vähendada üldkulusid kogu tarneahelas ja vähendada pakendijäätmete keskkonnamõju. Liikmesriigid peaksid toetama selliste korduskasutatavate pakendite toomist turule, mis oma olelusringi lõpul on ringlussevõetavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2b)

Pakendite korduskasutamise suurendamine võib vähendada üldkulusid kogu tarneahelas ja vähendada pakendijäätmete keskkonnamõju. Liikmesriigid peaksid toetama selliste korduskasutatavate pakendite toomist turule, mis oma olelusringi lõpul on ringlussevõetavad.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2c) | Teatavates olukordades, näiteks toitlustusteenused, on vaja toiduhügieeni ja tarbijate ohutuse tagamiseks ühekordseid pakendeid. Liikmesriigid peaksid seda jäätmetekke vältimise meetmete väljatöötamiseks arvesse võtma ja selliste pakendite ringlussevõtu võimalusi suurendama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2c)

Teatavates olukordades, näiteks toitlustusteenused, on vaja toiduhügieeni ja tarbijate ohutuse tagamiseks ühekordseid pakendeid. Liikmesriigid peaksid seda jäätmetekke vältimise meetmete väljatöötamiseks arvesse võtma ja selliste pakendite ringlussevõtu võimalusi suurendama.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Selleks et tagada jäätmealaste õigusaktide suurem sidusus, tuleks direktiivi 94/62/EÜ mõisted
  viia kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi 2008/98/EÜ (14) mõistetega, mida kohaldatakse jäätmete suhtes üldiselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Selleks et tagada jäätmealaste õigusaktide suurem sidusus, tuleks direktiivi 94/62/EÜ mõisted
  viia kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi 2008/98/EÜ (14) mõistetega, mida kohaldatakse jäätmete suhtes üldiselt.

| (3) | Selleks et tagada jäätmealaste õigusaktide suurem sidusus,
  ilma et see piiraks pakendite ja pakendijäätmete eripära,
  tuleks direktiivi 94/62/EÜ mõisted
  , kui see on asjakohane, viia kooskõlla
  direktiivi 2008/98/EÜ14 mõistetega, mida kohaldatakse jäätmete suhtes üldiselt. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada jäätmealaste õigusaktide suurem sidusus,
  ilma et see piiraks pakendite ja pakendijäätmete eripära,
  tuleks direktiivi 94/62/EÜ mõisted
  , kui see on asjakohane, viia kooskõlla
  direktiivi 2008/98/EÜ14 mõistetega, mida kohaldatakse jäätmete suhtes üldiselt.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Direktiivis 94/62/EÜ pakendijäätmete
  korduskasutamiseks ettevalmistamiseks ja
  ringlussevõtuks sätestatud sihtarvude suurendamine annaks selget keskkonnaalast, majanduslikku ja sotsiaalset kasu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Direktiivis 94/62/EÜ pakendijäätmete
  korduskasutamiseks ettevalmistamiseks ja
  ringlussevõtuks sätestatud sihtarvude suurendamine annaks selget keskkonnaalast, majanduslikku ja sotsiaalset kasu.

| (4) | Direktiivis 94/62/EÜ pakendijäätmete ringlussevõtuks sätestatud sihtarvude suurendamine annaks selget keskkonnaalast, majanduslikku ja sotsiaalset kasu. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivis 94/62/EÜ pakendijäätmete ringlussevõtuks sätestatud sihtarvude suurendamine annaks selget keskkonnaalast, majanduslikku ja sotsiaalset kasu.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Jäätmeteket vältides saab kõige tõhusamalt parandada ressursitõhusust, vähendada jäätmete keskkonnamõju ja edendada kvaliteetseid ringlussevõetavaid materjale. Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma toodete keskkonnamõju vähendamiseks kasutusele olelusringipõhise käsituse. Liikmesriigid peaksid võtma meetmeid korduskasutatavate pakendite kasutamise stimuleerimiseks ja saavutama, et ringlussevõetamatute pakendite kasutus ja ülemäärane pakendikasutus väheneks. Liikmesriigid peaksid selleks kasutama asjakohaseid majandushoobasid ja muid meetmeid, et pakkuda stiimuleid jäätmehierarhia rakendamiseks. Liikmesriigid peaksid saama kasutada direktiivi 2008/98/EÜ IVa lisas loetletud stiimuleid. Lisaks ei tohiks jäätmetekke vältimise meetmed kahjustada pakendite rolli hügieeni või tarbijate ohutuse tagamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Jäätmeteket vältides saab kõige tõhusamalt parandada ressursitõhusust, vähendada jäätmete keskkonnamõju ja edendada kvaliteetseid ringlussevõetavaid materjale. Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma toodete keskkonnamõju vähendamiseks kasutusele olelusringipõhise käsituse. Liikmesriigid peaksid võtma meetmeid korduskasutatavate pakendite kasutamise stimuleerimiseks ja saavutama, et ringlussevõetamatute pakendite kasutus ja ülemäärane pakendikasutus väheneks. Liikmesriigid peaksid selleks kasutama asjakohaseid majandushoobasid ja muid meetmeid, et pakkuda stiimuleid jäätmehierarhia rakendamiseks. Liikmesriigid peaksid saama kasutada direktiivi 2008/98/EÜ IVa lisas loetletud stiimuleid. Lisaks ei tohiks jäätmetekke vältimise meetmed kahjustada pakendite rolli hügieeni või tarbijate ohutuse tagamisel.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4b) | Liikmesriigid peaksid kehtestama asjakohased stiimulid jäätmehierarhia rakendamiseks, eelkõige finants- ja maksualased stiimulid, mis aitavad saavutada käesoleva direktiivi kohaseid pakendijäätmete tekke vältimise ja ringlussevõtu eesmärke, nt jäätmete prügilasse ladestamise ja põletamise tasud, jäätmete kogusest sõltuvate tasude süsteemid (nn pay as you throw schemes), laiendatud tootjavastutuse süsteemid ja stiimulid kohalikele omavalitsustele. Need meetmed peaksid kuuluma iga liikmesriigi pakendijäätmete tekke vältimise programmidesse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4b)

Liikmesriigid peaksid kehtestama asjakohased stiimulid jäätmehierarhia rakendamiseks, eelkõige finants- ja maksualased stiimulid, mis aitavad saavutada käesoleva direktiivi kohaseid pakendijäätmete tekke vältimise ja ringlussevõtu eesmärke, nt jäätmete prügilasse ladestamise ja põletamise tasud, jäätmete kogusest sõltuvate tasude süsteemid (nn pay as you throw schemes), laiendatud tootjavastutuse süsteemid ja stiimulid kohalikele omavalitsustele. Need meetmed peaksid kuuluma iga liikmesriigi pakendijäätmete tekke vältimise programmidesse.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4c) | Enamikul juhtudest ei sõltu pakendamise võimalus ja valik mitte lõpptarbijast, vaid pigem tootjast. Laiendatud tootjavastutuse süsteemid on sobivad vahendid nii pakendijäätmete tekke vältimiseks kui ka selliste süsteemide loomiseks, millega tagatakse kasutatud pakendite ja/või pakendijäätmete tagastamine ja/või kogumine tarbijalt, teistelt lõppkasutajatelt või jäätmevoost ning kogutud pakendite ja/või pakendijäätmete korduskasutamine või taaskasutamine, kaasa arvatud ringlussevõtt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4c)

Enamikul juhtudest ei sõltu pakendamise võimalus ja valik mitte lõpptarbijast, vaid pigem tootjast. Laiendatud tootjavastutuse süsteemid on sobivad vahendid nii pakendijäätmete tekke vältimiseks kui ka selliste süsteemide loomiseks, millega tagatakse kasutatud pakendite ja/või pakendijäätmete tagastamine ja/või kogumine tarbijalt, teistelt lõppkasutajatelt või jäätmevoost ning kogutud pakendite ja/või pakendijäätmete korduskasutamine või taaskasutamine, kaasa arvatud ringlussevõtt.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4d) | Selleks et suurendada pakendijäätmete tekke vältimist ja vähendada selle mõju keskkonnale, edendades samal ajal kvaliteetseid ringlussevõetavaid materjale, tuleks läbi vaadata käesoleva direktiivi olulised nõuded ja II lisa ja neid vajaduse korral muuta, et tugevdada nõudeid, mis suurendavad korduskasutamise kavandamist ja pakendijäätmete ringlussevõtu kõrget kvaliteeti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4d)

Selleks et suurendada pakendijäätmete tekke vältimist ja vähendada selle mõju keskkonnale, edendades samal ajal kvaliteetseid ringlussevõetavaid materjale, tuleks läbi vaadata käesoleva direktiivi olulised nõuded ja II lisa ja neid vajaduse korral muuta, et tugevdada nõudeid, mis suurendavad korduskasutamise kavandamist ja pakendijäätmete ringlussevõtu kõrget kvaliteeti.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4e) | Liikmesriikide strateegiad peaksid hõlmama üldsuse teadlikkuse suurendamist ringlussevõetud jäätmetest tehtud toodetest tulenevate erinevate algatuste ja eeliste abil, millega innustatakse investeerimist ringlussevõetud toodete sektorisse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4e)

Liikmesriikide strateegiad peaksid hõlmama üldsuse teadlikkuse suurendamist ringlussevõetud jäätmetest tehtud toodetest tulenevate erinevate algatuste ja eeliste abil, millega innustatakse investeerimist ringlussevõetud toodete sektorisse.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 f (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4f) | Jätkusuutliku biomajanduse toetamine võib aidata vähendada Euroopa sõltuvust imporditavatest toorainetest. Biotoorainel põhinevate pakendite ja kompostitavate biolagunevate pakendite turutingimuste parandamine ja selliste materjalide kasutamist takistavate olemasolevate õigusaktide läbivaatamine pakub võimalust stimuleerida edasisi teadusuuringuid ja innovatsiooni ning asendada pakendite tootmiseks vajalikud fossiilkütustel põhinevad lähteained juhul, kui see on olelusringi seisukohast kasulik, taastuvate energiaallikatega, ning toetada orgaanilise ringlussevõtu suurendamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4f)

Jätkusuutliku biomajanduse toetamine võib aidata vähendada Euroopa sõltuvust imporditavatest toorainetest. Biotoorainel põhinevate pakendite ja kompostitavate biolagunevate pakendite turutingimuste parandamine ja selliste materjalide kasutamist takistavate olemasolevate õigusaktide läbivaatamine pakub võimalust stimuleerida edasisi teadusuuringuid ja innovatsiooni ning asendada pakendite tootmiseks vajalikud fossiilkütustel põhinevad lähteained juhul, kui see on olelusringi seisukohast kasulik, taastuvate energiaallikatega, ning toetada orgaanilise ringlussevõtu suurendamist.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Pakendijäätmete
  korduskasutamiseks ettevalmistamise ja
  ringlussevõtu sihtarvude järkjärguline suurendamine peaks tagama, et majanduslikult väärtuslikud jäätmematerjalid võetakse järkjärgult ja tõhusalt taaskasutusse jäätmete nõuetekohase käitlemise kaudu ja kooskõlas jäätmehierarhiaga. Nii peaks olema tagatud, et jäätmetes leiduvad väärtuslikud materjalid suunatakse tagasi Euroopa majandusse, mis tähendab seega edusammude tegemist tooraineid käsitleva algatuse (15) rakendamisel ja ringmajanduse loomisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Pakendijäätmete
  korduskasutamiseks ettevalmistamise ja
  ringlussevõtu sihtarvude järkjärguline suurendamine peaks tagama, et majanduslikult väärtuslikud jäätmematerjalid võetakse järkjärgult ja tõhusalt taaskasutusse jäätmete nõuetekohase käitlemise kaudu ja kooskõlas jäätmehierarhiaga. Nii peaks olema tagatud, et jäätmetes leiduvad väärtuslikud materjalid suunatakse tagasi Euroopa majandusse, mis tähendab seega edusammude tegemist tooraineid käsitleva algatuse (15) rakendamisel ja ringmajanduse loomisel.

| (5) | Pakendijäätmete ringlussevõtu sihtarvude järkjärguline suurendamine peaks tagama, et majanduslikult väärtuslikud jäätmematerjalid võetakse järkjärgult ja tõhusalt taaskasutusse jäätmete nõuetekohase käitlemise kaudu ja kooskõlas jäätmehierarhiaga. Nii peaks olema tagatud, et jäätmetes leiduvad väärtuslikud materjalid suunatakse tagasi Euroopa majandusse, mis tähendab seega edusammude tegemist tooraineid käsitleva algatuse (15) rakendamisel ja ringmajanduse loomisel
  , ilma et see piiraks toiduohutust, tarbijate tervist ning toiduga kokkupuutuvaid materjale käsitlevaid õigusakte
  . |
| --- | --- |

(5)

Pakendijäätmete ringlussevõtu sihtarvude järkjärguline suurendamine peaks tagama, et majanduslikult väärtuslikud jäätmematerjalid võetakse järkjärgult ja tõhusalt taaskasutusse jäätmete nõuetekohase käitlemise kaudu ja kooskõlas jäätmehierarhiaga. Nii peaks olema tagatud, et jäätmetes leiduvad väärtuslikud materjalid suunatakse tagasi Euroopa majandusse, mis tähendab seega edusammude tegemist tooraineid käsitleva algatuse (15) rakendamisel ja ringmajanduse loomisel
  , ilma et see piiraks toiduohutust, tarbijate tervist ning toiduga kokkupuutuvaid materjale käsitlevaid õigusakte
  .

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Ringmajanduses tuleks rakendada seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi selgesõnalisi sätteid, milles nõutakse mürgivabade materjalitsüklite väljakujundamist, et ringlussevõetud jäätmeid oleks võimalik kasutada liidu tähtsa ja usaldusväärse toormeallikana. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Ringmajanduses tuleks rakendada seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi selgesõnalisi sätteid, milles nõutakse mürgivabade materjalitsüklite väljakujundamist, et ringlussevõetud jäätmeid oleks võimalik kasutada liidu tähtsa ja usaldusväärse toormeallikana.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5b) | Kui ringlussevõetud materjal jäätmeksoleku lakkamise staatuse saamise tõttu uuesti majandusse siseneb, kuna materjal kas täidab konkreetseid jäätmeksoleku lakkamise kriteeriume või sisaldub uues tootes, peab see olema täielikus kooskõlas kemikaale käsitlevate liidu õigusaktidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5b)

Kui ringlussevõetud materjal jäätmeksoleku lakkamise staatuse saamise tõttu uuesti majandusse siseneb, kuna materjal kas täidab konkreetseid jäätmeksoleku lakkamise kriteeriume või sisaldub uues tootes, peab see olema täielikus kooskõlas kemikaale käsitlevate liidu õigusaktidega.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5c) | Kodumajapidamiste pakendijäätmed ning kaubandus- ja tööstuspakendijäätmed erinevad üksteisest oluliselt. Selleks et saada selge ja täpne ülevaade mõlemast jäätmevoost, peaksid liikmesriigid nende kohta eraldi aru andma. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5c)

Kodumajapidamiste pakendijäätmed ning kaubandus- ja tööstuspakendijäätmed erinevad üksteisest oluliselt. Selleks et saada selge ja täpne ülevaade mõlemast jäätmevoost, peaksid liikmesriigid nende kohta eraldi aru andma.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Paljud liikmesriigid ei ole vajalikku jäätmekäitlustaristut veel täielikult välja arendanud. Seepärast on oluline seada selged poliitilised eesmärgid, et ringlussevõetavad materjalid ei jääks jäätmehierarhia kõige alumisele astmele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Paljud liikmesriigid ei ole vajalikku jäätmekäitlustaristut veel täielikult välja arendanud. Seepärast on oluline seada selged poliitilised eesmärgid, et ringlussevõetavad materjalid ei jääks jäätmehierarhia kõige alumisele astmele.

| (6) | Paljud liikmesriigid ei ole
  ringlussevõtuks
  vajalikku jäätmekäitlustaristut veel täielikult välja arendanud. Seepärast on oluline seada selged poliitilised eesmärgid
  jäätmekäitluskohtade ja -käitiste ehitamiseks, mis on vajalikud jäätmetekke vältimiseks, jäätmete korduskasutamiseks ja ringlussevõtuks
  , et ringlussevõetavad materjalid ei jääks jäätmehierarhia kõige alumisele astmele
  , ning luua stiimulid uuenduslikku ringlussevõtu jäätmekäitlustaristusse investeerimiseks
  . |
| --- | --- |

(6)

Paljud liikmesriigid ei ole
  ringlussevõtuks
  vajalikku jäätmekäitlustaristut veel täielikult välja arendanud. Seepärast on oluline seada selged poliitilised eesmärgid
  jäätmekäitluskohtade ja -käitiste ehitamiseks, mis on vajalikud jäätmetekke vältimiseks, jäätmete korduskasutamiseks ja ringlussevõtuks
  , et ringlussevõetavad materjalid ei jääks jäätmehierarhia kõige alumisele astmele
  , ning luua stiimulid uuenduslikku ringlussevõtu jäätmekäitlustaristusse investeerimiseks
  .

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Selleks et aidata kaasa käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamisele ning kiirendada üleminekut ringmajandusele, peaks komisjon edendama teabe ja parimate tavade vahetamist ja kooskõlastamist nii liikmesriikide kui ka eri majandussektorite vahel. Teabevahetust võiksid hõlbustada suhtlusplatvormid, mis võiksid aidata suurendada teadlikkust uutest tööstuslahendustest, võimaldaksid parema ülevaate saamist olemasolevast võimsusest, aitaksid ühendada jäätmetööstust ja muid sektoreid ning toetada tööstussümbioosi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Selleks et aidata kaasa käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamisele ning kiirendada üleminekut ringmajandusele, peaks komisjon edendama teabe ja parimate tavade vahetamist ja kooskõlastamist nii liikmesriikide kui ka eri majandussektorite vahel. Teabevahetust võiksid hõlbustada suhtlusplatvormid, mis võiksid aidata suurendada teadlikkust uutest tööstuslahendustest, võimaldaksid parema ülevaate saamist olemasolevast võimsusest, aitaksid ühendada jäätmetööstust ja muid sektoreid ning toetada tööstussümbioosi.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Direktiivis 2008/98/EÜ ja direktiivis 1999/31/EÜ sätestatud ringlussevõtu sihtarvudest ja prügilasse ladestamise piirangutest tulenevalt ei ole direktiivis 94/62/EÜ sätestatud
  jäätmete energiakasutuse ega
  pakendijäätmete
  ringlussevõtu
  ELi sihtarvud enam vajalikud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Direktiivis 2008/98/EÜ ja direktiivis 1999/31/EÜ sätestatud ringlussevõtu sihtarvudest ja prügilasse ladestamise piirangutest tulenevalt ei ole direktiivis 94/62/EÜ sätestatud
  jäätmete energiakasutuse ega
  pakendijäätmete
  ringlussevõtu
  ELi sihtarvud enam vajalikud.

| (7) | Direktiivis 2008/98/EÜ ja
  nõukogu
  direktiivis 1999/31/EÜ (1a) sätestatud ringlussevõtu sihtarvudest ja prügilasse ladestamise piirangutest tulenevalt ei ole direktiivis 94/62/EÜ sätestatud pakendijäätmete
  energiakasutuse
  ELi sihtarvud enam vajalikud. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivis 2008/98/EÜ ja
  nõukogu
  direktiivis 1999/31/EÜ (1a) sätestatud ringlussevõtu sihtarvudest ja prügilasse ladestamise piirangutest tulenevalt ei ole direktiivis 94/62/EÜ sätestatud pakendijäätmete
  energiakasutuse
  ELi sihtarvud enam vajalikud.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Käesolevas direktiivis sätestatakse liidu jäätmekäitluse pikaajalised eesmärgid ning antakse ettevõtjatele ja liikmesriikidele selge suund kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalike investeeringute tegemiseks. Oma riiklike jäätmekäitlusstrateegiate
  ja
  jäätmekäitlustaristusse tehtavate investeeringute kavandamisel peaksid liikmesriigid kasutama ära Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde kooskõlas jäätmehierarhiaga
  ning suurendama seega
  jäätmetekke vältimist, jäätmete korduskasutamist
  ja ringlussevõttu
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Käesolevas direktiivis sätestatakse liidu jäätmekäitluse pikaajalised eesmärgid ning antakse ettevõtjatele ja liikmesriikidele selge suund kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalike investeeringute tegemiseks. Oma riiklike jäätmekäitlusstrateegiate
  ja
  jäätmekäitlustaristusse tehtavate investeeringute kavandamisel peaksid liikmesriigid kasutama ära Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde kooskõlas jäätmehierarhiaga
  ning suurendama seega
  jäätmetekke vältimist, jäätmete korduskasutamist
  ja ringlussevõttu
  .

| (8) | Käesolevas direktiivis sätestatakse liidu jäätmekäitluse pikaajalised eesmärgid ning antakse ettevõtjatele ja liikmesriikidele selge suund kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalike investeeringute tegemiseks. Oma riiklike jäätmekäitlusstrateegiate
  ning
  jäätmekäitlustaristusse
  ja ringmajandusse
  tehtavate investeeringute kavandamisel peaksid liikmesriigid kasutama ära Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde
  ning kujundama need strateegiad ja investeerimiskavad nii, et nendega edendatakse
  kooskõlas jäätmehierarhiaga
  esmalt
  jäätmetekke vältimist
  ja
  jäätmete korduskasutamist
  , millele järgneb ringlussevõtt
  . |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas direktiivis sätestatakse liidu jäätmekäitluse pikaajalised eesmärgid ning antakse ettevõtjatele ja liikmesriikidele selge suund kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalike investeeringute tegemiseks. Oma riiklike jäätmekäitlusstrateegiate
  ning
  jäätmekäitlustaristusse
  ja ringmajandusse
  tehtavate investeeringute kavandamisel peaksid liikmesriigid kasutama ära Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde
  ning kujundama need strateegiad ja investeerimiskavad nii, et nendega edendatakse
  kooskõlas jäätmehierarhiaga
  esmalt
  jäätmetekke vältimist
  ja
  jäätmete korduskasutamist
  , millele järgneb ringlussevõtt
  .

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Eeskirjad edasise ringlussevõtu sihtarvude suurendamise kohta alates 2030. aastast tuleks läbi vaadata, pidades silmas käesoleva direktiivi kohaldamisel omandatud kogemusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Eeskirjad edasise ringlussevõtu sihtarvude suurendamise kohta alates 2030. aastast tuleks läbi vaadata, pidades silmas käesoleva direktiivi kohaldamisel omandatud kogemusi.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Selleks et arvutada, kas korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu sihtarvud saavutatakse,
  peaks
  liikmesriikidel olema võimalik arvesse võtta tooteid ja komponente, mida valmistatakse korduskasutamiseks ette korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate poolt
  ja
  tunnustatud tagatisrahasüsteemide raames
  .
  Selliste arvutuste jaoks
  ühtlustatud
  tingimuste tagamiseks võtab komisjon vastu üksikasjalikud eeskirjad, mille põhjal määratakse kindlaks korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevad tunnustatud ettevõtjad ja tunnustatud tagatisrahasüsteemid ning mille alusel kogutakse, tõendatakse ja esitatakse andmeid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Selleks et arvutada, kas korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu sihtarvud saavutatakse,
  peaks
  liikmesriikidel olema võimalik arvesse võtta tooteid ja komponente, mida valmistatakse korduskasutamiseks ette korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate poolt
  ja
  tunnustatud tagatisrahasüsteemide raames
  .
  Selliste arvutuste jaoks
  ühtlustatud
  tingimuste tagamiseks võtab komisjon vastu üksikasjalikud eeskirjad, mille põhjal määratakse kindlaks korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevad tunnustatud ettevõtjad ja tunnustatud tagatisrahasüsteemid ning mille alusel kogutakse, tõendatakse ja esitatakse andmeid
  .

| (11) | Ringlussevõtu sihtarvude kohta käivate andmete ühetaolise arvutamise tagamiseks
  peaks
  komisjon võtma vastu üksikasjalikud eeskirjad ringlussevõtuga tegelevate ettevõtjate kindlaksmääramise ning andmete kogumise, jälgimise, kontrollimise
  ja
  esitamise kohta
  .
  Pärast sellise
  ühtlustatud
  arvutusmeetodi vastuvõtmist peaks liikmesriikidel ringlussevõtu sihtarvude saavutamise arvutamisel olema õigus võtta arvesse jäätmete põletamise või koospõletamise tulemusel ringlusse võetud metalli koguseid
  . |
| --- | --- |

(11)

Ringlussevõtu sihtarvude kohta käivate andmete ühetaolise arvutamise tagamiseks
  peaks
  komisjon võtma vastu üksikasjalikud eeskirjad ringlussevõtuga tegelevate ettevõtjate kindlaksmääramise ning andmete kogumise, jälgimise, kontrollimise
  ja
  esitamise kohta
  .
  Pärast sellise
  ühtlustatud
  arvutusmeetodi vastuvõtmist peaks liikmesriikidel ringlussevõtu sihtarvude saavutamise arvutamisel olema õigus võtta arvesse jäätmete põletamise või koospõletamise tulemusel ringlusse võetud metalli koguseid
  .

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Korduskasutamiseks ettevalmistamise
  kohta kogutavate andmete usaldusväärsuse tagamiseks on vaja kehtestada ühised
  aruandluseeskirjad
  . Samuti on tähtis sätestada täpsemad eeskirjad, mille alusel liikmesriigid peaksid aru andma selle kohta mida on tegelikult ringlusse võetud ja võib arvesse võtta ringlussevõtu sihtarvude saavutamisel.
  Selleks peab ringlussevõtu
  sihtarvude
  saavutamist käsitlev aruandlus üldreeglina
  põhinema
  lõpliku ringlussevõtuprotsessi sisendil. Halduskoormuse piiramiseks peaks liikmesriikidel olema rangetel tingimustel lubatud anda
  ringlussevõtu
  määra kohta aru sortimiskeskuste väljundi põhjal
  . Materjalide või ainete massi kadu sellise füüsilise ja/või keemilise muundumise tõttu, mis kuulub paratamatult lõpliku ringlussevõtuprotsessi juurde, ei tuleks ringlussevõetuna märgitud jäätmete massist maha arvata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Korduskasutamiseks ettevalmistamise
  kohta kogutavate andmete usaldusväärsuse tagamiseks on vaja kehtestada ühised
  aruandluseeskirjad
  . Samuti on tähtis sätestada täpsemad eeskirjad, mille alusel liikmesriigid peaksid aru andma selle kohta mida on tegelikult ringlusse võetud ja võib arvesse võtta ringlussevõtu sihtarvude saavutamisel.
  Selleks peab ringlussevõtu
  sihtarvude
  saavutamist käsitlev aruandlus üldreeglina
  põhinema
  lõpliku ringlussevõtuprotsessi sisendil. Halduskoormuse piiramiseks peaks liikmesriikidel olema rangetel tingimustel lubatud anda
  ringlussevõtu
  määra kohta aru sortimiskeskuste väljundi põhjal
  . Materjalide või ainete massi kadu sellise füüsilise ja/või keemilise muundumise tõttu, mis kuulub paratamatult lõpliku ringlussevõtuprotsessi juurde, ei tuleks ringlussevõetuna märgitud jäätmete massist maha arvata.

| (12) | Ringlussevõtu
  kohta kogutavate andmete usaldusväärsuse tagamiseks on vaja kehtestada ühised
  eeskirjad andmete kogumise, jälgimise, kontrollimise ja esitamise kohta
  . Samuti on tähtis sätestada täpsemad eeskirjad, mille alusel liikmesriigid peaksid aru andma selle kohta mida on tegelikult ringlusse võetud ja võib arvesse võtta ringlussevõtu sihtarvude saavutamisel.
  Sihtarvude saavutamise arvutused peaksid põhinema ühel ühtlustatud meetodil, mis takistab kõrvaldatud jäätmete aruandlust ringlussevõetud jäätmetena. Selleks peab
  ringlussevõtu
  sihtarvude saavutamist käsitlev aruandlus põhinema lõpliku ringlussevõtuprotsessi sisendil
  . Materjalide või ainete massi kadu sellise füüsilise ja/või keemilise muundumise tõttu, mis kuulub paratamatult lõpliku ringlussevõtuprotsessi juurde, ei tuleks ringlussevõetuna märgitud jäätmete massist maha arvata. |
| --- | --- |

(12)

Ringlussevõtu
  kohta kogutavate andmete usaldusväärsuse tagamiseks on vaja kehtestada ühised
  eeskirjad andmete kogumise, jälgimise, kontrollimise ja esitamise kohta
  . Samuti on tähtis sätestada täpsemad eeskirjad, mille alusel liikmesriigid peaksid aru andma selle kohta mida on tegelikult ringlusse võetud ja võib arvesse võtta ringlussevõtu sihtarvude saavutamisel.
  Sihtarvude saavutamise arvutused peaksid põhinema ühel ühtlustatud meetodil, mis takistab kõrvaldatud jäätmete aruandlust ringlussevõetud jäätmetena. Selleks peab
  ringlussevõtu
  sihtarvude saavutamist käsitlev aruandlus põhinema lõpliku ringlussevõtuprotsessi sisendil
  . Materjalide või ainete massi kadu sellise füüsilise ja/või keemilise muundumise tõttu, mis kuulub paratamatult lõpliku ringlussevõtuprotsessi juurde, ei tuleks ringlussevõetuna märgitud jäätmete massist maha arvata.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Liikmesriikide esitatud
  statistilised andmed
  on komisjoni jaoks olulised, et hinnata jäätmealaste õigusaktide järgimist liikmesriikides.
  Statistiliste
  andmete kvaliteeti, usaldusväärsust ja võrreldavust tuleks parandada. Selleks tuleks
  kehtestada
  üks ühine koht kõigi jäätmeandmete sisestamiseks, jätta välja aegunud aruandlusnõuded, hinnata liikmesriikide
  aruandlusmeetodid
  ja võtta kasutusele andmekvaliteedi kontrolli aruanne. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Liikmesriikide esitatud
  statistilised andmed
  on komisjoni jaoks olulised, et hinnata jäätmealaste õigusaktide järgimist liikmesriikides.
  Statistiliste
  andmete kvaliteeti, usaldusväärsust ja võrreldavust tuleks parandada. Selleks tuleks
  kehtestada
  üks ühine koht kõigi jäätmeandmete sisestamiseks, jätta välja aegunud aruandlusnõuded, hinnata liikmesriikide
  aruandlusmeetodid
  ja võtta kasutusele andmekvaliteedi kontrolli aruanne.

| (14) | Liikmesriikide esitatud
  andmed ja teave
  on komisjoni jaoks olulised, et hinnata jäätmealaste õigusaktide järgimist liikmesriikides.
  Esitatud
  andmete kvaliteeti, usaldusväärsust ja võrreldavust tuleks parandada. Selleks tuleks
  kasutusele võtta usaldusväärsetest allikatest pärit andmete kogumise ja töötlemise ühtne metoodika ning kasutusele võtta
  üks ühine koht kõigi jäätmeandmete sisestamiseks, jätta välja aegunud aruandlusnõuded, hinnata liikmesriikide
  aruandlusmeetodeid
  ja võtta kasutusele andmekvaliteedi kontrolli aruanne. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriikide esitatud
  andmed ja teave
  on komisjoni jaoks olulised, et hinnata jäätmealaste õigusaktide järgimist liikmesriikides.
  Esitatud
  andmete kvaliteeti, usaldusväärsust ja võrreldavust tuleks parandada. Selleks tuleks
  kasutusele võtta usaldusväärsetest allikatest pärit andmete kogumise ja töötlemise ühtne metoodika ning kasutusele võtta
  üks ühine koht kõigi jäätmeandmete sisestamiseks, jätta välja aegunud aruandlusnõuded, hinnata liikmesriikide
  aruandlusmeetodeid
  ja võtta kasutusele andmekvaliteedi kontrolli aruanne.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Jäätmekäitluse statistiliste andmete usaldusväärne esitamine on äärmiselt oluline, et tagada tõhus rakendamine ja andmete võrreldavus liikmesriikide vahel. Seepärast tuleks nõuda, et liikmesriigid kasutaksid direktiivis 94/62/EÜ sätestatud sihtarvude järgimist käsitlevate aruannete koostamisel
  kõige uuemat
  metoodikat, mille on välja töötanud komisjon ja
  liikmesriikide statistikaametid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Jäätmekäitluse statistiliste andmete usaldusväärne esitamine on äärmiselt oluline, et tagada tõhus rakendamine ja andmete võrreldavus liikmesriikide vahel. Seepärast tuleks nõuda, et liikmesriigid kasutaksid direktiivis 94/62/EÜ sätestatud sihtarvude järgimist käsitlevate aruannete koostamisel
  kõige uuemat
  metoodikat, mille on välja töötanud komisjon ja
  liikmesriikide statistikaametid
  .

| (16) | Jäätmekäitluse statistiliste andmete usaldusväärne esitamine on äärmiselt oluline, et tagada tõhus rakendamine ja andmete võrreldavus liikmesriikide vahel. Seepärast tuleks nõuda, et liikmesriigid kasutaksid direktiivis 94/62/EÜ sätestatud sihtarvude järgimist käsitlevate aruannete koostamisel
  andmete kogumise ja töötlemise ühtset
  metoodikat, mille on välja töötanud komisjon
  koostöös liikmesriikide statistikaametite
  ja
  jäätmekäitluse eest vastutavate riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega
  . |
| --- | --- |

(16)

Jäätmekäitluse statistiliste andmete usaldusväärne esitamine on äärmiselt oluline, et tagada tõhus rakendamine ja andmete võrreldavus liikmesriikide vahel. Seepärast tuleks nõuda, et liikmesriigid kasutaksid direktiivis 94/62/EÜ sätestatud sihtarvude järgimist käsitlevate aruannete koostamisel
  andmete kogumise ja töötlemise ühtset
  metoodikat, mille on välja töötanud komisjon
  koostöös liikmesriikide statistikaametite
  ja
  jäätmekäitluse eest vastutavate riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega
  .

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16a) | Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile taotluse korral ja viivitamata mis tahes teabe, mida on vaja, et hinnata käesoleva direktiivi rakendamist tervikuna ning selle mõju keskkonnale ja inimeste tervisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16a)

Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile taotluse korral ja viivitamata mis tahes teabe, mida on vaja, et hinnata käesoleva direktiivi rakendamist tervikuna ning selle mõju keskkonnale ja inimeste tervisele.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Direktiivi 94/62/EÜ täiendamiseks
  või muutmiseks
  peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte
  artikli 6a lõigete 2
  ja
  5
  ,
  artikli 11 lõike 3, artikli 19 lõike 2
  ja
  artikli 20 kohta
  . Eriti tähtis on, et komisjon
  peaks ettevalmistustööde ajal
  asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.
  Komisjon peaks
  delegeeritud õigusaktide
  ettevalmistamise
  ja
  koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse
  ning
  asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Direktiivi 94/62/EÜ täiendamiseks
  või muutmiseks
  peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte
  artikli 6a lõigete 2
  ja
  5
  ,
  artikli 11 lõike 3, artikli 19 lõike 2
  ja
  artikli 20 kohta
  . Eriti tähtis on, et komisjon
  peaks ettevalmistustööde ajal
  asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.
  Komisjon peaks
  delegeeritud õigusaktide
  ettevalmistamise
  ja
  koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse
  ning
  asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  .

| (17) | Direktiivi 94/62/EÜ täiendamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte
  , mis käsitlevad ringlussevõtu sihtarvude saavutamise arvutamist, teatavates ringlussevõetud materjalides raskmetallide maksimaalset lubatavat sisaldust käsitlevaid teatavaid erandeid, tooteringluse
  ja
  pakenditüüpide
  ,
  ringlussevõtu eesmärkide saavutamist käsitlevate andmete kogumist ja töötlemist ning aruannete esitamise vormingu ühtset metoodikat ning pakendite määratlemist illustreerivate näidete loetelu muudatusi
  ja
  käesoleva direktiivi kohaldamisel esinenud mis tahes tehnilisi probleeme
  . On eriti oluline, et komisjon
  korraldaks oma ettevalmistava töö käigus
  asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil
  , ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas


  13
  .
  aprilli 2016


  . aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine
  delegeeritud õigusaktide
  ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament
  ja
  nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal
  ning
  nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist
  . |
| --- | --- |

(17)

Direktiivi 94/62/EÜ täiendamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte
  , mis käsitlevad ringlussevõtu sihtarvude saavutamise arvutamist, teatavates ringlussevõetud materjalides raskmetallide maksimaalset lubatavat sisaldust käsitlevaid teatavaid erandeid, tooteringluse
  ja
  pakenditüüpide
  ,
  ringlussevõtu eesmärkide saavutamist käsitlevate andmete kogumist ja töötlemist ning aruannete esitamise vormingu ühtset metoodikat ning pakendite määratlemist illustreerivate näidete loetelu muudatusi
  ja
  käesoleva direktiivi kohaldamisel esinenud mis tahes tehnilisi probleeme
  . On eriti oluline, et komisjon
  korraldaks oma ettevalmistava töö käigus
  asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil
  , ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas


  13
  .
  aprilli 2016


  . aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine
  delegeeritud õigusaktide
  ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament
  ja
  nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal
  ning
  nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist
  .

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Selleks et tagada direktiivi 94/62/EÜ rakendamise ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused
  seoses artikli 12 lõikega 3d
  ja
  artikliga 19
  . Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (16). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Selleks et tagada direktiivi 94/62/EÜ rakendamise ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused
  seoses artikli 12 lõikega 3d
  ja
  artikliga 19
  . Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (16).

| (18) | Selleks et tagada direktiivi 94/62/EÜ rakendamise ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused
  kasutatud pakkematerjalide iseloomu identifitseerimissüsteemi teaduse
  ja
  tehnika arenguga kohandamiseks
  . Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (16). |
| --- | --- |

(18)

Selleks et tagada direktiivi 94/62/EÜ rakendamise ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused
  kasutatud pakkematerjalide iseloomu identifitseerimissüsteemi teaduse
  ja
  tehnika arenguga kohandamiseks
  . Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (16).

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 21 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (21a) | Liikmesriigid peaksid tagama, et kõigi liidu töötajate suhtes kehtivad liidu õiguse kohased kõrgel tasemel töötervishoiu ja -ohutuse nõuded, mis vastavad konkreetsetele riskidele, millega töötajad mõnes tootmis-, ringlussevõtu- ja jäätmesektoris kokku puutuvad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21a)

Liikmesriigid peaksid tagama, et kõigi liidu töötajate suhtes kehtivad liidu õiguse kohased kõrgel tasemel töötervishoiu ja -ohutuse nõuded, mis vastavad konkreetsetele riskidele, millega töötajad mõnes tootmis-, ringlussevõtu- ja jäätmesektoris kokku puutuvad.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 (uus)

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 1 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1) | Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

-1)

„2.   Selleks sätestatakse käesoleva direktiiviga meetmed, mille eesmärk on kõigepealt pakendijäätmete vältimine ning lisaks pakendite korduvkasutamine, ringlussevõtt ning muud pakendijäätmete taaskasutamise viisid ning selliste jäätmete lõplik kõrvaldamine.“

| | „2.   Selleks sätestatakse käesoleva direktiiviga meetmed, mille eesmärk on kõigepealt pakendijäätmete vältimine ning lisaks pakendite korduvkasutamine, ringlussevõtt ning muud pakendijäätmete taaskasutamise viisid ning selliste jäätmete lõplik kõrvaldamine
  , et aidata kaasa ringmajandusele üleminekule.“ |
| --- | --- |

„2.   Selleks sätestatakse käesoleva direktiiviga meetmed, mille eesmärk on kõigepealt pakendijäätmete vältimine ning lisaks pakendite korduvkasutamine, ringlussevõtt ning muud pakendijäätmete taaskasutamise viisid ning selliste jäätmete lõplik kõrvaldamine
  , et aidata kaasa ringmajandusele üleminekule.“

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b a (uus)

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 3 – punkt 2a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | lisatakse järgmine punkt:





  „2a.
     
  biotoorainel põhinevad pakendid – mis tahes pakendid, mis on saadud bioloogilist päritolu materjalidest, v.a geoloogilistes formatsioonides sisalduv ja/või fossiilne materjal;“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

lisatakse järgmine punkt:

lisatakse järgmine punkt:

„2a.
     
  biotoorainel põhinevad pakendid – mis tahes pakendid, mis on saadud bioloogilist päritolu materjalidest, v.a geoloogilistes formatsioonides sisalduv ja/või fossiilne materjal;“

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt c

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt c

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 3 – punktid 3–10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | punktid 3 kuni 10 jäetakse välja; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

punktid 3 kuni 10 jäetakse välja;

| (c) | punktid 3
  ja 4 ning 6
  kuni 10 jäetakse välja; |
| --- | --- |

(c)

punktid 3
  ja 4 ning 6
  kuni 10 jäetakse välja;

ja 4 ning 6

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt d

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt d

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „Lisaks kohaldatakse direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 3 sätestatud mõisteid „jäätmed“, „jäätmetekitaja“, „jäätmevaldaja“, „jäätmekäitlus“, „kogumine“, „liigiti kogumine“, „vältimine“,
  „korduskasutamine“
  , „töötlemine“, „ringlussevõtt“,
  „korduskasutamiseks ettevalmistamine“
  , „lõplik ringlussevõtuprotsess“ ja „kõrvaldamine“.“. | „Lisaks kohaldatakse direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 3 sätestatud mõisteid „jäätmed“, „jäätmetekitaja“, „jäätmevaldaja“, „jäätmekäitlus“, „kogumine“, „liigiti kogumine“, „vältimine“,
  „sortimine“, „olmejäätmed“, „tööstus- ja kaubandusjäätmed“
  , „töötlemine“,
  „taaskasutamine“,
  „ringlussevõtt“,
  „orgaaniline ringlussevõtt“
  , „lõplik ringlussevõtuprotsess“
  , „prügi“
  ja „kõrvaldamine“.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„Lisaks kohaldatakse direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 3 sätestatud mõisteid „jäätmed“, „jäätmetekitaja“, „jäätmevaldaja“, „jäätmekäitlus“, „kogumine“, „liigiti kogumine“, „vältimine“,
  „korduskasutamine“
  , „töötlemine“, „ringlussevõtt“,
  „korduskasutamiseks ettevalmistamine“
  , „lõplik ringlussevõtuprotsess“ ja „kõrvaldamine“.“.

„korduskasutamine“

„korduskasutamiseks ettevalmistamine“

„Lisaks kohaldatakse direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 3 sätestatud mõisteid „jäätmed“, „jäätmetekitaja“, „jäätmevaldaja“, „jäätmekäitlus“, „kogumine“, „liigiti kogumine“, „vältimine“,
  „sortimine“, „olmejäätmed“, „tööstus- ja kaubandusjäätmed“
  , „töötlemine“,
  „taaskasutamine“,
  „ringlussevõtt“,
  „orgaaniline ringlussevõtt“
  , „lõplik ringlussevõtuprotsess“
  , „prügi“
  ja „kõrvaldamine“.“

„sortimine“, „olmejäätmed“, „tööstus- ja kaubandusjäätmed“

„taaskasutamine“,

„orgaaniline ringlussevõtt“

, „prügi“

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 4 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „Sellised muud meetmed võivad sisaldada riiklikke programme
  ,
  algatusi laiendatud tootjavastutuse süsteemide kaudu pakendite keskkonnamõju minimeerimiseks või samalaadseid meetmeid
  , mis on
  liikmesriikides vajaduse korral ettevõtjatega konsulteerides tarvitusele võetud ning kavandatud paljude jäätmetekke vältimise algatuste koondamiseks ja kasutamiseks
  .
  Need
  meetmed
  peavad olema kooskõlas käesoleva direktiivi eesmärkidega
  ,
  mis
  on määratletud artikli 1
  lõikes 1.“
  . | Liikmesriigid võtavad meetmeid
  ,
  et vähendada pakendite keskkonnamõju ning aidata saavutada jäätmetekke vältimise eesmärke
  , mis on
  sätestatud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 9 lõikes - 1
  .
  Sellised
  meetmed
  hõlmavad tootja laiendatud vastutust
  ,
  nagu
  on määratletud artikli 
  8 lõike
   1
  kolmandas lõigus, ning korduskasutatavate pakendite kasutuselevõtu stiimuleid
  . |
| | Liikmesriigid võtavad meetmeid, et pidevalt vähendada ringlussevõetamatute pakendite tarbimist ja ülemäärast pakendikasutust. Need meetmed ei tohi ohustada hügieeni või toidu ohutust. |
| | Lisaks võivad liikmesriigid võtta muid meetmeid, mis on ettevõtjatega ja keskkonnaorganisatsioonidega konsulteerides tarvitusele võetud ning kavandatud liikmesriikides paljude jäätmetekke vältimise algatuste koondamiseks ja kasutamiseks. |
| | Need meetmed peavad olema kooskõlas käesoleva direktiivi eesmärkidega, mis on määratletud artikli 1 lõikes 1. |
| | Liikmesriigid kasutavad asjakohaseid majandushoobasid ja muid meetmeid, et stimuleerida jäätmehierarhia kohaldamist. Selliste vahendite ja meetmete hulka võivad kuuluda direktiivi 2008/98/EÜ IVa lisas loetletud vahendid ja meetmed. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„Sellised muud meetmed võivad sisaldada riiklikke programme
  ,
  algatusi laiendatud tootjavastutuse süsteemide kaudu pakendite keskkonnamõju minimeerimiseks või samalaadseid meetmeid
  , mis on
  liikmesriikides vajaduse korral ettevõtjatega konsulteerides tarvitusele võetud ning kavandatud paljude jäätmetekke vältimise algatuste koondamiseks ja kasutamiseks
  .
  Need
  meetmed
  peavad olema kooskõlas käesoleva direktiivi eesmärkidega
  ,
  mis
  on määratletud artikli 1
  lõikes 1.“
  .

„Sellised muud meetmed võivad sisaldada riiklikke programme

algatusi laiendatud tootjavastutuse süsteemide kaudu pakendite keskkonnamõju minimeerimiseks või samalaadseid meetmeid

liikmesriikides vajaduse korral ettevõtjatega konsulteerides tarvitusele võetud ning kavandatud paljude jäätmetekke vältimise algatuste koondamiseks ja kasutamiseks

Need

peavad olema kooskõlas käesoleva direktiivi eesmärkidega

mis

lõikes 1.“

Liikmesriigid võtavad meetmeid
  ,
  et vähendada pakendite keskkonnamõju ning aidata saavutada jäätmetekke vältimise eesmärke
  , mis on
  sätestatud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 9 lõikes - 1
  .
  Sellised
  meetmed
  hõlmavad tootja laiendatud vastutust
  ,
  nagu
  on määratletud artikli 
  8 lõike
   1
  kolmandas lõigus, ning korduskasutatavate pakendite kasutuselevõtu stiimuleid
  .

Liikmesriigid võtavad meetmeid

et vähendada pakendite keskkonnamõju ning aidata saavutada jäätmetekke vältimise eesmärke

sätestatud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 9 lõikes - 1

Sellised

hõlmavad tootja laiendatud vastutust

nagu

8 lõike

kolmandas lõigus, ning korduskasutatavate pakendite kasutuselevõtu stiimuleid

Liikmesriigid võtavad meetmeid, et pidevalt vähendada ringlussevõetamatute pakendite tarbimist ja ülemäärast pakendikasutust. Need meetmed ei tohi ohustada hügieeni või toidu ohutust.

Liikmesriigid võtavad meetmeid, et pidevalt vähendada ringlussevõetamatute pakendite tarbimist ja ülemäärast pakendikasutust. Need meetmed ei tohi ohustada hügieeni või toidu ohutust.

Lisaks võivad liikmesriigid võtta muid meetmeid, mis on ettevõtjatega ja keskkonnaorganisatsioonidega konsulteerides tarvitusele võetud ning kavandatud liikmesriikides paljude jäätmetekke vältimise algatuste koondamiseks ja kasutamiseks.

Lisaks võivad liikmesriigid võtta muid meetmeid, mis on ettevõtjatega ja keskkonnaorganisatsioonidega konsulteerides tarvitusele võetud ning kavandatud liikmesriikides paljude jäätmetekke vältimise algatuste koondamiseks ja kasutamiseks.

Need meetmed peavad olema kooskõlas käesoleva direktiivi eesmärkidega, mis on määratletud artikli 1 lõikes 1.

Need meetmed peavad olema kooskõlas käesoleva direktiivi eesmärkidega, mis on määratletud artikli 1 lõikes 1.

Liikmesriigid kasutavad asjakohaseid majandushoobasid ja muid meetmeid, et stimuleerida jäätmehierarhia kohaldamist. Selliste vahendite ja meetmete hulka võivad kuuluda direktiivi 2008/98/EÜ IVa lisas loetletud vahendid ja meetmed.

Liikmesriigid kasutavad asjakohaseid majandushoobasid ja muid meetmeid, et stimuleerida jäätmehierarhia kohaldamist. Selliste vahendite ja meetmete hulka võivad kuuluda direktiivi 2008/98/EÜ IVa lisas loetletud vahendid ja meetmed.

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 4 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a) | Artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a)

2a)

Artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:

Artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:

3.   
  Kui see on asjakohane,
  esitab
  komisjon ettepanekud meetmete kohta
  oluliste nõuete
  tugevdamiseks
  ja
  jõustamiseks ning selleks
  , et tagada uue pakendi turuletoomine ainult siis, kui tootja on võtnud kõik vajalikud meetmed keskkonnamõju vähendamiseks järeleandmiseta pakendi oluliste funktsioonide osas.

| | „3.   
  Komisjon
  esitab
  31. detsembriks 2020 ettepanekud
  oluliste nõuete
  ajakohastamiseks, et tugevdada
  ja
  täiendada nende nõuete jõustamist
  , et tagada uue pakendi turuletoomine ainult siis, kui tootja on võtnud kõik vajalikud meetmed keskkonnamõju vähendamiseks järeleandmiseta pakendi oluliste funktsioonide osas.
  Komisjon esitab pärast sidusrühmadega konsulteerimist seadusandliku ettepaneku nõuete ajakohastamise kohta, eelkõige et tugevdada korduskasutamise ja kvaliteetse ringlussevõtu kavandamist.“ |
| --- | --- |

„3.   
  Komisjon
  esitab
  31. detsembriks 2020 ettepanekud
  oluliste nõuete
  ajakohastamiseks, et tugevdada
  ja
  täiendada nende nõuete jõustamist
  , et tagada uue pakendi turuletoomine ainult siis, kui tootja on võtnud kõik vajalikud meetmed keskkonnamõju vähendamiseks järeleandmiseta pakendi oluliste funktsioonide osas.
  Komisjon esitab pärast sidusrühmadega konsulteerimist seadusandliku ettepaneku nõuete ajakohastamise kohta, eelkõige et tugevdada korduskasutamise ja kvaliteetse ringlussevõtu kavandamist.“

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 b (uus)

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 4 – lõige 3a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b) | Artiklisse 4 lisatakse järgmine lõige:





  „3a.
     
  Liikmesriigid edendavad, kui see on olelusringi seisukohast keskkonnale kasulik, biotoorainel põhinevate ringlussevõetavate pakendite ja biolagunevate kompostitavate pakenditekasutamist, võttes näiteks järgmisi meetmeid:








  a) | edendades nende kasutamist, muu hulgas majandushoobade kasutamise kaudu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b)

2b)

Artiklisse 4 lisatakse järgmine lõige:

Artiklisse 4 lisatakse järgmine lõige:

„3a.
     
  Liikmesriigid edendavad, kui see on olelusringi seisukohast keskkonnale kasulik, biotoorainel põhinevate ringlussevõetavate pakendite ja biolagunevate kompostitavate pakenditekasutamist, võttes näiteks järgmisi meetmeid:

a)

edendades nende kasutamist, muu hulgas majandushoobade kasutamise kaudu;

| b) | parandades selliste toodete turutingimusi; |
| --- | --- |

b)

parandades selliste toodete turutingimusi;

| c) | vaadates läbi nende toodete kasutamist takistavad olemasolevad õigusaktid.“ |
| --- | --- |

c)

vaadates läbi nende toodete kasutamist takistavad olemasolevad õigusaktid.“

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 c (uus)

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 5 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2c) | Artiklisse 5 lisatakse järgmine pealkiri:




  „Korduskasutamine“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2c)

2c)

Artiklisse 5 lisatakse järgmine pealkiri:

Artiklisse 5 lisatakse järgmine pealkiri:

„Korduskasutamine“

„Korduskasutamine“

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 d (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 d (uus)

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 5 – lõige 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2d) | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2d)

2d)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

Liikmesriigid võivad
  vastavalt
  asutamislepingule soodustada
  selliste pakendite korduvkasutamise süsteeme, mida saab korduvkasutada keskkonnasõbralikul viisil.

Liikmesriigid võivad

asutamislepingule soodustada

| | „1.   
  Liikmesriigid soodustavad
  vastavalt
  aluslepingule jäätmehierarhiaga kooskõlas
  selliste pakendite korduvkasutamise süsteeme, mida saab korduvkasutada keskkonnasõbralikul viisil
  , kahjustamata toiduhügieeni ja tarbijate ohutust
  .“ |
| --- | --- |

„1.   
  Liikmesriigid soodustavad
  vastavalt
  aluslepingule jäätmehierarhiaga kooskõlas
  selliste pakendite korduvkasutamise süsteeme, mida saab korduvkasutada keskkonnasõbralikul viisil
  , kahjustamata toiduhügieeni ja tarbijate ohutust
  .“

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 e (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 e (uus)

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 5 – lõige 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2e) | Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige:





  „1a.
     
  Liikmesriigid püüavad saavutada järgmised pakendite korduskasutamise sihtarvud:








  a) | hiljemalt 31. detsembriks 2025 korduskasutatakse vähemalt 5 % kogu pakendijäätmete massist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2e)

2e)

Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige:

Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige:

„1a.
     
  Liikmesriigid püüavad saavutada järgmised pakendite korduskasutamise sihtarvud:

a)

hiljemalt 31. detsembriks 2025 korduskasutatakse vähemalt 5 % kogu pakendijäätmete massist;

| b) | hiljemalt 31. detsembriks 2030 korduskasutatakse vähemalt 10 % kogu pakendijäätmete massist.“ |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 31. detsembriks 2030 korduskasutatakse vähemalt 10 % kogu pakendijäätmete massist.“

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 f (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 f (uus)

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 5 – lõige 1b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2f) | Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige:





  „1b.
     
  Korduskasutamise soodustamiseks võivad liikmesriigid võtta muu hulgas järgmisi meetmeid:








  — | tagatisrahasüsteemide kasutamine korduskasutatavate pakendite puhul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2f)

2f)

Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige:

Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige:

„1b.
     
  Korduskasutamise soodustamiseks võivad liikmesriigid võtta muu hulgas järgmisi meetmeid:

—

tagatisrahasüsteemide kasutamine korduskasutatavate pakendite puhul;

| — | igal aastal turule viidavate korduskasutatavate pakendite minimaalse protsendimäära kehtestamine pakendivoo kohta; |
| --- | --- |

—

igal aastal turule viidavate korduskasutatavate pakendite minimaalse protsendimäära kehtestamine pakendivoo kohta;

| — | korduskasutatavate pakendite tootjatele asjakohaste majanduslike stiimulite kehtestamine.“ |
| --- | --- |

—

korduskasutatavate pakendite tootjatele asjakohaste majanduslike stiimulite kehtestamine.“

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 g (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 g (uus)

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 5 – lõige 1c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 g) | Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige:





  „1c.
     
  Tagatisrahasüsteemi raames kogutud pakendeid ja korduskasutatud pakendeid võib arvesse võtta riiklikes jäätmetekke vältimise programmides kehtestatud jäätmetekke vältimise sihtarvude saavutamisel.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2 g)

2 g)

Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige:

Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige:

„1c.
     
  Tagatisrahasüsteemi raames kogutud pakendeid ja korduskasutatud pakendeid võib arvesse võtta riiklikes jäätmetekke vältimise programmides kehtestatud jäätmetekke vältimise sihtarvude saavutamisel.“

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt a

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 6 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | pealkiri asendatakse järgmisega: „Taaskasutus
  , korduskasutamine
  ja
  ringlussevõtt“
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

pealkiri asendatakse järgmisega: „Taaskasutus
  , korduskasutamine
  ja
  ringlussevõtt“
  ;

, korduskasutamine

ringlussevõtt“

| a) | pealkiri asendatakse järgmisega: „Taaskasutus ja
  ringlussevõtt“
  ; |
| --- | --- |

a)

pealkiri asendatakse järgmisega: „Taaskasutus ja
  ringlussevõtt“
  ;

ringlussevõtt“

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt a a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt a a (uus)

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 6 – lõige - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | Artiklisse 6 lisatakse lõige - 1:





  „-1.
     
  Liikmesriigid kehtestavad kõikide pakendimaterjalide sortimise süsteemid.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

Artiklisse 6 lisatakse lõige - 1:

Artiklisse 6 lisatakse lõige - 1:

„-1.
     
  Liikmesriigid kehtestavad kõikide pakendimaterjalide sortimise süsteemid.“

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 –punkt 3 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 –punkt 3 – alapunkt b

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| f) | hiljemalt 31. detsembriks 2025
  valmistatakse
  vähemalt
  65
  % kogu pakendijäätmete massist
  ette korduskasutamiseks ja võetakse ringlusse
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

f)

hiljemalt 31. detsembriks 2025
  valmistatakse
  vähemalt
  65
  % kogu pakendijäätmete massist
  ette korduskasutamiseks ja võetakse ringlusse
  ;

valmistatakse

65

ette korduskasutamiseks ja võetakse ringlusse

| f) | hiljemalt 31. detsembriks 2025
  võetakse ringlusse
  vähemalt
  70
   % kogu
  tekkinud
  pakendijäätmete massist; |
| --- | --- |

f)

hiljemalt 31. detsembriks 2025
  võetakse ringlusse
  vähemalt
  70
   % kogu
  tekkinud
  pakendijäätmete massist;

võetakse ringlusse

70

tekkinud

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 –punkt 3 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 –punkt 3 – alapunkt b

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| g) | hiljemalt 31. detsembriks 2025
  valmistatakse korduskasutamiseks ette ja
  võetakse ringlusse pakendijäätmetes sisalduvate järgmiste materjalide massist vähemalt: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

g)

hiljemalt 31. detsembriks 2025
  valmistatakse korduskasutamiseks ette ja
  võetakse ringlusse pakendijäätmetes sisalduvate järgmiste materjalide massist vähemalt:

valmistatakse korduskasutamiseks ette ja

| g) | hiljemalt 31. detsembriks 2025 võetakse ringlusse pakendijäätmetes sisalduvate järgmiste materjalide massist vähemalt: |
| --- | --- |

g)

hiljemalt 31. detsembriks 2025 võetakse ringlusse pakendijäätmetes sisalduvate järgmiste materjalide massist vähemalt:

| | i) | plast:
  55
  %; |
| --- | --- | --- |

i)

plast:
  55
  %;

55

| | i) | plast:
  60
   %; |
| --- | --- | --- |

i)

plast:
  60
   %;

60

| | ii) | puit:
  60
  %; |
| --- | --- | --- |

ii)

puit:
  60
  %;

60

| | ii) | puit:
  65
   %; |
| --- | --- | --- |

ii)

puit:
  65
   %;

65

| | iii) | mustmetall:
  75
  %; |
| --- | --- | --- |

iii)

mustmetall:
  75
  %;

75

| | iii) | mustmetall:
  80
   %; |
| --- | --- | --- |

iii)

mustmetall:
  80
   %;

80

| | iv) | alumiinium:
  75
  %; |
| --- | --- | --- |

iv)

alumiinium:
  75
  %;

75

| | iv) | alumiinium:
  80
   %; |
| --- | --- | --- |

iv)

alumiinium:
  80
   %;

80

| | v) | klaas:
  75
  %; |
| --- | --- | --- |

v)

klaas:
  75
  %;

75

| | v) | klaas:
  80
  %; |
| --- | --- | --- |

v)

klaas:
  80
  %;

80

| | vi) | paber ja kartong:
  75
  %; |
| --- | --- | --- |

vi)

paber ja kartong:
  75
  %;

75

| | vi) | paber ja kartong:
  90
  %; |
| --- | --- | --- |

vi)

paber ja kartong:
  90
  %;

90

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 –punkt 3 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 –punkt 3 – alapunkt b

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt h

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| h) | hiljemalt 31. detsembriks 2030
  valmistatakse
  vähemalt
  75
  % kogu pakendijäätmete massist
  ette korduskasutamiseks ja võetakse ringlusse
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

h)

hiljemalt 31. detsembriks 2030
  valmistatakse
  vähemalt
  75
  % kogu pakendijäätmete massist
  ette korduskasutamiseks ja võetakse ringlusse
  ;

valmistatakse

75

ette korduskasutamiseks ja võetakse ringlusse

| h) | hiljemalt 31. detsembriks 2030
  võetakse ringlusse
  vähemalt
  80
   % kogu
  tekkinud
  pakendijäätmete massist; |
| --- | --- |

h)

hiljemalt 31. detsembriks 2030
  võetakse ringlusse
  vähemalt
  80
   % kogu
  tekkinud
  pakendijäätmete massist;

võetakse ringlusse

80

tekkinud

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 –punkt 3 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 –punkt 3 – alapunkt b

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | hiljemalt 31. detsembriks 2030
  valmistatakse korduskasutamiseks ette ja
  võetakse ringlusse pakendijäätmetes sisalduvate järgmiste materjalide massist vähemalt: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i)

hiljemalt 31. detsembriks 2030
  valmistatakse korduskasutamiseks ette ja
  võetakse ringlusse pakendijäätmetes sisalduvate järgmiste materjalide massist vähemalt:

valmistatakse korduskasutamiseks ette ja

| i) | hiljemalt 31. detsembriks 2030 võetakse ringlusse pakendijäätmetes sisalduvate järgmiste materjalide massist vähemalt: |
| --- | --- |

i)

hiljemalt 31. detsembriks 2030 võetakse ringlusse pakendijäätmetes sisalduvate järgmiste materjalide massist vähemalt:

| | i) | puit:
  75
  %; |
| --- | --- | --- |

i)

puit:
  75
  %;

75

| | i) | puit:
  80
   %; |
| --- | --- | --- |

i)

puit:
  80
   %;

80

| | ii) | mustmetall:
  85
  %; |
| --- | --- | --- |

ii)

mustmetall:
  85
  %;

85

| | ii) | mustmetall:
  90
   %; |
| --- | --- | --- |

ii)

mustmetall:
  90
   %;

90

| | iii) | alumiinium:
  85
  %; |
| --- | --- | --- |

iii)

alumiinium:
  85
  %;

85

| | iii) | alumiinium:
  90
   %; |
| --- | --- | --- |

iii)

alumiinium:
  90
   %;

90

| | iv) | klaas:
  85
  %; |
| --- | --- | --- |

iv)

klaas:
  85
  %;

85

| | iv) | klaas:
  90
   %; |
| --- | --- | --- |

iv)

klaas:
  90
   %;

90

| | v) | paber ja kartong: 85 %. |
| --- | --- | --- |

v)

paber ja kartong: 85 %.

paber ja kartong: 85 %.

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt c

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt c

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 6 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Pakendijäätmeid, mis saadeti teise liikmesriiki kõnealuses teises liikmesriigis
  korduskasutamiseks ettevalmistamiseks,
  ringlussevõtmiseks
  või taaskasutamiseks
  , võib lõike 1 punktides f kuni i sätestatud sihtarvude saavutamisel arvesse võtta üksnes see liikmesriik, kus pakendijäätmed koguti. | 3.   Pakendijäätmeid, mis saadeti teise liikmesriiki kõnealuses teises liikmesriigis ringlussevõtmiseks, võib lõike 1 punktides f kuni i sätestatud sihtarvude saavutamisel arvesse võtta üksnes see liikmesriik, kus pakendijäätmed koguti. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Pakendijäätmeid, mis saadeti teise liikmesriiki kõnealuses teises liikmesriigis
  korduskasutamiseks ettevalmistamiseks,
  ringlussevõtmiseks
  või taaskasutamiseks
  , võib lõike 1 punktides f kuni i sätestatud sihtarvude saavutamisel arvesse võtta üksnes see liikmesriik, kus pakendijäätmed koguti.

3.   Pakendijäätmeid, mis saadeti teise liikmesriiki kõnealuses teises liikmesriigis ringlussevõtmiseks, võib lõike 1 punktides f kuni i sätestatud sihtarvude saavutamisel arvesse võtta üksnes see liikmesriik, kus pakendijäätmed koguti.

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt c a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt c a (uus)

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 6 – lõige 4

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | Artikli 6 lõige 4 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

Artikli 6 lõige 4 asendatakse järgmisega:

Artikli 6 lõige 4 asendatakse järgmisega:

4.   
  Kui on asjakohane, siis liikmesriigid
  soodustavad pakendijäätmetest toodetud materjalide kasutamist pakendite ja muude toodete valmistamisel:

„4.   
  „Liikmesriigid
  soodustavad pakendijäätmetest toodetud materjalide kasutamist pakendite ja muude toodete valmistamisel
  , kui see on kasulik olelusringi seisukohast ja kooskõlas jäätmehierarhiaga
  :

| a) | parandades selliste materjalide turutingimusi; |
| --- | --- |

a)

parandades selliste materjalide turutingimusi;

| a) | parandades selliste materjalide turutingimusi; |
| --- | --- |

a)

parandades selliste materjalide turutingimusi;

| b) | vaadates läbi nende materjalide kasutamist takistavad olemasolevad määrused; |
| --- | --- |

b)

vaadates läbi nende materjalide kasutamist takistavad olemasolevad määrused;

| b) | vaadates läbi nende materjalide kasutamist takistavad olemasolevad määrused; |
| --- | --- |

b)

vaadates läbi nende materjalide kasutamist takistavad olemasolevad määrused;

| ba) | võttes teisese tooraine kasutamise stimuleerimiseks kasutusele asjakohased majandushoovad, näiteks meetmed, millega edendatakse ringlusmaterjali määra toodetes ja keskkonnahoidlike riigihangete kriteeriumide kasutamist; |
| --- | --- |

ba)

võttes teisese tooraine kasutamise stimuleerimiseks kasutusele asjakohased majandushoovad, näiteks meetmed, millega edendatakse ringlusmaterjali määra toodetes ja keskkonnahoidlike riigihangete kriteeriumide kasutamist;

võttes teisese tooraine kasutamise stimuleerimiseks kasutusele asjakohased majandushoovad, näiteks meetmed, millega edendatakse ringlusmaterjali määra toodetes ja keskkonnahoidlike riigihangete kriteeriumide kasutamist;

| bb) | soodustades materjale, mis ei sea ringlusse võetuna ohtu inimeste tervist, kui need töödeldakse ümber toiduga kokkupuutuvateks materjalideks.“ |
| --- | --- |

bb)

soodustades materjale, mis ei sea ringlusse võetuna ohtu inimeste tervist, kui need töödeldakse ümber toiduga kokkupuutuvateks materjalideks.“

soodustades materjale, mis ei sea ringlusse võetuna ohtu inimeste tervist, kui need töödeldakse ümber toiduga kokkupuutuvateks materjalideks.“

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt d

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt d

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 6 – lõiked 5, 8 ja 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | lõiked 5
  , 8
  ja 9 jäetakse välja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

lõiked 5
  , 8
  ja 9 jäetakse välja.

, 8

| d) | lõiked 5 ja 9 jäetakse välja. |
| --- | --- |

d)

lõiked 5 ja 9 jäetakse välja.

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt d a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt d a (uus)

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 6 – lõige 8

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | lõige 8 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

lõige 8 asendatakse järgmisega:

8.   
  Komisjon esitab nii kiiresti kui võimalik, hiljemalt 30. juunil 2005 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise käigust ja selle mõjust keskkonnale, samuti siseturu toimimisele. Aruanne võtab arvesse individuaalsed asjaolud igas liikmesriigis. See hõlmab järgmist:

„8.   
  Komisjon kontrollib sellel eesmärgil 31. detsembriks 2024 artiklis 6 sätestatud sihtarve ‘ja nende saavutamisel tehtud edusamme ning, võttes arvesse parimaid tavasid ja meetmeid, mida liikmesriigid nende sihtarvude saavutamiseks kasutavad.

Komisjon kaalub oma hinnangus, kas kehtestada:

Komisjon kaalub oma hinnangus, kas kehtestada:

| a) | tõhususe, rakendamise ja oluliste nõuete jõustamise hinnangut; |
| --- | --- |

a)

tõhususe, rakendamise ja oluliste nõuete jõustamise hinnangut;

tõhususe, rakendamise ja oluliste nõuete jõustamise hinnangut;

| a) | sihtarvud muude pakendijäätmevoogude kohta; |
| --- | --- |

a)

sihtarvud muude pakendijäätmevoogude kohta;

sihtarvud muude pakendijäätmevoogude kohta;

| b) | ennetavaid lisameetmeid pakendite keskkonnamõju vähendamiseks nii palju kui võimalik, järeleandmisteta selle oluliste funktsioonide osas; |
| --- | --- |

b)

ennetavaid lisameetmeid pakendite keskkonnamõju vähendamiseks nii palju kui võimalik, järeleandmisteta selle oluliste funktsioonide osas;

ennetavaid lisameetmeid pakendite keskkonnamõju vähendamiseks nii palju kui võimalik, järeleandmisteta selle oluliste funktsioonide osas;

| b) | eraldi sihtarvud kodumajapidamiste pakendijäätmete ning kaubandus- ja tööstuspakendijäätmete kohta. |
| --- | --- |

b)

eraldi sihtarvud kodumajapidamiste pakendijäätmete ning kaubandus- ja tööstuspakendijäätmete kohta.

eraldi sihtarvud kodumajapidamiste pakendijäätmete ning kaubandus- ja tööstuspakendijäätmete kohta.

| c) | pakendite keskkonnamõju märgendi võimalikku arendamist, et pakendijäätmete vältimine oleks lihtsam ja efektiivsem; |
| --- | --- |

c)

pakendite keskkonnamõju märgendi võimalikku arendamist, et pakendijäätmete vältimine oleks lihtsam ja efektiivsem;

pakendite keskkonnamõju märgendi võimalikku arendamist, et pakendijäätmete vältimine oleks lihtsam ja efektiivsem;

Selleks koostab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatava aruande ja lisab sellele vajaduse korral seadusandliku ettepaneku.“

Selleks koostab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatava aruande ja lisab sellele vajaduse korral seadusandliku ettepaneku.“

| d) | pakendijäätmete tekkimise vältimisplaane; |
| --- | --- |

d)

pakendijäätmete tekkimise vältimisplaane;

pakendijäätmete tekkimise vältimisplaane;

| e) | korduvkasutamise soodustamist, eriti korduvkasutamise ja ringlussevõtu maksumuse ja eeliste võrdlemist; |
| --- | --- |

e)

korduvkasutamise soodustamist, eriti korduvkasutamise ja ringlussevõtu maksumuse ja eeliste võrdlemist;

korduvkasutamise soodustamist, eriti korduvkasutamise ja ringlussevõtu maksumuse ja eeliste võrdlemist;

| f) | tootjavastutust koos finantsaspektidega; |
| --- | --- |

f)

tootjavastutust koos finantsaspektidega;

tootjavastutust koos finantsaspektidega;

| g) | edasist raskmetallide ja muude ohtlike ainete kasutamise vähendamist ja lõppetapis kasutamise lõpetamist pakendites aastaks 2010. |
| --- | --- |

g)

edasist raskmetallide ja muude ohtlike ainete kasutamise vähendamist ja lõppetapis kasutamise lõpetamist pakendites aastaks 2010.

edasist raskmetallide ja muude ohtlike ainete kasutamise vähendamist ja lõppetapis kasutamise lõpetamist pakendites aastaks 2010.

Sellele aruandele lisatakse juurde asjakohased ettepanekud käesoleva direktiivi tingimuste muutmise kohta, kui selliseid ettepanekuid on selleks ajaks esitatud.

Sellele aruandele lisatakse juurde asjakohased ettepanekud käesoleva direktiivi tingimuste muutmise kohta, kui selliseid ettepanekuid on selleks ajaks esitatud.

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 6a – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „1.   Selleks et arvutada, kas artikli 6 lõike 1 punktides f kuni i sätestatud sihtarvud on saavutatud,
  tuleb arvesse võtta järgmist: | 1.   Selleks et arvutada, kas artikli 6 lõike 1 punktides f kuni i sätestatud sihtarvud on saavutatud,
  arvutatakse ringlussevõetud pakendijäätmete mass kui lõplikku ringlussevõtuprotsessi sisenenud jäätmete mass konkreetsel aastal. |
| a) | ringlussevõetud pakendijäätmete mass on lõplikku ringlussevõtuprotsessi sisenenud jäätmete mass; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„1.   Selleks et arvutada, kas artikli 6 lõike 1 punktides f kuni i sätestatud sihtarvud on saavutatud,
  tuleb arvesse võtta järgmist:

1.   Selleks et arvutada, kas artikli 6 lõike 1 punktides f kuni i sätestatud sihtarvud on saavutatud,
  arvutatakse ringlussevõetud pakendijäätmete mass kui lõplikku ringlussevõtuprotsessi sisenenud jäätmete mass konkreetsel aastal.

a)

ringlussevõetud pakendijäätmete mass on lõplikku ringlussevõtuprotsessi sisenenud jäätmete mass;

ringlussevõetud pakendijäätmete mass on lõplikku ringlussevõtuprotsessi sisenenud jäätmete mass;

| b) | korduskasutamiseks ette valmistatud pakendijäätmete mass on selliste pakendijäätmete mass, mis on taaskasutatud või kogutud korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate poolt ja mis on läbinud kõik vajalikud kontrolli, puhastus- ja parandustoimingud, et jäätmeid saaks korduskasutada ilma täiendava sortimise või eeltöötluseta; |
| --- | --- |

b)

korduskasutamiseks ette valmistatud pakendijäätmete mass on selliste pakendijäätmete mass, mis on taaskasutatud või kogutud korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate poolt ja mis on läbinud kõik vajalikud kontrolli, puhastus- ja parandustoimingud, et jäätmeid saaks korduskasutada ilma täiendava sortimise või eeltöötluseta;

korduskasutamiseks ette valmistatud pakendijäätmete mass on selliste pakendijäätmete mass, mis on taaskasutatud või kogutud korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate poolt ja mis on läbinud kõik vajalikud kontrolli, puhastus- ja parandustoimingud, et jäätmeid saaks korduskasutada ilma täiendava sortimise või eeltöötluseta;

| c) | liikmesriigid võivad arvesse võtta tooteid ja komponente, mida valmistatakse korduskasutamiseks ette korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate poolt või tunnustatud tagatisrahasüsteemide raames. Liikmesriigid kasutavad korduskasutamiseks ette valmistatud ja ringlusse võetud pakendijäätmete kohandatud määra arvutamiseks ettevõtjate tõendatud andmeid ning IV lisas esitatud valemit, võttes arvesse korduskasutamiseks ette valmistatud toodete ja komponentide massi. |
| --- | --- |

c)

liikmesriigid võivad arvesse võtta tooteid ja komponente, mida valmistatakse korduskasutamiseks ette korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate poolt või tunnustatud tagatisrahasüsteemide raames. Liikmesriigid kasutavad korduskasutamiseks ette valmistatud ja ringlusse võetud pakendijäätmete kohandatud määra arvutamiseks ettevõtjate tõendatud andmeid ning IV lisas esitatud valemit, võttes arvesse korduskasutamiseks ette valmistatud toodete ja komponentide massi.

liikmesriigid võivad arvesse võtta tooteid ja komponente, mida valmistatakse korduskasutamiseks ette korduskasutamiseks ettevalmistamisega tegelevate tunnustatud ettevõtjate poolt või tunnustatud tagatisrahasüsteemide raames. Liikmesriigid kasutavad korduskasutamiseks ette valmistatud ja ringlusse võetud pakendijäätmete kohandatud määra arvutamiseks ettevõtjate tõendatud andmeid ning IV lisas esitatud valemit, võttes arvesse korduskasutamiseks ette valmistatud toodete ja komponentide massi.

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 6a – lõige 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisjon esitab 31. detsembriks 2018 Euroopa standardiorganisatsioonidele nõude töötada välja Euroopa kvaliteedistandardid nii lõplikku ringlussevõtuprotsessi siseneva jäätmematerjali kui ka teisese toorme, eriti plasti jaoks, tuginedes parimatele olemasolevatele tavadele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Komisjon esitab 31. detsembriks 2018 Euroopa standardiorganisatsioonidele nõude töötada välja Euroopa kvaliteedistandardid nii lõplikku ringlussevõtuprotsessi siseneva jäätmematerjali kui ka teisese toorme, eriti plasti jaoks, tuginedes parimatele olemasolevatele tavadele.

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 6a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Selleks et tagada ühtlustatud tingimused
  IV lisa punkti
  1
  alapunktide b ja c
  kohaldamiseks, võtab komisjon kooskõlas artikliga 21a vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse miinimumnõuded
  korduskasutamiseks ettevalmistamisega
  tegelevate
  tunnustatud
  ettevõtjate
  ja tunnustatud tagatisrahasüsteemide
  kindlaksmääramiseks, sealhulgas erieeskirjad andmete kogumise,
  tõendamise
  ja esitamise kohta. | 2.   Selleks et tagada ühtlustatud tingimused
  lõike
  1 kohaldamiseks, võtab komisjon kooskõlas artikliga 21a
  käesoleva direktiivi täiendamiseks
  vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse
  kvaliteedi ja tegevusalased
  miinimumnõuded
  lõpliku ringlussevõtuga
  tegelevate ettevõtjate kindlaksmääramiseks, sealhulgas erieeskirjad andmete kogumise,
  jälgimise, kontrollimise
  ja esitamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Selleks et tagada ühtlustatud tingimused
  IV lisa punkti
  1
  alapunktide b ja c
  kohaldamiseks, võtab komisjon kooskõlas artikliga 21a vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse miinimumnõuded
  korduskasutamiseks ettevalmistamisega
  tegelevate
  tunnustatud
  ettevõtjate
  ja tunnustatud tagatisrahasüsteemide
  kindlaksmääramiseks, sealhulgas erieeskirjad andmete kogumise,
  tõendamise
  ja esitamise kohta.

2.   Selleks et tagada ühtlustatud tingimused
  lõike
  1 kohaldamiseks, võtab komisjon kooskõlas artikliga 21a
  käesoleva direktiivi täiendamiseks
  vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse
  kvaliteedi ja tegevusalased
  miinimumnõuded
  lõpliku ringlussevõtuga
  tegelevate ettevõtjate kindlaksmääramiseks, sealhulgas erieeskirjad andmete kogumise,
  jälgimise, kontrollimise
  ja esitamise kohta.

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 6a – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisjon uurib võimalusi ja teeb vajadusel ettepanekud meetmete võtmiseks, et viia aruandlus liitpakendite kohta käesolevas direktiivis sätestatud kohustustega kooskõlla. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Komisjon uurib võimalusi ja teeb vajadusel ettepanekud meetmete võtmiseks, et viia aruandlus liitpakendite kohta käesolevas direktiivis sätestatud kohustustega kooskõlla.

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 6a – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Erandina lõikest 1 võib esitada mis tahes sortimistoimingu väljundi massi ringlussevõetud pakendijäätmete massina tingimusel, et: | välja jäetud |
| a) | sellise toimingu väljund saadetakse lõplikku ringlussevõtuprotsessi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Erandina lõikest 1 võib esitada mis tahes sortimistoimingu väljundi massi ringlussevõetud pakendijäätmete massina tingimusel, et:

välja jäetud

välja jäetud

a)

sellise toimingu väljund saadetakse lõplikku ringlussevõtuprotsessi;

sellise toimingu väljund saadetakse lõplikku ringlussevõtuprotsessi;

| b) | selliste materjalide või ainete mass, mida ei saadeta lõplikku ringlussevõtuprotsessi ja mis kõrvaldatakse või millest toodetakse energiat, jääb alla 10 % ringlussevõetud jäätmetena märgitud jäätmete kogumassist. |
| --- | --- |

b)

selliste materjalide või ainete mass, mida ei saadeta lõplikku ringlussevõtuprotsessi ja mis kõrvaldatakse või millest toodetakse energiat, jääb alla 10 % ringlussevõetud jäätmetena märgitud jäätmete kogumassist.

selliste materjalide või ainete mass, mida ei saadeta lõplikku ringlussevõtuprotsessi ja mis kõrvaldatakse või millest toodetakse energiat, jääb alla 10 % ringlussevõetud jäätmetena märgitud jäätmete kogumassist.

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 6a – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid kehtestavad tõhusa süsteemi
  pakendijäätmete
  kvaliteedi kontrollimiseks ja jälgimiseks, et tagada
  lõike 3 punktides a ja b
  sätestatud
  tingimuste täitmine
  . Süsteem võib koosneda kas direktiivi 2008/98/EÜ artikli 35 lõike 4 kohaselt loodud elektroonilisest registrist, sorditud jäätmete kvaliteeti käsitlevate nõuete tehnilistest kirjeldustest või mis tahes muust samalaadsest meetmest, millega tagatakse ringlussevõetud jäätmete kohta kogutud andmete usaldusväärsus ja täpsus. | 4.   Liikmesriigid kehtestavad
  vastavalt lõikele 2 vastu võetud delegeeritud õigusaktidega
  tõhusa süsteemi
  pakendijäätmete
  kvaliteedi kontrollimiseks ja jälgimiseks, et tagada
  vastavus lõikes 1
  sätestatud
  eeskirjadele
  . Süsteem võib koosneda kas direktiivi 2008/98/EÜ artikli 35 lõike 4 kohaselt loodud elektroonilisest registrist, sorditud jäätmete kvaliteeti käsitlevate nõuete tehnilistest kirjeldustest või mis tahes muust samalaadsest meetmest, millega tagatakse ringlussevõetud jäätmete kohta kogutud andmete usaldusväärsus ja täpsus.
  Liikmesriigid teavitavad komisjoni kvaliteedi kontrollimiseks ja jälgimise tagamiseks valitud süsteemist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid kehtestavad tõhusa süsteemi
  pakendijäätmete
  kvaliteedi kontrollimiseks ja jälgimiseks, et tagada
  lõike 3 punktides a ja b
  sätestatud
  tingimuste täitmine
  . Süsteem võib koosneda kas direktiivi 2008/98/EÜ artikli 35 lõike 4 kohaselt loodud elektroonilisest registrist, sorditud jäätmete kvaliteeti käsitlevate nõuete tehnilistest kirjeldustest või mis tahes muust samalaadsest meetmest, millega tagatakse ringlussevõetud jäätmete kohta kogutud andmete usaldusväärsus ja täpsus.

4.   Liikmesriigid kehtestavad
  vastavalt lõikele 2 vastu võetud delegeeritud õigusaktidega
  tõhusa süsteemi
  pakendijäätmete
  kvaliteedi kontrollimiseks ja jälgimiseks, et tagada
  vastavus lõikes 1
  sätestatud
  eeskirjadele
  . Süsteem võib koosneda kas direktiivi 2008/98/EÜ artikli 35 lõike 4 kohaselt loodud elektroonilisest registrist, sorditud jäätmete kvaliteeti käsitlevate nõuete tehnilistest kirjeldustest või mis tahes muust samalaadsest meetmest, millega tagatakse ringlussevõetud jäätmete kohta kogutud andmete usaldusväärsus ja täpsus.
  Liikmesriigid teavitavad komisjoni kvaliteedi kontrollimiseks ja jälgimise tagamiseks valitud süsteemist.

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 6a – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Selleks et arvutada, kas artikli 6 lõike 1 punktides f kuni i sätestatud sihtarvud on saavutatud, võivad liikmesriigid võtta arvesse jäätmete põletamise tulemusel ringlussevõetud metalli koguseid vastavalt põletatud pakendijäätmete osakaalule
  tingimusel
  , et ringlussevõetud metallid vastavad teatavatele kvaliteedinõuetele. Liikmesriigid kasutavad ühtset metoodikat, mis on kehtestatud kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ artikli 11a lõikega 6. | 5.   Selleks et arvutada, kas artikli 6 lõike 1 punktides f kuni i sätestatud sihtarvud on saavutatud, võivad liikmesriigid võtta arvesse jäätmete põletamise
  või koospõletamise
  tulemusel ringlussevõetud metalli koguseid vastavalt põletatud pakendijäätmete osakaalule
  üksnes siis
  ,
  kui jäätmed on enne põletamist sorditud või kui kohustus kehtestada eraldi paberi, metalli, plasti, klaasi ja biojäätmete kogumine on täidetud, tingimusel
  et ringlussevõetud metallid vastavad teatavatele kvaliteedinõuetele. Liikmesriigid kasutavad ühtset metoodikat, mis on kehtestatud kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ artikli 11a lõikega 6. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Selleks et arvutada, kas artikli 6 lõike 1 punktides f kuni i sätestatud sihtarvud on saavutatud, võivad liikmesriigid võtta arvesse jäätmete põletamise tulemusel ringlussevõetud metalli koguseid vastavalt põletatud pakendijäätmete osakaalule
  tingimusel
  , et ringlussevõetud metallid vastavad teatavatele kvaliteedinõuetele. Liikmesriigid kasutavad ühtset metoodikat, mis on kehtestatud kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ artikli 11a lõikega 6.

5.   Selleks et arvutada, kas artikli 6 lõike 1 punktides f kuni i sätestatud sihtarvud on saavutatud, võivad liikmesriigid võtta arvesse jäätmete põletamise
  või koospõletamise
  tulemusel ringlussevõetud metalli koguseid vastavalt põletatud pakendijäätmete osakaalule
  üksnes siis
  ,
  kui jäätmed on enne põletamist sorditud või kui kohustus kehtestada eraldi paberi, metalli, plasti, klaasi ja biojäätmete kogumine on täidetud, tingimusel
  et ringlussevõetud metallid vastavad teatavatele kvaliteedinõuetele. Liikmesriigid kasutavad ühtset metoodikat, mis on kehtestatud kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ artikli 11a lõikega 6.

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 6b – lõige 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | näited headest tavadest, mida kasutatakse kogu liidus ja millest võiks olla abi sihtarvude saavutamisel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

näited headest tavadest, mida kasutatakse kogu liidus ja millest võiks olla abi sihtarvude saavutamisel.

näited headest tavadest, mida kasutatakse kogu liidus ja millest võiks olla abi sihtarvude saavutamisel.

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 6b – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Vajaduse korral käsitletakse lõikes 1 osutatud aruannetes ka käesoleva direktiivi muude nõuete täitmist kui need, millele osutatakse lõikes 1, sealhulgas jäätmetekke vältimise programmides sisalduvate sihtarvude saavutamise prognoosimine ning kõrvaldatavate või energia tootmiseks kasutatavate olmejäätmete protsent ja kogus inimese kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Vajaduse korral käsitletakse lõikes 1 osutatud aruannetes ka käesoleva direktiivi muude nõuete täitmist kui need, millele osutatakse lõikes 1, sealhulgas jäätmetekke vältimise programmides sisalduvate sihtarvude saavutamise prognoosimine ning kõrvaldatavate või energia tootmiseks kasutatavate olmejäätmete protsent ja kogus inimese kohta.

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 a (uus)

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 7 – lõige 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a) | Artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a)

5a)

Artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:

Artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid peavad võtma vajalikke meetmeid selliste süsteemide kasutuselevõtuks, millega tagatakse:

„1.   Liikmesriigid peavad võtma
  käesolevas direktiivis kehtestatud eesmärkide saavutamiseks
  vajalikke meetmeid selliste süsteemide kasutuselevõtuks, millega tagatakse
  ja stimuleeritakse järgmist
  :

| a) | kasutatud pakendite ja/või pakendijäätmete tagastamine ja/või kogumine tarbijalt, teistelt lõppkasutajatelt või jäätmevoost, et suunata need kõige sobivamasse käitlusse; |
| --- | --- |

a)

kasutatud pakendite ja/või pakendijäätmete tagastamine ja/või kogumine tarbijalt, teistelt lõppkasutajatelt või jäätmevoost, et suunata need kõige sobivamasse käitlusse;

| a) | kasutatud pakendite ja/või pakendijäätmete tagastamine ja/või kogumine tarbijalt, teistelt lõppkasutajatelt või jäätmevoost, et suunata need kõige sobivamasse käitlusse; |
| --- | --- |

a)

kasutatud pakendite ja/või pakendijäätmete tagastamine ja/või kogumine tarbijalt, teistelt lõppkasutajatelt või jäätmevoost, et suunata need kõige sobivamasse käitlusse;

| b) | kogutud pakendite ja/või pakendijäätmete korduvkasutamine või taaskasutamine, kaasa arvatud ringlussevõtt, |
| --- | --- |

b)

kogutud pakendite ja/või pakendijäätmete korduvkasutamine või taaskasutamine, kaasa arvatud ringlussevõtt,

| b) | kogutud pakendite ja/või pakendijäätmete korduvkasutamine või taaskasutamine, kaasa arvatud ringlussevõtt; |
| --- | --- |

b)

kogutud pakendite ja/või pakendijäätmete korduvkasutamine või taaskasutamine, kaasa arvatud ringlussevõtt;

et täita käesolevas direktiivis sätestatud eesmärke.

et täita käesolevas direktiivis sätestatud eesmärke.

Need süsteemid peavad olema osavõtuks avatud asjaomaste sektorite ettevõtjatele ja pädevatele ametivõimudele. Mittediskrimineerivatel tingimustel kohaldatakse neid ka imporditud toodete suhtes, kaasa arvatud süsteemidele juurdepääsu üksikasjalik kord ja kehtestatud maksud, ja kavandatakse nii, et vastavalt asutamislepingule vältida kaubandustõkkeid või konkurentsi moonutamist.“

Need süsteemid peavad olema osavõtuks avatud asjaomaste sektorite ettevõtjatele ja pädevatele ametivõimudele. Mittediskrimineerivatel tingimustel kohaldatakse neid ka imporditud toodete suhtes, kaasa arvatud süsteemidele juurdepääsu üksikasjalik kord ja kehtestatud maksud, ja kavandatakse nii, et vastavalt asutamislepingule vältida kaubandustõkkeid või konkurentsi moonutamist.“

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 b (uus)

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 7a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5b) | Lisatakse järgmine artikkel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5b)

5b)

Lisatakse järgmine artikkel:

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 7a

„Artikkel 7a

Erimeetmed tagastamis- ja kogumissüsteemide kohta

Erimeetmed tagastamis- ja kogumissüsteemide kohta

Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, et kehtestada:

Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, et kehtestada:

| a) | vähemalt paber-, metall-, plast- ja klaaspakendite või -pakendijäätmete eraldi kogumine; |
| --- | --- |

a)

vähemalt paber-, metall-, plast- ja klaaspakendite või -pakendijäätmete eraldi kogumine;

vähemalt paber-, metall-, plast- ja klaaspakendite või -pakendijäätmete eraldi kogumine;

| b) | et liitpakendid, nagu on määratletud komisjoni otsuses 2005/270/EÜ, kogutakse olemasolevate kogumissüsteemide raames, mis vastavad lõpliku ringlussevõtu kvaliteedistandarditele.“ |
| --- | --- |

b)

et liitpakendid, nagu on määratletud komisjoni otsuses 2005/270/EÜ, kogutakse olemasolevate kogumissüsteemide raames, mis vastavad lõpliku ringlussevõtu kvaliteedistandarditele.“

et liitpakendid, nagu on määratletud komisjoni otsuses 2005/270/EÜ, kogutakse olemasolevate kogumissüsteemide raames, mis vastavad lõpliku ringlussevõtu kvaliteedistandarditele.“

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 c (uus)

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 8 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5c) | Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5c)

5c)

Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kogumise,
  korduvkasutamise
  ja taaskasutamise, sealhulgas ringlussevõtu hõlbustamiseks tuleb pakenditel näidata kasutatud pakendimaterjali(de) laad, et asjaomane tööstus saaks neid komisjoni otsuse 97/129/EÜ (1) põhjal identifitseerida ja liigitada.

„2.   Kogumise,
  korduskasutamise
  ja taaskasutamise, sealhulgas ringlussevõtu hõlbustamiseks
  märgitakse pakendile selleks otstarbeks kasulik teave. Eelkõige
  tuleb pakenditel näidata kasutatud pakendimaterjali(de) laad, et asjaomane tööstus saaks neid komisjoni otsuse 97/129/EÜ (1) põhjal identifitseerida ja liigitada.

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt d

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt d

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 8 – lõige 3a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „3a.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kalendriaasta kohta andmed, mis kajastavad artikli 6 lõike 1 punktides a kuni i sätestatud sihtarvude saavutamist. Nad esitavad need
  andmed
  elektrooniliselt
  18
  kuu jooksul pärast selle aruandeaasta lõppu, mille kohta andmeid kogutakse. | 3a.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kalendriaasta kohta andmed, mis kajastavad artikli 6 lõike 1 punktides a kuni i sätestatud sihtarvude saavutamist. Nad
  koguvad ja töötlevad neid andmeid lõikes 3d osutatud ühtse metoodika kohaselt ja
  esitavad need elektrooniliselt
  12
  kuu jooksul pärast selle aruandeaasta lõppu, mille kohta andmeid kogutakse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„3a.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kalendriaasta kohta andmed, mis kajastavad artikli 6 lõike 1 punktides a kuni i sätestatud sihtarvude saavutamist. Nad esitavad need
  andmed
  elektrooniliselt
  18
  kuu jooksul pärast selle aruandeaasta lõppu, mille kohta andmeid kogutakse.

3a.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kalendriaasta kohta andmed, mis kajastavad artikli 6 lõike 1 punktides a kuni i sätestatud sihtarvude saavutamist. Nad
  koguvad ja töötlevad neid andmeid lõikes 3d osutatud ühtse metoodika kohaselt ja
  esitavad need elektrooniliselt
  12
  kuu jooksul pärast selle aruandeaasta lõppu, mille kohta andmeid kogutakse.

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt d

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt d

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 12 – lõige 3a – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Andmed tuleb esitada vormis, mille komisjon on kehtestanud vastavalt lõikele
  3
  d. Esimene aruanne hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist [sisestage käesoleva direktiivi jõustumiste aasta + 1 aasta] kuni 31. detsembrini [sisestage käesoleva direktiivi jõustumise aasta + 1 aasta]. | Andmed tuleb
  koguda ja töödelda lõikes 3d osutatud ühtset metoodikat kasutades ning
  esitada vormis, mille komisjon on kehtestanud vastavalt lõikele 3d. Esimene aruanne
  artikli 6 punktides f–i kehtestatud sihtarvude kohta
  hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist [sisestage käesoleva direktiivi jõustumiste aasta + 1 aasta] kuni 31. detsembrini [sisestage käesoleva direktiivi jõustumise aasta + 1 aasta]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Andmed tuleb esitada vormis, mille komisjon on kehtestanud vastavalt lõikele
  3
  d. Esimene aruanne hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist [sisestage käesoleva direktiivi jõustumiste aasta + 1 aasta] kuni 31. detsembrini [sisestage käesoleva direktiivi jõustumise aasta + 1 aasta].

3

Andmed tuleb
  koguda ja töödelda lõikes 3d osutatud ühtset metoodikat kasutades ning
  esitada vormis, mille komisjon on kehtestanud vastavalt lõikele 3d. Esimene aruanne
  artikli 6 punktides f–i kehtestatud sihtarvude kohta
  hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist [sisestage käesoleva direktiivi jõustumiste aasta + 1 aasta] kuni 31. detsembrini [sisestage käesoleva direktiivi jõustumise aasta + 1 aasta].

koguda ja töödelda lõikes 3d osutatud ühtset metoodikat kasutades ning

artikli 6 punktides f–i kehtestatud sihtarvude kohta

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt d

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt d

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 12 – lõige 3c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3c.   Komisjon vaatab käesoleva artikli kohaselt esitatud andmed üle ja avaldab aruande selle ülevaatuse tulemuste kohta.
  Aruanne
  hõlmab hinnangut liikmesriigi andmekogumise korralduse, andmeallikate ja metoodika
  , samuti
  andmete täielikkuse, usaldusväärsuse, ajakohasuse ja järjepidevuse kohta. Hinnang võib sisaldada konkreetseid soovitusi olukorra parandamiseks. Aruanne koostatakse iga kolme aasta tagant. | 3c.   Komisjon vaatab käesoleva artikli kohaselt esitatud andmed üle ja avaldab aruande selle ülevaatuse tulemuste kohta.
  Kuni lõikes 3d osutatud andmete kogumise ja töötlemise ühtse metoodika kehtestamiseni
  hõlmab
  aruanne
  hinnangut liikmesriigi andmekogumise korralduse, andmeallikate ja metoodika
  kohta. Komisjon annab ühtlasi hinnangu esitatud
  andmete
  ja teabe
  täielikkuse, usaldusväärsuse, ajakohasuse ja järjepidevuse kohta. Hinnang võib sisaldada konkreetseid soovitusi olukorra parandamiseks. Aruanne koostatakse
  üheksa kuu möödumisel liikmesriigi poolt andmete esmakordsest teatamisest ja seejärel
  iga kolme aasta tagant. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3c.   Komisjon vaatab käesoleva artikli kohaselt esitatud andmed üle ja avaldab aruande selle ülevaatuse tulemuste kohta.
  Aruanne
  hõlmab hinnangut liikmesriigi andmekogumise korralduse, andmeallikate ja metoodika
  , samuti
  andmete täielikkuse, usaldusväärsuse, ajakohasuse ja järjepidevuse kohta. Hinnang võib sisaldada konkreetseid soovitusi olukorra parandamiseks. Aruanne koostatakse iga kolme aasta tagant.

3c.   Komisjon vaatab käesoleva artikli kohaselt esitatud andmed üle ja avaldab aruande selle ülevaatuse tulemuste kohta.
  Kuni lõikes 3d osutatud andmete kogumise ja töötlemise ühtse metoodika kehtestamiseni
  hõlmab
  aruanne
  hinnangut liikmesriigi andmekogumise korralduse, andmeallikate ja metoodika
  kohta. Komisjon annab ühtlasi hinnangu esitatud
  andmete
  ja teabe
  täielikkuse, usaldusväärsuse, ajakohasuse ja järjepidevuse kohta. Hinnang võib sisaldada konkreetseid soovitusi olukorra parandamiseks. Aruanne koostatakse
  üheksa kuu möödumisel liikmesriigi poolt andmete esmakordsest teatamisest ja seejärel
  iga kolme aasta tagant.

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt d

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt d

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 12 – lõige 3 ca (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3ca.
     
  Komisjon lisab aruandesse teabe direktiivi rakendamise kohta tervikuna ning hindab selle mõju inimeste tervisele, keskkonnale ja siseturule. Vajaduse korral lisatakse aruandele ettepanek käesoleva direktiivi läbivaatamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3ca.
     
  Komisjon lisab aruandesse teabe direktiivi rakendamise kohta tervikuna ning hindab selle mõju inimeste tervisele, keskkonnale ja siseturule. Vajaduse korral lisatakse aruandele ettepanek käesoleva direktiivi läbivaatamiseks.

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt d

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt d

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 12 – lõige 3 d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3d.   Komisjon võtab vastu
  rakendusaktid
  ,
  millega kehtestatakse vorm
  andmete
  esitamiseks lõike 3a kohaselt. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 21 lõikes 2 osutatud menetlusega
  .”; | 3d.   Komisjon võtab
  kooskõlas artikliga 38a
  vastu
  delegeeritud õigusaktid
  ,
  et täiendada käesolevat direktiivi
  andmete
  kogumise ja töötlemise ühtse metoodika ning lõike 3d kohase aruandluse vormi kehtestamise teel
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3d.   Komisjon võtab vastu
  rakendusaktid
  ,
  millega kehtestatakse vorm
  andmete
  esitamiseks lõike 3a kohaselt. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 21 lõikes 2 osutatud menetlusega
  .”;

3d.   Komisjon võtab
  kooskõlas artikliga 38a
  vastu
  delegeeritud õigusaktid
  ,
  et täiendada käesolevat direktiivi
  andmete
  kogumise ja töötlemise ühtse metoodika ning lõike 3d kohase aruandluse vormi kehtestamise teel
  .

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 21a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Artikli 6a lõikes 2, artikli 11 lõikes 3, artikli 19 lõikes 2 ja artiklis 20 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [sisestada käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev]. | 2.   Artikli 6a lõikes 2, artikli 11 lõikes 3, artikli
  13 lõikes 3d, artikli
  19 lõikes 2 ja artiklis 20 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [sisestada käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Artikli 6a lõikes 2, artikli 11 lõikes 3, artikli 19 lõikes 2 ja artiklis 20 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [sisestada käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev].

2.   Artikli 6a lõikes 2, artikli 11 lõikes 3, artikli
  13 lõikes 3d, artikli
  19 lõikes 2 ja artiklis 20 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [sisestada käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev].

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 21a – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 6a lõikes 2, artikli 11 lõikes 3, artikli 19 lõikes 2 ja artiklis 20 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. | 3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 6a lõikes 2, artikli 11 lõikes 3, artikli
  12 lõikes 3d, artikli
  19 lõikes 2 ja artiklis 20 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 6a lõikes 2, artikli 11 lõikes 3, artikli 19 lõikes 2 ja artiklis 20 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 6a lõikes 2, artikli 11 lõikes 3, artikli
  12 lõikes 3d, artikli
  19 lõikes 2 ja artiklis 20 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Direktiiv 94/62/EÜ

Artikkel 21a – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Artikli 6a lõike 2, artikli 11 lõike 3, artikli 19 lõike 2 ja artikli 20 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.”. | 5.   Artikli 6a lõike 2, artikli 11 lõike 3, artikli
  12 lõike 3d, artikli
  19 lõike 2 ja artikli 20 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Artikli 6a lõike 2, artikli 11 lõike 3, artikli 19 lõike 2 ja artikli 20 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.”.

5.   Artikli 6a lõike 2, artikli 11 lõike 3, artikli
  12 lõike 3d, artikli
  19 lõike 2 ja artikli 20 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 a (uus)

Direktiiv 94/62/EÜ

II lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12a) | Pakendeid ja pakendijäätmeid käsitleva direktiivi 94/62/EÜ II lisa asendatakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12a)

12a)

Pakendeid ja pakendijäätmeid käsitleva direktiivi 94/62/EÜ II lisa asendatakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Pakendeid ja pakendijäätmeid käsitleva direktiivi 94/62/EÜ II lisa asendatakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 14

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 14

Direktiiv 94/62/EÜ

IV lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Pakendeid ja pakendijäätmeid käsitlevale direktiivile 94/62/EÜ lisatakse IV lisa vastavalt käesoleva direktiivi lisale. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Pakendeid ja pakendijäätmeid käsitlevale direktiivile 94/62/EÜ lisatakse IV lisa vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Pakendeid ja pakendijäätmeid käsitlevale direktiivile 94/62/EÜ lisatakse IV lisa vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Lisa – lõik - 1 (uus)

Lisa – lõik - 1 (uus)

Direktiiv 94/62/EÜ

II lisa – punkt 1 – taane 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1) | II lisa punkti 1 esimest taanet muudetakse järgmiselt: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-1)

-1)

II lisa punkti 1 esimest taanet muudetakse järgmiselt:

II lisa punkti 1 esimest taanet muudetakse järgmiselt:

| — | Pakend
  kavandatakse, toodetakse ja turustatakse viisil, mis võimaldab selle
  korduv-
  ja taaskasutamist ning ringlussevõttu ja selle keskkonnamõju vähendamist miinimumini pakendijäätmete ja pakendijäätmete käitlemise jääkide kõrvaldamisel. |
| --- | --- |

—

Pakend
  kavandatakse, toodetakse ja turustatakse viisil, mis võimaldab selle
  korduv-
  ja taaskasutamist ning ringlussevõttu ja selle keskkonnamõju vähendamist miinimumini pakendijäätmete ja pakendijäätmete käitlemise jääkide kõrvaldamisel.

Pakend

korduv-

| | „— | Pakend
  kavandatakse, toodetakse ja turustatakse viisil, mis võimaldab selle
  kordus-
  ja taaskasutamist ning ringlussevõttu
  – vastavalt jäätmekäitluse hierarhiale –
  ja selle keskkonnamõju vähendamist miinimumini pakendijäätmete ja pakendijäätmete käitlemise jääkide kõrvaldamisel.“ |
| --- | --- | --- |

„—

Pakend
  kavandatakse, toodetakse ja turustatakse viisil, mis võimaldab selle
  kordus-
  ja taaskasutamist ning ringlussevõttu
  – vastavalt jäätmekäitluse hierarhiale –
  ja selle keskkonnamõju vähendamist miinimumini pakendijäätmete ja pakendijäätmete käitlemise jääkide kõrvaldamisel.“

Pakend

kordus-

– vastavalt jäätmekäitluse hierarhiale –

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Lisa – lõik - 1 a (uus)

Lisa – lõik - 1 a (uus)

Direktiiv 94/62/EÜ

II lisa – punkt 1 – taane 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1a) | II lisa punkti 1 lisatakse järgmine taane 1a:








  „— | Pakendid toodetakse selliselt, et minimeerida nende CO2-jalajälg, kasutades sealhulgas biolagunevaid ja säästvaid biotoorainel põhinevaid materjale.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-1a)

-1a)

II lisa punkti 1 lisatakse järgmine taane 1a:

II lisa punkti 1 lisatakse järgmine taane 1a:

„—

Pakendid toodetakse selliselt, et minimeerida nende CO2-jalajälg, kasutades sealhulgas biolagunevaid ja säästvaid biotoorainel põhinevaid materjale.“

Pakendid toodetakse selliselt, et minimeerida nende CO2

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Lisa – lõik - 1 b (uus)

Lisa – lõik - 1 b (uus)

Direktiiv 94/62/EÜ

II lisa – punkt 3 – alapunkt c

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1b) | II lisa punkti 3 alapunkt c asebdatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-1b)

-1b)

II lisa punkti 3 alapunkt c asebdatakse järgmisega:

II lisa punkti 3 alapunkt c asebdatakse järgmisega:

| c) | Kompostimise teel korduskasutatav pakend |
| --- | --- |

c)

Kompostimise teel korduskasutatav pakend

| „c) | Kompostimise teel korduskasutatav pakend |
| --- | --- |

„c)

Kompostimise teel korduskasutatav pakend

Kompostimise eesmärgil töödeldavate pakendijäätmete biolagundatavus
  peaks võimaldama
  eraldi kogumist ja kompostimist või tegevust, milleks neid jäätmeid kasutatakse.

peaks võimaldama

Kompostimise eesmärgil töödeldavate pakendijäätmete biolagundatavus
  võimaldab
  eraldi kogumist ja kompostimist või tegevust, milleks neid jäätmeid kasutatakse.“

võimaldab

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Lisa – lõik - 1 c (uus)

Lisa – lõik - 1 c (uus)

Direktiiv 94/62/EÜ

II lisa – punkt 3 – alapunkt d

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1c) | II lisa punkti 3 alapunkti d muudetakse järgmiselt: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-1c)

-1c)

II lisa punkti 3 alapunkti d muudetakse järgmiselt:

II lisa punkti 3 alapunkti d muudetakse järgmiselt:

| d) | Biolagundatav pakend |
| --- | --- |

d)

Biolagundatav pakend

| „d) | Biolagundatav pakend |
| --- | --- |

„d)

Biolagundatav pakend

Biolagundatavad pakendijäätmed peavad lagunema nii füüsikaliselt, keemiliselt, soojuslikult kui bioloogiliselt, nii et suurem osa lõppkompostist laguneb lõpuks süsinikdioksiidiks, biomassiks ja veeks.

Biolagundatavad pakendijäätmed peavad lagunema nii füüsikaliselt, keemiliselt, soojuslikult kui bioloogiliselt, nii et suurem osa lõppkompostist laguneb lõpuks süsinikdioksiidiks, biomassiks ja veeks.
  Oksüdantide toimel lagunevaid plastpakendeid ei loeta biolagundatavateks.“

Oksüdantide toimel lagunevaid plastpakendeid ei loeta biolagundatavateks.“

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Lisa – lõik 2

Lisa – lõik 2

Direktiiv 94/62/EÜ

IV lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lisatakse IV lisa: | välja jäetud |
| „IV lisa | |
| Toodete ja komponentide korduskasutamiseks ettevalmistamise määra arvutamise meetod artikli 6 lõike 1 punktide f–i kohaldamisel | |
| Liikmesriigid kasutavad artikli 6 lõike 1 punktides f–i osutatud ringlussevõtu ja korduskasutamiseks ettevalmistamise kohandatud määra arvutamiseks järgmist valemit: | |
| „E=“„(A+R)*100“ /„(P+R)“ | |
| E: ringlussevõtu ja korduskasutamise kohandatud määr asjaomasel aastal; | |
| A: asjaomasel aastal ringlusse võetud või korduskasutamiseks ette valmistatud pakendijäätmete mass; | |
| R: asjaomasel aastal korduskasutamiseks ette valmistatud toodete ja komponentide mass; | |
| P: asjaomasel aastal tekitatud pakendijäätmete mass.“ | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lisatakse IV lisa:

Lisatakse IV lisa:

välja jäetud

välja jäetud

„IV lisa

„IV lisa

Toodete ja komponentide korduskasutamiseks ettevalmistamise määra arvutamise meetod artikli 6 lõike 1 punktide f–i kohaldamisel

Toodete ja komponentide korduskasutamiseks ettevalmistamise määra arvutamise meetod artikli 6 lõike 1 punktide f–i kohaldamisel

Liikmesriigid kasutavad artikli 6 lõike 1 punktides f–i osutatud ringlussevõtu ja korduskasutamiseks ettevalmistamise kohandatud määra arvutamiseks järgmist valemit:

Liikmesriigid kasutavad artikli 6 lõike 1 punktides f–i osutatud ringlussevõtu ja korduskasutamiseks ettevalmistamise kohandatud määra arvutamiseks järgmist valemit:

„E=“„(A+R)*100“ /„(P+R)“

„E=“„(A+R)*100“ /„(P+R)“

E: ringlussevõtu ja korduskasutamise kohandatud määr asjaomasel aastal;

E: ringlussevõtu ja korduskasutamise kohandatud määr asjaomasel aastal;

A: asjaomasel aastal ringlusse võetud või korduskasutamiseks ette valmistatud pakendijäätmete mass;

A: asjaomasel aastal ringlusse võetud või korduskasutamiseks ette valmistatud pakendijäätmete mass;

R: asjaomasel aastal korduskasutamiseks ette valmistatud toodete ja komponentide mass;

R: asjaomasel aastal korduskasutamiseks ette valmistatud toodete ja komponentide mass;

P: asjaomasel aastal tekitatud pakendijäätmete mass.“

P: asjaomasel aastal tekitatud pakendijäätmete mass.“

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0029/2017).

1

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiiv 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiiv 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

(13)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/62/EÜ, 20. detsember 1994, pakendite ja pakendijäätmete kohta (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10).

13

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/62/EÜ, 20. detsember 1994, pakendite ja pakendijäätmete kohta (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10).

(14)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ, 19. november 2008, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

14

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ, 19. november 2008, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

(15)  COM(2013)0442.

15

(15)  COM(2013)0442.

15

(1a)  
  Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/31/EÜ prügilate kohta (EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1).

1a

Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/31/EÜ prügilate kohta (EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1).

(16)  Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, 16. veebruar 2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

16

(16)  Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, 16. veebruar 2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

16

(1)  EÜT L 50, 14.1.1997, lk 28.“

1

(1)  EÜT L 50, 20.2.1997, lk 28.“

1

---

Kolmapäev, 15. märts 2017

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/360 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/360

---

P8_TA(2017)0078

ELi ja Brasiilia vaheline leping: kontsessioonide muutmine Horvaatia loendis selle riigi ELiga ühinemise käigus ***

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus) sõlmimise kohta (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 263/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13037/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13037/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist kirjavahetuse vormis lepingu projekti, milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus (13038/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist kirjavahetuse vormis lepingu projekti, milles käsitletakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV lõikele 6 ja artiklile XXVIII kontsessioonide muutmist Horvaatia Vabariigi loendis selle riigi Euroopa Liiduga ühinemise käigus (13038/2016),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0490/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0490/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A8-0052/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A8-0052/2017),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Brasiilia Liitvabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/361 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/361

---

P8_TA(2017)0079

Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuse alustamine Taanis *

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu rakendusotsus sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Taanis (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS))

(Konsulteerimine)

(2018/C 263/34)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (12212/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (12212/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 (muudetud Amsterdami lepinguga) ja üleminekusätteid käsitleva protokolli (nr 36) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0476/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 (muudetud Amsterdami lepinguga) ja üleminekusätteid käsitleva protokolli (nr 36) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0476/2016),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse oma 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni ELi piiriülese õiguskaitsekoostöö tugevdamise ning Prümi otsuse ja Euroopa Teabevahetusmudeli rakendamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni ELi piiriülese õiguskaitsekoostöö tugevdamise ning Prümi otsuse ja Euroopa Teabevahetusmudeli rakendamise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0051/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0051/2017),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0419.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0269.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/362 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/362

---

P8_TA(2017)0080

DNA-andmete automatiseeritud andmevahetuse alustamine Kreekas *

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Kreekas (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS))

(Konsulteerimine)

(2018/C 263/35)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (12211/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (12211/2016),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja üleminekusätteid käsitleva protokolli (nr 36) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0477/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja üleminekusätteid käsitleva protokolli (nr 36) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0477/2016),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0053/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0053/2017),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/363 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/363

---

P8_TA(2017)0081

Toidu- ja söödaalased õigusnormid ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alased õigusnormid ***II

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2018/C 263/36)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10755/1/2016 – C8-0015/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10755/1/2016 – C8-0015/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. oktoobri 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. oktoobri 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 29. novembri 2013. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 29. novembri 2013. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0265) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0265) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67a,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0022/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0022/2017),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 67, 6.3.2014, lk 166.

(2)  ELT C 114, 15.4.2014, lk 96.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0380.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/364 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/364

---

P8_TA(2017)0082

Sagedusala 470–790 MHz kasutamine liidus ***I

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus sagedusala 470–790 MHz kasutamise kohta liidus (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 263/37)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0043), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0043),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0020/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0020/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. mai 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. mai 2016. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 20. jaanuari 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 20. jaanuari 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A8-0327/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A8-0327/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 303, 19.8.2016, lk 127.

---

P8_TC1-COD(2016)0027

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. märtsil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/... 470–790 MHz sagedusala kasutamise kohta liidus

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus (EL) 2017/899) lõplikule kujule).

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/365 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/365

---

P8_TA(2017)0085

2018. aasta eelarve koostamise suunised – III jagu

Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta resolutsioon 2018. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (2016/2323(BUD))

(2018/C 263/38)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2) (edaspidi: „institutsioonidevaheline kokkulepe“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2) (edaspidi: „institutsioonidevaheline kokkulepe“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvet (5) ja sellele lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldusi (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvet (5) ja sellele lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldusi (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. veebruari 2017. aasta järeldusi 2018. aasta eelarve suuniste kohta (6522/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. veebruari 2017. aasta järeldusi 2018. aasta eelarve suuniste kohta (6522/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 86a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 86a,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0060/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0060/2017),

| A. | arvestades, et 2018. aasta on mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) viies aasta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2018. aasta on mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) viies aasta;

| B. | arvestades, et liidu sisemise majandusliku ja sotsiaalse olukorra ning väliste probleemide ja poliitilise ebakindluse tõttu jääb ELi 2018. aasta eelarve tõenäoliselt surve alla; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et liidu sisemise majandusliku ja sotsiaalse olukorra ning väliste probleemide ja poliitilise ebakindluse tõttu jääb ELi 2018. aasta eelarve tõenäoliselt surve alla;

| C. | arvestades, et eelarvega tuleb reageerida otsestele probleemidele ja kriisidele ning samal ajal leida liidu ühisesse tulevikku investeerivaid jätkusuutlikke vastuseid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et eelarvega tuleb reageerida otsestele probleemidele ja kriisidele ning samal ajal leida liidu ühisesse tulevikku investeerivaid jätkusuutlikke vastuseid;

Jätkusuutliku majanduskasvu, töökohtade loomise ja julgeoleku kindlustamise eelarve

| 1. | väljendab heameelt, et ELi eelarvel on olnud oluline roll konkreetsete vastuste andmisel ELi ees seisvatele probleemidele; rõhutab, et inimväärsed, kvaliteetsed ja stabiilsed töökohad, eriti noortele, majanduskasv ja sotsiaal-majanduslik lähenemine, ränne, julgeolek ja populismi tõrjumine, samuti kliimamuutus on ELi tasandi põhiprobleemid ning ELi eelarvel on jätkuvalt osa nende küsimuste lahendamises; rõhutab, et ELi eelarve aluspõhimõtteks peab jääma solidaarsus; rõhutab, et üksnes tugev ja sihipärane ELi eelarve, millel on tõeline Euroopa lisandväärtus, on kasulik nii kõigile liikmesriikidele kui ka ELi kodanikele; ootab, et komisjon esitaks sellise 2018. aasta eelarve projekti, mis võimaldaks ELil jätkata heaolu loomist majanduskasvu ja töökohtade loomise kaudu ja tagaks kodanike turvalisuse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on kindlalt arvamusel, et eelarvedistsipliini hoides peavad ELi eelarves olema vahendid, mis võimaldaksid reageerida üheaegselt mitmele kriisile, seega on vajalik teatav paindlikkuse tase; on arvamusel, et kuigi majanduskasv ja töökohad jäävad ELi eelarve tähtsaimateks prioriteetideks, tuleb nendes valdkondades saavutada püsiv edu ja areng üheaegselt ELi kodanike turvalisust ja julgeolekut puudutavate mureküsimuste lahendamisega; kordab oma nõudmist kohaldada ELi 2018. aasta eelarve prioriteetide määramisel temaatilist suunitlust; |
| --- | --- |

2.

Teadusuuringud, infrastruktuur ja VKEd – majanduskasvu ja töökohtade loomise peamised võimaldajad

| 3. | rõhutab, et majanduskasvu ja töökohtade loomise tagamiseks on ülimalt oluline ELi majanduse konkurentsivõime tugevdamine, infrastruktuur, hästi rahastatud uurimistegevus, oskuste arendamise toetamine ja ELi jätkuvad kohustused suurendada investeeringuid; on seisukohal, et sotsiaalselt ja keskkondlikult jätkusuutlike ja hästi tasustatud töökohtade loomine peab olema üks peamisi ELi eelarve prioriteete; nendib, et töökohti luuakse valdavalt erasektoris ning seetõttu tuleb nii era- kui ka avaliku sektori investeeringute suurendamiseks ette näha piisavalt eelarvetoetust, pöörates erilist tähelepanu VKEdele; rõhutab sellest lähtudes alamrubriigi 1a tähtsust, kuna selle kaudu luuakse Euroopa kodanikele ja ettevõtjatele tõelist lisandväärtust, ning nõuab selle rubriigi asjakohase rahastamise tagamist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et investeeringud teadusuuringutesse ja innovatsiooni, sh idufirmade toetamine, on eeltingimus tõelise konkurentsivõime saavutamiseks ELis ning üleilmsel tasandil innovaatilise ja konkurentsivõimelise ELi majanduse tagamiseks; peab kahetsusväärseks asjaolu, et tulenevalt ebapiisavast ELi rahalisest toetusest teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas on taotluste edukuse määr murettekitavalt väike ja mitu kõrgetasemelist teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonna projekti on jäänud ELi rahastamiseta; märgib, et paljud huvitatud isikud, sh VKEd, ei söanda programmi „Horisont 2020“ projektitaotlusi esitada; nõuab seetõttu asjakohase assigneeringute taseme tagamist programmile „Horisont 2020“, jätkates seejuures lihtsustamise tegevuskavaga; rõhutab, et programmi „Horisont 2020“ suurem eelarve ei tohiks tulla teiste teadusprogrammide arvelt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunnistab, et VKEd moodustavad endiselt Euroopa majanduse selgroo ning neil on kogu ELis jätkuvalt määrav osa töökohtade loomisel ja majanduskasvu kindlustamisel; peab VKEsid ka peamiseks töökohtade loomise allikaks, mistõttu on neil vaja asjakohast ligipääsu rahastamisele; nõuab sellega seoses, et programmi edukust arvesse võttes suurendataks COSME programmi assigneeringuid; rõhutab, kui tähtis on tugevdada uues mitmeaastases finantsraamistikus COSME programmi, et anda VKEdele olulisemal määral ELi toetust; on veendunud, et koostoime loomine teiste rahastamisvahenditega annaks paremad tulemusi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toetab kindlalt Euroopa infrastruktuurivõrkude koostalitlusvõime edasiarendamist ja parandamist; on seisukohal, et Euroopa ühendamise rahastu on nende eesmärkide saavutamiseks väga tähtis vahend, ja palub komisjonil tagada 2018. aastal selle piisav rahastamine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondil (EFSI) on oluline roll ja potentsiaal Euroopas ikka veel esineva investeerimislõhe vähendamisel, ja tunnustab seni saavutatud positiivseid tulemusi; tunnustab ka komisjoni ettepanekut pikendada EFSI kestust kuni 2020. aastani, mille eesmärk peaks olema veelgi parandada fondi toimimist, sh täiendavuse põhimõtte ja geograafilise tasakaalu kohaldamist, mille nimel on vaja veel tööd teha; rõhutab, et EFSI kaudu rahastatavate projektide valimine peaks põhinema kvaliteedil ja nõudlusel; väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle tugevdada Euroopa investeerimisnõustamise keskuse rolli täpsemalt suunatud kohaliku tehnilise abi pakkumisel kogu ELis ning ühtlasi geograafilise tasakaalu parandamiseks; kutsub komisjoni ühtlasi üles analüüsima fondi mõju hindamise kaudu korrapäraselt fondi pakutavat lisandväärtust; |
| --- | --- |

7.

Haridus ja noorte tööhõive – noore põlvkonna edu eeldused

| 8. | on seisukohal, et haridus on püsiva, hästi tasustatud ja stabiilse töökoha saamise eeltingimus; rõhutab liikuvuse tähtsust, sest see võimaldab noortel eurooplastel ära kasutada inimeste mitmesuguseid oskusi, laiendades samas haridus-, koolitus- ja töövõimalusi; tunnustab sellega seoses programmi „Erasmus +“ rolli noorte üliõpilaste, praktikantide ja vabatahtlike Euroopa-sisese liikuvuse hõlbustamisel; on veendunud, et eriti natsionalismi ja populismi esilekerkimise ajal on oluline lihtsustada Euroopa eri rahvaste ja kultuuride loomulikku suhtlemist, et tugevdada Euroopa-teadvust ja identiteeti; nõuab sellega seoses programmi „Erasmus +“ rahastamise edasist suurendamist 2018. aastal; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et noorte töötus on Euroopa tasandil üks suuremaid probleeme, millel on eriti suur sotsiaalne mõju, eriti liidu vaeseimates piirkondades, mis seab ohtu ühe noorte eurooplaste põlvkonna tervikuna ja aeglustab pikaajalist majanduskasvu; toonitab, et ELi 2017. aasta eelarve osas sõlmitud lepituskokkuleppe kohaselt eraldatakse 2017. aastal paranduseelarvega 500 miljonit eurot noorte tööhõive algatuse tarbeks; leiab, et noorte tööhõive algatus annab väga olulise panuse liidu töökohtade loomise ja majanduskasvu prioriteetsesse eesmärki, ja on endiselt kindlalt selle poolt, et tuleb tagada piisavad rahalised vahendid noorte tööpuuduse vastu võitlemiseks ja noorte tööhõivealgatuse jätkamiseks kuni praeguse mitmeaastase finantsraamistiku lõpuni, samal ajal tuleb aga parandada algatuse toimimist ja rakendamist; rõhutab sellega seoses ELi noorsoostrateegia tähtsust; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab heameelt ettepaneku võtta kasutusele „Interraili Euroopa sõidukaart 18. sünnipäevaks“; toonitab, et selle projektiga on võimalik suurendada Euroopa-teadvust ja identiteeti; rõhutab siiski, et seda projekti ei tohiks rahastada teiste edukate ELi programmide arvelt, eriti noorte ja kultuuri valdkonnas, ja see peaks olema võimalikult palju sotsiaalselt kaasav ning sisaldama sätteid Euroopa äärealadele jäävatel saartel elavate inimeste kaasamiseks; palub komisjonil hinnata selle algatuse võimalikku kulu ja rahastamisallikaid ning esitada asjakohased ettepanekud; |
| --- | --- |

10.

Traditsioonilised ELi eelarveprioriteedid kui investeerimispoliitika

| 11. | toetab kindlalt regionaalpoliitikat kui ELi eelarve ühte peamist investeerimisvahendit, millega tagatakse majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus; rõhutab, et see poliitika aitab kaasa majanduskasvule ja töökohtade loomisele kõikides liikmesriikides; peab aga murettekitavaks lubamatuid viivitusi ELi tasandil käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku kohaste rakenduskavade täitmisel, mis on siiani toonud kaasa väiksemad investeeringud, millega ei ole suudetud piisavalt kaasa aidata majanduskasvu ja töökohtade loomisele ega vähendada Euroopa piirkondade vahelist majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ebavõrdsust; kutsub komisjoni üles tegema kindlaks viivituste põhjused ja kutsub liikmesriike üles tegema koostööd, et need kõrvaldada, eelkõige selleks, et tagada korraldus-, auditeerimis- ja sertifitseerimisasutuste määramise lõpuleviimine ning kavade tunduvalt kiirem täitmine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunnustab Euroopa põllumajandussektori tähtsust ELi toiduga kindlustatuse tagamisel ja bioloogilise mitmekesisuse korraldamisel; väljendab täielikku toetust põllumajandustootjatele, kes kannatavad Venemaa embargo, lindude gripi, piimasektori kriisi ja lihakriisi tõttu; palub komisjonil jätkata seetõttu Euroopa põllumajandustootjate toetamist, et nad turu ootamatu volatiilsuse korral hakkama saaksid, ning selleks et tagada turvalised ja kvaliteetsed toiduvarud; soovitab pöörata asjakohast tähelepanu väikesemahulisele põllumajandustootmisele ja väikesemahulisele kalapüügile; |
| --- | --- |

12.

Siseprobleemid

| 13. | on veendunud, et ELi eelarve on osutunud praeguses olukorras ebapiisavaks, et tegeleda rände- ja pagulaskriisi mõjudega ning sellega kaasnevate humanitaarprobleemidega või probleemidega julgeoleku valdkonnas, nagu sagenev rahvusvaheline terrorism; toonitab, et selle põhjal tuleb leida sellele küsimusele kestlik lahendus, kuna erivahendite, nt paindlikkusinstrumendi korduv kasutuselevõtmine on näidanud, et ELi eelarve ei olnud algselt mõeldud nii ulatuslike kriisidega tegelemiseks; juhib tähelepanu vajadusele võtta vastu sidus rände- ja pagulaskriisiga toimetuleku strateegia, sh selged, mõõdetavad ja arusaadavad eesmärgid; tuletab siiski meelde, et täiendavate vahendite kasutamise vajadus nende probleemide lahendamiseks ei tohiks olla ülimuslik teiste oluliste liidu poliitikasuundade, näiteks töökohtade ja majanduskasvu valdkonna poliitika suhtes; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunnustab selliste vahendite nagu Sisejulgeolekufond ning Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond tähtsust rände- ja pagulaskriisi ja sellega seotud humanitaarprobleemide mõjule reageerimisel, ning nõuab, et neile fondidele antaks järgmistel aastatel piisavalt eelarvevahendeid; kordab, kui oluline on liikmesriikide vahel koormuse jagamise põhimõte pagulastele piisavate vastuvõtutingimuste tagamiseks vajalike pingutuste rahastamisel; avaldab ka heameelt ELi justiits- ja siseküsimuste valdkonna ametite, nt Europoli, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti, EASO, Eurojusti, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ning eu-LISA rolli üle, ning soovitab sellega seoses eraldada nende volituste täitmiseks rohkem eelarvevahendeid ja personali; on veendunud, et EL peab rohkem investeerima oma piiride tugevdamisse ja haldamisse, õiguskaitseasutuste ja riigiasutuste koostöö tõhustamisse ja võitlusse terrorismi, radikaliseerumise ning tõsise ja organiseeritud kuritegevuse vastu, parandades integratsioonimeetmeid ja -tavasid, tagades teabesüsteemide koostalitlusvõime ning korrektsed tagasisaatmismeetmed nende osas, kellel ei ole õigust rahvusvahelisele kaitsele, järgides seejuures täielikult mittetagasisaatmise põhimõtet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et Sisejulgeolekufondi praegune eelarve (kulukohustustena ligikaudu 700 miljonit eurot) ei ole piisav rahvusvahelisest terrorismist tulenevate julgeolekuprobleemide lahendamiseks; nõuab seetõttu finantsvahendite suurendamist, et viia julgeolekuinfrastruktuur asjakohasemale ja nüüdisaegsemale tasemele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde Euroopa ametite olulist ülesannet ELi õigusaktide elluviimise tagamisel ja seeläbi ka ELi poliitikaeesmärkide, näiteks konkurentsivõime, majanduskasvu ja tööhõive ning praeguse rände- ja pagulaskriisiga seotud eesmärkide saavutamise tagamisel; nõuab seetõttu, et nii haldus- kui ka tegevuskulude katmiseks nähtaks ette piisavad rahalised ja inimressursid, et võimaldada ametitel täita neile antud ülesandeid ja saavutada parimaid võimalikke tulemusi; rõhutab seoses ametite personali ja assigneeringute suurenemisega alates 2014. aasta eelarvest asjaolu, et neid käsitletakse osana uutest poliitilistest arengutest ja õigusaktidest, mida ei arvestata personali 5 % vähendamise eesmärgi arvutamisel; toonitab seetõttu, et 2018. aasta eelarves ei tohiks ette näha edasisi vähendamisi Euroopa ametite ametikohtade loeteludes lisaks 5 %-lisele kärpele iga Euroopa Liidu institutsiooni ja organi osas, milles lepiti kokku institutsioonidevahelise kokkuleppe raames; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toetab kindlalt kaitseuuringute valdkonna algatusi, mille eesmärk on parandada liikmesriikide koostööd ja saavutada koosmõju kaitsevaldkonnas; rõhutab siiski, et sellisele tegevusele tuleks eraldada uusi vahendeid, sest see on uus poliitiline algatus, mis avaldab ELi eelarvele märkimisväärset mõju; nõuab ühtlasi kõigi võimaluste analüüsimist kaitsealase uurimisprogrammi rahastamiseks sihtotstarbelisest eelarvest järgmises mitmeaastases finantsraamistikus; tuletab meelde, et kuigi aluslepingute sätteid tuleb järgida, on vaja teha tugevamat koostööd kaitsevaldkonnas, et seista vastu ELi ette kerkinud julgeolekuprobleemidele, mis on tingitud pikaajalisest ebastabiilsusest liidu naaberriikides ning ebakindlusest teatavate ELi partnerite pühendumise osas NATO eesmärkide täitmisse; rõhutab lisaks vajadust parandada konkurentsivõimet ja innovatsiooni Euroopa kaitsetööstuses, mis võib aidata ergutada majanduskasvu ja töökohtade loomist; palub liikmesriikidel tagada piisavad eelarvevahendid, et tegeleda välisprobleemidega ühtsemalt; võtab teadmiseks teadusuuringute ja kaitsevõime vahenditega Euroopa Kaitsefondi loomise; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et ELi eelarve peab toetama Pariisi kokkuleppe eesmärkide ja ELi enda pikaajaliste kliimaeesmärkide täitmist, täites mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) kliimakulutuste eesmärgi 20 %; märgib murega, et ELi 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse eesmärke ilma oluliste täiendavate pingutusteta ei täideta; rõhutab seetõttu, kui oluline on integreerida bioloogilise mitmekesisuse kaitse kogu ELi eelarvesse, keskendudes eriti programmile LIFE ja Natura 2000 võrgustikule; |
| --- | --- |

18.

Välisprobleemid

| 19. | rõhutab, et ELi eelarve on ka välise solidaarsuse vahend, mille abil antakse kiireloomulist abi humanitaar- ja tsiviilkriiside puhul, pakkudes toetust abi vajavatele riikidele; tuletab meelde, et vaesuse kaotamise ja kestliku arengu probleemid on kinnitatud ELi ja selle liikmesriikide peamiseks prioriteediks; tuletab sellega seoses meelde ELi võetud kohustust aidata kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja selle eesmärgi saavutamisele, mille kohaselt peab ametlik arenguabi moodustama 0,7 % kogurahvatulust 2015. aastale järgneva tegevuskava perioodil; rõhutab, et pikas plaanis annab arenguabi investeerimistulu suureneva kaubavahetuse ja SKP kasvu näol Euroopas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kinnitab veel kord veendumust, et praeguse rände- ja pagulaskriisi ning sellega seotud humanitaarprobleemide algpõhjustega tegelemiseks peab EL võtma endale suurema rolli, milleks tuleb teha investeeringuid rändevoogude lähteriikidesse; kutsub seetõttu komisjoni üles koostama tõelise tegevuskava, et tegeleda rändekriisiga tulemuslikult; rõhutab, et kõiki arengupoliitika instrumente tuleb rohkem strateegiliselt korrigeerida, et tagada stabiilne majanduslik ja sotsiaalne areng, kahjustamata samas olemasoleva välispoliitika elluviimist; märgib, et investeeringud infrastruktuuri, elamumajandusse, haridusse ja meditsiiniteenustesse ning VKEde toetamine, erilise rõhuasetusega töökohtade loomisele, sotsiaalkaitsele ja sotsiaalsele kaasatusele, on osa lahendusest, mis aitaks kõrvaldada rände algpõhjuseid; tunneb seetõttu nende probleemide lahendamise raames heameelt välisinvesteeringute kava kui ühtse ja koordineeritud raamistiku üle, millega soodustatakse investeeringute tegemist Aafrikasse ja Euroopa naabruses asuvatesse riikidesse, pidades meeles, et see peab olema täielikus kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega ja aitama nende saavutamisele kaasa; loodab, et investeerimiskavaga soodustatakse kestlikku arengut, kahjustamata inimõigusi, kliimamuutuste leevendamist või head valitsemistava, ning et tagatakse Euroopa Kestliku Arengu Fondi ja selle projektide läbipaistev juhtimine; |
| --- | --- |

20.

| 21. | märgib, et komisjoni praegune suund kasutada paralleelseid eelarvemehhanisme, nagu Türgi pagulasrahastu, usaldusfondid ja muud sarnased instrumendid, ei ole alati edukaks osutunud; tunneb muret, et rahastamisvahendite loomine väljaspool liidu eelarvet kahjustab eelarve täitmise läbipaistvust ja pärsib parlamendil õigust kulusid tulemuslikult kontrollida; jääb seetõttu kindlaks oma varasemale seisukohale, et viimastel aastatel loodud sihtotstarbelised välisrahastamisvahendid tuleb integreerida ELi eelarvesse ning Euroopa Parlamendil peab olema täielik kontroll nende vahendite kasutamise üle; rõhutab siiski, et neid vahendeid ei tohiks rahastada muude olemasolevate välisvahendite arvel; võtab teadmiseks liikmesriikide lubaduste ja nendesse fondidesse tegelikult tehtud maksete lahknevuse ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid täidaksid oma lubadusi panustada ELiga võrdselt; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et stabiilsus ELi naabruses on ELis stabiilsuse ja heaolu säilimise üks tingimus; palub seetõttu komisjonil tagada, et investeeringuid ELi naabrusse loetaks prioriteetseks, millega toetataks püüdeid lahendada sel alal esinevaid peamisi probleeme, nimelt rände- ja pagulaskriisi ning sellega seotud humanitaarprobleeme ELi lõunanaabruse riikides ja Venemaa agressiooni idanaabruse riikides; kordab, et poliitiliste ja majanduslike reformide soodustamiseks on keskse tähtsusega toetada neid riike, kes rakendavad ELiga sõlmitud assotsiatsioonilepinguid, kuid toonitab, et sellist toetust tuleks kohaldada seni, kuni need riigid täidavad toetuskõlblikkuse kriteeriume, eriti õigusriigi ja demokraatlike institutsioonide jõustamise osas; |
| --- | --- |

22.

Piisavad maksete assigneeringud suurendavad ELi usaldusväärsust

| 23. | kordab oma varasemaid nõudmisi, et ELi eelarves peab olema piisavas mahus maksete assigneeringuid, et eelarve saaks täita oma peamist eesmärki investeerimiseelarvena; on veendunud, et eelarve ei saa seda rolli täita, kui EL ei täida oma kohustusi ja seab sellega ohtu oma usaldusväärsuse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et viivitused 2014.–2020. aasta programmide elluviimisel koostöös liikmesriikidega täidetavate programmide osas tõid 2016. ja 2017. aastal kaasa maksenõuete vähenemise; on eriti mures selle pärast, et praeguse mitmeaastase finantsraamistiku perioodi lõpuks võivad taas kuhjuda tasumata arved, ja tuletab meelde, et 2014. aasta lõpus paisus nende maht enneolematult suureks – 24,7 miljardi euroni; peab õigeks, et komisjon esitas mitmeaastase finantsraamistiku muutmisega seoses esmakordselt maksete prognoosi kuni 2020. aastani, rõhutab aga, et seda tuleb igal aastal nõuetekohaselt uuendada, et eelarvepädevad institutsioonid saaksid õigeaegselt vajalikke meetmeid võtta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et hoolimata sellest, et lõplikku kokkulepet mitmeaastase finantsraamistiku muutmise kohta ei ole veel saavutatud, on olemas mitu eelkõige läbivaatamise suurema paindlikkusega seostuvat elementi, mille üle praegu läbi räägitakse, mis võivad osutuda kasulikuks tulevaste maksekriiside ennetamisel ja neile reageerimisel; on veendunud, et kui ühtekuuluvuspoliitika elluviimine kiireneks, nagu oodatakse, võib suuremat paindlikkust vaja minna juba järgmisel aastal, et tagada sellele reageerimiseks ja ühtekuuluvuspoliitika valdkonna maksmata arvete aasta lõpus kuhjumise vältimiseks ELi eelarves maksete assigneeringute piisav tase; |
| --- | --- |

25.

| 26. | võtab teadmiseks ja avaldab kahetsust, et ettevõtjate maksupettuste ja maksustamise vältimise tõttu on liikmesriikidel jäänud saamata väga suured maksutulud ja seetõttu on ka nende ELi eelarvesse tehtavad osamaksud vähenenud; on ka seisukohal, et selline ebaõiglane maksukonkurents tähendab mõnel juhul SKP ülekandmist ühest liikmesriigist teise ja kogurahvatulu ülekandmist EList väljaspool asuvatesse maksuparadiisidesse, vähendades seeläbi liikmesriikide summaarseid osamakse ELi eelarvesse; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kordab oma pikka aega püsinud seisukohta, et erivahendite (paindlikkusinstrument, ELi Solidaarsusfond, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond ja hädaabireserv) makseid ei tohi arvestada mitmeaastase finantsraamistiku makse ülemmäära sisse, nii nagu see on ka kulukohustuste puhul; rõhutab praeguse mitmeaastase finantsraamistiku muutmisega seoses, et mitmeaastase finantsraamistiku erivahendite maksete eelarvestamise probleemi puhul on saavutatud võimalik edu tänu ettenägemata kulude varu käsitleva 2014. aasta otsuse läbivaatamisele, kuigi probleem ei ole üheselt lahendatud; |
| --- | --- |

27.

Vaade tulevikku

| 28. | toonitab, et mitmeaastase finantsraamistiku määruse kohaselt esitab komisjon 2017. aasta lõpuks oma ettepanekud 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku kohta, milles tuleks arvestada Ühendkuningriigi otsust EList lahkuda, mis mõjutab 2020. aasta järgset mitmeaastast finantsraamistikku; rõhutab, et see otsus teeb võimatuks tavaviisil jätkamise; peab uue finantsraamistiku ning reformitud ja tõhusama ELi eelarve väljatöötamisele eelnevat protsessi äärmiselt oluliseks ning loodab, et see on vastavuses ELi ees seisvate probleemidega ja juba võetud kohustustega; nõuab mitmeaastase finantsraamistiku praegu käimasoleva läbivaatamise kiiret ja positiivset lõpuleviimist, mis võib tagada nii praeguse finantsraamistiku vajaliku korrigeerimise kui ka kindlustada ELi eelarve mõningase täiendava paindlikkuse, mis on Euroopa Liidu eesmärkide saavutamiseks hädavajalik; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et prognoositav ja pikaajaliselt jätkusuutlik ELi eelarve on tugeva ja stabiilse Euroopa Liidu eeltingimus; toonitab vajadust viia mitmeaastase finantsraamistiku kestus vastavusse nii Euroopa Parlamendi kui ka komisjoni poliitiliste tsüklitega; juhib tähelepanu asjaolule, et Ühendkuningriigi lahkumine EList annab võimaluse tegeleda pikaajaliste probleemidega, mis on takistanud ELi eelarve potentsiaali täielikku avamist, eelkõige eelarve tulude poolel, ja kaotada järk-järgult kõik tagasimaksed ja korrektsioonimehhanismid; kinnitab, et pooldab ELi omavahendite süsteemi põhjalikku reformimist, ja peab seetõttu tervitatavaks kõrgetasemelise omavahendite töörühma lõpparuande tutvustamist; palub kõigil asjaosalistel teha sellest aruandest vajalikud järeldused ja analüüsida töörühma soovituste teostatavust, pidades silmas ELi eelarve stabiilsemaks, lihtsamaks, autonoomsemaks, õiglasemaks ja prognoositavamaks muutmist; ootab, et mis tahes uued ressursid peaksid kaasa tooma liikmesriikide kogurahvatulul põhinevate maksete vähendamise; tunnustab töörühma järeldust asjaolu kohta, et ELi eelarve tuleb keskendada valdkondadele, mis annavad suurima Euroopa lisandväärtuse, ja et nn õiglase vastutasu (juste retour) põhimõtte rakendamine tuleks lõpetada, kuna aruandest nähtub, et ELi eelarvest saavad kasu kõik liikmesriigid, sõltumata sellest, milline on nende „netobilanss“; |
| --- | --- |

29.

| 30. | innustab komisjoni jätkama ELi tulemustele suunatud eelarve strateegia väljatöötamist ja rakendamist; rõhutab sellega seoses eeskirjade lihtsustamise, järelevalveprotsessi sujuvamaks muutmise ja asjaomaste tulemusnäitajate väljatöötamise tähtsust; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse põhimõte tuleks võimaluse korral integreerida horisontaalse poliitikaeesmärgina kõikidesse ELi eelarve jaotistesse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | peab oluliseks, et Euroopa Parlament kui ELi ainus institutsioon, mille liidu kodanikud on demokraatlikult valinud, oleks täielikult kaasatud kõigi eelarvega seotud küsimuste käsitlemisse; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub nõukogu üles järgima oma tegudes oma poliitilisi avaldusi ja tegema koostööd, et tagada ELile piisav eelarve; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(2)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(3)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(4)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

(5)  ELT L 51, 28.2.2017.

(6)  Vastuvõetud tekstid, 1. detsember 2016, P8_TA(2016)0475.

---

Neljapäev, 16. märts 2017

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/371 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/371

---

P8_TA(2017)0090

Konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide ja metallide importijate tarneahelaga seotud hoolsuskohustus ***I

Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu süsteem konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla vastutustundlike importijate tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmist käsitleva enesesertifitseerimise jaoks (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 263/39)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0111), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0111),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0092/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0092/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 8. detsembri 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 8. detsembri 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A8-0141/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A8-0141/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud nõukogu avalduse ja komisjoni avaldused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Käesolev seisukoht asendab 20. mail 2015. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0204).

---

P8_TC1-COD(2014)0059

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. märtsil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/821) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Nõukogu avaldus seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega kehtestatakse tarneahelaga seotud hoolsuskohustused liidu importijate suhtes, kes impordivad konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maake ning kulda

Nõukogu nõustub andma erandkorras komisjonile õiguse võtta vastu delegeeritud õigusaktid artikli 1 lõikes 4 ja artiklis 5 sätestatud I lisas esitatud künniste muutmiseks, et tagada kõnealuste künniste õigeaegne vastuvõtmine ja saavutada käesoleva määruse eesmärgid. Selle kokkuleppega ei piirata tulevaste seadusandlike ettepanekute kohaldamist nii kaubanduse kui ka välissuhete valdkonnas tervikuna.

Komisjoni esimene avaldus seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega kehtestatakse tarneahelaga seotud hoolsuskohustused liidu importijate suhtes, kes impordivad konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maake ning kulda

Kui komisjon jõuab järeldusele, et ELi turul ülemaailmse mineraalide tarneahela suhtes tehtavad ühendatud jõupingutused ei ole piisavad, et võimendada vastutustundlikku tarnimisalast käitumist tootjariikides, või kui ta hindab, et sisseostu menetlus, mida kasutavad OECD suuniste kohaselt tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse kehtestanud tarneahelas allpool asuvad ettevõtjad, on ebapiisav, kaalub ta täiendavate seadusandlike ettepanekute esitamist ELi ettevõtjate kohta, kelle tarneahela tooted hõlmavad tina, tantaali, volframi ja kulda.

Komisjoni teine avaldus seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega kehtestatakse tarneahelaga seotud hoolsuskohustused liidu importijate suhtes, kes impordivad konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maake ning kulda

Komisjon võtab artikli 1 lõike 5 kohaste delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise õiguse kasutamisel nõuetekohaselt arvesse käesoleva määruse eesmärke, mis on eeskätt sedastatud põhjendustes 1, 7, 10 ja 17.

Seda tehes kaalub komisjon eelkõige konkreetseid riske, mis on seotud kulla eelneva tarneahela toimimisega ning võtab arvesse ELi kulda importivate liidu mikro- ja väikeste ettevõtjate seisukohta.

Komisjoni kolmas avaldus seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega kehtestatakse tarneahelaga seotud hoolsuskohustused liidu importijate suhtes, kes impordivad konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maake ning kulda

Vastuseks Euroopa Parlamendi konkreetsete suuniste nõudele on komisjon valmis välja töötama konfliktimineraalide vastutustundliku hankimise konkreetsed tulemusnäitajad. Nimetatud suunistega ergutataks asjaomaseid ettevõtjaid, kellel on üle 500 töötaja ja kes on kohustatud avaldama mittefinantsteavet kooskõlas direktiiviga 2014/95/EL, avaldama tina, tantaali, volframi või kulda sisaldavate toodetega seotud konkreetset teavet.

---

| 25.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/373 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/373

---

P8_TA(2017)0091

Kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitlev liidu raamistik ***I

Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

(2018/C 263/40)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0294), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0294),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0160/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0160/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. septembri 2015. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. septembri 2015. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 10. veebruari 2016. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 10. veebruari 2016. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (3),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni kirja kalanduskomisjonile, mis saadeti 28. jaanuaril 2016 vastavalt kodukorra artikli 104 lõikele 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni kirja kalanduskomisjonile, mis saadeti 28. jaanuaril 2016 vastavalt kodukorra artikli 104 lõikele 3,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 20. jaanuari 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 20. jaanuari 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 104 ja 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 104 ja 59,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0150/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0150/2016),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda komisjoni ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda komisjoni ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 13, 15.1.2016, lk 201.

(2)  ELT C 120, 5.4.2016, lk 40.

(3)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

P8_TC1-COD(2015)0133

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. märtsil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/... kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 199/2008 (uuesti sõnastatud)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/1004) lõplikule kujule).

---