# Az Európai Unió C 263/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 263 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. július 25. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 263

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. július 25.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2016–20172017. március 1–2-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 419., 2017.12.7.
  2017. március 13-i ülés
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 430., 2017.12.14.
  ÜLÉSSZAK: 2017–20182017. március 14–16-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 430., 2017.12.14
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2016–20172017. március 1–2-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 419., 2017.12.7.
  2017. március 13-i ülés
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 430., 2017.12.14.
  ÜLÉSSZAK: 2017–20182017. március 14–16-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 430., 2017.12.14
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 419., 2017.12.7.

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 430., 2017.12.14.

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 430., 2017.12.14

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2017. március 2., csütörtök |
| 2018/C 263/01 | Az Európai Parlament 2017. március 2-i állásfoglalása az 539/2001/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság vízumkölcsönösség területén fennálló kötelezettségeiről (2016/2986(RSP)) | 2 |
| 2018/C 263/02 | Az Európai Parlament 2017. március 2-i állásfoglalása a gyógyszerekhez való hozzájutás javításának uniós lehetőségeiről (2016/2057(INI)) | 4 |
| 2018/C 263/03 | Az Európai Parlament 2017. március 2-i állásfoglalása a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1295/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (2015/2328(INI)) | 19 |
| 2018/C 263/04 | Az Európai Parlament 2017. március 2-i állásfoglalása a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó Európa a polgárokért program létrehozásáról szóló, 2014. április 14-i 390/2014/EU tanácsi rendelet végrehajtásáról (2015/2329(INI)) | 28 |
| 2018/C 263/05 | Az Európai Parlament 2017. március 2-i állásfoglalása az EU közös kereskedelempolitikájáról a vadon élő állatokkal és növényekkel kapcsolatos fenntarthatóság által támasztott követelmények összefüggésében (2016/2054(INI)) | 34 |
| | 2017. március 14., kedd |
| 2018/C 263/06 | Az Európai Parlament 2017. március 14-i állásfoglalása a felelősségteljes lótartásról és -gondozásról (2016/2078(INI)) | 40 |
| 2018/C 263/07 | Az Európai Parlament 2017. március 14-i állásfoglalása a nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2014–2015 (2016/2249(INI)) | 49 |
| 2018/C 263/08 | Az Európai Parlament 2017. március 14-i állásfoglalása a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2004/113/EK tanácsi irányelv alkalmazásáról (2016/2012(INI)) | 64 |
| 2018/C 263/09 | Az Európai Parlament 2017. március 14-i állásfoglalása a nemek közötti egyenlőség előmozdítására szánt uniós támogatásokról (2016/2144(INI)) | 72 |
| 2018/C 263/10 | Az Európai Parlament 2017. március 14-i állásfoglalása a nagy adathalmazok alapjogi vonatkozásairól: magánélet, adatvédelem, megkülönböztetésmentesség, biztonság és bűnüldözés (2016/2225(INI)) | 82 |
| 2018/C 263/11 | Az Európai Parlament 2017. március 14-i állásfoglalása a tenyésztett nyulak védelmére vonatkozó minimumkövetelményekről (2016/2077(INI)) | 90 |
| | 2017. március 15., szerda |
| 2018/C 263/12 | Az Európai Parlament 2017. március 15-i állásfoglalása az uniós polgárok szabad mozgása és a belső piacon történő munkavállalása előtt álló akadályokról (2016/3042(RSP)) | 98 |
| 2018/C 263/13 | Az Európai Parlament 2017. március 15-i állásfoglalása Németország útdíj bevezetésére vonatkozó felülvizsgált tervének bizottsági jóváhagyásáról (2017/2526(RSP)) | 103 |
| | 2017. március 16., csütörtök |
| 2018/C 263/14 | Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása Zimbabwéről, Evan Mawarire lelkipásztor esetéről és a véleménynyilvánítás szabadsága korlátozásának más eseteiről (2017/2608(RSP)) | 106 |
| 2018/C 263/15 | Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása az Oroszországban fogva tartott ukrán foglyokról és a krími helyzetről (2017/2596(RSP)) | 109 |
| 2018/C 263/16 | Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása a Fülöp-szigetekről – Leila M. De Lima szenátor ügye (2017/2597(RSP)) | 113 |
| 2018/C 263/17 | Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. évi ülésein képviselendő európai uniós prioritásokról (2017/2598(RSP)) | 116 |
| 2018/C 263/18 | Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása a közös biztonság- és védelempolitika alkotmányos, jogi és intézményi vonatkozásairól: a Lisszaboni Szerződés kínálta lehetőségek (2015/2343(INI)) | 125 |
| 2018/C 263/19 | Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása az Európai Unió Északi-sarkvidékre vonatkozó integrált politikájáról (2016/2228(INI)) | 136 |
| 2018/C 263/20 | Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása a Bizottság Montenegróról szóló, 2016. évi jelentéséről (2016/2309(INI)) | 148 |
| 2018/C 263/21 | Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása az Európai Unión belüli e-demokráciáról: lehetőségek és kihívások (2016/2008(INI)) | 156 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2017. március 2., csütörtök

2018/C 263/01

Az Európai Parlament 2017. március 2-i állásfoglalása az 539/2001/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság vízumkölcsönösség területén fennálló kötelezettségeiről (2016/2986(RSP))

2

2018/C 263/02

Az Európai Parlament 2017. március 2-i állásfoglalása a gyógyszerekhez való hozzájutás javításának uniós lehetőségeiről (2016/2057(INI))

4

2018/C 263/03

Az Európai Parlament 2017. március 2-i állásfoglalása a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1295/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (2015/2328(INI))

19

2018/C 263/04

Az Európai Parlament 2017. március 2-i állásfoglalása a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó Európa a polgárokért program létrehozásáról szóló, 2014. április 14-i 390/2014/EU tanácsi rendelet végrehajtásáról (2015/2329(INI))

28

2018/C 263/05

Az Európai Parlament 2017. március 2-i állásfoglalása az EU közös kereskedelempolitikájáról a vadon élő állatokkal és növényekkel kapcsolatos fenntarthatóság által támasztott követelmények összefüggésében (2016/2054(INI))

34

2017. március 14., kedd

2018/C 263/06

Az Európai Parlament 2017. március 14-i állásfoglalása a felelősségteljes lótartásról és -gondozásról (2016/2078(INI))

40

2018/C 263/07

Az Európai Parlament 2017. március 14-i állásfoglalása a nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2014–2015 (2016/2249(INI))

49

2018/C 263/08

Az Európai Parlament 2017. március 14-i állásfoglalása a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2004/113/EK tanácsi irányelv alkalmazásáról (2016/2012(INI))

64

2018/C 263/09

Az Európai Parlament 2017. március 14-i állásfoglalása a nemek közötti egyenlőség előmozdítására szánt uniós támogatásokról (2016/2144(INI))

72

2018/C 263/10

Az Európai Parlament 2017. március 14-i állásfoglalása a nagy adathalmazok alapjogi vonatkozásairól: magánélet, adatvédelem, megkülönböztetésmentesség, biztonság és bűnüldözés (2016/2225(INI))

82

2018/C 263/11

Az Európai Parlament 2017. március 14-i állásfoglalása a tenyésztett nyulak védelmére vonatkozó minimumkövetelményekről (2016/2077(INI))

90

2017. március 15., szerda

2018/C 263/12

Az Európai Parlament 2017. március 15-i állásfoglalása az uniós polgárok szabad mozgása és a belső piacon történő munkavállalása előtt álló akadályokról (2016/3042(RSP))

98

2018/C 263/13

Az Európai Parlament 2017. március 15-i állásfoglalása Németország útdíj bevezetésére vonatkozó felülvizsgált tervének bizottsági jóváhagyásáról (2017/2526(RSP))

103

2017. március 16., csütörtök

2018/C 263/14

Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása Zimbabwéről, Evan Mawarire lelkipásztor esetéről és a véleménynyilvánítás szabadsága korlátozásának más eseteiről (2017/2608(RSP))

106

2018/C 263/15

Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása az Oroszországban fogva tartott ukrán foglyokról és a krími helyzetről (2017/2596(RSP))

109

2018/C 263/16

Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása a Fülöp-szigetekről – Leila M. De Lima szenátor ügye (2017/2597(RSP))

113

2018/C 263/17

Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. évi ülésein képviselendő európai uniós prioritásokról (2017/2598(RSP))

116

2018/C 263/18

Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása a közös biztonság- és védelempolitika alkotmányos, jogi és intézményi vonatkozásairól: a Lisszaboni Szerződés kínálta lehetőségek (2015/2343(INI))

125

2018/C 263/19

Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása az Európai Unió Északi-sarkvidékre vonatkozó integrált politikájáról (2016/2228(INI))

136

2018/C 263/20

Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása a Bizottság Montenegróról szóló, 2016. évi jelentéséről (2016/2309(INI))

148

2018/C 263/21

Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása az Európai Unión belüli e-demokráciáról: lehetőségek és kihívások (2016/2008(INI))

156

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2017. március 2., csütörtök |
| 2018/C 263/22 | Az Európai Parlament 2017. március 2-i határozata a Marine Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2016/2295(IMM)) | 163 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2017. március 2., csütörtök

2018/C 263/22

Az Európai Parlament 2017. március 2-i határozata a Marine Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2016/2295(IMM))

163

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2017. március 2., csütörtök |
| 2018/C 263/23 | Az Európai Parlament 2017. március 2-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (05748/2016 – C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE)) | 165 |
| 2018/C 263/24 | Az Európai Parlament 2017. március 2-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE)) | 166 |
| 2018/C 263/25 | P8_TA(2017)0059A kormányközi energiaügyi megállapodásokra és nem kötelező erejű jogi eszközökre vonatkozó információcsere-mechanizmus ***IAz Európai Parlament 2017. március 2-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok és harmadik országok által kötött kormányközi energiaügyi megállapodásokra és nem kötelező erejű jogi eszközökre vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról és a 994/2012/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))P8_TC1-COD(2016)0031Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. március 2-án került elfogadásra a tagállamok és harmadik országok által kötött kormányközi energiaügyi megállapodásokra és nem kötelező erejű jogi eszközökre vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról és a 994/2012/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 167 |
| | 2017. március 14., kedd |
| 2018/C 263/26 | P8_TA(2017)0066Higany ***IAz Európai Parlament 2017. március 14-i jogalkotási állásfoglalása a higanyról és az 1102/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))P8_TC1-COD(2016)0023Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. március 14-én került elfogadásra a higanyról és az 1102/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 168 |
| 2018/C 263/27 | P8_TA(2017)0067Hosszú távú részvényesi szerepvállalás és vállalatirányítási nyilatkozat ***IAz Európai Parlament 2017. március 14-i jogalkotási állásfoglalása a 2007/36/EK irányelvnek a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzése, valamint a 2013/34/EU irányelvnek a vállalatirányítási nyilatkozat egyes elemei tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))P8_TC1-COD(2014)0121Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. március 14-én került elfogadásra a 2007/36/EK irányelvnek a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzése tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 170 |
| 2018/C 263/28 | P8_TA(2017)0068A fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzése ***IAz Európai Parlament 2017. március 14-i jogalkotási állásfoglalása a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))P8_TC1-COD(2015)0269Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. március 14-én került elfogadásra a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 171 |
| 2018/C 263/29 | Az Európai Parlament 2017. március 14-én elfogadott módosításai az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK irányelv, az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK irányelv, valamint az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2012/19/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD)) | 174 |
| 2018/C 263/30 | Az Európai Parlament 2017. március 14-én elfogadott módosításai a hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)) | 189 |
| 2018/C 263/31 | Az Európai Parlament 2017. március 14-én elfogadott módosításai a hulladéklerakókról szóló 1999/31/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD)) | 300 |
| 2018/C 263/32 | Az Európai Parlament 2017. március 14-én elfogadott módosításai a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD)) | 322 |
| | 2017. március 15., szerda |
| 2018/C 263/33 | Az Európai Parlament 2017. március 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE)) | 360 |
| 2018/C 263/34 | Az Európai Parlament 2017. március 15-i jogalkotási állásfoglalása a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Dániával való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS)) | 361 |
| 2018/C 263/35 | Az Európai Parlament 2017. március 15-i jogalkotási állásfoglalása a DNS-adatokra vonatkozó, Görögországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS)) | 362 |
| 2018/C 263/36 | Az Európai Parlament 2017. március 15-i jogalkotási állásfoglalása az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állat-egészségügyi és állatjóléti szabályok, a növény-egészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD)) | 363 |
| 2018/C 263/37 | P8_TA(2017)0082A 470–790 MHz-es frekvenciasáv Unión belüli használata ***IAz Európai Parlament 2017. március 15-i jogalkotási állásfoglalása a 470–790 MHz-es frekvenciasáv Unión belüli használatáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))P8_TC1-COD(2016)0027Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. március 15-én került elfogadásra a 470–790 MHz frekvenciasáv Unión belüli használatáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 364 |
| 2018/C 263/38 | Az Európai Parlament 2017. március 15-i állásfoglalása a 2018. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról, III. szakasz – Bizottság (2016/2323(BUD)) | 365 |
| | 2017. március 16., csütörtök |
| 2018/C 263/39 | P8_TA(2017)0090A konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok és fémek importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc ***IAz Európai Parlament 2017. március 16-i jogalkotási állásfoglalása a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany felelősségteljes importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc tekintetében alkalmazott öntanúsítás uniós rendszerének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))P8_TC1-COD(2014)0059Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. március 16-án került elfogadásra a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 371 |
| 2018/C 263/40 | P8_TA(2017)0091A halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló uniós keretrendszer ***IAz Európai Parlament 2017. március 16-i jogalkotási állásfoglalása a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló uniós keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))P8_TC1-COD(2015)0133Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. március 16-án került elfogadásra a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló uniós keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról és a 199/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (átdolgozás) szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás) | 373 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2017. március 2., csütörtök

2018/C 263/23

Az Európai Parlament 2017. március 2-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (05748/2016 – C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE))

165

2018/C 263/24

Az Európai Parlament 2017. március 2-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE))

166

2018/C 263/25

P8_TA(2017)0059A kormányközi energiaügyi megállapodásokra és nem kötelező erejű jogi eszközökre vonatkozó információcsere-mechanizmus ***IAz Európai Parlament 2017. március 2-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok és harmadik országok által kötött kormányközi energiaügyi megállapodásokra és nem kötelező erejű jogi eszközökre vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról és a 994/2012/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))P8_TC1-COD(2016)0031Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. március 2-án került elfogadásra a tagállamok és harmadik országok által kötött kormányközi energiaügyi megállapodásokra és nem kötelező erejű jogi eszközökre vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról és a 994/2012/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

167

2017. március 14., kedd

2018/C 263/26

P8_TA(2017)0066Higany ***IAz Európai Parlament 2017. március 14-i jogalkotási állásfoglalása a higanyról és az 1102/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))P8_TC1-COD(2016)0023Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. március 14-én került elfogadásra a higanyról és az 1102/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

168

2018/C 263/27

P8_TA(2017)0067Hosszú távú részvényesi szerepvállalás és vállalatirányítási nyilatkozat ***IAz Európai Parlament 2017. március 14-i jogalkotási állásfoglalása a 2007/36/EK irányelvnek a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzése, valamint a 2013/34/EU irányelvnek a vállalatirányítási nyilatkozat egyes elemei tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))P8_TC1-COD(2014)0121Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. március 14-én került elfogadásra a 2007/36/EK irányelvnek a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzése tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

170

2018/C 263/28

P8_TA(2017)0068A fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzése ***IAz Európai Parlament 2017. március 14-i jogalkotási állásfoglalása a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))P8_TC1-COD(2015)0269Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. március 14-én került elfogadásra a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

171

2018/C 263/29

Az Európai Parlament 2017. március 14-én elfogadott módosításai az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK irányelv, az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK irányelv, valamint az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2012/19/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD))

174

2018/C 263/30

Az Európai Parlament 2017. március 14-én elfogadott módosításai a hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD))

189

2018/C 263/31

Az Európai Parlament 2017. március 14-én elfogadott módosításai a hulladéklerakókról szóló 1999/31/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD))

300

2018/C 263/32

Az Európai Parlament 2017. március 14-én elfogadott módosításai a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD))

322

2017. március 15., szerda

2018/C 263/33

Az Európai Parlament 2017. március 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE))

360

2018/C 263/34

Az Európai Parlament 2017. március 15-i jogalkotási állásfoglalása a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Dániával való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS))

361

2018/C 263/35

Az Európai Parlament 2017. március 15-i jogalkotási állásfoglalása a DNS-adatokra vonatkozó, Görögországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS))

362

2018/C 263/36

Az Európai Parlament 2017. március 15-i jogalkotási állásfoglalása az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állat-egészségügyi és állatjóléti szabályok, a növény-egészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD))

363

2018/C 263/37

P8_TA(2017)0082A 470–790 MHz-es frekvenciasáv Unión belüli használata ***IAz Európai Parlament 2017. március 15-i jogalkotási állásfoglalása a 470–790 MHz-es frekvenciasáv Unión belüli használatáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))P8_TC1-COD(2016)0027Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. március 15-én került elfogadásra a 470–790 MHz frekvenciasáv Unión belüli használatáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

364

2018/C 263/38

Az Európai Parlament 2017. március 15-i állásfoglalása a 2018. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról, III. szakasz – Bizottság (2016/2323(BUD))

365

2017. március 16., csütörtök

2018/C 263/39

P8_TA(2017)0090A konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok és fémek importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc ***IAz Európai Parlament 2017. március 16-i jogalkotási állásfoglalása a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany felelősségteljes importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc tekintetében alkalmazott öntanúsítás uniós rendszerének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))P8_TC1-COD(2014)0059Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. március 16-án került elfogadásra a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

371

2018/C 263/40

P8_TA(2017)0091A halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló uniós keretrendszer ***IAz Európai Parlament 2017. március 16-i jogalkotási állásfoglalása a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló uniós keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))P8_TC1-COD(2015)0133Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. március 16-án került elfogadásra a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló uniós keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról és a 199/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (átdolgozás) szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

373

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

25.7.2018

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2016–2017

2017. március 1–2-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 419., 2017.12.7.

2017. március 13-i ülés

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 430., 2017.12.14.

ÜLÉSSZAK: 2017–2018

2017. március 14–16-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 430., 2017.12.14

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2017. március 2., csütörtök

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/2

---

P8_TA(2017)0060

A vízumkölcsönösség területén fennálló kötelezettségek

Az Európai Parlament 2017. március 2-i állásfoglalása az 539/2001/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság vízumkölcsönösség területén fennálló kötelezettségeiről (2016/2986(RSP))

(2018/C 263/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 539/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (4) bekezdésére (a kölcsönösségi mechanizmus), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 539/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (4) bekezdésére (a kölcsönösségi mechanizmus),

| — | tekintettel a Bizottság „A jelenlegi állás és a lehetséges további lépések a vízumpolitika területén egyes harmadik országokkal fennálló kölcsönösség nélküli helyzet tekintetében” című, 2016. április 12-i közleményére (COM(2016)0221), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A jelenlegi állás és a lehetséges további lépések a vízumpolitika területén egyes harmadik országokkal fennálló kölcsönösség nélküli helyzet tekintetében” című, 2016. április 12-i közleményére (COM(2016)0221),

| — | tekintettel a Bizottság „A jelenlegi állás és a lehetséges további lépések a vízumpolitika területén egyes harmadik országokkal fennálló kölcsönösség nélküli helyzet tekintetében” című, 2016. július 13-i közleményére (az április 12-i közlemény nyomon követése) (COM(2016)0481), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A jelenlegi állás és a lehetséges további lépések a vízumpolitika területén egyes harmadik országokkal fennálló kölcsönösség nélküli helyzet tekintetében” című, 2016. július 13-i közleményére (az április 12-i közlemény nyomon követése) (COM(2016)0481),

| — | tekintettel a Bizottság „A jelenlegi állás és a lehetséges további lépések a vízumpolitika területén egyes harmadik országokkal fennálló kölcsönösség nélküli helyzet tekintetében” című, 2016. december 21-i közleményére (az április 12-i közlemény nyomon követése) (COM(2016)0816), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A jelenlegi állás és a lehetséges további lépések a vízumpolitika területén egyes harmadik országokkal fennálló kölcsönösség nélküli helyzet tekintetében” című, 2016. december 21-i közleményére (az április 12-i közlemény nyomon követése) (COM(2016)0816),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 17. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 80., 265. és 290. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 17. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 80., 265. és 290. cikkére,

| — | tekintettel a vízumkölcsönösség területén fennálló kötelezettségekről szóló, 2016. december 14-én Strasbourgban tartott vitájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vízumkölcsönösség területén fennálló kötelezettségekről szóló, 2016. december 14-én Strasbourgban tartott vitájára,

| — | tekintettel az 539/2001/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottságnak a vízumkölcsönösség területén fennálló kötelezettségei tárgyában a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000142/2016 – B8-1820/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 539/2001/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottságnak a vízumkölcsönösség területén fennálló kötelezettségei tárgyában a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000142/2016 – B8-1820/2016),

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság állásfoglalási indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az unió vízumpolitikájának egyik iránymutató kritériumaként a vízumkölcsönösség általánosságban azt jelenti, hogy az uniós polgárokra ugyanazok a feltételek vonatkozzanak, amikor egy harmadik országba utaznak, mint annak a harmadik országnak az állampolgáraira, amikor az Európai Unióba utaznak; |
| --- | --- |

A.

mivel az unió vízumpolitikájának egyik iránymutató kritériumaként a vízumkölcsönösség általánosságban azt jelenti, hogy az uniós polgárokra ugyanazok a feltételek vonatkozzanak, amikor egy harmadik országba utaznak, mint annak a harmadik országnak az állampolgáraira, amikor az Európai Unióba utaznak;

| B. | mivel a vízumkölcsönösségi mechanizmus célja egy ilyen vízumkölcsönösség megvalósítása; mivel az Unió vízumpolitikája megtiltja az egyes tagállamok számára, hogy vízumkötelezettséget vezessenek be az 539/2001/EK rendelet II. mellékletében szereplő valamely harmadik ország állampolgárai tekintetében (azon országok, amelyek állampolgárai rövid távú tartózkodás esetén mentesülnek a vízumkötelezettség alól); |
| --- | --- |

B.

mivel a vízumkölcsönösségi mechanizmus célja egy ilyen vízumkölcsönösség megvalósítása; mivel az Unió vízumpolitikája megtiltja az egyes tagállamok számára, hogy vízumkötelezettséget vezessenek be az 539/2001/EK rendelet II. mellékletében szereplő valamely harmadik ország állampolgárai tekintetében (azon országok, amelyek állampolgárai rövid távú tartózkodás esetén mentesülnek a vízumkötelezettség alól);

| C. | mivel a kölcsönösségi mechanizmust 2013-ban a Parlament társjogalkotóként való közreműködésével felülvizsgálták, tekintettel arra, hogy azt ki kellett igazítani a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének fényében, valamint az Európai Unió Bíróságának a másodlagos jogalapokkal kapcsolatos ítélkezési gyakorlatának megfelelően, továbbá azért, hogy „a szolidaritás jegyében uniós válaszként szolgáljon abban az esetben, ha az 539/2001/EK rendelet II. mellékletében szereplő valamely harmadik ország vízumkötelezettséget ír elő legalább egy tagállam állampolgáraival szemben” (az 1289/2013/EU rendelet (1) preaumbulumbekezdése); |
| --- | --- |

C.

mivel a kölcsönösségi mechanizmust 2013-ban a Parlament társjogalkotóként való közreműködésével felülvizsgálták, tekintettel arra, hogy azt ki kellett igazítani a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének fényében, valamint az Európai Unió Bíróságának a másodlagos jogalapokkal kapcsolatos ítélkezési gyakorlatának megfelelően, továbbá azért, hogy „a szolidaritás jegyében uniós válaszként szolgáljon abban az esetben, ha az 539/2001/EK rendelet II. mellékletében szereplő valamely harmadik ország vízumkötelezettséget ír elő legalább egy tagállam állampolgáraival szemben” (az 1289/2013/EU rendelet (1) preaumbulumbekezdése);

| D. | mivel a kölcsönösségi mechanizmus egy kölcsönösség nélküli helyzetből kiinduló, konkrét határidőket és intézkedéseket előíró eljárást határoz meg, amelynek célja, hogy a kölcsönösség nélküli kiindulási helyzetet megszüntesse; mivel ennek belső logikája olyan intézkedéseket von maga után, amelyek az érintett harmadik országgal szembeni fokozott szigorúságot eredményeznek, beleértve végső soron az érintett harmadik ország valamennyi állampolgára esetében a vízummentesség felfüggesztését (a kölcsönösségi mechanizmus alkalmazásának második szakasza); |
| --- | --- |

D.

mivel a kölcsönösségi mechanizmus egy kölcsönösség nélküli helyzetből kiinduló, konkrét határidőket és intézkedéseket előíró eljárást határoz meg, amelynek célja, hogy a kölcsönösség nélküli kiindulási helyzetet megszüntesse; mivel ennek belső logikája olyan intézkedéseket von maga után, amelyek az érintett harmadik országgal szembeni fokozott szigorúságot eredményeznek, beleértve végső soron az érintett harmadik ország valamennyi állampolgára esetében a vízummentesség felfüggesztését (a kölcsönösségi mechanizmus alkalmazásának második szakasza);

| E. | mivel „a kölcsönösségi mechanizmus alkalmazásának második szakaszában való megfelelő európai parlamenti és tanácsi részvétel biztosítása érdekében – tekintettel arra, hogy az 539/2001/EK rendelet II. mellékletében szereplő valamely harmadik ország valamennyi állampolgára esetében a vízummentesség felfüggesztése és annak a tagállamokra, a schengeni társult országokra és magára az Unióra, konkrétan a külkapcsolatokra és a schengeni térség általános működésére gyakorolt horizontális hatásai politikailag különösen érzékeny kérdésnek minősülnek – a Bizottságot fel [kellett] hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerint jogi aktusokat fogadjon el a kölcsönösségi mechanizmus egyes elemeire vonatkozóan”, beleértve vízummentesség felfüggesztését az érintett harmadik ország valamennyi állampolgára esetében; |
| --- | --- |

E.

mivel „a kölcsönösségi mechanizmus alkalmazásának második szakaszában való megfelelő európai parlamenti és tanácsi részvétel biztosítása érdekében – tekintettel arra, hogy az 539/2001/EK rendelet II. mellékletében szereplő valamely harmadik ország valamennyi állampolgára esetében a vízummentesség felfüggesztése és annak a tagállamokra, a schengeni társult országokra és magára az Unióra, konkrétan a külkapcsolatokra és a schengeni térség általános működésére gyakorolt horizontális hatásai politikailag különösen érzékeny kérdésnek minősülnek – a Bizottságot fel [kellett] hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerint jogi aktusokat fogadjon el a kölcsönösségi mechanizmus egyes elemeire vonatkozóan”, beleértve vízummentesség felfüggesztését az érintett harmadik ország valamennyi állampolgára esetében;

| F. | mivel „az Európai Parlament vagy a Tanács úgy határozhat, hogy a felhatalmazást visszavonja” (EUMSZ 290. cikke (2) bekezdésének a) pontja); |
| --- | --- |

F.

mivel „az Európai Parlament vagy a Tanács úgy határozhat, hogy a felhatalmazást visszavonja” (EUMSZ 290. cikke (2) bekezdésének a) pontja);

| G. | mivel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus „csak akkor léphet hatályba, ha a Parlament vagy a Tanács a jogalkotási aktusban előírt határidőn belül nem emel ellene kifogást” (EUMSZ 290. cikke (2) bekezdésének b) pontja); |
| --- | --- |

G.

mivel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus „csak akkor léphet hatályba, ha a Parlament vagy a Tanács a jogalkotási aktusban előírt határidőn belül nem emel ellene kifogást” (EUMSZ 290. cikke (2) bekezdésének b) pontja);

| H. | mivel a Bizottság az Európai Unió Bírósága előtt megtámadta a kölcsönösségi mechanizmus alkalmazásának második szakaszában a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok választására vonatkozó jogalkotói döntést, és mivel a Bíróság azonban helyesnek ítélte a jogalkotó választását (C-88/14. sz. ügy); |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság az Európai Unió Bírósága előtt megtámadta a kölcsönösségi mechanizmus alkalmazásának második szakaszában a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok választására vonatkozó jogalkotói döntést, és mivel a Bíróság azonban helyesnek ítélte a jogalkotó választását (C-88/14. sz. ügy);

| I. | mivel a mechanizmus egyértelműen kötelezettségeket és feladatokat jelent a Parlament és a Tanács, valamint a Bizottság számára a kölcsönösségi mechanizmus különböző szakaszaiban; |
| --- | --- |

I.

mivel a mechanizmus egyértelműen kötelezettségeket és feladatokat jelent a Parlament és a Tanács, valamint a Bizottság számára a kölcsönösségi mechanizmus különböző szakaszaiban;

| 1. | úgy véli, hogy a Bizottság köteles felhatalmazáson alapuló jogi aktust elfogadni – amelyben ideiglenesen felfüggeszti a vízummentesség alkalmazását azon harmadik országok állampolgárai esetében, amelyek nem oldották fel a vízumkötelezettséget bizonyos uniós tagállamok állampolgárai számára – a vonatkozó értesítések közzétételének időpontját követő 24 hónapon belül, amely időszak 2016. április 12-én lezárult; |
| --- | --- |

1.

| 2. | az EUMSZ 265. cikke alapján felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb az ezen állásfoglalás elfogadásától számított két hónapon belül fogadja el a szükséges felhatalmazáson alapuló jogi aktust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL L 81., 2001.3.21., 1. o.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/4

---

P8_TA(2017)0061

A gyógyszerekhez való hozzájutás javításának lehetőségei

Az Európai Parlament 2017. március 2-i állásfoglalása a gyógyszerekhez való hozzájutás javításának uniós lehetőségeiről (2016/2057(INI))

(2018/C 263/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek árának szabályozását, valamint a nemzeti egészségbiztosítási rendszerekbe történő befogadásukat szabályozó intézkedések átláthatóságáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2013. február 6-i álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek árának szabályozását, valamint a nemzeti egészségbiztosítási rendszerekbe történő befogadásukat szabályozó intézkedések átláthatóságáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2013. február 6-i álláspontjára (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 168. cikkére, amelynek értelmében valamennyi uniós politika és tevékenység meghatározásakor és végrehajtásakor biztosítani kell az emberi egészség védelmének magas szintjét, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 168. cikkére, amelynek értelmében valamennyi uniós politika és tevékenység meghatározásakor és végrehajtásakor biztosítani kell az emberi egészség védelmének magas szintjét,

| — | tekintettel az egyes alapvető gyógyszerek kereskedelme Európai Unióba történő eltérítésének elkerüléséről szóló 953/2003/EK tanácsi rendelet bizottsági REFIT-értékelésére (SWD(2016)0125), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes alapvető gyógyszerek kereskedelme Európai Unióba történő eltérítésének elkerüléséről szóló 953/2003/EK tanácsi rendelet bizottsági REFIT-értékelésére (SWD(2016)0125),

| — | tekintettel a 2001/83/EK irányelv 81. cikkében foglalt, a gyógyszerekkel történő megfelelő és folyamatos ellátás biztosítására vonatkozó kötelezettségekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2001/83/EK irányelv 81. cikkében foglalt, a gyógyszerekkel történő megfelelő és folyamatos ellátás biztosítására vonatkozó kötelezettségekre,

| — | tekintettel az egészségügyi technológiértékelés terén folytatott uniós együttműködés megerősítéséről a Bizottság által készített bevezető hatásvizsgálatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egészségügyi technológiértékelés terén folytatott uniós együttműködés megerősítéséről a Bizottság által készített bevezető hatásvizsgálatra (2),

| — | tekintettel az egészségügyi technológiértékelési hálózatnak az egészségügyi technológiértékelés terén folytatott uniós együttműködés megerősítéséről szóló, 2014. október 29-i stratégiájára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egészségügyi technológiértékelési hálózatnak az egészségügyi technológiértékelés terén folytatott uniós együttműködés megerősítéséről szóló, 2014. október 29-i stratégiájára (3),

| — | tekintettel a gyógyszeripari ágazatra kiterjedő bizottsági felmérés végleges jelentésére (SEC(2009)0952), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyógyszeripari ágazatra kiterjedő bizottsági felmérés végleges jelentésére (SEC(2009)0952),

| — | tekintettel a Bizottság 2013-ban megjelent „Az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek az Európai Unióban – a konzorcium zárójelentése. Konzorciumvezető: Sir Michael Marmot” című közleményére (4), amely említést tesz arról, hogy az egészségügyi rendszerek fontos szerepet töltenek be vagy segíthetnek a szegénység kockázatának csökkentésében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2013-ban megjelent „Az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek az Európai Unióban – a konzorcium zárójelentése. Konzorciumvezető: Sir Michael Marmot” című közleményére (4), amely említést tesz arról, hogy az egészségügyi rendszerek fontos szerepet töltenek be vagy segíthetnek a szegénység kockázatának csökkentésében,

| — | tekintettel a betegek érdekeit szolgáló innovációról szóló, 2014. december 1-jei tanácsi következtetésekre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a betegek érdekeit szolgáló innovációról szóló, 2014. december 1-jei tanácsi következtetésekre (5),

| — | tekintettel a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóügyi Tanács 2016. április 18-i ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóügyi Tanács 2016. április 18-i ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel a szabadalmi megállapodások gyógyszerágazati ellenőrzéséről szóló 6. bizottsági jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szabadalmi megállapodások gyógyszerágazati ellenőrzéséről szóló 6. bizottsági jelentésre,

| — | tekintettel a „Biztonságos, innovatív és elérhető gyógyszerek: a gyógyszeripari ágazat megújult jövőképe” című bizottsági közleményre (COM(2008)0666), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Biztonságos, innovatív és elérhető gyógyszerek: a gyógyszeripari ágazat megújult jövőképe” című bizottsági közleményre (COM(2008)0666),

| — | tekintettel a Bíróság által a 27/76. számú, túlzott árakról szóló ügyben hozott 1978. február 14-i ítélet 249. és 250. bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság által a 27/76. számú, túlzott árakról szóló ügyben hozott 1978. február 14-i ítélet 249. és 250. bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács „A gyógyszerészeti rendszerek egyensúlyának javítása az Európai Unióban és tagállamaiban” című, 2016. június 17-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács „A gyógyszerészeti rendszerek egyensúlyának javítása az Európai Unióban és tagállamaiban” című, 2016. június 17-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekről és a 2119/98/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. október 22-i 1082/2013/EU határozatára (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekről és a 2119/98/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. október 22-i 1082/2013/EU határozatára (6),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek főtitkára gyógyszerekhez való hozzájutással foglalkozó magas szintű munkacsoportjának „Az innováció és az egészségügyi technológiákhoz való hozzáférés előmozdítása” című, 2016 szeptemberében közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek főtitkára gyógyszerekhez való hozzájutással foglalkozó magas szintű munkacsoportjának „Az innováció és az egészségügyi technológiákhoz való hozzáférés előmozdítása” című, 2016 szeptemberében közzétett jelentésére,

| — | tekintettel „A közös értékekről és elvekről az európai uniós egészségügyi rendszerekben” című, 2006. május 10-i tanácsi következtetésekre, valamint a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóügyi Tanács a modern, alkalmazkodóképes és fenntartható egészségügyi rendszerekre vonatkozó reflexiós folyamatról szóló, 2011. április 6-i és 2013. december 10-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A közös értékekről és elvekről az európai uniós egészségügyi rendszerekben” című, 2006. május 10-i tanácsi következtetésekre, valamint a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóügyi Tanács a modern, alkalmazkodóképes és fenntartható egészségügyi rendszerekre vonatkozó reflexiós folyamatról szóló, 2011. április 6-i és 2013. december 10-i következtetéseire,

| — | tekintettel a hatékony, hozzáférhető és alkalmazkodóképes egészségügyi rendszerekről szóló bizottsági közleményre (COM(2014)0215), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatékony, hozzáférhető és alkalmazkodóképes egészségügyi rendszerekről szóló bizottsági közleményre (COM(2014)0215),

| — | tekintettel a Gazdasági és Tudományos Politika Tematikus Főosztálya által 2015-ben közzétett, „A gyógyszerek terápiás többletértékének összehangolt uniós értékelése felé” című tanulmányra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Tudományos Politika Tematikus Főosztálya által 2015-ben közzétett, „A gyógyszerek terápiás többletértékének összehangolt uniós értékelése felé” című tanulmányra (7),

| — | tekintettel az Egészségügyi Világszervezet „Az alapvető fontosságú gyógyszerekkel foglalkozó WHO szakértői bizottság” című, a WHO Technical Report Series1977. október 17–21-i 615. számában megjelent jelentésére, az Egészségügyi Világszervezet titkárságának „A WHO gyógyszerstratégiája: az alapvető gyógyszerek WHO által vezetett mintajegyzékének aktualizálására szolgáló felülvizsgált eljárás” című, 2001. december 7-i jelentésére (EB109/8), a WHO „Új gyógyszerekhez való hozzájutás Európában” című, 2015. márciusi jelentésére és a WHO „Kiemelt jelentőségű gyógyszerek Európa és a világ számára” című, 2013. június 28-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egészségügyi Világszervezet „Az alapvető fontosságú gyógyszerekkel foglalkozó WHO szakértői bizottság” című, a WHO Technical Report Series1977. október 17–21-i 615. számában megjelent jelentésére, az Egészségügyi Világszervezet titkárságának „A WHO gyógyszerstratégiája: az alapvető gyógyszerek WHO által vezetett mintajegyzékének aktualizálására szolgáló felülvizsgált eljárás” című, 2001. december 7-i jelentésére (EB109/8), a WHO „Új gyógyszerekhez való hozzájutás Európában” című, 2015. márciusi jelentésére és a WHO „Kiemelt jelentőségű gyógyszerek Európa és a világ számára” című, 2013. június 28-i jelentésére,

| — | tekintettel a ritka betegségek gyógyszereiről szóló 141/2000/EK rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a ritka betegségek gyógyszereiről szóló 141/2000/EK rendeletre,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartája 35. cikkére és az EUMSZ 6. cikkének az uniós állampolgárok egészségvédelemhez való jogáról szóló a) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartája 35. cikkére és az EUMSZ 6. cikkének az uniós állampolgárok egészségvédelemhez való jogáról szóló a) bekezdésére,

| — | tekintettel az EUMSZ versenyszabályokat megállapító101. és 102. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ versenyszabályokat megállapító101. és 102. cikkére,

| — | tekintettel a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodásról és a közegészségügyről szóló dohai nyilatkozatra (WTO/MIN(01/DEC/2), valamint a dohai nyilatkozat 6. bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2003. szeptember 1-jei határozatra (WTO/L/540), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodásról és a közegészségügyről szóló dohai nyilatkozatra (WTO/MIN(01/DEC/2), valamint a dohai nyilatkozat 6. bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2003. szeptember 1-jei határozatra (WTO/L/540),

| — | tekintettel a közegészségügyi problémákkal küzdő országokba történő kivitelre szánt gyógyszeripari termékek előállításával kapcsolatos szabadalmak kényszerengedélyezéséről szóló 816/2006/EK rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közegészségügyi problémákkal küzdő országokba történő kivitelre szánt gyógyszeripari termékek előállításával kapcsolatos szabadalmak kényszerengedélyezéséről szóló 816/2006/EK rendeletre,

| — | tekintettel a közös beszerzésről szóló, a Bizottság által 2014. április 10-én elfogadott megállapodásra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös beszerzésről szóló, a Bizottság által 2014. április 10-én elfogadott megállapodásra (8),

| — | tekintettel az ésszerű gyógyszerfelhasználásról szóló 1985-ös nairobi konferenciára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ésszerű gyógyszerfelhasználásról szóló 1985-ös nairobi konferenciára,

| — | tekintettel a 726/2004/EK rendelet módosításáról szóló, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és az Európai Parlament által jóváhagyott jelentésre (A8-0035/2016) és a Parlament által 2016. március 10-én elfogadott módosításokra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 726/2004/EK rendelet módosításáról szóló, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és az Európai Parlament által jóváhagyott jelentésre (A8-0035/2016) és a Parlament által 2016. március 10-én elfogadott módosításokra (9),

| — | tekintettel a Bizottság 2016. évi munkaprogramjáról szóló, 2015. szeptember 16-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2016. évi munkaprogramjáról szóló, 2015. szeptember 16-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az önkéntes és térítésmentes szövet- és sejtadományozásról szóló, 2012. szeptember 11-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az önkéntes és térítésmentes szövet- és sejtadományozásról szóló, 2012. szeptember 11-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, továbbá a Fejlesztési Bizottság, a Jogi Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményeire (A8-0040/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, továbbá a Fejlesztési Bizottság, a Jogi Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményeire (A8-0040/2017),

| A. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartája elismeri az emberek az egészséghez és az orvosi kezeléshez fűződő alapvető jogát (12); |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartája elismeri az emberek az egészséghez és az orvosi kezeléshez fűződő alapvető jogát (12);

| B. | mivel a közegészségügyi rendszerek kulcsfontosságúak az egészségügyi ellátáshoz való egyetemes hozzáférés biztosításához, ami minden uniós polgár alapvető joga; mivel az Unió egészségügyi rendszerei olyan kihívásokkal néznek szembe, mint a lakosság elöregedése, a krónikus betegségek egyre nagyobb számban való előfordulása, az új technológiák kifejlesztésének jelentős költségei, a már amúgy is magas gyógyszerárak emelkedése, valamint a gazdasági válságnak az egészségügyi költségvetésre gyakorolt hatása; mivel 2014-ben a gyógyszerkiadások az Európai Unióban az összes egészségügyi kiadás 17,1 %-át és a bruttó hazai termék (GDP) 1,41 %-át tették ki; mivel e kihívások miatt uniós együttműködésre, valamint uniós és nemzeti szintű új politikai intézkedésekre van szükség; |
| --- | --- |

B.

mivel a közegészségügyi rendszerek kulcsfontosságúak az egészségügyi ellátáshoz való egyetemes hozzáférés biztosításához, ami minden uniós polgár alapvető joga; mivel az Unió egészségügyi rendszerei olyan kihívásokkal néznek szembe, mint a lakosság elöregedése, a krónikus betegségek egyre nagyobb számban való előfordulása, az új technológiák kifejlesztésének jelentős költségei, a már amúgy is magas gyógyszerárak emelkedése, valamint a gazdasági válságnak az egészségügyi költségvetésre gyakorolt hatása; mivel 2014-ben a gyógyszerkiadások az Európai Unióban az összes egészségügyi kiadás 17,1 %-át és a bruttó hazai termék (GDP) 1,41 %-át tették ki; mivel e kihívások miatt uniós együttműködésre, valamint uniós és nemzeti szintű új politikai intézkedésekre van szükség;

| C. | mivel a gyógyszerek az egészségügyi ellátás egyik fő pillérét képezik, és nem pusztán kereskedelmi cikkek, és mivel az alapvető gyógyszerekhez való hozzáférés szűkössége és az innovatív gyógyszerek magas ára súlyosan veszélyeztetik a nemzeti egészségügyi rendszerek fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

C.

mivel a gyógyszerek az egészségügyi ellátás egyik fő pillérét képezik, és nem pusztán kereskedelmi cikkek, és mivel az alapvető gyógyszerekhez való hozzáférés szűkössége és az innovatív gyógyszerek magas ára súlyosan veszélyeztetik a nemzeti egészségügyi rendszerek fenntarthatóságát;

| D. | mivel a betegek számára biztosítani kell, hogy igénybe vehessék az általuk választott és preferált egészségügyi ellátási és kezelési lehetőségeket, ideértve a kiegészítő és alternatív terápiákat és gyógyszereket is; |
| --- | --- |

D.

mivel a betegek számára biztosítani kell, hogy igénybe vehessék az általuk választott és preferált egészségügyi ellátási és kezelési lehetőségeket, ideértve a kiegészítő és alternatív terápiákat és gyógyszereket is;

| E. | mivel annak biztosítása, hogy a betegek hozzájussanak az alapvető gyógyszerekhez, az Európai Unió és a WHO egyik fő célkitűzése, és egyben az ENSZ 3. fenntartható fejlesztési célkitűzése is; mivel a gyógyszerekhez való egyetemes hozzájutás a gyógyszerek kellő időben való rendelkezésre állásától és mindenki általi megfizethetőségétől függ, amely feltételeknek földrajzi alapú megkülönböztetés nélkül kell teljesülniük; |
| --- | --- |

E.

mivel annak biztosítása, hogy a betegek hozzájussanak az alapvető gyógyszerekhez, az Európai Unió és a WHO egyik fő célkitűzése, és egyben az ENSZ 3. fenntartható fejlesztési célkitűzése is; mivel a gyógyszerekhez való egyetemes hozzájutás a gyógyszerek kellő időben való rendelkezésre állásától és mindenki általi megfizethetőségétől függ, amely feltételeknek földrajzi alapú megkülönböztetés nélkül kell teljesülniük;

| F. | mivel a verseny fontos szerepet játszik a gyógyszerpiac egyensúlyának fenntartásában, csökkenti a költségeket, mérsékli a gyógyszerekre fordított kiadásokat, valamint lehetővé teszi, hogy a betegek könnyebben férjenek hozzá a megfizethető gyógyszerekhez, és hogy a kutatási és fejlesztési folyamatban magasabb minőségi normák érvényesüljenek; |
| --- | --- |

F.

mivel a verseny fontos szerepet játszik a gyógyszerpiac egyensúlyának fenntartásában, csökkenti a költségeket, mérsékli a gyógyszerekre fordított kiadásokat, valamint lehetővé teszi, hogy a betegek könnyebben férjenek hozzá a megfizethető gyógyszerekhez, és hogy a kutatási és fejlesztési folyamatban magasabb minőségi normák érvényesüljenek;

| G. | mivel a generikus készítmények piacra való belépése a verseny növelésének, az árak csökkentésének, és az egészségügyi rendszerek fenntarthatósága biztosításának fontos eszköze; mivel a generikus készítmények piacra való belépését nem szabad késleltetni, és a versenyt nem szabad torzítani; |
| --- | --- |

G.

mivel a generikus készítmények piacra való belépése a verseny növelésének, az árak csökkentésének, és az egészségügyi rendszerek fenntarthatósága biztosításának fontos eszköze; mivel a generikus készítmények piacra való belépését nem szabad késleltetni, és a versenyt nem szabad torzítani;

| H. | mivel egy egészséges és versenyképes gyógyszerpiacnak előnyére válik a versenyjog éber ellenőrzése; |
| --- | --- |

H.

mivel egy egészséges és versenyképes gyógyszerpiacnak előnyére válik a versenyjog éber ellenőrzése;

| I. | mivel számos esetben az új gyógyszerek árai az utóbbi évtizedek során oly mértékben megemelkedtek, hogy azok sok európai polgár számára elérhetetlenné váltak és veszélybe sodorják a nemzeti egészségügyi rendszerek fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

I.

mivel számos esetben az új gyógyszerek árai az utóbbi évtizedek során oly mértékben megemelkedtek, hogy azok sok európai polgár számára elérhetetlenné váltak és veszélybe sodorják a nemzeti egészségügyi rendszerek fenntarthatóságát;

| J. | mivel a magas árak és a megfizethetetlenség mellett más tényezők is korlátozzák a gyógyszerekhez való hozzáférést, úgymint az alapvető és egyéb gyógyszerek hiánya, a klinikai igények és a kutatás közötti gyenge kapcsolat, az egészségügyi ellátáshoz és az egészségügyi szakemberekhez való hozzáférés hiánya, az indokolatlan adminisztratív eljárások, a forgalombahozatali engedély megadása és az azt követő árazási és térítési döntések közötti idő hosszúsága, a termékek piaci hiánya, valamint a szabadalmi szabályok és a költségvetési megszorítások; |
| --- | --- |

J.

mivel a magas árak és a megfizethetetlenség mellett más tényezők is korlátozzák a gyógyszerekhez való hozzáférést, úgymint az alapvető és egyéb gyógyszerek hiánya, a klinikai igények és a kutatás közötti gyenge kapcsolat, az egészségügyi ellátáshoz és az egészségügyi szakemberekhez való hozzáférés hiánya, az indokolatlan adminisztratív eljárások, a forgalombahozatali engedély megadása és az azt követő árazási és térítési döntések közötti idő hosszúsága, a termékek piaci hiánya, valamint a szabadalmi szabályok és a költségvetési megszorítások;

| K. | mivel a hepatitis C-hez hasonló betegségek a korai diagnózissal, illetve az új és régi gyógyszerek kombinálásával hatékonyan gyógyíthatók, amivel Unió-szerte több millió embert lehetne megmenteni; |
| --- | --- |

K.

mivel a hepatitis C-hez hasonló betegségek a korai diagnózissal, illetve az új és régi gyógyszerek kombinálásával hatékonyan gyógyíthatók, amivel Unió-szerte több millió embert lehetne megmenteni;

| L. | mivel a rákos megbetegedéssel diagnosztizált betegek száma minden évben növekszik, és a ráknak a népesség körében tapasztalható megnövekedett előfordulása a rák elleni, technológiailag fejlett új gyógyszerek egyidejű megjelenésével olyan helyzetet eredményez, hogy a rákkal járó összkiadások növekszenek, ami korábban nem tapasztalt terhet ró az egészségügyi költségvetésekre és megfizethetetlenné teszi a kezelést sok rákbeteg számára, így pedig ahhoz a kockázathoz vezet, hogy a gyógyszerek megfizethetősége és árképzése döntő tényező lesz a rákbetegek kezelésében; |
| --- | --- |

L.

mivel a rákos megbetegedéssel diagnosztizált betegek száma minden évben növekszik, és a ráknak a népesség körében tapasztalható megnövekedett előfordulása a rák elleni, technológiailag fejlett új gyógyszerek egyidejű megjelenésével olyan helyzetet eredményez, hogy a rákkal járó összkiadások növekszenek, ami korábban nem tapasztalt terhet ró az egészségügyi költségvetésekre és megfizethetetlenné teszi a kezelést sok rákbeteg számára, így pedig ahhoz a kockázathoz vezet, hogy a gyógyszerek megfizethetősége és árképzése döntő tényező lesz a rákbetegek kezelésében;

| M. | mivel a fejlett terápiás gyógyszerkészítményekről szóló 1394/2007/EK rendelet célja azt volt, hogy a biztonság garantálása mellett Európa-szerte előmozdítsák ezen a téren az innovációt, mégis eddig csak nyolc fejlett terápia engedélyezésére került sor; |
| --- | --- |

M.

mivel a fejlett terápiás gyógyszerkészítményekről szóló 1394/2007/EK rendelet célja azt volt, hogy a biztonság garantálása mellett Európa-szerte előmozdítsák ezen a téren az innovációt, mégis eddig csak nyolc fejlett terápia engedélyezésére került sor;

| N. | mivel az Uniónak ösztönzőket kellett bevezetnie többek között a ritka betegségekkel és a gyermekbetegségekkel kapcsolatos kutatások előmozdítása céljából; mivel a ritka betegségek gyógyszereiről szóló rendelet fontos keretet adott a ritka betegségek elleni gyógyszerek kutatásának fejlesztéséhez, jelentős mértékben javítva ezen betegségek kezelését, amire korábban nem volt megoldás; mivel azonban aggályok merültek fel a rendelet végrehajtása kapcsán; |
| --- | --- |

N.

mivel az Uniónak ösztönzőket kellett bevezetnie többek között a ritka betegségekkel és a gyermekbetegségekkel kapcsolatos kutatások előmozdítása céljából; mivel a ritka betegségek gyógyszereiről szóló rendelet fontos keretet adott a ritka betegségek elleni gyógyszerek kutatásának fejlesztéséhez, jelentős mértékben javítva ezen betegségek kezelését, amire korábban nem volt megoldás; mivel azonban aggályok merültek fel a rendelet végrehajtása kapcsán;

| O. | mivel a növekvő antimikrobás rezisztencia és az új antimikrobiális szerek fejlesztése közötti szakadék nő, és mivel a gyógyszerekkel szemben rezisztens betegségek okozta halálesetek éves száma 2050-re világszerte elérheti a 10 milliót; mivel becslések szerint az EU-ban évente legalább 25 000 ember hal meg rezisztens baktériumok okozta fertőzések miatt – melynek éves költsége 1,5 milliárd EUR –, míg az utóbbi 40 évben csupán egy új antibiotikumcsoport került kifejlesztésre; |
| --- | --- |

O.

mivel a növekvő antimikrobás rezisztencia és az új antimikrobiális szerek fejlesztése közötti szakadék nő, és mivel a gyógyszerekkel szemben rezisztens betegségek okozta halálesetek éves száma 2050-re világszerte elérheti a 10 milliót; mivel becslések szerint az EU-ban évente legalább 25 000 ember hal meg rezisztens baktériumok okozta fertőzések miatt – melynek éves költsége 1,5 milliárd EUR –, míg az utóbbi 40 évben csupán egy új antibiotikumcsoport került kifejlesztésre;

| P. | mivel az elmúlt évtizedekben jelentős előrelépések történtek a korábban gyógyíthatatlan betegségek kezelése terén, így például ma már az EU-ban egyetlen betegnek sem kell HIV/AIDS-ben meghalnia; mivel azonban még sok olyan betegség van, amelyet nem lehet megfelelően kezelni (többek között a rák, amelyben évente majdnem 1,3 millió ember hal meg az EU-ban); |
| --- | --- |

P.

mivel az elmúlt évtizedekben jelentős előrelépések történtek a korábban gyógyíthatatlan betegségek kezelése terén, így például ma már az EU-ban egyetlen betegnek sem kell HIV/AIDS-ben meghalnia; mivel azonban még sok olyan betegség van, amelyet nem lehet megfelelően kezelni (többek között a rák, amelyben évente majdnem 1,3 millió ember hal meg az EU-ban);

| Q. | mivel a megfizethető és megfelelő diagnosztikai vizsgálatokhoz és oltóanyagokhoz való hozzájutás éppen olyan kritikus, mint a biztonságos, hatásos és megfizethető gyógyszerekhez való hozzáférés; |
| --- | --- |

Q.

mivel a megfizethető és megfelelő diagnosztikai vizsgálatokhoz és oltóanyagokhoz való hozzájutás éppen olyan kritikus, mint a biztonságos, hatásos és megfizethető gyógyszerekhez való hozzáférés;

| R. | mivel a fejlett terápiás gyógyszerkészítmények átalakíthatják számos betegség kezelését, különösen azokon a betegségterületeken, ahol a hagyományos módszerek nem kielégítőek, és mivel eddig csak néhány fejlett terápiás gyógyszerkészítmény engedélyezésére került sor; |
| --- | --- |

R.

mivel a fejlett terápiás gyógyszerkészítmények átalakíthatják számos betegség kezelését, különösen azokon a betegségterületeken, ahol a hagyományos módszerek nem kielégítőek, és mivel eddig csak néhány fejlett terápiás gyógyszerkészítmény engedélyezésére került sor;

| S. | mivel bizonyos alapvető gyógyszerek nem érhetők el számos tagállamban, és ez problémákat okozhat a betegek ellátásában; mivel a gyógyszeriparban alkalmazott tisztességtelen vállalati stratégiák – mint például az ún. „pay for delay” (fizetés a késleltetésért) taktika –, illetve a politikai, előállítási és forgalmazási problémák, vagy a párhuzamos kereskedelem miatt gyógyszerhiány léphet fel; mivel a 2001/83/EK irányelv 81. cikke a gyógyszerhiányok megelőzésére irányuló intézkedéseket állapít meg azáltal, hogy egy ún. közellátási kötelezettség révén kötelezi a gyártókat és a forgalmazókat a nemzeti piacon az ellátás biztosítására; mivel sok esetben a közellátási kötelezettséget nem alkalmazzák a forgalmazókat ellátó gyártókra, ahogyan azt a Bizottság által készítetett egyik tanulmány is megállapítja; |
| --- | --- |

S.

mivel bizonyos alapvető gyógyszerek nem érhetők el számos tagállamban, és ez problémákat okozhat a betegek ellátásában; mivel a gyógyszeriparban alkalmazott tisztességtelen vállalati stratégiák – mint például az ún. „pay for delay” (fizetés a késleltetésért) taktika –, illetve a politikai, előállítási és forgalmazási problémák, vagy a párhuzamos kereskedelem miatt gyógyszerhiány léphet fel; mivel a 2001/83/EK irányelv 81. cikke a gyógyszerhiányok megelőzésére irányuló intézkedéseket állapít meg azáltal, hogy egy ún. közellátási kötelezettség révén kötelezi a gyártókat és a forgalmazókat a nemzeti piacon az ellátás biztosítására; mivel sok esetben a közellátási kötelezettséget nem alkalmazzák a forgalmazókat ellátó gyártókra, ahogyan azt a Bizottság által készítetett egyik tanulmány is megállapítja;

| T. | mivel egy stabil és kiszámítható szellemi tulajdonjogi és szabályozási keret, valamint annak megfelelő és kellő időben történő végrehajtása nélkülözhetetlen egy innovációbarát környezet megteremtéséhez, amely támogatja a betegeknek az innovatív és eredményes kezelésekhez való hozzáférését; |
| --- | --- |

T.

mivel egy stabil és kiszámítható szellemi tulajdonjogi és szabályozási keret, valamint annak megfelelő és kellő időben történő végrehajtása nélkülözhetetlen egy innovációbarát környezet megteremtéséhez, amely támogatja a betegeknek az innovatív és eredményes kezelésekhez való hozzáférését;

| U. | mivel a szellemi tulajdonjog célja az, hogy a társadalom hasznára váljon és ösztönözze az innovációt, és mivel aggodalmak merülnek fel az azzal való visszaélések kapcsán; |
| --- | --- |

U.

mivel a szellemi tulajdonjog célja az, hogy a társadalom hasznára váljon és ösztönözze az innovációt, és mivel aggodalmak merülnek fel az azzal való visszaélések kapcsán;

| V. | mivel a WTO TRIPS-megállapodás 1995 óta rugalmasságokat biztosít a szabadalmakkal kapcsolatban, amire példa a kényszerengedélyezés; |
| --- | --- |

V.

mivel a WTO TRIPS-megállapodás 1995 óta rugalmasságokat biztosít a szabadalmakkal kapcsolatban, amire példa a kényszerengedélyezés;

| W. | mivel az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) 2014-ben „Adaptív útvonalak” névvel kísérleti projektet indított, amely elsősorban a nagymértékben kielégítetlen gyógyászati igények területére összpontosított, és élénk vitát váltott ki az olyan innovatív gyógyszerek idő előtti piacra jutása engedélyezésének kockázatairól és előnyeiről, amelyekre vonatkozóan kevesebb klinikai adat áll rendelkezésre; |
| --- | --- |

W.

mivel az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) 2014-ben „Adaptív útvonalak” névvel kísérleti projektet indított, amely elsősorban a nagymértékben kielégítetlen gyógyászati igények területére összpontosított, és élénk vitát váltott ki az olyan innovatív gyógyszerek idő előtti piacra jutása engedélyezésének kockázatairól és előnyeiről, amelyekre vonatkozóan kevesebb klinikai adat áll rendelkezésre;

| X. | mivel a szellemi tulajdon védelme alapvető fontosságú a gyógyszerekhez való hozzáférés területén, és mivel olyan mechanizmusok azonosítására van szükség, amelyek segíthetnek a hamisított gyógyszerek jelensége elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

X.

mivel a szellemi tulajdon védelme alapvető fontosságú a gyógyszerekhez való hozzáférés területén, és mivel olyan mechanizmusok azonosítására van szükség, amelyek segíthetnek a hamisított gyógyszerek jelensége elleni küzdelemben;

| Y. | mivel néhány évvel ezelőtt az egészségügyi világ legfontosabb döntéshozóinak és szereplőinek részvételével folytatott magas szintű uniós párbeszéd (2001 és 2002 között a „G10”, 2005 és 2008 között pedig a „Gyógyszerfórum”) lehetővé tette egy közös stratégiai jövőkép kialakítását és konkrét intézkedések bevezetését a gyógyszeripari ágazat versenyképessége érdekében; |
| --- | --- |

Y.

mivel néhány évvel ezelőtt az egészségügyi világ legfontosabb döntéshozóinak és szereplőinek részvételével folytatott magas szintű uniós párbeszéd (2001 és 2002 között a „G10”, 2005 és 2008 között pedig a „Gyógyszerfórum”) lehetővé tette egy közös stratégiai jövőkép kialakítását és konkrét intézkedések bevezetését a gyógyszeripari ágazat versenyképessége érdekében;

| Z. | mivel az egészségügyi költségvetések csupán 3 %-át fordítják a megelőzési intézkedésekre és a közegészségügy fejlesztésére; |
| --- | --- |

Z.

mivel az egészségügyi költségvetések csupán 3 %-át fordítják a megelőzési intézkedésekre és a közegészségügy fejlesztésére;

| AA. | mivel a gyógyszerárak és -térítések meghatározása a tagállamok hatáskörébe tartozik, amelyek azt nemzeti szinten szabályozzák; mivel az Unió szabályozza a szellemi tulajdonra, a klinikai vizsgálatokra, a forgalombahozatali engedélyre, az árképzés átláthatóságára, a farmakovigilanciára és a versenyre vonatkozó kérdéseket; mivel a gyógyszeripari ágazat növekvő kiadásai, valamint a gyógyszergyárak és a tagállamok között a tárgyalási pozíció és az árazási tájékoztatás tekintetében megfigyelhető aszimmetria uniós együttműködésre, valamint uniós és nemzeti szinten egyaránt új politikai intézkedésekre ösztönöznek; mivel a gyógyszerárakat általában a gyógyszergyárak és a tagállamok közötti kétoldalú és titkos tárgyalások keretében határozzák meg; |
| --- | --- |

AA.

mivel a gyógyszerárak és -térítések meghatározása a tagállamok hatáskörébe tartozik, amelyek azt nemzeti szinten szabályozzák; mivel az Unió szabályozza a szellemi tulajdonra, a klinikai vizsgálatokra, a forgalombahozatali engedélyre, az árképzés átláthatóságára, a farmakovigilanciára és a versenyre vonatkozó kérdéseket; mivel a gyógyszeripari ágazat növekvő kiadásai, valamint a gyógyszergyárak és a tagállamok között a tárgyalási pozíció és az árazási tájékoztatás tekintetében megfigyelhető aszimmetria uniós együttműködésre, valamint uniós és nemzeti szinten egyaránt új politikai intézkedésekre ösztönöznek; mivel a gyógyszerárakat általában a gyógyszergyárak és a tagállamok közötti kétoldalú és titkos tárgyalások keretében határozzák meg;

| AB. | mivel a legtöbb tagállamnak saját egészségügyitechnológia-értékelő hivatala van, amely a saját maga által meghatározott kritériumaik alapján működik; |
| --- | --- |

AB.

mivel a legtöbb tagállamnak saját egészségügyitechnológia-értékelő hivatala van, amely a saját maga által meghatározott kritériumaik alapján működik;

| AC. | mivel az EUMSZ 168. cikke szerint a Parlament és a Tanács a közös biztonsági kihívások kezelése érdekében intézkedéseket fogadhat el az orvosi termékek magas szintű minőségi és biztonsági szabványainak meghatározására, és mivel az EUMSZ 114. cikkének (3) bekezdése szerint az egészségügyre vonatkozó jogalkotási javaslatok során a védelem magas szintjét kell alapul venni; |
| --- | --- |

AC.

mivel az EUMSZ 168. cikke szerint a Parlament és a Tanács a közös biztonsági kihívások kezelése érdekében intézkedéseket fogadhat el az orvosi termékek magas szintű minőségi és biztonsági szabványainak meghatározására, és mivel az EUMSZ 114. cikkének (3) bekezdése szerint az egészségügyre vonatkozó jogalkotási javaslatok során a védelem magas szintjét kell alapul venni;

Gyógyszerpiac

| 1. | osztja a gyógyszerészeti rendszerek egyensúlyának az EU-ban történő javításáról szóló, 2016. évi tanácsi következtetésekben megfogalmazott aggályt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli a Tanács 2016. június 17-i következtetéseit, amelyekben felhívja a Bizottságot, hogy készítse el a szellemi tulajdonjogok által az innovációra, valamint a gyógyszerekhez való hozzáférésre – többek között az ellátásbeli hiányokra és a gyógyszerek piaci bevezetésének elhalasztására vagy elmaradására – gyakorolt átfogó hatás tényeken alapuló vizsgálatát; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megismétli, hogy az egészséghez való jog az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában is elismert emberi jog, és ez a jog az összes tagállam tekintetében irányadó, mivel azok ratifikálták az egészséghez való jogot elismerő nemzetközi emberi jogi megállapodásokat; rámutat, hogy e jog garantálásához biztosítani kell többek között a gyógyszerekhez való hozzáférést; |
| --- | --- |

3.

| 4. | elismeri az olyan polgári kezdeményezések értékét, mint például az Európai Unió Alapjogi Chartája alapján kidolgozott Európai Betegjogi Charta és a betegjogok európai napja, amelyet a tagállamokban helyi és nemzeti szinten minden évben április 18-án ünnepelnek; kéri a Bizottságot, hogy intézményesítse uniós szinten a betegjogok európai napját; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rámutat az egészségügyi minisztereknek az Európai Unió olasz elnöksége idején, 2014. szeptember 22–23-án Milánóban tartott informális tanácsi ülésének következtetéseire, amely ülés alkalmával sok tagállam egyetértett abban, hogy közös erőfeszítésekre van szükség a bevált gyakorlatok megosztásának elősegítése és a betegek érdekét szolgáló gyorsabb hozzáférés lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy az összes – köztük a globális közegészségre, a fejlesztésre, a kutatásra és a kereskedelemre irányuló – uniós szakpolitika között következetességet kell teremetni, és ezért kiemeli, hogy a gyógyszerekhez való hozzáférés problémáját a fejlődő világban szélesebb összefüggésben kell vizsgálni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rámutat, hogy az új kezelések kifejlesztése terén mind az állami, mind a magán kutatás-fejlesztési erőfeszítéseknek fontos szerepe van; hangsúlyozza, hogy a kutatási prioritásoknak a betegek egészségügyi szükségletein kell alapulniuk, ugyanakkor figyelembe kell venniük a gyógyszergyárak azon törekvését, hogy befektetésük nyereséges legyen; hangsúlyozza, hogy a szabályozási keretet úgy kell kialakítani, hogy az a lehető legjobban szolgálja a betegek érdekét és a közérdeket; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a kutatás-fejlesztésre fordított rengeteg állami forrás nem tükröződik az árazásban az állami forrásoknak a szabadalmaztatási és engedélyezési feltételekben való nyomonkövethetőségének hiánya miatt, ami akadályozza, hogy az állami beruházás méltányos megtérülést hozzon; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a kutatás-fejlesztési kiadásokat átláthatóbbá kell tenni, ideértve a közpénzből finanszírozott kutatásokat és a gyógyszerek forgalmazását is; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza az európai kutatási projektek és kkv-k által a gyógyszerekhez való európai szintű hozzájutás javításában betöltött szerepet; e tekintetben kiemeli a Horizont 2020 program által betöltött szerepet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékeztet arra, hogy az uniós gyógyszeripar az Unió egyik legversenyképesebb ágazata; hangsúlyozza, hogy az innováció magas színvonalának megőrzése alapvető fontosságú a betegek igényeinek folyamatos kielégítéséhez és a versenyképesség javításához; hangsúlyozza, hogy az egészségügyi kiadásokat állami befektetésnek kellene tekinteni, és hogy a jó minőségű gyógyszerek hozzájárulnak a közegészség javításához, a betegek életének meghosszabbításához és életminőségük javításához; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy az ipar erőteljes visszafejlődésének kitett Európai Unióban a gyógyszeripari ágazat továbbra is az ipar fontos pillére, valamint a munkahelyteremtés motorja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy az európai polgároknak az Európai Parlament részére benyújtott petíciókban kifejezett véleménye alapvető fontosságú, és az uniós jogalkotónak prioritásként kell figyelembe vennie azt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a betegszervezeteket megfelelőbb módon kellene bevonni a magán és állami klinikai vizsgálati kutatási stratégiák meghatározásába annak biztosítása végett, hogy azok az európai betegek tényleges kielégítetlen szükségleteinek feleljenek meg; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megjegyzi, hogy kielégítetlen gyógyászati igények esetén az új, innovatív gyógyszerekhez való gyors hozzáférés a betegek érdekeit szolgálja; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a forgalombahozatali engedély gyors megadása nem válhat szabállyá, azt csak súlyos, kielégítetlen gyógyászati igény esetén szabad alkalmazni és nem indokolhatják kereskedelmi jellegű megfontolások; emlékeztet arra, hogy megalapozott klinikai vizsgálatokra és alapos farmakovigilanciára van szükség az új gyógyszerek minőségének, hatásosságának és biztonságosságának értékeléséhez; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy az Európai Unióban az összes kórházi betegfelvétel 5 %-a gyógyszermellékhatás miatt történik, és a gyógyszermellékhatások az ötödik vezető kórházi haláloknak számítanak; |
| --- | --- |

16.

| 17. | emlékeztet a TRIPS-megállapodásról és a közegészségügyről szóló, 2001. november 14-én Dohában elfogadott nyilatkozatra, amely kimondja, hogy a TRIPS-megállapodást a közegészségügyet elősegítő módon kell végrehajtani és értelmezni, egyaránt ösztönözve a meglévő gyógyszerekhez való hozzájutást és az új gyógyszerek kifejlesztését; tudomásul veszi e tekintetben a WTO TRIPS Tanács 2015. november 6-i arra irányuló döntését, hogy 2033 januárjáig meghosszabbítja a legkevésbé fejlett országokra vonatkozó, gyógyszerszabadalmakkal kapcsolatos kivételeket; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kiemeli, hogy a fejlődő országokban égető szükség van a gyógyszeripari kutatással kapcsolatos helyi kapacitás fejlesztésére az állandósult kutatási és gyógyszergyártási szakadék áthidalása érdekében termékfejlesztő köz-magán partnerségek, illetve nyílt kutatási és gyártási központok létrehozása révén; |
| --- | --- |

18.

Verseny

| 19. | sajnálja azokat a folyamatban lévő bírósági ügyeket, melyek célja a generikus készítmények piacra lépésének késleltetése; megjegyzi, hogy az Európai Bizottság gyógyszeripari ágazatra vonatkozó vizsgálati jelentése szerint a jogviták száma 2000 és 2007 között négyszeresére nőtt, valamint hogy az esetek csaknem 60 %-a második generációs szabadalmakkal kapcsolatos és a jogorvoslat átlagosan két évig tartott; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy egy jobb szabályozás ösztönözné a versenyképességet; elismeri továbbá a trösztellenes eszközök jelentőségét és hatásosságát a versenykorlátozó magatartások, például a szabadalmi joggal és a gyógyszer-engedélyeztetési rendszerrel való, az EUMSZ 101. és/vagy 102. cikkét sértő visszaélések vagy azok helytelen alkalmazása elleni fellépés terén; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rámutat, hogy a biohasonló gyógyszerek lehetővé teszik a fokozott versenyt, az árak csökkentését és a megtakarítást az egészségügyi rendszerekben, és ezáltal a betegek számára elősegítik a gyógyszerekhez való könnyebb hozzájutást; hangsúlyozza, hogy elemezni kell a biohasonló gyógyszereknek az egészségügyi rendszerek fenntarthatóságára vonatkozó többletértékét és gazdasági hatását, valamint hogy nem szabad késleltetni e gyógyszerek piacra lépését, és amennyiben szükséges, meg kell vizsgálni, hogy milyen intézkedésekkel lehetne támogatni piaci bevezetésüket; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a gyógyszerek árának értékalapú meghatározása magában hordozza a visszaélés lehetőségét, ha profitmaximalizáló gazdasági stratégiaként alkalmazzák, ami olyan árak meghatározásához vezet, amelyek aránytalanok a költségstruktúrához képest, és ellentétesek a szociális jólét optimális elosztásával; |
| --- | --- |

22.

| 23. | elismeri, hogy a gyógyszerek indikáción túli alkalmazása előnyös lehet a betegek számára, ha nem léteznek jóváhagyott alternatívák; aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a betegek egyre növekvő kockázatnak vannak kitéve az indikáción túli alkalmazás biztonsága és hatásossága megbízható, bizonyítékokon alapuló igazolásának hiánya, a tájékozott beleegyezés hiánya, valamint a káros hatások nyomon követésének növekvő nehézsége következtében; hangsúlyozza, hogy a népesség egyes alcsoportjai, például a gyermekek és az idősek különösen ki vannak téve e gyakorlatnak; |
| --- | --- |

23.

Árazás és átláthatóság

| 24. | rámutat arra, hogy a betegek jelentik a leggyengébb láncszemet a gyógyszerekhez való hozzáférés vonatkozásában, és hogy az ezzel kapcsolatos nehézségek nem lehetnek negatív kihatással rájuk; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy a legtöbb nemzeti és regionális egészségügyitechnológia-értékelő hatóság már most különböző klinikai, gazdasági és társadalmi hasznossághoz kapcsolódó kritériumokat használ az új gyógyszerek értékeléséhez, hogy támogassa a gyógyszerek árazásra és támogatására vonatkozó döntéseket; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza az új gyógyszerek bizonyítékokon alapuló, a legjobb rendelkezésre álló alternatívához képesti valódi terápiás többletértéke értékelésének jelentőségét; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy az innovatív gyógyszerek többletértékének értékelését alátámasztó adatok gyakran szűkösek és nem eléggé meggyőzőek a határozott árképzési döntések meghozatalának támogatásához; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy az egészségügyi technológiaértékelésnek fontos és hatékony eszköznek kell lennie, amely javítja a gyógyszerekhez való hozzáférést, hozzájárul a nemzeti egészségügyi rendszerek fenntarthatóságához, lehetővé teszi az innovációt szolgáló ösztönzők létrehozását és nagy terápiás többletértéket biztosít a betegek számára; emellett megjegyzi, hogy az uniós szintű, közös egészségügyi technológiaértékelések bevezetése meggátolná az értékelési rendszerek széttöredezését, a párhuzamos erőfeszítéseket és az erőforrások EU-n belüli helytelen elosztását; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy biztonságos és hatékony, betegközpontú egészségügyi politikák kialakítása és az egészségügyi technológia lehető legnagyobb hatékonysága érdekében a technológia értékelésének olyan multidiszciplináris folyamatnak kell lennie, amely magas szintű normák alkalmazása révén összefoglalja a technológia alkalmazásával összefüggő orvosi, szociális, gazdasági és etikai információkat, és ennek során szisztematikus, független, objektív, reprodukálható és átlátható módon jár el; |
| --- | --- |

29.

| 30. | úgy véli, hogy egy gyógyszer árának fedeznie kell az adott gyógyszer fejlesztési és gyártási költségeit, valamint meg kell felelnie azon ország egyedi gazdasági helyzetének, amelyben a gyógyszert forgalmazzák, továbbá összhangban kell lennie a betegek számára biztosított terápiás többletértékkel, ugyanakkor biztosítania kell a betegek e gyógyszerhez való hozzáférését, a fenntartható egészségügyet és az innováció jutalmazását; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kiemeli, hogy bármilyen jelentős legyen is egy új gyógyszer többletértéke, az ára nem lehet olyan magas, hogy akadályozza a gyógyszerhez való fenntartható hozzáférést az Unióban; |
| --- | --- |

31.

| 32. | úgy véli, hogy a gyógyszerek árazása és a támogatási eljárások meghatározása során egyaránt figyelembe kell venni egy gyógyszer valódi hozzáadott értékét, a társadalmi hatást, a költség-haszon arányt, a költségvetési hatást és a közegészségügyi hatékonyságot; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy a kisebb és alacsonyabb jövedelmű országok gyengébb tárgyalási pozíciója miatt a gyógyszerek ezekben a tagállamokban a többi tagállammal összehasonlítva kevésbé megfizethetőek, különösen az onkológia területén; a nemzetközi referencia-árképzéssel kapcsolatban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a gyógyszerek árjegyzék szerinti árai a tényleges áraikhoz képest átláthatatlanok, valamint hogy ez az ipar és a nemzeti egészségügyi rendszerek közötti tárgyalások során információs aszimmetria kialakulásához vezet; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rámutat arra, hogy a 89/105/EGK irányelv (a továbbiakban: átláthatósági irányelv) 20 éve nem került felülvizsgálatra, jóllehet időközben jelentős változások történtek az európai gyógyszerészeti rendszerben; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy független adatgyűjtési és elemzési folyamatokra és átláthatóságra van szükség; |
| --- | --- |

35.

| 36. | megjegyzi, hogy az EURIPID-projekt nagyobb fokú átláthatóságot igényel a tagállamok részéről, hogy az általuk fizetett valós árakat foglalja magában; |
| --- | --- |

36.

| 37. | úgy véli, hogy stratégiai áttörésre van szükség a betegségek megelőzése terén, mivel ez kulcsfontosságú tényezőnek tekinthető a gyógyszerhasználat csökkentéséhez, valamint egyúttal az emberi egészség magas szintű védelmének garantálásához; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy erősítsék meg a fenntartható élelmiszertermelés támogatására irányuló jogszabályokat, és tegyenek meg minden szükséges kezdeményezést az egészséges és biztonságos szokások, például az egészséges táplálkozás elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

37.

Uniós kompetenciák és együttműködés

| 38. | emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 168. cikke előírja, hogy valamennyi uniós politika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza az átláthatóság és a tagállamok közti önkéntes együttműködés megerősítésének fontosságát a gyógyszerek árképzése és visszatérítése területén az egészségügyi rendszerek fenntarthatóságának biztosítása és az uniós állampolgárok színvonalas egészségügyi ellátáshoz való jogának megóvása érdekében; |
| --- | --- |

39.

| 40. | emlékeztet, hogy valamennyi uniós és nemzeti intézmény és hivatal esetében kulcsfontosságú az átláthatóság a demokrácia jó működése érdekében, valamint az, hogy az engedélyezési eljárásokban részt vevő szakértők esetében ne álljon fenn összeférhetetlenség; |
| --- | --- |

40.

| 41. | üdvözli az olyan kezdeményezéseket, mint az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés (IMI), amely összekapcsolja az állami és a magánszektort a kutatás ösztönzése és a betegek kielégítetlen gyógyászati igényeket orvosoló innovatív terápiákhoz való hozzáférésnek meggyorsítása érdekében; sajnálja ugyanakkor az állami beruházások alacsony megtérülési szintjét az uniós állami finanszírozáshoz való hozzáférés feltételeinek hiányában; megjegyzi továbbá, hogy az IMI2-t, amely az IMI második, jelenlegi szakasza, főként az EU adófizetői finanszírozzák, hangsúlyozva a megerősített uniós irányítás szükségességét az IMI2 kutatás közegészségügyi szükségletei előtérbe helyezése és a széles körű adatmegosztás, a közegészségügyi szellemi tulajdon kezelését támogató közös szakpolitikák, az átláthatóság és az állami beruházások méltányos megtérülésének bevonása tekintetében; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kiemeli a védőoltásokhoz használt gyógyszerek közös európai közbeszerzési eljárását, összhangban az 1082/2013/EU határozattal; ösztönzi a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki ezt az eszközt, például a kisgyermekeknek szánt védőoltások hiánya esetén; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az EU elmarad az Egyesült Államoktól a gyógyszerhiányok okainak standardizált és átlátható jelentéstételi mechanizmusait illetően; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javasoljanak és vezessenek be egy ilyen eszközt a bizonyítékon alapuló szakpolitika-alkotáshoz; |
| --- | --- |

43.

| 44. | emlékeztet a digitális egészségügyi menetrend fontosságára, valamint az elektronikus egészségüggyel és a mobilegészségüggyel kapcsolatos megoldások fejlesztése és végrehajtása előtérbe helyezésének szükségességére a biztonságos, megbízható, hozzáférhető, korszerű és fenntartható új egészségügyi ellátási modelleknek a betegek, a gondozóknak, az egészségügyi szakembereknek, valamint a fizető feleknek történő biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

44.

| 45. | emlékeztet arra, hogy a szegénységgel összefüggő betegségek – különösen a HIV/AIDS, a malária, a tuberkulózis, a reproduktív szerveket érintő betegségek, valamint a fertőző betegségek és a bőrbetegségek – a legkevésbé fejlett országokat érintik a leginkább; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kiemeli, hogy a fejlődő országokban a nők és a gyermekek a felnőtt férfiakhoz képest kevésbé férnek hozzá a gyógyszerekhez a kezelés rendelkezésre állásának, hozzáférhetőségének, megfizethetőségének és elfogadhatóságának kulturális, vallási vagy társadalmi tényezőkön alapuló megkülönböztetésből fakadó hiánya, valamint a rossz minőségű egészségügyi létesítmények miatt; |
| --- | --- |

46.

| 47. | úgy véli, hogy a tuberkulózis a világ első számú halálos fertőző betegségévé vált, valamint hogy e betegség legveszélyesebb formája a multirezisztens tuberkulózis; hangsúlyozza, hogy fontos foglalkozni az antimikrobiális rezisztencia tekintetében kialakulóban lévő válsággal, többek közt a tuberkulózissal kapcsolatos, oltóanyagokra, diagnosztikára és kezelésre irányuló új eszközöket célzó kutatás és fejlesztés finanszírozása révén is, ugyanakkor gondoskodni kell az ezekhez az új eszközökhöz való fenntartható és megfizethető hozzáférésről, biztosítva, hogy senkiről sem feledkeznek meg; |
| --- | --- |

47.

Szellemi tulajdonjog és kutatás-fejlesztés

| 48. | emlékeztet arra, hogy a szellemi tulajdonjogok meghatározott idejű kizárólagosságot biztosítanak, amelyet a hatóságoknak az egészségvédelemhez való alapvető emberi jogokkal való konfliktus elkerülése érdekében gondosan és hatékonyan kell szabályozniuk, előmozdítva ugyanakkor a minőségi innovációt és versenyképességet; hangsúlyozza, hogy az Európai Szabadalmi Hivatalnak (ESZH) és a tagállamoknak csak olyan egészségügyi termékekre kellene szabadalmakat kiadniuk, amelyek szigorúan megfelelnek az újdonság, a feltalálói tevékenység és az ipari alkalmazhatóság az Európai Szabadalmi Egyezményben rögzített szabadalmaztathatósági követelményeinek; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza, hogy míg egyes új gyógyszerek az áttörést hozó innováció példái, más új gyógyszerek nem rendelkeznek elegendő terápiás többletértékkel ahhoz, hogy azokat valódi innovációnak lehessen tekinteni (úgynevezett analóg [„me-too”] hatóanyagok); emlékeztet arra, hogy a fokozatos innováció is előnyös lehet a betegek számára, és hogy az ismert molekulák új indikációkra történő alkalmazása és reformulációja terápiás többletértékkel járhat, melyet körültekintően fel kell mérni; óva int a szellemi tulajdon védelmére vonatkozó szabályokkal való esetleges visszaéléstől, amely lehetővé teszi a szabadalmi jogok „örökzölddé tételét” és a verseny megkerülését; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tudomásul veszi a ritka betegségek kezelésére használt gyógyszerek kifejlesztéséről szóló 141/2000/EK rendelet pozitív hatását, mivel az számos, a kezeletlen betegek számára segítséget jelentő innovatív termék forgalomba hozatalát tette lehetővé; megjegyzi, hogy aggályok övezik a ritka betegségek gyógyítására használt gyógyszerek termékmegjelölési kritériumainak esetlegesen nem megfelelő alkalmazását, és ennek a ritka betegségek gyógyítására használat gyógyszerekre adott engedélyek növekvő számára kifejtett hatását; elismeri, hogy a ritka betegségek gyógyszereit indikáción túl is lehet alkalmazni, illetve azok egyéb kórképekre is felhasználhatók és engedélyezhetők, ami növeli a forgalmat; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson kiegyensúlyozott ösztönzőket, a területre irányuló innováció elriasztása nélkül; hangsúlyozza, hogy a ritka betegségek gyógyszereiről szóló rendeletet csak akkor kell alkalmazni, ha az összes vonatkozó követelmény teljesül; |
| --- | --- |

50.

| 51. | megállapítja, hogy a WTO TRIPS-megállapodása a szabadalmi jogok tekintetében rugalmasságokat (mint például a kényszerengedélyezés) biztosít, amelyek hatékonyan csökkentették az árakat; megjegyzi, hogy ezek a rugalmasságok az egyes WTO-tagok jogszabályaiban meghatározott kivételes esetekben hatékony eszközökként használhatóak fel a közegészségügyi problémák kezelésére, hogy képesek legyenek belföldi közegészségügyi programok keretében alapvető gyógyszerek megfizethető áron történő biztosítására, valamint a közegészségügy védelmére és előmozdítására; |
| --- | --- |

51.

Ajánlások

| 52. | nemzeti és uniós szintű intézkedésekre hív fel a betegek alapvető és innovatív terápiákhoz való egyetemes, megfizethető, hatékony, biztonságos és időben történő hozzáférésre vonatkozó jogainak biztosítására, az uniós állami egészségügyi rendszerek fenntarthatósága, valamint a gyógyszerészeti innovációba való jövőbeni beruházás szavatolása céljából; hangsúlyozza, hogy a betegek gyógyszerekhez való hozzáférése az egészségügyi rendszer valamennyi szereplőjének közös felelőssége; |
| --- | --- |

52.

| 53. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy erősítsék meg a tagállamok tárgyalási képességét a gyógyszerekhez való megfizethető hozzáférés Unió-szerte való biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

53.

| 54. | tudomásul veszi az Egyesült Nemzetek főtitkára gyógyszerekhez való hozzájutással foglalkozó magas szintű munkacsoportjának jelentését; |
| --- | --- |

54.

| 55. | megjegyzi, hogy a meglévő gyógyszerek új indikációkra történő felhasználását áremelkedés kísérheti; felkéri a Bizottságot, hogy gyűjtsön adatokat a gyógyszerek más célra történő felhasználásával kapcsolatos esetek során bekövetkező áremelkedésekkel kapcsolatban, és elemezze azokat, továbbá tegyen jelentést a Parlament és a Tanács számára az ágazatot a gyógyszerek más célra történő felhasználására bátorító ösztönzők kiegyensúlyozottságáról és arányosságáról; |
| --- | --- |

55.

| 56. | felhívja a tagállamokat, hogy fűzzék szorosabbra a piac ilyen jellegű széttagoltsága elleni küzdelemre irányuló együttműködést, azaz dolgozzanak ki közös egészségügyitechnológia-értékelési folyamatokat és eredményeket, és dolgozzanak ki közös kritériumokat a nemzeti szintű árképzési és -támogatási döntéseket segítő tájékoztatás céljából; |
| --- | --- |

56.

| 57. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az átláthatósági irányelvet a generikus és biohasonló gyógyszerek kellő időben történő piacra jutásának biztosítására, a szabadalomhoz kötésnek a Bizottság iránymutatásai szerinti megszüntetésére, a generikus készítményekre vonatkozó árképzési és -támogatási döntések gyorsabb meghozatalára és a forgalombahozatali engedélyt alátámasztó tényezők többszöri újraértékelésének megakadályozására összpontosítva; úgy véli, hogy ezáltal maximalizálhatók a nemzeti egészségügyi költségvetések megtakarításai, javul a megfizethetőség, gyorsabbá lehet tenni a betegek hozzájutását és el lehet kerülni a generikus és biohasonló készítményeket gyártó vállalatokat terhelő adminisztratív terheket; |
| --- | --- |

57.

| 58. | felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon új irányelvet az ármegállapítási eljárások és a térítési rendszerek átláthatóságáról, figyelembe véve a piaci kihívásokat; |
| --- | --- |

58.

| 59. | felhív arra, hogy a 89/105/EGK irányelvet váltsa fel egy új átláthatósági irányelv, amelynek célja hatékony ellenőrzést és teljes átláthatóságot biztosítani a tagállamokban a gyógyszerárak megállapítására és visszatérítésére használt eljárások tekintetében; |
| --- | --- |

59.

| 60. | felhívja a tagállamokat, hogy tisztességes módon hajtsák végre a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló 2011/24/EU irányelvet, kerüljék el a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó visszatérítési szabályok alkalmazásának korlátozását – ideértve a gyógyszerek visszatérítését is –, ami önkényes megkülönböztetést jelenthet vagy indokolatlanul akadályozhatja a szabad mozgást; |
| --- | --- |

60.

| 61. | felhívja a Bizottságot, hogy hatékonyan kövesse nyomon és értékelje a 2011/24/EU irányelv végrehajtását a tagállamokban, valamint tervezze meg és végezze el ennek az irányelvnek a hivatalos értékelését, a panaszokra, a kötelezettségszegésekre és az összes átültető intézkedésre is kiterjedően; |
| --- | --- |

61.

| 62. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a betegek kielégítetlen igényei által vezérelt kutatás-fejlesztést, többek közt új antimikrobiális termékek kutatása, az egészségügyi kutatásokra fordított állami források hatékony és eredményes koordinálása, valamint a társadalmi felelősségvállalás gyógyszeripari ágazatban való előmozdítása révén; |
| --- | --- |

62.

| 63. | felhívja a tagállamokat, hogy építkezzenek a már meglévő uniós kezdeményezések példájára annak érdekében, hogy előmozdítsák azokat a nemzeti egészségügyi szolgálatok érdekében álló, független kutatásokat, amelyeket kereskedelmi kutatás keretében nem vizsgálnak megfelelően (pl. antimikrobiális rezisztencia) és a klinikai vizsgálatokból általában kizárt betegcsoportok – például gyermekek, várandós nők és idősek – érdekében álló független kutatásokat; |
| --- | --- |

63.

| 64. | felhívja a figyelmet az egyre erősödő antimikrobiális rezisztencia jelentette fenyegetésre és az ENSZ által a közelmúltban elismert fenyegetések sürgősségére; felhívja a Bizottságot, hogy fokozza az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelemre irányuló intézkedéseit, mozdítsa elő az e területen folyó kutatás-fejlesztést, valamint nyújtson be egy új és átfogó, az egységes egészségügyi megközelítésen alapuló uniós cselekvési tervet; |
| --- | --- |

64.

| 65. | elismeri, hogy a gyermekgyógyászati célú gyógyszerekről szóló 1901/2006/EK rendelet által előterjesztett ösztönzők nem bizonyultak hatékonynak a gyermeknek szánt gyógyszerek innovációjának ösztönzése terén, nevezetesen az onkológia és az újszülött-gyógyászat területén; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a meglévő akadályokat és javasoljon intézkedéseket az e területen történő haladás támogatására; |
| --- | --- |

65.

| 66. | felhívja a Bizottságot, hogy mozdítson elő olyan kezdeményezéseket, amelyek az állami és magánszektor által folytatott kutatást a gyermekkori betegségek kezelésére szolgáló innovatív gyógyszerek kifejlesztése irányába terelik; |
| --- | --- |

66.

| 67. | felhívja a Bizottságot, hogy azonnal kezdjen dolgozni a gyermekgyógyászati célú gyógyszerekről szóló rendelet 50. cikkében előírt jelentésen, és hogy módosítsa úgy a jogszabályt, hogy az orvosolja a gyermekgyógyászati onkológiai kezelések területén tapasztalható innováció hiányát a gyermekgyógyászati vizsgálati terv alóli mentességet lehetővé tévő kritériumok felülvizsgálatával, továbbá annak biztosításával, hogy a gyermekgyógyászati vizsgálati terveket a gyógyszerfejlesztés korai szakaszában hajtsák végre annak érdekében, hogy a gyermekeknek ne kelljen a szükségesnél tovább várniuk az innovatív új kezelésekhez való hozzájutásra; |
| --- | --- |

67.

| 68. | felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a gyógyszerekre irányuló állami és magán kutatásokat a női betegeknél, hogy csökkentsék a nemek közötti egyenlőtlenséget a kutatás-fejlesztésben, valamint hogy minden állampolgár részére lehetővé tegyék a gyógyszerekhez való igazságosabb hozzájutást; |
| --- | --- |

68.

| 69. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el stratégiai terveket az életmentő gyógyszerekhez való hozzáférés biztosítására; e tekintetben felszólít egy olyan terv közös kialakítására, amelynek célja a hepatitis C az Unióban való felszámolása olyan eszközökkel, mint az európai közös közbeszerzés; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kéri, hogy a kutatás és a gyógyszerpolitika keretfeltételeit úgy alakítsák ki, azok hogy ösztönözzék az innovációt, különösen az olyan betegségek esetén, mint a rák, amelyet még nem lehet kielégítő módon kezelni; |
| --- | --- |

70.

| 71. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen további intézkedéseket a fejlett terápiás gyógyszerkészítmények fejlesztése és a betegek számára való hozzáférhetősége előmozdítására; |
| --- | --- |

71.

| 72. | felhívja a Bizottságot, hogy egy alapos és objektív vizsgálat révén elemezze a szellemi tulajdonjogok általános hatását az innovációra és a betegek gyógyszerekhez való hozzáférésére, amint azt a Tanács 2016. június 17-i következtetéseiben kérte, és különösen hogy elemezze e vizsgálatban a kiegészítő oltalmi tanúsítványoknak, valamint az adatok és a piacok kizárólagosságának az innováció minőségére és a versenyre gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

72.

| 73. | felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a ritka betegségek elleni gyógyszerekre vonatkozó szabályozási keret végrehajtását (különösen a kielégítetlen gyógyászati igény fogalmával, annak értelmezésével és a kielégítetlen gyógyászati igényazonosításához szükséges kritériumokkal kapcsolatosan), adjon iránymutatást a prioritást élvező kielégítetlen gyógyászati igényekről, értékelje a jelenlegi ösztönzési rendszereket a ritka betegségek kezelésére szolgáló, hatékony, biztonságos és megfizethető, a legjobb elérhető alternatívát nyújtó gyógyszerek kifejlesztésének megkönnyítésére, mozdítsa elő a ritka betegségek és referenciaközpontjaik európai nyilvántartását, továbbá biztosítsa a jogszabályok megfelelő végrehajtását; |
| --- | --- |

73.

| 74. | üdvözli a 2010. és 2012. évi farmakovigilanciai jogszabályokat; felhívja a Bizottságot, az EMA-t és a tagállamokat, hogy folytassák a farmakovigilanciai jogszabályok végrehajtásának nyomon követését és az erről való nyilvános jelentéstételt, valamint hogy biztosítsák a gyógyszerek hatásosságának és káros mellékhatásainak az engedélyezést követő értékelését; |
| --- | --- |

74.

| 75. | felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt az EMA-val és az érintett felekkel egy a gyógyszerek indikáción túli alkalmazásának nemkívánatos eseményeivel és eredményeivel kapcsolatos kötelező jelentéstételre vonatkozó gyakorlati kódex bevezetése céljából, továbbá hogy biztosítsa a betegek nyilvántartását a bizonyítékalap megerősítése és a betegkockázatok csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

75.

| 76. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a nyílt hozzáférésű adatokat a gyógyszerkutatásban, amennyiben azt állami finanszírozással valósítják meg, valamint hogy az uniós támogatásból részesülő projektek, így a Horizont 2020 és az IMI, esetében ösztönözzön feltételeket, mint a megfizethető árazás, a nem kizárólagosság vagy a szellemi tulajdonjog közös birtoklása; |
| --- | --- |

76.

| 77. | felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az etikus magatartást és az átláthatóságot a gyógyszeripari ágazatban, különösen a klinikai vizsgálatok és a K+F valós költségei tekintetében az innovációs eljárás engedélyezése és értékelése folyamán; |
| --- | --- |

77.

| 78. | tudomásul veszi az adaptív útvonalak használatát a betegek gyógyszerekhez való gyorsabb hozzáférésének előmozdítása céljából; hangsúlyozza, hogy az új gyógyszerek piacon való megjelenésének időpontjában nagyobb a gyógyszer biztonságosságával és hatásosságával kapcsolatos bizonytalanság; kiemeli az egészségügyi szakemberek, a civil társadalmi szervezetek és a szabályozók által hangoztatott, az adaptív útvonalakkal kapcsolatos aggályokat; hangsúlyozza a forgalomba hozatal utáni felügyeleti rendszer megfelelő végrehajtásának kiemelt fontosságát; úgy véli, hogy az adaptív útvonalakat a kiemelkedő kielégítetlen gyógyszerigények egyedi eseteire kell korlátozni, és felhívja a Bizottságot és az EMA-t, hogy vezessenek be iránymutatásokat a betegek biztonságának garantálása érdekében; |
| --- | --- |

78.

| 79. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a gyors jóváhagyási eljárások minőségének, biztonságosságának és hatékonyságának alapos értékelését, valamint garantálja, hogy az ilyen jóváhagyásokat feltételes engedélyezés révén teszik lehetővé, és kizárólag kivételes körülmények között, egyértelműen kielégítetlen gyógyászati igény azonosítása esetén, továbbá biztosítsa egy átlátható, elszámoltatható, a biztonság, a minőség és hatékonyság nyomon követését célzó, engedélyezés utáni eljárás, valamint a meg nem felelés esetére szankciók kerüljenek bevezetésre; |
| --- | --- |

79.

| 80. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre keretet a generikus és biohasonló gyógyszerek versenyképességének és használatának előmozdítására, szavatolására és megerősítésére, garantálva gyorsabb piacra kerülésüket és nyomon követve a tisztességtelen piaci gyakorlatokat, összhangban az EUMSZ 101. és 102. cikkével, továbbá hogy kétévente nyújtsanak be jelentést e tekintetben; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy kövesse nyomon az originátor és a generikus gyártók közti szabadalmi viták rendezésére irányuló megállapodásokat, amelyekkel vissza lehet élni a generikus gyógyszerek piacra lépésének korlátozása céljából; |
| --- | --- |

80.

| 81. | felhívja a Bizottságot, hogy folytassa, és ahol lehet, fokozza a piaci visszaélés potenciális eseteinek nyomon követését és kivizsgálását, köztük az úgynevezett „visszatartó fizetést”, a túlárazást, valamint a piaci korlátozások az EU-ban működő gyógyszerészeti vállalatok szempontjából különösen releváns egyéb formáit, az EUMSZ 101. és 102. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

81.

| 82. | felhívja a Bizottságot, hogy a 469/2009/EK rendeletbe vezessen be a kiegészítő oltalmi tanúsítványokra vonatkozó szabályozás alól a gyártás tekintetében biztosított mentességet, amely lehetővé teszi a generikus és biohasonló gyógyszerek gyártását Európában, olyan országokba történő exportálás céljából, amelyek nem rendelkeznek kiegészítő oltalmi tanúsítvánnyal vagy ahol ezek már korábban lejártak, anélkül, hogy aláásnák a védett piacokon a kiegészítő oltalmi tanúsítvány rendszere keretében biztosított kizárólagosságot; úgy véli, hogy ezek a rendelkezések kedvező hatást gyakorolhatnának a minőségi gyógyszerekhez való hozzáférésre a fejlődő és legkevésbé fejlett országokban, valamint a gyártás és a K+F Európában történő fokozására, új munkahelyeket teremtve és ösztönözve a gazdasági növekedést; |
| --- | --- |

82.

| 83. | felhívja a Bizottságot, hogy tartsa be és erősítse meg az EU versennyel kapcsolatos jogszabályait és azoknak a gyógyszerpiacra való hatásköreit, a visszaélések ellentételezése és annak érdekében, hogy méltányos árakat biztosítsanak a betegek számára; |
| --- | --- |

83.

| 84. | felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a kielégítetlen gyógyászati igényekkel kapcsolatos, valamennyi érdekelt fél, a betegek, az egészségügyi szakemberek, a szabályozók, az egészségügyi technológiaértékelési szervek, a fizető felek és a fejlesztők közötti párbeszédet a gyógyszerek teljes életciklusa során; |
| --- | --- |

84.

| 85. | felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb tegyen javaslatot egy az egészségügyi technológiák európai értékelési rendszeréről szóló jogszabályra, hogy harmonizálja az egészségügyi technológiértékelési kritériumokat a gyógyszerek hozzáadott terápiás értékének a legjobb elérhető alternatívával összehasonlítva végzett értékelése céljából, figyelembe véve többek közt az innováció mértékét és a betegeknek biztosított értéket, valamint hogy az új gyógyszerek vonatkozásában első lépésként vezessen be uniós szintű, kötelező viszonylagos hatékonysági értékelést, továbbá hogy vezessen be egy európai osztályozási rendszert a gyógyszerek terápiás többletértékének feltérképezésére, olyan, független és átlátható eljárást alkalmazva, amely megakadályozza az összeférhetetlenséget; úgy véli, hogy ennek a jogszabálynak biztosítania kell az egészségügyitechnológia-értékelés uniós szinten, közösen előállított eredményének nemzeti szintű felhasználását; ezenkívül felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse meg a korai szakaszban folytatott párbeszédeket, és vegye fontolóra egy független szerven alapuló, olyan koordinációs mechanizmus létrehozását, amely előmozdíthatná az egészségügyi technológiák értékelésével foglalkozó nemzeti szervek közötti együttműködést, ugyanakkor biztosítva, hogy az egészségügyi technológia értékelésével kapcsolatos szakértelem a nemzeti (és regionális) egészségügyi technológia értékelésén belül maradjon; |
| --- | --- |

85.

| 86. | felhívja a Tanácsot, hogy fokozza a tagállamok közötti együttműködést az ármegállapítási eljárások vonatkozásában, hogy megoszthassák egymással a megállapodásokra és a bevált gyakorlatokra vonatkozó információkat, és hogy elkerüljék a szükségtelen adminisztratív követelményeket és késedelmeket; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy elemezzék azokat a klinikai, gazdasági, és társadalmi kritériumokat, amelyeket néhány nemzeti egészségügyi technológiaértékelési hatóság már alkalmaz, tiszteletben tartva ugyanakkor a tagállamok hatásköreit; |
| --- | --- |

86.

| 87. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tagállami szakértők bevonásával állapodjanak meg a „gyógyszerek terápiás többletértékének” fogalommeghatározásáról; e tekintetben tudomásul veszi a gyermekgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek esetében alkalmazott „terápiás többletérték” fogalommeghatározást; |
| --- | --- |

87.

| 88. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat keretek, struktúrák és módszertanok azonosítására és/vagy kidolgozására a betegek leleteinek a kutatás-fejlesztési ciklus valamennyi szakasza során történő érdemi beépítése érdekében, a korai párbeszédtől, a szabályozói jóváhagyáson, az egészségügyi technológiaértékelésen és a viszonylagos hatásértékeléseken át egészen az árazási és térítési döntéshozatalig, a betegek és az őket képviselő szervezetek bevonásával; |
| --- | --- |

88.

| 89. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a kielégítetlen gyógyászati igényeken alapuló kutatásba való nagyobb, államilag finanszírozott beruházásokat, és biztosítsák a lakosság számára az állami beruházás közegészségügyi hasznát, valamint hogy vezessék be a feltételekhez kötött, a nem kizárólagos engedélyezés és megfizethető gyógyszerek alapján történő finanszírozást; |
| --- | --- |

89.

| 90. | felhívja a Tanácsot, hogy ösztönözze a gyógyszerek ésszerű használatát az Unióban, ösztönözve a kampányokat és oktatási programokat, melyek célja az állampolgárok figyelmének felhívása gyógyszerek, különösen az antibiotikumok racionális használatára, valamint ösztönözve az egészségügyi szakembereket a hatóanyagok szerinti gyógyszerrendelésre és előmozdítva a generikus gyógyszerek fogyasztásának előmozdítását; |
| --- | --- |

90.

| 91. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a gyógyszertárak elérhetőségét, ideértve azok elhelyezkedésének sűrűségét a városi és a vidéki térségekben egyaránt, a szakképzett alkalmazottak számát, a megfelelő nyitvatartási időt, a minőségi tanácsadást, valamint a tanácsadói szolgáltatást; |
| --- | --- |

91.

| 92. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy alakítsanak ki olyan intézkedéseket, amelyek biztosítják a betegek számára a gyógyszerekhez való megfizethető hozzáférést és haszonnal járnak a társadalom számára, miközben nem járnak semmilyen elfogadhatatlan hatással az egészségügyi költségvetésekre, továbbá hogy alkalmazzanak különböző intézkedéseket, így a kilátások feltérképezését, korai párbeszédet, innovatív árazási modelleket, önkéntes közös közbeszerzéseket és önkéntes együttműködést az ártárgyalások során, ahogyan a Benelux országok és Ausztria közti kezdeményezés esetében, valamint hogy vegyék sorra a szétválasztási mechanizmusokon alapuló számos eszközben rejlő lehetőségeket a kutatás olyan, elhanyagolt területei vonatkozásában, mint az antimikrobiális rezisztencia és a szegénységgel összefüggő betegségek; |
| --- | --- |

92.

| 93. | felhívja a Bizottságot, hogy az összes érintett féllel közösen határozza meg azt, hogy hogyan lehet a közbeszerzési irányelvben foglaltak szerinti, a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat kritériumát – amely nem csupán a legalacsonyabb költség kritériumait foglalja magában – a legjobban alkalmazni a gyógyszerpályázatokra a kórházakban nemzeti szinten, a fenntartható és felelős gyógyszerellátás érdekében; ösztönzi a tagállamokat, hogy a gyógyszerek tekintetében a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat kritériumát a lehető legjobban ültessék át nemzeti jogszabályaikba; |
| --- | --- |

93.

| 94. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezdjenek magas szintű stratégiai párbeszédet valamennyi érdekelt féllel, valamint a Bizottság, a Parlament, a tagállamok, a betegszervezetek, a kifizető ügynökségek képviselőivel, az egészségügyi szakemberekkel és az egyetemi és tudományos körök, valamint az iparág képviselőivel az EU-ban működő gyógyszerészeti rendszert érintő, jelenlegi és jövőbeli fejleményekről, a gyógyszerekhez való hozzáférést, az egészségügyi rendszerek fenntarthatóságát és a versenyképes gyógyszerészeti ágazatot biztosító rövid, közép- és hosszú távú holisztikus stratégiák kidolgozása céljából, amelyek megfizethetőbb árakhoz és a betegek gyógyszerekhez való gyorsabb hozzáféréséhez vezetnek; |
| --- | --- |

94.

| 95. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy határozzanak meg egyértelmű szabályokat az inkompatibilitásra, az összeférhetetlenségre és az átláthatóságra vonatkozóan a gyógyszerekkel kapcsolatos kérdésekben szerepet vállaló uniós intézmények és szakértők vonatkozásában; felhívja az engedélyezési eljárásban érintett szakértőket, hogy tegyék közzé önéletrajzukat, és írjanak alá nyilatkozatokat, miszerint esetükben nem áll fenn összeférhetetlenség; |
| --- | --- |

95.

| 96. | felhívja a Bizottságot és a nemzeti versenyjogi hatóságokat, hogy a fogyasztóknak a gyógyszerek mesterségesen magasan tartott árával szembeni védelme érdekében kísérjék figyelemmel a tisztességtelen gyakorlatokat; |
| --- | --- |

96.

| 97. | felhívja a Bizottságot és az Európai Unió Bíróságát, hogy az EUMSZ 102. cikkének megfelelően pontosítsa, hogy mi számít a magas árak alkalmazása révén történő, erőfölénnyel való visszaélésnek; |
| --- | --- |

97.

| 98. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék igénybe a WTO TRIPS-megállapodás által biztosított rugalmasságot, valamint hogy szükség esetén hangolják össze és pontosítsák annak használatát; |
| --- | --- |

98.

| 99. | felhívja a bizottságot, hogy legalább ötévente nyújtson be jelentést a Tanácsnak és a Parlamentnek a gyógyszerekhez való hozzáférésről az Európai Unióban, valamint hogy tegyen jelentést rendszeresebben a gyógyszerekhez való hozzáféréssel kapcsolatos kivételes problémák esetében; |
| --- | --- |

99.

| 100. | felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon intézkedéseket az újszerű terápiák jóváhagyási arányának és e terápiák a betegek rendelkezésére bocsátásának javítására; |
| --- | --- |

100.

| 101. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy alakítsák ki a gyógyszerhiány fogalmának jobb meghatározását és elemezzék annak okait, valamint, e tekintetben értékeljék a párhuzamos kereskedelmi és ellátási kvóták hatását és a tagállamokkal, az EMA-val és az érdekelt felekkel együtt, a WHO listáját referenciaként használva állítsák össze és aktualizálják az alapvető, már csak kis mennyiségben rendelkezésre álló gyógyszerek listáját, továbbá hogy ellenőrizzék az 2001/83/EK irányelv ellátási hiányról szóló 81. cikkének való megfelelést, vizsgálják meg a hatásos gyógyszereknek a piacról kizárólag kereskedelmi okból történő kivonásának kezelését célzó mechanizmusokat, valamint hogy hozzanak intézkedéseket e hiányok orvoslására; |
| --- | --- |

101.

| 102. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy dolgozzanak ki olyan mechanizmust, melynek révén éves szinten jelentést lehet tenni az EU-ban tapasztalható gyógyszerhiányokról; |
| --- | --- |

102.

| 103. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy vizsgálják felül az EMA jogszabályi alapját, és fontolják meg a tagállamokban előforduló gyógyszerhiányok kezelését célzó páneurópai fellépés koordinálására vonatkozó hatáskörének megerősítését; |
| --- | --- |

103.

| 104. | hangsúlyozza, hogy a gyógyszerekhez való hozzáférés jobban biztosítható, ha a közösségi szinttől a körzeti, megyei és országos szintig bezárólag minden szinten erős felügyeleti és szállítási rendszereket építenek ki, amelyeket magas színvonalú laborszolgáltatások és szilárd logisztikai rendszerek támogatnak, ugyanakkor az egészségügyhöz kapcsolódó technológiák fejlődő országok számára (licencszerződéseken, valamint információk, know-how, kompetenciák, technikai segédletek és berendezések biztosításán keresztül) történő átadása lehetővé teheti a fogadó országok számára, hogy helyben állítsák elő a terméket, ami a termékekhez való hozzáférés és az egészségügyi helyzet javulásához vezethet; |
| --- | --- |

104.

| 105. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre az elektronikus egészségüggyel és a mobilegészségüggyel kapcsolatos egységes menetrendet, ideértve különösen a nemzeti szintű kísérleti projektek kidolgozását és megvalósítását, a térítési modelleknek az egészségügyi eredmények által vezérelt egészségügyi rendszerek irányába történő elmozdulását ösztönző korszerűsítését és az egészségügyben dolgozókat ebben a gyökeres digitális átalakulásban való részvételre buzdító ösztönzők meghatározását, valamint hogy részvételük fokozása érdekében növeljék az egészségügyi szakemberek, a betegek, és valamennyi érintett szereplő ismereteit; |
| --- | --- |

105.

| 106. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy értékeljék az egészségügyi ütemterveket és politikákat a betegek állapotjavulásának eredményei és a rendszer pénzügyi fenntarthatóságának javítása céljából, elsősorban az egészségügyi szolgáltatások betegek számára történő biztosításának javítására és az erőforrások pazarlásának azonosítására szolgáló digitális megoldások támogatása révén; |
| --- | --- |

106.

| 107. | sürgeti az Uniót, hogy tegyen fokozott erőfeszítéseket a fejlődő országok kapacitásának fejlesztése és a működőképes egészségügyi rendszerek kialakításának elősegítése terén, javítva a szolgáltatásokhoz való hozzáférést – különösen a kiszolgáltatott közösségek számára; |
| --- | --- |

107.

| 108. | hangsúlyozza, hogy a többszintű árakról szóló 953/2003/EK uniós rendelet jelenleg zajló felülvizsgálatának az árak csökkentésének további ösztönzését kellene céloznia a fejlődő országokban, és felhívja az Uniót szélesebb körű és átlátható párbeszéd indítására az árképzési szabályozásról és olyan stratégiákról, amelyek biztosítják a jó minőségű és megfizethető gyógyszerekhez való hozzájutást; emlékeztet arra, hogy a többszintű árak nem feltétlenül vezetnek megfizethetőséghez, sőt, ez ellentmond a tapasztalatoknak, amelyek szerint a generikus gyógyszerek jelentős versenye és a technológiatranszfer alacsonyabb árakat eredményez; |
| --- | --- |

108.

| 109. | sürgeti az Uniót, hogy nagyobb mértékben támogassa a gyógyszerekhez való hozzáférés fejlődő országokon belüli előmozdítását célzó világméretű programokat, amelyek hozzájárultak az egészségügyi célok előmozdításához és jelentős mértékben javították a gyógyszerekhez és az oltóanyagokhoz való hozzáférés; |
| --- | --- |

109.

o

o o

| 110. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

110.

---

(1)  HL C 24., 2016.1.22., 119. o.

(2)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_sante_144_health_technology_assessments_en.pdf

(3)  http://ec.europa.eu/health/technology_assessment/docs/2014_strategy_eucooperation_hta_en.pdf

(4)  http://ec.europa.eu/health/social_determinants/docs/healthinequalitiesineu_2013_en.pdf

(5)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/145978.pdf

(6)  HL L 293., 2013.11.5., 1. o.

(7)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/542219/IPOL_STU(2015)542219_EN.pdf

(8)  http://ec.europa.eu/health/preparedness_response/docs/jpa_agreement_medicalcountermeasures_en.pdf

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0088.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0323.

(11)  HL C 353. E, 2013.12.3., 31. o..

(12)  Az egészségügyi ellátáshoz való jog gazdasági, társadalmi és kulturális jog az egészségügyi ellátás egyetemes minimális szintjéhez való hozzáférésre, amire mindenki jogosult.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/19

---

P8_TA(2017)0062

A Kreatív Európa program végrehajtása

Az Európai Parlament 2017. március 2-i állásfoglalása a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1295/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (2015/2328(INI))

(2018/C 263/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1295/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1295/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a rendelet),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. és 173. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. és 173. cikkére,

| — | tekintettel a kulturális kifejezési formák sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezete (UNESCO) által 2005. október 20-án elfogadott egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális kifejezési formák sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezete (UNESCO) által 2005. október 20-án elfogadott egyezményre,

| — | tekintettel az Európai Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „A nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, 2016. június 8-i közös közleményére (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „A nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, 2016. június 8-i közös közleményére (JOIN(2016)0029),

| — | tekintettel „A kulturális és kreatív ágazatok előtérbe helyezése az Unión belüli növekedés és foglalkoztatás érdekében” című, 2012. szeptember 26-i bizottsági közleményre (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kulturális és kreatív ágazatok előtérbe helyezése az Unión belüli növekedés és foglalkoztatás érdekében” című, 2012. szeptember 26-i bizottsági közleményre (COM(2012)0537),

| — | tekintettel az „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” című, 2010. június 30-i bizottsági közleményre (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” című, 2010. június 30-i bizottsági közleményre (COM(2010)0352),

| — | tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló, 2010. április 27-i bizottsági zöld könyvre (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló, 2010. április 27-i bizottsági zöld könyvre (COM(2010)0183),

| — | tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap – szóló, 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap – szóló, 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az innovációt, a gazdasági fenntarthatóságot és a társadalmi befogadást ösztönző kulturális és kreatív összekapcsolódásokról szóló, 2015. május 27-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az innovációt, a gazdasági fenntarthatóságot és a társadalmi befogadást ösztönző kulturális és kreatív összekapcsolódásokról szóló, 2015. május 27-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel „A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” című, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” című, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az EU alapvető értékeinek előmozdítása során a kultúrák közötti párbeszéd, a kulturális sokszínűség és az oktatás által játszott szerepről szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU alapvető értékeinek előmozdítása során a kultúrák közötti párbeszéd, a kulturális sokszínűség és az oktatás által játszott szerepről szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel „Az európai film a digitális korban” című, 2015. április 28-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai film a digitális korban” című, 2015. április 28-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a strukturális és kohéziós politikákkal foglalkozó B. Tematikus Osztály által 2013-ban a Kulturális és Oktatási Bizottság felkérésére készített „Európa kulturális fővárosai: sikerstratégiák és hosszú távú hatások” című tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a strukturális és kohéziós politikákkal foglalkozó B. Tematikus Osztály által 2013-ban a Kulturális és Oktatási Bizottság felkérésére készített „Európa kulturális fővárosai: sikerstratégiák és hosszú távú hatások” című tanulmányra,

| — | tekintettel a gazdasági növekedés és foglalkoztatás érdekében az európai kulturális és kreatív ágazatok előtérbe helyezéséről szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági növekedés és foglalkoztatás érdekében az európai kulturális és kreatív ágazatok előtérbe helyezéséről szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az EU külső fellépéseinek kulturális dimenzióiról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU külső fellépéseinek kulturális dimenzióiról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az EU 2015–2018-as időszakra szóló kulturális munkatervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2015–2018-as időszakra szóló kulturális munkatervére,

| — | tekintettel a Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra, különösen annak a hatályos jogszabályok utólagos értékeléséről szóló (20)–(24) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra, különösen annak a hatályos jogszabályok utólagos értékeléséről szóló (20)–(24) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0030/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0030/2017),

| A. | mivel a Kreatív Európa program célja egyrészről, hogy megőrizzék és népszerűsítsék az európai kulturális és nyelvi sokszínűséget, valamint népszerűsítsék Európa kulturális örökségét, másrészről megerősítsék az európai kulturális és kreatív ágazat versenyképességét; |
| --- | --- |

A.

mivel a Kreatív Európa program célja egyrészről, hogy megőrizzék és népszerűsítsék az európai kulturális és nyelvi sokszínűséget, valamint népszerűsítsék Európa kulturális örökségét, másrészről megerősítsék az európai kulturális és kreatív ágazat versenyképességét;

| B. | mivel a kultúra az európai integráció előmozdításának egyik kulcseleme; |
| --- | --- |

B.

mivel a kultúra az európai integráció előmozdításának egyik kulcseleme;

| C. | mivel a Kreatív Európa program, különösen annak Kultúra alprogramja súlyosan alulfinanszírozott, és emiatt nehézségekbe ütközik, hogy eleget tegyenek a magas szintű elvárásoknak; |
| --- | --- |

C.

mivel a Kreatív Európa program, különösen annak Kultúra alprogramja súlyosan alulfinanszírozott, és emiatt nehézségekbe ütközik, hogy eleget tegyenek a magas szintű elvárásoknak;

| D. | mivel a rendelet 3. és 4. cikke értelmében az európai kulturális és nyelvi sokszínűség előmozdítása, valamint Európa kulturális örökségének előmozdítása – és különösen a kulturális és kreatív alkotások országokon átívelő forgalmának előmozdítása – a program alapvető célkitűzései között szerepel; |
| --- | --- |

D.

mivel a rendelet 3. és 4. cikke értelmében az európai kulturális és nyelvi sokszínűség előmozdítása, valamint Európa kulturális örökségének előmozdítása – és különösen a kulturális és kreatív alkotások országokon átívelő forgalmának előmozdítása – a program alapvető célkitűzései között szerepel;

| E. | mivel a rendelet 12. cikke értelmében az országhatárokon átívelő forgalom és mobilitás előmozdítása – és különösen az európai irodalom terjesztésének támogatása annak érdekében, hogy az a lehető legszélesebb körben elérhetővé váljék – a Kultúra alprogram prioritásai között szerepel; |
| --- | --- |

E.

mivel a rendelet 12. cikke értelmében az országhatárokon átívelő forgalom és mobilitás előmozdítása – és különösen az európai irodalom terjesztésének támogatása annak érdekében, hogy az a lehető legszélesebb körben elérhetővé váljék – a Kultúra alprogram prioritásai között szerepel;

| F. | mivel egy egyetlen program felépítése előnyöket mutat egy kritikus tömeg elérését illetően és láthatóvá teheti azokat a területeket, amelyek még mindig alá vannak becsülve és ugyanazokkal a kihívásokkal szembesülnek a széttagoltságot, a globalizációt, az adathiányt és a hitelhezjutás terén tapasztalt nehézségeket illetően; |
| --- | --- |

F.

mivel egy egyetlen program felépítése előnyöket mutat egy kritikus tömeg elérését illetően és láthatóvá teheti azokat a területeket, amelyek még mindig alá vannak becsülve és ugyanazokkal a kihívásokkal szembesülnek a széttagoltságot, a globalizációt, az adathiányt és a hitelhezjutás terén tapasztalt nehézségeket illetően;

| G. | mivel a két alprogramból álló program felépítése, a két alprogram sajátosságainak és hasonlóságainak megőrzése, valamint a programnak egy kulturális-kreatív ággal való kiegészítése arra szolgál, hogy biztosítsa a kulturális területen megvalósuló, harmadik országokhoz kapcsolódó együttműködés és fejlesztések jobb megértését; |
| --- | --- |

G.

mivel a két alprogramból álló program felépítése, a két alprogram sajátosságainak és hasonlóságainak megőrzése, valamint a programnak egy kulturális-kreatív ággal való kiegészítése arra szolgál, hogy biztosítsa a kulturális területen megvalósuló, harmadik országokhoz kapcsolódó együttműködés és fejlesztések jobb megértését;

| H. | mivel a kulturális-kreatív ág csak részben valósította meg az országokon és ágazatokon átívelő kulturális együttműködés előmozdítására irányuló stratégiai célját; |
| --- | --- |

H.

mivel a kulturális-kreatív ág csak részben valósította meg az országokon és ágazatokon átívelő kulturális együttműködés előmozdítására irányuló stratégiai célját;

| I. | mivel a Kreatív Európa program lehetővé teszi a programban részt nem vevő országokkal, valamint a kulturális és kreatív ágazatokban működő nemzetközi szervezetekkel – például az UNESCO-val, az Európa Tanáccsal, valamint a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel – való együttműködést és közös fellépést a programok célkitűzéseinek megvalósításában való közös közreműködés alapján; |
| --- | --- |

I.

mivel a Kreatív Európa program lehetővé teszi a programban részt nem vevő országokkal, valamint a kulturális és kreatív ágazatokban működő nemzetközi szervezetekkel – például az UNESCO-val, az Európa Tanáccsal, valamint a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel – való együttműködést és közös fellépést a programok célkitűzéseinek megvalósításában való közös közreműködés alapján;

| J. | mivel a rendelet 18. cikkében foglalt teljesítménymutatók rendszerét – beleértve a program általános célkitűzéseire vonatkozó mutatókat, a MEDIA és a Kultúra alprogramokhoz kapcsolódó mutatókat, valamint a garanciaeszközhöz kapcsolódó egyedi mutatókat – a mai napig nem vezették be és kezdték el alkalmazni; |
| --- | --- |

J.

mivel a rendelet 18. cikkében foglalt teljesítménymutatók rendszerét – beleértve a program általános célkitűzéseire vonatkozó mutatókat, a MEDIA és a Kultúra alprogramokhoz kapcsolódó mutatókat, valamint a garanciaeszközhöz kapcsolódó egyedi mutatókat – a mai napig nem vezették be és kezdték el alkalmazni;

| K. | mivel a jelenlegi értékelési rendszerről bebizonyosodott, hogy nem felel meg a program jellegének és sajátosságának, ezért azt fejleszteni kell; |
| --- | --- |

K.

mivel a jelenlegi értékelési rendszerről bebizonyosodott, hogy nem felel meg a program jellegének és sajátosságának, ezért azt fejleszteni kell;

| L. | mivel az olyan különleges intézkedések, mint például az Európa kulturális fővárosa kezdeményezés, többek között annak hálózata, a díjak és az Európai Örökség címre vonatkozó fellépés, feltárták a fenntartható helyi gazdasági fejlődéssel és kulturális turizmussal kapcsolatos lehetőségeket, és ezért azokat fokozni kell és proaktívabban kell támogatni; |
| --- | --- |

L.

mivel az olyan különleges intézkedések, mint például az Európa kulturális fővárosa kezdeményezés, többek között annak hálózata, a díjak és az Európai Örökség címre vonatkozó fellépés, feltárták a fenntartható helyi gazdasági fejlődéssel és kulturális turizmussal kapcsolatos lehetőségeket, és ezért azokat fokozni kell és proaktívabban kell támogatni;

| M. | mivel a kulturális-kreatív ág keretében 2016-ban elindították a menekültek európai társadalomba való befogadására irányuló külön felhívást a kreativitás és a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása és támogatása érdekében; |
| --- | --- |

M.

mivel a kulturális-kreatív ág keretében 2016-ban elindították a menekültek európai társadalomba való befogadására irányuló külön felhívást a kreativitás és a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása és támogatása érdekében;

| N. | mivel a Kultúra alprogramon belül az együttműködési projektekkel kapcsolatos támogatási terület ezen alprogram költségvetésének közel 70 %-át teszi ki, a kulturális szereplők körében igen közkedvelt és határon átnyúló közös megközelítéseket vesz célba, valamint a nyitott megfogalmazás az előre nem látható, rendkívül innovatív és kreatív projektek számára is lehetőséget biztosít, amelyekre kifejezetten szükség van; |
| --- | --- |

N.

mivel a Kultúra alprogramon belül az együttműködési projektekkel kapcsolatos támogatási terület ezen alprogram költségvetésének közel 70 %-át teszi ki, a kulturális szereplők körében igen közkedvelt és határon átnyúló közös megközelítéseket vesz célba, valamint a nyitott megfogalmazás az előre nem látható, rendkívül innovatív és kreatív projektek számára is lehetőséget biztosít, amelyekre kifejezetten szükség van;

| O. | mivel annak ellenére, hogy a rendelet rendelkezik kétoldalú megállapodások harmadik országokkal történő megkötéséről a programban vagy annak részeiben való részvételük céljából, a mai napig csak néhány ország folytatta le az eljárást; |
| --- | --- |

O.

mivel annak ellenére, hogy a rendelet rendelkezik kétoldalú megállapodások harmadik országokkal történő megkötéséről a programban vagy annak részeiben való részvételük céljából, a mai napig csak néhány ország folytatta le az eljárást;

| P. | mivel a Parlament fellépésének köszönhetően a kultúra, a kulturális és kreatív ágazatok és az audiovizuális ágazat, jóllehet nem megfelelően, fel lett véve az Erasmus +, a Horizont 2020 és a COSME többéves programba, a strukturális alapokba és az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) prioritásai közé; |
| --- | --- |

P.

mivel a Parlament fellépésének köszönhetően a kultúra, a kulturális és kreatív ágazatok és az audiovizuális ágazat, jóllehet nem megfelelően, fel lett véve az Erasmus +, a Horizont 2020 és a COSME többéves programba, a strukturális alapokba és az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) prioritásai közé;

| Q. | mivel erős szinergia áll fenn az informális tanulás és a kreatív és médiaágazat között, hiszen számos művészeti, média- és kulturális szervezet kínál informális oktatási lehetőségeket; |
| --- | --- |

Q.

mivel erős szinergia áll fenn az informális tanulás és a kreatív és médiaágazat között, hiszen számos művészeti, média- és kulturális szervezet kínál informális oktatási lehetőségeket;

| R. | mivel a sikeres pályázók aránya a Kultúra program esetében 15 %, a MEDIA program esetében 44 %, sőt az utóbbi alprogram esetében az automatikus forgalmazást támogató programok nélkül még kisebb (32 %); |
| --- | --- |

R.

mivel a sikeres pályázók aránya a Kultúra program esetében 15 %, a MEDIA program esetében 44 %, sőt az utóbbi alprogram esetében az automatikus forgalmazást támogató programok nélkül még kisebb (32 %);

| S. | mivel a MEDIA program keretében eddig összesen 13 000 pályázatot regisztráltak, és a programból több mint 5 500 projekt nyert támogatást; |
| --- | --- |

S.

mivel a MEDIA program keretében eddig összesen 13 000 pályázatot regisztráltak, és a programból több mint 5 500 projekt nyert támogatást;

| T. | mivel a MEDIA program automatikus pontrendszere, amely egyenlő versenyfeltételeket hivatott biztosítani a tagállamok számára, piaci torzuláshoz vezet és súlyosan bünteti a nagy audiovizuális gyártási kapacitással rendelkező országokat; |
| --- | --- |

T.

mivel a MEDIA program automatikus pontrendszere, amely egyenlő versenyfeltételeket hivatott biztosítani a tagállamok számára, piaci torzuláshoz vezet és súlyosan bünteti a nagy audiovizuális gyártási kapacitással rendelkező országokat;

| U. | mivel a Kreatív Európa program Kultúra alprogramja keretében az együttműködési projektek számára nyújtott támogatások jellegüket tekintve nem igazodnak az operatív szerkezeti felépítésre és tevékenységekre épülő hálózatok igényeihez, ahogyan az a korábbi, 2007–2013-as időszakra szóló kulturális program esetében történt; |
| --- | --- |

U.

mivel a Kreatív Európa program Kultúra alprogramja keretében az együttműködési projektek számára nyújtott támogatások jellegüket tekintve nem igazodnak az operatív szerkezeti felépítésre és tevékenységekre épülő hálózatok igényeihez, ahogyan az a korábbi, 2007–2013-as időszakra szóló kulturális program esetében történt;

| V. | mivel az érdekelt felek kifogásolták, hogy az adminisztratív feldolgozás (pályázási, értékelési és jelentéstételi folyamatok) még mindig megterhelő; ezért hangsúlyozza, hogy egyszerűsíteni kell a pályázati eljárást annak érdekében, hogy megkönnyítsék a programhoz való hozzáférést és ösztönözzék a részvételt a lehetséges kedvezményezettek körében; |
| --- | --- |

V.

mivel az érdekelt felek kifogásolták, hogy az adminisztratív feldolgozás (pályázási, értékelési és jelentéstételi folyamatok) még mindig megterhelő; ezért hangsúlyozza, hogy egyszerűsíteni kell a pályázati eljárást annak érdekében, hogy megkönnyítsék a programhoz való hozzáférést és ösztönözzék a részvételt a lehetséges kedvezményezettek körében;

| W. | mivel a Kreatív Európa irodák (CED) elengedhetetlen közvetítő szerepet töltenek be a Bizottság, az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA) és a pályázók között, és mivel jobb tájékoztatást kellene kapniuk a döntéshozatali folyamatról és jobban be kellene vonni őket a projektekről szóló információk szolgáltatásába és azok eredményeinek népszerűsítésébe; |
| --- | --- |

W.

mivel a Kreatív Európa irodák (CED) elengedhetetlen közvetítő szerepet töltenek be a Bizottság, az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA) és a pályázók között, és mivel jobb tájékoztatást kellene kapniuk a döntéshozatali folyamatról és jobban be kellene vonni őket a projektekről szóló információk szolgáltatásába és azok eredményeinek népszerűsítésébe;

| X. | mivel a szereplők helytelenítik a pályázási eljárással járó nagy adminisztratív terhet, amely többek között terjedelmes iránymutatásokban és nagy számú, helyenként ellentmondásos információkat tartalmazó dokumentumokban jelentkezik; |
| --- | --- |

X.

mivel a szereplők helytelenítik a pályázási eljárással járó nagy adminisztratív terhet, amely többek között terjedelmes iránymutatásokban és nagy számú, helyenként ellentmondásos információkat tartalmazó dokumentumokban jelentkezik;

| Y. | mivel beszámolók szerint a vállalkozásoknak az Európai Bizottság felhasználóazonosítási rendszerében (ECAS) történő regisztrálása problematikus; mivel azonban az elektronikus igénylőlapnak pozitív a fogadtatása; |
| --- | --- |

Y.

mivel beszámolók szerint a vállalkozásoknak az Európai Bizottság felhasználóazonosítási rendszerében (ECAS) történő regisztrálása problematikus; mivel azonban az elektronikus igénylőlapnak pozitív a fogadtatása;

| 1. | sürgeti a tagállamokat, hogy növeljék a Kreatív Európa költségvetését annak érdekében, hogy az egyidejűleg megfeleljen az európai polgárok elvárásainak és mindegyik alprogram törekvéseinek, elfogadva ily módon, hogy a kulturális termékek értéke nem csupán gazdasági adatokban fejezhető ki, továbbá nagyobb hatékonyságot és jobb eredményeket téve lehetővé; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli a programigazgatás terén 2014 óta érvényben lévő számos egyszerűsítő intézkedést; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a potenciális jelentkezők számára az egyik legnagyobb akadályt az adminisztratív és szabályozási akadályok mellett továbbra is a pénzügyi források hiánya jelenti; arra ösztönzi a Bizottságot, az EACEA-t és a Kreatív Európa program nemzeti irodáit, hogy próbáljanak megoldást találni a kulturális mikroszolgáltatók alulreprezentáltságára, amely a finanszírozásban részesülő szervezeteknél és a Kultúra alprogram egyes területein jelentkezik; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kéri a Bizottságot, hogy fokozza a program összhangját az Európai Unió valamennyi releváns szakpolitikájával és az egyéb finanszírozási forrásokkal; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a Kreatív Európa programért felelős főigazgatóságok közötti, valamint az EACEA-val és a CED-ekkel való megfelelő összhangot, gondoskodva a Kreatív Európa program különböző végrehajtási szakaszairól, emlékeztetve arra, hogy a CED-ek és az EACEA alapvető szerepet töltenek be, hiszen közvetlen kapcsolatot teremtenek nemcsak a kedvezményezettekkel, hanem az egész kulturális és kreatív ágazattal is; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kéri a Bizottságot, hogy a lehető legszorosabban működjön együtt az UNESCO-val, az Európa Tanáccsal és az OECD-vel is, hogy a program célkitűzéseinek megvalósításában és a hatások értékelésében való közös közreműködéshez szilárdabb alapot teremtsenek, különösen nemzetközi viszonylatban és különös tekintettel a kulturális és a kreatív ágazat sajátos emberi és gazdasági értékeinek tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja a Bizottságot, hogy tartsa meg a Kreatív Európa program jelenlegi struktúráját, ugyanakkor vizsgálja meg és határozza meg jobban a két különböző alprogram egyedi tulajdonságait, erősítse meg az ágazatokon átnyúló terület potenciálját és ellenőrizze, hogy a garanciaalap végrehajtása hatékony-e; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kéri a Bizottságot, hogy mindkét alprogramban és az értékelőknek szóló iránymutatásokban teremtsen nagyobb egyensúlyt különösen a kreatív és kulturális ágazat művészeti és kreatív komponensei, valamint irányítási és innovatív aspektusai között; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kéri a Bizottságot, hogy használja a Kreatív Európa jogalapjának 18. cikkében meghatározott teljesítménymutatók rendszerét, ily módon megkövetelve a program művészeti és kreatív elemeit, mivel azok túl gyakran puszta gazdasági megfontolások, mint például a vezetői kapacitások vagy a mennyiségalapú közönségszervezés áldozatává válnak; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sürgeti a Bizottságot, hogy a jelenlegi hatnál több szakterületet határozzon meg az értékelők számára, hogy a konkrét területeket hatékonyabban lehessen kezelni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sürgeti a Bizottságot és az EACEA-t, hogy az első szakaszban az értékelők létszámának növelésével tökéletesítse az értékelési eljárást, és a második szakaszban írja elő egy de visu testületi döntéshozatali forduló alkalmazását a rövidlistára felvett pályázók köréből történő kiválasztás céljára; hangsúlyozza, hogy a projektek elutasításánál rendkívül nagy átláthatóságot kell biztosítani, és az elutasításokat alaposan és egyértelműen kell megmagyarázni, hogy a programok elfogadottságát ne veszélyeztessék a nehezen érthető indokolások; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kéri a Bizottságot, hogy biztosítson képzési és kapacitásbővítési lehetőségeket azon kulturális szereplők számára, akik fejleszteni kívánják készségeiket a pályázati eljárások, az általános projektirányítás és a projektvégrehajtás terén; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kéri a Bizottságot és az EACEA-t, hogy jobban támogassák a kulturális szereplőket abban, hogy partnereket találjanak az együttműködési projektekhez, többek között olyan intézkedésekkel, mint a legfontosabb európai kulturális események keretében az e célra rendelt összetartozó csoportok kijelölése, a meglévő keresőeszközök és adatbázisok továbbfejlesztése és a korábban meghirdetett témákra épülő hálózati lehetőségek kialakítása; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kéri a Bizottságot és az EACEA-t, hogy hozzanak intézkedéseket az elutasított pályázatokkal kapcsolatos jogvita átláthatóságának javítása érdekében, ily módon csökkentve a pályázók körében az általános elégedetlenséget, hosszú távon pedig növelve a program hitelességét; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sürgeti a Bizottságot, hogy egyszerűsítse tovább a pályázási és jelentéstételi eljárásokat az iránymutatások és egyéb dokumentumok számának korlátozásával és egyszerűsítésével, a munkaidő-kimutatási lap rugalmasabbá tételével és az együttműködési megállapodás sablonjának létrehozásával; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kéri a Bizottságot, hogy minden rendelkezésre álló eszközt vegyen igénybe a végrehajtott projektek eredményeivel, valamint a program keretében folytatott valamennyi tevékenység európai hozzáadott értékére vonatkozó információkkal kapcsolatos még erőteljesebb hírverés és ismeretterjesztés érdekében; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sürgeti a Bizottságot, hogy tartózkodjon változtatások bevezetésétől vagy új prioritások és szabályok meghatározásától anélkül, hogy a CED-ek és az érdekelt felek részére biztosítaná a következő pályázati felhívásokra való felkészüléshez szükséges időt; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sürgeti a Bizottságot, hogy egyszerűsítse tovább a pénzügyi szempontokat, többek között az egyösszegű átalányok eszközének kiterjesztésével és az átalánydíjas térítések fokozott alkalmazásának támogatásával, továbbá olyan kritériumokat használjon, amelyek nem akadályozzák a kis projektek finanszírozáshoz való hozzáférését, ezenkívül biztosítsa, hogy a támogatások végső kifizetésére a lehető legjobb időpontban kerüljön sor, ami az EACEA munkája szempontjából – a Kultúra és a MEDIA alprogram tekintetében egyaránt – a kiválóság egyik feltétele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | megjegyzi, hogy nemzeti szinten óriási különbségek vannak az együttműködési projektekben részt vevő dolgozók fizetési szintjét tekintve, aminek következtében a társfinanszírozási kapacitást illetően is jelentős eltérések mutatkoznak a különböző tagállamokból érkező partnerek között; ezért arra kéri a Bizottságot, hogy az együttműködési projektekben dolgozók munkájának értékelésére vegyen fontolóra egy esetleges alternatív megoldást, amely a fizetési besorolástól eltérő más mutatókat is figyelembe vesz; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sürgeti a Bizottságot, hogy az Eurostattal együtt folytassa az ágazatok egyedi jellegének megfelelő külön kritériumok (alkotás, kulturális és művészeti érték, innováció, növekedés, társadalmi befogadás, közösségépítés, nemzetközi jelleg, vállalkozói tevékenység fejlesztése, tovagyűrűző hatások és összekapcsolódások létrehozására való alkalmasság stb.) megállapítását, és értékelje a Közös Kutatóközpont folyamatba való esetleges bevonásának lehetőségét; e tekintetben kiemeli annak jelentőségét, hogy az ágazatokkal kapcsolatban rendkívül magas színvonalú ismeretforrásokat gyűjtsenek össze, valamint azt, hogy fontos a statisztikai kutatás és az összehasonlítható adatforrásokhoz való hozzáférés az érintett területen, melyek lehetővé teszik a kulturális és kreatív ágazatban alkalmazott politikák kulturális, gazdasági és társadalmi hatásainak hatékony nyomon követését és elemzését; |
| --- | --- |

20.

MEDIA

| 21. | üdvözli a Bizottság és az EACEA jelenlegi munkáját, melynek keretében módosítják az automatikus pontrendszert annak érdekében, hogy valóban egyenlő versenyfeltételek jöhessenek létre, kiegyensúlyozott módon figyelembe véve a Kreatív Európa programban említett összes kritériumot (határokon átnyúló jelleg, a határokon átnyúló együttműködés fejlesztése, méretgazdaságosság, kritikus tömeg, multiplikátorhatás), valamint a termelési kapacitásokat és az audiovizuális ipart támogató létező nemzeti támogatási rendszereket; |
| --- | --- |

21.

| 22. | elismeri, hogy a MEDIA programról bebizonyosodott, hogy mélyen a diverzifikált audiovizuális ágazatban gyökerezik és eredményesen támogatja a kulturális sokszínűséget és az iparpolitikát; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ösztönzi a feliratozás és a szinkronizálás fokozott fejlesztését az audiovizuális termékek Unión belüli és kívüli forgalmazásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | javasolja, hogy gondoskodjanak az európai audiovizuális örökség biztonságáról, valamint a filmek és az audiovizuális archívumok digitalizálása révén tegyék azt hozzáférhetővé a tanulás, a közönség bevonása és a gazdasági lehetőségek kiaknázása céljára; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kiemeli, hogy az egyre élesedő verseny jellemezte nemzetközi filmgyártási környezetben az európai audiovizuális ágazatban továbbra is intézkedésekre van szükség az ágazat sokszínűségének és függetlenségének biztosításához; hangsúlyozza, hogy szükség van az európai audiovizuális gyártás közvetlen támogatására, különösen a projektek kidolgozási szakaszában, amelynek keretében az ágazat versenyképességének megerősítése érdekében több területre kiterjedő szakmai képzésre kerülne sor; |
| --- | --- |

25.

| 26. | javasolja, hogy fokozzák a programban részt vevő szomszédos országokra irányuló intézkedéseket az európai alkotások e területeken történő népszerűsítése és a közös kreatív projektek előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

26.

| 27. | elismeri, hogy az európai online platformok az online forgalmazáshoz nyújtott támogatás ellenére még mindig nem versenyképesek nemzetközi szinten, valamint hogy a meglévő platformokon megjelenő európai tartalom nehezen fellelhető és nehezen elérhető; |
| --- | --- |

27.

| 28. | üdvözli a közönségépítés felosztását a filmműveltség, különös tekintettel az iskolai filmoktatásra, és a közönségépítési kezdeményezések között; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak létre kell hoznia egy, a közönség bevonását célzó, adatközpontú európai projektet, amelynek célja az európai audiovizuális ágazat és filmipar arra irányuló kapacitásának feltárása és megerősítése, hogy összegyűjtsék és elemezzék a nézői szokásokra vonatkozó adatokat, illetve előrejelzéseket készítsenek azzal kapcsolatban a nem nemzeti európai filmek iránti igény növelése céljából; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy a játékfilmsorozatok világszinten versenyezni kívánó független tv-producereinek támogatása folyamatos, hogy valódi európai kínálattal lehessen válaszolni különösen a magas színvonalú sorozatok iránti jelenlegi óriási keresletre, még akkor is, ha a legjobb eredményeket a dokumentumfilmek és a gyermekfilmek ágazatában érik el; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kéri a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a mozihálózatokat, többek között az „Europa Cinemas” hálózatot, amelyek világszerte népszerűsítik az európai filmet, pénzügyi és operatív segítséget nyújtva a jelentős számú európai filmalkotást bemutató filmszínházak számára, és hangsúlyozza, hogy a filmszínházak döntő szerepet játszanak a közönség figyelmének felkeltésében és a moziélmény társadalmi tényezőjének megőrzésében; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kéri a Bizottságot, hogy változtasson az egyidejű színházi és VOD-bemutatókra vonatkozó bónuszrendszeren; |
| --- | --- |

32.

| 33. | javasolja olyan eszközök biztosítását az értékelők számára, amelyek figyelembe veszik az egyes országok támogatási rendszereinek sajátosságait, hogy a MEDIA program esetében egyenlő versenyfeltételeket lehessen biztosítani; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kéri a Bizottságot, hogy az európai videojáték-projektek esetében növelje a finanszírozás felső határát a jelentős és egyre nagyobb előállítási költségeik figyelembevétele érdekében; hangsúlyozza továbbá, hogy felül kell vizsgálni a videojáték kizárólagosan narratív jellegére vonatkozó támogathatósági kritériumot annak érdekében, hogy a határokon átnyúló forgalmazási lehetőségeket magukban rejtő projektek (sportjátékok, „sandbox” játékok stb.) szélesebb körét lehessen bevonni a programba, és hogy a játékmenetet („gameplay”) is fel lehessen venni a projektek értékelési kritériumai közé, hogy kifejezésre jusson e szempont központi szerepe a termék sikerében; |
| --- | --- |

34.

A Kultúra alprogram

| 35. | kéri a Bizottságot, hogy hozza egyensúlyba a gazdasági dimenzió súlyát a művészetek és a kultúra önmagában vett belső értékével, és fordítson több figyelmet a művészekre és az alkotókra; |
| --- | --- |

35.

| 36. | javasolja, hogy az európai együttműködési projektek vegyék figyelembe az innovációt, a mobilitást és a kiterjesztett koprodukciókat; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kéri a Bizottságot, hogy lehetőség szerint hozzon intézkedéseket a kedvezményezettek és a pályázók száma közötti aránytalanságok csökkentése érdekében, ideértve többek között a Kultúra alprogram költségvetésének növelését, valamennyi kulturális és kreatív ágazat kiegyensúlyozottabb képviseletének biztosítását és a kisebb projektek támogatásának fokozását; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kiemeli a fordítás jelentőségét a sokszínű nyelvi örökség előmozdítása szempontjából, és javasolja, hogy a műfordítási projektek foglalják magukban a könyvek és az olvasás népszerűsítését, és támogassák a könyvvásárokon való részvételt, többek között egy évente megrendezésre kerülő európai könyvvásár fontolóra vételét a könyvek forgásának növelése, az Európán belüli irodalmi cserék és a különböző nemzeti irodalmak bemutatásának biztosítása és annak érdekében, hogy mindenki, többek között a fogyatékossággal élők is hozzáférhessenek az irodalmi művekhez; |
| --- | --- |

38.

| 39. | üdvözli, hogy „csomópontokat” (európai platformprojekteket) hoztak létre annak érdekében, hogy támogassák és lehetővé tegyék az újonnan megjelenő művészek és alkotók tapasztalatcseréjét és közös munkáját; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragaszkodik ahhoz, hogy a stabil és határozottan reprezentatív európai kulturális hálózatok alapvető szerepet játsszanak abban, hogy az Európában végzett, illetve harmadik országokkal közösen folytatott kulturális és művészeti tevékenységek láthatóak legyenek, mivel gyakran ezek a hálózatok az elsők, amelyek együttműködést kezdenek új területekkel, ágazatokkal vagy országokkal; véleménye szerint működési támogatások nyújtásával kellene támogatni e tevékenységek koordinátoraként, valamint az összes művészeti területen a kultúra és a kreativitás előmozdítójaként betöltött szerepüket; véleménye szerint e tekintetben előzetesen egyértelmű és átlátható kiválasztási kritériumokat kell meghatározni; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kéri a Bizottságot és az EACEA-t, hogy a Kultúra alprogram számára biztosítsanak alkalmakat a külső megjelenésre és az ágazat szereplőivel való strukturált találkozókra; |
| --- | --- |

41.

| 42. | javasolja, hogy az Európai Színházi Díjat újra vezessék be és erre kellő forrásokat különítsenek el; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hangsúlyozza az Európa Kulturális Fővárosa program sikerességét és jelentőségét, amely a kezdeményezésben részt vevő városok és régiók dinamikáján alapul, miáltal e cím és a még mindig igen szerény uniós pénzügyi hozzájárulás a további finanszírozás és tevékenységek tekintetében valódi értékké válik az év során; |
| --- | --- |

43.

| 44. | üdvözli, hogy az „Európa kulturális fővárosa” fellépést a következő időszakban, 2020-től kezdve kiterjesztik a tagjelölt országokra és EFTA országokra és javasolja, hogy jobban terjesszék e tapasztalatot az Európai Unión belül és azon kívül is; |
| --- | --- |

44.

| 45. | javasolja, hogy az Európai Örökség címnek biztosítsanak nagyobb fokú láthatóságot és hangsúlyozza az európai identitást, az Európához tartozás közös érzésének elősegítését, az Európai Unió építését és egy jobb jövő érdekében a különféle örökségekről való ismeretszerzést illetően érintett (materiális és immateriális) helyszínek jelentőségét; |
| --- | --- |

45.

| 46. | javasolja, hogy tegyenek lépéseket a kulturális örökség európai éve (2018) keretébe tartozó kezdeményezéseknek a Kreatív Európa programmal való összehangolása és a kezdeményezések megfelelő támogatása céljából, a 2017-es előkészítő évvel kezdődően, jóllehet elkülönített költségvetésből, nem pedig a Kultúra alprogramra elkülönített források felhasználásával, ahogyan azt a Bizottság javasolta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kéri a Bizottságot, hogy fontolja meg, milyen módon lehet elősegíteni a művészetekben jártas menekültek Kreatív Európa programhoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

47.

A kulturális-kreatív ág

| 48. | sürgeti a Bizottságot, hogy fejlessze tovább és teljes mértékben használja ki a kulturális-kreatív ágban rejlő potenciált a rendeletben meghatározott célkitűzéseinek, különösen az országokon és ágazatokon átívelő együttműködés előmozdításának elérése érdekében; |
| --- | --- |

48.

| 49. | javasolja három új támogatási intézkedés bevezetését a kulturális-kreatív ág keretében: a) Kreatív Európa Mundus az országokon átívelő együttműködésért, b) társadalmi befogadás és c) összekapcsolódó és ágazatokon átívelő innovatív projektek; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kéri a Bizottságot, hogy törekedjen a garanciaeszköz földrajzi és ágazati kiegyensúlyozottságának biztosítására, biztosítsa a hozzáférést a kis szervezetek és a helyi szintű kezdeményezések és projektek számára, értékelje annak különösen a kulturális kisvállalkozásokra, a kulturális közvetítőkre és a hálózat tagjaira gyakorolt hatását, valamint vizsgálja meg az ESBA-val és az egyéb programokkal, különösen a COSME-val való szinergiák kialakításának lehetőségeit, hogy biztosítani lehessen azt, hogy a garanciaeszköz a kulturális és kreatív szektorok támogatása érdekében a lehető leghatékonyabb módon kerüljön felhasználásra; |
| --- | --- |

50.

| 51. | érdeklődéssel várja a 2016-ban elindított pénzügyi garanciakeret felhasználásának első eredményeit; arra számít, hogy ez az új piaci eszköz a kkv-k és a mikrovállalkozások hitelhez jutását megkönnyítve segíteni fog a kulturális és kreatív projektek fejlesztésében – amelyek az Unió GDP-jének 4,4 %-át, illetve mukaerőpiacának 3,8 %-át adó ágazatok részét képezik – azért, hogy ezek a munkahelyteremtés és a gazdasági növekedés ígéretes forrásaiként, valamint a versenyképesség, a kulturális sokféleség és a határokon átnyúló együttműködés mozgatórugóiként teljes mértékben kiaknázhatóvá válhassanak; mindazonáltal mélyen sajnálja, hogy a pénzügyi garanciakeret csak azokban az országokban lesz funkcionálisan igénybe vehető, amelyekben már létezik ahhoz hasonló eszköz; |
| --- | --- |

51.

| 52. | üdvözli a Bizottság és az EACEA által arra irányulóan hozott intézkedéseket, hogy képzést nyújtsanak és egyenlő szintre hozzák a szakmai ismereteket valamennyi CED-ben és javasolja, hogy az ilyen erőfeszítéseket folytatni kell; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kéri a Bizottságot és az EACEA-t, hogy javítsa a CED-ekkel az aktuális döntéshozatali folyamatokról, többek között a pénzügyi eszközökről és az új ágazatközi kezdeményezésekről folytatott kommunikációt és információcserét; javasolja, hogy a program végrehajtásának javítása érdekében a kiválasztási folyamat elején és végén a Bizottság jobban vegye figyelembe a CED-ek szakértelmét, és hogy tegye online elérhetővé a CED-ek által létrehozott olyan eszközöket és dokumentációkat, amelyek a bevált gyakorlatok mintáiként szolgának; hangsúlyozza, hogy a CED-ek között jobb együttműködésre van szükség annak érdekében, hogy a nemzeti pályázóik irányában hatékonyabb tanácsadói szerepet tölthessenek be; rámutat arra, hogy az értékelő jelentések bizalmas megosztása, sőt még a kedvezőtlen jelentéseké is, segíthet az irodák felkészültségének javításában, kéri a Bizottságot, hogy fokozza az értékelési és kiválasztási folyamatok átláthatóságát; |
| --- | --- |

53.

Ajánlások a program jövőbeli generációi számára

| 54. | javasolja, hogy a Kreatív Európa program a 2021–2028-as időszakban továbbra is az összes kulturális és kreatív ágazatot magában foglaló programként folytatódjon, kerüljön felülvizsgálatra és fejlesztésre, hangsúlyozva a kiváló minőségű projekteket ugyanazokkal az értékekkel és prioritásokkal, két alprogrammal és kulturális-kreatív ággal, amely magában foglalja többek között a képzést, a közönségépítést, a piacra jutást, a társadalmi befogadást, az együttműködést, az ágazatokon átívelő és összekapcsolódó projekteket, a tájékoztatást, a tanulmányokat, a kulturális és kreatív ágazatokra testreszabott támogatást, a garanciakeretet és a CED-ek számára nyújtott támogatást; |
| --- | --- |

54.

| 55. | az elmúlt években a migránsok és menekültek Európai Unióba történő jelentős beáramlásának fényében üdvözli, hogy a program egyre inkább interkulturálissá válik, aminek köszönhetően 2017-től remélhetőleg nőni fog a kulturális sokféleséget, a kultúrák közötti párbeszédet és a többnyelvűséget előmozdító projektek száma; tekintettel arra, hogy az integráció számos tagállamban valószínűleg az elkövetkező években is kihívást fog jelenteni, hangsúlyozza, hogy támogatni kellene, hogy az ilyen projektek a program állandó részét képezzék; |
| --- | --- |

55.

| 56. | javasolja, hogy a következő program jogalapja a program és az alprogramok célkitűzései, illetve a kiválasztási és értékelési kritériumok között kifejezetten említse meg a kulturális és művészi minőség előmozdítását és a kultúra tényleges értékét; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kéri a Bizottságot, hogy a MEDIA alprogram felülvizsgálatakor vizsgálják meg, vajon a kisebb projekteknek a program pilléreihez, a gyártáshoz, a fesztiválokhoz, a filmszínházakhoz és a terjesztéshez való hozzárendelésével növelhető-e a támogatás hatékonysága; |
| --- | --- |

57.

| 58. | sürgeti a Bizottságot, hogy proaktívan közelítse meg az új országoknak a programba való belépését, különleges státuszt biztosítva az európai szomszédság déli és keleti országainak; |
| --- | --- |

58.

| 59. | megállapítja, hogy az európai filmipari koprodukciók kulcsszerepet játszanak a termékeink szükséges versenyképességének biztosításában és a piaci kihívásokra adott válaszban, továbbá javasolja a koprodukciók arányos módon és forrásokkal történő fejlesztését, többek között az ágazat kiemelt európai kezdeményezéseivel (például Eurimages) való együttműködésben; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, vajon a kulturális ágak sokszínűségére tekintettel az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézetéhez hasonló szabványokkal létrehozható lenne-e egy, az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézetéhez hasonló, kultúrával és kreativitással foglalkozó megfigyelőközpont, és ha igen, akkor dolgozzon ki az ágazatok specifikus jellegének megfelelő minőségi kritériumokat; |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | utasítja az elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökségnek. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 221. o.

(2)  HL L 169., 2015.7.1., 1. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0293.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0005.

(5)  HL C 346., 2016.9.21., 10. o.

(6)  HL C 93., 2016.3.9., 95. o.

(7)  HL C 377. E, 2012.12.7., 135. o.

(8)  HL C 377. E, 2012.12.7., 142. o.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/28

---

P8_TA(2017)0063

Az Európa a polgárokért program végrehajtása

Az Európai Parlament 2017. március 2-i állásfoglalása a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó „Európa a polgárokért” program létrehozásáról szóló, 2014. április 14-i 390/2014/EU tanácsi rendelet végrehajtásáról (2015/2329(INI))

(2018/C 263/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 10. és 11. cikkére, amelyek szerint „minden polgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen az Unió demokratikus életében”, és „az intézmények a megfelelő eszközökkel biztosítják, hogy a polgárok és az érdekképviseleti szervezetek az Unió bármely tevékenységéről véleményt nyilváníthassanak, és azokat nyilvánosan megvitathassák”, továbbá „az érdekképviseleti szervezetekkel és a civil társadalommal nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet tartanak fenn”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 10. és 11. cikkére, amelyek szerint „minden polgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen az Unió demokratikus életében”, és „az intézmények a megfelelő eszközökkel biztosítják, hogy a polgárok és az érdekképviseleti szervezetek az Unió bármely tevékenységéről véleményt nyilváníthassanak, és azokat nyilvánosan megvitathassák”, továbbá „az érdekképviseleti szervezetekkel és a civil társadalommal nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet tartanak fenn”,

| — | tekintettel a nemzeti parlamentek Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti parlamentek Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó „Európa a polgárokért” program létrehozásáról szóló, 2014. április 14-i 390/2014/EU tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó „Európa a polgárokért” program létrehozásáról szóló, 2014. április 14-i 390/2014/EU tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az EU alapvető értékeinek előmozdítása során a kultúrák közötti párbeszéd, a kulturális sokszínűség és az oktatás által játszott szerepről szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU alapvető értékeinek előmozdítása során a kultúrák közötti párbeszéd, a kulturális sokszínűség és az oktatás által játszott szerepről szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó „Európa a polgárokért” program végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről szóló, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági jelentésre (COM(2015)0652), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó „Európa a polgárokért” program végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről szóló, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági jelentésre (COM(2015)0652),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, valamint az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A8-0017/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, valamint az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A8-0017/2017),

| A. | mivel az „Európa a polgárokért” program egy egyedülálló és rendkívül szimbolikus program, amely a civil társadalomban folyó vita meghallgatásának gyakorlatáról szól, ösztönzi az európai projektről, annak történelméről és az azt előmozdító mozgalmakról és eszmékről való kritikus gondolkodást, segíti az uniós döntéshozatali folyamat jobb ismeretét és javítja az uniós szintű polgári és demokratikus részvétel feltételeit; |
| --- | --- |

A.

mivel az „Európa a polgárokért” program egy egyedülálló és rendkívül szimbolikus program, amely a civil társadalomban folyó vita meghallgatásának gyakorlatáról szól, ösztönzi az európai projektről, annak történelméről és az azt előmozdító mozgalmakról és eszmékről való kritikus gondolkodást, segíti az uniós döntéshozatali folyamat jobb ismeretét és javítja az uniós szintű polgári és demokratikus részvétel feltételeit;

| B. | mivel az „Európa a polgárokért” program célja, hogy megerősítse az európai polgárság és hovatartozás érzését, erősítse a szolidaritást, a kölcsönös toleranciát és tiszteletet, hozzájáruljon az Európai Unió, eredete és fejlődése, értékei, intézményei és kompetenciái jobb megértéséhez, és előmozdítsa az uniós polgárok közti aktív párbeszédet; mivel a program körébe tartozó tevékenységek a polgárság területéhez tartozó informális, egész életen át tartó oktatás részeként tekinthetők; |
| --- | --- |

B.

mivel az „Európa a polgárokért” program célja, hogy megerősítse az európai polgárság és hovatartozás érzését, erősítse a szolidaritást, a kölcsönös toleranciát és tiszteletet, hozzájáruljon az Európai Unió, eredete és fejlődése, értékei, intézményei és kompetenciái jobb megértéséhez, és előmozdítsa az uniós polgárok közti aktív párbeszédet; mivel a program körébe tartozó tevékenységek a polgárság területéhez tartozó informális, egész életen át tartó oktatás részeként tekinthetők;

| C. | mivel az „Európa a polgárokért” program vonatkozásában meghirdetett „polgáronként egy euro” kampány célja, hogy erőteljes szimbolikus üzenetet küldjön az európai polgárok hangjának meghallgatásáról; |
| --- | --- |

C.

mivel az „Európa a polgárokért” program vonatkozásában meghirdetett „polgáronként egy euro” kampány célja, hogy erőteljes szimbolikus üzenetet küldjön az európai polgárok hangjának meghallgatásáról;

| D. | mivel az euroszkepticizmus jelenleg tapasztalható erősödése – amelyet az is alátámaszt, hogy európaellenes erők kétséget támasztanak az európai projekt létjogosultságát illetően, és amely nemrég a Brexit melletti szavazatok győzelmében csúcsosodott ki – kiemeli az ilyen típusú programok jelentőségét, és megerősíti annak szükségességét, hogy előmozdítsuk a közös európai identitásérzés kialakulását, elgondolkodjunk az Európai Unió hitelvesztésének okain, bátorítsuk a civil szerepvállalást, érdemi vitát kezdeményezzünk az európai értékekről – melynek ki kell terjednie az egész civil társadalomra és magukra az intézményekre – és indítsunk az uniós intézmények működéséről szóló oktatási kampányt, az EU-hoz tartozással járó lehetőségek hangsúlyozása mellett; |
| --- | --- |

D.

mivel az euroszkepticizmus jelenleg tapasztalható erősödése – amelyet az is alátámaszt, hogy európaellenes erők kétséget támasztanak az európai projekt létjogosultságát illetően, és amely nemrég a Brexit melletti szavazatok győzelmében csúcsosodott ki – kiemeli az ilyen típusú programok jelentőségét, és megerősíti annak szükségességét, hogy előmozdítsuk a közös európai identitásérzés kialakulását, elgondolkodjunk az Európai Unió hitelvesztésének okain, bátorítsuk a civil szerepvállalást, érdemi vitát kezdeményezzünk az európai értékekről – melynek ki kell terjednie az egész civil társadalomra és magukra az intézményekre – és indítsunk az uniós intézmények működéséről szóló oktatási kampányt, az EU-hoz tartozással járó lehetőségek hangsúlyozása mellett;

| E. | mivel egy ország uniós csatlakozását megelőzően alapos, az adott országban mindenre kiterjedő felkészülésre van szükség a történelmi kérdések, a múlttal való megbékélés és a polgárok társadalmi életben való tevékeny részvételének biztosítása vonatkozásában; |
| --- | --- |

E.

mivel egy ország uniós csatlakozását megelőzően alapos, az adott országban mindenre kiterjedő felkészülésre van szükség a történelmi kérdések, a múlttal való megbékélés és a polgárok társadalmi életben való tevékeny részvételének biztosítása vonatkozásában;

| F. | mivel az EUSZ 11. cikkével összhangban az uniós intézmények kötelesek lehetőséget adni a polgároknak és az őket képviselő egyesületeknek, hogy nyilvánosan eszmét cseréljenek az Unió működésének összes területén; mivel ez a rendelkezés azt is tartalmazza, hogy az uniós intézmények kötelesek nyitott, átlátható és rendszeres párbeszédet folytatni a civil társadalommal, a Bizottság pedig köteles széles körű konzultációt folytatni valamennyi érdekelt féllel; |
| --- | --- |

F.

mivel az EUSZ 11. cikkével összhangban az uniós intézmények kötelesek lehetőséget adni a polgároknak és az őket képviselő egyesületeknek, hogy nyilvánosan eszmét cseréljenek az Unió működésének összes területén; mivel ez a rendelkezés azt is tartalmazza, hogy az uniós intézmények kötelesek nyitott, átlátható és rendszeres párbeszédet folytatni a civil társadalommal, a Bizottság pedig köteles széles körű konzultációt folytatni valamennyi érdekelt féllel;

| G. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 20. cikke meghatározza, mi az uniós polgárság alapstátusza, és részletezi az ehhez kapcsolódó jogokat, és mivel annak, hogy az állampolgárok teljes mértékben élvezhessék ezeket a jogokat, fontos előfeltétele, hogy a polgárok jobban ismerjék az Európai Uniót és értékeit; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 20. cikke meghatározza, mi az uniós polgárság alapstátusza, és részletezi az ehhez kapcsolódó jogokat, és mivel annak, hogy az állampolgárok teljes mértékben élvezhessék ezeket a jogokat, fontos előfeltétele, hogy a polgárok jobban ismerjék az Európai Uniót és értékeit;

| H. | mivel az aktív polgárság, a polgárok oktatása és a kultúrák közötti párbeszéd kulcsfontosságúak ahhoz, hogy nyílt, inkluzív és ellenálló társadalmakat építsünk; |
| --- | --- |

H.

mivel az aktív polgárság, a polgárok oktatása és a kultúrák közötti párbeszéd kulcsfontosságúak ahhoz, hogy nyílt, inkluzív és ellenálló társadalmakat építsünk;

| I. | mivel a jelenlegi program az EUMSZ 352. cikkén alapul, amely a Parlamentnek kizárólag állásfoglalási jogot biztosított az egyetértési eljárásban, és amelyet a Parlament hevesen ellenzett, amikor a Bizottság benyújtotta a javaslatot, mivel ez határozottan ellentmond a program demokratikus természetének; |
| --- | --- |

I.

mivel a jelenlegi program az EUMSZ 352. cikkén alapul, amely a Parlamentnek kizárólag állásfoglalási jogot biztosított az egyetértési eljárásban, és amelyet a Parlament hevesen ellenzett, amikor a Bizottság benyújtotta a javaslatot, mivel ez határozottan ellentmond a program demokratikus természetének;

| J. | mivel a Bizottság által végzett utólagos értékelés igazolta a program céljainak relevanciáját, és azt, hogy mivel a program elkülönül más programoktól hatókörét, céljait, tevékenységeit és célcsoportjait illetően, olyan kezdeményezéseket tett lehetővé, amelyek más módon nem kaptak volna anyagi támogatást; |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság által végzett utólagos értékelés igazolta a program céljainak relevanciáját, és azt, hogy mivel a program elkülönül más programoktól hatókörét, céljait, tevékenységeit és célcsoportjait illetően, olyan kezdeményezéseket tett lehetővé, amelyek más módon nem kaptak volna anyagi támogatást;

| K. | mivel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások költségvetési megszorításokat eredményeztek, és így az „Európa a polgárokért” program pénzügyi kerete is körülbelül 29,5 millió euróval csökkent, és mivel a programra elkülönített 185,47 millió eurós pénzügyi keret a többéves pénzügyi keretnek mindössze 0,0171 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

K.

mivel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások költségvetési megszorításokat eredményeztek, és így az „Európa a polgárokért” program pénzügyi kerete is körülbelül 29,5 millió euróval csökkent, és mivel a programra elkülönített 185,47 millió eurós pénzügyi keret a többéves pénzügyi keretnek mindössze 0,0171 %-át teszi ki;

| L. | mivel megfigyelték, hogy a tagállamok hajlamosak kivonni magukat e projektek társfinanszírozása alól, és hogy a helyi önkormányzatok nehéz helyzetben találják magukat, amikor magas társfinanszírozási arányú európai projektekről van szó; |
| --- | --- |

L.

mivel megfigyelték, hogy a tagállamok hajlamosak kivonni magukat e projektek társfinanszírozása alól, és hogy a helyi önkormányzatok nehéz helyzetben találják magukat, amikor magas társfinanszírozási arányú európai projektekről van szó;

| M. | mivel a pénzügyi keret csökkenése következtében a 2014-ben finanszírozható projektek száma közel 25 %-kal kevesebb volt az előző programhoz képest; |
| --- | --- |

M.

mivel a pénzügyi keret csökkenése következtében a 2014-ben finanszírozható projektek száma közel 25 %-kal kevesebb volt az előző programhoz képest;

| N. | mivel a nem formális és informális tanulás, az önkéntesség, a sport, a művészetek és a kultúra számos lehetőséget nyújtanak az állampolgári nevelésre és az aktív polgárságra; |
| --- | --- |

N.

mivel a nem formális és informális tanulás, az önkéntesség, a sport, a művészetek és a kultúra számos lehetőséget nyújtanak az állampolgári nevelésre és az aktív polgárságra;

| O. | mivel az átfedések megszüntetése és a program hatásának erősítése érdekében további szinergiákra van szükség egyéb programokkal és jobb kommunikációra a többi főigazgatósággal; |
| --- | --- |

O.

mivel az átfedések megszüntetése és a program hatásának erősítése érdekében további szinergiákra van szükség egyéb programokkal és jobb kommunikációra a többi főigazgatósággal;

| P. | mivel a meglévő nemzetközi testvérvárosi kapcsolatok (testvérvárosi program – városokat tömörítő hálózatok) bizonyított értéket képviselnek, mivel erősítik a polgárok közötti kölcsönös megértést és előmozdítják a barátságot és az együttműködést; |
| --- | --- |

P.

mivel a meglévő nemzetközi testvérvárosi kapcsolatok (testvérvárosi program – városokat tömörítő hálózatok) bizonyított értéket képviselnek, mivel erősítik a polgárok közötti kölcsönös megértést és előmozdítják a barátságot és az együttműködést;

Fő következtetések

| 1. | hangsúlyozza, hogy az egyetlen, teljes mértékben az európai állampolgárságnak szentelt program, vagyis az „Európa a polgárokért” program finanszírozására rendelkezésre álló teljes keret (185,47 millió EUR) eltörpül az egyéb oktatási és kulturális programok költségvetéséhez képest (pl. Kreatív Európa: 1,46 milliárd EUR; Erasmus: 14,7 milliárd EUR), aminek eredményeképpen a pályázók csalódni fognak elvárásaikban; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli, hogy a jelek szerint az új finanszírozási ciklus első két évében az „Európa a polgárokért” program – amelynek célja az uniós intézmények és az európai polgárok közti távolság megszüntetése – jól működik, egyre növekvő számú kérelmezővel, magas minőségű projektekkel és a projektek megfelelő végrehajtásával; |
| --- | --- |

2.

| 3. | elismeri, hogy a program sikeres végrehajtásának fő akadálya a pénzügyi juttatások elégtelensége, és sajnálatát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a program költségvetését a 2014–2020-ra szóló többéves pénzügyi keret alapján 13,7 %-kal csökkentették, ami a finanszírozható programok számának jelentős visszaeséséhez vezet, és azt jelenti, hogy nem lehet eleget tenni az egyre növekvő igényeknek, ami frusztrációt kelt az értékes projektekkel pályázó jelöltek körében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megjegyzi, hogy a költségvetési megszorítások miatt a finanszírozható projektek teljes száma túl kicsi ahhoz, hogy a program elérhesse ambiciózus céljait, és hogy 2015-ben az európai emlékezettel és a civil társadalommal foglalkozó projekteknek mindössze 6 %-át lehetett finanszírozni, ami nagyon kevés a Kreatív Európa program eredményeihez képest, ugyanerre az évre vonatkozóan (19,64 % a Kultúra és 45,6 % a MEDIA esetében); jelzi, hogy az „Európa a polgárokért” program e két programterületének finanszírozását a program ambícióival összhangban jelentősen növelni kellene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elismeri az egész Unióra kiterjedő testvérváros-projektek sikerét, és kéri a tagállamokat, hogy ösztönözzék az önkormányzatok közötti programot és könnyítsék meg az együttműködést; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli, hogy a Bizottság elindította az „Európa a polgárokért” program hírlevelét és a finanszírozott projektekkel kapcsolatos adatbázist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a figyelmet arra, hogy az „Európa a polgárokért” program nemzeti kapcsolattartó pontjainak fontos szerepük van az információk terjesztésében és abban, hogy támogatást és útmutatást nyújtsanak a potenciális jelentkezőknek (különösen azoknak, akik első alkalommal pályáznak a célországokból), valamint a helyi és regionális kormányzatok európai és országos szövetségeinek és civil társadalmi szervezeteknek; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli a program által képviselt multidiszciplináris megközelítést, az átlátható és egyszerű pályázati űrlapot és jelentéstételi követelményeket, valamint a konkrét tevékenységekre fordított kiemelt figyelmet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli, hogy a program két programterületére – „Európai emlékezet” és „Demokratikus szerepvállalás és polgári részvétel” – meghatározott prioritások, amelyeket korábban évente módosítottak, innentől fogva többéves hatályúak, és a program egész hátralévő időszakára (2016–2020) érvényesek maradnak; |
| --- | --- |

9.

| 10. | elismeri, hogy a program hatása arányait tekintve magas, amit az is mutat, hogy a becslések szerint 2015-ben a kiválasztott 408 projektben 1 100 000 fő vett részt; úgy véli, hogy a pályázatok magas száma – 2014-ben 2 087, 2015-ben pedig 2 791 – és a projektek minősége a program iránti nagyfokú érdeklődésről és arról tanúskodik, hogy több emberi és pénzügyi erőforrást kell a programnak szentelni ahhoz, hogy növelni lehessen a támogatott projektek számát; |
| --- | --- |

10.

Ajánlások

A végrehajtás jogi szempontjai

| 11. | javasolja, hogy az „Európa a polgárokért” program következő kiadását úgy fogadják el, hogy annak jogalapja lehetővé tegye a Parlament számára, hogy társjogalkotóként vegyen részt a program elfogadásában, a rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően, a Tanáccsal egyenrangú félként; bátorítja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra, milyen lehetséges megoldások vannak e cél elérésére; |
| --- | --- |

11.

A végrehajtás pénzügyi szempontja

| 12. | véleménye szerint minőségi projekteket utasítottak vissza az „Európa a polgárokért” program megfelelő finanszírozásának hiánya miatt, például az európai emlékezettel és a civil társadalommal foglalkozó projekteket (6 %-os sikerességi arány a Kreatív Európa program Kultúra és MEDIA területeinek 19,64 %-os, illetve 45,6 %-os sikerességi arányával szemben); tekintettel arra a meghatározó szerepre, amelyet e program a polgároknak az Unió demokratikus életében való részvétele előfeltételeként tölt be, úgy véli, hogy ahhoz, hogy a finanszírozott projektek aránya elérje a célul kitűzött magasabb értéket, jelentősen növelni kellene a jelenlegi költségvetést; ezért felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy a következő többéves pénzügyi keret kialakításánál fontolják meg egy körülbelül 500 millió eurós teljes költségvetés biztosítását az „Európa a polgárokért” program számára, ami polgáronként csak 1 EUR-t jelent; |
| --- | --- |

12.

| 13. | elismeri az európai polgári kezdeményezés és az „Európa a polgárokért program” (EaP) arra vonatkozó közös célját és a köztük lévő lehetséges szinergiákat, hogy lehetővé tegyék a polgárok számára az uniós politikák kialakításában való közvetlen részvételt; ennek ellenére annak biztosítására szólítja fel a Bizottságot, hogy az európai polgári kezdeményezést ne az EaP korlátozott költségvetéséből finanszírozzák, ahogyan az jelenleg történik, és sürgeti a tagállamokat, hogy vállaljanak nagyobb szerepet mindkét program pénzügyi támogatásában; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megjegyzi, hogy az átalányösszegeken alapuló rendszernek figyelembe kellene vennie az Európai Unión belüli árkülönbségeket, az egyes tagállamokra jellemző megélhetési költségeknek megfelelően; javasolja a rendszer újragondolását és az előfinanszírozás csökkentését a finanszírozott projektek fenntarthatóságának biztosítása, továbbá annak érdekében, hogy jobb támogatást lehessen biztosítani a helyi közigazgatási intézmények és a távolabbi szervezetek együttműködéséhez, különösen a korlátozott pénzügyi kapacitással rendelkező kisebb szervezetek és a speciális igényű résztvevők bevonásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kéri a Bizottságot és az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökséget (EACEA), hogy rendszeresen mérjék fel, milyen hatást gyakoroltak különböző költségvetési intézkedések a pályázókra és a lehetséges sikeres pályázókra; kéri különösen annak értékelését, hogy az előfinanszírozás arányának 2015. évi csökkentése (projektek esetében 50 %-ról 40 %-ra, illetve a működési támogatások és a nemzeti kapcsolattartó pontok esetében 80 %-ról 50 %-ra), amit a kifizetési előirányzatok rendkívül alacsony szintje tett szükségessé, továbbá a társfinanszírozás szükségessége, valamint az, hogy egyforma feltételek kerültek alkalmazásra, függetlenül a tényleges megélhetési költségektől és a földrajzi távolságtól, hátrányos helyzetbe hozott-e/ hoz-e bizonyos típusú szervezeteket és bizonyos tagállamokat; kéri továbbá olyan további stratégiák kidolgozását, amelyek a polgárokhoz közelebb hozzák az európai intézményeket, továbbá hatékonyabban tájékoztatják a polgárokat a különböző uniós szakpolitikákról; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megjegyzi, hogy egy további paramétert kell bevezetni az átalányösszegeken alapuló rendszerbe, hogy a speciális szükségletű személyek igényeit hatékonyabban lehessen kielégíteni, hiszen sokkal több személyzetre, és gyakran kiegészítő intézkedésekre – és ezek magasabb költségekkel járnak – van szükség ahhoz, hogy a fogyatékossággal élő személyek számára lehetővé tegyék a részvételt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy a működési támogatások függetlenséget garantálnak a kedvezményezettek számára (pl. szakértői csoportok), és lehetőséget nyújtanak a hosszú távú tervezésre a jövőképpel összefüggő tevékenységek megvalósítása és a szakmai tapasztalat gazdagítása érdekében; javasolja, hogy konkrét kritériumok, jelzőszámok és éves jelentés segítségével kövessék nyomon, hogy hol tartanak a kitűzött cél felé vezető úton, és hogy biztosítsák, hogy ezek a finanszírozási programok ne vezessenek ahhoz, hogy a kedvezményezett a Bizottságtól függjön; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a Bizottságot és az EACEA-t, hogy nyilvánosan számoljon el a „Horizontális fellépés – Valorizáció – Projekteredmények elemzése, terjesztése és felhasználása” című harmadik programterület keretében felmerült kiadásokkal; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kéri a Bizottságot és az EACEA-t, hogy a 2017. december 31-ig elkészítendő időközi értékelő jelentésébe foglalja bele a program pénzügyi és költségvetési végrehajtásának alapos értékelését, és vonja le a következtetéseket az értékelésből a program jövőbeni céljainak újbóli meghatározása és költségvetési követelményeinek kiigazítása érdekében a következő többéves pénzügyi keretben; |
| --- | --- |

19.

Koordinációs és kommunikációs szempontok

| 20. | felszólítja a Bizottságot, hogy gyűjtse össze az összes hasznos információt (a program útmutatója, prioritások, ajánlattételi felhívások, jelenleg zajló és lezárult projektek, eredmények és tanulságok, hírlevél) az „Európa a polgárokért” programmal, valamint az összes, az európai polgárság témájához kapcsolódó programmal, intézkedéssel, támogatással és strukturális finanszírozással (pl. európai polgári kezdeményezés és európai önkéntes szolgálat) kapcsolatban egy egyedi, felhasználóbarát kommunikációs portálon (mindent egy helyen biztosító online platform), amely a fogyatékossággal élő személyek számára is elérhető; javasolja, hogy ez a platform alkalmazható legyen a kedvezményezettek elérhetőségi adatait tartalmazó nyilvántartásra, és tegye lehetővé a projektek leírásának elérését és más országbeli partnerek megkeresését; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy az elutasított pályázatokra kielégítő választ kell adni, közölve az elutasítás okait, különösen ha a pályázatot benyújtó szervezet magyarázatot kér; javasolja annak megfontolását, hogy amennyiben lehetséges, azonosítsák az elutasított hasonló pályázatokból adódó prioritási kérdéseket; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rámutat, hogy az „Európa a polgárokért” program egyes célkitűzései hasonlóak az európai polgári kezdeményezés célkitűzéseihez, illetve kiegészítik azokat, különösen az a törekvés, hogy bevonják a polgárokat az Unió tevékenységébe; úgy véli ezért, hogy következetes kommunikációs stratégiával támogatott közös megközelítés alkalmazására kell törekedni a polgárok szerepvállalására és a részvételi demokráciára vonatkozó uniós politikák kialakítása terén annak érdekében, hogy az Európai Bizottság európai polgárságra vonatkozó minden programját összekapcsolják, esetleg a közvetlen tapasztalatoknak és a helyi szint bevonásának előmozdítása és erősítése révén; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kiemeli, hogy el kell készíteni a lehetséges partnerek nyitott jegyzékét minden tagállamban, hogy megkönnyítsék partnerségek kialakítását azok között, akik hozzá akarnak férni az „Európa a polgárokért” programhoz; |
| --- | --- |

23.

| 24. | javasolja továbbá egy online platform létrehozását a polgári szerepvállalás területén működő és a programból részesülő fő szervezetek számára, annak érdekében, hogy a projektek befejezésekor összegyűjtsék a bevált gyakorlatokat, erősítsék a kapacitásokat és növeljék a láthatóságot; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felszólítja a Bizottságot, hogy növelje a program ismertségét és jobban tudatosítsa a nyilvánosságban annak célkitűzéseit azáltal, hogy az érdeklődést felkeltő kommunikációs stratégiát folytat az európai polgársággal kapcsolatban – a közösségi hálózatok, rádiós és televíziós reklámok és óriásplakátok segítségével –, a nemzeti kapcsolattartó pontok aktív részvétele révén megerősíti a programban való helyi szerepvállalást, rendszeresen frissíti a tartalmakat, és megpróbál új közönséget – különösen fiatalokat, fogyatékossággal élő, illetve kiszolgáltatott személyeket – megszólítani a részt vevő országokban, főleg azokban, ahol a részvétel aránya alacsonyabb; |
| --- | --- |

25.

| 26. | úgy véli, hogy e programnak népszerűsítenie kell az Európai Unióban már létező közvetlen részvételi csatornákat is, mint például az európai polgári kezdeményezést, a polgári fórumokat és a nyilvános konzultációkat annak érdekében, hogy felhívják a figyelmet a közvetlen részvétel uniós intézményi kereten belüli lehetőségeire; |
| --- | --- |

26.

| 27. | sürgeti azon részt vevő országokat, amelyek még nem jelöltek ki nemzeti kapcsolattartó pontot, hogy ezt mielőbb tegyék meg; javasolja az említett országok, a tagállamok és a Bizottság közötti koordináció és szinergia erősítését; |
| --- | --- |

27.

| 28. | elismeri, hogy a legnagyobb kihívás a jelenlegi ambiciózus célkitűzések elérése a rendelkezésre álló korlátozott mértékű finanszírozás mellett; hangsúlyozza a tagállamok, régiók és helyi önkormányzatok fontosságát a program hatékonyságának és népszerűségének növelésében, többek között a nemzeti kapcsolattartó pontokban rejlő lehetőségek maximalizálásával annak révén, hogy lehetővé teszik számukra a hasonló projektekkel, például az Erasmus +-szal és a Kreatív Európával foglalkozó szervezetekkel való tapasztalatcserét; ösztönzi az EACEA-t, hogy ahol csak lehetséges, mozdítsa elő és növelje az uniós programokkal – mint a Kreatív Európa, az Erasmus+ és az Európai Szociális Alap – alkotott szinergiákat a hatások javítása érdekében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy még nagyobb mértékben fokozza az adminisztráció egyszerűsítésére irányuló erőfeszítéseit, tekintettel arra, hogy különösen a kis méretű szervezeteknek esetenként nehéz megfelelniük a formai követelményeknek, és bürokratikus okokból nem szabad őket hátrányosan megkülönböztetni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | javasolja, hogy a kommunikációra elkülönített keretet ne az Unió prioritásainak intézményi kommunikációja finanszírozására használják, mint ahogy az a jelenlegi program 12. cikkében szerepel, hanem arra, hogy magát a programot népszerűsítsék a részt vevő országokban, különösen ott, ahol alacsonyabb a részvételi arány; |
| --- | --- |

30.

A program súlypontja és céljai

| 31. | a program következő kiadására nézve azt javasolja, hogy a prioritások meghatározásánál tegyék hivatalossá a több évet átfogó megközelítést, és hogy növeljék a szinergiát a programterületek és a program alkotóelemei között; hangsúlyozza, hogy a program struktúrájában eszközölt változtatásokat olyan módon hajtsák végre, hogy megakadályozzák a végfelhasználók összezavarásának, és ezzel a program hatása csökkentésének lehetőségét; |
| --- | --- |

31.

| 32. | üdvözli, hogy az Európai Unió kiemelt figyelmet fordít a polgárokra és a társadalmi szempontokra, ami lehetővé teszi, hogy az uniós intézmények közvetlen párbeszédet folytassanak a civil társadalommal; a program prioritásait illetően hangsúlyozza azon projektek fontosságát, amelyek középpontjában Európa aktuális kihívásai, valamint olyan kérdések állnak, mint a sokféleség, a migráció, a menekültek, a radikalizálódás megelőzése, a társadalmi beilleszkedés növelése, a kultúrák közötti párbeszéd, a finanszírozási problémák kezelése és a közös európai kulturális örökség azonosítása; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg a program prioritásai és az európai polgársággal kapcsolatos politikák, illetve az európai polgárok mindennapi élete közötti kapcsolatokat; |
| --- | --- |

32.

| 33. | úgy véli, hogy a programnak a résztvevők szélesebb körét kell elérnie, garantálnia kell a különleges szükségletekkel rendelkező emberek részvételét, elő kell mozdítania a marginalizált és jogfosztott emberek – többek között a migránsok, a menekültek és a menedékkérők – részvételét; |
| --- | --- |

33.

| 34. | úgy véli, hogy a programnak adott esetben olyan meglévő és sikeres alulról építkező kezdeményezésekre kell építenie, mint a testvérvárosi program; |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza, hogy – az „Európai emlékezet” programterületen belül – nagy szükség van egy európai identitás kialakítására, amely a múlt mellett a jövő felé is irányul, plurális, kultúraközi, a migrációs hullámok és a világ egyéb részeiről érkező hatások felé nyitott, és amelynek célja az európai értékeken és az európai világi és szellemi örökségen alapuló közös integráció elérése; hangsúlyozza, hogy fontos arról gondoskodni, hogy a történelem ne megosztó eszköz, hanem lehetőség legyen napjaink kihívásainak a kifinomult értelmezés és kidolgozott, célzott nevelési programok révén történő megválaszolásához; kiemeli az idősebb és fiatalabb generációk közötti tapasztalatcserét lehetővé tevő, generációk közötti projektek ösztönzésének fontosságát; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell az olyan projekteket, amelyek a polgárokkal folytatott vita többdimenziós megközelítéssel, új stílusban bevezetett új formátumait képviselik; |
| --- | --- |

36.

| 37. | javasolja, hogy a Bizottság évente adjon ki egy olyan összefoglaló jelentést, amely tartalmazza azokat az európai projekt javítására irányuló fő javaslatokat, amelyeket az „Európa a polgárokért” program által finanszírozott projektek résztvevői hangoztatnak; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza, hogy a programot gazdagítani kell a polgároknak a demokratikus folyamatban és az uniós döntéshozásban való részvételével kapcsolatos javaslatokkal oly módon, amely hozzájárul ahhoz, hogy a polgárok képesek legyenek érvényesíteni a jogaikat, például a digitális demokrácia megvalósítása révén; ennek megvalósítása érdekében felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy fellépéseket és politikákat dolgozzanak ki annak érdekében, hogy növeljék az átadható, kritikus és kreatív gondolkodás készségeit, polgáraik digitális jártasságát és médiaműveltségét, a befogadást és a nyitottságot – különösen a gyermekekét és fiatalokét –, hogy ezáltal képesek legyenek tájékozott döntéseket hozni, és pozitívan hozzájárulni a demokratikus folyamatokhoz; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rámutat, hogy az EU-hoz csatlakozni kívánó országok részvétele a programban jobb kölcsönös megértést és közelebbi együttműködést eredményez; javasolja, hogy tegyék nemzetközibbé a programot, nevezetesen hívják meg az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) és az Európai Gazdasági Térség (EGT) összes tagországát, a csatlakozásra váró és a tagjelölt országokat, hogy a projektekre való pályázatokban működjenek együtt az uniós tagállamokkal, valamint nagyobb együttműködésre szólít fel az uniós, a keleti és a déli partnerség országaiban és a potenciális tagjelölt országokban működő nem kormányzati szervezetek között annak érdekében, hogy az EU közelebb kerüljön a polgárokhoz; javasolja az Európai Unión belüli és a szomszédos országokban működő szervezetek közötti, az európai értékekkel kapcsolatos együttműködés elősegítését; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy szükség van a testvérvárosi program fejlesztésére, és összpontosítani kell arra, hogy a rendszert miként lehetne jobban kihasználni, továbbá annak előmozdítására és eredményeire, többek között a pénzügyi erőforrások megfelelő elkülönítésére; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  HL L 115., 2014.4.17., 3. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0005.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/34

---

P8_TA(2017)0064

Közös kereskedelempolitika a vadon élő állatokkal és növényekkel kapcsolatos fenntarthatóság által támasztott követelmények összefüggésében

Az Európai Parlament 2017. március 2-i állásfoglalása az EU közös kereskedelempolitikájáról a vadon élő állatokkal és növényekkel kapcsolatos fenntarthatóság által támasztott követelmények összefüggésében (2016/2054(INI))

(2018/C 263/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 191. és 207. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 191. és 207. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 21. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 21. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel „A mindenki számára előnyös kereskedelem – A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című bizottsági közleményre (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A mindenki számára előnyös kereskedelem – A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című bizottsági közleményre (COM(2015)0497),

| — | tekintettel egy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségbe (TTIP) beillesztendő, a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezetre vonatkozó uniós szövegjavaslatra, és különösen annak 10. és 16. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel egy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségbe (TTIP) beillesztendő, a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezetre vonatkozó uniós szövegjavaslatra, és különösen annak 10. és 16. cikkére,

| — | tekintettel a fenntartható fejlődésről szóló, 2015. évi ENSZ-csúcstalálkozó „Alakítsuk át világunkat: A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című záródokumentumára, különösen annak 9. és 33. cikkére és 15. célkitűzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható fejlődésről szóló, 2015. évi ENSZ-csúcstalálkozó „Alakítsuk át világunkat: A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című záródokumentumára, különösen annak 9. és 33. cikkére és 15. célkitűzésére,

| — | tekintettel az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményre (GATT), különösen XX. cikkének a) és g) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményre (GATT), különösen XX. cikkének a) és g) pontjára,

| — | tekintettel az EU 2016. évi, a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni cselekvési tervére (COM(2016)0087) (a továbbiakban: a „cselekvési terv”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2016. évi, a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni cselekvési tervére (COM(2016)0087) (a továbbiakban: a „cselekvési terv”),

| — | tekintettel a vadon élő állatok és növények tiltott kereskedelme elleni uniós cselekvési tervről szóló, 2016. június 20-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vadon élő állatok és növények tiltott kereskedelme elleni uniós cselekvési tervről szóló, 2016. június 20-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a vadon élő állat- és növényfajok számára a kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló, 1996. december 9-i 338/97/EK tanácsi rendeletre (1), valamint a környezet büntetőjog általi védelméről szóló, 2008. november 19-i 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vadon élő állat- és növényfajok számára a kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló, 1996. december 9-i 338/97/EK tanácsi rendeletre (1), valamint a környezet büntetőjog általi védelméről szóló, 2008. november 19-i 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a vadon élő állatok és növények tiltott kereskedelme elleni küzdelemről szóló 69/314. sz. határozatára és az ENSZ Környezetvédelmi Közgyűlésének a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelméről szóló 1/3. sz. határozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a vadon élő állatok és növények tiltott kereskedelme elleni küzdelemről szóló 69/314. sz. határozatára és az ENSZ Környezetvédelmi Közgyűlésének a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelméről szóló 1/3. sz. határozatára;

| — | tekintettel a CITES-ben részes felek Johannesburgban megrendezésre került konferenciája 17. ülésének (CoP17) eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a CITES-ben részes felek Johannesburgban megrendezésre került konferenciája 17. ülésének (CoP17) eredményeire,

| — | tekintettel a vadon élő fajok jogellenes kereskedelmével foglalkozó 2014. februári londoni konferencia eredményeire és az előrelépéseknek a 2015. márciusi kasanei áttekintésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vadon élő fajok jogellenes kereskedelmével foglalkozó 2014. februári londoni konferencia eredményeire és az előrelépéseknek a 2015. márciusi kasanei áttekintésére,

| — | tekintettel a Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) 2016-ban Hawaiin tartott természetvédelmi világkongresszusának eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) 2016-ban Hawaiin tartott természetvédelmi világkongresszusának eredményeire,

| — | tekintettel az ENSZ nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményére,

| — | tekintettel a Világbank Globális Környezetvédelmi Alapjának (GEF) a vadon élő állatok és növények ügyével foglalkozó programjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Világbank Globális Környezetvédelmi Alapjának (GEF) a vadon élő állatok és növények ügyével foglalkozó programjára,

| — | tekintettel az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalának (UNODC) a vadon élő állatokkal és növényekkel összefüggő globális bűnözésről szóló 2016. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalának (UNODC) a vadon élő állatokkal és növényekkel összefüggő globális bűnözésről szóló 2016. évi jelentésére,

| — | tekintettel a Vámigazgatások Világszervezete Vámegyüttműködési Tanácsának a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelméről szóló, 2014. júniusi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Vámigazgatások Világszervezete Vámegyüttműködési Tanácsának a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelméről szóló, 2014. júniusi nyilatkozatára,

| — | tekintettel a United for Wildlife Transport Taskforce buckingham-palotai (London) nyilatkozatára (a továbbiakban: „Buckingham-palotai nyilatkozat”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a United for Wildlife Transport Taskforce buckingham-palotai (London) nyilatkozatára (a továbbiakban: „Buckingham-palotai nyilatkozat”),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A8-0012/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A8-0012/2017),

| A. | mivel a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme világszerte eddig nem tapasztalt méreteket öltött, és az állat- és növényfajok folyamatos, illegális és fenntarthatatlan, világszerte történő begyűjtése és kereskedelme biológiai válságokhoz vezet; |
| --- | --- |

A.

mivel a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme világszerte eddig nem tapasztalt méreteket öltött, és az állat- és növényfajok folyamatos, illegális és fenntarthatatlan, világszerte történő begyűjtése és kereskedelme biológiai válságokhoz vezet;

| B. | mivel a vadon élő állat- és növényfajok ellenőrizetlen és mértéktelen kihasználása a túlélésüket veszélyeztető második legkomolyabb fenyegetés, közvetlenül az élőhelyek elpusztítását követően; |
| --- | --- |

B.

mivel a vadon élő állat- és növényfajok ellenőrizetlen és mértéktelen kihasználása a túlélésüket veszélyeztető második legkomolyabb fenyegetés, közvetlenül az élőhelyek elpusztítását követően;

| C. | mivel a becslések szerint a vadon élő állat- és növényfajok jogellenes kereskedelme a negyedik legjövedelmezőbb bűnözői tevékenység, amely becslések szerint nem kevesebb, mint 20 milliárd eurónyi forgalmat bonyolít le; |
| --- | --- |

C.

mivel a becslések szerint a vadon élő állat- és növényfajok jogellenes kereskedelme a negyedik legjövedelmezőbb bűnözői tevékenység, amely becslések szerint nem kevesebb, mint 20 milliárd eurónyi forgalmat bonyolít le;

| D. | mivel a legutóbbi tendenciák azt jelzik, hogy a nagyméretű bűnözői és szervezett hálózatok fokozódó mértékben vesznek részt ebben a tevékenységben, egyre kifinomultabb módszereket alkalmazva; |
| --- | --- |

D.

mivel a legutóbbi tendenciák azt jelzik, hogy a nagyméretű bűnözői és szervezett hálózatok fokozódó mértékben vesznek részt ebben a tevékenységben, egyre kifinomultabb módszereket alkalmazva;

| E. | mivel a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme hozzájárul a konfliktusok táplálásához, és a gyanú szerint terrorista hálózatok tevékenységeik finanszírozásra használják fel többek közt a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmét is, ezáltal jelentős haszonra téve szert; |
| --- | --- |

E.

mivel a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme hozzájárul a konfliktusok táplálásához, és a gyanú szerint terrorista hálózatok tevékenységeik finanszírozásra használják fel többek közt a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmét is, ezáltal jelentős haszonra téve szert;

| F. | mivel az e jelenséget kísérő problémák, így a korrupció és a gyenge kormányzati struktúrák, tovább gyengítik a vadon élő állatok és növények kereskedelmére vonatkozó keretek már meglévő, sebezhető elemeit; |
| --- | --- |

F.

mivel az e jelenséget kísérő problémák, így a korrupció és a gyenge kormányzati struktúrák, tovább gyengítik a vadon élő állatok és növények kereskedelmére vonatkozó keretek már meglévő, sebezhető elemeit;

| G. | mivel az Európai Unió jelenleg e fajok célpiaca, a más régiók felé irányuló tranzit egyik csomópontja, valamint olyan térség, amelyből a jogellenes kereskedelemre alkalmas bizonyos fajok származnak; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Unió jelenleg e fajok célpiaca, a más régiók felé irányuló tranzit egyik csomópontja, valamint olyan térség, amelyből a jogellenes kereskedelemre alkalmas bizonyos fajok származnak;

| H. | mivel ahhoz, hogy kezelni lehessen a vadon élő fajok jogellenes kereskedelmének kiváltó okait, elengedhetetlen a származási országok vidéki közösségeinek bevonása a vadon élő állatok és növények védelmébe, valamint az ebből származó előnyök biztosítása számukra; |
| --- | --- |

H.

mivel ahhoz, hogy kezelni lehessen a vadon élő fajok jogellenes kereskedelmének kiváltó okait, elengedhetetlen a származási országok vidéki közösségeinek bevonása a vadon élő állatok és növények védelmébe, valamint az ebből származó előnyök biztosítása számukra;

| I. | mivel a vadon élő fajokat érintő számítástechnikai bűnözés súlyos fenyegetést jelent a veszélyeztetett fajokra, például az elefántokra, az orrszarvúkra, a tobzoskákra, a hüllőkre, a kétéltűekre, a madarakra, valamint a zsiráfokra nézve; |
| --- | --- |

I.

mivel a vadon élő fajokat érintő számítástechnikai bűnözés súlyos fenyegetést jelent a veszélyeztetett fajokra, például az elefántokra, az orrszarvúkra, a tobzoskákra, a hüllőkre, a kétéltűekre, a madarakra, valamint a zsiráfokra nézve;

| J. | mivel a fejlődő országokban a fejlesztési együttműködéssel összekapcsolt kereskedelempolitika a gazdasági növekedés hatékony hajtóereje lehet; |
| --- | --- |

J.

mivel a fejlődő országokban a fejlesztési együttműködéssel összekapcsolt kereskedelempolitika a gazdasági növekedés hatékony hajtóereje lehet;

| K. | mivel a növény- és állatvilág számos fajával folytatott jogellenes kereskedelem növekedése a biológiai sokféleség csökkenéséhez és az ökoszisztémák tönkretételéhez vezet, ugyanis egyre több faj válik veszélyeztetetté vagy hal ki; |
| --- | --- |

K.

mivel a növény- és állatvilág számos fajával folytatott jogellenes kereskedelem növekedése a biológiai sokféleség csökkenéséhez és az ökoszisztémák tönkretételéhez vezet, ugyanis egyre több faj válik veszélyeztetetté vagy hal ki;

| L. | mivel a vadon élő állatok és növények fenntartható kereskedelme kulcsfontosságú bizonyos marginalizált közösségek számára, amelyek jogi keretekre támaszkodva védik helyi erőforrásaikat, és mivel ez a kereskedelem hozzájárul a szegénység csökkentéséhez; |
| --- | --- |

L.

mivel a vadon élő állatok és növények fenntartható kereskedelme kulcsfontosságú bizonyos marginalizált közösségek számára, amelyek jogi keretekre támaszkodva védik helyi erőforrásaikat, és mivel ez a kereskedelem hozzájárul a szegénység csökkentéséhez;

Tendenciák, elvek és általános megfontolások

| 1. | súlyos aggodalommal tölti el a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmének és a vadon élő állatokkal és növényekkel összefüggő bűnözés szintjének növekedése, amely tendencia, ha nem állítják meg és fordítják vissza, súlyos és állandó jellegű következményekkel fenyeget a biológiai sokféleség megőrzése és a környezeti fenntarthatóság tekintetében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megjegyzi, hogy az EU-nak számos, a környezet védelmét célzó globális egyezmény részes feleként jogi kötelezettsége annak biztosítása, hogy politikái és nemzetközi szerződései hozzájáruljanak e cél megvalósításához; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy a globális piacokba való integrációból származó fokozott gazdasági fejlődés és a természeti erőforrások fenntartható gazdasági fejlődési célokra való felhasználása nem zárják ki egymást kölcsönösen, és azokat inkább egymást erősítő tényezőknek kellene tekinteni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ezért határozottan támogatja a vadon élő állatokkal és növényekkel kapcsolatos kérdések olyan megközelítését, amely fenntartja az EU és kereskedelmi partnerei környezetvédelmi célkitűzéseit, ugyanakkor lehetővé teszi olyan, fenntartható és törvényes kereskedelmi keretek létrehozását, amelyek megerősítik a kereskedelmi politikának a fenntartható fejlődéshez való pozitív hozzájárulását; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aggodalommal hangsúlyozza, hogy az Unió az USA mellett továbbra is a vadon élő fajokból származó illegális termékek jelentős célpiaca és szállítási útvonala; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli a vadon élő fajok jogellenes kereskedelme elleni uniós cselekvési tervet, amely alapvető szerepet tölt be a vadon élő állatok és növények rendkívül jövedelmező jogellenes kereskedelmének ijesztő mértékű emelkedése elleni küzdelemben, az ugyanis destabilizálja azokat a gazdaságokat és közösségeket, amelyek megélhetése függ a vadon élő állatoktól és növényektől, valamint az illegális útvonalak megerősítése révén veszélyezteti az Unió kereskedelmi partnerei sérülékeny régióinak békéjét és biztonságát; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy végső soron csak a vadon élő állatokkal és növényekkel összefüggő bűnözés integrált megközelítése lehet képes sikeresen korlátozni és felszámolni az illegális kereskedelmet, valamint hogy az EU-nak nem csak a kínálati oldali kérdések, így a harmadik országokban tapasztalt fejlődési problémák, hanem a belföldi piacon – így az online platformokon – az illegális termékek iránti kereslet problémájának kezelésére tett erőfeszítésekben is vezető szerepet kell vállalnia; |
| --- | --- |

7.

Nemzetközi intézmények és kormányok

| 8. | emlékeztet arra, hogy a WTO-jog értelmében az egyes országok kivételeket vezethetnek be a GATT általános szabályai alól a XX. cikk g) pontja szerint a kimerülő természeti erőforrások szabályozása érdekében, valamint a XX. cikk a) pontja szerint a közerkölcs védelme érdekében; megjegyzi, hogy a WTO Fellebbezési Testülete a „kimerülő természeti erőforrás” kifejezést tágan értelmezte, és kiterjesztette a kimerítés által veszélyeztetett élő fajokra is, valamint hogy a WTO ítélkezési gyakorlata kimondottan kimeríthetőségük bizonyítékaként emelte ki az egyes fajoknak a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) mellékleteibe való bevonását; megjegyzi továbbá, hogy a WTO Fellebbezési Testülete a „közerkölcs” fogalmát tágan értelmezte, kiterjesztve azt az állatokkal való kegyetlen bánásmód megelőzésével kapcsolatos aggályokra is; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli, hogy az Unió a WTO-n belül erőfeszítéseket tett a káros halászati támogatások csökkentése érdekében, ezek ugyanis veszélyeztethetik a halászterületek fenntartható kezelését és az egyes fajok, például a teknősök, a cápák, a tengeri madarak és a tengeri emlősök védelmét; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ismételten szilárd elkötelezettségének ad hangot az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai és a 15. célkitűzés végső sikere mellett, ami egy szándéknyilatkozatot is tartalmaz a védett állat- és növényfajok befogása/begyűjtése és az azokkal való jogellenes kereskedelem felszámolására, valamint az illegálisan forgalmazott termékek keresletének és kínálatának visszaszorítására; |
| --- | --- |

10.

| 11. | üdvözli a vadon élő állatokkal és növényekkel összefüggő bűnözés ellen fellépő, a CITES, az Interpol, az UNODC, a Világbank és a Vámigazgatások Világszervezete részvételével létrejött nemzetközi konzorcium jelenleg folytatott tevékenységét; |
| --- | --- |

11.

A vámok és az online kereskedelem

| 12. | üdvözli a Vámigazgatások Világszervezetének INAMA projektjét, amely a vámhatóságok kapacitásépítés-javítási képességének fokozását célozza a vadon élő állatokkal és növényekkel összefüggő bűnözés felszámolása érdekében; kéri a vámhatóságokat, hogy vegyenek részt nagyobb mértékben a vadon élő állatok és növények illegális kereskedelmének felszámolását célzó bűnüldözési műveletekben, valamint fokozott mértékű tudatosság-növelő tevékenységekre szólít fel a vámhatóságok képzése és működése javításának érdekében; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy a vadon élő fajokkal összefüggő internetes bűnözés súlyos fenyegetést jelent a veszélyeztetett állatokra, így az elefántokra, az orrszarvúkra, a kétéltűekre, a hüllőkre és madarakra nézve, valamint hogy a kormányoknak, a vállalatoknak és a nem kormányzati szervezeteknek közösen kellene fellépniük e jelenség ellen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | úgy véli, hogy az uniós cselekvési terv vámszempontjait még jobban meg kell erősíteni mind a partnerországokkal való együttműködés, mind az Unión belüli jobb és hatékonyabb végrehajtás tekintetében; ezért várakozással tekint az Unió jelenlegi jogszabályi keretének végrehajtására és érvényesítésére irányuló 2016. évi bizottsági felülvizsgálatra, és kéri, hogy ebbe a felülvizsgálatba foglalják bele a vámeljárások értékelését; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felszólítja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy az egyes tagállamokban az ellenőrzésekért felelős vámtisztviselők mennyire egységesen alkalmazzák a vadon élő fajok kereskedelmére vonatkozó uniós jogszabályokat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek az információmegosztásért és kapacitásépítésért, többek közt a vámhatósági tisztviselőket célzó speciális képzések révén; |
| --- | --- |

16.

A magánszektor és a nem kormányzati szervezetek szerepe

| 17. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a magánszektor részvételét a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni küzdelemben, ideértve az online piacterek és a közösségi média bevonását is; |
| --- | --- |

17.

| 18. | üdvözli azokat a működőképes megoldásokat, amelyek – meglévő ellátási láncba és kereskedelemigazgatási rendszerekbe integrálva – lehetővé teszik a magánszektor számára, hogy a kormányok és nemzetközi szervezetek valódi partnereként lépjen fel a globális ellátási láncok felelősségteljes kezelésének biztosításában; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a közös kereskedelempolitikának elő kell mozdítania a kötelező érvényű vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó előírásokat, iránymutatást és támogatást biztosítva a magánszektor számára a társadalmilag felelős gyakorlattal kapcsolatban; úgy véli, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó előírások a közlekedési hálózatok szempontjából rendkívüli jelentőségűek; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli az együttműködésen és zéró tolerancián alapuló megközelítés kialakulását a vadon élő fajok kereskedelmének szakértői és a logisztikai vállalatok között; úgy véli, hogy a Bizottságnak fontolóra kell vennie azt, hogyan tudná a legjobban biztosítani, hogy a vonatkozó jogi keret hatékonyabban kezelje az e-kereskedelemmel, valamint az online és offline kereskedelmi reklámokkal kapcsolatos kockázatokat; |
| --- | --- |

19.

| 20. | üdvözli a nem kormányzati szervezeteknek és a civil társadalomnak a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni harcban játszott szerepét, ideértve a figyelemfelhívást és a kereslet csökkentését mind az Unión belül, mind pedig a szóban forgó vadon élő állatoknak és növényeknek otthont adó harmadik országok területén, valamint a kereskedelmi és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos rendelkezések végrehajtásának ellenőrzése céljából az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokban előírt belső tanácsadó csoportokon belül betöltött szerepét; |
| --- | --- |

20.

| 21. | üdvözli a United for Wildlife Transport Taskforce 2016. márciusi Buckingham-palotai nyilatkozatát, amelynek célja egyrészt a magánszektorbeli szereplők bevonása a szállítás és a vámkezelési eljárások sebezhető – és a jogellenes kereskedelmet folytatók által ki is használt – pontjainak kezelésébe, másrészt a globális ellátási láncok és kereskedelmi útvonalak mentén zajló információmegosztás javítása; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt a nem kormányzati szervezetekkel a vadon élő fajok jogellenes kereskedelmének visszaszorításában, a vadon élő fajokból származó termékekkel szembeni fogyasztói magatartás megváltoztatásában és az ilyen termékek iránti kereslet csökkentésében olyan kampányok révén, amelyek célja, hogy felhívják a figyelmet a vadon élő fajok jogellenes kereskedelme elleni fellépés terén jelentkező kihívásokra, különösen azokban az országokban, ahol nagyobb a kereslet; |
| --- | --- |

22.

Uniós jogi keret és kereskedelmi megállapodások

| 23. | úgy véli, hogy a meglévő belföldi jogi kereten belül a jelenlegi szakaszban az uniós tagállamok előtt álló legfontosabb kihívás és elsőbbségi feladat a már meglévő szabályok végrehajtása; elismeri ugyanakkor, hogy a más államokban meglévő, szóban forgó szabályokat figyelembe vevő, kiegészítő rendelkezések vizsgálatára van szükség annak érdekében, hogy betiltsák a harmadik országokban jogellenesen kitermelt vagy értékesített vadon élő állatok és növények forgalmazását, forgalomba hozatalát, szállítását és beszerzését; úgy véli, hogy a jelenlegi jogi keretet is meg kell vizsgálni az e-kereskedelemmel kapcsolatos kockázatok hatékonyabb kezelése érdekében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | támogatja azt a megközelítést, amelynek keretében a jövőbeli uniós kereskedelmi megállapodásokba a vadon élő fajok jogellenes kereskedelmének kezelését célzó rendelkezéseket építenek be; |
| --- | --- |

24.

| 25. | üdvözli, hogy a fenntartható fejlődés biztosítása melletti fennálló kötelezettségvállalásának részeként a Bizottság javaslatot tett arra, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségbe (TTIP) illesszenek be egy kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetet; megjegyzi, hogy kereskedelmi megállapodásaiban az Egyesült Államok szabványok kialakítására törekedett a vadon élő állatok és növények kereskedelmét illetően, többek közt a halászati támogatások korlátozása révén; hangsúlyozza, hogy valamennyi jövőbeli uniós szabadkereskedelmi megállapodással kapcsolatos tárgyalások során a vadon élő fajok védelme tekintetében szigorú rendelkezésekről, többek közt – a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetek részeként – az elfogadott többoldalú környezetvédelmi megállapodások megfelelő végrehajtására irányuló rendelkezésekről és kötelezettségvállalásokról kell megállapodni; |
| --- | --- |

25.

| 26. | üdvözli a vadon élő fajok védelmével kapcsolatos ambiciózusabb uniós megközelítést az Unió és Vietnam közötti szabadkereskedelmi megállapodásnak a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetében, amely nemcsak a többoldalú környezetvédelmi megállapodások – például a CITES, a Biológiai Sokféleség Egyezmény (CBD) és bálnavadászat szabályozásáról szóló nemzetközi egyezmény (ICRW) – megfelelő végrehajtása és érvényesítése iránti kötelezettségvállalásokat tartalmaz, hanem a kereskedelmi kapacitás építésére, az információcserére és a figyelemfelkeltésre irányuló rendelkezéseket is, valamint sürgeti az Uniót és a tagállamokat e kötelezettségvállalások és rendelkezések megfelelő végrehajtásának garantálására; úgy véli, hogy ezeknek a kötelzettségvállalásoknak érvényesíthetőknek kell lenniük a hatékony és folyamatos megfelelés biztosítása érdekében, többek között a nem kormányzati és civil társadalmi szervezetek megfelelő szerepének kialakítása révén; |
| --- | --- |

26.

| 27. | támogatja az „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégiában körvonalazott megközelítést, miszerint a jövőbeli kereskedelmi megállapodásokba korrupcióellenes intézkedéseket kell beépíteni, tekintettel a korrupciónak a vadon élő állatok és növények illegális kereskedelme megkönnyítésében játszott szerepére, valamint üdvözli az Unió arra irányuló elkötelezettségét, hogy olyan kereskedelempolitikákat hajtson végre, amelyek előmozdítják a fenntartható fejlődést, és ezzel hozzájárulnak a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend részeként közösen megállapított globális célkitűzések megvalósításához; |
| --- | --- |

27.

Ajánlások

| 28. | az uniós kereskedelmi politika olyan megközelítését támogatja, amely nem csupán kiemelt helyen kezeli a vadon élő állatok és növények illegális kereskedelme elleni fellépést, hanem valamennyi jövőbeli megállapodásba olyan rendelkezéseket illeszt be, amelyek annak csökkentését és végül felszámolását célozzák, szilárd és hatékony kiegészítő intézkedések mellett, különös tekintettel az erdőgazdálkodással, az egészségüggyel és a vámkezeléssel kapcsolatos képzésekre és megelőzésre, valamint az e területekkel kapcsolatos szankciók alkalmazására; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy az uniós kereskedelempolitikában semminek nem szabad megakadályoznia, hogy az EU és annak kereskedelmi partnerei olyan döntéseket hozzanak, amelyek szükségesek a vadon élő állatok és növények és a természeti erőforrások védelméhez, feltéve, hogy ezek az intézkedések továbbra is jogos közpolitikai célok érdekeit szolgálják és nem jelentenek önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetést; |
| --- | --- |

29.

| 30. | úgy véli, hogy a vadon élő állatokkal és növényekkel kapcsolatos globális fenntarthatóság és az illegális kereskedelem elleni fellépés tekintetében nincsen minden helyzetre egységesen alkalmazható megoldás; e tekintetben emlékezetet arra, hogy szükség van a teljes rugalmasság biztosítására és az információk, adatok és bevált gyakorlatok megosztására, hogy lehetővé váljon a megerősített együttműködést célzó párbeszéd, szem előtt tartva az ilyen típusú jogsértések határokon átnyúló jellegét; |
| --- | --- |

30.

| 31. | javasolja, hogy az uniós tagállamok vegyenek fontolóra olyan politikai megoldásokat, amelyek lehetővé tennék minden olyan, még meglévő joghézag megszüntetését, amelyek megkönnyíthetnék az illegális kereskedelemből származó vadon élő növény- és állatfajok és az azokkal kapcsolatos termékek „tisztára mosását”; ezenkívül javasolja, hogy ezzel kapcsolatban kerüljön sor alapos ellenőrzésre, valamint hogy e célkitűzés elérése érdekében hatékonyan használjanak fel minden létező erőforrást és ügynökséget; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felszólítja az EU-t és annak tagállamait, hogy fontolják meg az elefántcsont kereskedelmének, kivitelének vagy az Unión belüli és azon kívülre irányuló újrakivitelének európai szintű, a WTO jogának megfelelő, teljes betiltását, az egyezmény létrejötte előtt forgalomba hozott elefántcsontot is beleértve; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kéri, hogy fordítsanak megfelelő forrásokat a vadon élő állatok és növények illegális kereskedelmének felszámolását célzó uniós célkitűzéseknek való megfelelést célzó politikákra és intézkedésekre, ami harmadik országoknak kapacitásépítés, és különösen a vámeljárások, a hatóságok, az átláthatóság és a jó kormányzás céljára juttatott forrásokat is magában foglalja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kéri, hogy a Bizottság és a tagállamok továbbra is működjenek együtt az összes érintett szereplővel egy olyan integrált megközelítés biztosítása érdekében, amely nem csupán a vadon élő fajok és az azokból készült termékek jogellenes forrásait célozza, hanem amely egyben a kereslet csökkentéséért és a felvevőpiacokon a tudatosság növeléséért is tesz; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kéri, hogy a tagállamok és a Bizottság tegyenek többet a vadon élő fajok jogellenes kereskedelmével foglalkozó illegális bűnszervezetek és bűnszövetkezetek felbomlasztásának, felszámolásának és bíróság elé állításának biztosításáért, valamint kéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy a vadon élő fajokkal kapcsolatos bűncselekményekért kiszabott büntetések és ítéletek arányosak és egyben elrettentőek is legyenek, és adott esetben álljanak összhangban a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményben meghatározott kötelezettségvállalásokkal; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felszólítja az Uniót, hogy a WTO keretén belül vizsgálja meg, hogy a globális kereskedelmi és környezetvédelmi rendszerek hogyan tudnák egymást jobban támogatni, különösen a WTO és a MEA-k közötti koherencia megerősítésével kapcsolatos, folyamatban levő munka keretében, valamint a kereskedelmi eljárások egyszerűsítésére vonatkozó megállapodás fényében; |
| --- | --- |

36.

| 37. | úgy véli, hogy további együttműködési lehetőségeket kell kialakítani a WTO és a CITES között, különösen a fejlődő országok tisztviselői számára a kereskedelmi és környezetvédelmi területen nyújtott technikai segítség és kapacitásépítés tekintetében; kéri, hogy a Bizottság a Nairobiban elfogadott határozatot követő megbeszélések részeként folytassa az erről való gondolkodást, és foglalkozzon a 2017-ben Buenos Airesben megrendezendő következő miniszteri konferencián megvitatandó jövőbeli elemekkel; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak, a CITES-nek, az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalának, a Vámigazgatások Világszervezetének, a Kereskedelmi Világszervezetnek és az Interpolnak. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  HL L 61., 1997.3.3., 1. o.

(2)  HL L 328., 2008.12.6., 28. o.

---

2017. március 14., kedd

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/40

---

P8_TA(2017)0065

Felelősségteljes lótartás és -gondozás

Az Európai Parlament 2017. március 14-i állásfoglalása a felelősségteljes lótartásról és -gondozásról (2016/2078(INI))

(2018/C 263/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek (EUMSZ) a közös mezőgazdasági politika és a közös halászati politika működéséről szóló 39., 42. és 43. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek (EUMSZ) a közös mezőgazdasági politika és a közös halászati politika működéséről szóló 39., 42. és 43. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ-nek az egységes piac létrehozásáról és működéséről szóló 114. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ-nek az egységes piac létrehozásáról és működéséről szóló 114. cikkére,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az EUMSZ 168. cikke (4) bekezdésének b) pontjára az olyan állat- és növényegészségügyi intézkedésekről, amelyek közvetlen célja a közegészség védelme, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 168. cikke (4) bekezdésének b) pontjára az olyan állat- és növényegészségügyi intézkedésekről, amelyek közvetlen célja a közegészség védelme,

| — | tekintettel az EUMSZ 13. cikkére, amelynek értelmében az Unió mezőgazdasági, halászati, közlekedési, belső piaci, kutatási, technológiafejlesztési és űrkutatási politikáinak kialakításánál és végrehajtásánál az Unió és a tagállamok teljes mértékben figyelembe veszik az állatok mint érző lények kíméletére vonatkozó követelményeket, miközben tiszteletben tartják a tagállamok – különösen a vallási szertartásokra, kulturális hagyományokra és regionális örökségre vonatkozó – jogszabályi vagy közigazgatási rendelkezéseit és szokásait, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 13. cikkére, amelynek értelmében az Unió mezőgazdasági, halászati, közlekedési, belső piaci, kutatási, technológiafejlesztési és űrkutatási politikáinak kialakításánál és végrehajtásánál az Unió és a tagállamok teljes mértékben figyelembe veszik az állatok mint érző lények kíméletére vonatkozó követelményeket, miközben tiszteletben tartják a tagállamok – különösen a vallási szertartásokra, kulturális hagyományokra és regionális örökségre vonatkozó – jogszabályi vagy közigazgatási rendelkezéseit és szokásait,

| — | tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („Állategészségügyi rendelet”) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („Állategészségügyi rendelet”) (1),

| — | tekintettel az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről, valamint a 64/432/EGK és a 93/119/EK irányelv és a 1255/97/EK rendelet módosításáról szóló, 2004. december 22-i 1/2005/EK tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről, valamint a 64/432/EGK és a 93/119/EK irányelv és a 1255/97/EK rendelet módosításáról szóló, 2004. december 22-i 1/2005/EK tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az állatok leölésük során való védelméről szóló, 2009. szeptember 24-i 1099/2009/EK tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állatok leölésük során való védelméről szóló, 2009. szeptember 24-i 1099/2009/EK tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló, 1998. július 20-i 98/58/EK tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló, 1998. július 20-i 98/58/EK tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a 90/427/EGK és a 2009/156/EK tanácsi irányelv alapján a lófélék azonosítási módszerei tekintetében alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló, 2015. február 17-i (EU) 2015/262 bizottsági végrehajtási rendeletre (lóútlevélről szóló rendelet) (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 90/427/EGK és a 2009/156/EK tanácsi irányelv alapján a lófélék azonosítási módszerei tekintetében alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló, 2015. február 17-i (EU) 2015/262 bizottsági végrehajtási rendeletre (lóútlevélről szóló rendelet) (5),

| — | tekintettel a fajtatiszta tenyészállatok, hibrid tenyészsertések és szaporítóanyagaik Unión belüli tenyésztésének, kereskedelmének és az Unióba történő beléptetésének tenyésztéstechnikai és származástani feltételeiről, a 652/2014/EU rendelet, a 89/608/EGK és a 90/425/EGK tanácsi rendelet módosításáról, valamint az állattenyésztés tárgyában hozott egyes jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1012 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („Állattenyésztési rendelet”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fajtatiszta tenyészállatok, hibrid tenyészsertések és szaporítóanyagaik Unión belüli tenyésztésének, kereskedelmének és az Unióba történő beléptetésének tenyésztéstechnikai és származástani feltételeiről, a 652/2014/EU rendelet, a 89/608/EGK és a 90/425/EGK tanácsi rendelet módosításáról, valamint az állattenyésztés tárgyában hozott egyes jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1012 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („Állattenyésztési rendelet”),

| — | tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának a C-424/13. sz. Zuchtvieh-Export GmbH kontra Stadt Kempten ügyben 2015. április 23-én hozott ítéletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának a C-424/13. sz. Zuchtvieh-Export GmbH kontra Stadt Kempten ügyben 2015. április 23-én hozott ítéletére,

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a friss, hűtött vagy fagyasztott sertés-, juh-, kecske- és baromfihús származási országa vagy eredete helyének feltüntetése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2013. december 13-i 1337/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a friss, hűtött vagy fagyasztott sertés-, juh-, kecske- és baromfihús származási országa vagy eredete helyének feltüntetése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2013. december 13-i 1337/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (8),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett, „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” című közleményére (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett, „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” című közleményére (COM(2010)0352),

| — | tekintettel a Bizottság állatjóléttel kapcsolatos oktatásról és tájékoztatási tevékenységekről szóló tanulmányára (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság állatjóléttel kapcsolatos oktatásról és tájékoztatási tevékenységekről szóló tanulmányára (9),

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvére; |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvére;

| — | tekintettel a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló egyezményre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0014/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0014/2017),

| A. | mivel a lófélék ágazatának éves eredménye az EU-ban meghaladja a 100 milliárd eurót (10), és 2013-ban a sportfogadás területén további 27,3 milliárd teljes árbevételre tett szert, amelyből a tagállamok kormányai 1,1 milliárd euróhoz jutottak (11). |
| --- | --- |

A.

mivel a lófélék ágazatának éves eredménye az EU-ban meghaladja a 100 milliárd eurót (10), és 2013-ban a sportfogadás területén további 27,3 milliárd teljes árbevételre tett szert, amelyből a tagállamok kormányai 1,1 milliárd euróhoz jutottak (11).

| B. | mivel a lovassport ágazat egymaga közel 900 000 munkahelyet teremtett, 5–7 ló teremt egy teljes munkaidős munkahelyet, és ezek az át nem helyezhető munkahelyek gazdaságilag kiszolgáltatott vidéki területeken vannak; |
| --- | --- |

B.

mivel a lovassport ágazat egymaga közel 900 000 munkahelyet teremtett, 5–7 ló teremt egy teljes munkaidős munkahelyet, és ezek az át nem helyezhető munkahelyek gazdaságilag kiszolgáltatott vidéki területeken vannak;

| C. | mivel a lótenyésztési ágazat megfelel az uniós vidékfejlesztési politika célkitűzéseinek, amely a mezőgazdasági fenntarthatóságon, a természetes erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodáson és a vidéki közösségeken belüli társadalmi befogadás előmozdításán alapul; mivel a lóféléket továbbra is intenzíven foglalkoztatják a mezőgazdaságban, és új foglalkoztatási lehetőségeket találnak számukra, mint például a szamártejtermelést, illetve új lehetőségeket és előnyöket találnak e termékek termelők és fogyasztók számára való továbbfejlesztésében; |
| --- | --- |

C.

mivel a lótenyésztési ágazat megfelel az uniós vidékfejlesztési politika célkitűzéseinek, amely a mezőgazdasági fenntarthatóságon, a természetes erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodáson és a vidéki közösségeken belüli társadalmi befogadás előmozdításán alapul; mivel a lóféléket továbbra is intenzíven foglalkoztatják a mezőgazdaságban, és új foglalkoztatási lehetőségeket találnak számukra, mint például a szamártejtermelést, illetve új lehetőségeket és előnyöket találnak e termékek termelők és fogyasztók számára való továbbfejlesztésében;

| D. | mivel a lótenyésztési ágazat aktív szerepet játszik az Európa 2020 stratégia azon célkitűzésének megvalósításában, hogy a zöldebb gazdaságra és az inkluzív növekedésre alapozva fenntartható növekedést hozzon létre, és mivel a lótenyésztési ágazat fontos a vidéki területek környezeti, gazdasági és társadalmi fejlődéséhez tett létfontosságú hozzájárulása miatt; |
| --- | --- |

D.

mivel a lótenyésztési ágazat aktív szerepet játszik az Európa 2020 stratégia azon célkitűzésének megvalósításában, hogy a zöldebb gazdaságra és az inkluzív növekedésre alapozva fenntartható növekedést hozzon létre, és mivel a lótenyésztési ágazat fontos a vidéki területek környezeti, gazdasági és társadalmi fejlődéséhez tett létfontosságú hozzájárulása miatt;

| E. | mivel az Európai Unió világviszonylatban a legnagyobb piaca a lovassport ágazatnak (12); |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Unió világviszonylatban a legnagyobb piaca a lovassport ágazatnak (12);

| F. | mivel a becslések szerint az EU-ban található 7 millió lóféle ősidők óta kapcsolatban van az emberrel és igen sokféle feladatot lát el, a verseny- és lovassport céljából tartott állatoktól a szállításban, idegenforgalomban, viselkedési, rehabilitációs és oktatási terápiában, sportban, oktatásban, erdőgazdálkodásban és mezőgazdaságban foglalkoztatott haszonállatokig és a tejtermelő és vágóállatokig, a kísérleti állatoktól a vad- és félvad állatokig; mivel ezek a lófélék segítenek fenntartani a biológiai sokféleséget és a vidék fenntarthatóságát is, és életük során több ilyen feladatot is elláthatnak; |
| --- | --- |

F.

mivel a becslések szerint az EU-ban található 7 millió lóféle ősidők óta kapcsolatban van az emberrel és igen sokféle feladatot lát el, a verseny- és lovassport céljából tartott állatoktól a szállításban, idegenforgalomban, viselkedési, rehabilitációs és oktatási terápiában, sportban, oktatásban, erdőgazdálkodásban és mezőgazdaságban foglalkoztatott haszonállatokig és a tejtermelő és vágóállatokig, a kísérleti állatoktól a vad- és félvad állatokig; mivel ezek a lófélék segítenek fenntartani a biológiai sokféleséget és a vidék fenntarthatóságát is, és életük során több ilyen feladatot is elláthatnak;

| G. | mivel a lófélék felelősségteljes tartása és gondozása az állategészségügy és az állatjólét feltételeire fordított megfelelő figyelemmel kezdődik, és mivel a jóléti kérdéseknek központi helyet kell betölteniük a lófélékkel kapcsolatos valamennyi tevékenységben; mivel az uniós szintű szabályozási környezet tagállamonként eltérő, és mivel a meglévő jogszabályokat eltérően hajtják végre az EU-n belül, ami a verseny torzulásához és az állatjólét romlásához vezet; |
| --- | --- |

G.

mivel a lófélék felelősségteljes tartása és gondozása az állategészségügy és az állatjólét feltételeire fordított megfelelő figyelemmel kezdődik, és mivel a jóléti kérdéseknek központi helyet kell betölteniük a lófélékkel kapcsolatos valamennyi tevékenységben; mivel az uniós szintű szabályozási környezet tagállamonként eltérő, és mivel a meglévő jogszabályokat eltérően hajtják végre az EU-n belül, ami a verseny torzulásához és az állatjólét romlásához vezet;

| H. | mivel a lófélék az állomány létszámához viszonyítva a legtöbbet szállított állatok Európában (13), és mivel az állatok szállítási ideje komoly aggodalmakat okoz az uniós polgárok körében, akik rövidebb szállítási időket kérnek, mert a lóféléket az EU-ba és az EU-ból néha lófélék szállítására alkalmatlan járműveken szállítják, és hosszú utat tesznek meg közúton, tengeren és a levegőben, mielőtt elérik végleges rendeltetési helyüket; |
| --- | --- |

H.

mivel a lófélék az állomány létszámához viszonyítva a legtöbbet szállított állatok Európában (13), és mivel az állatok szállítási ideje komoly aggodalmakat okoz az uniós polgárok körében, akik rövidebb szállítási időket kérnek, mert a lóféléket az EU-ba és az EU-ból néha lófélék szállítására alkalmatlan járműveken szállítják, és hosszú utat tesznek meg közúton, tengeren és a levegőben, mielőtt elérik végleges rendeltetési helyüket;

| I. | mivel a lófélék kereskedelmi célú szállítására vonatkozó adatokat a kereskedelem-ellenőrzési és szakértői rendszer (TRACES) segítségével rögzítik, azonban ezeket az adatokat csak évente kétéves késleltetéssel hozzák nyilvánosságra; |
| --- | --- |

I.

mivel a lófélék kereskedelmi célú szállítására vonatkozó adatokat a kereskedelem-ellenőrzési és szakértői rendszer (TRACES) segítségével rögzítik, azonban ezeket az adatokat csak évente kétéves késleltetéssel hozzák nyilvánosságra;

| J. | mivel az azonnal hozzáférhető adatok segítenék az illetékes hatóságokat és más szervezeteket abban, hogy jobban nyomon követhessék az állategészségügyi hatásokat, és kivizsgálhassák az elégtelen biológiai biztonságra utaló későbbi jeleket; |
| --- | --- |

J.

mivel az azonnal hozzáférhető adatok segítenék az illetékes hatóságokat és más szervezeteket abban, hogy jobban nyomon követhessék az állategészségügyi hatásokat, és kivizsgálhassák az elégtelen biológiai biztonságra utaló későbbi jeleket;

| K. | mivel nem áll rendelkezésre megfelelő adat ahhoz, hogy közvetlenül meghatározzák a kis- és részben önellátó gazdaságokban haszonállatként alkalmazott lófélék számát, amelynek jelentős része az újabb tagállamokban és az idegenforgalomban található; |
| --- | --- |

K.

mivel nem áll rendelkezésre megfelelő adat ahhoz, hogy közvetlenül meghatározzák a kis- és részben önellátó gazdaságokban haszonállatként alkalmazott lófélék számát, amelynek jelentős része az újabb tagállamokban és az idegenforgalomban található;

| L. | mivel az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) 2016 májusában iránymutatásokat fogadott el a haszonállatként alkalmazott lófélékről (14) az állatok öt alapvető szabadsága tekintetében, amelyek: az éhezéstől, szomjazástól és az alultápláltságtól, a félelemtől és szorongástól, a fizikai kényelmetlenségtől és a hőstressztől és a fájdalomtól való mentesség, valamint a (jórészt) normális viselkedésminták kifejezésének szabadsága; |
| --- | --- |

L.

mivel az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) 2016 májusában iránymutatásokat fogadott el a haszonállatként alkalmazott lófélékről (14) az állatok öt alapvető szabadsága tekintetében, amelyek: az éhezéstől, szomjazástól és az alultápláltságtól, a félelemtől és szorongástól, a fizikai kényelmetlenségtől és a hőstressztől és a fájdalomtól való mentesség, valamint a (jórészt) normális viselkedésminták kifejezésének szabadsága;

| M. | mivel a lófélék a mezőgazdaság, a lovas tevékenységek és az idegenforgalom révén értékes foglalkoztatási és bevételi lehetőséget nyújtanak a települések és a vidéki területek számára, amelyet nem lehet más helyszínre áthelyezni, azonban egyes lófélék jólétét veszélyezteti, és a turisták ritkán tájékozottak eléggé ahhoz, hogy azonosítsák a jóléti kérdéseket és orvosolják a problémát (15); |
| --- | --- |

M.

mivel a lófélék a mezőgazdaság, a lovas tevékenységek és az idegenforgalom révén értékes foglalkoztatási és bevételi lehetőséget nyújtanak a települések és a vidéki területek számára, amelyet nem lehet más helyszínre áthelyezni, azonban egyes lófélék jólétét veszélyezteti, és a turisták ritkán tájékozottak eléggé ahhoz, hogy azonosítsák a jóléti kérdéseket és orvosolják a problémát (15);

| N. | mivel a lófélék az iparág által bevezetett, jólétre vonatkozó címkék segíthetnek a tevékenységek helyes elvégzésének, illetve annak biztosításában, hogy a nyilvánosság számára megadják a szükséges tájékoztatást; |
| --- | --- |

N.

mivel a lófélék az iparág által bevezetett, jólétre vonatkozó címkék segíthetnek a tevékenységek helyes elvégzésének, illetve annak biztosításában, hogy a nyilvánosság számára megadják a szükséges tájékoztatást;

| O. | mivel a lófélék korlátlan, válogatás nélküli és felelőtlen tenyésztése olyan állatokat eredményezhet, amelyeknek nincs gazdasági értéke és súlyos jóléti hiányosságokkal szembesülnek, különösen gazdasági visszaesés esetén; mivel a Parlament és a Tanács a közelmúltban fogadott el a fajtatiszta tenyészállatok, többek között a lófélék tenyésztésének tenyésztéstechnikai és származástani feltételeiről szóló szabályok harmonizálására irányuló jogszabályt, amelynek célja, hogy versenyképesebbé és jobban szervezetté tegye az uniós tenyésztési ágazatot, valamint javítsa a fajtatiszta tenyésztésre és a fajtatiszta tenyészállatokra, különösen a lófélékre vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

O.

mivel a lófélék korlátlan, válogatás nélküli és felelőtlen tenyésztése olyan állatokat eredményezhet, amelyeknek nincs gazdasági értéke és súlyos jóléti hiányosságokkal szembesülnek, különösen gazdasági visszaesés esetén; mivel a Parlament és a Tanács a közelmúltban fogadott el a fajtatiszta tenyészállatok, többek között a lófélék tenyésztésének tenyésztéstechnikai és származástani feltételeiről szóló szabályok harmonizálására irányuló jogszabályt, amelynek célja, hogy versenyképesebbé és jobban szervezetté tegye az uniós tenyésztési ágazatot, valamint javítsa a fajtatiszta tenyésztésre és a fajtatiszta tenyészállatokra, különösen a lófélékre vonatkozó információkat;

| P. | mivel a gazdátlanul hagyott lófélék száma 2008 óta emelkedik a nyugati tagállamokban, különösen ott ahol ezek a lófélék drága luxustermékké, és bevételi forrásból súlyos pénzügyi teherré váltak; mivel erre a problémára nem érkezik megfelelő és kielégítő válasz a Bizottságtól és a tagállamoktól; |
| --- | --- |

P.

mivel a gazdátlanul hagyott lófélék száma 2008 óta emelkedik a nyugati tagállamokban, különösen ott ahol ezek a lófélék drága luxustermékké, és bevételi forrásból súlyos pénzügyi teherré váltak; mivel erre a problémára nem érkezik megfelelő és kielégítő válasz a Bizottságtól és a tagállamoktól;

| Q. | mivel e magatartás nagy része magántulajdonosoknak tulajdonítható, és az európai professzionális lótenyésztési ágazat nagyobb részére nem jellemző; |
| --- | --- |

Q.

mivel e magatartás nagy része magántulajdonosoknak tulajdonítható, és az európai professzionális lótenyésztési ágazat nagyobb részére nem jellemző;

| R. | mivel a lófélék társaságban élő állatok, kognitív képességekkel és erős affiliatív kapcsolatokkal rendelkeznek, és mivel lóféléket használnak többféle oktatási és képzési programban, terápiában és rehabilitációs programban – többek között az autisztikus spektrumzavar, agyi paralízis, agyi érkatasztrófa, tanulási vagy nyelvi fogyaték és nehézség, elkövetők rehabilitációja, pszichoterápia, poszttraumás stressz zavar tekintetében –, valamint addikciós programban; |
| --- | --- |

R.

mivel a lófélék társaságban élő állatok, kognitív képességekkel és erős affiliatív kapcsolatokkal rendelkeznek, és mivel lóféléket használnak többféle oktatási és képzési programban, terápiában és rehabilitációs programban – többek között az autisztikus spektrumzavar, agyi paralízis, agyi érkatasztrófa, tanulási vagy nyelvi fogyaték és nehézség, elkövetők rehabilitációja, pszichoterápia, poszttraumás stressz zavar tekintetében –, valamint addikciós programban;

| S. | mivel a tulajdonosoknak nehéz döntést kell hozniuk, amikor a magas állatorvosi költségek miatt már nem képesek megfelelően gondoskodni a tulajdonukban lévő lófélékről, és mivel néhány tagállamban túl sokszor választják az eutanáziát elsődleges – és költséges – megoldásként azok a tulajdonosok, akik már nem képesek az állat állatorvosi ellátásának és jóléte biztosításának költségeit; mivel más tagállamokban a lóféléken kizárólag akkor lehet gyakorolni az eutanáziát, ha arra egyértelmű azonnali állategészségügyi szükség van, tekintet nélkül a szóban forgó állat hosszú távú jólétére; |
| --- | --- |

S.

mivel a tulajdonosoknak nehéz döntést kell hozniuk, amikor a magas állatorvosi költségek miatt már nem képesek megfelelően gondoskodni a tulajdonukban lévő lófélékről, és mivel néhány tagállamban túl sokszor választják az eutanáziát elsődleges – és költséges – megoldásként azok a tulajdonosok, akik már nem képesek az állat állatorvosi ellátásának és jóléte biztosításának költségeit; mivel más tagállamokban a lóféléken kizárólag akkor lehet gyakorolni az eutanáziát, ha arra egyértelmű azonnali állategészségügyi szükség van, tekintet nélkül a szóban forgó állat hosszú távú jólétére;

| T. | mivel az Európai Unión kívül számos országban a lóféléket nem tartják élelmiszer-termelő állatoknak, és mivel a lóhúst rutinszerűen importálják ezekből az országokból az EU-s piacra történő bevitel és ottani eladás céljából; mivel ez a helyzet versenytorzuláshoz vezet, mert jelenleg az EU nem engedélyezi olyan állatokból származó lóhúsnak az emberi élelmiszerláncba való bekerülését, amelyeket eredetileg nem hústermelő és vágóállatnak tenyésztettek, miközben nagyobb rugalmasságot biztosítanak a harmadik országokból behozott hús esetében; |
| --- | --- |

T.

mivel az Európai Unión kívül számos országban a lóféléket nem tartják élelmiszer-termelő állatoknak, és mivel a lóhúst rutinszerűen importálják ezekből az országokból az EU-s piacra történő bevitel és ottani eladás céljából; mivel ez a helyzet versenytorzuláshoz vezet, mert jelenleg az EU nem engedélyezi olyan állatokból származó lóhúsnak az emberi élelmiszerláncba való bekerülését, amelyeket eredetileg nem hústermelő és vágóállatnak tenyésztettek, miközben nagyobb rugalmasságot biztosítanak a harmadik országokból behozott hús esetében;

| 1. | elismeri a lófélék által Unió-szerte biztosított jelentős gazdasági, környezeti és szociális hozzájárulást, valamint az ehhez közvetlenül kapcsolódó kulturális és oktatási értékeket, mint például az állatok és a környezet tiszteletét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rámutat, hogy a lóféléket egyre gyakrabban használják oktatási, sport-, terápiás és szabadidős tevékenység céljára a tevékenységüket diverzifikálni és bevételüket növelni szándékozó gazdálkodók mezőgazdasági birtokain, és hangsúlyozza, hogy a lófélék jelenléte elősegíti a mezőgazdasági vállalkozások multifunkcionalitását, ami a vidéki területeken munkahelyteremtéshez vezet és hozzájárul a vidék–város kapcsolatok fejlődéséhez, illetve a helyi fenntarthatósághoz és kohézióhoz; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nagyobb elismerést szorgalmaz a lovas ágazatnak és az általa a vidéki gazdaságnak nyújtott előnyöknek, amely jelentős mértékben hozzájárul az EU általános és stratégiai célkitűzéséhez, és kéri, hogy az ágazatot jobban építsék be a KAP különféle összetevőibe, többek között az első vagy a második pillér alatti közvetlen támogatásokat is; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megjegyzi, hogy a lófélék jó egészsége és jóléte fokozza a mezőgazdasági üzemek és vállalkozások gazdasági teljesítményét, és haszonnal jár a vidéki gazdaság egésze számára, ugyanakkor kielégíti az uniós polgároknak a magasabb állategészségügyi és állatjóléti standardok iránti, egyre növekvő igényét; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy a lóféléket haszonállatként ismerje el, mivel ez fontos eszköz az Európa vidéki területein – különösen a hegyvidéki és nehezen elérhető területeken – végzett mezőgazdasági tevékenységek szempontjából. |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a lófélék tulajdonosainak alapszintű ismeretekkel kellene rendelkezniük a lófélék tenyésztéséről, valamint hogy a tulajdonosok személyes felelősséggel tartoznak a gondjaikra bízott állatok egészségi és jóléti szintjének biztosítása tekintetében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy a lófélék tulajdonosai, illetve a tagállamok közötti tudásmegosztásnak fontos eszközként kell szolgálnia az említett szükségletek kielégítéséhez, és megjegyzi, hogy a lótenyésztők az új tudományos ismeretek, a jogalkotási fejlemények és az új tanulási módszerek megjelenésével egyidejűleg javítottak munkamódszereiken a lófélék jóléte érdekében |
| --- | --- |

7.

| 8. | megjegyzi, hogy a lófélék legtöbb tulajdonosa és a legtöbb lókereskedő felelősségteljesen viselkedik; hangsúlyozza, hogy az állatok jólétének fokozott előmozdításának a gazdaságilag életképes termelési rendszerek keretében van a legnagyobb esélye a sikerre; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy a szakembereknek gazdaságilag életképesnek kell maradniuk, ugyanakkor hatékonyan kell reagálniuk a korlátozott természeti erőforrások, az éghajlatváltozás hatásai és az új betegségek megjelenése és terjedése által jelentett új kihívásokra; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ösztönzi a tagállamokat, hogy teremtsenek olyan körülményeket, amelyek közepette a gazdaságban működő vállalkozások életképesek; |
| --- | --- |

10.

| 11. | az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) 10 elvére hivatkozva hangsúlyozza az állatjóléti referenciaközpontok jelentőségét a jogszabályoknak való teljes megfelelés szintjének javításában és a jogszabályok következetes végrehajtásában, továbbá az állatjóléttel kapcsolatos információk és bevált gyakorlatok terjesztésében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy bízza meg az Eurostatot a lófélék ágazata valamennyi vetületének gazdasági, környezeti és szociális hatását elemző tanulmány készítésével, illetve azzal, hogy tegyen közzé statisztikai adatokat a lófélék szolgáltatásra, szállításra és levágásra való használatáról; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felkéri a Bizottságot, hogy a lótenyésztési ágazat érdekelt feleivel és szervezeteivel együttműködve és a meglévő útmutatókra támaszkodva dolgozzon ki európai iránymutatásokat a lótenyésztési ágazatra vonatkozó bevált gyakorlatokról a különböző felhasználók és szakemberek számára, többek között a fajspecifikus jólétre és magatartásformákkal kapcsolatos gondozásra, többek között az életük végéhez érő állatok gondozására összpontosítva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa az uniós iránymutatások egyenlő alkalmazását, és biztosítson erőforrásokat e dokumentum fordításához; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felkéri a Bizottságot, hogy ösztönözze és gyűjtse össze az állatjólétre vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjét és az oktatási programokat a különböző tagállamokban, és támogassa arra vonatkozó információ rendelkezésre bocsátását és terjesztését, hogy hogyan kell a lófélék igényeit – az általuk ellátott feladattól függetlenül – kielégíteni, az „öt szabadság” alapján és a lófélék teljes élettartamára vonatkozóan; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felkéri továbbá a Bizottságot, hogy a lótenyésztési ágazat bevált tapasztalataira vonatkozó európai iránymutatások összeállítása során vegye figyelembe a lófélék multifunkcionális szerepét többek között a felelősségteljes tenyésztésre, állategészségre és állatjólétre, a lófélék sterilizálásának előnyeire, a turisztikai, mezőgazdasági és erdészeti ágazatban végzett munkára, a fajnak megfelelő szállításra és a levágásra, illetve a csalárd gyakorlatokkal szembeni védelemre, többek között a doppingra vonatkozó útmutatások révén, és ajánlja, hogy az ilyen iránymutatást – az EU által elismert uniós szintű mezőgazdasági szakmai képviseleti szervezetekkel együttműködve – terjesszék a tenyésztők, lófélékkel foglalkozó szervezetek, gazdaságok, istállók, menhelyek, szállítók és vágóhidak körében, valamint azokat többféle formátumban és nyelven is tegyék hozzáférhetővé; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az európai lovak hálózatát és az európai állami méneskönyvet vezető szövetséget, mivel a bevált gyakorlatok cseréje platformjaként és a hagyományok, a készségek, a régi lófajták, valamint az ágazat súlyának megőrzése terén fontos szerepet játszanak az európai lótenyésztési ágazatban; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sürgeti a Bizottságot, hogy a mezőgazdasági tanácsadó rendszer révén terjessze ki a mezőgazdasági üzemek állatainak jólétére vonatkozó, a lófélékkel közvetlen kapcsolatban lévő szakembereket, például állatorvosokat, állattenyésztőket és lótulajdonosokat, illetve a felhasználók szélesebb körét célzó oktatási erőforrásait, hogy azok magukban foglalják a lófélék jólétét és tenyésztését is, ugyanakkor hangsúlyozza a mezőgazdasági tanácsadási rendszeren keresztüli képzés és a tájékoztatás jelentőségét; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a bevált gyakorlatok és üzleti modellek megosztására aknázzák ki a tudásátadás rendszereit is, és hívják fel a figyelmet bármely problémára és ösztönözzék az innovációt és az új ötleteket; megállapítja, hogy a lófélékkel foglalkozó ágazat terén bizonyos tagállamokban a tudástranszfer rendszerei már léteznek; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felkéri a Bizottságot, hogy ismételten kötelezze el magát a fenntartható és felelősségteljes idegenforgalomról szóló európai charta kidolgozása mellett azáltal, hogy egyértelmű tájékoztatást nyújt annak érdekében, hogy segítsen az idegenforgalomnak és az érdekelteknek az állatok jólétét szem előtt tartani, amikor haszonállatként alkalmazott lófélék szolgálatainak igénybevételéről döntenek; hangsúlyozza, hogy a Chartának meglévő minőségbiztosítási chartákon kell alapulnia, amelyeket szakmai, képviseleti és elismert mezőgazdasági szervezetek hoztak létre, és megállapítja, hogy ugyan néhány tagállamban a munkakörülményekre vonatkozóan szigorú iránymutatások vannak érvényben, más tagállamokban azonban nincs ilyenfajta védelem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felkéri a Bizottságot, hogy adjon ki iránymutatásokat a tagállamoknak a haszonállatként alkalmazott lóféléket illetően az állatok jólétét szem előtt tartó turisztikai modellekről; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sürgeti a tagállamokat, hogy a haszonállatként alkalmazott lófélék védelme érdekében dolgozzanak ki a napi munkaidőt és a pihenőidőt tartalmazó önkéntes iránymutatásokat a munkára vonatkozóan a túlterhelés és a gazdasági kizsákmányolás megelőzésére; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felkéri a Bizottságot, hogy a TRACES adatait a jelenleginél sokkal gyorsabban hozza nyilvánosságra; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről szóló hatályos uniós jogszabályok célja az állatok sérülésektől és szenvedéstől való védelme, valamint annak biztosítása, hogy az állatok szállítása a megfelelő körülmények és időtartamok tiszteletben tartásával történik, és aggodalmát fejezi ki a szállításra vonatkozó uniós állatjóléti jogszabályok számos tagállami hatóság általi végrehajtása terén mutatkozó hiányosságok miatt; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa az állatok szállítására vonatkozó meglévő uniós jogszabályok megfelelő alkalmazását, illetve hatékony és egységes végrehajtását, valamint a jogilag kötelező érvényű jelentéstételt valamennyi tagállamban; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felkéri a lóféléket exportáló tagállamokat, hogy találják meg a módját a saját területükön végrehajtandó levágás ösztönzésének annak érdekében, hogy amikor csak lehetséges, elkerüljék az élő lófélék szállítását, és felkéri a Bizottságot, hogy a jövőbeni és a jelenlegi jogi keretben egyaránt hozzon létre mechanizmust a jogszabályi vagy rendeleti rendelkezéseknek való megfelelés hatékony ellenőrzésére; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kéri, hogy a Bizottság tegyen javaslatot a vágólovak szállítására vonatkozó maximális utaztatási idő csökkentésére az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapításai és a lófélék szállítására vonatkozó, az ágazat szakemberei által létrehozott útmutatók alapján, figyelembe véve az egyes országok lótenyésztési ágazatának sajátosságait; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogalmazzanak meg iránymutatást és segítsék elő és erősítsék meg a lófélék jólétének levágásuk során való biztosításáról szóló tudományos kutatást, illetve alkalmazzák a meglévő kutatásokat, annak érdekében, hogy a lófélék szempontjából megfelelőbb vágási módszereket dolgozzanak ki, valamint terjesszék ezen iránymutató dokumentumokat a tagállamok illetékes hatóságai között; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vállaljanak teljes és megfelelő kötelezettséget a területükön található, lófélék fogadására jogosult vágóhidak vizsgálatára és végezzenek rendszeres ellenőrzéseket annak biztosítása érdekében, hogy különösen a létesítmények, valamint a személyzet képesítése tekintetében ki tudják elégíteni a lófélék sajátos jóléti szükségleteit; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felkéri a Bizottságot, hogy vállaljon kötelezettséget olyan igazolt állatjóléti mutatók kidolgozására, amelyek a lófélék jólétének értékelésére, a meglévő problémák azonosítására és a fejlesztés ösztönzésére használhatók a gyakorlati végrehajtás és az előnyök ágazat számára történő biztosítása mellett, továbbá fontosnak véli olyan érdekeltek bevonását, akik már végrehajtottak hasonló eszközöket az EU-ban, valamint azt, hogy szoros együttműködésben dolgozzanak a lótenyésztési ágazat szakmai szervezeteinek képviselőivel az állatjóléti mutatók kidolgozása során; |
| --- | --- |

30.

| 31. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a lótulajdonosokat arra, hogy szövetségbe tömörüljenek; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza, hogy fontos a lófélék emberséges kezelése és jólétük biztosítása, illetve az az elv, hogy sehol és semmilyen körülmények között sem tolerálható semmilyen tulajdonos, oktató, ápoló vagy más személy által tanúsított kegyetlen vagy méltánytalan bánásmód; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felszólítja a tagállamokat, hogy az állatokkal szembeni rossz bánásmód, illetve az állatok elhagyása tekintetében szigorúbb jogszabályokat alkalmazzanak, többek között gazdátlanul hagyás elleni rendkívüli intézkedéseket, továbbá teljes körűen és megfelelően vizsgálják ki a lófélékkel szemben alkalmazott embertelen gyakorlatokat és az állatjóléti előírások megszegését; |
| --- | --- |

33.

| 34. | megjegyzi, hogy a lófélék fajai közt különbségek vannak, és ezektől az eltérésektől függően mások a jóléti szükségletek, köztük az életük végéhez érő állatok gondozására vonatkozóak, illetve a levágási feltételek is; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen tanulmányt és dokumentálja ezeket a különbségeket, valamint hogy adjon ki konkrét útmutatásokat a jóléti szabványok fenntartásának biztosítására; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az egyes fajtáknak megfelelő tenyésztési módszerekkel kapcsolatos kutatást és fejlesztést a lótenyésztési ágazatban, figyelembe véve a lófélék természetes viselkedését, mint hordában élő és menekülésre hajlamos állatok; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felkéri a Bizottságot, hogy biztosítson elsőbbséget egy olyan kísérleti projektnek, amely megvizsgálja, hogy hogyan lehet felhasználni az új és meglévő finanszírozási rendszereket a haszonállatként alkalmazott lófélék – ideértve a kis- és részben önellátó gazdaságokban találhatókat is – jóléte tekintetében elért kedvező eredmények megjutalmazására; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák az (EU) 2015/262 bizottsági végrehajtási rendelet („lóútlevélről szóló rendelet”) teljes körű és megfelelő végrehajtását; |
| --- | --- |

38.

| 39. | megjegyzi, hogy az állatorvosi gyógyszerek ára, az állattetemek ártalmatlanítási költsége és – ahol engedélyezett – az eutanázia költsége önmagában is lehet a lófélék élete befejezésének akadálya, ezáltal szenvedésük meghosszabbítását előidézve; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felhívja a tagállamokat, hogy vizsgálják ki az eutanázia során alkalmazott kegyetlen gyakorlatokról és az állatjóléti előírások megszegéséről – többek között a gyógyszerek helytelen használatáról – szóló jelentéseket, és a jogsértéseket jelentsék a Bizottságnak; |
| --- | --- |

40.

| 41. | elismeri, a szamár- és lótejtermelés növekedését, és felhívja a Bizottságot, hogy adjon ki iránymutatást a ló- és szamártej-gazdálkodásról; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felhívja a tagállamokat, hogy a szakmai, az érdekképviseleti és az elismert mezőgazdasági szervezetekkel együttműködésben vállaljanak kötelezettséget a szamár- és lótejtermelést folytató gazdaságokon végrehajtott vizsgálatok számának növelésére; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aggodalmát fejezi ki a harmadik országokban található gazdaságokból származó vérből előállított, vemhes kanca szérum-gonadotropint (PMSG) tartalmazó állatgyógyászati készítmények behozatala és használata miatt; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felkéri a Bizottság „Egészségügy és élelmiszer-biztonság – ellenőrzés és elemzés” Igazgatóságát, hogy vizsgálja meg a tanúsítvánnyal rendelkező PMSG-hormontermelőket ellenőrzések keretében, hogy a termelés során betartják-e az állatjóléti rendelkezéseket, továbbá hogy folytasson vizsgálatot és készítsen jelentést a gyógyszeriparban használandó hormonok gyűjtéséhez használt kancák jólétéről és kezeléséről; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza, hogy még nem létezik olyan, tisztességes, az egyes tagállamok igényeihez igazodó adórendszer, amelynek köszönhetően a lófélék tartásával foglalkozó gazdálkodók elő tudnák teremteni az európai lovasfarmokon gazdasági tevékenységük fenntartásához szükséges jövedelmet; |
| --- | --- |

45.

| 46. | megjegyzi, hogy a lófélékkel foglalkozó ágazat számára biztosított méltányosabb adórendszer lehetővé tenné, hogy az ágazat egyenlő versenyfeltételekkel működjön, növelné a lovas ágazatban a tevékenységek átláthatóságát, és ezzel a csalás és a szürkegazdaság ügyei elleni küzdelemhez is hozzájárulna, a lovakkal hivatásosan foglalkozó mezőgazdasági termelők számára pedig lehetővé tenné azt, hogy a gazdasági tevékenységük fenntartásához szükséges bevételekhez jussanak; |
| --- | --- |

46.

| 47. | úgy véli, hogy a héa-irányelv soron következő felülvizsgálata alkalmával tisztázni kell a lovas ágazatra alkalmazandó adózási jogszabályokat a lovas ágazat növekedésnek és munkahelyteremtésnek kedvező fejlődését elősegítendő; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a tagállamok számára történő nagyobb rugalmasság biztosítására, hogy az ágazaton belüli valamennyi tevékenységre vonatkozóan kedvezményes héa-mértéket állapíthassanak meg, és úgy véli, hogy ennek a magyarázatnak a csökkentett héa harmonizált, biztos és célhoz igazodó keretét kellene eredményeznie, elég rugalmasságot engedélyezve a tagállamok számára adóügyi politikájuk gyakorlása során; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza, hogy az Európában előállított és a harmadik országokból importált lóhúsra alkalmazandó egészségügyi követelmények eltérőek; |
| --- | --- |

49.

| 50. | emlékeztet arra, hogy gondoskodni kell a lóhús hatékony nyomon követhetőségéről, és hangsúlyozza, hogy az európai fogyasztókat illetően egyenlő egészségügyi követelményekkel, élelmezésbiztonsági és a behozatalra vonatkozó előírásokkal kell rendelkezni, függetlenül a fogyasztott lóhús eredetétől; |
| --- | --- |

50.

| 51. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket az Unión belüli követelmények és a határokon zajló ellenőrzések követelményei közötti egyensúly helyreállítása érdekében, biztosítva ugyanakkor a fogyasztók egészségének védelmét; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ezért felszólítja a Bizottságot, hogy minden feldolgozott lóhústermék esetében tegye kötelezővé a származási ország feltüntetését; |
| --- | --- |

52.

| 53. | felhívja a Bizottságot, hogy növelje az Unión kívüli azon vágóhidakon végzett ellenőrzések számát, amelyeknek engedélyük van a lófélékből származó hús EU-ba történő kivitelére, valamint hogy feltételesen függessze fel a lófélékből származó, azon harmadik országokban előállított hús behozatalát, amelyek nem felelnek meg az uniós nyomon követhetőségi és élelmiszerbiztonsági előírásoknak; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hangsúlyozza a lófélék életciklusa végével kapcsolatos tabu ledöntésének szükségességét; úgy véli, hogy egy ló életciklusa végének megkönnyítése nem zárja ki, hogy azt követően bekerüljön az élelmiszerláncba; |
| --- | --- |

54.

| 55. | felkéri a Bizottságot, hogy fordítson külön figyelmet a lófélék terminális gondozására, beleértve a széles körben használt állatgyógyászati gyógyszerek, például a fenilbutazon szermaradék-határértékeinek megállapítására az élelmiszerlánc biztonságának garantálása érdekében; |
| --- | --- |

55.

| 56. | felkéri a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az élelmiszerláncba történő visszaillesztést várakozási időt előíró, tudományos kutatáson alapuló rendszer révén, amely lehetővé teszi, hogy az állat visszatérhessen az élelmiszerláncba azt követően, hogy utolsó alkalommal kezelték a gyógyszerrel, védelmezve ugyanakkor a fogyasztók egészségét; |
| --- | --- |

56.

| 57. | megjegyzi, hogy a nem emberi fogyasztás céljára szolgáló hústermékek előállításáért levágásra szánt („nem élelmiszer-termelés céljára tartott” állatként nyilvántartásba vett) lófélék esetében néhány tagállamban nincs adat a beadott gyógyszerekről, és lehet, hogy bekerülnek az illegális levágási láncba, és így súlyosan veszélyeztetik a közegészséget; ezért kéri a Bizottságot, hogy ezt a szabályozói kiskapuhelyzetet oldja meg; |
| --- | --- |

57.

| 58. | felhívja a Bizottságot, hogy a Lógyógyász Állatorvosok Európai Szervezetével (FEEVA) közösen fontolja meg a kezeléshez és a gyógyszereléshez való hozzáférés összehangolását az Európai Unió egész területén; |
| --- | --- |

58.

| 59. | úgy véli, hogy az ilyen harmonizáció előnye az lenne, hogy elkerülhető lenne a verseny torzulása és megkönnyítené a lófélék tágabb értelemben vett kezelését és hatékonyabban enyhítené a lófélék szenvedését; |
| --- | --- |

59.

| 60. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a bevált gyakorlatok cseréjét a lóféléknek szánt gyógyszerek észszerű alkalmazásának megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

60.

| 61. | megjegyzi, hogy míg a terápia és az állatgyógyászati készítmények időnként szükségesek és megfelelőek, nagyobb erőfeszítéseket kell tenni a beruházások alacsony szintjének, valamint a lófélék kezelésére rendelkezésre álló gyógyszerek – többek között az oltások – hiányának megoldása érdekében; |
| --- | --- |

61.

| 62. | felhívja a figyelmet ezenkívül arra, hogy fejleszteni kell a lófélék gyógyszerezésére vonatkozó gyógyszeripari kutatásokat és innovációt, mivel az ágazatban nagy hiány mutatkozik a lófélék anyagcseréjéhez illeszkedő gyógyszerek terén; |
| --- | --- |

62.

| 63. | felhívja a Bizottságot, hogy finanszírozzon további kutatásokat a különböző gyógyszereknek a lófélék életére gyakorolt esetleges hatásairól; |
| --- | --- |

63.

| 64. | megjegyzi, hogy a tagállamokban tenyésztett lófajták egy része helyi fajta, amely bizonyos közösségek életformájának és kultúrájának a része, és hogy néhány tagállam a vidékfejlesztési programjába beemelt az e fajták védelmére és terjesztésére irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

64.

| 65. | felszólítja a Bizottságot, hogy vállaljon kötelezettséget az EU-ban őshonos vagy a kihalás veszélye által fenyegetett lófélék megőrzését és védelmét pénzügyileg támogató programokért; |
| --- | --- |

65.

| 66. | elismeri a vadlovak populációi jelentette komoly ökológiai és természeti értéket, amelyek jelentősen hozzájárulnak a számukra lakóhelyül szolgáló területek tisztán tartásához és termékennyé tételéhez, a vadlóállományok által az idegenforgalom szempontjából jelentett értéken kívül, és kéri, hogy végezzenek több kutatást e populációk problémáival kapcsolatban; |
| --- | --- |

66.

| 67. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

(2)  HL L 3., 2005.1.5., 1. o.

(3)  HL L 303., 2009.11.18., 1. o.

(4)  HL L 221., 1998.8.8., 23. o.

(5)  HL L 59., 2015.3.3., 1. o.

(6)  HL L 347., 2013.12.20., 487. o.

(7)  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

(8)  HL L 335., 2013.12.14., 19. o.

(9)  Lásd http://ec.europa.eu/food/animals/docs/aw_eu-strategy_study_edu-info-activ.pdf,

(10)  Fédération Equestre Internationale (FEI), FAQs on High Health, High Performance Horse (HHP) Concept adopted at the May 2014 OIE General Session (Nemzetközi Lovassport Szövetség [FEI], Gyakran ismételt kérdések az OIE 2014. májusi közgyűlésén elfogadott, a kiváló egészségi állapotú és kiváló teljesítményt nyújtó [HHP] lovakra vonatkozó elképzelésről).

(11)  Lóversenyhatóságok Nemzetközi Szövetségének éves jelentése.

(12)  FEI-adatbázis, a hozzáférés dátuma: 2014. szeptember 22.

(13)  TRACES-adatbázis 2012.

(14)  Állategészségügyi Világszervezet – Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexe (2016), 7.12. fejezet.

(15)  Santorini Donkey and Mule Taxis – an Independent Animal Welfare Report for the Donkey Sanctuary (Szantorini szamár- és öszvértaxik – The Donkey Sanctuary számára készült független állatjóléti jelentés), 2013.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/49

---

P8_TA(2017)0073

A nők és a férfiak közötti egyenlőség az EU-ban 2014–2015-ben

Az Európai Parlament 2017. március 14-i állásfoglalása a nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2014–2015 (2016/2249(INI))

(2018/C 263/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére és 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére és 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i egyezményére,

| — | tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az ENSZ negyedik Nőügyi Világkonferenciáján 1995. szeptember 15-én elfogadott pekingi nyilatkozatra és cselekvési platformra, továbbá az ENSZ ezt követő Peking+5 (2000), Peking+10 (2005) és Peking+15 (2010) különleges ülésein elfogadott záródokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ negyedik Nőügyi Világkonferenciáján 1995. szeptember 15-én elfogadott pekingi nyilatkozatra és cselekvési platformra, továbbá az ENSZ ezt követő Peking+5 (2000), Peking+10 (2005) és Peking+15 (2010) különleges ülésein elfogadott záródokumentumokra,

| — | tekintettel az ENSZ 1949. évi, az emberkereskedelem, illetve mások prostitúciója kizsákmányolásának megszüntetéséről szóló egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1949. évi, az emberkereskedelem, illetve mások prostitúciója kizsákmányolásának megszüntetéséről szóló egyezményére,

| — | tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló 92/85/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a szülési szabadságról szóló irányelv) irányuló javaslatról szóló, 2010. október 20-i álláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló 92/85/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a szülési szabadságról szóló irányelv) irányuló javaslatról szóló, 2010. október 20-i álláspontjára (3),

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel a BUSINESSEUROPE, az UEAPME, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött, felülvizsgált keretmegállapodás végrehajtásáról szóló 2010/18/EU irányelvnek a Mayotte Európai Unióval kapcsolatos jogállásának változása miatt szükségessé váló módosításáról szóló, 2013. december 17-i 2013/62/EU tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a BUSINESSEUROPE, az UEAPME, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött, felülvizsgált keretmegállapodás végrehajtásáról szóló 2010/18/EU irányelvnek a Mayotte Európai Unióval kapcsolatos jogállásának változása miatt szükségessé váló módosításáról szóló, 2013. december 17-i 2013/62/EU tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód különböző szempontjaira vonatkozóan 1975 óta elfogadott különböző uniós irányelvekre (2010/41/EU (7), 2010/18/EU (8), 2006/54/EK, 2004/113/EK, 92/85/EGK (9), 86/613/EGK (10) és 79/7/EGK (11) irányelvek), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód különböző szempontjaira vonatkozóan 1975 óta elfogadott különböző uniós irányelvekre (2010/41/EU (7), 2010/18/EU (8), 2006/54/EK, 2004/113/EK, 92/85/EGK (9), 86/613/EGK (10) és 79/7/EGK (11) irányelvek),

| — | tekintettel a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a vezetőtestületekben lévő nőkről szóló irányelv irányuló, 2012. március 14-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a vezetőtestületekben lévő nőkről szóló irányelv irányuló, 2012. március 14-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0614),

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményére, és annak 3. cikkére, amely a „társadalmi nem” fogalmát „a valamely adott társadalom által a nők és a férfiak számára megfelelőnek tekintett, társadalmilag kialakított szerepek, magatartások, tevékenységek és tulajdonságok”-ként határozza meg, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményére, és annak 3. cikkére, amely a „társadalmi nem” fogalmát „a valamely adott társadalom által a nők és a férfiak számára megfelelőnek tekintett, társadalmilag kialakított szerepek, magatartások, tevékenységek és tulajdonságok”-ként határozza meg,

| — | tekintettel az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő aláírásáról szóló tanácsi határozatra irányuló, 2016. március 4-i bizottsági javaslatra (COM(2016)0111), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő aláírásáról szóló tanácsi határozatra irányuló, 2016. március 4-i bizottsági javaslatra (COM(2016)0111),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2016. június 16-i tanácsi következtetésekre (00337/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2016. június 16-i tanácsi következtetésekre (00337/2016),

| — | tekintettel „A nők és leányok elleni erőszak minden formájának, köztük a női nemi szervek megcsonkításának a megelőzése és az ellene való küzdelem” című, 2014. június 5–6-i tanácsi következtetésekre (09543/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és leányok elleni erőszak minden formájának, köztük a női nemi szervek megcsonkításának a megelőzése és az ellene való küzdelem” című, 2014. június 5–6-i tanácsi következtetésekre (09543/2014),

| — | tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőség a döntéshozatalban” című, 2015. december 7-i tanácsi következtetésekre (14327/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőség a döntéshozatalban” című, 2015. december 7-i tanácsi következtetésekre (14327/2015),

| — | tekintettel az EU hármas elnökségének Hollandia, Szlovákia és Málta által aláírt, 2015. december 7-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU hármas elnökségének Hollandia, Szlovákia és Málta által aláírt, 2015. december 7-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Bizottság „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i közleményére (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i közleményére (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a Bizottság „2014 Report on equality between women and men n 2014” (Jelentés a nők és férfiak közötti egyenlőségről – 2014) című, 2015. március 3-i munkadokumentumára (SWD(2015)0049), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „2014 Report on equality between women and men n 2014” (Jelentés a nők és férfiak közötti egyenlőségről – 2014) című, 2015. március 3-i munkadokumentumára (SWD(2015)0049),

| — | tekintettel a Bizottság „2015 Report on equality between women and men” (Jelentés a nők és férfiak közötti egyenlőségről – 2015) című, 2016. március 4-i munkadokumentumára (SWD(2016)0054), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „2015 Report on equality between women and men” (Jelentés a nők és férfiak közötti egyenlőségről – 2015) című, 2016. március 4-i munkadokumentumára (SWD(2016)0054),

| — | tekintettel a Bizottság „Strategic engagement for gender equality 2016-2019” (Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)) című, 2015. december 3-i munkadokumentumára (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Strategic engagement for gender equality 2016-2019” (Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)) című, 2015. december 3-i munkadokumentumára (SWD(2015)0278),

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőség az Európai Unióban – 2009” című 2010. február 10-i állásfoglalására (12), „A nők és a férfiak közötti egyenlőség az Európai Unióban – 2010” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (13), „A nők és a férfiak közötti egyenlőség az Európai Unióban – 2011” című, 2012. március 13-i állásfoglalására (14), valamint „A nők és férfiak közötti egyenlőség terén elért haladás az EU-ban 2013-ban” című, 2015. március 10-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőség az Európai Unióban – 2009” című 2010. február 10-i állásfoglalására (12), „A nők és a férfiak közötti egyenlőség az Európai Unióban – 2010” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (13), „A nők és a férfiak közötti egyenlőség az Európai Unióban – 2011” című, 2012. március 13-i állásfoglalására (14), valamint „A nők és férfiak közötti egyenlőség terén elért haladás az EU-ban 2013-ban” című, 2015. március 10-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a Bizottság „Fellépés a női nemi szervek megcsonkításának megszüntetése érdekében” című, 2013. november 25-i közleményére (COM(2013)0833) és a női nemi szervek megcsonkításának felszámolásáról szóló, 2014. február 6-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Fellépés a női nemi szervek megcsonkításának megszüntetése érdekében” című, 2013. november 25-i közleményére (COM(2013)0833) és a női nemi szervek megcsonkításának felszámolásáról szóló, 2014. február 6-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel az Európai Unió leszbikus, homoszexuális, biszexuális és transznemű személyekre irányuló, az Alapjogi Ügynökség (FRA) által végzett és 2013. májusban közzétett felmérés eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió leszbikus, homoszexuális, biszexuális és transznemű személyekre irányuló, az Alapjogi Ügynökség (FRA) által végzett és 2013. májusban közzétett felmérés eredményeire,

| — | tekintettel a nőkkel szembeni erőszakra irányuló, 2014. márciusban közzétett, Unió-szerte végzett felmérésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni erőszakra irányuló, 2014. márciusban közzétett, Unió-szerte végzett felmérésre,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének „Az interszexuális személyek alapvető jogainak helyzete” című, 2015 májusában közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének „Az interszexuális személyek alapvető jogainak helyzete” című, 2015 májusában közzétett jelentésére,

| — | tekintettel az egyenlőséggel foglalkozó testületek európai hálózatának (EQUINET) „The Persistence of Discrimination, Harassment and Inequality for Women. The Work of Equality Bodies informing a new European Commission Strategy for Gender Equality” (A nők megkülönböztetésének, zaklatásának és egyenlőtlenségének állandó jelenléte. Az Európai Bizottságnak a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó új stratégiája az egyenlőtlenséggel foglalkozó testületek munkája alapján) című, 2015-ben közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyenlőséggel foglalkozó testületek európai hálózatának (EQUINET) „The Persistence of Discrimination, Harassment and Inequality for Women. The Work of Equality Bodies informing a new European Commission Strategy for Gender Equality” (A nők megkülönböztetésének, zaklatásának és egyenlőtlenségének állandó jelenléte. Az Európai Bizottságnak a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó új stratégiája az egyenlőtlenséggel foglalkozó testületek munkája alapján) című, 2015-ben közzétett jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) „The gender employment gap: challenges and solutions” (A nemek közötti foglalkoztatási szakadék: kihívások és megoldások) (2016), „Social partners and gender equality in Europe” (Szociális partnerek és a nemek közötti egyenlőség Európában) (2014), „Developments in working life in Europe: EurWORK annual review” (A munka világának fejleményei Európában: az EurWORK éves felülvizsgálata) (2014 és 2015) és az európai munkakörülményekről szóló hatodik felmérés (2016) című jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) „The gender employment gap: challenges and solutions” (A nemek közötti foglalkoztatási szakadék: kihívások és megoldások) (2016), „Social partners and gender equality in Europe” (Szociális partnerek és a nemek közötti egyenlőség Európában) (2014), „Developments in working life in Europe: EurWORK annual review” (A munka világának fejleményei Európában: az EurWORK éves felülvizsgálata) (2014 és 2015) és az európai munkakörülményekről szóló hatodik felmérés (2016) című jelentéseire,

| — | tekintettel a nők jogaira és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, a 2015 utáni időszakot érintő új stratégiáról szóló, 2016. február 3-i állásfoglalására (17) és a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó 2015 utáni uniós stratégiáról szóló, 2015. június 9-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők jogaira és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, a 2015 utáni időszakot érintő új stratégiáról szóló, 2016. február 3-i állásfoglalására (17) és a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó 2015 utáni uniós stratégiáról szóló, 2015. június 9-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemről szóló, 2014. február 25-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemről szóló, 2014. február 25-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel a lányok oktatás révén történő érvényesülésének európai uniós támogatásáról szóló, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a lányok oktatás révén történő érvényesülésének európai uniós támogatásáról szóló, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (20),

| — | tekintettel „A női menekültek és menedékkérők helyzete az Unióban” című, 2016. március 8-i állásfoglalására (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A női menekültek és menedékkérők helyzete az Unióban” című, 2016. március 8-i állásfoglalására (21),

| — | tekintettel 2016. április 28-i állásfoglalására a női háztartási alkalmazottakról és gondozókról az EU-ban (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2016. április 28-i állásfoglalására a női háztartási alkalmazottakról és gondozókról az EU-ban (22),

| — | tekintettel 2016. május 26-i állásfoglalására a szegénységről: a nemek közötti egyenlőség szempontjai (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2016. május 26-i állásfoglalására a szegénységről: a nemek közötti egyenlőség szempontjai (23),

| — | tekintettel a munka és magánélet közötti egyensúly szempontjából kedvező munkaerőpiaci körülmények megteremtéséről szóló, 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munka és magánélet közötti egyensúly szempontjából kedvező munkaerőpiaci körülmények megteremtéséről szóló, 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (24),

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelv) alkalmazásáról szóló, 2016. szeptember 15-i állásfoglalására (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelv) alkalmazásáról szóló, 2016. szeptember 15-i állásfoglalására (25),

| — | tekintettel az Európai Parlament munkájában a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítéséről szóló, 2016. március 8-i állásfoglalására (26), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament munkájában a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítéséről szóló, 2016. március 8-i állásfoglalására (26),

| — | tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, az ellene folytatott küzdelemről és az áldozatok védelméről szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU irányelv nemi szempontokat figyelembe vevő végrehajtásáról szóló, 2016. május 12-i állásfoglalására (27), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, az ellene folytatott küzdelemről és az áldozatok védelméről szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU irányelv nemi szempontokat figyelembe vevő végrehajtásáról szóló, 2016. május 12-i állásfoglalására (27),

| — | tekintettel a barcelonai célokról szóló, „A kisgyermek-gondozási szolgáltatások fejlesztése Európában a tartós és inkluzív növekedés érdekében” című, 2013. június 3-i bizottsági eredményjelentésre (28), |
| --- | --- |

—

tekintettel a barcelonai célokról szóló, „A kisgyermek-gondozási szolgáltatások fejlesztése Európában a tartós és inkluzív növekedés érdekében” című, 2013. június 3-i bizottsági eredményjelentésre (28),

| — | tekintettel a Bizottság „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című, 2013. február 20-i ajánlására (29), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című, 2013. február 20-i ajánlására (29),

| — | tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének (EIGE) a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 2015. évi mutatójára, valamint a „Beijing + 20: 4th Review of the Implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States” (Peking + 20: a Pekingi Cselekvési Platform EU tagállamaiban való végrehajtásának negyedik felülvizsgálata) című jelentésére és egyéb jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének (EIGE) a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 2015. évi mutatójára, valamint a „Beijing + 20: 4th Review of the Implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States” (Peking + 20: a Pekingi Cselekvési Platform EU tagállamaiban való végrehajtásának negyedik felülvizsgálata) című jelentésére és egyéb jelentéseire,

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőséggel és a megkülönböztetésmentességgel foglalkozó jogi szakértők európai hálózatának „A comparative analysis of gender equality law in Europe 2015” (A nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 2015. évi európai jogszabályok összehasonlító elemzése) című, 2016. januári tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőséggel és a megkülönböztetésmentességgel foglalkozó jogi szakértők európai hálózatának „A comparative analysis of gender equality law in Europe 2015” (A nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 2015. évi európai jogszabályok összehasonlító elemzése) című, 2016. januári tanulmányára,

| — | tekintettel az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottságának 2004 márciusában tartott 48. ülésén a „férfiak és fiúk által a nemek közötti egyenlőség megvalósításában betöltött szerepre” vonatkozóan elfogadott következtetésekre (30), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottságának 2004 márciusában tartott 48. ülésén a „férfiak és fiúk által a nemek közötti egyenlőség megvalósításában betöltött szerepre” vonatkozóan elfogadott következtetésekre (30),

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló, 2015. szeptember 25-i csúcstalálkozóján elfogadott „Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development” (Világunk átalakítása: a fenntartható fejlődés 2030-ig szóló programja) című dokumentumra, és az ezen dokumentumban foglalt, a nemek közötti egyenlőségre, a nők jogaira és a nők társadalmi szerepvállalásának növelésére vonatkozó célkitűzésekre és célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló, 2015. szeptember 25-i csúcstalálkozóján elfogadott „Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development” (Világunk átalakítása: a fenntartható fejlődés 2030-ig szóló programja) című dokumentumra, és az ezen dokumentumban foglalt, a nemek közötti egyenlőségre, a nők jogaira és a nők társadalmi szerepvállalásának növelésére vonatkozó célkitűzésekre és célokra,

| — | tekintettel a Bizottság „Egyedülálló szülők és foglalkoztatás Európában” című, 2014. áprilisi statisztikai jelentésére (31), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Egyedülálló szülők és foglalkoztatás Európában” című, 2014. áprilisi statisztikai jelentésére (31),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A8-0046/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A8-0046/2017),

| A. | mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 2015. évi mutatója csak elhanyagolható előrelépést mutat: az EU továbbra is félúton áll a nemek közötti egyenlőség megvalósítása terén, azaz 2005 óta az átfogó pontszám a 100-ból elérhető 51,3-ről 52,9-re emelkedett; mivel gyorsabb haladásra van szükség, ha az EU szeretné megvalósítani az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit; |
| --- | --- |

A.

mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 2015. évi mutatója csak elhanyagolható előrelépést mutat: az EU továbbra is félúton áll a nemek közötti egyenlőség megvalósítása terén, azaz 2005 óta az átfogó pontszám a 100-ból elérhető 51,3-ről 52,9-re emelkedett; mivel gyorsabb haladásra van szükség, ha az EU szeretné megvalósítani az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit;

| B. | mivel az utóbbi években néhány uniós tagállamban olyan polgári és politikai mozgalmak is jelentős mértékű teret nyertek, amelyek káros hatással vannak a nők és férfiak jogainak egyenlőségére, sőt a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó szakpolitikák létjogosultságát is megkérdőjelezik; mivel ezek a nemek közötti egyenlőség elleni fellépések a hagyományos nemi szerepek megerősítésére, valamint a nemek közötti egyenlőség, a nők és az LMBTI-személyek jogai terén elért meglévő és jövőbeli vívmányok megkérdőjelezésére törekednek; |
| --- | --- |

B.

mivel az utóbbi években néhány uniós tagállamban olyan polgári és politikai mozgalmak is jelentős mértékű teret nyertek, amelyek káros hatással vannak a nők és férfiak jogainak egyenlőségére, sőt a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó szakpolitikák létjogosultságát is megkérdőjelezik; mivel ezek a nemek közötti egyenlőség elleni fellépések a hagyományos nemi szerepek megerősítésére, valamint a nemek közötti egyenlőség, a nők és az LMBTI-személyek jogai terén elért meglévő és jövőbeli vívmányok megkérdőjelezésére törekednek;

| C. | mivel a nők és férfiak közötti egyenlőség az Európai Unióról szóló szerződésben és az Európai Unió Alapjogi Chartájában is lefektetett alapvető jog; mivel, az Európai Unió e területtel kapcsolatos célja ugyanúgy a nők és a férfiak közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód biztosítása, továbbá a nemen alapuló megkülönböztetés elleni küzdelem; |
| --- | --- |

C.

mivel a nők és férfiak közötti egyenlőség az Európai Unióról szóló szerződésben és az Európai Unió Alapjogi Chartájában is lefektetett alapvető jog; mivel, az Európai Unió e területtel kapcsolatos célja ugyanúgy a nők és a férfiak közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód biztosítása, továbbá a nemen alapuló megkülönböztetés elleni küzdelem;

| D. | mivel 2015-ben a nők foglalkoztatási aránya 64,5 %-os rekordszintet ért el, de így is jóval a férfiak értéke alatt maradt, amely 75,6 % volt; mivel a nők esetében sajnálatos módon négyszer nagyobb a valószínűsége annak, hogy részmunkaidős állást vállalnak és – gyakran szándékuk ellenére – ebben az állásban is maradnak; mivel sok fiatal, különösen Görögországban, Spanyolországban, Horvátországban, Olaszországban, Cipruson, Portugáliában és Szlovákiában a munkavégzés ellenére is szegény marad; |
| --- | --- |

D.

mivel 2015-ben a nők foglalkoztatási aránya 64,5 %-os rekordszintet ért el, de így is jóval a férfiak értéke alatt maradt, amely 75,6 % volt; mivel a nők esetében sajnálatos módon négyszer nagyobb a valószínűsége annak, hogy részmunkaidős állást vállalnak és – gyakran szándékuk ellenére – ebben az állásban is maradnak; mivel sok fiatal, különösen Görögországban, Spanyolországban, Horvátországban, Olaszországban, Cipruson, Portugáliában és Szlovákiában a munkavégzés ellenére is szegény marad;

| E. | mivel a női munkanélküliség arányát alulbecsülik, mivel sok nőt nem tartanak nyilván munkanélküliként, különösen azokat, akik vidéki vagy elszigetelt területeken élnek, akik a családi vállalkozásokban segítenek, és akik teljes egészében a háztartási feladatoknak és a gyermeknevelésnek szentelik magukat; mivel ez a helyzet ezenkívül egyenlőtlenségeket idéz elő a közszolgáltatásokhoz való hozzáférés szempontjából (juttatások, nyugdíjak, szülési szabadság, betegszabadság, a társadalombiztosításhoz való hozzáférés stb.); |
| --- | --- |

E.

mivel a női munkanélküliség arányát alulbecsülik, mivel sok nőt nem tartanak nyilván munkanélküliként, különösen azokat, akik vidéki vagy elszigetelt területeken élnek, akik a családi vállalkozásokban segítenek, és akik teljes egészében a háztartási feladatoknak és a gyermeknevelésnek szentelik magukat; mivel ez a helyzet ezenkívül egyenlőtlenségeket idéz elő a közszolgáltatásokhoz való hozzáférés szempontjából (juttatások, nyugdíjak, szülési szabadság, betegszabadság, a társadalombiztosításhoz való hozzáférés stb.);

| F. | mivel az Eurofound nemek közötti foglalkoztatási szakadékra vonatkozó jelentése úgy becsüli, hogy a nemek közötti foglalkoztatási szakadék évente 370 milliárd euróba – azaz az uniós GDP 2,8 %-ába – kerül az EU-nak (32); |
| --- | --- |

F.

mivel az Eurofound nemek közötti foglalkoztatási szakadékra vonatkozó jelentése úgy becsüli, hogy a nemek közötti foglalkoztatási szakadék évente 370 milliárd euróba – azaz az uniós GDP 2,8 %-ába – kerül az EU-nak (32);

| G. | mivel a gazdasági válság és a megszorító intézkedések által érintett országokban a terhek aránytalan mértékben sújtották a nőket, kiváltképp a fiatal és az idősebb nőket, egyedülálló anyákat és a többszörös megkülönböztetéstől szenvedő nőket, továbbá mivel ez szegénységbe és társadalmi kirekesztettségbe taszította őket, mivel egyre inkább kiszorultak a munkaerőpiacról; mivel az állami gondozási és közegészségügyi szolgáltatások terén végrehajtott megszorítások során a gondozási feladatok a társadalomról visszakerülnek a háztartások, főleg a nők felelősségi körébe; |
| --- | --- |

G.

mivel a gazdasági válság és a megszorító intézkedések által érintett országokban a terhek aránytalan mértékben sújtották a nőket, kiváltképp a fiatal és az idősebb nőket, egyedülálló anyákat és a többszörös megkülönböztetéstől szenvedő nőket, továbbá mivel ez szegénységbe és társadalmi kirekesztettségbe taszította őket, mivel egyre inkább kiszorultak a munkaerőpiacról; mivel az állami gondozási és közegészségügyi szolgáltatások terén végrehajtott megszorítások során a gondozási feladatok a társadalomról visszakerülnek a háztartások, főleg a nők felelősségi körébe;

| H. | mivel a szegénység női problémává válása tovább folytatódik az EU-ban, és mivel a női munkanélküliségének, szegénységének és társadalmi kirekesztésének növekvő kockázata szorosan összekapcsolódik a közszolgáltatások – többek között az egészségügy, oktatás, szociális szolgáltatások és jóléti juttatások – költségvetésének csökkenésével; mivel e politikák révén a munka még bizonytalanabbá válik, mindenekelőtt a nem önként vállalt részmunkaidős foglalkoztatás és az ideiglenes szerződések arányának a növekedése miatt; |
| --- | --- |

H.

mivel a szegénység női problémává válása tovább folytatódik az EU-ban, és mivel a női munkanélküliségének, szegénységének és társadalmi kirekesztésének növekvő kockázata szorosan összekapcsolódik a közszolgáltatások – többek között az egészségügy, oktatás, szociális szolgáltatások és jóléti juttatások – költségvetésének csökkenésével; mivel e politikák révén a munka még bizonytalanabbá válik, mindenekelőtt a nem önként vállalt részmunkaidős foglalkoztatás és az ideiglenes szerződések arányának a növekedése miatt;

| I. | mivel 2015-ben a háztartási munka háromnegyedét és a szülői gondozási feladatok kétharmadát dolgozó nők végezték el, akik túlnyomó része kettőzött felelősség terhét hordozta; mivel a nők általában sokkal nagyobb részt vállalnak a szülői gondozási feladatokért és általában a háztartási munkáért; mivel a hagyományos sztereotípiák továbbra is erős hatást gyakorolnak a férfi és női szerepkörök elosztására otthon, a munkahelyen és az egész társadalomban; mivel a feladatkörök hagyományos felosztása megerősíti a status quo-t, korlátozva a nők foglakoztatási lehetőségeit és személyes fejlődését, és kevés időt hagynak számukra a társadalmi és közösségi beilleszkedésre vagy a gazdasági részvételre; mivel a nem fizetett munka – többek között a gondozási és háztartási feladatok – egyenlő megosztása férfiak és nők között hosszú távon előfeltétele a nők gazdasági függetlenségének; |
| --- | --- |

I.

mivel 2015-ben a háztartási munka háromnegyedét és a szülői gondozási feladatok kétharmadát dolgozó nők végezték el, akik túlnyomó része kettőzött felelősség terhét hordozta; mivel a nők általában sokkal nagyobb részt vállalnak a szülői gondozási feladatokért és általában a háztartási munkáért; mivel a hagyományos sztereotípiák továbbra is erős hatást gyakorolnak a férfi és női szerepkörök elosztására otthon, a munkahelyen és az egész társadalomban; mivel a feladatkörök hagyományos felosztása megerősíti a status quo-t, korlátozva a nők foglakoztatási lehetőségeit és személyes fejlődését, és kevés időt hagynak számukra a társadalmi és közösségi beilleszkedésre vagy a gazdasági részvételre; mivel a nem fizetett munka – többek között a gondozási és háztartási feladatok – egyenlő megosztása férfiak és nők között hosszú távon előfeltétele a nők gazdasági függetlenségének;

| J. | mivel a meglévő szakpolitikai keret és uniós és nemzeti szintű szabályozás ellenére bizonyos családi vonatkozású szabadságok még mindig gyakran adnak lehetőséget a megkülönböztetésre és megbélyegzésre a nők és férfiak tekintetében egyaránt, és mivel ez különösen a nőket érinti, mivel fő gondozóként ők vesznek ki családi vonatkozású szabadságot; |
| --- | --- |

J.

mivel a meglévő szakpolitikai keret és uniós és nemzeti szintű szabályozás ellenére bizonyos családi vonatkozású szabadságok még mindig gyakran adnak lehetőséget a megkülönböztetésre és megbélyegzésre a nők és férfiak tekintetében egyaránt, és mivel ez különösen a nőket érinti, mivel fő gondozóként ők vesznek ki családi vonatkozású szabadságot;

| K. | mivel az EU-tagállamok közel negyedében nem léteznek jogszabályi rendelkezések az apasági szabadságra vonatkozóan, és mivel az ilyen előírásokkal rendelkező tagállamok közül több is csak egy-, két- vagy többnapos szabadságot engedélyez a férfiak számára; mivel nyolc tagállamban a szülői szabadság fizetetlen, miközben a szülői szabadságot ritkán veszik igénybe az apák, mindössze 10 %-uk vesz igénybe legalább egynapos szabadságot, és a nők 97 %-a veszi igénybe a mindkét szülő számára rendelkezésre álló szülői szabadságot; mivel a szülői és apasági szabadság szélesebb körű kihasználásának ösztönzése alapvető fontosságú a nemek közti egyenlőség elérése érdekében; mivel az Eurofound által készített tanulmány (33) rámutat a családi szabadság apák általi igénybevételét befolyásoló tényezőkre, amelyek a következők: az ellentételezés mértéke, a szabadságrendszer rugalmassága, az információk rendelkezésre állása, a gyermekgondozási létesítmények rendelkezésre állása és rugalmassága, valamint félelem a munkaerőpiacról szabadság igénybevétele esetén való kiszorulástól; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU-tagállamok közel negyedében nem léteznek jogszabályi rendelkezések az apasági szabadságra vonatkozóan, és mivel az ilyen előírásokkal rendelkező tagállamok közül több is csak egy-, két- vagy többnapos szabadságot engedélyez a férfiak számára; mivel nyolc tagállamban a szülői szabadság fizetetlen, miközben a szülői szabadságot ritkán veszik igénybe az apák, mindössze 10 %-uk vesz igénybe legalább egynapos szabadságot, és a nők 97 %-a veszi igénybe a mindkét szülő számára rendelkezésre álló szülői szabadságot; mivel a szülői és apasági szabadság szélesebb körű kihasználásának ösztönzése alapvető fontosságú a nemek közti egyenlőség elérése érdekében; mivel az Eurofound által készített tanulmány (33) rámutat a családi szabadság apák általi igénybevételét befolyásoló tényezőkre, amelyek a következők: az ellentételezés mértéke, a szabadságrendszer rugalmassága, az információk rendelkezésre állása, a gyermekgondozási létesítmények rendelkezésre állása és rugalmassága, valamint félelem a munkaerőpiacról szabadság igénybevétele esetén való kiszorulástól;

| L. | mivel a nők aktív munkaerőpiaci befogadásának egyik előfeltétele a magas színvonalú, elérhető és megfizethető gondozási létesítmények és szolgáltatások megléte a gyermekek, az idős rokonok és egyéb eltartott családtagok számára; mivel a „barcelonai célkitűzések” kiváló eszközt kínálnak a férfiak és a nők tényleges egyenlőségének eléréséhez, és mivel valamennyi tagállamnak törekednie kell arra, hogy minél hamarabb megvalósítsa e célokat; mivel a magas színvonalú és megfizethető gyermekgondozási létesítmények és szolgáltatások hiánya miatt az anyák egyre gyakrabban kényszerülnek arra, hogy részmunkaidőben dolgozzanak vagy feladják a munkájukat a gyermekeik gondozásáért, ami kihat a család jövedelmére és a leendő nyugdíjukra; |
| --- | --- |

L.

mivel a nők aktív munkaerőpiaci befogadásának egyik előfeltétele a magas színvonalú, elérhető és megfizethető gondozási létesítmények és szolgáltatások megléte a gyermekek, az idős rokonok és egyéb eltartott családtagok számára; mivel a „barcelonai célkitűzések” kiváló eszközt kínálnak a férfiak és a nők tényleges egyenlőségének eléréséhez, és mivel valamennyi tagállamnak törekednie kell arra, hogy minél hamarabb megvalósítsa e célokat; mivel a magas színvonalú és megfizethető gyermekgondozási létesítmények és szolgáltatások hiánya miatt az anyák egyre gyakrabban kényszerülnek arra, hogy részmunkaidőben dolgozzanak vagy feladják a munkájukat a gyermekeik gondozásáért, ami kihat a család jövedelmére és a leendő nyugdíjukra;

| M. | mivel a lányok és nők képzéshez való hozzáférése és oktatáshoz való alapvető joga fontos európai értékek és alapvető elemei a lányok és nők társadalmi, kulturális és szakmai érvényesülésének, valamint az összes egyéb társadalmi, gazdasági, kulturális és politikai jog gyakorlásának, illetve a későbbiekben a nők és lányok elleni erőszak megelőzésének; mivel az ingyenes és kötelező, egyetemes oktatás a mindenki számára elérhető egyenlő lehetőség biztosításának elengedhetetlen feltétele, amelynek elérhetőnek kellene lennie minden gyermek számára, megkülönböztetés nélkül és a tartózkodásra való jogosultságtól függetlenül; mivel a nemek közötti egyenlőtlenség elleni küzdelmet az iskolás kor előtt meg kell kezdeni és megköveteli a tanterv, a fejlesztési célok és a tanulási eredmények folyamatos pedagógiai felügyeletét; |
| --- | --- |

M.

mivel a lányok és nők képzéshez való hozzáférése és oktatáshoz való alapvető joga fontos európai értékek és alapvető elemei a lányok és nők társadalmi, kulturális és szakmai érvényesülésének, valamint az összes egyéb társadalmi, gazdasági, kulturális és politikai jog gyakorlásának, illetve a későbbiekben a nők és lányok elleni erőszak megelőzésének; mivel az ingyenes és kötelező, egyetemes oktatás a mindenki számára elérhető egyenlő lehetőség biztosításának elengedhetetlen feltétele, amelynek elérhetőnek kellene lennie minden gyermek számára, megkülönböztetés nélkül és a tartózkodásra való jogosultságtól függetlenül; mivel a nemek közötti egyenlőtlenség elleni küzdelmet az iskolás kor előtt meg kell kezdeni és megköveteli a tanterv, a fejlesztési célok és a tanulási eredmények folyamatos pedagógiai felügyeletét;

| N. | mivel a nemek közötti egyenlőség a társadalom valamennyi tagjának a felelőssége, és a nőktől és férfiaktól egyaránt megköveteli a tevékeny szerepvállalást; mivel a hatóságoknak el kellene kötelezniük magukat a férfiakra és a fiatalabb nemzedékekre irányuló oktatási kampányok kialakítása mellett, amelyek célja a férfiak és a fiúk partnerekként történő bevonása, megelőzve és fokozatosan felszámolva a nemi alapú erőszak valamennyi formáját, és előmozdítva a nők önrendelkezését; |
| --- | --- |

N.

mivel a nemek közötti egyenlőség a társadalom valamennyi tagjának a felelőssége, és a nőktől és férfiaktól egyaránt megköveteli a tevékeny szerepvállalást; mivel a hatóságoknak el kellene kötelezniük magukat a férfiakra és a fiatalabb nemzedékekre irányuló oktatási kampányok kialakítása mellett, amelyek célja a férfiak és a fiúk partnerekként történő bevonása, megelőzve és fokozatosan felszámolva a nemi alapú erőszak valamennyi formáját, és előmozdítva a nők önrendelkezését;

| O. | mivel annak ellenére, hogy nők átlagosan magasabb szintű végzettséggel rendelkeznek, mint a férfiak, az EU-ban a nemek közötti bérszakadék 2014-ben is átlagosan 16,1 % maradt, bár hatalmas különbségek tapasztalhatóak a tagállamok között; |
| --- | --- |

O.

mivel annak ellenére, hogy nők átlagosan magasabb szintű végzettséggel rendelkeznek, mint a férfiak, az EU-ban a nemek közötti bérszakadék 2014-ben is átlagosan 16,1 % maradt, bár hatalmas különbségek tapasztalhatóak a tagállamok között;

| P. | mivel a horizontális és vertikális nemi szegregáció még mindig elterjedt jelenségek a foglalkoztatás területén, amelynek oka többek között az, hogy a „femininnek” ítélt munkaköröknek kevesebb értéket tulajdonítanak a „maszkulinokkal” szemben, továbbá az állandósult üvegplafonok, amelyek megakadályozzák, hogy a nők eljussanak a legmagasabb és legjobban fizetett pozíciókba, illetve a nők felülreprezentáltsága a részmunkaidőben dolgozók között, ami kevésbé jól fizet a teljes munkaidőben végzett munkánál; mivel, bár a nők a felsőoktatásban a férfiakéval azonos vagy azt meghaladó számban vesznek részt, a nemi sztereotípiák oktatásra és képzésre gyakorolt hatása és a diákoknak az iskolában hozott döntései befolyásolhatják választásaikat egész életük során, következésképpen komoly kihatásai vannak a munkaerőpiacra; mivel a társadalomban széles körben elterjedt, az anyaság és a teljes munkaidős szakmai foglalkoztatás összeegyeztethetetlenségével kapcsolatos sztereotípiák hátrányos helyzetbe hozzák a nőket, és eltántoríthatják a fiatal nőket attól, hogy továbbtanuljanak a felsőoktatásban vagy karriercélok megvalósítását szolgáló beruházást tegyenek; |
| --- | --- |

P.

mivel a horizontális és vertikális nemi szegregáció még mindig elterjedt jelenségek a foglalkoztatás területén, amelynek oka többek között az, hogy a „femininnek” ítélt munkaköröknek kevesebb értéket tulajdonítanak a „maszkulinokkal” szemben, továbbá az állandósult üvegplafonok, amelyek megakadályozzák, hogy a nők eljussanak a legmagasabb és legjobban fizetett pozíciókba, illetve a nők felülreprezentáltsága a részmunkaidőben dolgozók között, ami kevésbé jól fizet a teljes munkaidőben végzett munkánál; mivel, bár a nők a felsőoktatásban a férfiakéval azonos vagy azt meghaladó számban vesznek részt, a nemi sztereotípiák oktatásra és képzésre gyakorolt hatása és a diákoknak az iskolában hozott döntései befolyásolhatják választásaikat egész életük során, következésképpen komoly kihatásai vannak a munkaerőpiacra; mivel a társadalomban széles körben elterjedt, az anyaság és a teljes munkaidős szakmai foglalkoztatás összeegyeztethetetlenségével kapcsolatos sztereotípiák hátrányos helyzetbe hozzák a nőket, és eltántoríthatják a fiatal nőket attól, hogy továbbtanuljanak a felsőoktatásban vagy karriercélok megvalósítását szolgáló beruházást tegyenek;

| Q. | mivel az Eurofound munkakörülmény-felmérésének a fizetett és fizetetlen munkaidőre vonatkozó összetett mutatója alapján általánosságban elmondható, hogy a fizetett és fizetetlen munkával töltött idő beszámítása esetén a nők munkaideje hosszabb (34); |
| --- | --- |

Q.

mivel az Eurofound munkakörülmény-felmérésének a fizetett és fizetetlen munkaidőre vonatkozó összetett mutatója alapján általánosságban elmondható, hogy a fizetett és fizetetlen munkával töltött idő beszámítása esetén a nők munkaideje hosszabb (34);

| R. | mivel többek között a termékekkel, a szolgáltatásokkal vagy a mezőgazdasággal kapcsolatos ágazatokban egyenlőtlen a nők és a férfiak hozzáférése az olyan gazdasági és pénzügyi forrásokhoz, mint az eszközök, a tőke, a termelési erőforrások és a hitel; |
| --- | --- |

R.

mivel többek között a termékekkel, a szolgáltatásokkal vagy a mezőgazdasággal kapcsolatos ágazatokban egyenlőtlen a nők és a férfiak hozzáférése az olyan gazdasági és pénzügyi forrásokhoz, mint az eszközök, a tőke, a termelési erőforrások és a hitel;

| S. | mivel a nyugdíjszakadék nyomasztó 40,2 %-os szinttel továbbra is fennáll az EU-ban 2014-ben; mivel ez a nőket az életük során ért hátrányok eredménye, többek között azon pénzügyi erőforrásokhoz –például a juttatások vagy a nyugdíjrendszerek – való hozzáférés hiánya miatt, amelyek csak a teljes munkaidős foglalkoztatással járnak, és amelyekre sok nő nem jogosult, mivel családi feladataik miatt jellemzően a részmunkaidős foglalkoztatást vagy karrierjük ideiglenes megszakítását választják; |
| --- | --- |

S.

mivel a nyugdíjszakadék nyomasztó 40,2 %-os szinttel továbbra is fennáll az EU-ban 2014-ben; mivel ez a nőket az életük során ért hátrányok eredménye, többek között azon pénzügyi erőforrásokhoz –például a juttatások vagy a nyugdíjrendszerek – való hozzáférés hiánya miatt, amelyek csak a teljes munkaidős foglalkoztatással járnak, és amelyekre sok nő nem jogosult, mivel családi feladataik miatt jellemzően a részmunkaidős foglalkoztatást vagy karrierjük ideiglenes megszakítását választják;

| T. | mivel néhány uniós tagállamban továbbra sem egyénre szabottan működnek az adózási és szociális biztonsági rendszerek; mivel ez a helyzet a nőket függővé teszi a házastársuktól, mivel előfordulhat, hogy csak a férfival fennálló kapcsolata alapján jut származtatott jogokhoz; |
| --- | --- |

T.

mivel néhány uniós tagállamban továbbra sem egyénre szabottan működnek az adózási és szociális biztonsági rendszerek; mivel ez a helyzet a nőket függővé teszi a házastársuktól, mivel előfordulhat, hogy csak a férfival fennálló kapcsolata alapján jut származtatott jogokhoz;

| U. | mivel az elmúlt évtizedben a nők átfogó részvételi aránya a nemzeti vagy szövetségi parlamentekben 2015-ben mindössze hozzávetőleg 6 %-kal emelkedett és érte el a 29 %-ot; |
| --- | --- |

U.

mivel az elmúlt évtizedben a nők átfogó részvételi aránya a nemzeti vagy szövetségi parlamentekben 2015-ben mindössze hozzávetőleg 6 %-kal emelkedett és érte el a 29 %-ot;

| V. | mivel 2015-ben a legnagyobb nyilvános részvénytársaságok elnökeinek mindössze 6,5 %-a és vezérigazgatóinak mindössze 4,3 %-a volt nő; |
| --- | --- |

V.

mivel 2015-ben a legnagyobb nyilvános részvénytársaságok elnökeinek mindössze 6,5 %-a és vezérigazgatóinak mindössze 4,3 %-a volt nő;

| W. | mivel a nők és a férfiak között a döntéshozatalban megvalósítandó egyenlőségre vonatkozó uniós kötelezettségvállalás ellenére az uniós ügynökségek igazgatóságaiban jelentős hiányosságok tapasztalhatók a nemek közötti egyensúly tekintetében, és azok tartósan a nemi alapú szegregáció jeleit mutatják, mivel az igazgatósági tagok átlagban 71 %-a férfi, csak minden harmadik igazgatóság élén áll női elnök az uniós ügynökségek 42 ügyvezető igazgatójából mindössze 6 nő; |
| --- | --- |

W.

mivel a nők és a férfiak között a döntéshozatalban megvalósítandó egyenlőségre vonatkozó uniós kötelezettségvállalás ellenére az uniós ügynökségek igazgatóságaiban jelentős hiányosságok tapasztalhatók a nemek közötti egyensúly tekintetében, és azok tartósan a nemi alapú szegregáció jeleit mutatják, mivel az igazgatósági tagok átlagban 71 %-a férfi, csak minden harmadik igazgatóság élén áll női elnök az uniós ügynökségek 42 ügyvezető igazgatójából mindössze 6 nő;

| X. | mivel a gyilkosságok női áldozatainak több mint felét párkapcsolati partner, rokon vagy családtag gyilkolta meg (35); mivel az EU női lakosságának 33 %-a szenvedett már el fizikai vagy szexuális erőszakot, és 55 %-a élt át szexuális zaklatást, 32 %-uk a munkahelyen; mivel a nők fokozottan kiszolgáltatottak a szexuális és fizikai erőszaknak, az online erőszaknak, az internetes megfélemlítésnek, és a zaklatásnak; |
| --- | --- |

X.

mivel a gyilkosságok női áldozatainak több mint felét párkapcsolati partner, rokon vagy családtag gyilkolta meg (35); mivel az EU női lakosságának 33 %-a szenvedett már el fizikai vagy szexuális erőszakot, és 55 %-a élt át szexuális zaklatást, 32 %-uk a munkahelyen; mivel a nők fokozottan kiszolgáltatottak a szexuális és fizikai erőszaknak, az online erőszaknak, az internetes megfélemlítésnek, és a zaklatásnak;

| Y. | mivel a nők elleni erőszak a emberi jogok megsértésének legelterjedtebb fajtája a világon, amely kortól, iskolázottságtól, jövedelemtől, társadalmi helyzettől és származási vagy lakhely szerinti országtól függetlenül a társadalom valamennyi rétegét érinti, és a nők és férfiak közötti egyenlőség egyik fő akadályát képezi; mivel a tagállamokban nem csökken az az asszonygyilkosságok száma; |
| --- | --- |

Y.

mivel a nők elleni erőszak a emberi jogok megsértésének legelterjedtebb fajtája a világon, amely kortól, iskolázottságtól, jövedelemtől, társadalmi helyzettől és származási vagy lakhely szerinti országtól függetlenül a társadalom valamennyi rétegét érinti, és a nők és férfiak közötti egyenlőség egyik fő akadályát képezi; mivel a tagállamokban nem csökken az az asszonygyilkosságok száma;

| Z. | mivel a nőkkel szembeni erőszakkal kapcsolatos hozzáállásról végzett lakossági felmérések arra az aggasztó tendenciára mutattak rá, hogy az ilyen esetekben a lakosság körében leginkább az áldozatot hibáztatják, amit a patriarchális hagyományok egyik lehetséges következménye; mivel gyakran elmarad az ilyen magatartás szigorú elítélése a közigazgatási szervek és egyéb intézmények részéről; |
| --- | --- |

Z.

mivel a nőkkel szembeni erőszakkal kapcsolatos hozzáállásról végzett lakossági felmérések arra az aggasztó tendenciára mutattak rá, hogy az ilyen esetekben a lakosság körében leginkább az áldozatot hibáztatják, amit a patriarchális hagyományok egyik lehetséges következménye; mivel gyakran elmarad az ilyen magatartás szigorú elítélése a közigazgatási szervek és egyéb intézmények részéről;

| AA. | mivel a digitális kommunikáció hozzájárult a nőkkel szembeni gyűlöletbeszéd és fenyegetések erősödéséhez, hiszen Európában a kamaszkortól kezdve a nők 18 %-a szenvedett el zaklatást valamilyen formában az interneten, és mivel az online erőszak európai áldozatainak száma eléri a kilencmillió főt; mivel az igazságszolgáltatási rendszer nem tesz válaszlépéseket a nőkkel szembeni online erőszak tekintetében; mivel a zaklatókat és a gyűlölködőket ritkán jelentik fel, indítanak ellenük nyomozást és büntetőeljárást, valamint ritkán ítélik el; |
| --- | --- |

AA.

mivel a digitális kommunikáció hozzájárult a nőkkel szembeni gyűlöletbeszéd és fenyegetések erősödéséhez, hiszen Európában a kamaszkortól kezdve a nők 18 %-a szenvedett el zaklatást valamilyen formában az interneten, és mivel az online erőszak európai áldozatainak száma eléri a kilencmillió főt; mivel az igazságszolgáltatási rendszer nem tesz válaszlépéseket a nőkkel szembeni online erőszak tekintetében; mivel a zaklatókat és a gyűlölködőket ritkán jelentik fel, indítanak ellenük nyomozást és büntetőeljárást, valamint ritkán ítélik el;

| AB. | mivel a leszbikus nők 23 %-át és a transzneműek 35 %-át érte fizikai, illetve szexuális támadás, vagy erőszakos fenyegetés otthonukban vagy máshol (az utcán, tömegközlekedésben, munkahelyen, stb.) legalább egyszer az elmúlt öt év során; |
| --- | --- |

AB.

mivel a leszbikus nők 23 %-át és a transzneműek 35 %-át érte fizikai, illetve szexuális támadás, vagy erőszakos fenyegetés otthonukban vagy máshol (az utcán, tömegközlekedésben, munkahelyen, stb.) legalább egyszer az elmúlt öt év során;

| AC. | mivel az LMBT személyekkel kapcsolatos uniós felmérés eredményei szerint a leszbikus, biszexuális és transznemű személyek a hátrányos megkülönböztetés óriási kockázatának vannak kitéve szexuális irányultságuk vagy nemi identitásuk miatt; mivel a nemi alapú megkülönböztetés kapcsolódik más, fajon és etnikumon, valláson, fogyatékosságon, egészségi állapoton, nemi identitáson, szexuális irányultságon és/vagy társadalmi-gazdasági körülményeken alapuló megkülönböztetéshez; |
| --- | --- |

AC.

mivel az LMBT személyekkel kapcsolatos uniós felmérés eredményei szerint a leszbikus, biszexuális és transznemű személyek a hátrányos megkülönböztetés óriási kockázatának vannak kitéve szexuális irányultságuk vagy nemi identitásuk miatt; mivel a nemi alapú megkülönböztetés kapcsolódik más, fajon és etnikumon, valláson, fogyatékosságon, egészségi állapoton, nemi identitáson, szexuális irányultságon és/vagy társadalmi-gazdasági körülményeken alapuló megkülönböztetéshez;

| AD. | mivel romlanak a nők azon meghatározott csoportjainak az életkörülményei, amelyek gyakran egyszerre több nehézséggel és kockázattal, valamint nagymértékű megkülönböztetéssel néznek szembe; |
| --- | --- |

AD.

mivel romlanak a nők azon meghatározott csoportjainak az életkörülményei, amelyek gyakran egyszerre több nehézséggel és kockázattal, valamint nagymértékű megkülönböztetéssel néznek szembe;

| AE. | mivel 2015-ben az EU a területén lévő menekültek és menedékkérők számának példa nélküli növekedésével szembesült; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala szerint a szóban forgó menekültek és menedékkérők több mint fele nő vagy gyermek, és mivel a menekült nőkkel és gyermekekkel szembeni erőszak és bántalmazás – többek között szexuális erőszak – eseteiről számoltak be útjuk során, ideértve a túlzsúfolt uniós befogadóállomásokat is; |
| --- | --- |

AE.

mivel 2015-ben az EU a területén lévő menekültek és menedékkérők számának példa nélküli növekedésével szembesült; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala szerint a szóban forgó menekültek és menedékkérők több mint fele nő vagy gyermek, és mivel a menekült nőkkel és gyermekekkel szembeni erőszak és bántalmazás – többek között szexuális erőszak – eseteiről számoltak be útjuk során, ideértve a túlzsúfolt uniós befogadóállomásokat is;

| AF. | mivel az emberkereskedelem nyilvántartott áldozatainak 80 %-át nők és leányok teszik ki (36); mivel az áldozatok azonosítása továbbra is nehézségekbe ütközik, és mivel az áldozatok támogatását és védelmét meg kell erősíteni, valamint az emberkereskedelem leküzdésére irányuló valamennyi erőfeszítésnek tartalmaznia kell nemi szempontokat érvényesítő intézkedéseket; |
| --- | --- |

AF.

mivel az emberkereskedelem nyilvántartott áldozatainak 80 %-át nők és leányok teszik ki (36); mivel az áldozatok azonosítása továbbra is nehézségekbe ütközik, és mivel az áldozatok támogatását és védelmét meg kell erősíteni, valamint az emberkereskedelem leküzdésére irányuló valamennyi erőfeszítésnek tartalmaznia kell nemi szempontokat érvényesítő intézkedéseket;

| AG. | mivel az emberkereskedelem egyik fő célja a szexuális kizsákmányolás, és mivel az ebben érintett nők fogságból, illetve napi szintű fizikai és pszichikai erőszak formáját öltő bántalmazásból álló életre kényszerülnek; |
| --- | --- |

AG.

mivel az emberkereskedelem egyik fő célja a szexuális kizsákmányolás, és mivel az ebben érintett nők fogságból, illetve napi szintű fizikai és pszichikai erőszak formáját öltő bántalmazásból álló életre kényszerülnek;

| AH. | mivel a szexuális és reproduktív egészség és jog alapjog, valamint a nemek közötti egyenlőség és az önrendelkezés alapvető eleme, és mivel azokat be kell illeszteni az európai egészségügyi stratégiába; |
| --- | --- |

AH.

mivel a szexuális és reproduktív egészség és jog alapjog, valamint a nemek közötti egyenlőség és az önrendelkezés alapvető eleme, és mivel azokat be kell illeszteni az európai egészségügyi stratégiába;

| AI. | mivel a nők egészségét nem lehet kockára tenni lelkiismereti okokból való megtagadás vagy személyes meggyőződés miatt; |
| --- | --- |

AI.

mivel a nők egészségét nem lehet kockára tenni lelkiismereti okokból való megtagadás vagy személyes meggyőződés miatt;

| AJ. | mivel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó uniós jogszabályok tagállamokbeli alkalmazása a vonatkozó irányelvek átültetésével és végrehajtásával kapcsolatos egyedi problémákba ütközik, úgy mint a jogszabályok alapvető hiányosságai és a jogszabályok következetlen alkalmazása a nemzeti bíróságok által, de ugyancsak lényeges az egyenlőséggel kapcsolatos elvek és jogszabályok ismeretének általános hiánya (37); |
| --- | --- |

AJ.

mivel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó uniós jogszabályok tagállamokbeli alkalmazása a vonatkozó irányelvek átültetésével és végrehajtásával kapcsolatos egyedi problémákba ütközik, úgy mint a jogszabályok alapvető hiányosságai és a jogszabályok következetlen alkalmazása a nemzeti bíróságok által, de ugyancsak lényeges az egyenlőséggel kapcsolatos elvek és jogszabályok ismeretének általános hiánya (37);

| AK. | mivel kiváltképp a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó uniós irányelveket nem megfelelően hajtják végre számos olyan EU-tagállamban, amelyek nem védik a transznemű személyeket a hátrányos megkülönböztetéssel szemben a foglalkoztatáshoz, a termékekhez és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén; |
| --- | --- |

AK.

mivel kiváltképp a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó uniós irányelveket nem megfelelően hajtják végre számos olyan EU-tagállamban, amelyek nem védik a transznemű személyeket a hátrányos megkülönböztetéssel szemben a foglalkoztatáshoz, a termékekhez és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén;

| AL. | mivel a nemek közötti egyenlőségre irányuló intézményi mechanizmusok gyakran a perifériára szorulnak a nemzeti kormányzati struktúrákban, feldarabolják őket különböző szakpolitikai területek között, hátráltatja őket az összetett és kiterjesztett mandátumok, valamint a megfelelő személyzet, szakképzés, adatok és elegendő erőforrások hiánya, illetve nem részesülnek a szükséges támogatásban a politikai vezetéstől (38); |
| --- | --- |

AL.

mivel a nemek közötti egyenlőségre irányuló intézményi mechanizmusok gyakran a perifériára szorulnak a nemzeti kormányzati struktúrákban, feldarabolják őket különböző szakpolitikai területek között, hátráltatja őket az összetett és kiterjesztett mandátumok, valamint a megfelelő személyzet, szakképzés, adatok és elegendő erőforrások hiánya, illetve nem részesülnek a szükséges támogatásban a politikai vezetéstől (38);

| AM. | mivel az átfogó, megbízható és nemek szerint lebontott adatok hiányának makacs problémája átláthatatlanságot okoz, és torzítja a nemek közötti egyenlőség helyzetéről kialakult képet, különösen a nőkkel szembeni erőszak és a nemi alapú erőszak tekintetében; mivel az ilyen adatok gyűjtése nemcsak tiszta képet adna a helyzetről, hanem az azonnali fellépést igénylő, aggodalomra okot adó kérdésekre is ráirányítaná a figyelmet; |
| --- | --- |

AM.

mivel az átfogó, megbízható és nemek szerint lebontott adatok hiányának makacs problémája átláthatatlanságot okoz, és torzítja a nemek közötti egyenlőség helyzetéről kialakult képet, különösen a nőkkel szembeni erőszak és a nemi alapú erőszak tekintetében; mivel az ilyen adatok gyűjtése nemcsak tiszta képet adna a helyzetről, hanem az azonnali fellépést igénylő, aggodalomra okot adó kérdésekre is ráirányítaná a figyelmet;

| AN. | mivel a szociális partnerek kulcsfontosságúak a nemi egyenlőséggel kapcsolatos célok megvalósításában, mert a politikai döntéshozatal és a kollektív tárgyalások különböző szintjein való részvételük révén alapvető szerepet töltenek be a munkaerőpiac és a szociális körülmények alakításában, mindazonáltal egyértelmű, hogy az egyes országokban és iparági kapcsolatrendszerekben betöltött sajátos szerepük nagymértékben függ a nemzeti hagyományoktól és a szervezeti erősségtől (39); |
| --- | --- |

AN.

mivel a szociális partnerek kulcsfontosságúak a nemi egyenlőséggel kapcsolatos célok megvalósításában, mert a politikai döntéshozatal és a kollektív tárgyalások különböző szintjein való részvételük révén alapvető szerepet töltenek be a munkaerőpiac és a szociális körülmények alakításában, mindazonáltal egyértelmű, hogy az egyes országokban és iparági kapcsolatrendszerekben betöltött sajátos szerepük nagymértékben függ a nemzeti hagyományoktól és a szervezeti erősségtől (39);

| AO. | mivel, ahogy arra a 2016-os Eurobarometer is rámutat, az európaiak 55 %-a szeretné, ha az EU többet tenne a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód területén; mivel a Bizottság azon kötelezettsége, hogy a Szerződésnek megfelelően megvalósítsa a nemek közötti egyenlőséget, független a közvélemény-kutatásoktól; |
| --- | --- |

AO.

mivel, ahogy arra a 2016-os Eurobarometer is rámutat, az európaiak 55 %-a szeretné, ha az EU többet tenne a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód területén; mivel a Bizottság azon kötelezettsége, hogy a Szerződésnek megfelelően megvalósítsa a nemek közötti egyenlőséget, független a közvélemény-kutatásoktól;

| 1. | rendkívül aggasztja, hogy a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 2015. évi mutatója szerint az EU félúton megállt a nemek közötti egyenlőség megvalósításában; mélységes sajnálatát fejezi ki, hogy a nemek közötti egyenlőség státusza és profilja, és a nemi alapú megkülönböztetés elleni küzdelem a jelentőségvesztés jeleit mutatja, ami a nemek közötti egyenlőséget politikai célként perifériára szorítja, és aláássa annak lehetőségét, hogy önmagában jelentős szakpolitikai terület maradjon, különösen a nők, LMBTI-személyek jogaival, valamint a szexuális és reproduktív egészséggel kapcsolatos jogokkal szemben Európa-szerte tapasztalható támadás összefüggésében, szükségesnek ítéli a tedencia mögötti okok feltárását és a nemek közti egyenlőség terén alkalmazott jelenlegi stratégiák, eszközök és megközelítések felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiemeli, hogy az EUSZ előírja az EU-nak, hogy küzdjön a társadalmi kirekesztés és a diszkrimináció ellen, és az az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) uniós célkitűzésként határozza meg a férfiak és nők közötti egyenlőtlenségek kiküszöbölését, és az egyenlőség elősegítését; hangsúlyozza, hogy a férfiak és nők közötti egyenlőség elve nem zárja ki az alulreprezentált nem érdekeit szolgáló intézkedések fenntartását és elfogadását, az Alapjogi Charta 23. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy a nemek közötti egyenlőséget érvényesítse valamennyi terület költségvetésében és a politikai döntéshozatalban és a közösségi programok és fellépések végrehajtása során, és végezze el a nemekre kifejtett hatások értékelését, amikor új szakpolitikát alakít ki, hogy segítse egységes és tényeken alapuló uniós politikai válasz biztosítását a nemek közötti egyenlőség jelentette kihívásokra; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek ennek megfelelő lépéseket nemzeti szinten; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy alaposabban értékelje a nők jogaira és a nemek közötti egyenlőségre negatív hatással lévő megszorító intézkedéseket, és tegyen lépéseket ezek hatásainak megszüntetésére; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sajnálja, hogy az Európa 2020 stratégiából hiányzik a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése, és felhív arra, hogy általánosan és határozottabban jelenjen meg benne a nemek közötti egyenlőség érvényesítése, amely foglalkozik a nőket sújtó szegénység strukturális okaival, kiváltképp az európai szemeszterrel összefüggésben az országspecifikus ajánlások megfogalmazása keretében, valamint arra, hogy az éves növekedési jelentésbe illesszenek bele a nemek közötti egyenlőtlenségek csökkentésére irányuló egyedi szakpolitikai iránymutatást; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tudomásul veszi a megkülönböztetés nemi és egyéb okai közötti átfedéseket és a nőkkel szembeni többszörös megkülönböztetés aránytalan hatásait; kitart amellett, hogy sürgősen fel kell venni a küzdelmet a női szegénység, különösen az idős nőket, az egyedülálló anyákat, a nemi alapú erőszaknak áldozatul esett nőket, a fogyatékossággal élő nőket, a migráns nőket, a menedékkérő és a menekült nőket, valamint a kisebbségekhez tartozó nőket érintő szegénység ellen; ösztönzi a tagállamokat, hogy a nemek és a megkülönböztetés különböző okai közötti metszéspontok fokozott figyelemmel kísérése érdekében működjenek együtt a regionális és helyi önkormányzatokkal, a bűnüldöző szervekkel, az egyenlőség előmozdításával foglalkozó nemzeti szervekkel és a civil társadalmi szervezetekkel, valamint hogy hajtsanak végre eredményesebb társadalmi befogadási stratégiákat a szociálpolitikai erőforrások, nem utolsósorban az Európai Szociális Alap és a strukturális alapok hatékony felhasználása révén; |
| --- | --- |

6.

| 7. | támogatja a Tanács arra irányuló felhívását, hogy a Bizottság indítson új kezdeményezést, amely a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, a transznemű és interszexuális személyekre is kiterjedő stratégiát határoz meg a 2016 és 2020 közötti időszakra, valamint hogy fokozza a nemek közötti egyenlőséget érintő stratégiai szerepvállalását, amelynek szorosan kapcsolódnia kell az Európa 2020 stratégiához, és figyelembe kell vennie az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjét; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg azokat a szakpolitikákat és növeljék azokat a beruházásokat, amelyek támogatják a nők minőségi munkahelyeken történő foglalkoztatását valamennyi ágazatban, valamint hogy tegyenek lépéseket a bizonytalan foglalkoztatási formák elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a vállalkozni szándékozó nőket felkaroló kezdeményezéseket, intézkedéseket, segítségnyújtást és tanácsadást; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy alakítson ki nemi dimenziót tartalmazó makrogazdasági szakpolitikát, és hozzon innovatív intézkedéseket mindkét nem esetében az egyenlő munkalehetőségek, valamint a gondozási feladatok javítása érdekében; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megállapítja, hogy a nők és férfiak egyenlő arányú munkaerőpiaci részvétele és a jobb és tisztességesebb női munkabérek nem csak a nők gazdasági függetlenségét növelnék, hanem jelentősen megerősítenék az EU gazdasági potenciálját is, továbbá megszilárdítanák az Unió méltányos és befogadó jellegét; rámutat, hogy az OECD előrejelzései szerint a teljesen egyenlő részvételi arány 2030-ra az egy főre jutó GDP 12,4 %-os növekedését eredményezné; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kövessék nyomon a munkavállalók jogainak megsértését, és lépjenek fel ellene, különösen a női munkavállalók jogainak megsértése ellen, mivel egyre gyakoribb, hogy a nők rosszul fizetett munkákat végeznek és diszkrimináció áldozatává válnak, valamint hogy fogadjanak el politikákat és intézkedéseket annak érdekében, hogy azonosítsák a munkahelyi zaklatás jelenségét, védelmet nyújtsanak ellene, információt nyújtsanak róla és kezeljék azt, ideértve a várandós munkavállalók zaklatását, illetve a szülési szabadságról való visszatérést követően, vagy a munkahelyre jelentkezéskor elszenvedett bármiféle hátrányt; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szolgáljanak nemek, valamint anyaság vagy apaság szerint lebontott adatokkal a bér- és nyugdíjkülönbségekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy az oktatás fontos eszköz annak lehetővé tételére, hogy a nők teljes körűen részt vehessenek a társadalom és a gazdaság fejlesztésében; hangsúlyozza, hogy az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó intézkedések kulcsfontosságúak abban, hogy olyan készségekkel ruházzák fel a nőket, amelyek lehetővé tehetik számukra a munkába való visszatérést, valamint jobb munkahelyek, jövedelmek és munkakörülmények elérését; felhívja a Bizottságot, hogy mozdítson elő olyan kezdeményezéseket, amelyek támogatják a nők szakmai képzési programjainak megvalósítását, ösztönzik a nők tudományos, technológiai és informatikai területeken folytatott felsőfokú tanulmányait, a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos, oktatási szakembereknek szánt képzési programokat dolgoznak ki, valamint segítenek megelőzni a sztereotípiák tantervek és oktatási eszközök által történő továbbadását; felhívja az egyetemeket és a kutatóintézeteket, hogy az Európai Bizottsággal együttműködésben a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE) által kidolgozott iránymutatásoknak (GEAR-eszköz – Gender Equality in Academia and Research [nemek közötti egyenlőség a tudományos és kutatói körökben]) megfelelően fogadjanak el a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó politikát; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja valamennyi tagállamot, hogy kezelje a nemek közötti egyenlőség kérdését, valamint a szexizmus és a nemi sztereotípiák problémáját oktatási rendszere valamennyi szintjén, valamint hogy biztosítsa, hogy oktatási rendszere az alapvető jogokra és szabadságokra, illetve a nők és férfiak egyenlő jogaira és esélyegyenlőségére vonatkozó oktatást is magában foglalja, továbbá hogy minőségi alapelvei között szerepeljen a nők és férfiak közötti valódi egyenlőség előtt álló akadályok felszámolása és a nemek közötti teljes egyenlőség előmozdítása; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy – a tagállamokkal szorosan együttműködve – állítson össze a munka és a magánélet közötti egyensúlyra irányuló jogalkotási és nem jogalkotási intézkedéseket tartalmazó, nagyratörő, átfogó csomagot a 2017. évi bizottsági munkaprogram részeként, figyelembe véve a szociális jogok bejelentett európai pillérét, valamint belefoglalva a szülési szabadságra vonatkozó 92/85/EGK irányelv és a szülői szabadságra vonatkozó 2010/18/EU irányelv felülvizsgálatát, továbbá az apasági és a gondozói szabadságra vonatkozó irányelvekre irányuló javaslatokat, amelyek ösztönzik a szabadság igénybevételének férfiak és nők közötti egyenlőségét valamennyi munkavállalói kategóriában; |
| --- | --- |

15.

| 16. | elismeréssel jegyzi meg, hogy 2014–2015-ben számos tagállam módosította a szülői szabadságra vonatkozó szakpolitikáját és/vagy jogszabályait és bevezette a szabadság átruházhatóságának tilalmát, az apasági szabadság kötelező jellegét, a hosszabb apasági szabadságot és/vagy jutalmat, amennyiben a szabadságot a szülők közösen veszik igénybe vagy egyenlő mértékben megosztva veszik igénybe, ami erősíti az apák szülői jogait és biztosítja a nők és férfiak közötti nagyobb fokú egyenlőséget, valamint a gondozási és a háztartási feladatok megfelelőbb megosztását, továbbá javítja a nők arra vonatkozó lehetőségeit, hogy teljes mértékben részt vegyenek a munkaerőpiacon; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek a férfiakat ösztönző intézkedéseket annak érdekében, hogy a férfiak egyenlő mértékben osztozzanak a háztartási és a – gyermekekkel és más eltartott családtagokkal kapcsolatos – gondozási feladatokon; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felkéri az Eurofoundot, hogy a munkakörülményekről készített európai felmérései keretében fejlessze tovább a munkahelyek minőségét és a munkával eltöltött időt nyomon követő tevékenységeit, mégpedig azon koncepciója alapján, hogy a munkahely minősége magában foglalja a jövedelmet, a kilátásokat, a munkaidő minőségét, a készségek kihasználását és a mérlegelési jogkört, a társadalmi környezetet, a fizikai környezetet és a munkaintenzitást; felkéri továbbá a Eurofoundot, hogy dolgozzon ki kutatást az olyan szakpolitikákkal, szociális partneri megállapodásokkal és vállalati gyakorlatokkal kapcsolatosan, amelyek támogatják a munka és a magánélet közötti jobb egyensúly kialakítását, valamint hogy dolgozzon ki kutatást annak tanulmányozására, hogy a kétkeresős háztartások hogyan kezelik közösen a munkaidő-beosztásukat, és hogyan lehet őket a leghatékonyabban támogatni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja azokat a tagállamokat, amelyek még nem tették meg, hogy a társadalmi igazságossági politikában tegyenek lépéseket a jogok egyénre szabása felé, különösen az adórendszerben, hogy megszüntessék azokat a pénzügyi ösztönzőket, amelyek a kevesebbet kereső házastársat arra sarkallják, hogy kilépjen a munkaerőpiacról, vagy részmunkaidőt vállaljon; |
| --- | --- |

18.

| 19. | gratulál azoknak a tagállamoknak, amelyek elérték mindkét barcelonai célkitűzést; ösztönzi Portugáliát, Hollandiát, Luxemburgot, Finnországot, Olaszországot, Máltát és Észtországot, hogy valósítsa meg a másik célkitűzést is, valamint felhívja Lengyelországot, Horvátországot és Romániát – ahol mindkét célkitűzés teljesítésétől távol állnak –, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a formális gyermekgondozás biztosítása terén, hogy így megkönnyítsék a munkavállalók számára a magánélet és a munka összeegyeztetését; rámutat, hogy az aktuális kutatások határozottan arra utalnak, hogy a gyermekek és időskorúak gondozásába való beruházás elősegíti a nők részvételét a teljes munkaidőben foglalkoztatottak között, és lehetővé teszi számukra a fokozottabb helyi és társadalmi befogadást; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ismételten felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy törekedjenek egy gyermekgarancia létrehozására, amely biztosítja, hogy a szegénység kockázatának kitett minden európai gyermek hozzáférhessen az ingyenes egészségügyi ellátáshoz, az ingyenes oktatáshoz, az ingyenes gyermekgondozáshoz, a tisztességes lakhatáshoz és a megfelelő táplálkozáshoz; hangsúlyozza, hogy e politikának különösen a kiszolgáltatott és marginalizálódott közösségekben élő nők és lányok helyzetével kell foglalkoznia; megjegyzi, hogy az ifjúsági garanciának a nemekkel kapcsolatos szempontokat is magában kell foglalnia; |
| --- | --- |

20.

| 21. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy továbbra is fennáll a nemek közötti bérszakadék és a nemek közötti nyugdíjszakadék, és sürgeti a Bizottságot, a tagállamokat és a szociális partnereket, hogy tegyenek mihamarabbi lépéseket ezen különbségek megszüntetésére; |
| --- | --- |

21.

| 22. | megállapítja, hogy a nemek közötti bérszakadék elleni küzdelem első lépése a bérszintek átláthatóvá tétele, és lelkesedéssel jegyzi meg, hogy számos vállalkozás megkezdte azt a gyakorlatot, hogy megvizsgálja és nyilvánosságra hozza a férfi és női alkalmazottak fizetései közötti különbséget; kéri a munkaadókat és a szakszervezeteket, hogy dolgozzanak ki és vezessenek be a munkahelyek értékelésére szolgáló specifikus és használható eszközöket, amelyek segítenek abban, hogy egyenlő munkáért és egyenlő értékű munkáért egyenlő bért határozzanak meg; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy rendszeresen mérjék fel a fizetéseket és béreket, tegyék közzé az adatokat, valamint hogy kérjék fel a vállalatokat olyan belső mechanizmusok bevezetésére, amelyek feltárják a fizetésbeli különbségeket; |
| --- | --- |

22.

| 23. | üdvözli, hogy a Bizottság az „egyenlő munkáért vagy egyenlő értékű munkáért egyenlő bért” elvet az egyik legfontosabb intézkedési területként kezeli; ezzel összefüggésben felszólít az egyenlő bánásmódról szóló 2006. évi irányelv átdolgozására; |
| --- | --- |

23.

| 24. | elítéli, hogy a tagállamok több mint felében nőtt a nemek közötti nyugdíjszakadék; ösztönzi Ciprust, Németországot és Hollandiát, hogy csökkentsék a férfi és női nyugdíjak közötti különbséget, ami jelenleg közel 50 %-os; felhívja Máltát, Spanyolországot, Belgiumot, Írországot, Görögországot, Olaszországot és Ausztriát, hogy szüntessék meg nyugdíjlefedettség terén a nemek között meglévő szakadékot, hiszen ezen országok női lakosságának 11–36 %-a nem részesül nyugdíjban; |
| --- | --- |

24.

| 25. | gratulál Svédország kormányának a nemi paritás megvalósításához a képviselet tekintetében, valamint Szlovéniának és Franciaországnak a majdnem teljesülő paritáshoz, és ösztönzi Magyarországot, Szlovákiát és Görögországot – amely országok nők nélkül alakítottak kormányt (40) – annak biztosítására, hogy a politikai és gazdasági döntéshozatal valamennyi szintjén megfelelő legyen a nők képviselete; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a nemek közötti egyenlőséget a magas beosztású kormánytisztviselők, valamint az állami intézmények és szervek vezetői körében, továbbá a választási listákon, annak érdekében, hogy biztosított legyen a kiegyensúlyozott képviselet a helyi önkormányzatoknál, a regionális és a nemzeti parlamentekben, valamint az Európai Parlamentben; hangsúlyozza, hogy számos tanulmány alátámasztotta, hogy a megfelelő jogszabályi intézkedések gyors változást eredményezhetnek a politikában a nemek közötti egyensúly terén; egyetért a Bizottság azon véleményével, hogy a kvótákat eredményességük érdekében a jelölti listák sorrendjéről és a nem teljesítés esetén alkalmazandó megfelelő szankciókról szóló jogszabályoknak kell kísérniük; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy a nők egyértelműen alulreprezentáltak a választott és a kinevezett politikai pozíciókban az Európai Unió szintjén és a tagállamokban egyaránt, ami demokratikus deficitet jelent, és mind uniós, mind pedig nemzeti szinten aláássa a döntéshozatal legitimitását; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felszólítja az uniós intézményeket, hogy hatáskörükben tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy a biztosi testületben és valamennyi uniós intézmény, ügynökség, intézet és szerv magas szintű pozícióiban biztosítsák a nemek közötti egyenlőséget; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aggodalommal jegyzi meg, hogy 2015-ben 2010-hez képest az országok többsége az uniós átlag alatt maradt a nagy nyilvános részvénytársaságok igazgatótanácsában részt vevő nők aránya tekintetében; nagyra értékeli azonban az átfogó javulási tendenciát, különösen Franciaországban, Olaszországban, az Egyesült Királyságban, Belgiumban és Dániában; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ismételten felhívja a Tanácsot, hogy mihamarabb fogadja el a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúlyról szóló irányelvet (a nők vezetőtestületi tagságáról szóló irányelv), mivel az jelentős lépés az egyenlő képviselet felé az állami és magánszektorban; megjegyzi, hogy az előrelépés azon tagállamokban a legegyértelműbb (a 2010-es 11,9 %-ról 2015-re 22,7 %-ra nőtt a képviseleti arány), ahol az igazgatótanácsokra vonatkozó kvótákról szóló kötelező erejű jogszabályokat fogadtak el (41); |
| --- | --- |

29.

| 30. | sajnálatát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy csupán egy tagállam érte el a nemek közötti egyenlőséget a felsőoktatási intézmények legmagasabb pozícióit illetően, ugyanakkor üdvözli a tényt, miszerint általánosságban javulás figyelhető meg a nők részvételi arányát tekintve az említett pozíciókban; |
| --- | --- |

30.

| 31. | sürgeti a tagállamokat, hogy előzzék meg és tegyenek válaszintézkedéseket a nők elleni és a nemi alapú erőszak valamennyi fajtája ellen és léptessenek életbe további megelőzési stratégiákat, hogy széles körben rendelkezésre álljanak a speciális támogatási és védelmi szolgáltatások, hogy azok valamennyi áldozat számára elérhetőek legyenek, valamint hogy fordítsanak különös figyelmet az áldozatok jogainak nemspecifikus – többek között az áldozat nemi identitásával és nemi önkifejezésével kapcsolatos – vetületeire az áldozatok jogairól szóló irányelv végrehajtásáról készülő 2017-es jelentésükben; felhívja a Tanácsot, hogy aktiválja az áthidaló klauzulát, azaz fogadjon el egyhangú határozatot arról, hogy a nemi alapú erőszak is az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdésében felsorolt bűncselekmények közé tartozik; kéri a Bizottságot, hogy az uniós áldozatvédelmi jogalkotás kiegészítő intézkedéseként vezessen be európai nyilvántartást az európai védelmi határozatokról; |
| --- | --- |

31.

| 32. | határozottan megismétli, hogy a nemi alapú erőszak és hátrányos megkülönböztetés formái – többek között, de nem kizárólag az erőszakos közösülés és a szexuális erőszak, a szexuális zaklatás, a női nemi szervek megcsonkítása, a kényszerházasság, valamint a családon belüli erőszak – súlyosan sértik az emberi méltóságot; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be zéró toleranciát az erőszak minden formájával – többek között a családon belüli erőszakkal – szemben, amelyről az áldozatok vonakodnak feljelentést tenni, mivel az erőszak elkövetője az áldozat partnere vagy más családtagja; sürgeti továbbá a tagállamokat, hogy tegyék láthatóvá a családon belüli erőszak áldozataivá vált, fogyatékossággal élő nők helyzetét, akik gyakran nem tudnak elmenekülni a visszaélésszerű kapcsolatból; |
| --- | --- |

32.

| 33. | üdvözli a tagállamok előrelépését az Isztambuli Egyezmény aláírása terén, amely az első jogilag kötelező erejű nemzetközi szintű eszköz a nők elleni erőszak megelőzésére és felszámolására; és sürgeti azt a 14 tagállamot, amely még nem ratifikálta az egyezményt, hogy azt haladéktalanul tegye meg; üdvözli a Bizottság 2016. márciusi, arra irányuló javaslatát, hogy az EU csatlakozzon az Isztambuli Egyezményhez; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy gyorsítsák fel az Isztambuli Egyezmény Unió általi aláírására és megkötésére irányuló tárgyalásokat, és fenntartások nélkül, széles körűen támogatja az Unió csatlakozását; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy a 2012/29/EU irányelv rendelkezéseivel összhangban illessze be a nemi alapú erőszak fogalommeghatározását, és mihamarabb terjesszen elő a nemi alapú erőszak megelőzésére és leküzdésére vonatkozó átfogó európai stratégiát, amely kötelező erejű jogalkotási aktust is tartalmaz; |
| --- | --- |

33.

| 34. | dicséri az Eurostat, illetve a nemzeti igazságügyi hatóságok és a rendőrség adatcserére vonatkozó együttműködését, amelynek célja, hogy fényt derítsen a nemi alapú erőszak sajnálatos eseteire az EU-ban, valamint kéri őket, hogy tegyék ezt állandó gyakorlattá azáltal, hogy a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetével együttműködve évente nyomon követik a nők ellen elkövetett bűncselekmények előfordulását; |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza, hogy szoros kapcsolat van a sztereotípiák, valamint a nők elleni zaklatások, és az interneten és a közösségi médiában előforduló szexizmus egyre növekvő előfordulása között, amelyek által a nők és a lányok ellen elkövetett erőszak új formái jönnek létre, ideértve többek között az internetes megfélemlítést és zaklatást, a megalázó képek online felhasználását, valamint a magánjellegű fényképek és videofelvételek közösségi médiában történő terjesztését az érintett személyek beleegyezése nélkül; kiemeli, hogy ezekkel szemben már fiatal korban fel kell venni a küzdelmet; kiemeli, hogy ez a helyzet valószínűleg azért alakulhat ki, mert hiányos a nemi szempontból semleges környezet kialakításáért és a szexizmus megbélyegzéséért felelős hatóságok és egyéb intézmények által nyújtott védelem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak meg minden szükséges jogi és bírósági intézkedést a nőkkel szemben elkövetett online erőszak elleni küzdelem érdekében; felhívja különösen az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy a nemi alapú erőszak megelőzésére és leküzdésére irányuló átfogó európai stratégia révén egyesítsék erőiket, és alakítsanak ki olyan bűnüldözési keretet, amely bűncselekménynek minősíti az online erőszak új formáit, valamint hogy nyújtsanak pszichológiai támogatást azon nők és lányok számára, akik online erőszak áldozataivá váltak; felszólít az Európai Unió kiberbiztonsági stratégiájának és az Europol Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központjának nemi szempontú hatásvizsgálatára, a szóban forgó kérdések beillesztése és a nemi szempontok munkájukban való érvényesítése érdekében; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ismételten felkéri a Bizottságot, hogy a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének keretében hozza létre a nemi alapú erőszak európai megfigyelőközpontját, amely a nők és lányok elleni erőszak megelőzését tűzné ki célul egy európai koordinátor irányításával; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be intézkedéseket a nők és az LMBTI-személyek munkahelyi zaklatással szembeni védelme érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló hatályos uniós kerethatározatot (42), annak érdekében, hogy az a szexizmust, az előítéletes bűncselekményeket, valamint a szexuális irányultságon, a nemi identitáson és a nemi jellemzőkön alapuló gyűlöletre való uszítást is magában foglalja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | elítéli, hogy az interszexuális gyermekeken a legtöbb uniós tagállamban továbbra is genitális normalizáló műtéti beavatkozást hajtanak végre, annak ellenére, hogy az orvosilag nem indokolt; sürgeti a tagállamokat, hogy az érintett személy szabad és tájékoztatáson alapuló beleegyező nyilatkozata nélkül tartózkodjanak az ilyen orvosi kezelésektől; |
| --- | --- |

39.

| 40. | megjegyzi, hogy Máltán és Görögországban az interszexuális személyek a nemi jellemzőkön alapuló hátrányos megkülönböztetés elleni védelemben részesülnek; felhívja a tagállamokat, hogy a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó uniós irányelvek végrehajtása során vegyék fel a nemi identitást és a nemi jellemzőket a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó jogszabályaikba; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kiemeli, hogy a nemi alapon elkövetett erőszak és hátrányos megkülönböztetés formái – ideértve többek között az erőszakos közösülést és a szexuális erőszakot, a női nemi szervek megcsonkítását, a kényszerházasságot, a családon belüli erőszakot, az úgynevezett becsületbeli bűncselekményeket és az állam által gyakorolt nemi alapú megkülönböztetést – üldöztetésnek minősülnek, és az EU-ban a menedékkérelem érvényes indokának kell tekinteni ezeket; felszólít biztonságos és jogszerű uniós belépési csatornák kialakítására; emlékeztet arra, hogy a nők és a lányok különösen kiszolgáltatottak az embercsempészek általi kizsákmányolásnak; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ismételten felhívja a tagállamokat, hogy haladéktalanul vessenek véget a gyermekek, a várandós és szoptató nők, valamint az erőszakos közösülés, a nemi erőszak és az emberkereskedelem áldozataivá vált nők fogva tartásának, valamint nyújtsanak számukra megfelelő pszichológiai és egészségügyi támogatást az ilyen vészhelyzetek kezelésére kellő felkészültséggel rendelkező, nemi szempontból megfelelő szakemberek, például női pszichológusok, szociális munkások, ápolók és orvosok segítségével; emlékeztet arra, hogy a nemi alapú, illetve a (vélt) szexuális irányultságon vagy nemi identitáson alapuló erőszak menekült áldozatai számára a migrációs folyamat valamennyi szakaszában kellő időben támogatást kell nyújtani, beleértve az azonnali áthelyezést, amennyiben a biztonságuk nem szavatolható, a magas színvonalú mentálhigiénés támogatást, valamint erőszakmegelőzési intézkedésként a nemi identitás azonnali elismerését a menekültügyi eljárások során; |
| --- | --- |

42.

| 43. | újfent kiemeli, hogy az emberkereskedelem megelőzésének és a mostanra a szervezett bűnözés egyik legjövedelmezőbb tevékenységévé vált emberkereskedelem elleni küzdelem nemi dimenzióját folyamatosan nyomon kell követni az emberkereskedelem elleni uniós jogszabályok végrehajtása során, és ismételten felhívja a Bizottságot, hogy erre is térjen ki abban az értékelésében, amelynek tárgyát a tagállamok irányelvnek való megfelelése és az irányelv végrehajtása képezi, miközben gondoskodik arról, hogy az irányelvben foglalt jelentéstételi kötelezettségek és menetrend teljesüljön; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson mind pénzügyi, mind logisztikai támogatást azoknak a tagállamoknak, amelyek részt vesznek az emberkereskedelem elleni küzdelemben, különösen Olaszországnak és Görögországnak, amelyek a jelenlegi migrációs válság következtében e vészhelyzet kezelésében kiemelt szerepet játszanak; |
| --- | --- |

44.

| 45. | sürgeti, hogy mind nemzeti, mind uniós szinten fokozzák az erőfeszítéseket a sztereotípiák és a nemi alapú hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem érdekében, a lányokat és nőket, illetve fiúkat és férfiakat nem sztereotip módon bemutató és valamennyi társadalmi réteget célzó figyelemfelkeltő kampányok révén; sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek pozitív kezdeményezéseket például olyan stratégiák formájában, amelyek arra ösztönzik, hogy olyan karriert és foglalkozást válasszanak, amelyben alulreprezentáltak a férfiakat pedig, hogy részt vállaljanak a családi és a háztartási feladatokban, valamint tudatosítsák a férfiakban, hogy az erőszak – beleértve az üzleti célú szexuális kizsákmányolást célzó emberkereskedelmet, a kényszerházasságot és a kényszermunkát – hogyan károsítja a nőket, férfiakat és gyermekeket és aláássa a nemek közötti egyenlőséget, továbbá hozzanak intézkedéseket a nők és a gyermekek kereskedelme iránti kereslet tájékoztató kampányok segítségével való csökkentésére; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ismételten hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a nők maguk rendelkezhessenek szexuális és reproduktív egészségük és jogaik felett; felszólítja valamennyi tagállamot, hogy garantálja a nők hozzáférését az önkéntes családtervezéshez, valamint a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatások teljes köréhez, beleértve a fogamzásgátlást és a biztonságos és legális abortuszt; felszólítja ezért a tagállamokat és a Bizottságot, hogy kezdeményezzenek olyan figyelemfelkeltő fellépéseket, amelyek teljes mértékben tudatosítják a férfiak és nők számára a szexuális és reprodukcióval kapcsolatos kérdéseket érintő jogaikat és feladataikat; |
| --- | --- |

46.

| 47. | felhívja a figyelmet a lelkiismereti okokból való megtagadás lehetőségének túlzott alkalmazásával kapcsolatos egyre erősödő tendenciára, amely akadályozza a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést; felszólítja az uniós országokat annak biztosítására, hogy a lelkiismereti okból való rendelkezés ne akadályozza meg a betegek jogszerű orvosi ellátásban való részesítését; |
| --- | --- |

47.

| 48. | úgy véli, hogy az életmentő szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatások – többek között a biztonságos abortusz – megtagadása az alapvető emberi jogok súlyos megsértésének tekintendő; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza a kamaszokat, fiatalokat és felnőtteket célzó aktív megelőzési, oktatási és információs politikák fontosságát annak érdekében, hogy társadalmunk jó szexuális és reproduktív egészségnek örvendjen, elkerülve a szexuális úton terjedő betegségeket és a nem kívánt terhességeket; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ösztönzi a tagállamok illetékes hatóságait, hogy segítsék elő a nemek közötti egyenlőséget átfogó szexuális és párkapcsolati oktatási programjaik – többek között a lányoknak és fiúknak a beleegyezésen, tiszteleten és kölcsönösségen alapuló párkapcsolatokra történő oktatása –, továbbá a sport és a szabadidős tevékenységek révén, ahol a sztereotípiák és a nemek szerinti elvárások hatással lehetnek az önképre, az egészségre, a készségek elsajátítására, az intellektuális fejlődésre, a társadalmi beilleszkedésre és a lányok és fiúk identitásának kialakítására egyaránt; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kiemeli annak jelentőségét, hogy a férfiakat ösztönözzék a nemek közötti egyenlőségre irányuló valamennyi fellépésben való teljes részvételre, valamint hogy meghatározzák azokat a kontextusokat, amelyekben nagyszámú férfit lehet elérni, különösen a férfiak által dominált intézményekben, iparágakban és szövetségekben, érzékennyé tegyék a férfiakat a nemek közötti egyenlőség elősegítésével kapcsolatos szerepeikkel és feladataikkal szemben, támogassák a nők és férfiak közötti megosztott hatáskörök és felelősségi körök elvét a munkahelyen, a közösségekben, a magánszférában és a szélesebb nemzeti és nemzetközi közösségekben; |
| --- | --- |

51.

| 52. | sürgeti a tagállamokat, hogy kísérjék figyelemmel azokat az eseteket, ahol a média és a reklámipar népszerűsíti a nők szexuális jellegét és áruként kezeli őket, és a fiatalsággal, szépséggel és szexuális vonzerővel kapcsolatos női sztereotípiákat a társadalmi siker modelljeként ábrázolja; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen jogi lépéseket abban az esetben, ha a tagállamok megsértik az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvet és a közszolgálati és kereskedelmi médiában ösztönzők révén népszerűsítse a bevált gyakorlatokat; sürgeti a médiát és a reklámipart, hogy tartsa tiszteletben a nők méltóságát és biztosítsa a nők sztereotípia- és megkülönböztetésmentes ábrázolását a jelenlegi női sokszínűségnek megfelelően; sürgeti továbbá a médiát és a reklámipart, hogy fordítson figyelmet az egészséges életmódra, a különféle családmodellekre és életstílusokra; |
| --- | --- |

52.

| 53. | emlékeztet az EU által a 2013. és a 2015. évi EU–CELAC (Latin-amerikai és Karibi Államok Közössége) cselekvési tervekben a nők elleni erőszak megszüntetése tekintetében elfogadott kötelezettségvállalásokra, és aggodalmát fejezi ki a nemek közötti egyenlőség előmozdítására vonatkozó 7. fejezete végrehajtásának elmulasztása miatt; felszólítja a tagállamokat és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy működjenek együtt és különítsenek el gazdasági és intézményi forrásokat a cselekvési tervekben a nemek közötti egyenlőség előmozdítására vonatkozóan, különösen az erőszak valamennyi formájának megszüntetése tekintetében elfogadott ajánlások teljesítésének biztosítására a Belém do Pará-i Egyezménynek, az Isztambuli Egyezménynek és a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezménynek megfelelően; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kiemeli, hogy a kutatások alapján az éghajlatváltozás nagyobb mértékben hat a nőkre mint a férfiakra, miközben elszegényedés esetén általában a nőkre hárul a nagyobb teher; úgy véli, hogy a nőknek aktívan részt kell venniük az éghajlat-politikában és az azzal kapcsolatos fellépésekben; |
| --- | --- |

54.

| 55. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot egy átfogó fenntartható fejlesztési stratégiára, amely felöleli valamennyi vonatkozó bel- és külpolitikai területet, és dolgozzon ki hatékony nyomonkövetési, felülvizsgálati és elszámoltathatósági mechanizmusokat a 2030-ig tartó menetrend végrehajtására, beleértve a nemek közötti egyenlőségre, a nők jogaira és társadalmi szerepvállalására irányuló célokat és mutatókat; |
| --- | --- |

55.

| 56. | felhívja a Bizottságot, hogy hatékonyabban kövesse nyomon a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó hatályos uniós jogszabályok tagállamokban való végrehajtását, ugyanakkor hívja fel a figyelmet kötelezettségszegési eljárások megindításának szükségességére a vonatkozó jogszabályok végrehajtásának elmulasztása esetén; |
| --- | --- |

56.

| 57. | megjegyzi, hogy a többéves pénzügyi kerethez csatolt, a nemek közötti egyenlőség érvényesítéséről szóló intézményközi nyilatkozat ellenére, eddig nem történt intézkedés a nemek szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés tekintetében; hangsúlyozza e tekintetben, hogy szorosan figyelemmel kell kísérni, hogy az együttes nyilatkozatban foglalt elveket hogyan hajtották végre az éves költségvetési eljárások tekintetében, és kéri, hogy az illetékes bizottság kapjon formális szerepet a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatában; |
| --- | --- |

57.

| 58. | felhívja a tagállamok kormányait, hogy biztosítsák az olyan testületek létrejöttét, fennmaradását és megfelelő erőforrásait, amelyek feladata a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó szakpolitikák kidolgozása, összehangolása és végrehajtása, mivel ez a nemek közötti egyenlőség előmozdítása terén vállalt kormányzati kötelezettségvállalás egyik fő mutatója; |
| --- | --- |

58.

| 59. | felszólítja az uniós intézményeket, hogy építsenek be a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó konkrét mutatókat – többek között a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó mutatóját – a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó jövőbeli uniós mechanizmus nyomonkövetési rendszerébe; |
| --- | --- |

59.

| 60. | sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki átfogóbb egyenlőségi stratégiát, beleértve egy horizontális, megkülönböztetés elleni irányelvet, amelynek célja a nemi alapon történő megkülönböztetés minden formájának felszámolása; ennek érdekében sürgeti a Tanácsot, hogy a lehető leghamarabb alakítson ki közös álláspontot a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra, nemre vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0426), amelyet Parlament arról szóló álláspontjának (43)2009. április 2-i elfogadása óta blokkolnak; sürgeti a Tanácsot, hogy az álláspontba foglalja bele a nemi hovatartozást mint diszkriminációs tényezőt; |
| --- | --- |

60.

| 61. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  HL L 315., 2012.11.14., 57. o.

(2)  HL L 101., 2011.4.15., 1. o.

(3)  HL C 70. E, 2012.3.8., 162. o.

(4)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(5)  HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

(6)  HL L 353., 2013.12.28., 7. o.

(7)  HL L 180., 2010.7.15., 1. o.

(8)  HL L 68., 2010.3.18., 13. o.

(9)  HL L 348., 1992.11.28., 1. o.

(10)  HL L 359., 1986.12.19., 56. o.

(11)  HL L 6., 1979.1.10., 24. o.

(12)  HL C 341. E, 2010.12.16., 35. o.

(13)  HL C 199. E, 2012.7.7., 65. o.

(14)  HL C 251. E, 2013.8.31., 1. o.

(15)  HL C 316., 2016.8.30., 2. o.

(16)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0105.

(17)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0042.

(18)  HL C 407., 2016.11.4., 2. o.

(19)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0126.

(20)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0312.

(21)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0073.

(22)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0203.

(23)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0235.

(24)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0338.

(25)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0360.

(26)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0072.

(27)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0227.

(28)  ISBN 978-92-79-29898-1

(29)  HL L 59., 2013.3.2., 5. o.

(30)  http://www.un.org/womenwatch/daw/csw/csw48/ac-men-auv.pdf

(31)  ISBN 978-92-79-36171-5.

(32)  Az Eurofund „A nemek közötti foglalkoztatási szakadék: kihívások és megoldások” című jelentése (2016).

(33)  Az Eurofound „A szülői és apasági szabadság igénybevételének előmozdítása az apák körében az Európai Unióban” című jelentése (2015).

(34)  Az Eurofound által az európai munkakörülményekről készített 6. felmérés első eredményei (2015).

(35)  http://ec.europa.eu/eurostat/web/crime/database

(36)  Az Eurostat „Emberkereskedelem” című jelentésének 2015. évi kiadása.

(37)  A nemek közötti egyenlőséggel és a megkülönböztetésmentességgel foglalkozó jogi szakértők európai hálózata: „A comparative analysis of gender equality law in Europe 2015” (A nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 2015. évi európai jogszabályok összehasonlító elemzése).

(38)  EIGE, „Effectiveness of institutional mechanisms for the advancement of gender equality. Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States” (A nemek közötti egyenlőség előmozdítására irányuló intézményi mechanizmusok hatékonysága. A Pekingi Cselekvési Platform uniós tagállamokban való végrehajtásának felülvizsgálata) (2014).

(39)  Az Eurofound „Social partners and gender equality in Europe” (Szociális partnerek és a nemek közötti egyenlőség Európában) című jelentése (2014).

(40)  2014-es és 2015-ös fejlemények.

(41)  Az Európai Bizottság 2015. októberi, „Nemek közötti egyensúly a vállalatok igazgatótanácsában – Európa áttöri az üvegplafont” című tájékoztatója; Európai Bizottság, DG JUST, „Nők a gazdasági döntéshozatalban az EU-ban: Eredményjelentés: Az Európa 2020 kezdeményezése”, 2012; Aagoth Storvik és Mari Teigen, „Nők a vezetőtestületekben: norvég tapasztalatok”, 2010. június.

(42)  HL L 328., 2008.12.6., 55. o.

(43)  HL C 137. E, 2010.5.27., 68. o.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/64 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/64

---

P8_TA(2017)0074

A nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében

Az Európai Parlament 2017. március 14-i állásfoglalása a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2004/113/EK tanácsi irányelv alkalmazásáról (2016/2012(INI))

(2018/C 263/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 19. cikkének (1) bekezdésére és 260. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 19. cikkének (1) bekezdésére és 260. cikkére,

| — | tekintettel a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2004/113/EK tanácsi irányelv alkalmazásáról szóló bizottsági jelentésre (COM(2015)0190), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2004/113/EK tanácsi irányelv alkalmazásáról szóló bizottsági jelentésre (COM(2015)0190),

| — | tekintettel a 2004/113/EK tanácsi irányelv biztosítási ágazatban, az Európai Unió Bíróságának C-236/09. sz. Test-Achats-ügyben hozott ítéletére figyelemmel történő alkalmazásával kapcsolatos, 2011. december 22-i bizottsági iránymutatásokra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2004/113/EK tanácsi irányelv biztosítási ágazatban, az Európai Unió Bíróságának C-236/09. sz. Test-Achats-ügyben hozott ítéletére figyelemmel történő alkalmazásával kapcsolatos, 2011. december 22-i bizottsági iránymutatásokra (2),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának C-236/09. sz. Test-Achats-ügyben hozott 2011. március 1-jei ítéletére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának C-236/09. sz. Test-Achats-ügyben hozott 2011. március 1-jei ítéletére (3),

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményére (Isztambuli Egyezmény) és annak 3. cikkére, amely a „társadalmi nem” fogalmát „a valamely adott társadalom által a nők és a férfiak számára megfelelőnek tekintett, társadalmilag kialakított szerepek, magatartások, tevékenységek és tulajdonságok”-ként határozza meg, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményére (Isztambuli Egyezmény) és annak 3. cikkére, amely a „társadalmi nem” fogalmát „a valamely adott társadalom által a nők és a férfiak számára megfelelőnek tekintett, társadalmilag kialakított szerepek, magatartások, tevékenységek és tulajdonságok”-ként határozza meg,

| — | tekintettel „A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend” című bizottsági közleményre (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend” című bizottsági közleményre (COM(2016)0356),

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálata által az árukhoz és szolgáltatásokhoz való nemek közötti egyenlő hozzáférésről – 2004/113/EK irányelv készített, 2017. januári európai végrehajtás-értékelési tanulmányra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálata által az árukhoz és szolgáltatásokhoz való nemek közötti egyenlő hozzáférésről – 2004/113/EK irányelv készített, 2017. januári európai végrehajtás-értékelési tanulmányra (4),

| — | tekintettel az Equinet „Az esélyegyenlőségi szervek és az árukhoz és szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférés irányelve” című, 2014. novemberi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Equinet „Az esélyegyenlőségi szervek és az árukhoz és szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférés irányelve” című, 2014. novemberi jelentésére,

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőség jogi szakértőinek európai hálózata által kidolgozott, „A nemek közötti egyenlőségre vonatkozó jogszabályok 33 európai országban: Miként ültetik át ezeket a nemzeti jogba?” című, 2014. évi jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőség jogi szakértőinek európai hálózata által kidolgozott, „A nemek közötti egyenlőségre vonatkozó jogszabályok 33 európai országban: Miként ültetik át ezeket a nemzeti jogba?” című, 2014. évi jelentésre,

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőség jogi szakértőinek európai hálózata által kidolgozott, „Nemi alapon történő megkülönböztetés az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása terén, és a 2004/113/EK irányelv átültetése” című, 2009. júliusi jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőség jogi szakértőinek európai hálózata által kidolgozott, „Nemi alapon történő megkülönböztetés az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása terén, és a 2004/113/EK irányelv átültetése” című, 2009. júliusi jelentésre,

| — | tekintettel a Bíróság C-13/94. számú ügyben hozott ítéletére, amely szerint a nemi alapon való nem megkülönböztetés joga magában foglalhatja az egy személy nemének megváltozásából eredő megkülönböztetést (5), valamint tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének „Az LMBTI személyek egyenlősége elérésének szakmai kihívásai” című, 2014. évi jelentésére, mind az áruk és szolgáltatások területén, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság C-13/94. számú ügyben hozott ítéletére, amely szerint a nemi alapon való nem megkülönböztetés joga magában foglalhatja az egy személy nemének megváltozásából eredő megkülönböztetést (5), valamint tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének „Az LMBTI személyek egyenlősége elérésének szakmai kihívásai” című, 2014. évi jelentésére, mind az áruk és szolgáltatások területén,

| — | tekintettel a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2008)0426) és a Parlament erre vonatkozó, 2009. április 2-i álláspontjára (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2008)0426) és a Parlament erre vonatkozó, 2009. április 2-i álláspontjára (6),

| — | tekintettel az Európában a nők vállalkozási tevékenységét akadályozó külső tényezőkről szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európában a nők vállalkozási tevékenységét akadályozó külső tényezőkről szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0043/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0043/2017),

| A. | mivel az áruk és szolgáltatások terén a nemek között meglévő közvetlen és közvetett megkülönböztetés elleni küzdelem szerves része a nők és férfiak közötti egyenlőség alapelvének, amely az Európai Unió alapértéke, és mivel az uniós Szerződések és az Európai Unió Alapjogi Chartája értelmében is tilos a nemi alapú megkülönböztetés, és a nők és férfiak közötti egyenlőség minden téren és az Unió minden tagállamában biztosítandó; |
| --- | --- |

A.

mivel az áruk és szolgáltatások terén a nemek között meglévő közvetlen és közvetett megkülönböztetés elleni küzdelem szerves része a nők és férfiak közötti egyenlőség alapelvének, amely az Európai Unió alapértéke, és mivel az uniós Szerződések és az Európai Unió Alapjogi Chartája értelmében is tilos a nemi alapú megkülönböztetés, és a nők és férfiak közötti egyenlőség minden téren és az Unió minden tagállamában biztosítandó;

| B. | mivel a 2004/113/EK irányelv (a továbbiakban: az irányelv) kiterjeszti a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvét a foglalkoztatás és a munkaerőpiac területén túl az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítésének, illetve nyújtásának területeire; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2004/113/EK irányelv (a továbbiakban: az irányelv) kiterjeszti a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvét a foglalkoztatás és a munkaerőpiac területén túl az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítésének, illetve nyújtásának területeire;

| C. | mivel ez az irányelv megtiltja a nemi alapon történő közvetlen és közvetett megkülönböztetést a nyilvánosság számára hozzáférhető árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása terén, a köz- és a magánszférában egyaránt; |
| --- | --- |

C.

mivel ez az irányelv megtiltja a nemi alapon történő közvetlen és közvetett megkülönböztetést a nyilvánosság számára hozzáférhető árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása terén, a köz- és a magánszférában egyaránt;

| D. | mivel az irányelv az Európai Unió Bíróságának (EUB) vonatkozó ítélkezési gyakorlata szerint az EUMSZ 57. cikke szerinti valamennyi díjazás ellenében nyújtott árura és szolgáltatásra vonatkozik; mivel a díjazást nem feltétlenül annak kell fizetnie, aki számára a szolgáltatást nyújtják, és azt közvetett fizetés formájában is ki lehet egyenlíteni, ami nem feltétlenül érinti a szolgáltatás igénybevevőjét; |
| --- | --- |

D.

mivel az irányelv az Európai Unió Bíróságának (EUB) vonatkozó ítélkezési gyakorlata szerint az EUMSZ 57. cikke szerinti valamennyi díjazás ellenében nyújtott árura és szolgáltatásra vonatkozik; mivel a díjazást nem feltétlenül annak kell fizetnie, aki számára a szolgáltatást nyújtják, és azt közvetett fizetés formájában is ki lehet egyenlíteni, ami nem feltétlenül érinti a szolgáltatás igénybevevőjét;

| E. | mivel a média- és a hirdetési ágazatok, az oktatáshoz kapcsolódó szolgáltatások, és magánszférán belül nyújtott szolgáltatásokat kizárták az irányelv hatálya alól; mivel a tagállamok jogalkotási hatáskörébe tartozik a nők és férfiak egyenlő bánásmódjának védelme más területeken, és mivel néhány esetben a nemzeti jogszabályok az irányelv által előírtnál messzebb mennek, és a jogszabály hatálya alá veszik a férfiak és nők között a médiában, a reklámokban és az oktatásban jelen lévő megkülönböztetést is; |
| --- | --- |

E.

mivel a média- és a hirdetési ágazatok, az oktatáshoz kapcsolódó szolgáltatások, és magánszférán belül nyújtott szolgáltatásokat kizárták az irányelv hatálya alól; mivel a tagállamok jogalkotási hatáskörébe tartozik a nők és férfiak egyenlő bánásmódjának védelme más területeken, és mivel néhány esetben a nemzeti jogszabályok az irányelv által előírtnál messzebb mennek, és a jogszabály hatálya alá veszik a férfiak és nők között a médiában, a reklámokban és az oktatásban jelen lévő megkülönböztetést is;

| F. | mivel az irányelvet mind a 28 tagállamban átültették a nemzeti jogba; mivel a Bizottság jelentése szerint 2015-ben hat tagállamban még mindig intenzív párbeszéd folyt az irányelv megfelelő végrehajtásáról; |
| --- | --- |

F.

mivel az irányelvet mind a 28 tagállamban átültették a nemzeti jogba; mivel a Bizottság jelentése szerint 2015-ben hat tagállamban még mindig intenzív párbeszéd folyt az irányelv megfelelő végrehajtásáról;

| G. | mivel a Test-Achat-ügyben hozott ítéletben az EUB következtetése szerint az irányelv 5. cikkének (2) bekezdése akadályozza a férfiakkal és nőkkel szembeni egyenlő bánásmód céljának elérését; mivel ezt a rendelkezést 2012. december 21-i hatállyal érvénytelenítették, és ennek eredményeképpen minden tagállamban kötelező az uniszex biztosítási díjak és juttatások alkalmazása; |
| --- | --- |

G.

mivel a Test-Achat-ügyben hozott ítéletben az EUB következtetése szerint az irányelv 5. cikkének (2) bekezdése akadályozza a férfiakkal és nőkkel szembeni egyenlő bánásmód céljának elérését; mivel ezt a rendelkezést 2012. december 21-i hatállyal érvénytelenítették, és ennek eredményeképpen minden tagállamban kötelező az uniszex biztosítási díjak és juttatások alkalmazása;

| H. | mivel az irányelv végrehajtásának fő problémás területei között van az áruk és szolgáltatások fogalmának túlságosan megszorító értelmezése, a 4. cikk (5) bekezdés alapján történő eltérő bánásmód tág és néha nem egyértelmű indokolása, valamint a nők terhesség vagy anyaság alatti elégtelen védelme; |
| --- | --- |

H.

mivel az irányelv végrehajtásának fő problémás területei között van az áruk és szolgáltatások fogalmának túlságosan megszorító értelmezése, a 4. cikk (5) bekezdés alapján történő eltérő bánásmód tág és néha nem egyértelmű indokolása, valamint a nők terhesség vagy anyaság alatti elégtelen védelme;

| I. | mivel a megkülönböztetés tiltása közben fontos tiszteletben tartani más alapvető jogokat és szabadságokat, ideértve a magánélet védelmét, illetve az ezekhez kapcsolódó műveleteket, valamint a vallásszabadságot; |
| --- | --- |

I.

mivel a megkülönböztetés tiltása közben fontos tiszteletben tartani más alapvető jogokat és szabadságokat, ideértve a magánélet védelmét, illetve az ezekhez kapcsolódó műveleteket, valamint a vallásszabadságot;

| J. | mivel a 2008-ban benyújtott, az egyenlő bánásmódról szóló irányelv kiterjesztené a valláson vagy meggyőződésen, életkoron, fogyatékosságon és szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetéstől való védelmet a munkaerőpiacon túl a szociális védelemre, beleértve a szociális biztonságot és az egészségügyi ellátást, a szociális kedvezményeket, az oktatást, valamint az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférést, valamint azok értékesítését, illetve nyújtását; mivel a Tanács még nem fogadta el álláspontját ezen irányelvre irányuló javaslatról; |
| --- | --- |

J.

mivel a 2008-ban benyújtott, az egyenlő bánásmódról szóló irányelv kiterjesztené a valláson vagy meggyőződésen, életkoron, fogyatékosságon és szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetéstől való védelmet a munkaerőpiacon túl a szociális védelemre, beleértve a szociális biztonságot és az egészségügyi ellátást, a szociális kedvezményeket, az oktatást, valamint az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférést, valamint azok értékesítését, illetve nyújtását; mivel a Tanács még nem fogadta el álláspontját ezen irányelvre irányuló javaslatról;

| K. | mivel bár „A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend” című bizottsági közlemény jó kiindulópontja lehet ezen ágazat előmozdításának és szabályozásának, be kell vonni a nemek közötti egyenlőség szempontját, és érvényesíteni kell az irányelv rendelkezéseit további elemzésekben és ajánlásokban e téren; |
| --- | --- |

K.

mivel bár „A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend” című bizottsági közlemény jó kiindulópontja lehet ezen ágazat előmozdításának és szabályozásának, be kell vonni a nemek közötti egyenlőség szempontját, és érvényesíteni kell az irányelv rendelkezéseit további elemzésekben és ajánlásokban e téren;

| L. | mivel az irányelv teljes potenciáljának megvalósítása a nemek közötti szempontok hatályán belül eső ágazatain belül történő eredményes és következetes érvényesítésén múlik; |
| --- | --- |

L.

mivel az irányelv teljes potenciáljának megvalósítása a nemek közötti szempontok hatályán belül eső ágazatain belül történő eredményes és következetes érvényesítésén múlik;

| M. | mivel az esélyegyenlőségi szervek európai hálózatának munkája alapvető fontosságú az egyenlő bánásmódról szóló jogszabályok végrehajtásának fokozása, valamint az együttműködés koordinálása és a bevált gyakorlatok cseréje céljából az esélyegyenlőségi szervek között Unió-szerte; |
| --- | --- |

M.

mivel az esélyegyenlőségi szervek európai hálózatának munkája alapvető fontosságú az egyenlő bánásmódról szóló jogszabályok végrehajtásának fokozása, valamint az együttműködés koordinálása és a bevált gyakorlatok cseréje céljából az esélyegyenlőségi szervek között Unió-szerte;

Általános szempontok

| 1. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az irányelv alkalmazása nem egységes, hanem eltérő a tagállamokban, és hogy az e téren elért előrelépés ellenére még mindig vannak kihívások és hézagok a végrehajtásban, amelyekkel haladéktalanul foglalkoznia kell néhány tagállamnak és bizonyos ágazatoknak; felhívja a Bizottságot, hogy kezelje prioritásként a tagállamokkal való párbeszédei során a végrehajtásban meglévő hézagok kezelését; hangsúlyozza a tagállamoknak az uniós jogszabályok és politikák végrehajtásában betöltött szerepét, és azt ajánlja, hogy a regionális és helyi hatóságok nagyobb támogatására, illetve a civil társadalommal való együttműködésre, valamint a tagállamoktól az ágazat felé nyújtott iránymutatásokra lehet szükség az irányelv teljes körű végrehajtása biztosítása céljából; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megjegyzi, hogy a 2009-ben benyújtott első jelentését követően a Bizottság nagy késedelemmel nyújtotta be az irányelv alkalmazásáról szóló jelentését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy bár a bizottsági jelentés szerint nem jeleztek különös nehézségeket az irányelv számos rendelkezésének végrehajtása során, ezt a kijelentést a hátrányos megkülönböztetés nagyon kevés bejelentett esete alapján tették, és hogy általában nagyon korlátozott információk állnak rendelkezésre, és hogy az adatgyűjtés e téren jelentősen különbözik a tagállami szinten; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kiemeli, hogy a tagállamok előtt álló egyik kihívás az irányelvben lefektetett, a polgároknak biztosított jogok és védelmek alacsony szintű ismerete a politikai döntéshozók, a szolgáltatók, valamint maguk a polgárok részéről; rámutat, hogy az irányelv és annak előírásai ismeretének és tudatosításának hiánya csökkentheti a nemi alapú megkülönböztetés bejelentett eseteinek számát; felhívja a tagállamokat, a Bizottságot, és az érintett feleket – lehetőleg a fogyasztóvédelmi szervezetekkel együttműködésben – az irányelv rendelkezéseinek tudatosítására az áruk és szolgáltatások terén az egyenlő bánásmódnak tulajdonított fontosság fokozása céljából; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy eddig csak néhány tagállam tett jelentést pozitív intézkedésekre vonatkozó külön rendelkezésekről; felhívja a tagállamokat a pozitív intézkedésekre vonatkozó rendelkezések jobb integrálására és előmozdítására, amelyek jogszerű célon alapulnak, és amelyek szándéka a nemi alapú egyenlőtlenségek irányelvben foglaltak szerinti megelőzése vagy kompenzálása; |
| --- | --- |

5.

A biztosítási, banki és pénzügyi ágazat

| 6. | üdvözli a Test-Achat-ügyben hozott ítélet végrehajtását a tagállamok nemzeti jogszabályaiban, és hogy a nemzeti jogszabályokat jogilag kötelező érvénnyel módosították; rámutat, hogy még mindig vannak kihívások a nemzeti jogszabályoknak az ítéletnek való megfelelésével kapcsolatban, például a betegbiztosítási rendszerek tekintetében és a terhesség és anyaság alapján történő megkülönböztetés teljes mértékű felszámolásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiemeli, hogy a biztosítási szerződésekben a nemi alapú biztosításmatematikai tényezőket tiltó és a magánbiztosítási, többek között a magánnyugdíjrendszerekben kötelezően uniszex biztosítási díjakat és járadékokat előíró ítélet a nyugdíjakra kiegyenlítő hatást fejt ki; megállapítja, hogy bár ez az ítélet csak a magánnyugdíjrendszerekre vonatkozik, az uniszex nyugdíjakra vonatkozó szabály bevált gyakorlatnak tekinthető a nemek közötti nyugdíjszakadék csökkentésében; üdvözli egyes tagállamok azon döntését, hogy az uniszex szabályt az ítélet hatályán túlmutatva más biztosítási és nyugdíjtípusokra, például a foglalkoztatói nyugdíjrendszereikre is kiterjesszék, hogy a nők és a férfiak között e területeken is biztosítsák az egyenlőséget; ösztönzi a többi tagállamot, hogy lehetőség szerint kövessék a fenti példát; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy alapvető fontosságú az ítélet megfelelő és teljes mértékű végrehajtásának biztosítása; felhívja a Bizottságot, hogy időszakos jelentésekkel kövesse nyomon az e szabályoknak való tagállami megfelelést annak biztosítása érdekében, hogy ne maradjanak megoldatlan kérdések; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kiemeli, hogy az irányelv kifejezetten tiltja a terhesség és az anyaság megkülönböztetésre való használatát a biztosítási és egyéb pénzügyi szolgáltatási díjak számításában; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítést és nyújtsanak egyértelműbb tájékoztatást a terhes nők jogainak védelmét illetően e területen, a terhességhez kapcsolódó indokolatlan költségektől való megkímélésükre, mivel a terhes nőknek nem szabadna magasabb költségekkel szembesülniük pusztán a terhességük miatt, valamint a szolgáltatók körében figyelemfelkeltésre a terhes nők számára nyújtott különleges védelemről; hangsúlyozza különösen annak szükségességét, hogy a különböző típusú biztosítások, elsősorban az orvosi biztosítás átmeneti időtartamai ne ütközzenek a terhes nőknek az egyenlő bánásmódhoz való jogával a terhességük során; |
| --- | --- |

9.

| 10. | emlékeztet rá, hogy az a jog, hogy senkit ne érjen neme alapján hátrányos megkülönböztetés, magában foglalhatja az egy személy nemének megváltozásából eredő megkülönböztetést (8), és felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a nők és férfiak ilyen alapú megkülönböztetéstől való védelméről; kiemeli, hogy az irányelv védelmet nyújt e tekintetben, és részletesebb meghatározásokat a tagállamok írhatnak elő nemzeti jogszabályaikban; rámutat e tekintetben, hogy 13 tagállam még nem fogadott el közvetlen jogszabályt a transznemű személyek védelmére, akik továbbra is megkülönböztetésnek vannak kitéve az áruk és szolgáltatások nyújtása és az azokhoz való hozzáférés terén, és rámutat, hogy az ilyen jogszabályok elfogadása felhívhatja a figyelmet a megkülönböztetésmentesség elvére; felhívja a Bizottságot, hogy az irányelv végrehajtásáról szóló jövőbeli jelentéseiben kövesse nyomon az ilyen alapon történő megkülönböztetést; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sajnálatát fejezi ki a biztosítási és bankszektor által nyújtott szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén a nőket a terhességhez, az anyasági tervekhez és az anyasághoz kapcsolódó megkülönböztető gyakorlatok fennállása miatt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | megjegyzi, hogy az, hogy a női vállalkozók nagyobb nehézségekkel néznek szembe a finanszírozáshoz való hozzáférés terén, részben a megfelelő hitelfelvevői múlt kialakításával és a vezetői tapasztalatok megszerzésével járó nehézségekre vezethető vissza; felhívja a tagállamokat, hogy működjenek együtt a pénzügyi ágazattal egyenlőség biztosításában a férfiak és nők között a szabadfoglalkozásúak és kkv-k tőkéhez való hozzáférése tekintetében; felkéri őket, hogy tárják fel a nemek közötti egyenlőségnek a kölcsönök odaítélésével kapcsolatos jelentéstételi struktúrákba, a kockázati profilok testre szabásába, a befektetési megbízásokba és a személyzeti struktúrákba, valamint a pénzügyi termékekbe való bevezetésének lehetőségeit; felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve fogadjanak el gyakorlati példákat tartalmazó hatékony intézkedéseket annak érdekében, hogy az egyenlő bánásmódhoz való jogai védelmére szolgáló hatékony eszközként mindenki teljes körűen és megfelelően használhassa az irányelvet az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében; |
| --- | --- |

12.

| 13. | szorgalmazza a nők vállalkozási tevékenységének holisztikus megközelítését, amelynek célja a nők ösztönzése és támogatása a vállalkozói karrier felépítésében, a finanszírozáshoz és az üzleti lehetőségekhez való hozzáférés megkönnyítése, valamint olyan környezet kialakítása, amely lehetővé teszi a nők számára a bennük rejlő lehetőségek kibontakoztatását és a sikeres vállalkozóvá válást, biztosítva többek között a szakmai és a magánélet összeegyeztetését, a gyermekgondozási létesítményekhez való hozzáférést és a testre szabott képzéseket; |
| --- | --- |

13.

Közlekedési ágazat és nyilvános terek

| 14. | megjegyzi, hogy míg a zaklatás, így a szexuális és a nemi alapú zaklatás tiltása a tagállamok nemzeti jogszabályaiban rögzítve van, a nők, a transznemű és interszexuális személyek továbbra is rendszeresen és gyakran vannak kitéve a visszaélés különböző formáinak a közlekedési eszközökön, és égető szükség van a zaklatást megelőző intézkedések fokozására, ideértve a figyelemfelkeltést a szolgáltatók körében; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e téren mozdítsák elő a bevált gyakorlatok megosztását; felhív azon megelőző intézkedések kiemelésére, amelyek megfelelnek a nők és férfiak közötti egyenlőség elvének, mint ahogy azt például az Európa Tanács egyezménye a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról (Isztambuli Egyezmény) is ajánlja, amelyek nem korlátozódnak a nők jogaira, és elsősorban a potenciális elkövetőkre, nem pedig a nők mint potenciális áldozatok viselkedésének megváltoztatására összpontosít; megjegyzi, hogy az Isztambuli Egyezmény kimondja, hogy „a nők és a férfiak közötti jogi és tényleges egyenlőség megvalósítása a nőkkel szembeni erőszak megelőzésének kulcsfontosságú eleme”, és ezért felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy ezt az átfogó megközelítést alkalmazzák a nők elleni erőszak megszüntetését célzó politikájukban, többek között az irányelvben rögzített zaklatás elleni rendelkezések végrehajtása során; felhívja azon tagállamokat, akik ezt még nem tették meg, hogy ratifikálják az Isztambuli Egyezményt, emellett felhívja a Bizottságot és Tanácsot, hogy mozdítsák elő az Unió Egyezményhez való csatlakozásának folyamatát; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sajnálattal állapítja meg, hogy a kisgyermekek szülei és gondozói még mindig fizikai és egyéb akadályokba ütköznek, mint például hogy elégtelen hozzáférés a pelenkázóhelyiségekhez a szolgáltatók helyiségeiben; hangsúlyozza mind az anyák, mind az apák jogai védelmének szükségességét, hogy gyermekeik társaságában élhessenek a jogaikkal a szolgáltatók helyiségeiben; kiemeli, hogy a nőkkel és férfiakkal, mint kisgyermekes szülőkkel és gondviselőkkel szembeni egyenlő bánásmód a szolgáltatásokhoz való hozzáférés és azok használata tekintetében kulcsfontosságú általában véve a nemek közötti egyenlőség szempontjából, mivel elősegíti a gyermeknevelés terén a nők és férfiak közötti egyenlő és megosztott felelősségvállalást; ezért kéri a tagállamokat, hogy hívják fel a szolgáltatók figyelmét arra az igényre, hogy mindkét szülő számára egyenlős és biztonságos létesítményeket biztosítsanak épületeikben; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megjegyzi továbbá, hogy a gondozóknak, akik többsége nő, különleges hozzáférhetőségi igényeik vannak, és ezért ösztönzi a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a nőket mint a tömegközlekedési eszközök fő használóit és általában a gondozókat érintő valamennyi akadályt és nehézséget, a nőkkel kapcsolatos közlekedési kérdésekkel foglalkozó, 2014-ben Párizsban tartott ötödik konferencia következtetéseinek megfelelően; kiemeli, hogy az e területen végzett kutatások ellenére csak korlátozott mértékben vették figyelembe a nemi szempontokat érvényesítő szakpolitikákat a közlekedési ágazatban; megjegyzi, hogy a nemi szempontok figyelembe vétele a közlekedési eszközök és egyéb közterek tervezésének és kialakításának korai szakaszában, valamint a rendszeresen elvégzett nemi szempontú hatásvizsgálatok jó és költséghatékony megoldást jelent a kisgyermekek szülei és gondozói egyenlő hozzáférését gátló fizikai akadályok felszámolására; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rámutat, hogy a szolgáltatók helyiségeiben a nőkkel az anyaság vagy terhesség, így például a szoptatás miatt való egyenlőtlen bánásmód még mindig létezik a tagállamokban; úgy véli, hogy tagállami szinten erősíteni kell és teljes körűen végre kell hajtani a nőknek az irányelvben biztosított, az anyasághoz és a terhességhez – így például a szoptatáshoz – kapcsolódó védelmét; rámutat, hogy a szolgáltatóknak meg kell felelniük az irányelv vezérelveinek és az azokat átültető nemzeti jogszabályoknak; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a tömegközlekedési eszközök és az infrastruktúra nők és férfiak számára egyaránt hozzáférhető és megfelelő legyen, nemcsak végfelhasználókként és utasokként, hanem az ágazatban dolgozó szakemberekként is; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a légitársaságok által kidolgozott, a terhes nők fedélzetre való felengedésére és út közbeni támogatásukra vonatkozó szabályokat, és tegyen lépéseket, hogy a légitársaságok biztosítsák, hogy e tekintetben összehangolt megközelítésmódot alkalmazzanak; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felszólítja a Tanácsot, hogy fogadja el az utasok jogairól szóló rendelettel kapcsolatos parlamenti álláspontot arra vonatkozóan, hogy a repülőtéri csomagkezelők a kiszállást követően azonnal kötelesek legyenek visszaadni a babakocsikat az utasoknak vagy alternatív közlekedési eszközt biztosítani, hogy az utasoknak ne kelljen a gyerekeket az egész repülőtéren át, a csomagkiadásig kézben vinni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | úgy véli, hogy az anyaságot támogató szolgáltatások hálózatának biztosítása, nevezetesen a bölcsődék és óvodák, illetve a napközik elengedhetetlenül fontosak az áruk és szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén a férfiak és nők közötti egyenlőség alapelvének valódi érvényesüléséhez; úgy véli, hogy e hálózatnak olyan szintű közszolgáltatásokat kell magában foglalnia, amelyek kielégítik a lakosság igényeit; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megjegyzi, hogy az orvosi árukhoz és szolgáltatókhoz való hozzáférés terén továbbra is tapasztalható megkülönböztetés, és fennállnak bizonyos egyenlőtlenségek, ami rámutat a jó minőségű, ingyenes közegészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés javításának szükségességére; |
| --- | --- |

23.

A közösségi gazdaság

| 24. | kiemeli az irányelv alkalmazásának lehetséges új területeit, különösen egyes szolgáltatások és ágazatok digitalizálásának, valamint a szolgáltatásnyújtások közösségi formáinak elterjedésének eredményeként, amelyek megváltoztatták az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést, illetve azok beszerzését, megjegyezve azonban, hogy az irányelv továbbra is alkalmazható a digitális szférára; rámutat, hogy a Bizottság nemrég közzétett, „A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend” című közleménye jó kiindulópontja lehet ezen ágazat előmozdításának és szabályozásának, és későbbi szakaszaiba a Bizottságnak be kell építenie a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének elvét, és tükröznie kell az irányelv előírásait a nők és férfiak egyenlő bánásmódjának védelme terén, emellett hatékonyan kell megelőznie a közösségi gazdaságon belül kínált szolgáltatások esetében a zaklatást, és biztosítania kell a megfelelő biztonságot; |
| --- | --- |

24.

| 25. | megjegyzi, hogy a zaklatás sajátos kihívást jelent a közösségi gazdaság szolgáltatásai terén; hangsúlyozza, hogy míg a számos platform által a zaklatással szemben elfogadott „zéró tolerancia” politikája olyan bevált gyakorlat, melyet tovább kell erősíteni az ágazatban, szükség van arra is, hogy az érintett platformok kiemelten kezeljék a zaklatás megelőzését, és fontolják meg egyértelmű eljárások kialakítását a felhasználók számára a zaklatási ügyek jelentésére; hangsúlyozza, hogy tisztázni kell az árukat és szolgáltatásokat nyújtó személyek és a kapcsolódó online platformok felelősségére vonatkozó rendelkezéseket – ideértve harmadik fél által elkövetett zaklatást is – ezen irányelv alapján; |
| --- | --- |

25.

| 26. | úgy véli, hogy a közösségi gazdaságon belül a nyilvánosság számára elérhető és profitorientált szolgáltatások az irányelv hatálya alá tartoznak, és ezért meg kell felelniük a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének; |
| --- | --- |

26.

| 27. | megjegyzi ezzel kapcsolatban, hogy a digitális szférában a „profit” nem feltétlenül pénzt jelent, és hogy az adatokat egyre gyakrabban használják az áruk és szolgáltatások ellentételezésére; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felhívja a Bizottságot a nemek közötti egyenlőség elvének nyomon követésére a közösségi gazdaságban az irányelv alkalmazásáról szóló jövőbeli jelentéseiben, valamint a közösségi gazdaságon belül kínált szolgáltatásokban a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód védelmét biztosító bevált gyakorlatokat bemutató konkrét iránymutatások megfogalmazására; |
| --- | --- |

28.

Eltérő bánásmód

| 29. | rámutat, hogy a 4. cikk (5) bekezdésének alkalmazása nagy kihívásnak bizonyult az irányelv végrehajtása során, a tagállamok esélyegyenlőségi szervei ez alapján kapták a legtöbb panaszt, elsősorban a szabadidős és szórakoztató ágazat vonatkozásában; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy az irányelv 4. cikke (5) bekezdésének alkalmazása körüli bizonytalanság ellenére ezen eltérés fő célja alkalmat teremteni a nők és férfiak közötti egyenlőség további erősítésére az áruk értékesítése és a szolgáltatások nyújtása terén; |
| --- | --- |

30.

| 31. | megjegyzi, hogy elértő gyakorlatok vannak érvényben, például olyan esetekben, amikor egy szolgáltatást csak az egyik nem számára kínálnak, vagy amikor ugyanazon szolgáltatásért eltérő árat kérnek; kiemeli, hogy az eltérő bánásmód alkalmazását esetenként kell megvizsgálni annak megállapítása céljából, hogy az irányelvben előírtak szerint azt igazolja-e törvényes cél; |
| --- | --- |

31.

| 32. | arra ösztönzi az esélyegyenlőség előmozdításával foglalkozó szerveket és a fogyasztóvédelmi szervezeteket, hogy hívják fel a szolgáltatók figyelmét az eltérő bánásmód korlátaira és feltételeire, illetve a felhasználók figyelmét az egyenlő bánásmódhoz való jogokra, mivel gyakori tapasztalat, hogy a felhasználók nincsenek tisztában az áruk és szolgáltatások terén érvényes rendelkezésekkel; |
| --- | --- |

32.

| 33. | úgy véli, hogy a 4. cikk (5) bekezdésén alapuló pozitív intézkedések viszonylagos hiánya a tagállamokban az irányelv végrehajtásának hiányosságát jelenti; felhív a törvényes célon alapuló pozitív intézkedések formáinak előmozdítására, ahol közvetlen kapcsolat van a kedvezményes elbánás és a megelőzni vagy megszüntetni szándékozott hátrányok között, mint például a nemi vonatkozású erőszak áldozatainak védelme az azonos neműek számára fenntartott menedékek esetében; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ismételten felhívja a Tanácsot, hogy tegyen meg mindent az egyenlő bánásmódról szóló irányelvjavaslat késedelem nélküli elfogadása érdekében, ezáltal biztosítva a nemi, faji, etnikai, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés elleni, egyenlő alapokra helyezett átfogó védelmet; |
| --- | --- |

34.

Ajánlások az irányelv alkalmazásának megerősítésére

| 35. | felhívja a Bizottságot, hogy konkrét intézkedések révén részesítse elsőbbségben az érintett tagállamokkal az átültetési kérdések rendezését, és hogy támogassa őket az irányelv következetesebb végrehajtásában; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rámutat, hogy bár az esélyegyenlőségi szervek alapvető fontosságú szerepet játszanak annak nyomon követése és biztosítása szempontjából, hogy az irányelv biztosította jogok teljes mértékben érvényesüljenek nemzeti szinten, eltér az áruk és szolgáltatások értékesítéséhez és az azokhoz való hozzáféréshez kapcsolódó hatáskörük, valamint a kijelölt célok elérésének eredményessége is; felhívja a tagállamokat, hogy az irányelv és a nemzeti jogszabályok rendelkezéseivel összhangban biztosítsanak elegendő hatáskört és függetlenséget, valamint megfelelő forrásokat a nemzeti esélyegyenlőségi szerveknek fő feladataik hatékony ellátásához, amely magában foglalja a hátrányos megkülönböztetés áldozatai számára független segítségnyújtást panaszaik kivizsgálásában, független felmérések végzését a hátrányos megkülönböztetésről, valamint független jelentések és ajánlások kidolgozását, emellett hívják fel a figyelmet az irányelvre és számolják fel az áruk és szolgáltatások nyújtása, illetve az azokhoz való hozzáférés terén tapasztalható nemi sztereotípiákat; megjegyzi, hogy a nemzeti egyenlőségi szerveket megfelelően támogatni kell az egyenlő bánásmód független és hatékony módon történő elősegítéséhez, ellenőrzéséhez és támogatásához kapcsolódó feladataik ellátásában; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja a Bizottságot az esélyegyenlőségi szervekkel való együttműködés megerősítésére annak nyomon követésében, hogy az összes tagállamban érvényesülnek-e a hatáskörüket érintő vonatkozó rendelkezések, valamint kéri, hogy nyújtsanak támogatást a fő kihívások következetes azonosítása és a bevált gyakorlatok megosztása tekintetében; felhívja a Bizottságot, hogy gyűjtse össze a bevált gyakorlatokat, és bocsássa azokat a tagállamok részére abból a célból, hogy biztosítsa a támogató pozitív intézkedésekhez szükséges erőforrásokat, illetve hogy lehetővé tegye a vonatkozó rendelkezések jobb végrehajtását a nemzeti szinten; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rámutat, hogy javítani lehetne a megkülönböztetés áldozatainak igazságszolgáltatáshoz való hozzáférését azáltal, hogy a független esélyegyenlőségi szervek hatáskört kapnak támogatás – többek között ingyenes jogi segély – nyújtására, továbbá jogot kapnak arra, hogy személyeket képviselhessenek az állítólagos hátrányos megkülönböztetési ügyek során; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy az irányelv végrehajtása keretében szorosan kövesse nyomon a nemzeti panaszkezelő szervek és eljárások hatékonyságát, és gondoskodjon átlátható és eredményes panasztételi mechanizmusok, többek között visszatartó erejű szankciók, bevezetéséről; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és az esélyegyenlőségi szerveket – lehetőleg a fogyasztóvédelmi szervezetekkel együttműködésben – az irányelv rendelkezéseinek tudatosítására mind a szolgáltatók, mind a felhasználók körében e téren az egyenlő bánásmód elvének végrehajtása és az irányelv megsértésének be nem jelentett eseteinek csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felhívja a Bizottságot, hogy az irányelv gyakorlati alkalmazásában még mindig fennálló hiányosságok fényében kérje fel a nemek közötti egyenlőség jogi szakértőinek európai hálózatát, hogy az esélyegyenlőségi szervekkel együtt készítsen átfogó tanulmányt, figyelembe véve a nemek közötti egyenlőtlenség interszekcionális formáit, illetve a többszörös okokon alapuló megkülönböztetést, mely számos kiszolgáltatott csoportot érint, emellett folytassa nyomon követési tevékenységeit, valamint támogassa és ösztönözze a tagállamokat az adatok gyűjtésében és szolgáltatásában, az irányelv teljes potenciáljának megvalósítása céljából; felhívja a tagállamokat, hogy fejlesszék az árukhoz és szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférés területén tapasztalható zaklatásra és szexuális zaklatásra vonatkozó átfogó, összehasonlítható konkrét adatok gyűjtését annak érdekében, hogy elkülönítsék az adatokat a megkülönböztetés alapja szerint, és e tekintetben ösztönzi az érintett intézményekkel való szoros együttműködést; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy nyilvános adatbázist, mely a nők és a férfiak közötti egyenlő bánásmódra vonatkozó releváns jogszabályokat és ítélkezési gyakorlatot tartalmazza, az e területet érintő jogi rendelkezések alkalmazásáról szóló tájékoztatás eszközeként; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rámutat, hogy a hirdetési ágazat az áruk és szolgáltatások területéhez kapcsolódik, amelyeket többségében hirdetéseken keresztül mutatnak be a fogyasztók számára; kiemeli a hirdetések szerepét a nemi sztereotípiák kialakításában, fenntartásában és alakulásában, valamint a nők megkülönböztető ábrázolásában; felkéri ezért a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a nemek közötti egyenlőség érvényesüléséről a hirdetésekben, és vizsgálja meg a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód erősítésének szükségességét és lehetőségeit a hirdetések terén, illetve mozdítsa elő a bevált gyakorlatokat e téren; üdvözli a nők és férfiak közötti, a médiában érvényesülő egyenlőségre vonatkozó nemzeti szabályozásokat és iránymutatásokat, és felhívja a tagállamokat, hogy szükség esetén erősítsék meg e rendelkezéseket a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a párbeszédet azon érdekeltekkel, akiknek jogos érdeke, hogy hozzájáruljanak a nemi alapon történő megkülönböztetés elleni küzdelemhez az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés és azok nyújtása terén; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot ágazatspecifikus megközelítés alkalmazására a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére az irányelv végrehajtásának ösztönzése során; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felhívja a Bizottságot, hogy az irányelv tagállami végrehajtásának nyomon követése és támogatása során jobban koordinálja az irányelv előírásait a többi egyenlőségi irányelvvel; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

(2)  HL C 11., 2012.1.13., 1. o.

(3)  HL C 130., 2011.4.30., 4. o.

(4)  PE 593.787.

(5)  ECLI:EU:C:1996:170. Lásd még: A Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata, a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvét a termékek és szolgáltatások terén megvalósító tanácsi irányelvre irányuló javaslattal kapcsolatos eljárás eredményének kiegészítése (st.15622/04 ADD 1).

(6)  HL C 137. E, 2010.5.27., 68. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0007.

(8)  A Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata, a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvét a termékek és szolgáltatások terén megvalósító tanácsi irányelvre irányuló javaslattal kapcsolatos eljárás eredményének kiegészítése.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/72 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/72

---

P8_TA(2017)0075

A nemek közötti egyenlőség előmozdítására szánt uniós támogatások

Az Európai Parlament 2017. március 14-i állásfoglalása a nemek közötti egyenlőség előmozdítására szánt uniós támogatásokról (2016/2144(INI))

(2018/C 263/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére és 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére és 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkére,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság többéves pénzügyi kerethez csatolt, a nemek közötti egyenlőség érvényesítéséről szóló közös nyilatkozatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság többéves pénzügyi kerethez csatolt, a nemek közötti egyenlőség érvényesítéséről szóló közös nyilatkozatára (2),

| — | tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel „A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret félidős értékelése/felülvizsgálata – Eredményközpontú uniós költségvetés” című bizottsági közleményre (COM(2016)0603), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret félidős értékelése/felülvizsgálata – Eredményközpontú uniós költségvetés” című bizottsági közleményre (COM(2016)0603),

| — | tekintettel a Bizottság „A Horizont 2020 program 2014. évi éves ellenőrzési jelentése” című szolgálati munkadokumentumára (SWD(2016)0123), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A Horizont 2020 program 2014. évi éves ellenőrzési jelentése” című szolgálati munkadokumentumára (SWD(2016)0123),

| — | tekintettel az „Operatív kiadásokra vonatkozó programnyilatkozatok az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezetéhez” című bizottsági munkadokumentumra (COM(2016)0300), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Operatív kiadásokra vonatkozó programnyilatkozatok az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezetéhez” című bizottsági munkadokumentumra (COM(2016)0300),

| — | tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „A nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése: a lányok és nők életének átalakítása az EU külkapcsolati politikáján keresztül (2016–2020)” című, közös szolgálati munkadokumentumára (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „A nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése: a lányok és nők életének átalakítása az EU külkapcsolati politikáján keresztül (2016–2020)” című, közös szolgálati munkadokumentumára (SWD(2015)0182),

| — | tekintettel a Bizottság „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című szolgálati munkadokumentumára (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című szolgálati munkadokumentumára (SWD(2015)0278),

| — | tekintettel a munka és magánélet közötti egyensúly szempontjából kedvező munkaerőpiaci körülmények megteremtéséről szóló, 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munka és magánélet közötti egyensúly szempontjából kedvező munkaerőpiaci körülmények megteremtéséről szóló, 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Parlament D. Tematikus Főosztálya által 2015-ben közzétett, „A nemek közötti egyenlőségre fordított uniós költségvetés” című tanulmányra és a C. Tematikus Főosztály által 2016-ban közzétett, „A nemek közötti egyenlőségre fordított források felhasználása egyes kiválasztott tagállamokban” című, nyomon követő tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament D. Tematikus Főosztálya által 2015-ben közzétett, „A nemek közötti egyenlőségre fordított uniós költségvetés” című tanulmányra és a C. Tematikus Főosztály által 2016-ban közzétett, „A nemek közötti egyenlőségre fordított források felhasználása egyes kiválasztott tagállamokban” című, nyomon követő tanulmányra,

| — | tekintettel a Bizottság „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia – 2010–2015” című, 2010. szeptember 21-i közleményére (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia – 2010–2015” című, 2010. szeptember 21-i közleményére (COM(2010)0491),

| — | tekintettel az Európai Parlament munkájában a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítéséről szóló, 2016. március 8-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament munkájában a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítéséről szóló, 2016. március 8-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európa Tanács jelentésére a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezésről: a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés szakértőinek végleges jelentése – Strasbourg, 2005; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács jelentésére a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezésről: a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés szakértőinek végleges jelentése – Strasbourg, 2005;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A8-0033/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A8-0033/2017),

| A. | mivel a nők és a férfiak közötti egyenlőség az Európai Uniónak a Szerződésekben foglalt alapvető értéke; mivel az EUMSZ 8. cikke kimondja, hogy „az Unió tevékenységeinek folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására”, és ezzel lefekteti a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének elvét; |
| --- | --- |

A.

mivel a nők és a férfiak közötti egyenlőség az Európai Uniónak a Szerződésekben foglalt alapvető értéke; mivel az EUMSZ 8. cikke kimondja, hogy „az Unió tevékenységeinek folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására”, és ezzel lefekteti a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének elvét;

| B. | mivel az Egyesült Nemzetek 2030-ig megvalósítandó 17 fenntartható fejlesztési célja közül az ötödik a nemek közötti egyenlőség, amely mind a 17 célra vonatkozik; |
| --- | --- |

B.

mivel az Egyesült Nemzetek 2030-ig megvalósítandó 17 fenntartható fejlesztési célja közül az ötödik a nemek közötti egyenlőség, amely mind a 17 célra vonatkozik;

| C. | mivel a 2015 decemberében megjelent „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című bizottsági dokumentum hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőség előmozdítására szánt uniós támogatások kulcsszerepét; mivel egyik uniós intézmény sem hajtotta végre következetesen a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezést; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2015 decemberében megjelent „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című bizottsági dokumentum hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőség előmozdítására szánt uniós támogatások kulcsszerepét; mivel egyik uniós intézmény sem hajtotta végre következetesen a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezést;

| D. | mivel a kiadásokkal és bevételekkel kapcsolatos döntések eltérően hatnak a nőkre és a férfiakra; |
| --- | --- |

D.

mivel a kiadásokkal és bevételekkel kapcsolatos döntések eltérően hatnak a nőkre és a férfiakra;

| E. | mivel „A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálatának előkészítése: a Parlament észrevételei a Bizottság javaslatát megelőzően” című, 2016. július 6-i állásfoglalásában (7) a Parlament támogatja a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének tényleges beépítését a keretbe; |
| --- | --- |

E.

mivel „A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálatának előkészítése: a Parlament észrevételei a Bizottság javaslatát megelőzően” című, 2016. július 6-i állásfoglalásában (7) a Parlament támogatja a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének tényleges beépítését a keretbe;

| F. | mivel a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekkel az olyan „puha” szakpolitikai területeken, mint amilyen az emberierőforrás-fejlesztés, általában gyakrabban foglalkoznak, mint az olyan „kemény” területeken, mint az infrastruktúra és az ikt, melyek több pénzügyi támogatásban részesülnek; |
| --- | --- |

F.

mivel a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekkel az olyan „puha” szakpolitikai területeken, mint amilyen az emberierőforrás-fejlesztés, általában gyakrabban foglalkoznak, mint az olyan „kemény” területeken, mint az infrastruktúra és az ikt, melyek több pénzügyi támogatásban részesülnek;

| G. | mivel a szakmai és a magánélet közötti egyensúly megteremtéséhez a gondozással kapcsolatos szabadságra vonatkozó átgondolt rendszerre van szükség, melyhez minőségi, megfizethető és könnyen hozzáférhető, többek között állami gondozási intézményeket kell rendelni, és mivel ezen intézmények költségeit infrastrukturális beruházások részének kell tekinteni; mivel ez a két tényező előfeltétele a nők munkaerőpiaci részvételének, annak, hogy vezető beosztásban dolgozhassanak, illetve részt vehessenek a tudományos életben és a kutatásban, és így előfeltétele a nemek közötti egyenlőségnek is; |
| --- | --- |

G.

mivel a szakmai és a magánélet közötti egyensúly megteremtéséhez a gondozással kapcsolatos szabadságra vonatkozó átgondolt rendszerre van szükség, melyhez minőségi, megfizethető és könnyen hozzáférhető, többek között állami gondozási intézményeket kell rendelni, és mivel ezen intézmények költségeit infrastrukturális beruházások részének kell tekinteni; mivel ez a két tényező előfeltétele a nők munkaerőpiaci részvételének, annak, hogy vezető beosztásban dolgozhassanak, illetve részt vehessenek a tudományos életben és a kutatásban, és így előfeltétele a nemek közötti egyenlőségnek is;

| H. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös nyilatkozata arra hív fel, hogy hogy a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret során alkalmazandó éves költségvetési eljárások adott esetben a nemek közötti egyenlőséget elősegítő olyan elemeket tartalmazzanak, amelyek vonatkozásában figyelembe veszik, hogy az Unió átfogó pénzügyi kerete milyen módon járul hozzá a nemek közötti fokozottabb egyenlőséghez és hogyan biztosítja a nemek közötti egyenlőség érvényesítését; mivel ennek ellenére fokozni kell a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére vonatkozó erőteljes elkötelezettséget, mivel eddig a meglévő szakpolitikák minimális szinten kerültek végrehajtásra, és nem különítettek el elegendő költségvetési forrást a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekre; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös nyilatkozata arra hív fel, hogy hogy a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret során alkalmazandó éves költségvetési eljárások adott esetben a nemek közötti egyenlőséget elősegítő olyan elemeket tartalmazzanak, amelyek vonatkozásában figyelembe veszik, hogy az Unió átfogó pénzügyi kerete milyen módon járul hozzá a nemek közötti fokozottabb egyenlőséghez és hogyan biztosítja a nemek közötti egyenlőség érvényesítését; mivel ennek ellenére fokozni kell a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére vonatkozó erőteljes elkötelezettséget, mivel eddig a meglévő szakpolitikák minimális szinten kerültek végrehajtásra, és nem különítettek el elegendő költségvetési forrást a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekre;

| I. | mivel a 2008-as válság óta a közéleti vitákban és a politikai programokban mind uniós, mind nemzeti szinten nyilvánvaló a nemek közötti egyenlőség kérdésének hátrébb sorolása; mivel a válság által kikényszerített költségvetési konszolidáció és költségvetési megszorítások valószínűleg tovább csökkentik a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó stratégiák és szervek rendelkezésére álló forrásokat; |
| --- | --- |

I.

mivel a 2008-as válság óta a közéleti vitákban és a politikai programokban mind uniós, mind nemzeti szinten nyilvánvaló a nemek közötti egyenlőség kérdésének hátrébb sorolása; mivel a válság által kikényszerített költségvetési konszolidáció és költségvetési megszorítások valószínűleg tovább csökkentik a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó stratégiák és szervek rendelkezésére álló forrásokat;

| J. | mivel e kritikus pillanatban, amikor az Unió bizalmi válsággal küzd, valamennyi uniós intézménynek prioritásként kellene kezelnie a pénzügyeik teljes átláthatóságának biztosítását, és ezt nem lenne szabad figyelmen kívül hagyniuk; |
| --- | --- |

J.

mivel e kritikus pillanatban, amikor az Unió bizalmi válsággal küzd, valamennyi uniós intézménynek prioritásként kellene kezelnie a pénzügyeik teljes átláthatóságának biztosítását, és ezt nem lenne szabad figyelmen kívül hagyniuk;

| K. | mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének (EIGE) a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 2015. évi mutatója szerint Európában a nemek közötti egyenlőség célkitűzése még mindig távol áll a megvalósítástól; |
| --- | --- |

K.

mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének (EIGE) a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 2015. évi mutatója szerint Európában a nemek közötti egyenlőség célkitűzése még mindig távol áll a megvalósítástól;

| L. | mivel a nemek közötti egyenlőség egyik legsokatmondóbb mércéje az egyenlő bérezés; mivel azonban a nők munkaerőpiaci részvételének növelésére, a férfiak és nők egyenlő mértékű gazdasági függetlenségének biztosítására, a döntéshozatalban a nők és a férfiak közötti egyenlőség előmozdítására, a nemi alapú erőszak elleni küzdelemre és az áldozatok védelmére és támogatására, valamint a nemek közötti egyenlőségnek és a nők jogainak világszerte történő előmozdítására irányuló uniós erőfeszítések és azok eredményei ugyanilyen fontosak; |
| --- | --- |

L.

mivel a nemek közötti egyenlőség egyik legsokatmondóbb mércéje az egyenlő bérezés; mivel azonban a nők munkaerőpiaci részvételének növelésére, a férfiak és nők egyenlő mértékű gazdasági függetlenségének biztosítására, a döntéshozatalban a nők és a férfiak közötti egyenlőség előmozdítására, a nemi alapú erőszak elleni küzdelemre és az áldozatok védelmére és támogatására, valamint a nemek közötti egyenlőségnek és a nők jogainak világszerte történő előmozdítására irányuló uniós erőfeszítések és azok eredményei ugyanilyen fontosak;

| M. | mivel az Egyesült Nemzetek Szervezete Pekingi Cselekvési Platformja 1995-ben a költségvetés nemi szempontokat figyelembe vevő megközelítésére szólított fel; |
| --- | --- |

M.

mivel az Egyesült Nemzetek Szervezete Pekingi Cselekvési Platformja 1995-ben a költségvetés nemi szempontokat figyelembe vevő megközelítésére szólított fel;

Általános észrevételek

| 1. | üdvözli azt a szándékot, hogy az EUMSZ 8. cikkével összhangban a nemek közötti egyenlőség érvényesítése horizontális szakpolitikai célkitűzésként jelenjen meg az uniós költségvetésben az uniós alapokon és programokon belül; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sajnálja azonban, hogy a nemek közötti egyenlőség és annak általános érvényesítése melletti, magas szintű uniós politikai elkötelezettség még nem tükröződik maradéktalanul az uniós szakpolitikai területek költségvetési forráselosztásában és a kiadásokkal kapcsolatos döntéseiben mint a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés része; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó általános stratégia része, és ezért hangsúlyozza, hogy az uniós intézmények e területen való elkötelezettsége alapvető fontosságú; ezzel összefüggésben sajnálja, hogy a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatban nem fogadtak el uniós stratégiát a 2016–2020-as időszakra vonatkozóan, valamint a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2016. június 16-i tanácsi következtetésekre emlékeztetve felkéri a Bizottságot, hogy közleményként való elfogadása révén erősítse meg a „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című dokumentumát; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza a költségvetés-tervezés során követendő struktúrák és eljárások fontosságát, és közülük azok módosításának jelentőségét, amelyek bizonyítottan erősítik vagy akaratlanul is előmozdítják a nemek közötti egyenlőtlenséget; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megállapítja, hogy a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő struktúrák és eljárások kidolgozása érdekében a nemek közötti egyenlőség érvényesítésével és a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezéssel kapcsolatos figyelemfelhívásra és képzésre van szükség; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy egyes uniós programok (például az Európai Szociális Alap (ESZA), a Jogok, egyenlőség és polgárság (2014–2020) program (REC), a Horizont 2020, a II. Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II), a humanitárius segítségnyújtás, a Fejlesztési Együttműködési Eszköz (DCI), valamint és a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR)) a nemek közötti egyenlőséghez kapcsolódó konkrét fellépéseket tartalmaznak, míg mások (például a foglalkoztatás és szociális innováció európai programja (EaSI), a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD), az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)) hivatkoznak a nemek közötti egyenlőség általános elveire, azonban nagyon kevés program határoz meg egyértelmű célokat és rendelkezik erre elkülönített forrásokkal, vagy biztosít szisztematikus végrehajtást és nyomon követést; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sajnálja, hogy számos program csupán keresztirányú célkitűzésként tartalmazza a nemek közötti egyenlőséget, ami amellett, hogy a nemeket érintő intézkedések mérsékeltebb támogatását eredményezi, majdhogynem ellehetetleníti a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekre fordított összegek megbecslését (8); |
| --- | --- |

7.

| 8. | sajnálja, hogy az uniós finanszírozású programok nagy részének nincsenek a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos, külön költségvetési előirányzattal rendelkező konkrét, célzott fellépései; megállapítja, hogy a nemek közötti egyenlőséget az uniós költségvetési címek alatt politikai célkitűzésként kellene elismerni, és ennek keretében konkretizálni kellene az egyes szakpolitikai célkitűzésekre és fellépésekre szánt összegeket azért, hogy átláthatóbbak legyenek, és a nemek közötti esélyegyenlőségre vonatkozó célkitűzéseket ne szorítsák háttérbe; hasonlóképpen úgy véli, hogy a költségvetési ellenőrző feladatok során jelezni kellene, hogy az uniós költségvetés és annak végrehajtása milyen mértékben segíti elő vagy hátráltatja az egyenlőségre vonatkozó szakpolitikákat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére szolgáló eszközöket, például a nemekkel kapcsolatos mutatókat, nemi szempontú hatásvizsgálatokat és a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezést nagyon ritkán használják a szakpolitikák kialakításakor és végrehajtásakor, legyen szó uniós szintről vagy nemzeti intézményekről; sajnálja a nemekkel kapcsolatos átfogó mutatók és a nemek szerint lebontott adatok jelenlegi hiányát, és kiemeli, hogy az EIGE-nek össze kellene fognia a nemekkel kapcsolatos mutatókat, és nemek szerint lebontott adatokat kellene gyűjtenie annak érdekében, hogy egységes képet lehessen kapni az uniós szakpolitikák nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásáról, valamint hogy ezzel kapcsolatban megfelelő pénzügyi és költségvetési elszámoltathatóságot lehessen megvalósítani; hangsúlyozza, hogy az EIGE alapvető szerepet játszik a statisztikusok és a politikaformálók közötti együttműködés hiányosságainak kezelésében, hogy felhívja a figyelmet az érzékeny adatok gyűjtésével kapcsolatos kihívásokra; ezért ismételten kéri a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos mutatók és statisztikák továbbfejlesztését, annak érdekében, hogy lehetővé váljon az uniós költségvetés nemi szempontú értékelése és a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés ellenőrzése; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a többéves pénzügyi kerethez csatolt, a nemek közötti egyenlőség érvényesítéséről szóló közös nyilatkozat ellenére eddig csekély előrelépés történt ezen a területen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret alapján nem bontakozott ki konkrét célkitűzésekkel, célokkal és forrásokkal rendelkező, a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó egyértelmű stratégia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sajnálja, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról 2016. szeptemberben közzétett bizottsági közlemény nem utal a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének megvalósítására; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felszólít arra, hogy a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia és a nemek közötti egyenlőség érvényesítése képezze részét az európai szemeszternek; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió számára tényleges prioritást kell képeznie annak, hogy a megvalósításon kívül a nemek közötti egyenlőség terén elért tényleges eredmények tekintetében is biztosítsa az átláthatóságot és az információkhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kéri a nemek közötti egyenlőség érvényesítésével kapcsolatos rendelkezések elfogadását olyan szakpolitikai területeken is, amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül a nemek közötti egyenlőséghez, úgymint az ikt, a közlekedés, a vállalkozások és beruházások támogatása vagy az éghajlatváltozás; |
| --- | --- |

15.

| 16. | úgy véli, hogy az átláthatóság és a demokratikus minőség erősítése érdekében külső szakértők és szervezetek hálózatát kellene bevonni a költségvetési eljárás valamennyi szakaszába, különösen a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés alkalmazása esetében; |
| --- | --- |

16.

A nemek közötti egyenlőség uniós finanszírozása a foglalkoztatás, a szociális ügyek és a befogadás területén az európai strukturális és beruházási alapokon (esb-alapok) keresztül

| 17. | rámutat arra, hogy a nemek közötti egyenlőséget célzó politika végrehajtásának legjelentősebb pénzügyi támogatói az Unióban az esb-alapok, különösen az ESZA, melynek célja a nők teljes körű munkaerőpiaci integrációjának elősegítése; kiemeli, hogy az 1304/2013/EU rendelet kötelezővé teszi a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését az ESZA által finanszírozott programok és projektek valamennyi szakaszában, az előkészítéstől a végrehajtáson és a nyomon követésen át az értékelésig; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza a közszolgáltatások fontosságát a nemek közötti egyenlőség előmozdítása terén; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy törekedjenek a barcelonai célkitűzések megvalósítására annak érdekében, hogy a munka és a magánélet közötti egyensúly mindenki számára valósággá váljon, használják a megfelelő eszközöket és ösztönzőket, ideértve az olyan európai alapokat, mint amilyen az ESZA, az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA), továbbá biztosítsák az ahhoz szükséges szociális infrastruktúrát, hogy minőségi, megfizethető és hozzáférhető gondozást lehessen nyújtani a gyermekek és egyéb eltartottak számára, beleértve az idősebb eltartottakat és fogyatékossággal élő családtagokat; megállapítja, hogy ez a nők munkaerőpiaci részvételének és gazdasági függetlenségének fokozásához vezet majd; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sajnálja, hogy a nőket továbbra is egyenlőtlenségek sújtják a munkahelyeken, például az alacsonyabb foglalkoztatási részvétel, a bérszakadék, az atipikus és részmunkaidős foglalkoztatás nagyobb előfordulási aránya, a rosszabb nyugdíjjogosultságok, a szakmai szegregáció és a lassúbb előrehaladás; hangsúlyozza az ESZA szerepét a diszkrimináció elleni küzdelmet és a munkahelyeken a nemek közötti egyenlőséget előmozdító finanszírozási lehetőségek biztosításában; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sajnálja, hogy a hagyományos megközelítés a szociális juttatások kifizetése tekintetében nem veszi figyelembe az olyan nem fizetett munkát, mint például a gyermek- és idősgondozás; |
| --- | --- |

20.

| 21. | megjegyzi, hogy a „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című bizottsági szolgálati munkadokumentum szerint a 2014–2020-as időszakban 5,85 milliárd eurót fognak a nemek közötti egyenlőség előmozdítására fordítani, és ennek 1,6 %-át az ESZA „A férfiak és nők közötti egyenlőség valamennyi területen, ideértve a foglalkoztatottságot, a szakmai előrelépést, a munka és a magánélet összeegyeztetését, valamint az egyenlő munkáért járó egyenlő díjazás előmozdítását” elnevezésű konkrét beruházási prioritása kapja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | megjegyzi, hogy az ERFA-forrásoknak továbbra is támogatniuk kellene a gyermek- és idősgondozási, valamint az egyéb állami és magán szociális infrastruktúrákba történő beruházásokat, többek között a munka és a magánélet közötti egyensúly előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza az EMVA szerepét a közszolgáltatások és a szociális infrastruktúra számára szükséges források biztosításában a vidéki területeken, valamint a nők földhöz és a beruházásokhoz való hozzáférésének előmozdításában; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon olyan új célirányos intézkedéseket, amelyek a nők munkaerőpiaci részvételét segítik elő, például egy, az EMVA által finanszírozott konkrét programot, amely a női vállalkozókat segíti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat, valamint a regionális és a helyi önkormányzatokat, hogy használják ki az esb-alapokban rejlő horizontális finanszírozási lehetőségeket a nemek közötti egyenlőség előmozdítását célzó projektek támogatására; kiemeli az esb-alapokon belül alkalmazott partnerségi elvet, amely pozitívan járul hozzá a nemek közötti egyenlőség helyi szintű érvényesítéséhez; |
| --- | --- |

25.

| 26. | emlékeztet azon követelmény jelentőségére, mely szerint az operatív programok nyomon követésekor kötelező a nemek szerint bontott mutatók alkalmazása, ahogyan azt az esb-alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1303/2013/EU rendelet is előirányozza, hogy a végrehajtási szakaszban meg lehessen valósítani a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó célkitűzést; |
| --- | --- |

26.

| 27. | sajnálja, hogy annak ellenére, hogy e területen erőfeszítéseket tettek egy „standard” kialakítására, az esb-alapokon belül még nem alakult ki szisztematikus módszer a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének végrehajtására, és nem születtek a nemek közötti egyenlőség érvényesítését szolgáló, átfogó stratégiához kapcsolódó célzott fellépések; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ahol szükséges, növeljék a nemek közötti egyenlőség értékelésére fordított forrásokat, és következetesen kövessék nyomon a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének végrehajtását; |
| --- | --- |

27.

| 28. | emlékeztet arra, hogy az esb-alapokra előzetes feltételrendszer vonatkozik a nemek kérdése tekintetében, amely előírja, hogy a programok előkészítése és végrehajtása során hozzanak rendelkezéseket az érintett személyzet képzéséről és a nemek közötti egyenlőségért felelős szervek bevonásáról; felhívja a Bizottságot e követelmény végrehajtásának biztosítására; felszólít a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó, tagállami szintű állandó testületek hatékony kiaknázására; ezzel összefüggésben határozottan üdvözli a nemzeti szinten bevált gyakorlatokat, például a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének gyakorlatával foglalkozó európai közösség (Gender CoP) elnevezésű svédországi hálózatot; sürgeti a tagállamokat, hogy az esélyegyenlőségi szervek számára biztosítsa a fő feladataik ellátásához szükséges függetlenséget, hatékonyságot, valamint kellő hatáskört és erőforrásokat; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kiemeli annak fontosságát, hogy külön figyelmet és prioritást biztosítsanak a gyermekgondozási intézményeken kívül az oktatási, szociális és egészségügyi szolgáltatásokba történő beruházásokat támogató esb-intézkedéseknek, mivel e szolgáltatások közfinanszírozása nemzeti, regionális és helyi szinten csökkenni fog, és mivel ezzel munkahelyeket lehet teremteni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | azt ajánlja, hogy a többéves pénzügyi keretben több forrást biztosítsanak a szociális infrastruktúráknak és a gyermekek és idősek számára gondozást nyújtó szolgáltatásoknak; |
| --- | --- |

30.

A nemek közötti egyenlőség uniós finanszírozása az alapvető jogok, az egyenlőség és polgárság területén a 2014–2020-as „Jogok, egyenlőség és polgárság 2014–2020” programon (REC) keresztül

| 31. | sajnálja, hogy a Jogok, egyenlőség és polgárság 2014–2020 programhoz (REC) tartozó költségvetési sorok nem pontosítják a program egyes céljaihoz rendelt forrásokat, ami nagyon megnehezíti a nemek közötti egyenlőség előmozdítására és a nők elleni erőszak elleni küzdelemre fordított kiadások elemzését; |
| --- | --- |

31.

| 32. | megállapítja, hogy a „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című bizottsági szolgálati munkadokumentum szerint a nemek közötti egyenlőséghez és a nők elleni erőszak megelőzéséről szóló Daphné programhoz kapcsolódó két célkitűzés a REC-források mintegy 35 %-át teszi ki, míg a nemek közötti egyenlőség az alapvető jogok, az egyenlőség és polgárság területén a 2014–2020-as REC programon keresztül 439,5 millió eurós költségvetéssel rendelkezik; rámutat, hogy a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó célkitűzéshez képest a források nagyobb részét a Daphné program célkitűzéséhez rendelik; sajnálatosnak tartja mindazonáltal, hogy a Daphné programnak nincsen külön költségvetési sora, jelenleg ugyanis a REC program egyedi célkitűzéseinek egyike; hangsúlyozza, hogy elegendő pénzügyi támogatást kell biztosítani a Daphné program számára és fenn kell tartani annak láthatóságát és rendkívül sikeres arculatát; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kiemeli, hogy a 2014–2020-as időszakban a Daphné célkitűzése keretében kiadott felhívások a nők és/vagy gyermekek elleni erőszak valamennyi formájának kezelésére irányulnak; megállapítja, hogy a források többségét a káros gyakorlatokhoz kapcsolódó erőszak elleni küzdelemre és annak megelőzésére (39 %), valamint a nemi alapú erőszak, a családon belüli erőszak vagy az intim kapcsolaton belüli erőszak áldozatainak nőket célzó, speciális támogató szolgáltatások révén történő támogatására (24 %) irányozták elő; |
| --- | --- |

33.

| 34. | megjegyzi, hogy a nemek közötti egyenlőség célkitűzés keretében az alábbi prioritásokkal foglalkoztak: a nők és a férfiak egyenlő gazdasági függetlensége és a munka és a magánélet összeegyeztetése (az elkülönített források 44 %-a); a bevált gyakorlatok előmozdítása a nemi szerepek tekintetében és a nemi szerepek és a nemi sztereotípiák leküzdése az oktatásban, a szakképzésben és a munkahelyen (44 %) és a nemek közötti egyenlőség témáival foglalkozó uniós szintű hálózatok támogatása (12 %); |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza, hogy a polgári szerepvállalást nem csupán a jogok védelmével és kiterjesztésével kell összekapcsolni, hanem a jóléttel, a nemi sztereotípiáktól mentes oktatással és képzéssel, valamint a szociális és egészségügyi szolgáltatásokhoz, többek között a szexuális és reproduktív egészségügyi ellátáshoz való hozzáféréssel is; |
| --- | --- |

35.

| 36. | sajnálattal állapítja meg ugyanakkor, hogy a Daphné egyedi célkitűzésre rendelkezésre álló támogatás csökkent; rámutat, hogy a Daphné költségvetési előirányzatai 2013-ban 18 millió EUR kötelezettségvállalási előirányzaton álltak a 2012-ben 19,5 millió EUR-hoz és a 2011-ben több mint 20 millió EUR-hoz képest; megállapítja továbbá, hogy 2016-ban a REC munkaprogramja alig valamivel több mint 14 millió eurót tervezett a célkitűzésre; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja a Bizottságot, hogy az éves munkaprogram elkészítése során tartsa be a pénzügyi támogatás megfelelő és méltányos elosztását a REC program egyedi célkitűzései által érintett különböző területek között, figyelembe véve az előző, 2007 és 2013 közötti programozási időszakban elkülönített támogatás szintjét; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy növelje a nemek közötti egyenlőség témáival foglalkozó szereplők európai hálózatai számára juttatott támogatást, ezáltal megerősítve az egymástól való tanulás lehetőségeit, többek között a szubnacionális hatóságok körében; megjegyzi különösen, hogy célzott támogatást kell biztosítani a nők döntéshozatalba történő bevonásához; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nagyobb egyértelműséget kér arra vonatkozóan, hogy a REC program keretében hogyan törekednek az erőszak elleni küzdelem célkitűzésének megvalósítására; kiemeli annak fontosságát, hogy a források eljussanak a helyi és regionális szervezetekhez a hatékony végrehajtás biztosítása céljából; felhív elsőbbség biztosítására azoknak a szervezeteknek, amelyek tevékenysége az erőszak megelőzésére, valamint az erőszak bármely formájának áldozatul esett személyek támogatására irányul; |
| --- | --- |

39.

| 40. | elismeri, hogy támogatást kell biztosítani a nemek közötti egyenlőség érvényre juttatásáért küzdő meglévő helyi és regionális kezdeményezések, például a „Nemek közötti egyenlőség a helyi életben európai chartája” végrehajtásához; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse meg a nemek szerinti lebontású adatok gyűjtésére vonatkozó követelményt e program végrehajtása során, mivel ez lényeges eszköze a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés hatékony elemzésének; |
| --- | --- |

41.

A nemek közötti egyenlőség uniós finanszírozása a kutatás és az innováció területén a Horizont 2020 programon keresztül

| 42. | kiemeli, hogy a Horizont 2020 program (a továbbiakban: ez a program) az 1291/2013/EU rendelet 16. cikkének előírásaival összhangban általánosan érvényesíti a nemek közötti egyenlőséget és a nemi dimenziót a kutatásban munkaprogramja minden egyes különböző részének horizontális kérdéseként; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felhívja a figyelmet a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének három, e program keretében megvalósítandó célkitűzésére, melyek a következők: az esélyegyenlőség és a nemek közötti egyensúly előmozdítása a projektcsapatokban; a nemek közötti egyensúly biztosítása a döntéshozatalban; és a nemi dimenzió beépítése a kutatási tartalmakba; |
| --- | --- |

43.

| 44. | üdvözli, hogy ez a program támogatja a kutató szervezeteket a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó tervek végrehajtásában; üdvözli továbbá a Bizottság és az EIGE közös projektjét, hogy a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó tervekhez a bevált gyakorlatok azonosítására és az érintett felekkel való megosztására szolgáló on-line eszközt hoznak létre; |
| --- | --- |

44.

| 45. | üdvözli, hogy a pályázóknak lehetőségük van arra, hogy ajánlatukban támogatható kiadásként szerepeltessék a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos célzott képzést és egyedi tanulmányokat; |
| --- | --- |

45.

| 46. | üdvözli, hogy a nemek közötti egyensúly a személyzeti politikában e program értékelési kritériumai között az egyik rangsoroló tényező, és hogy a nemek közötti egyenlőség szempontjainak az ajánlatokban történő figyelembe vételének módját az elbírálók az ajánlat más mérvadó vonatkozásaiéval egyenrangú súlyozással értékelik; |
| --- | --- |

46.

| 47. | üdvözli e programban a nemek közötti egyenlőség megvalósításának nyomon követésére használt egyedi mutatókat, valamint azt, hogy a Horizont 2020 tanácsadói csoportjaiban 2014-ben a nemek aránya tekintetében a nők részvétele 52 % volt (9); |
| --- | --- |

47.

| 48. | úgy véli, hogy további felülvizsgálatra van szükség az eredmények értékelése – olyan egyedi mutatók alapján, mint a női résztvevők és a női projektkoordinátorok aránya e programban – és szükség esetén az egyes konkrét fellépések kiigazítását célzó javaslatok előterjesztése céljából; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kéri, hogy e program keretében erősítsék tovább a nemek közötti egyenlőség érvényesítését, továbbá a kutatási ciklus valamennyi szakaszában dolgozzák ki a stratégiák, programok és projektek nemek közötti egyenlőségre vonatkozó célkitűzéseit; |
| --- | --- |

49.

| 50. | független finanszírozási sor fenntartására hív fel a nemekre jellemző strukturális változásokat célzó projektek (mint a nemek közötti egyenlőség a kutatás és az innováció területén (GERI) a 2014–2016 közötti időszakban), és a kutatás és az innováció terén egyéb, a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos témák finanszírozása céljából; |
| --- | --- |

50.

| 51. | üdvözli, hogy a „Tudomány a társadalommal és a társadalomért” program egyik célkitűzése a nemek közötti egyenlőség biztosítása a kutatási folyamat és a kutatási tartalom tekintetében egyaránt; üdvözli továbbá a „Kutatási szervezetek támogatása a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó tervek végrehajtásában” és „A nemek közötti egyenlőség előmozdítása a Horizont 2020 program kertében és az Európai Kutatási Térségben” elnevezésű támogatásokat; sajnálja azonban, hogy a költségvetésben nincsenek külön sorok az e programban felvázolt célkitűzések számára; |
| --- | --- |

51.

Egyéb programok és források, többek közt a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos egyedi célkitűzések

| 52. | hangsúlyozza, hogy a természeti katasztrófák döntő hatással vannak a közszolgáltatások infrastruktúráira, és hogy ennélfogva ezek a nőket különösen sújtják; felhívja a Bizottságot, hogy az EU Szolidaritási Alapjára vonatkozóan vezessen be olyan követelményt, hogy a lakosságra gyakorolt hatás értékelése során a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő elemzést kell végezni; |
| --- | --- |

52.

| 53. | megjegyzi, hogy a külső fellépések és a fejlesztési együttműködés területén a 2016–2020 közötti időszakra létrehozott, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési terv (GAP) lefedi az EU harmadik országokban végzett tevékenységeit, és hogy számos olyan külső támogatásnyújtási eszköz létezik, amely támogatja a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos célkitűzéseket; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hangsúlyozza, hogy a fegyveres konfliktusok áldozatául esett lányok és nők számára biztosítani kell a jogot, hogy hozzáférjenek a szükséges egészségügyi ellátáshoz, többek között a megelőző és utólagos („sürgősségi”) fogamzásgátlókhoz, valamint az abortuszhoz; emlékeztet arra, hogy az EU által nyújtott humanitárius segítséggel érvényre kell juttatni a lányokat és nőket a nemzetközi humanitárius jog szerint megillető jogokat, amelyek – miként azt az EU 2016-ra vonatkozó költségvetése rögzíti – más adományozó partnerek nyomására nem képezheti korlátozások tárgyát; üdvözli az ezzel kapcsolatos uniós megközelítést; bátorítja a Bizottságot álláspontjának fenntartására; |
| --- | --- |

54.

| 55. | felszólítja a Bizottságot, hogy az Egyesült Államok új kormánya által bevezetett „általános tilalmi szabályból” („global gag rule”) eredő pénzügyi hiányok ellensúlyozása érdekében különítsen el uniós fejlesztési támogatást az önkéntes, korszerű családtervezési és reproduktív egészségügyi szolgáltatások számára, ily módon nők életét mentve meg, védve a nők egészségét és megelőzve a nemi úton terjedő fertőzések terjedését; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kiemeli, hogy a nemek közötti egyenlőség érvényesítése megtalálható az újonnan létrehozott Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (AMIF) alapelvei között; ismételten felszólít arra, hogy a nemi dimenziót a migrációs és menekültügyi politikákban is vegyék figyelembe, biztonságos elhelyezést kínálva a nőknek, és hozzáférést biztosítva számukra a szexuális és a reproduktív egészséggel és jogokkal kapcsolatos egészségügyi ellátáshoz, és különös figyelmet fordítva a kiszolgáltatott személyek, mint például az erőszak, köztük szexuális erőszak áldozataivá vált nők, valamint a kísérő nélküli kiskorúak és más veszélyeztetett csoportok, köztük az LMBTI-személyek egyedi szükségleteire; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kéri a nemek közötti egyenlőség tekintetében az egész Unióban érvényes, átfogó irányvonalak elfogadását a migrációs és menekültügyi politikában, megfelelő finanszírozást biztosítva átfogó képzésekhez azok számára, akik munkájuk során menekültekkel és menedékjogot kérő személyekkel kerülnek kapcsolatba; hangsúlyozza, hogy ezen irányvonalakban figyelembe kell venni a menekült nők sajátságos szükségleteit, valamint a nemi szempontú járulékos bántalmakat, például a nő- és lánykereskedelmet; |
| --- | --- |

57.

| 58. | felhívja a figyelmet a menekültközpontok túlterheltségéből fakadó súlyos problémákra és azoknak a nők biztonságát érintő hatásaira; kéri, hogy a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapot nagyobb mértékben használják fel a fogadóközpontok javítására, elkülönített alvóhelyet és tisztálkodási létesítményeket biztosítva a nők és a férfiak számára, valamint a nemi szempontokat figyelembe vevő egészségügyi szolgáltatásokat nyújtva többek között a szülést megelőző és azt követő időszakokra is; |
| --- | --- |

58.

| 59. | úgy véli, hogy a tagállamokat bátorítani kell arra, hogy a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap felhasználásán túlmenően fokozottabban éljenek a kohéziós alapok és esb-alapok által kínált lehetőségekkel is annak érdekében, hogy előmozdítsák a menekültek integrációját a munkaerőpiacon, különös figyelmet szentelve annak, hogy a hozzáférhető gyermekgondozás hogyan teszi lehetővé a menekült nők számára a foglalkoztatáshoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kéri a Daphné program és az Odüsszeusz program felülvizsgálatát a finanszírozásuk bővítése és működési területeik szélesítése szándékával, megvizsgálva ezek kiterjesztésének lehetőségét oly módon, hogy enyhítsék a menekült nők súlyos kiszolgáltatottságát, és nagyobb támogatásban részesítsék a nemi alapú bántalmazást elszenvedett menekült nőket; |
| --- | --- |

60.

| 61. | hangsúlyozza, hogy vannak más alapok, például a Belső Biztonsági Alap, külön pénzügyi eszközök, például a Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz és egyéb eseti eszközök és támogatások, melyeket igénybe vettek a jelenlegi menekültválsággal összefüggő szükségletek kielégítésére; rámutat, hogy nehéz nyomon követni e források felhasználását, különösen a nemek szempontjából, ezért arra szólít fel, hogy ezen a területen az uniós források felhasználását hangolják össze, tegyék hatékonnyá és átláthatóvá, továbbá a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevővé; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kéri, hogy külön forrásból támogassák az alulról felfelé építkező szervezeteket, valamint a helyi és regionális kormányzatokat bevonó, célzott intézkedéseket, biztosítva a menedékkérő, menekült és migráns nők és lányok alapvető szükségleteit, emberi jogait, védelmét és biztonságát, beleértve a terhes és az idős, valamint az LMBTI személyek védelmét; |
| --- | --- |

62.

Szakpolitikai ajánlások

| 63. | megismétli arra irányuló kérését, hogy az uniós költségvetési eljárás valamennyi szintjén alkalmazzák a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezést; felszólít a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés következetes használatára a költségvetési eljárás során mindvégig, annak érdekében, hogy a költségvetési kiadásokat a nemek közötti egyenlőség előmozdításának egyik eszközeként használhassák fel; |
| --- | --- |

63.

| 64. | szorgalmazza, hogy a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő hatékony költségvetés-tervezés gyakorlatát és a nemek közötti egyenlőség eredményes érvényesítésének elvét ültessék át a 2020 utáni időszakra szóló uniós finanszírozási programokba, és hajtsák is végre azokat azért, hogy több uniós forrás jusson a nemi alapú megkülönböztetés elleni küzdelemmel kapcsolatos intézkedésekre a következő szempontok figyelembevételével:






  i. | a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos implicit és explicit kérdések azonosítása; |
| --- | --- | --- |

64.

i.

a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos implicit és explicit kérdések azonosítása;

| ii. | lehetőség szerint a vonatkozó forráselosztás azonosítása; továbbá |
| --- | --- |

ii.

lehetőség szerint a vonatkozó forráselosztás azonosítása; továbbá

| iii. | annak értékelése, hogy az uniós támogatási programok fenntartják vagy megváltoztatják-e a nők és a férfiak (és nők és férfiak csoportjai), valamint a lányok és fiúk közötti egyenlőtlenségeket és a nemek közötti kapcsolatok szerkezetét; |
| --- | --- |

iii.

annak értékelése, hogy az uniós támogatási programok fenntartják vagy megváltoztatják-e a nők és a férfiak (és nők és férfiak csoportjai), valamint a lányok és fiúk közötti egyenlőtlenségeket és a nemek közötti kapcsolatok szerkezetét;

| 65. | felszólít arra, hogy minden uniós költségvetési címben egyformán hangsúlyosak legyenek a nemekkel kapcsolatos célkitűzések és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó előírások; |
| --- | --- |

65.

| 66. | felszólít arra, hogy a nagyobb átláthatóság és elszámoltathatóság érdekében pontosan határozzák meg az egyes szakpolitikai célok és intézkedések tekintetében a nemek közötti egyenlőségre szánt összegeket; |
| --- | --- |

66.

| 67. | megjegyzi, hogy a nemek közötti egyenlőség érvényesítése nem egyszeri gyakorlat, és hogy a nemi szempontokat figyelembe vevő költségvetés-tervezés folyamatos elkötelezettséget jelent a nemi vonatkozások elemzést és konzultációt is magában foglaló megértése mellett, valamint a költségvetés rendszeres kiigazításával jár, figyelembe véve a nők és a férfiak, a fiúk és a lányok változó szükségleteit; |
| --- | --- |

67.

| 68. | egyfajta első lépésként tekint az aktuális többéves pénzügyi keretben a nemek közötti egyenlőség elérésével kapcsolatos célkitűzésekre előirányzott 6,17 milliárd eurós uniós szintű támogatásra; |
| --- | --- |

68.

| 69. | úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata jó alkalom lehetett volna az uniós költségvetés által a nemek közötti egyenlőségre irányuló törekvés terén eredmények javítására és arra, hogy ezeket az eredményeket a nyilvánosságnak bemutassák; |
| --- | --- |

69.

| 70. | sajnálja ezért, hogy a Bizottság úgy döntött, a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során nem foglalkozik a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének végrehajtásával, és konkrétabb fellépésre szólít fel e tekintetben; |
| --- | --- |

70.

| 71. | felszólít a nemek szerint lebontott egyedi mutatók alkalmazására az összes olyan tevékenység projektkiválasztási, ellenőrzési és értékelési szakaszában, amely uniós támogatásban részesül; felhív arra, hogy általános előfeltételként végezzenek kötelező, nemi szempontú hatásvizsgálatokat, és gyűjtsenek nemek szerint lebontott adatokat a kedvezményezettek és a résztvevők tekintetében; |
| --- | --- |

71.

| 72. | határozottan ajánlja, hogy a nemek szerint lebontott adatokat tegyék a nyilvánosság számára hozzáférhetővé a pénzügyi elszámoltathatóság és átláthatóság biztosítása céljából; |
| --- | --- |

72.

| 73. | felszólít azon módszerek jóváhagyására, amelyeket az EIGE „A nemek közötti egyenlőség 2015. évi indexe – A nemek közötti egyenlőség mérése az Európai Unióban, 2005–2012” című, 2015-ben kiadott jelentésében írt le, hogy a nemek közötti egyenlőtlenség felmérésének így kapott eredményei az uniós finanszírozási programok tervezésének és végrehajtásának alapjául szolgálhassanak; |
| --- | --- |

73.

| 74. | felszólítja az uniós intézményeket és tagállamokat, hogy szervezzenek rendszeres képzéseket és technikai segítségnyújtó programokat a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének eszközeiről a szakpolitikai döntéshozatalban és a költségvetési eljárásokban érintett személyzet minden tagja számára; felhív a nemi szempontokat figyelembe vevő költségvetés-tervezés használatának ösztönzésére mind az uniós, mind pedig a nemzeti stratégiákban, ezáltal is előmozdítva a nemek közötti egyenlőség hatékonyabb megvalósulását; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kéri a Bizottságot, hogy vesse tüzetes átvilágítás alá a panaszokat kivizsgáló nemzeti szervek hatékonyságát, valamint a nemek közötti egyenlőségről szóló irányelvek végrehajtását szolgáló eljárások eredményességét; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kéri a Számvevőszéket, hogy ajánlásaiba és különjelentéseibe is foglalja bele a nemi dimenziót az uniós költségvetés végrehajtásának értékelése során mind az uniós egyenlőségi politikák konkrét célkitűzéseit, mind e politikák horizontális szempontjait illetően; hasonlóképpen kéri a tagállamokat is, hogy költségvetésükbe vezessék be a nemi dimenziót a kormányzati programok és politikák, a források elosztására gyakorolt hatásuk és a férfiak és nők közötti egyenlőséghez való hozzájárulásuk elemzése érdekében; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ismételten aggodalmának ad hangot a nemek közötti egyensúly nyilvánvaló hiánya miatt a Számvevőszéken, ahol az uniós intézmények közül a legnagyobb az aránytalanság, mivel jelenleg 28 férfiból és csak 3 nőből áll (ez utóbbiak száma kettővel kevesebb, mint 2016 elején); felhívja a Tanácsot, hogy mostantól minden jövőbeni álláshelyre két jelöltet, egy nőt és egy férfit javasoljon, amíg ki nem alakul egy elfogadható mértékű egyensúly; |
| --- | --- |

77.

| 78. | nagyra becsüli azt a munkát, amelyet Lengyelországban az emberi jogi biztos hivatala végez, amely az egyenlő bánásmódról szóló törvény értelmében az egyenlő bánásmódra vonatkozó jogszabályok végrehajtásáért felelős esélyegyenlőségi szerv; mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a közelmúltban az emberi jogi biztos hivatalának nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó szervezeti egységei kárára megnyirbálták a költségvetést; emlékeztet arra, hogy az egyenlőség előmozdításával foglalkozó nemzeti szerveket megfelelően el kell látni személyi állománnyal és pénzügyi forrásokkal, valamint tiszteletben kell tartani és szavatolni kell függetlenségüket; |
| --- | --- |

78.

o

o o

| 79. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

79.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(2)  HL C 436., 2016.11.24., 51. o.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 470. o.

(4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0338.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0072.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0309.

(8)  Az „Operatív kiadásokra vonatkozó programnyilatkozatok az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezetéhez” című bizottsági munkadokumentum I. része (COM(2016)0300), 15. o.

(9)  Európai Bizottság, Kutatási és Innovációs Főigazgatóság, „A Horizont 2020 program 2014. évi éves ellenőrzési jelentése”, ISBN 978-92-79-57749-9, 44. o.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/82 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/82

---

P8_TA(2017)0076

A nagy adathalmazok alapjogi vonatkozásai

Az Európai Parlament 2017. március 14-i állásfoglalása a nagy adathalmazok alapjogi vonatkozásairól: magánélet, adatvédelem, megkülönböztetésmentesség, biztonság és bűnüldözés (2016/2225(INI))

(2018/C 263/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 1., 7., 8., 11., 14., 21., 47. és 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 1., 7., 8., 11., 14., 21., 47. és 52. cikkére,

| — | tekintettel a számítógépesített személyes adatfájlok szabályozására vonatkozó, az ENSZ Közgyűlés 1990. december 14-i 45/95. számú határozata értelmében elfogadott ENSZ-iránymutatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a számítógépesített személyes adatfájlok szabályozására vonatkozó, az ENSZ Közgyűlés 1990. december 14-i 45/95. számú határozata értelmében elfogadott ENSZ-iránymutatásra,

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (1) és a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (1) és a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az európai digitális egységes piaci stratégia” című, 2015. május 6-i bizottsági közleményre (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az európai digitális egységes piaci stratégia” című, 2015. május 6-i bizottsági közleményre (COM(2015)0192),

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló 1981. január 28-i egyezményére (ETS 108. sz.) és annak 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvére (ETS 181. sz.) (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló 1981. január 28-i egyezményére (ETS 108. sz.) és annak 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvére (ETS 181. sz.) (3),

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a tagállamokhoz intézett 2010. november 23-i CM/Rec(2010)13 sz. ajánlására a profilalkotással összefüggésben az egyéneknek a személyes adatok gépi feldolgozása során való védelméről (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a tagállamokhoz intézett 2010. november 23-i CM/Rec(2010)13 sz. ajánlására a profilalkotással összefüggésben az egyéneknek a személyes adatok gépi feldolgozása során való védelméről (4),

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2015. november 19-i, 7/2015. számú, a nagy adathalmazok jelentette kihívásról és az átláthatóságra, felhasználói ellenőrzésre, beépített adatvédelemre és elszámoltathatóságra irányuló felhívásról szóló véleményére (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2015. november 19-i, 7/2015. számú, a nagy adathalmazok jelentette kihívásról és az átláthatóságra, felhasználói ellenőrzésre, beépített adatvédelemre és elszámoltathatóságra irányuló felhívásról szóló véleményére (5),

| — | tekintettel az európai adatvédelmi tisztviselő 2016. szeptember 23-i, 8/2016. számú véleményére az alapvető jogok következetes érvényesítéséről a nagy adathalmazok korában (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi tisztviselő 2016. szeptember 23-i, 8/2016. számú véleményére az alapvető jogok következetes érvényesítéséről a nagy adathalmazok korában (6),

| — | tekintettel a 29. cikk szerinti adatvédelmi munkacsoport 2014. szeptember 16-i nyilatkozatára a nagy adathalmazok fejlődésének a személyes adatok feldolgozása során az egyének védelme tekintetében kifejtett hatásáról (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 29. cikk szerinti adatvédelmi munkacsoport 2014. szeptember 16-i nyilatkozatára a nagy adathalmazok fejlődésének a személyes adatok feldolgozása során az egyének védelme tekintetében kifejtett hatásáról (7),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0044/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0044/2017),

| A. | mivel a nagy adathalmaz kifejezés nagy mennyiségű adat, ezen belül személyes adat különböző forrásokból történő gyűjtését, elemzését és folyamatos felhalmozását jelenti, amelyeket számítógépes algoritmusokkal és fejlett adatfeldolgozási módszerekkel végzett automatikus feldolgozásnak vetnek alá tárolt adatok és adatfolyamok felhasználásával bizonyos mintázatok, tendenciák és összefüggések feltárása érdekében (nagy adathalmazok elemzése); |
| --- | --- |

A.

mivel a nagy adathalmaz kifejezés nagy mennyiségű adat, ezen belül személyes adat különböző forrásokból történő gyűjtését, elemzését és folyamatos felhalmozását jelenti, amelyeket számítógépes algoritmusokkal és fejlett adatfeldolgozási módszerekkel végzett automatikus feldolgozásnak vetnek alá tárolt adatok és adatfolyamok felhasználásával bizonyos mintázatok, tendenciák és összefüggések feltárása érdekében (nagy adathalmazok elemzése);

| B. | mivel a nagy adathalmazok felhasználásának egyes esetei mesterséges intelligenciával ellátott berendezések, például neuronhálózatok és statisztikai modellek betanításával járnak bizonyos események és viselkedések előrejelzése céljából; mivel a tanulóadatok gyakran megkérdőjelezhető minőségűek és nem semlegesek; |
| --- | --- |

B.

mivel a nagy adathalmazok felhasználásának egyes esetei mesterséges intelligenciával ellátott berendezések, például neuronhálózatok és statisztikai modellek betanításával járnak bizonyos események és viselkedések előrejelzése céljából; mivel a tanulóadatok gyakran megkérdőjelezhető minőségűek és nem semlegesek;

| C. | mivel a kommunikációs technológiák fejlődése és az elektronikus eszközök, nyomon követő készülékek, a közösségi média, a webes interakciók és hálózatok, köztük az emberi beavatkozás nélkül információkat továbbító eszközök használatának általános elterjedése óriási, folyamatosan növekvő méretű adathalmazok kialakulásához vezetett, amelyek a fejlett feldolgozási módszerek és elemzés segítségével soha nem látott mértékű betekintést nyújtanak az emberi viselkedésbe, a magánéletbe és társadalmainkba; |
| --- | --- |

C.

mivel a kommunikációs technológiák fejlődése és az elektronikus eszközök, nyomon követő készülékek, a közösségi média, a webes interakciók és hálózatok, köztük az emberi beavatkozás nélkül információkat továbbító eszközök használatának általános elterjedése óriási, folyamatosan növekvő méretű adathalmazok kialakulásához vezetett, amelyek a fejlett feldolgozási módszerek és elemzés segítségével soha nem látott mértékű betekintést nyújtanak az emberi viselkedésbe, a magánéletbe és társadalmainkba;

| D. | mivel a harmadik országok és a tagállamok hírszerző szolgálatai egyre nagyobb mértékben támaszkodnak ezen adathalmazok feldolgozására és elemzésére, amelyekre vagy semmilyen jogi keretrendszer nem terjed ki, vagy legújabban olyan jogszabályok alkalmazandók, amelyeknek az elsődleges és másodlagos uniós jogszabályokkal való összeegyeztethetősége aggodalomra ad okot és további vizsgálatot igényel; |
| --- | --- |

D.

mivel a harmadik országok és a tagállamok hírszerző szolgálatai egyre nagyobb mértékben támaszkodnak ezen adathalmazok feldolgozására és elemzésére, amelyekre vagy semmilyen jogi keretrendszer nem terjed ki, vagy legújabban olyan jogszabályok alkalmazandók, amelyeknek az elsődleges és másodlagos uniós jogszabályokkal való összeegyeztethetősége aggodalomra ad okot és további vizsgálatot igényel;

| E. | mivel a megfélemlítés, a nőkkel szembeni erőszak és a gyermekek kiszolgáltatottsága fokozódására is az interneten kerül sor; mivel a Bizottságnak és a tagállamoknak el kell fogadniuk a szükséges jogi intézkedéseket e jelenségek leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

E.

mivel a megfélemlítés, a nőkkel szembeni erőszak és a gyermekek kiszolgáltatottsága fokozódására is az interneten kerül sor; mivel a Bizottságnak és a tagállamoknak el kell fogadniuk a szükséges jogi intézkedéseket e jelenségek leküzdése érdekében;

| F. | mivel a nagyvállalatok, a vállalkozások, a szervek és ügynökségek, a kormányzati és nem kormányzati szervezetek (valamint általában a köz- és a magánszféra), a politikai vezetők, a civil szervezetek, a felsőoktatás, a tudományos közösség és összességükben a polgárok egyre nagyobb számban használták fel ezeket az adathalmazokat és a nagy adathalmazok elemzését arra, hogy erősítsék a versenyt, az innovációt, a piaci előrejelzést, a politikai kampányokat, a célzott hirdetéseket, a tudományos kutatást, valamint a szakpolitikai döntéshozatalt a közlekedés, az adózás, a pénzügyi szolgáltatások, az „intelligens városok”, a bűnüldözés, az átláthatóság, a közegészségügy és a katasztrófareagálás területén, valamint a választások és a politikai eredmények – például célzott kommunikáció révén történő – befolyásolása érdekében; |
| --- | --- |

F.

mivel a nagyvállalatok, a vállalkozások, a szervek és ügynökségek, a kormányzati és nem kormányzati szervezetek (valamint általában a köz- és a magánszféra), a politikai vezetők, a civil szervezetek, a felsőoktatás, a tudományos közösség és összességükben a polgárok egyre nagyobb számban használták fel ezeket az adathalmazokat és a nagy adathalmazok elemzését arra, hogy erősítsék a versenyt, az innovációt, a piaci előrejelzést, a politikai kampányokat, a célzott hirdetéseket, a tudományos kutatást, valamint a szakpolitikai döntéshozatalt a közlekedés, az adózás, a pénzügyi szolgáltatások, az „intelligens városok”, a bűnüldözés, az átláthatóság, a közegészségügy és a katasztrófareagálás területén, valamint a választások és a politikai eredmények – például célzott kommunikáció révén történő – befolyásolása érdekében;

| G. | mivel a nagy adathalmazok piaca folyamatosan növekszik annak eredményeként, hogy az adatvezérelt döntéshozatal technológiája és folyamata egyre elfogadottabb megoldássá válik; mivel egyelőre nem áll rendelkezésre a nagy adathalmazok teljes hatásának bizonyítékokon alapuló értékelésére szolgáló módszertan, vannak azonban arra utaló bizonyítékok, hogy a nagy adathalmazok elemzése jelentős horizontális hatást fejthet ki az állami és a magánszektorban egyaránt; mivel a Bizottság európai digitális egységes piaci stratégiája elismeri az adatközpontú technológiák, szolgáltatások és a nagy adathalmazok potenciálját, amelyek az uniós gazdasági növekedés, innováció és digitalizáció katalizátoraiként működhetnek; |
| --- | --- |

G.

mivel a nagy adathalmazok piaca folyamatosan növekszik annak eredményeként, hogy az adatvezérelt döntéshozatal technológiája és folyamata egyre elfogadottabb megoldássá válik; mivel egyelőre nem áll rendelkezésre a nagy adathalmazok teljes hatásának bizonyítékokon alapuló értékelésére szolgáló módszertan, vannak azonban arra utaló bizonyítékok, hogy a nagy adathalmazok elemzése jelentős horizontális hatást fejthet ki az állami és a magánszektorban egyaránt; mivel a Bizottság európai digitális egységes piaci stratégiája elismeri az adatközpontú technológiák, szolgáltatások és a nagy adathalmazok potenciálját, amelyek az uniós gazdasági növekedés, innováció és digitalizáció katalizátoraiként működhetnek;

| H. | mivel a nagy adathalmazok elemzése különböző módokon teremt hozzáadott értéket, és számos pozitív példa van arra, hogy jelentős lehetőségeket biztosít a polgárok számára, például az egészségügyi ellátás, az éghajlatváltozás elleni fellépés, az energiafogyasztás csökkentése, a közlekedésbiztonság javítása és az intelligens városok elősegítése területén, ezáltal javítva az üzleti optimalizálást és hatékonyságot és hozzájárulva a javuló munkakörülményekhez, valamint a csalások feltárásához és az ellenük való fellépéshez; mivel a nagy adathalmazok versenyelőnyt jelenthetnek az európai vállalatok számára a döntéshozatali folyamatok terén, a közszféra pedig a társadalmi-gazdasági fejlemények különböző szintjei jobb megértésének köszönhetően élvezheti a nagyobb hatékonyság előnyeit; |
| --- | --- |

H.

mivel a nagy adathalmazok elemzése különböző módokon teremt hozzáadott értéket, és számos pozitív példa van arra, hogy jelentős lehetőségeket biztosít a polgárok számára, például az egészségügyi ellátás, az éghajlatváltozás elleni fellépés, az energiafogyasztás csökkentése, a közlekedésbiztonság javítása és az intelligens városok elősegítése területén, ezáltal javítva az üzleti optimalizálást és hatékonyságot és hozzájárulva a javuló munkakörülményekhez, valamint a csalások feltárásához és az ellenük való fellépéshez; mivel a nagy adathalmazok versenyelőnyt jelenthetnek az európai vállalatok számára a döntéshozatali folyamatok terén, a közszféra pedig a társadalmi-gazdasági fejlemények különböző szintjei jobb megértésének köszönhetően élvezheti a nagyobb hatékonyság előnyeit;

| I. | mivel a nagy adathalmazok a fent említett lehetőségeket hordozzák a polgárok, a felsőoktatás, a tudományos közösség és az állami és a magánszektor számára, de egyúttal jelentős kockázatokkal is járnak, különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában garantált alapvető jogok – úgymint a magánélethez való jog az adatvédelem és az adatbiztonság, emellett pedig a véleménynyilvánítás szabadsága és a megkülönböztetésmentesség – védelme tekintetében; mivel az álnevesítési és titkosítási technikák mérsékelhetik a nagy adathalmazok elemzésével összefüggő kockázatokat, és ezért fontos szerepet játszhatnak az érintettek magánéletének védelmében, és egyúttal az innovációt és a gazdasági növekedést is elősegíthetik; mivel ezeket az elemeket meg kell vizsgálni az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv jelenlegi felülvizsgálata részeként; |
| --- | --- |

I.

mivel a nagy adathalmazok a fent említett lehetőségeket hordozzák a polgárok, a felsőoktatás, a tudományos közösség és az állami és a magánszektor számára, de egyúttal jelentős kockázatokkal is járnak, különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában garantált alapvető jogok – úgymint a magánélethez való jog az adatvédelem és az adatbiztonság, emellett pedig a véleménynyilvánítás szabadsága és a megkülönböztetésmentesség – védelme tekintetében; mivel az álnevesítési és titkosítási technikák mérsékelhetik a nagy adathalmazok elemzésével összefüggő kockázatokat, és ezért fontos szerepet játszhatnak az érintettek magánéletének védelmében, és egyúttal az innovációt és a gazdasági növekedést is elősegíthetik; mivel ezeket az elemeket meg kell vizsgálni az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv jelenlegi felülvizsgálata részeként;

| J. | mivel az érzékelők széles körű elterjedtsége, a kiterjedt, rendszeres adat-előállítás és a korszerű adatfeldolgozási tevékenységek nem mindig elég átláthatók, és kihívást jelentenek a polgárok és a hatóságok számára abban, hogy felmérhessék a személyes adatok gyűjtésének, összeállításának, elemzésének és felhasználásának folyamatait és célját; mivel a nagy adathalmazok elemzésének alkalmazása – amely képes lehet új személyes adatok létrehozására – következtében megfigyelhető a személyes és a nem személyes adatok közötti különbség elmosódása; |
| --- | --- |

J.

mivel az érzékelők széles körű elterjedtsége, a kiterjedt, rendszeres adat-előállítás és a korszerű adatfeldolgozási tevékenységek nem mindig elég átláthatók, és kihívást jelentenek a polgárok és a hatóságok számára abban, hogy felmérhessék a személyes adatok gyűjtésének, összeállításának, elemzésének és felhasználásának folyamatait és célját; mivel a nagy adathalmazok elemzésének alkalmazása – amely képes lehet új személyes adatok létrehozására – következtében megfigyelhető a személyes és a nem személyes adatok közötti különbség elmosódása;

| K. | mivel a nagy adathalmazok ágazata évi 40 %-kal növekszik, hétszer olyan gyorsan, mint az informatikai piac; mivel az új technológiákkal előállított hatalmas adathalmazok koncentrációja döntő fontosságú információkat kínál a nagyvállalatok számára, ami korábban nem tapasztalt változásokat indít el a polgárok, kormányzatok és magánszereplők közötti hatalmi egyensúly tekintetében; mivel ez a nagyvállalatok kezében koncentrálódó hatalom megszilárdíthatja a monopóliumokat és a visszaélésszerű gyakorlatokat, és káros hatást gyakorolhat a fogyasztói jogokra és a tisztességes piaci versenyre; mivel a nagy adathalmazok összeolvadásának összefüggésében alaposabban kell vizsgálni az egyéni érdekeket, valamint az alapvető jogok védelmét; |
| --- | --- |

K.

mivel a nagy adathalmazok ágazata évi 40 %-kal növekszik, hétszer olyan gyorsan, mint az informatikai piac; mivel az új technológiákkal előállított hatalmas adathalmazok koncentrációja döntő fontosságú információkat kínál a nagyvállalatok számára, ami korábban nem tapasztalt változásokat indít el a polgárok, kormányzatok és magánszereplők közötti hatalmi egyensúly tekintetében; mivel ez a nagyvállalatok kezében koncentrálódó hatalom megszilárdíthatja a monopóliumokat és a visszaélésszerű gyakorlatokat, és káros hatást gyakorolhat a fogyasztói jogokra és a tisztességes piaci versenyre; mivel a nagy adathalmazok összeolvadásának összefüggésében alaposabban kell vizsgálni az egyéni érdekeket, valamint az alapvető jogok védelmét;

| L. | mivel a nagy adathalmazokban óriási kihasználatlan lehetőségek rejlenek a termelékenység hajtóerejeként és a jobb termékek és szolgáltatások polgárokhoz való eljuttatásának eszközeként; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az intelligens készülékek, a hálózatok és a webes alkalmazások polgárok, vállalkozások és szervezetek általi általános használata nem feltétlenül a termékekkel való elégedettséget, hanem inkább annak szélesebb körű elfogadását jelzi, hogy ezek a szolgáltatások az élet, a kommunikáció és a munka szempontjából nélkülözhetetlenné váltak annak ellenére, hogy nem láthatók át a jóllétünket, biztonságunkat és jogainkat esetlegesen fenyegető kockázatok; |
| --- | --- |

L.

mivel a nagy adathalmazokban óriási kihasználatlan lehetőségek rejlenek a termelékenység hajtóerejeként és a jobb termékek és szolgáltatások polgárokhoz való eljuttatásának eszközeként; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az intelligens készülékek, a hálózatok és a webes alkalmazások polgárok, vállalkozások és szervezetek általi általános használata nem feltétlenül a termékekkel való elégedettséget, hanem inkább annak szélesebb körű elfogadását jelzi, hogy ezek a szolgáltatások az élet, a kommunikáció és a munka szempontjából nélkülözhetetlenné váltak annak ellenére, hogy nem láthatók át a jóllétünket, biztonságunkat és jogainkat esetlegesen fenyegető kockázatok;

| M. | mivel a nagy adathalmazok (algoritmusok és egyéb analitikai eszközök) hatékony felhasználásának elősegítése érdekében különbséget kell tenni az adatminőség és az adatmennyiség között; mivel a rossz minőségű adatok és/vagy a döntéshozatali folyamatok és analitikai eszközök mögött meghúzódó rossz minőségű eljárások torzított algoritmusokat, hamis összefüggéseket, hibákat, a jogi, társadalmi és etikai következmények alábecslését, az adatok megkülönböztetés vagy csalás céljából történő felhasználásának és az ember e folyamatokban játszott szerepe marginalizációjának kockázatát eredményezheti, ami olyan hibás döntéshozatali eljárásokhoz vezethet, amelyek káros hatást gyakorolnak a polgárok életére és lehetőségeire és különösen a marginalizált csoportokra, továbbá negatív hatással vannak társadalmainkra és vállalkozásainkra; |
| --- | --- |

M.

mivel a nagy adathalmazok (algoritmusok és egyéb analitikai eszközök) hatékony felhasználásának elősegítése érdekében különbséget kell tenni az adatminőség és az adatmennyiség között; mivel a rossz minőségű adatok és/vagy a döntéshozatali folyamatok és analitikai eszközök mögött meghúzódó rossz minőségű eljárások torzított algoritmusokat, hamis összefüggéseket, hibákat, a jogi, társadalmi és etikai következmények alábecslését, az adatok megkülönböztetés vagy csalás céljából történő felhasználásának és az ember e folyamatokban játszott szerepe marginalizációjának kockázatát eredményezheti, ami olyan hibás döntéshozatali eljárásokhoz vezethet, amelyek káros hatást gyakorolnak a polgárok életére és lehetőségeire és különösen a marginalizált csoportokra, továbbá negatív hatással vannak társadalmainkra és vállalkozásainkra;

| N. | mivel az algoritmusokkal kapcsolatos elszámoltathatóságnak és átláthatóságnak olyan technikai és műveleti intézkedéseket kell jelentenie, amelyek biztosítják az átláthatóságot, az automatizált döntéshozatal megkülönböztetésmentességét, valamint az egyéni viselkedés valószínűségének kiszámítását; mivel az átláthatóság azt jelenti, hogy érdemi információt kell biztosítani az egyének számára az alkalmazott logikával, az eljárás jelentőségével és a várható következményekkel kapcsolatban; mivel ennek a nagy adathalmazok elemzéséhez használt tanulóadatokra vonatkozó tájékoztatást is magában kell foglalnia, és lehetővé kell tennie, hogy az egyének is megérthessék és nyomon követhessék az őket érintő döntéseket; |
| --- | --- |

N.

mivel az algoritmusokkal kapcsolatos elszámoltathatóságnak és átláthatóságnak olyan technikai és műveleti intézkedéseket kell jelentenie, amelyek biztosítják az átláthatóságot, az automatizált döntéshozatal megkülönböztetésmentességét, valamint az egyéni viselkedés valószínűségének kiszámítását; mivel az átláthatóság azt jelenti, hogy érdemi információt kell biztosítani az egyének számára az alkalmazott logikával, az eljárás jelentőségével és a várható következményekkel kapcsolatban; mivel ennek a nagy adathalmazok elemzéséhez használt tanulóadatokra vonatkozó tájékoztatást is magában kell foglalnia, és lehetővé kell tennie, hogy az egyének is megérthessék és nyomon követhessék az őket érintő döntéseket;

| O. | mivel az adatelemzés és az algoritmusok egyre nagyobb mértékben befolyásolják a polgárok számára hozzáférhetővé tett információkat; mivel helytelen használat esetén ezek a technikák veszélyeztethetik a tájékoztatáshoz való alapvető jogot, valamint a média szabadságát és a pluralizmust; mivel az Amszterdami Szerződéshez csatolt, a tagállamokban történő közcélú műsorszolgáltatás rendszeréről szóló jegyzőkönyv (11997D/PRO/09) kimondja, hogy a tagállamok közcélú műsorszolgáltatási rendszere közvetlenül kapcsolódik az egyes társadalmak demokratikus, társadalmi és kulturális igényeihez és a médiapluralizmus megőrzésének követelményéhez; |
| --- | --- |

O.

mivel az adatelemzés és az algoritmusok egyre nagyobb mértékben befolyásolják a polgárok számára hozzáférhetővé tett információkat; mivel helytelen használat esetén ezek a technikák veszélyeztethetik a tájékoztatáshoz való alapvető jogot, valamint a média szabadságát és a pluralizmust; mivel az Amszterdami Szerződéshez csatolt, a tagállamokban történő közcélú műsorszolgáltatás rendszeréről szóló jegyzőkönyv (11997D/PRO/09) kimondja, hogy a tagállamok közcélú műsorszolgáltatási rendszere közvetlenül kapcsolódik az egyes társadalmak demokratikus, társadalmi és kulturális igényeihez és a médiapluralizmus megőrzésének követelményéhez;

| P. | mivel az adatfeldolgozás és -elemzés elterjedése, az adatok gyűjtésében, megőrzésében, feldolgozásában, tárolásában és megosztásában részt vevő szereplők nagy száma, valamint a különféle forrásokból származó személyes és nem személyes adatokat tartalmazó hatalmas adathalmazok kombinációja amellett, hogy jelentős lehetőségeket eredményez, a polgárok körében, valamint az állami és a magánszektorban egyaránt nagy fokú bizonytalanságot teremtett a hatályos uniós adatvédelmi jogszabályoknak való megfelelés konkrét követelményeivel kapcsolatban; |
| --- | --- |

P.

mivel az adatfeldolgozás és -elemzés elterjedése, az adatok gyűjtésében, megőrzésében, feldolgozásában, tárolásában és megosztásában részt vevő szereplők nagy száma, valamint a különféle forrásokból származó személyes és nem személyes adatokat tartalmazó hatalmas adathalmazok kombinációja amellett, hogy jelentős lehetőségeket eredményez, a polgárok körében, valamint az állami és a magánszektorban egyaránt nagy fokú bizonytalanságot teremtett a hatályos uniós adatvédelmi jogszabályoknak való megfelelés konkrét követelményeivel kapcsolatban;

| Q. | mivel számtalan, a vállalatok által éveken keresztül gyűjtött hatalmas adatmennyiséget tartalmazó, strukturálatlan, hagyományos rendszer létezik, melyek nem rendelkeznek átlátható adatkormányzási rendszerrel, és amelyeket szisztematikusan át kell alakítani, hogy megfeleljenek a szabályozásnak; |
| --- | --- |

Q.

mivel számtalan, a vállalatok által éveken keresztül gyűjtött hatalmas adatmennyiséget tartalmazó, strukturálatlan, hagyományos rendszer létezik, melyek nem rendelkeznek átlátható adatkormányzási rendszerrel, és amelyeket szisztematikusan át kell alakítani, hogy megfeleljenek a szabályozásnak;

| R. | mivel ösztönözni kell a szorosabb együttműködést és a következetességet a nemzeti és uniós szinten működő különböző szabályozó, valamint fogyasztóvédelmi, adatvédelmi és versenyfelügyeleti hatóságok között a nagy adathalmazok alapjogi vonatkozásaival kapcsolatos egységes megközelítés és felfogás biztosítása érdekében; mivel a digitális elszámolóháznak (8) a végrehajtó szervek önkéntes hálózataként való létrehozása hozzájárulhat munkájuk és végrehajtó tevékenységeik erősítéséhez, és elmélyítheti a szinergiákat és az egyének jogainak és érdekeinek garantálását; |
| --- | --- |

R.

mivel ösztönözni kell a szorosabb együttműködést és a következetességet a nemzeti és uniós szinten működő különböző szabályozó, valamint fogyasztóvédelmi, adatvédelmi és versenyfelügyeleti hatóságok között a nagy adathalmazok alapjogi vonatkozásaival kapcsolatos egységes megközelítés és felfogás biztosítása érdekében; mivel a digitális elszámolóháznak (8) a végrehajtó szervek önkéntes hálózataként való létrehozása hozzájárulhat munkájuk és végrehajtó tevékenységeik erősítéséhez, és elmélyítheti a szinergiákat és az egyének jogainak és érdekeinek garantálását;

Általános szempontok

| 1. | hangsúlyozza, hogy a polgárok, az állami és a magánszektor, a felsőoktatás és a tudományos közösség csak akkor használhatják ki maradéktalanul a nagy adathalmazok kínálta kilátásokat és lehetőségeket, ha a nyilvánosság e technológia iránti bizalmát az alapvető jogok és a jogbiztonság, valamint a hatályos uniós adatvédelmi jogszabályok határozott érvényesítése garantálja az összes részt vevő szereplő számára; hangsúlyozza, hogy személyes adatok feldolgozására kizárólag az (EU) 2016/679 rendelet 6. cikkében foglalt jogalapok valamelyike alapján kerülhet sor; döntő fontosságúnak tartja, hogy az átláthatóság és az érintetteknek nyújtott megfelelő tájékoztatás kulcsfontosságú a közvélemény bizalmának megteremtése és az egyéni jogok védelme szempontjából; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiemeli, hogy a hatályos adatvédelmi jogszabályoknak való megfelelés a szigorú tudományos és etikai normákkal együtt kulcsfontosságú a nagy adathalmazokon alapuló megoldások megbízhatósága iránti bizalom megteremtése érdekében; hangsúlyozza továbbá, hogy a nagy adathalmazok elemzése révén nyert információk nem nyújtanak elfogulatlan áttekintést egy adott kérdésről, és ezek megbízhatósága az alapul szolgáló adatokon múlik; rávilágít arra, hogy a nagy adathalmazokon alapuló prediktív elemzés csupán statisztikai valószínűséget képes kínálni, és az egyéni viselkedést nem mindig tudja pontosan előre jelezni; ezért hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen a szigorú tudományos és etikai normák alkalmazása az adatgyűjtés irányítása és az említett elemzés eredményeinek megítélése terén; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rámutat, hogy személyekre vonatkozó érzékeny információk nem érzékeny adatokból is kinyerhetők, ami elmossa az érzékeny és nem érzékeny adatok közötti határt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a nagy adathalmazok természetével kapcsolatban az egyének körében meglévő hiányos ismeretek és megértés lehetővé teszik a személyes adatok nem kívánt módokon történő felhasználását; rámutat az alapvető jogokra vonatkozó oktatás és figyelemfelkeltés kiemelt fontosságára az Unióban; sürgeti az Unió intézményeit és a tagállamokat, hogy hajtsanak végre beruházásokat a digitális jártasság és a digitális jogokra, a magánéletre és az adatvédelemre irányuló, a polgárokat, köztük a gyermekeket célzó figyelemfelkeltés területén; hangsúlyozza, hogy ennek az oktatásnak foglalkoznia kell az algoritmusok és automatizált döntéshozatali folyamatok működésének alapelveivel és logikájával, illetve ezek megfelelő értelmezésével; hangsúlyozza továbbá az oktatás szükségességét az adatfolyamok gyűjtése helyének és módjának (pl. webes szüretelés, az adatfolyamok és a közösségi hálózatokról, illetve a kapcsolódó eszközökről származó adatok összekapcsolása és ezek összesítése egy új adatfolyamban) megértése céljából; |
| --- | --- |

4.

A nagy adathalmazok felhasználása kereskedelmi célokból és a közszférában

A magánélet védelme és adatvédelem

| 5. | rámutat arra, hogy a magánélet és a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós jogszabályok, valamint az egyenlőséghez, a megkülönböztetésmentességhez való jog, valamint az egyének ahhoz való joga, hogy tájékoztatást kapjanak az automatikus döntéshozatali folyamat és profilalkotás mögött meghúzódó logikával kapcsolatban, és lehetőségük legyen jogorvoslatra, még akkor is alkalmazandók az adatfeldolgozásra, ha a feldolgozást álnevesítési és anonimizálási eljárások előzték meg, illetve minden olyan esetben, amikor a nem személyes adatok felhasználása a lakosság egész csoportjainak megbélyegzéséhez vezetve hatást gyakorolhat az egyének magánéletére, illetve egyéb jogaira és szabadságaira; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiemeli, hogy a digitális egységes piacnak megbízható, hiteles és nagy sebességű hálózatokra és szolgáltatásokra kell épülnie, melyek garantálják az érintettek adatvédelemhez és magánélethez fűződő alapvető jogait, miközben egyúttal ösztönzik az innovációt és a nagy adathalmazok elemzését az európai (digitális) piac fellendüléséhez szükséges megfelelő körülmények és egyenlő versenyfeltételek megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rávilágít továbbá az egyének különböző típusú anonimizált adatok megfeleltetése révén történő újraazonosításának lehetőségére; kiemeli, hogy a magánélet és a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós jogszabályok csak abban az esetben alkalmazandók az ilyen megfeleltetett adatokra, amennyiben az egyén valóban újraazonosítható; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a fent említett elveknek kell az állami és a magánszektor, valamint az adatokat felhasználó más szereplők döntéshozatali eljárásainak keretéül szolgálnia; hangsúlyozza az algoritmusokkal kapcsolatos jóval nagyobb átláthatóság és elszámoltathatóság szükségességét az állami és a magánszektor, valamint az adatelemzést felhasználó összes egyéb szereplő által végzett adatfeldolgozással és -elemzéssel kapcsolatban, mivel ez alapvető eszköz annak garantálására, hogy az egyén megfelelő tájékoztatást kapjon személyes adatainak feldolgozásáról; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kiemeli, hogy a Bizottságnak, az Európai Adatvédelmi Testületnek, a nemzeti adatvédelmi hatóságoknak és más független felügyelő hatóságoknak alapvető szerepet kell játszaniuk az átláthatóság és a megfelelő eljárás, általában a jogbiztonság és különösen az alapvető jogokat védő konkrét normákkal, valamint az adatfeldolgozás és -elemzés állami és magánszektor általi felhasználásához kapcsolódó garanciákkal összefüggő jogbiztonság előmozdítása terén; szorgalmazza a szorosabb együttműködést a digitális környezetbeli magatartás szabályozói között a fogyasztókra, a versenyre és az adatvédelemre vonatkozó szabályozói keretrendszerek közötti szinergiák erősítése céljából; szorgalmazza e hatóságok megfelelő forrásokkal és személyzettel való ellátását, elismeri továbbá egy digitális elszámolóház létrehozásának szükségességét; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a nagy adathalmazok lényegi célja elméletileg az, hogy a lehető legkevesebb személyes adat felhasználásával összehasonlítható korrelációkat állapítson meg; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a tudománynak, a vállalkozásoknak és a civil közösségeknek az anonimizálás területén végzett kutatásra és innovációra kellene összpontosítaniuk; |
| --- | --- |

10.

| 11. | elismeri, hogy bár az álnevesítés, az anonimizálás vagy a titkosítás személyes adatokra való alkalmazása csökkentheti az érintettek kockázatát személyes adataiknak a nagy adathalmazokat kezelő alkalmazásokban történő felhasználása során; megfelelő garanciaként kiemeli az általános adatvédelmi rendeletben meghatározott álnevesítés előnyeit; emlékeztet arra, hogy az anonimizálás visszafordíthatatlan folyamat, amelyet követően pusztán a személyes adatok alapján már nem azonosítható vagy szűrhető ki egy természetes személy; úgy véli, hogy szerződéses kötelezettségeknek kell biztosítaniuk, hogy ne kerüljön sor az anonimizált adatok újraazonosítására különböző adatforrások összevetése révén megállapított további korrelációk felhasználásával; felhívja az állami és a magánszektort, valamint a nagy adathalmazok elemzésében érintett összes egyéb szereplőt, hogy rendszeresen vizsgálják felül ezeket a kockázatokat az új technológiák fényében, és dokumentálják az elfogadott intézkedések helyénvalóságát; felhívja a Bizottságot, az Európai Adatvédelmi Testületet és más független felügyeleti hatóságokat, hogy készítsenek iránymutatásokat az adatok megfelelő anonimizálásának módjáról az ezen intézkedésekkel való jövőbeli visszaélések elkerülése és a gyakorlat nyomon követése érdekében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sürgeti az állami és a magánszektort és más adatkezelőket, hogy használják fel az általános adatvédelmi rendeletben meghatározott eszközöket, például a magatartási kódexeket és a tanúsítási rendszereket annak érdekében, hogy nagyobb bizonyosságra törekedjenek az uniós jogszabályok értelmében rájuk háruló egyedi kötelezettségeikkel kapcsolatban, és összhangba hozzák gyakorlatukat és tevékenységüket a megfelelő uniós jogi normákkal és biztosítékokkal; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az adatközpontú technológiák ne korlátozzák vagy diszkriminálják a sokszínű médiakörnyezethez való a hozzáférést, hanem ellenkezőleg, támogassák a média szabadságát és pluralizmusát; hangsúlyozza, hogy a kormányok, oktatási intézmények és médiaszervezetek közötti együttműködés alapvető szerepet fog játszani annak biztosításában, hogy a digitálismédia-műveltség támogatása révén növekedjen a polgárok mozgástere, és védve legyen az információhoz és a kifejezés szabadságához való joguk; |
| --- | --- |

13.

| 14. | úgy véli, hogy a személyes adatok közérdekű okból – például a korrupció, az összeférhetetlenség, az adócsalás és a pénzmosás megelőzése érdekében – történő, hatóságok általi közzététele megengedhető lehet egy demokratikus társadalomban, feltéve, ha az adatok közzététele a jogszabályok által megállapított feltételek szerint történik, megfelelő biztosítékok állnak rendelkezésre, és a közzététel szükséges és arányos az elérni kívánt célhoz viszonyítva; |
| --- | --- |

14.

Biztonság

| 15. | elismeri a műszaki fejlődés hozzáadott értékét, amely a jövőben hozzá fog járulni a biztonság javításához; elismeri, hogy az adatbiztonság megsértése, az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés és a jogellenes megfigyelés az adatfeldolgozási tevékenységekhez, például a nagy adathalmazokkal összefüggő technikákhoz (különösen a „dolgok internete” összefüggésében) kapcsolódó, az egyének számára aggodalomra okot adó legsürgetőbb kockázatok közé tartoznak; úgy véli, hogy e fenyegetéseknek az alapvető jogok megsértése nélküli védelme őszinte és összehangolt együttműködést kíván meg az állami és a magánszektor, a bűnüldöző hatóságok és a független felügyeleti hatóságok között; e tekintetben hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani az e-kormányzati rendszerek biztonságára, valamint további jogi intézkedésekre, például a szoftvergyártók felelősségére; |
| --- | --- |

15.

| 16. | úgy véli, hogy a végponttól végpontig terjedő titkosítást is ösztönözni kell, és szükség esetén a beépített adatvédelem elvével összhangban kötelezővé kell tenni; javasolja, hogy e célból minden jövőbeni jogszabályi keret kifejezetten tiltsa meg a „hátsó kapuk” lehetővé tételét vagy elősegítését a titkosításszolgáltatók, a kommunikációs szolgáltatók és bármely egyéb szervezet számára az ellátási lánc minden szintjén; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kiemeli, hogy a fokozott adat-előállítás és adatfolyamok további sebezhetőségeket és új információbiztonsági kihívásokat vonnak maguk után; ezzel összefüggésben szorgalmazza a beépített és alapértelmezett adatvédelem, az anonimizálási technikák, adott esetben a titkosítási technikák, valamint a kötelező adatvédelmi hatásvizsgálatok alkalmazását; hangsúlyozza, hogy ezeket az intézkedéseket az állami és a magánszektor nagy adathalmazok elemzésében részt vevő valamennyi szereplőjének, valamint az érzékeny adatokkal foglalkozó más szereplőknek, például a jogászoknak, az újságíróknak és az egészségügyi ágazatban dolgozóknak is alkalmazniuk kell annak biztosítása érdekében, hogy a nagy adathalmazok ne fokozzák az információbiztonsági kockázatoknak való kitettséget; |
| --- | --- |

17.

| 18. | emlékeztet arra, hogy a 2000/31/EK irányelv 15. cikke szerint a tagállamok nem állapíthatnak meg a továbbítási, tárolási és tárhelyszolgáltatást nyújtó szolgáltatókat terhelő olyan általános kötelezettséget, amely szerint az általuk továbbított vagy tárolt információkat nyomon kellene követniük, sem olyan általános kötelezettséget, amely szerint jogellenes tevékenységre utaló tényeket vagy körülményeket kellene kivizsgálniuk; emlékeztet különösen arra, hogy az Európai Unió Bírósága a C-360/10. sz. és C-70/10. sz. ügyben hozott ítéleteiben elvetette a vonatkozó (az egyik esetben internetes hozzáférést nyújtó, a másikban közösségi hálózatot működtető) szolgáltatások szinte összes felhasználójának „aktív felügyeletére” vonatkozó intézkedéseket, és kijelentette, hogy tilos minden olyan intézkedés, amely általános felügyeleti kötelezettséget ró az internetes tárhelyszolgáltatókra; |
| --- | --- |

18.

Megkülönböztetésmentesség

| 19. | hangsúlyozza, hogy az adatfeldolgozás különböző szakaszaiban végzett értékelések és előrejelzések során felhasznált adathalmazok és algoritmusos rendszerek miatt a nagy adathalmazok nemcsak az egyének alapvető jogainak megsértéséhez, hanem a személyek hasonló jellemzőkkel bíró csoportjaival szembeni eltérő bánásmódhoz vagy közvetett diszkriminációhoz is vezethetnek, különösen az oktatáshoz és a foglalkoztatáshoz való hozzáférés méltányos és egyenlő lehetőségei tekintetében az egyének felvétele vagy értékelése során, illetve az közösségi média felhasználói által kialakított új fogyasztói szokások meghatározásakor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és az adatvédelmi hatóságokat, hogy tárják fel és minden lehetséges intézkedéssel szorítsák a minimumra az algoritmusos diszkriminációt és torzulásokat, és dolgozzanak ki olyan szigorú és közös etikai keretet a személyes adatok feldolgozásának átláthatósága és az automatizált döntéshozatal tekintetében, amely irányadó lehet az adatfelhasználásra és az uniós jog folyamatos alkalmazására nézve; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és az adatvédelmi hatóságokat, hogy az algoritmusok átláthatóságának szükségessége mellett a nagy adathalmazokon alapuló következtetésekhez felhasznált tanulóadatokban fellelhető esetleges torzulások átláthatóságának szükségességét is értékeljék; |
| --- | --- |

21.

| 22. | javasolja, hogy a vállalkozások rendszeresen mérjék fel, mennyire reprezentatívak az adathalmazok, vizsgálják meg, hogy vannak-e bennük torzulások, és dolgozzanak ki stratégiákat e torzulások felszámolása érdekében; kiemeli, hogy szükség van az adatelemzésen alapuló előrejelzések pontosságának és relevanciájának méltányossági és etikai megfontolások alapján történő felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

22.

A nagy adathalmazok felhasználása tudományos célokra

| 23. | hangsúlyozza, hogy a nagy adathalmazokon végzett elemzések előnyösek lehetnek a tudományos fejlődés és a kutatás számára; úgy véli, hogy a nagy adathalmazok elemzésének tudományos célokra történő fejlesztését és felhasználását az Alapjogi Chartában meghatározott alapvető jogok figyelembe vételével, valamint a hatályos uniós adatvédelmi jogszabályokkal összhangban kell végezni; |
| --- | --- |

23.

| 24. | emlékeztet arra, hogy az általános adatvédelmi rendelet értelmében a személyes adatok statisztikai célú feldolgozása kizárólag összesített, az egyénekre újra nem alkalmazható adatokat eredményezhet; |
| --- | --- |

24.

A nagy adathalmazok felhasználása bűnüldözési célokra

A magánélet védelme és adatvédelem

| 25. | emlékezteti a bűnüldözésben tevékenykedő, adatfeldolgozást és -elemzést alkalmazó összes szereplőt, hogy a személyes adatok tagállamok általi, bűnüldözési célú feldolgozását az (EU) 2016/680 irányelv szabályozza; az irányelv előírja, hogy a személyes adatok bűnüldözési célú gyűjtésének és kezelésének az adatok további kezelésének célja szempontjából mindig megfelelőnek, relevánsnak és nem túlzott mértékűnek kell lennie; kimondja, hogy ezen adatok gyűjtésének célját és szükségességét egyértelműen bizonyítani kell; kimondja, hogy az olyan, kizárólag automatizált adatkezelésen – ideértve a profilalkotást is – alapuló döntés, amelynek joghatása az érintettre nézve hátrányos vagy őt jelentős mértékben érinti, tilos, kivéve, ha az adatkezelőre alkalmazandó olyan uniós vagy tagállami jog teszi lehetővé, amely az érintettek jogaira és szabadságaira vonatkozó megfelelő garanciákról is rendelkezik, ideértve legalább az érintett jogát arra, hogy az adatkezelőtől emberi beavatkozást kérjen. felhívja a Bizottságot, az Európai Adatvédelmi Testületet és más független felügyeleti hatóságokat, hogy tegyenek közzé iránymutatásokat, ajánlásokat és legjobb gyakorlatokat a profilalkotáson és a nagy adathalmazok bűnüldözési célú felhasználásán alapuló döntésekre vonatkozó kritériumok és feltételek további meghatározása érdekében; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza az (EU) 2016/680 irányelvnek való megfelelés fontosságát az etikai aggályokat figyelembe vevő előzetes hatásvizsgálatok és ellenőrzések elvégzése tekintetében az adatok teljességének, pontosságának és minőségének értékelése érdekében, valamint annak biztosítására, hogy a döntések által célzott egyének és/vagy a döntéshozatali folyamatban részt vevő szereplők megérthessék és megkérdőjelezhessék az adatgyűjtést és az elemzést, a mintázatokat és az összefüggéseket, és megelőzhessék az egyének adott csoportját érintő esetleges káros hatásokat; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rámutat arra, hogy a polgárok digitális szolgáltatásokba vetett bizalmát súlyosan alááshatják a tömeges megfigyelésre irányuló kormányzati tevékenységek és a bűnüldöző hatóságok kereskedelmi vagy egyéb személyes adatokhoz való indokolatlan hozzáférése; |
| --- | --- |

27.

| 28. | emlékeztet arra, hogy azokat a jogszabályokat, amelyek lehetővé teszik a hatóságok számára, hogy általános jelleggel hozzáférjenek az elektronikus kommunikációk tartalmához, úgy kell tekinteni, hogy a magánélet tiszteletben tartásához való, a Charta 7. cikkében biztosított alapvető jog lényegét sértik; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy iránymutatásokat és rendszereket kell beépíteni a nagy adathalmazok bűnüldözési célú felhasználásán alapuló adatfeldolgozási modellekre, eszközökre és programokra irányuló közbeszerzési felhívásokba annak biztosítása érdekében, hogy a végleges megvásárlást megelőzően a bűnüldöző hatóság ellenőrizni tudja és ténylegesen ellenőrizze is a forráskódot, megvizsgálva annak megfelelőségét és biztonságosságát, szem előtt tartva, hogy a zárt forráskódú szoftverek korlátozzák az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot; rámutat arra, hogy a prediktív rendfenntartás egyes modelljei jobban figyelembe veszik az adatvédelmet a többinél, például amikor nem személyekről, hanem helyekről vagy eseményekről tesznek valószínűségen alapuló előrejelzéseket; |
| --- | --- |

29.

Biztonság

| 30. | kiemeli a bűnüldözői adatbázisok védelmének feltétlen szükségességét a biztonság megsértésével és a jogszerűtlen hozzáféréssel szemben, mivel ez az egyének számára is aggodalomra okot adó kérdés; ezért úgy véli, hogy ezen aggályok leküzdése őszinte, összehangolt és hatékony együttműködést kíván meg a bűnüldöző hatóságok, a magánszektor, a kormányok és az adatvédelemmel foglalkozó független felügyeleti hatóságok között; kitart amellett, hogy az (EU) 2016/679 rendelettel és az (EU) 2016/680 irányelvvel összhangban garantálni kell a személyes adatok megfelelő biztonságát, valamint az adatbázisok biztonságos és decentralizált felépítése révén minimalizálni kell a sebezhető pontok számát; |
| --- | --- |

30.

Megkülönböztetésmentesség

| 31. | figyelmeztet, hogy miután a bűnüldöző hatóságok döntései és intézkedései mélyen beavatkoznak a polgárok életébe és jogaiba, maximális körültekintésre van szükség a jogellenes diszkrimináció megelőzése, valamint a faj, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai jellemzők, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy egyéb vélemény, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, életkor, nem, nemi önkifejezés vagy nemi identitás, szexuális irányultság, tartózkodásra való jogosultság, egészségi állapot vagy – etnikai profilalkotást vagy intenzívebb rendfenntartó hatósági fellépést gyakran elszenvedő – nemzeti kisebbséghez való tartozás által meghatározott egyének vagy embercsoportok, valamint a körülmények folytán sajátos jellemzőkkel definiálható egyének célkeresztbe állításának elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felszólítja a tagállamok adatelemzést folytató bűnüldöző hatóságait, hogy tartsák be a legmagasabb színvonalú etikai normákat, és biztosítsák az emberi beavatkozást és az elszámoltathatóságot a döntéshozatal valamennyi szakaszában, nem csak az adatok reprezentatív voltának, pontosságának és minőségének értékelése, hanem az adott információ alapján meghozandó minden egyes döntés megfelelőségének értékelése céljából is; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(2)  HL L 119., 2016.5.4., 89. o.

(3)  http://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/treaty/108

(4)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectID=09000016805cdd00

(5)  https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2015/15-11-19_Big_Data_EN.pdf

(6)  https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2016/16-09-23_BigData_opinion_EN.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/justice/data-protection/article-29/documentation/opinion-recommendation/files/2014/wp221_en.pdf

(8)  Az európai adatvédelmi tisztviselő 2016. szeptember 23-i, 8/2016. számú véleménye, 15. o.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/90 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/90

---

P8_TA(2017)0077

A tenyésztett nyulak védelmére vonatkozó minimumkövetelmények

Az Európai Parlament 2017. március 14-i állásfoglalása a tenyésztett nyulak védelmére vonatkozó minimumkövetelményekről (2016/2077(INI))

(2018/C 263/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 13. és 43. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 13. és 43. cikkére,

| — | tekintettel a sertések védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról szóló, 2008. december 18-i 2008/120/EK tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a sertések védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról szóló, 2008. december 18-i 2008/120/EK tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a borjak védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról szóló, 2008. december 18-i 2008/119/EK irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a borjak védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról szóló, 2008. december 18-i 2008/119/EK irányelvre,

| — | tekintettel a tojótyúkok védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról szóló, 1999. július 19-i 1999/74/EK tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tojótyúkok védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról szóló, 1999. július 19-i 1999/74/EK tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a hústermelés céljából tartott csirkék védelmét szolgáló minimumszabályok megállapításáról szóló, 2007. június 28-i 2007/43/EK tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hústermelés céljából tartott csirkék védelmét szolgáló minimumszabályok megállapításáról szóló, 2007. június 28-i 2007/43/EK tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló, 1998. július 20-i 98/58/EK tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló, 1998. július 20-i 98/58/EK tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel „Az európaiak hozzáállása az állatjóléthez” című, 2016 márciusában közzétett, 442. sz. Eurobarométer tematikus felmérésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európaiak hozzáállása az állatjóléthez” című, 2016 márciusában közzétett, 442. sz. Eurobarométer tematikus felmérésre,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2011. január 12-i, az állatok szállítás közbeni jólétéről szóló tudományos véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2011. január 12-i, az állatok szállítás közbeni jólétéről szóló tudományos véleményére,

| — | tekintettel az EFSA 2005. október 11-i, „A jelenlegi tartási és tenyésztési rendszereknek a tenyésztett házinyulak egészségére és jólétére gyakorolt hatása” című tudományos véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EFSA 2005. október 11-i, „A jelenlegi tartási és tenyésztési rendszereknek a tenyésztett házinyulak egészségére és jólétére gyakorolt hatása” című tudományos véleményére,

| — | tekintettel az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexének az „Állatok levágása” című, 7.5. fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexének az „Állatok levágása” című, 7.5. fejezetére,

| — | tekintettel a brit kormány a nyulak jólétére vonatkozó ajánlásokat tartalmazó kódexére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a brit kormány a nyulak jólétére vonatkozó ajánlásokat tartalmazó kódexére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0011/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0011/2017),

| A. | mivel a nyúl a tenyésztett állatok között a világon a negyedik, az Unióban pedig a második helyen van az egyedszám tekintetében; |
| --- | --- |

A.

mivel a nyúl a tenyésztett állatok között a világon a negyedik, az Unióban pedig a második helyen van az egyedszám tekintetében;

| B. | mivel az európai termelőknek olyan magas állategészségügyi és jóléti normáknak kell megfelelniük, melyek nem mindig kötelezőek a levágás céljából állatokat az EU-ba exportáló harmadik országokban; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai termelőknek olyan magas állategészségügyi és jóléti normáknak kell megfelelniük, melyek nem mindig kötelezőek a levágás céljából állatokat az EU-ba exportáló harmadik országokban;

| C. | mivel a fogyasztók egyre jobban odafigyelnek az állatok tartásának körülményeire; |
| --- | --- |

C.

mivel a fogyasztók egyre jobban odafigyelnek az állatok tartásának körülményeire;

| D. | mivel a nyúltenyésztést keményen sújtotta az európai uniós húsfogyasztás csökkenése és a mezőgazdasági ágazat válsága, és mivel az eladási árak három év alatt mintegy 20 %-kal csökkentek, miközben az előállítási költségek nem változtak; |
| --- | --- |

D.

mivel a nyúltenyésztést keményen sújtotta az európai uniós húsfogyasztás csökkenése és a mezőgazdasági ágazat válsága, és mivel az eladási árak három év alatt mintegy 20 %-kal csökkentek, miközben az előállítási költségek nem változtak;

| E. | mivel figyelembe kell venni a nyúlhús által biztosított tápanyagbevitelt és hogy termelése milyen szerepet játszik a családi vállalkozásokban, továbbá hogy jelentős arányban biztosít munkalehetőséget a nőknek sok olyan vidéki területen, ahol kevés a lehetőség az állattenyésztés diverzifikálására; |
| --- | --- |

E.

mivel figyelembe kell venni a nyúlhús által biztosított tápanyagbevitelt és hogy termelése milyen szerepet játszik a családi vállalkozásokban, továbbá hogy jelentős arányban biztosít munkalehetőséget a nőknek sok olyan vidéki területen, ahol kevés a lehetőség az állattenyésztés diverzifikálására;

| F. | mivel a mezőgazdasági termelők jólétét ugyanúgy figyelembe kell venni, mint az állatok jólétét; |
| --- | --- |

F.

mivel a mezőgazdasági termelők jólétét ugyanúgy figyelembe kell venni, mint az állatok jólétét;

| G. | mivel a nyulat többnyire hústermelési célból tenyésztik, és évente több mint 340 millió nyulat vágnak le a húsáért; mivel a nyúltenyésztés az EU állattenyésztésének kevesebb mint 1 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

G.

mivel a nyulat többnyire hústermelési célból tenyésztik, és évente több mint 340 millió nyulat vágnak le a húsáért; mivel a nyúltenyésztés az EU állattenyésztésének kevesebb mint 1 %-át teszi ki;

| H. | mivel az uniós nyúltenyésztési ágazat folyamatos csökkenést mutat, és a 2016. évi adatok a nyúlfogyasztás csökkenését mutató fogyasztói tendencia miatt a termelés 4,7 %-os csökkenését jelzik; mivel a nyúltenyésztési ágazat globális piaci feltételek mellett működik és nem részesül közvetlen támogatásokból vagy piaci intervenciókból a közös agrárpolitika I. pillére keretében; |
| --- | --- |

H.

mivel az uniós nyúltenyésztési ágazat folyamatos csökkenést mutat, és a 2016. évi adatok a nyúlfogyasztás csökkenését mutató fogyasztói tendencia miatt a termelés 4,7 %-os csökkenését jelzik; mivel a nyúltenyésztési ágazat globális piaci feltételek mellett működik és nem részesül közvetlen támogatásokból vagy piaci intervenciókból a közös agrárpolitika I. pillére keretében;

| I. | mivel nyúlhús tekintetében az EU Kínával szembeni kereskedelmi mérlege negatív; mivel az EU-ba behozott nyúlhús 99 %-a Kínából származik; mivel ha nem lépünk fel, a kínai termelők versenyképesebbek lesznek az uniós termelőknél, és ennek káros következményei lesznek az állatjólét vonatkozásában; |
| --- | --- |

I.

mivel nyúlhús tekintetében az EU Kínával szembeni kereskedelmi mérlege negatív; mivel az EU-ba behozott nyúlhús 99 %-a Kínából származik; mivel ha nem lépünk fel, a kínai termelők versenyképesebbek lesznek az uniós termelőknél, és ennek káros következményei lesznek az állatjólét vonatkozásában;

| J. | mivel fontos és szükséges, hogy nyereséges nyúltenyésztést érjünk el és tartsunk fenn, hogy az továbbra is segítsen megőrizni a vidék szerkezetét és munkahelyeit, különösen a nők számára, azokon a területeken, ahol másféle termelési típus nem lehetséges, továbbá hogy továbbra is változatos, kiváló minőségű élelmiszereket lehessen kínálni a fogyasztóknak; |
| --- | --- |

J.

mivel fontos és szükséges, hogy nyereséges nyúltenyésztést érjünk el és tartsunk fenn, hogy az továbbra is segítsen megőrizni a vidék szerkezetét és munkahelyeit, különösen a nők számára, azokon a területeken, ahol másféle termelési típus nem lehetséges, továbbá hogy továbbra is változatos, kiváló minőségű élelmiszereket lehessen kínálni a fogyasztóknak;

| K. | mivel világszinten az Európai Unió az első számú nyúltermelő, megelőzve Ázsiát és különösen Kínát, amely 417 000 tonnányi levágott állat előállításával a legnagyobb exportőr; |
| --- | --- |

K.

mivel világszinten az Európai Unió az első számú nyúltermelő, megelőzve Ázsiát és különösen Kínát, amely 417 000 tonnányi levágott állat előállításával a legnagyobb exportőr;

| L. | mivel a nyúltenyésztők és az ágazat egésze érdekelt annak biztosításában, hogy az európai termelési modellel összhangban álló nyúltenyésztés továbbra is a világ legmagasabb színvonalú normáit tartsa fenn élelmiszer-biztonsági, állategészségügyi és -jóléti tekintetben, valamint a környezet tiszteletben tartása szempontjából; |
| --- | --- |

L.

mivel a nyúltenyésztők és az ágazat egésze érdekelt annak biztosításában, hogy az európai termelési modellel összhangban álló nyúltenyésztés továbbra is a világ legmagasabb színvonalú normáit tartsa fenn élelmiszer-biztonsági, állategészségügyi és -jóléti tekintetben, valamint a környezet tiszteletben tartása szempontjából;

| M. | mivel az európai nyúltenyésztés különböző termelési rendszerek egymás melletti létén alapul, és mivel a nyúltenyésztés a számos vidéki kisgazdaság jövedelme diverzifikálásának fontos módja; |
| --- | --- |

M.

mivel az európai nyúltenyésztés különböző termelési rendszerek egymás melletti létén alapul, és mivel a nyúltenyésztés a számos vidéki kisgazdaság jövedelme diverzifikálásának fontos módja;

| N. | mivel a lakosonkénti 1,70 kg-os átlagos fogyasztással a nyúlhús az egyik legkevésbé fogyasztott hús az Unióban (a teljes elfogyasztott húsmennyiség 1–2 %-a); |
| --- | --- |

N.

mivel a lakosonkénti 1,70 kg-os átlagos fogyasztással a nyúlhús az egyik legkevésbé fogyasztott hús az Unióban (a teljes elfogyasztott húsmennyiség 1–2 %-a);

| O. | mivel komoly aggodalmak léteznek azzal kapcsolatban, hogy az Európában tenyésztett nyulak jóléti tényezői nem kielégítőek, magas a stressz-szintjük, az elhullás és a morbiditás aránya, amint arra az EFSA már 2005-ben rávilágított; mivel a tenyésztési célból tartott nyulak elhelyezése, takarmányozása, génállománya, egészségi szempontjai és érzelmi állapotának optimalizálása alapvető kérdések a nyúltenyésztésben érdekeltek körében, különösen az állategészségügy és az állatjólét fenntartása tekintetében; |
| --- | --- |

O.

mivel komoly aggodalmak léteznek azzal kapcsolatban, hogy az Európában tenyésztett nyulak jóléti tényezői nem kielégítőek, magas a stressz-szintjük, az elhullás és a morbiditás aránya, amint arra az EFSA már 2005-ben rávilágított; mivel a tenyésztési célból tartott nyulak elhelyezése, takarmányozása, génállománya, egészségi szempontjai és érzelmi állapotának optimalizálása alapvető kérdések a nyúltenyésztésben érdekeltek körében, különösen az állategészségügy és az állatjólét fenntartása tekintetében;

| P. | mivel háziasításuk óta az EU-ban a nyulak többségét általában fülkés ketrecben tartják, melyek a rájuk vonatkozó előírások tekintetében országonként eltérhetnek egymástól, és gyakran el is térnek; |
| --- | --- |

P.

mivel háziasításuk óta az EU-ban a nyulak többségét általában fülkés ketrecben tartják, melyek a rájuk vonatkozó előírások tekintetében országonként eltérhetnek egymástól, és gyakran el is térnek;

| Q. | mivel a nyúl – az emberrel együtt élő többi fajhoz hasonlóan – megőrizte természetes viselkedésének bizonyos elemeit, ezért további kutatásra van szükség az olyan intézkedésekkel és feltételekkel kapcsolatban, amelyek a tenyésztés során alkalmazhatók annak biztosítása érdekében, hogy a nyulak, amennyire csak lehetséges, képesek legyenek természetes viselkedésüket fenntartani, feltéve, hogy ez jótékony hatással van egészségükre; |
| --- | --- |

Q.

mivel a nyúl – az emberrel együtt élő többi fajhoz hasonlóan – megőrizte természetes viselkedésének bizonyos elemeit, ezért további kutatásra van szükség az olyan intézkedésekkel és feltételekkel kapcsolatban, amelyek a tenyésztés során alkalmazhatók annak biztosítása érdekében, hogy a nyulak, amennyire csak lehetséges, képesek legyenek természetes viselkedésüket fenntartani, feltéve, hogy ez jótékony hatással van egészségükre;

| R. | mivel az intenzív tenyésztés céljára gyorsan és korán növő, korábban „húsnyúlnak” nevezett fajtákat használnak, különösen a húsállatokat termelő ipari tenyészetekben használt kereskedelmi hibrideket; |
| --- | --- |

R.

mivel az intenzív tenyésztés céljára gyorsan és korán növő, korábban „húsnyúlnak” nevezett fajtákat használnak, különösen a húsállatokat termelő ipari tenyészetekben használt kereskedelmi hibrideket;

| S. | mivel az olyan organikus tenyésztési rendszerek, ahol a nyulakat olyan csoportos ólakban helyezik el, amelyek talapzata kisebb legelőre nyílik, és a nyulak számára több teret biztosít, összességében a fülkés ketrecekben történő tenyésztés lehetséges alternatíváját kínálják, bár az ilyen csoportos elhelyezési rendszerek problémát jelenthetnek az állatok közti negatív társas interakciók és agresszivitás tekintetében, ami olyan sérüléseket eredményezhet, amelyek károsan érintik az állatok egészségét és jólétét és növelhetik az orális-fekális úton terjedő betegségek gyakoriságát; |
| --- | --- |

S.

mivel az olyan organikus tenyésztési rendszerek, ahol a nyulakat olyan csoportos ólakban helyezik el, amelyek talapzata kisebb legelőre nyílik, és a nyulak számára több teret biztosít, összességében a fülkés ketrecekben történő tenyésztés lehetséges alternatíváját kínálják, bár az ilyen csoportos elhelyezési rendszerek problémát jelenthetnek az állatok közti negatív társas interakciók és agresszivitás tekintetében, ami olyan sérüléseket eredményezhet, amelyek károsan érintik az állatok egészségét és jólétét és növelhetik az orális-fekális úton terjedő betegségek gyakoriságát;

| T. | mivel az ökológiai termeléssel kapcsolatos nemzeti szabályok némelyike a nyulak olyan csoportos ólakban történő tartását írja elő, amelyek talapzata kisebb legelőre nyílik; |
| --- | --- |

T.

mivel az ökológiai termeléssel kapcsolatos nemzeti szabályok némelyike a nyulak olyan csoportos ólakban történő tartását írja elő, amelyek talapzata kisebb legelőre nyílik;

| U. | mivel más állatfajok, például a csirkék esetéhez hasonlóan kutatást lehetne végezni az alternatív termelési rendszereket, többek közt az organikus termelési rendszereket illetően, melyek az élelmiszeripari termékek szélesebb körét kínálhatják a fogyasztók számára, és amelyeket eddig csak bizonyos mértékig fejlesztettek ki; |
| --- | --- |

U.

mivel más állatfajok, például a csirkék esetéhez hasonlóan kutatást lehetne végezni az alternatív termelési rendszereket, többek közt az organikus termelési rendszereket illetően, melyek az élelmiszeripari termékek szélesebb körét kínálhatják a fogyasztók számára, és amelyeket eddig csak bizonyos mértékig fejlesztettek ki;

| V. | mivel, a fentiekre való tekintettel, további kutatást kellene végezni a csoportos elhelyezési rendszerekkel kapcsolatos kihívások és lehetőségek vonatkozásában; |
| --- | --- |

V.

mivel, a fentiekre való tekintettel, további kutatást kellene végezni a csoportos elhelyezési rendszerekkel kapcsolatos kihívások és lehetőségek vonatkozásában;

| W. | mivel az ágazat EU-n belüli igen csekély gazdasági jelentősége egyáltalán nem ösztönzi a nyulak egészségének és jólétének javítását célzó kutatást és innovációt; |
| --- | --- |

W.

mivel az ágazat EU-n belüli igen csekély gazdasági jelentősége egyáltalán nem ösztönzi a nyulak egészségének és jólétének javítását célzó kutatást és innovációt;

| X. | mivel az EU minimumkövetelményeket állapított meg a sertések (1), a borjak (2), a tojótyúkok (3) és a brojlercsirkék (4) védelmére, és egy általános tanácsi irányelv is született a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről (5), a tenyésztett nyulak védelmére vonatkozó minimumkövetelményekről azonban nem szól külön uniós jogszabály; mivel EU-szerte egyre több fogyasztó és polgár kéri a nyúltenyésztés szabályozását és a tenyésztett nyulak jólétének javítását; |
| --- | --- |

X.

mivel az EU minimumkövetelményeket állapított meg a sertések (1), a borjak (2), a tojótyúkok (3) és a brojlercsirkék (4) védelmére, és egy általános tanácsi irányelv is született a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről (5), a tenyésztett nyulak védelmére vonatkozó minimumkövetelményekről azonban nem szól külön uniós jogszabály; mivel EU-szerte egyre több fogyasztó és polgár kéri a nyúltenyésztés szabályozását és a tenyésztett nyulak jólétének javítását;

| Y. | mivel a tojótyúkok hagyományos ketrecezését betiltó 1999/74/EK irányelv hatályos, és azt a tagállamok többnyire sikeresen átültették; |
| --- | --- |

Y.

mivel a tojótyúkok hagyományos ketrecezését betiltó 1999/74/EK irányelv hatályos, és azt a tagállamok többnyire sikeresen átültették;

| Z. | mivel néhány tagállamban vannak nemzeti jogszabályok és jogi követelmények a nyúltenyésztést illetően, és az ágazattal együttműködve a bevált gyakorlatokat tartalmazó útmutatásokat dolgoztak ki; mivel 2012-ben Ausztria betiltotta a hústermelés céljából tartott nyulak ketrecekben való elhelyezését, és Belgiumban olyan szabályozás van hatályban, melynek célja a fülkés ketrecek használatának fokozatos megszüntetése és azok parkrendszerekkel való felváltása legkésőbb 2025-ig; |
| --- | --- |

Z.

mivel néhány tagállamban vannak nemzeti jogszabályok és jogi követelmények a nyúltenyésztést illetően, és az ágazattal együttműködve a bevált gyakorlatokat tartalmazó útmutatásokat dolgoztak ki; mivel 2012-ben Ausztria betiltotta a hústermelés céljából tartott nyulak ketrecekben való elhelyezését, és Belgiumban olyan szabályozás van hatályban, melynek célja a fülkés ketrecek használatának fokozatos megszüntetése és azok parkrendszerekkel való felváltása legkésőbb 2025-ig;

| AA. | mivel az európai állatjóléti stratégia szerint további szabályozás bevezetése előtt maradéktalanul végre kell hajtani a már létezőeket, és ösztönözni kell a bevált gyakorlatokat tartalmazó útmutatók kidolgozását; |
| --- | --- |

AA.

mivel az európai állatjóléti stratégia szerint további szabályozás bevezetése előtt maradéktalanul végre kell hajtani a már létezőeket, és ösztönözni kell a bevált gyakorlatokat tartalmazó útmutatók kidolgozását;

| AB. | mivel, tekintettel az alternatív termelési rendszerekre való áttérés iránti igényre és a nyúltenyésztés csekély gazdasági súlyára az európai állattenyésztésben, ösztönözni kell a tagállamokat és a Bizottságot, hogy folytassanak további kutatásokat a nyulak egészsége, jóléte, tenyésztése, elhelyezése, táplálkozása, viselkedése és kábítása vonatkozásában; |
| --- | --- |

AB.

mivel, tekintettel az alternatív termelési rendszerekre való áttérés iránti igényre és a nyúltenyésztés csekély gazdasági súlyára az európai állattenyésztésben, ösztönözni kell a tagállamokat és a Bizottságot, hogy folytassanak további kutatásokat a nyulak egészsége, jóléte, tenyésztése, elhelyezése, táplálkozása, viselkedése és kábítása vonatkozásában;

| AC. | mivel az EFSA a tenyésztett nyulak tartási és tenyésztési rendszereiről szóló 2005. évi tudományos véleménye a ketrecek méretének növelését, az állatok hizlalásához az állománysűrűség legmagasabb megengedett értékének csökkentését és terápiás beavatkozásokat – többek közt adalékanyagok használatát – ajánl a betegségek csökkentésére; |
| --- | --- |

AC.

mivel az EFSA a tenyésztett nyulak tartási és tenyésztési rendszereiről szóló 2005. évi tudományos véleménye a ketrecek méretének növelését, az állatok hizlalásához az állománysűrűség legmagasabb megengedett értékének csökkentését és terápiás beavatkozásokat – többek közt adalékanyagok használatát – ajánl a betegségek csökkentésére;

| AD. | mivel az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexének az állatok levágásáról szóló ajánlásai, köztük az elkábítás módszerei és az üzemeltetők tudására vonatkozó követelmények a nyulakra is vonatkoznak; |
| --- | --- |

AD.

mivel az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexének az állatok levágásáról szóló ajánlásai, köztük az elkábítás módszerei és az üzemeltetők tudására vonatkozó követelmények a nyulakra is vonatkoznak;

| AE. | mivel az állatjólétről szóló 98/58/EK tanácsi irányelv 3. cikke előírja, hogy „minden ésszerű intézkedést” meg kell tenni az állatok jólétének biztosítására, a 4. cikk pedig meghatározza az állattartás normáit a „gyakorlati tapasztalatok és tudományos ismeretek” figyelembevételével, melyek az EFSA és az OIE által lefektetett normákat is magukban foglalják; |
| --- | --- |

AE.

mivel az állatjólétről szóló 98/58/EK tanácsi irányelv 3. cikke előírja, hogy „minden ésszerű intézkedést” meg kell tenni az állatok jólétének biztosítására, a 4. cikk pedig meghatározza az állattartás normáit a „gyakorlati tapasztalatok és tudományos ismeretek” figyelembevételével, melyek az EFSA és az OIE által lefektetett normákat is magukban foglalják;

Általános megjegyzések

| 1. | megjegyzi, hogy az EU-ban a nyulakat rendszerint hagyományos ketrecekben, pusztán itatóval és etetővel felszerelt sivár környezetben tartják, amely nem felel meg a legújabb tudományos ismeretek szerinti optimális tenyésztési feltételeknek; szintén megállapítja, hogy a nyulakat olykor kizárólag pellettel etetik, és így az állatok nem jutnak rostanyagokhoz, valamint hogy a sivár drótketrecek szűkössége a abnormális viselkedést eredményezhet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megjegyzi, hogy további kutatásokra van olyan elhelyezési rendszerekre vonatkozóan, amelyek előmozdíthatnák az egészségügyi minőséget és korlátozhatnák annak a kockázatát, hogy az állatok megbetegedjenek vagy megfertőződjenek; |
| --- | --- |

2.

| 3. | elismeri, hogy jelenleg sikerrel vezetik be a ketreces nyúltenyésztés alternatíváit, például a parkokban vagy odúrendszerekben való tenyészést, ahol fű a fő takarmány, amelyek javítják a tenyésztett nyulak kényelmét és jólétét; úgy véli, hogy az alternatív rendszereket fejleszteni, javítani és ösztönözni kell, elismerve, hogy az ilyen rendszerekből származó nyúlhús iránti keresletet bizonyos mértékben korlátozhatja a fogyasztók felé az árban érvényesített termelési pluszköltségek hatása; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ösztönzi a nyulak közös parkrendszerekben való elhelyezését, mert ezek tágasabb életteret biztosítanak számukra, nagyobb mértékű társas érintkezést és mozgást téve lehetővé; rámutat, hogy a közös parkrendszerek használata javítja a tenyésztett nyulak jólétét, mivel lehetővé teszi számukra, hogy a természetben folytatott életmódjukhoz hasonlóbb módon éljenek; hangsúlyozza, hogy az állatok egészsége két fontos tenyésztési gyakorlattól is függ, ezek pedig az épületek környezeti feltételei és a megfelelő tenyésztési, biológiai védelmi és irányítási gyakorlatok kialakítása; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy végezzenek további kutatásokat a lehető legjobb elhelyezési rendszerek azonosítása érdekében az állatjólét különböző tartási módoknak megfelelő javítása céljából, lehetővé téve a gazdaságok javítását célzó intézkedések végrehajtását, szavatolva ugyanakkor azok fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy az uniós piacra kerülő mindenfajta nyúlhúsnak, beleértve a harmadik országból származó importot is, szigorú élelmiszerbiztonsági és minőségi előírásoknak kell megfelelnie; kiemeli, hogy amennyiben az importra nem az Unióban alkalmazottakkal egyenértékű előírások és kritériumok érvényesek, fennáll a veszélye a harmadik országok által támasztott tisztességtelen versenynek; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy őrizzék meg az importált nyúlhús minőségét és biztonságosságát azáltal, hogy alapos ellenőrzést és vizsgálatot végeznek, amikor az import az Unióba érkezik; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli az Európai Állatjóléti Platform létrehozását, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy osszák meg egymással és népszerűsítsék a nyúltenyésztés helyes gyakorlatáról szóló szabályzatokat; |
| --- | --- |

8.

Nyúltenyésztés

| 9. | hangsúlyozza, hogy a nyúltenyésztés az Unióban rendkívül intenzív formában zajlik, bár a nyulak tenyésztésének és tartásának körülményei piacok és tagállamok szerint eltérőek a nyúltenyésztés céljai és a fogyasztói elvárások függvényében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rámutat, hogy a ketrecek mérete az állatok kora és súlya szerint változik, valamint hogy ez hatással van az olyan mozgásokra, mint a kinyújtózás és az egyenes füllel való ülés vagy állás (a fajra jellemző „figyelő” testhelyzet), a hátsó lábra állás, a kényelmes megfordulás és az ugrálás; hangsúlyozza, hogy a mozgáshiány a csontozat meggyengüléséhez, sztereotip viselkedéshez és talpsérüléshez is vezethet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy az idők során az elhelyezési rendszereket fejlesztették, új berendezések, például lábtámasz felszerelésével a lábsérülések elkerülése és az állatjólét javítása érdekében; ugyanakkor rámutat arra, hogy előfordulhat, hogy a régebbi típusú, használatban lévő ketrecek kialakítása nem felel meg a korszerű szabványoknak; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aggodalommal állapítja meg, hogy a betegségek és az elhullás aránya a tenyésztett nyulak körében eleve magas, olyan tényezőknek köszönhetően, mint a parazitafertőzések magasabb aránya (kokcidiózis, végbélgiliszta stb.) és az olyan, fertőző betegségekre való fogékonyság, mint a HDV és a myxomatosis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rámutat, hogy az EFSA már 2005-ben megállapította, hogy a tenyésztett nyulak halálozási és megbetegedési arányai a bél- és légúti fertőzések és reprodukciós problémák miatt jelentősen magasabbnak tűnnek, mint más tenyésztett fajok esetében; szintén megjegyzi, hogy ugyanez az EFSA jelentés figyelmeztetett arra, hogy a nyulak földön való tartása nagyobb egészségügyi kockázatot hordoz, mint a ketreces tartás, kifejezetten a kokcidiózis és a parazitafertőzések miatt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli, hogy sok termelő tett előrelépést azáltal, hogy az elhelyezési rendszerek kialakítását az EFSA ajánlásainak megfelelően javította; ugyanakkor aggodalommal állapítja meg, hogy kevés a tenyésztett nyulak betegségeire irányuló kezelés és kutatás; |
| --- | --- |

14.

Nyúltartás

| 15. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az EU-ban hústermelési célból tartott és hizlalt, régi típusú, a korszerű tenyésztési követelményeknek meg nem felelő ketrecekben elhelyezett nyulak esetében egy nyúlra kevesebb hely jut, mint két szokásos A/4 méretű papírlap területe; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rámutat, hogy a nyulak rendkívül érzékeny állatok és esetükben a nem megfelelő tenyésztési körülmények számtalan jóléti problémát és betegséget idézhetnek elő, többek között halálos kimenetelű vírusfertőzéseket, légzőszervi betegségeket és a ketrec rácspadozatán az ülő helyzet miatt kialakuló talpfekélyt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rámutat, hogy a nyúltenyésztőknek és állatorvosoknak kevés terápiás eszköz áll rendelkezésükre a felmerülő egészségügyi problémák kezelésére, valamint hogy erőteljesebben kell fellépni a minor állatfajok kezeléséhez és a minor alkalmazások szempontjából szükséges gyógyszerekre irányuló kutatás és befektetés hiányának megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rámutat továbbá arra, hogy a táplálkozás nagy hatással van az állatok jólétére és az állatok egészségére, és ezért úgy véli, hogy a nyulak számára folyamatosan biztosítani kell a megfelelő rosttartalmú, kiegyensúlyozott táplálkozást; |
| --- | --- |

18.

| 19. | megjegyzi ugyanakkor, hogy az egészségügyi kockázatok az igen szigorú európai egészségügyi szabályoknak köszönhetően korlátozottak, továbbá hangsúlyozza, hogy a hatályos jogszabályok (98/58/EC irányelv) értelmében a beteg állatokat azonnal orvosi kezelésben kell részesíteni és el kell különíteni a gyógyulás idejére, vagy szükség esetén eutanáziát kell alkalmazni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | elismeri, hogy a nyúltenyésztés során valamilyen módon az állatokkal foglalkozó személyek számára képzést és megbízható technikai és tudományos elemzéseken alapuló, bevált gyakorlatokat tartalmazó útmutatást kell biztosítani, hogy javuljon a teljesítményük, és az állatok szükségtelen szenvedésének elkerülése érdekében jobban megismerjék a vonatkozó állatjóléti követelményeket; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rámutat arra, hogy a hízlalás céljából elválasztott nyulaknak és anyanyulaknak, amelyeket alternatív közös parkrendszerekben tartanak – ahol a növendéknyulaknak jellemzően 750 cm2, az anyáknak pedig 800 cm2 áll rendelkezésére –, több helyük van mozogni, társas interakciót folytatni és játszani, és hogy a közös parkrendszerekben elhelyezett padozat segítségével kitérve a nyulak kikerülhetik agresszív társaikat, az anyákat pedig külön kell elhelyezni a szopósnyulakkal; |
| --- | --- |

21.

| 22. | elismeri, hogy az ilyen rendszerek költségeket rónak a gazdaságokra, amit figyelembe kell venni, pénzügyi támogatást nyújtva azoknak a tenyésztőknek, akik a nyúltartás céljára ezt a rendszert választják; felhívja a Bizottságot, hogy a jövőbeli uniós költségvetésekben biztosítsa a nyúltenyésztési ágazat támogatását; megjegyzi, hogy a vidékfejlesztési program keretében pénzügyi támogatás áll rendelkezésre azoknak a gazdáknak a támogatására, akik a nyulak jólétét javító állatjóléti intézkedéseket alkalmaznak; |
| --- | --- |

22.

| 23. | emlékeztet arra, hogy valamennyi elindított kötelező intézkedést a nyúltenyésztők támogatásához szükséges költségvetéssel kell alátámasztani; úgy véli továbbá, hogy egy külön költségvetési tételt kell létrehozni a nyúlhús fogyasztásának népszerűsítésére; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy az anyanyulak csoportos elhelyezésére irányuló további kutatások ez utóbbiak jólétét szolgálnák, különös tekintettel arra az időszakra, amelyben az anyanyulakat külön kell elhelyezni, majd visszahelyezni a csoportba; |
| --- | --- |

24.

| 25. | azt javasolja, hogy a több mint 12 hetes, tenyésztési célból tartott baknyulakat mindig, minden rendszerben külön helyezzék el, tekintettel az agresszív viselkedésük által okozott problémákra; |
| --- | --- |

25.

Szállítás és vágás

| 26. | rámutat arra, hogy a szállítás a nyulak számára komoly stresszt jelent; hangsúlyozza, hogy a nyulakat hosszú távra történő szállítás előtt takarmányozni és itatni kell, és szállítás közben megfelelő takarmányról, vízről és helyről kell számukra gondoskodni, a szállítási időt pedig a faj érzékenysége miatt a lehető legrövidebbre kell korlátozni; hangsúlyozza, hogy az állatjólétet számtalan stressztényező befolyásolja, mint például a hőség, az éhezés, a kiszáradás, a fájdalom és a trauma, a hideg, az utazási betegség és a félelem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy a nyulak szállítás és vágás közbeni jóléte a tenyésztők, a közúti szállítmányozók és a vágóhídi alkalmazottak hozzáállásán és módszerein, valamint a szállítás logisztikáján is múlik; felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a vonatkozó uniós jogszabályok, különösen az állatok szállítás közbeni védelméről szóló 1/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtását és érvényesítését; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy a nyulakat levágás előtt teljesen el kell kábítani, elkerülve, hogy szenvedést, fájdalmat vagy stresszt érezzenek; emlékeztet arra, hogy összhangban az állatok leölésük során való védelméről szóló 1099/2009/EK tanácsi rendelettel, a levágásnak úgy kell zajlania, hogy az elkábított állat semmiképpen ne ébredhessen öntudatra; emlékeztet arra, hogy a más fajokon alkalmazott kábítási technikákkal kapcsolatos gyakorlati kutatás fejlődése lehetővé teheti olyan elektromos vagy egyéb kábítási módszerek – például gázkeverék alkalmazásával való kábítás – kidolgozását, amelyek megfelelnek a nyulak sajátosságainak és üzletileg is életképesek; |
| --- | --- |

28.

Antimikrobiális rezisztencia

| 29. | elismeri az európai tenyésztők arra irányuló erőfeszítéseit, hogy csökkentsék az antibiotikumok alkalmazását a nyúltenyésztésben; hangsúlyozza, hogy az antibiotikumok a nyúltenyésztés – főleg az intenzív tenyésztés – során történő, széleskörű használata fokozott antimikrobiális rezisztenciát okozhat; |
| --- | --- |

29.

| 30. | megjegyzi, hogy az antibiotikumok nagymértékű alkalmazása az antimikrobiális rezisztencia növekedését eredményezheti, ezért létfontosságú, hogy a felelősebb használat irányába mozduljunk el; úgy véli, hogy a nyúltenyésztés, egyéb állattenyésztési ágazatokkal együtt a helyzet részét képezi, valamint hogy az ágazatnak jelentős erőfeszítést kell tennie az antibiotikumok felelős használatának előmozdítására a hatékonyság fenntartása és az antimikrobiális rezisztencia megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza, hogy a magas színvonalú higiéniás körülmények minden gazdálkodási rendszer esetében való – főként megelőző intézkedések és célzott ellenőrzések kialakítása révén történő – biztosítása és fenntartása érdekében ösztönözni kell a tagállamokat, hogy fokozatosan szüntessék meg a hagyományos ketrecek használatát az EU egész területén, ugyanakkor mozdítsanak elő gazdaságilag életképes, feljavított gazdálkodási rendszereket; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza, hogy az antibiotikumokat kizárólag kezelési céllal szabad alkalmazni és használatukat megfelelő élelmezés-egészségügyi várakozási időnek kell követnie az állat levágása előtt, összhangban az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeiről szóló 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglaltakkal, a nyúlhús biztonságos fogyaszthatóságának szavatolása érdekében; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy az antibiotikumok használatának mérséklése és az ezáltal elért pozitív egészségügyi hatás csak abban az esetben érhető el, ha nagyobb hangsúlyt helyezünk a nyúltenyészetek irányítására és nyomon követésére; |
| --- | --- |

33.

Következtetés

| 34. | ösztönzi a Bizottságot, hogy tekintettel az EU-ban tenyésztett és levágott nyulak nagy számára és a nyúltartás során jelenleg alkalmazott rendszerek súlyos állatjóléti következményeire, készítsen ütemtervet a tenyésztett nyulak védelmére vonatkozó, pénzügyileg fenntartható minimumkövetelmények kialakítására; hangsúlyozza, hogy az ütemtervnek mérhető mérföldköveket kell tartalmaznia és rendszeres jelentéstételi kötelezettséget kell előírnia, valamint minimálisan, időrendi sorrendben, az alábbiakból kell állnia:






  — | a bevált gyakorlatokat tartalmazó iránymutatások elkészítése és a nyulakra vonatkozó állatjóléti szabályok a termelésben részt vevőkkel és a nyúltenyésztési ágazat más érdekelt feleivel együttműködésben való kialakítása, |
| --- | --- | --- |

34.

—

a bevált gyakorlatokat tartalmazó iránymutatások elkészítése és a nyulakra vonatkozó állatjóléti szabályok a termelésben részt vevőkkel és a nyúltenyésztési ágazat más érdekelt feleivel együttműködésben való kialakítása,

| — | a Bizottság ajánlása, amely figyelembe veszi a meglévő nemzeti intézkedéseket, és adott esetben javaslatokat tartalmaz egy közös uniós megközelítésre, különös tekintettel a nyulak egészségére, jólétére és elhelyezésére; |
| --- | --- |

—

a Bizottság ajánlása, amely figyelembe veszi a meglévő nemzeti intézkedéseket, és adott esetben javaslatokat tartalmaz egy közös uniós megközelítésre, különös tekintettel a nyulak egészségére, jólétére és elhelyezésére;

| — | megfelelő időkereten belül jogalkotási javaslatot a tenyésztett nyulak védelmére vonatkozó minimumkövetelményekről; |
| --- | --- |

—

megfelelő időkereten belül jogalkotási javaslatot a tenyésztett nyulak védelmére vonatkozó minimumkövetelményekről;

| 35. | felhívja a Bizottságot, hogy az anyanyulak és a hústermelési célból tartott nyulak elhelyezési követelményeire vonatkozó intézkedésekre tett javaslatait tudományos bizonyítékokra és eredményekre alapozza, az elhelyezési előírások vonatkozásában kellőképpen figyelembe véve az állatok biológiai szükségleteit és a fajtájukra jellemző magatartásformákat; |
| --- | --- |

35.

| 36. | úgy véli, hogy a 98/58/EK irányelv 3. és 4. cikkének azon előírásait, miszerint az állatok jóléte érdekében „minden ésszerű intézkedést” meg kell tenni és a szabványokat a „gyakorlati tapasztalatokkal és tudományos ismeretekkel összhangban” kell meghatározni, fel kell használni az EFSA és az OIE nyulak jólétére vonatkozó tudományos ajánlásainak érvényesítése érdekében; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rámutat arra, hogy meg kell teremteni a figyelembe veendő, az állatjólétre és az állategészségügyre, a mezőgazdasági termelők pénzügyi helyzetére és munkakörülményeire, a termelés fenntarthatóságára, a környezeti hatásra és a fogyasztóvédelemre vonatkozó különböző szempontok egyensúlyát; megjegyzi ugyanakkor, hogy figyelembe kell venni a fogyasztó igényeit is, aki megfizethető árú és jó minőségű nyúlhúshoz kíván jutni; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza, hogy a KAP célja, hogy mezőgazdasági és élelmiszertermékeket biztosítson a fogyasztóknak az EU valamennyi országában, figyelembe véve a fogyasztók elérhető áron biztosított, egészséges és jó minőségű mezőgazdasági termékekre és élelmiszerekre vonatkozó igényeit és elvárásait; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ösztönzi a tagállamokat és az ágazatot, hogy hozzanak létre átlátható termékcímke-rendszereket, valamint hogy használják a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet V. fejezetében meghatározott önkéntes címkézési rendszereket a fokozottabb piaci átláthatóság biztosítása, a minőségi szabványok fenntartása és a fogyasztók egészségnek megóvása érdekében, ezáltal lehetővé téve a fogyasztók számára a tájékozott és átlátható választást vásárláskor, egyúttal hangsúlyozva a termék eredetét, és megvédve azt a tisztességtelen versenytől; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy valamennyi meglévő szabályt uniós szinten harmonizálni kell; hangsúlyozza, hogy e folyamat szempontjából kulcsfontosságú a bevált gyakorlatokat tartalmazó útmutatók kidolgozását célzó információcsere és a nemzeti iránymutatások támogatása; |
| --- | --- |

40.

| 41. | minden tagállamot arra buzdít, hogy az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében rendelkezéseiket igazítsák az Ausztriában, Belgiumban, Németországban és az Egyesült Királyságban alkalmazott nyúljóléti rendelkezésekhez; |
| --- | --- |

41.

| 42. | elismeri, hogy további tudományos kutatásokra van szükség a nyúltenyésztés terén, tekintettel az alternatív termelési rendszerekre való áttérés iránti igényre; ösztönzi a tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítson célzott költségvetési támogatást és folytasson kutatást az alábbi területeken:






  — | a tenyésztett nyulak egészsége, |
| --- | --- | --- |

42.

—

a tenyésztett nyulak egészsége,

| — | a tenyésztett nyulak jóléte, |
| --- | --- |

—

a tenyésztett nyulak jóléte,

| — | a tenyésztett nyulak elhelyezése, |
| --- | --- |

—

a tenyésztett nyulak elhelyezése,

| — | tenyésznyulak tenyésztése, ideértve a nyugodtabb vérmérsékletet eredményező génállományú nyulakat is, |
| --- | --- |

—

tenyésznyulak tenyésztése, ideértve a nyugodtabb vérmérsékletet eredményező génállományú nyulakat is,

| — | a tenyésztett nyulak tartása, |
| --- | --- |

—

a tenyésztett nyulak tartása,

| — | a tenyésztett nyulak viselkedése, |
| --- | --- |

—

a tenyésztett nyulak viselkedése,

| — | a tenyésztett nyulak táplálása, |
| --- | --- |

—

a tenyésztett nyulak táplálása,

| — | fajspecifikus betegségek, a tenyésztett nyulak morbiditása és mortalitása; |
| --- | --- |

—

fajspecifikus betegségek, a tenyésztett nyulak morbiditása és mortalitása;

| — | tenyésztett nyulaknak szánt megfelelő gyógyszerek, oltások és kezelések, figyelembe véve az antimikrobiális rezisztenciával kapcsolatos, egyre súlyosabb problémákat; |
| --- | --- |

—

tenyésztett nyulaknak szánt megfelelő gyógyszerek, oltások és kezelések, figyelembe véve az antimikrobiális rezisztenciával kapcsolatos, egyre súlyosabb problémákat;

| — | megfelelő fajspecifikus, humánus kábítási módszerek a tenyésztett nyulak számára; |
| --- | --- |

—

megfelelő fajspecifikus, humánus kábítási módszerek a tenyésztett nyulak számára;

| 43. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak adatokat a nyúlhústermelésről és -kereskedelemről, valamint hogy vegyék fel a nyúlhúst az európai húspiaci megfigyelőrendszerbe; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  A Tanács 2008/120/EK irányelve (2008. december 18.) a sertések védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (HL L 47., 2009.2.18., 5. o.).

(2)  A Tanács 2008/119/EK irányelve (2008. december 18.) a borjak védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (HL L 10., 2009.1.11., 7. o.).

(3)  A Tanács 1999/74/EK irányelve (1999. július 19.) a tojótyúkok védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (HL L 203., 1999.8.3., 53. o.).

(4)  A Tanács 2007/43/EK irányelve (2007. június 28.) a hústermelés céljából tartott csirkék védelmét szolgáló minimumszabályok megállapításáról (HL L 182., 2007.7.12., 19. o.).

(5)  A Tanács 98/58/EK irányelve (1998. július 20.) a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről (HL L 221., 1998.8.8., 23. o.).

---

2017. március 15., szerda

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/98 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/98

---

P8_TA(2017)0083

Az uniós polgárok szabad mozgása és belső piacon történő munkavállalása előtt álló akadályok

Az Európai Parlament 2017. március 15-i állásfoglalása az uniós polgárok szabad mozgása és a belső piacon történő munkavállalása előtt álló akadályokról (2016/3042(RSP))

(2018/C 263/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) IV. és V. címére, 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, valamint 20., 21., 26., 45–48. és 153. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) IV. és V. címére, 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, valamint 20., 21., 26., 45–48. és 153. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartája 5. cikkének (2) bekezdésére, 30., 31. és 47. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartája 5. cikkének (2) bekezdésére, 30., 31. és 47. cikkére,

| — | tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról szóló, 2011. április 5-i 492/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról szóló, 2011. április 5-i 492/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatáról (EURES), a munkavállalók mobilitási szolgáltatásokhoz való hozzáféréséről és a munkaerőpiacok további integrációjáról, valamint a 492/2011/EU és az 1296/2013/EU rendeletek módosításáról szóló, 2016. április 13-i (EU) 2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatáról (EURES), a munkavállalók mobilitási szolgáltatásokhoz való hozzáféréséről és a munkaerőpiacok további integrációjáról, valamint a 492/2011/EU és az 1296/2013/EU rendeletek módosításáról szóló, 2016. április 13-i (EU) 2016/589 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7),

| — | tekintettel a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló, 2011. március 9-i 2011/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló, 2011. március 9-i 2011/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8),

| — | tekintettel a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló 1024/2012/EU rendelet (az IMI-rendelet) módosításáról szóló, 2013. november 20-i 2013/55/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló 1024/2012/EU rendelet (az IMI-rendelet) módosításáról szóló, 2013. november 20-i 2013/55/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9),

| — | tekintettel a munkavállalók szabad mozgásával összefüggésben a munkavállalóknak biztosított jogok gyakorlását megkönnyítő intézkedésekről szóló, 2014. április 16-i 2014/54/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók szabad mozgásával összefüggésben a munkavállalóknak biztosított jogok gyakorlását megkönnyítő intézkedésekről szóló, 2014. április 16-i 2014/54/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10),

| — | tekintettel a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló 96/71/EK irányelv érvényesítéséről és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló 1024/2012/EU rendelet (az IMI-rendelet) módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/67/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló 96/71/EK irányelv érvényesítéséről és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló 1024/2012/EU rendelet (az IMI-rendelet) módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/67/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11),

| — | tekintettel az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004/38/EK irányelv jobb átültetéséhez és alkalmazásához nyújtott iránymutatásról szóló, 2009. július 2-i bizottsági közleményre (COM(2009)0313), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004/38/EK irányelv jobb átültetéséhez és alkalmazásához nyújtott iránymutatásról szóló, 2009. július 2-i bizottsági közleményre (COM(2009)0313),

| — | tekintettel „Az uniós polgárok és családtagjaik szabad mozgása: Öt intézkedés a változás érdekében” című, 2013. november 25-i bizottsági közleményre (COM(2013)0837), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós polgárok és családtagjaik szabad mozgása: Öt intézkedés a változás érdekében” című, 2013. november 25-i bizottsági közleményre (COM(2013)0837),

| — | tekintettel „A polgárok jogainak megerősítése a demokratikus átalakulás uniójában” című, 2017. január 24-i, az uniós polgárságról szóló 2017. évi jelentésre (COM(2017)0030), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A polgárok jogainak megerősítése a demokratikus átalakulás uniójában” című, 2017. január 24-i, az uniós polgárságról szóló 2017. évi jelentésre (COM(2017)0030),

| — | tekintettel a munkavállalók Európai Unión belüli szabad mozgásáról szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók Európai Unión belüli szabad mozgásáról szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a mindenki, köztük az önálló vállalkozói tevékenységet folytatók számára is elérhető szociális védelemről szóló, 2014. január 14-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mindenki, köztük az önálló vállalkozói tevékenységet folytatók számára is elérhető szociális védelemről szóló, 2014. január 14-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel „A szabad mozgáshoz való alapvető jog tiszteletben tartása az Unióban” című, 2014. január 16-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szabad mozgáshoz való alapvető jog tiszteletben tartása az Unióban” című, 2014. január 16-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 216. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 216. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Petíciós Bizottság számos olyan petíciót kapott, amelyben a benyújtók aggodalmuknak adtak hangot az uniós polgárok szabad mozgáshoz való jogának gyakorlása előtt álló különböző akadályokról; |
| --- | --- |

A.

mivel a Petíciós Bizottság számos olyan petíciót kapott, amelyben a benyújtók aggodalmuknak adtak hangot az uniós polgárok szabad mozgáshoz való jogának gyakorlása előtt álló különböző akadályokról;

| B. | mivel az, hogy egyes tagállamok nem ismerik el az LMBTI-személyek közötti házasságokat vagy bejegyzett élettársi kapcsolatokat, akadályozhatja e személyek és partnereik Unión belüli szabad mozgását, és lehetetlenné teszi számukra az adott országokban az egyes szociális juttatásokhoz vagy közszolgáltatásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

B.

mivel az, hogy egyes tagállamok nem ismerik el az LMBTI-személyek közötti házasságokat vagy bejegyzett élettársi kapcsolatokat, akadályozhatja e személyek és partnereik Unión belüli szabad mozgását, és lehetetlenné teszi számukra az adott országokban az egyes szociális juttatásokhoz vagy közszolgáltatásokhoz való hozzáférést;

| C. | mivel 2016. október 11-én a Petíciós Bizottság „Az uniós polgárok szabad mozgása és a belső piacon történő munkavállalása előtt álló akadályok a petíciók fényében” címmel meghallgatást szervezett; |
| --- | --- |

C.

mivel 2016. október 11-én a Petíciós Bizottság „Az uniós polgárok szabad mozgása és a belső piacon történő munkavállalása előtt álló akadályok a petíciók fényében” címmel meghallgatást szervezett;

| D. | mivel a szabad mozgáshoz való jog az uniós polgárok alapvető joga, és elengedhetetlen az Unión belüli társadalmi és gazdasági kohézióhoz, melyek célja a teljes foglalkoztatás és a társadalmi haladás; |
| --- | --- |

D.

mivel a szabad mozgáshoz való jog az uniós polgárok alapvető joga, és elengedhetetlen az Unión belüli társadalmi és gazdasági kohézióhoz, melyek célja a teljes foglalkoztatás és a társadalmi haladás;

| E. | mivel ahogy számtalan petícióban beszámoltak róla, sok tagállam sérti a munkavállalók szabad mozgásához való jogát; mivel előfordul, hogy a mobilis uniós polgárok kerülik az egészségügyi ellátás igénybevételét, mert attól tartanak, hogy kiutasítják őket, ami ténylegesen korlátozza az egészségügyi ellátáshoz való alapvető jogukat; |
| --- | --- |

E.

mivel ahogy számtalan petícióban beszámoltak róla, sok tagállam sérti a munkavállalók szabad mozgásához való jogát; mivel előfordul, hogy a mobilis uniós polgárok kerülik az egészségügyi ellátás igénybevételét, mert attól tartanak, hogy kiutasítják őket, ami ténylegesen korlátozza az egészségügyi ellátáshoz való alapvető jogukat;

| F. | mivel a gazdasági válság és az annak leküzdését célzó intézkedések növelték a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségeket és a gazdasági migráció mértékét az Unión belül; mivel ezt mind a származási és a fogadó tagállamoknak, mind az érintett uniós intézményeknek kellőképpen figyelembe kell venniük, és különleges koordinációs intézkedéseket kell bevezetniük; |
| --- | --- |

F.

mivel a gazdasági válság és az annak leküzdését célzó intézkedések növelték a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségeket és a gazdasági migráció mértékét az Unión belül; mivel ezt mind a származási és a fogadó tagállamoknak, mind az érintett uniós intézményeknek kellőképpen figyelembe kell venniük, és különleges koordinációs intézkedéseket kell bevezetniük;

| G. | mivel a munkavállalók Unión belüli mobilitása olyan kihívást jelenthet a nemzeti munkaerőpiacok számára, amely célzott megoldásokat tesz szükségessé, ugyanakkor hozzá is járulhat azok méltányosabbá tételéhez, amennyiben teljes mértékben tiszteletben tartják a munkavállalók alapvető jogait; |
| --- | --- |

G.

mivel a munkavállalók Unión belüli mobilitása olyan kihívást jelenthet a nemzeti munkaerőpiacok számára, amely célzott megoldásokat tesz szükségessé, ugyanakkor hozzá is járulhat azok méltányosabbá tételéhez, amennyiben teljes mértékben tiszteletben tartják a munkavállalók alapvető jogait;

| H. | mivel a tagállamok és az uniós intézmények közös felelőssége annak biztosítása, hogy a szabad mozgás elvei a polgárokat, a növekedést, a gazdasági és társadalmi fejlődést és a foglalkoztatást szolgálják, valamint hogy a vonatkozó uniós jogi keretet hatékonyabban ültessék át és hajtsák végre; |
| --- | --- |

H.

mivel a tagállamok és az uniós intézmények közös felelőssége annak biztosítása, hogy a szabad mozgás elvei a polgárokat, a növekedést, a gazdasági és társadalmi fejlődést és a foglalkoztatást szolgálják, valamint hogy a vonatkozó uniós jogi keretet hatékonyabban ültessék át és hajtsák végre;

| I. | mivel bizonyos esetekben a mobilis uniós munkavállalók és családtagjaik szociális biztonságát egyenlőtlenségek és esetlegesség jellemzik; |
| --- | --- |

I.

mivel bizonyos esetekben a mobilis uniós munkavállalók és családtagjaik szociális biztonságát egyenlőtlenségek és esetlegesség jellemzik;

| J. | mivel a szociális biztonsághoz fűződő jogokkal megkülönböztetés nélkül kellene tudniuk élni az állandó munkavállalóknak, az idénymunkásoknak vagy a határ menti ingázóknak, valamint azoknak is, akik szolgáltatás nyújtása céljából végzik tevékenységüket; |
| --- | --- |

J.

mivel a szociális biztonsághoz fűződő jogokkal megkülönböztetés nélkül kellene tudniuk élni az állandó munkavállalóknak, az idénymunkásoknak vagy a határ menti ingázóknak, valamint azoknak is, akik szolgáltatás nyújtása céljából végzik tevékenységüket;

| K. | mivel a munkaügyi kapcsolatokban a saját váltó alkalmazása tisztességtelen és diszkriminatív helyzet kialakulásához vezethet a munkavállalók számára, amely megakadályozza őket abban, hogy éljenek a belső piacon történő szabad mozgáshoz való jogukkal; |
| --- | --- |

K.

mivel a munkaügyi kapcsolatokban a saját váltó alkalmazása tisztességtelen és diszkriminatív helyzet kialakulásához vezethet a munkavállalók számára, amely megakadályozza őket abban, hogy éljenek a belső piacon történő szabad mozgáshoz való jogukkal;

| L. | mivel a petíciók benyújtóit aggasztja egyrészt a szélessávú hozzáférés hiánya, különösen a távoli, vidéki és hegyvidéki területeken, másrészt a széles sávú internetes kapcsolat hirdetésekben szereplő és tényleges sebessége közötti eltérés, melyek hatást gyakorolnak a belső piaci fogyasztóvédelemre, és akadályokat gördítenek az információkhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés elé; |
| --- | --- |

L.

mivel a petíciók benyújtóit aggasztja egyrészt a szélessávú hozzáférés hiánya, különösen a távoli, vidéki és hegyvidéki területeken, másrészt a széles sávú internetes kapcsolat hirdetésekben szereplő és tényleges sebessége közötti eltérés, melyek hatást gyakorolnak a belső piaci fogyasztóvédelemre, és akadályokat gördítenek az információkhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés elé;

| 1. | felszólítja a tagállamokat, hogy a szubszidiaritás elvének megfelelően szabályaikból távolítsanak el minden diszkriminatív gyakorlatot és szükségtelen akadályt az Uniós polgárok és azok családtagjai, köztük a nem uniós állampolgárságú családtagok elől, hogy azok élvezhessék a területükre való belépéshez és az ottani tartózkodáshoz való jogot, valamint a szociális jogokat, és mindeközben tegyék közigazgatásukat hatékonyabbá, hogy megkönnyítsék a munkavállalók Unión belüli mobilitását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egyes tagállamok alkalmazzák azt a munkavállalók szabad mozgásának elvét sértő gyakorlatot, hogy az országukban alkalmazott európai polgárokat munkaszerződésük lejárta után rövid idővel kiutasítják; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy egyértelműsítse, frissítse és bővítse ki a 2004/38/EK irányelv jobb átültetését és alkalmazását célzó iránymutatását, különösen azért, hogy beillessze az Európai Unió Bíróságának (EUB) közelmúltbeli ítéleteit (a C-456/12. (15) és a C-457/12. (16) sz. ügy); a teljes és megfelelő alkalmazás biztosítása érdekében javasolja az átültetési és végrehajtási tervek használatát; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza az „egyenlő munkáért egyenlő díjazás” elvét, és elítéli, hogy néhány tagállam megtagadja a szociális védelmet a nem uniós polgárságú munkavállalóktól; sürgeti a tagállamokat, hogy valamennyi uniós munkavállaló megvédése érdekében tartsa be az érvényes uniós jogszabályokat és a munkajog alapvető elveit; szorgalmazza annak jobb meghatározását, hogy milyen feltételeket kell teljesíteniük az uniós polgároknak és azok harmadik országból származó családtagjainak ahhoz, hogy élhessenek szociális jogaikkal; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli a szociális biztonságra vonatkozó információk elektronikus adatcseréjének (EESSI) megvalósítását, amely Unió-szerte segíti a szociális védelemmel foglalkozó szerveket a gyorsabb és biztonságosabb információcserében; felszólítja a tagállamokat, hogy az információmegosztás új típusához való alkalmazkodás érdekében javítsák technológiai kapacitásukat; felszólít a határokon átnyúló kollektív szerződések támogatására szolgáló lehetőségek felmérésére, valamint a bevált gyakorlatokat előmozdító európai platformok létrehozására; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja a tagállamokat, hogy a 2014/67/EU irányelvben előírtnak megfelelően hozzanak létre egységes nemzeti honlapokat; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák a polgárok más tagállamokban történő szabad letelepedését, munkavállalását és tanulását erősítő és a nyilvánosság ismereteinek növelését célzó iránymutatási és tanácsadási tevékenységeiket; felszólítja a Bizottságot, hogy javítsa az Unión belüli munkavállalási és tanulási lehetőségekre vonatkozó információk nyújtását célzó eszközök, például az EURES és a PLOTEUS hatékonyságát, és növelje a lakosság ezekkel kapcsolatos ismereteit; tudomásul veszi az új EURES-rendeletet ((EU) 2016/589 rendelet), melynek átfogó célja, hogy az EURES az Unión belüli tisztességes munkavállalói mobilitás révén a foglalkoztatás hatékony eszköze legyen; hangsúlyozza, hogy a jobb konzuli segítségnyújtás és együttműködés segít felhívni a figyelmet az utazó munkavállalók személyes helyzetére és alapvető jogaik megvédésére, és lehetővé teszi zökkenőmentes beilleszkedésüket a fogadó tagállamba; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felkéri a tagállamokat, hogy nyújtsanak egyértelmű iránymutatásokat és megfelelő képzést azon köztisztviselőknek és közigazgatási alkalmazottaknak, akik részt vesznek az Unióban jogszerűen tartózkodó uniós és nem uniós állampolgárságú polgárok, munkavállalók és családtagjaik szociális jogainak végrehajtásában; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kéri a SOLVIT szolgálat megerősítését, például egy segélyvonal létrehozásával, valamint minden más olyan illetékes hatóság megerősítését, amelyhez az uniós polgárok fordulhatnak a belső piacot érintő konkrét kérdéseikkel, hogy lehetővé tegyék számukra és családtagjaik számára, hogy kellő időben tájékoztatást és támogatást kapjanak olyankor, amikor szabad mozgáshoz való joguk gyakorlása során akadályba ütköznek; |
| --- | --- |

8.

| 9. | szorgalmazza a szociális jogaik egyik tagállamból a másikba történő hordozhatóságát igénybe vevő polgárok számára vonatkozó statisztikai adatok gyűjtésének és feldolgozásának javítását, hogy tovább lehessen fejleszteni a tagállamok közötti koordinációt, és a magasabb szintű szociális védelem elérését lehetővé tevő szakpolitikai intézkedésekkel meg lehessen erősíteni az uniós polgárok jogait; |
| --- | --- |

9.

| 10. | szorgalmazza a „szokásos tartózkodási hely” értelmezésének fokozottabb összehangolását; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sajnálja, hogy a szociális biztonsági jogosultságok összekapcsolásának sikertelensége akadályokat gördít az uniós polgárok elé, és felszólítja a tagállamokat, hogy a szociális ellátások (pl. az állami nyugdíj, az egészségbiztosítás, a munkanélküli ellátás és a családi ellátás) hordozhatóságának biztosítása és következésképpen az Unión belüli munkavállalói mobilitás útjában álló akadályok csökkentése érdekében teljes körűen és hatékonyan hajtsák végre a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendeletet, valamint a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK rendeletet; határozott és hatékony lépéseket sürget egy olyan összehangolt rendszer kialakítására, amely Unió-szerte minden ember számára összesített társadalombiztosítási járulékokat és juttatásokat biztosít, például egy olyan társadalombiztosítási kártya révén, amely megkönnyíti a társadalombiztosítási járulékok és jogosultságok nyomon követhetőségét (17); |
| --- | --- |

11.

| 12. | felszólítja a tagállamokat, hogy sürgősen valósítsák meg az európai fogyatékossági kártyát, amely megkönnyítené a fogyatékossággal élők egyik tagállamból a másikba történő utazását és mozgását; |
| --- | --- |

12.

| 13. | a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló 2011/24/EU irányelvben, a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendeletben és a Bíróság kapcsolódó ítélkezési gyakorlatában (18) meghatározott jognak megfelelően helyteleníti, hogy egyes uniós polgárokat kizárnak a másik tagállam nemzeti közegészségügyi rendszeréből; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kéri az uniós adóügyi kereten belüli koordináció fokozását, hogy – az olyan egyéb vonatkozó kérdések mellett, mint az adódömping megelőzése – felszámolható legyen a kettő adóztatás; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megjegyzi, hogy az emberek szabad mozgásából eredően egyre nő a gyermekek feletti felügyelettel kapcsolatos, határokon átnyúló ügyek száma; a gyermekek feletti felügyelettel kapcsolatos ügyekben kéri a tagállamok közötti konzuli és igazságügyi együttműködés fokozását; üdvözli a Brüsszel IIa. rendelet jelenleg is zajló felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

15.

| 16. | elítéli azt a gyakorlatot, amikor munkaügyi kapcsolatokban biankó saját váltót alkalmaznak, lehetővé téve a munkaadó számára, hogy könnyebben követelhessen esetleges kártérítést, és elkerülje a munkaügyi bíróságokon a hosszadalmas pereskedést, megfordítva a bizonyítási terhet a vétkesség és a kártérítés összege tekintetében; hangsúlyozza, hogy ezek a biankó saját váltók megakadályozzák, hogy a polgárok éljenek a belső piacon történő szabad mozgáshoz való jogukkal; felszólítja a tagállamokat, hogy fogadjanak el olyan jogszabályokat, amelyek az egész Unióban tiltják a biankó saját váltók munkaügyi kapcsolatokban történő alkalmazását; sürgeti a Bizottságot, hogy bocsásson ki ajánlást a tagállamok számára a biankó saját váltók munkaügyi kapcsolatokban történő alkalmazása kifejezett betiltásának szükségességéről; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egyes petíciók benyújtói nehézségekbe ütköztek szakmai képesítéseik Európán belüli elismertetése tekintetében; szorgalmazza a tudományos címek és az egyetemi diplomák tagállamok általi további és folyamatos egységesítését, a szakmai képesítések elismerésére, valamint a másik tagállamban munkavállalást tervező képzett szakemberek számára előírt folyamatos szakmai fejlődésre vonatkozó követelmények elismerésére irányuló adminisztratív együttműködés fokozása és egyszerűbb és gyorsabb eljárások biztosítása érdekében a belső piaci információs rendszer (IMI) rendszerszintű, mindenféle megkülönböztetés nélküli alkalmazását, a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatával összhangban, a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelvnek megfelelően tiszteletben tartva ugyanakkor a fogadó tagállam előírásait; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meg van győződve arról, hogy a mobilitást egy olyan széleskörű szabályozási eljárás révén kell koordinálni, melynek célja a hatékony szociális jogokat biztosító, stabil és minőségi álláshelyek garantálása, hatékonyan kezelve a megkülönböztetés és a bizonytalanság minden formáját; |
| --- | --- |

18.

| 19. | úgy véli, hogy annak biztosítása érdekében, hogy a mobilitás önkéntes legyen, az Uniónak és a tagállamoknak sikeresen kell kezelniük azt a problémát, hogy a munkavállalók hazai régiójában kevés a foglalkoztatási lehetőség és nem megfelelő a szociális védelem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa az egységes távközlési piacról szóló rendelet tényleges nyomon követését és végrehajtását, amely rendelkezéseket tartalmaz majd arra vonatkozóan, hogy a fogyasztók tájékoztatást kapjanak a széles sávú kapcsolat minimális, rendes körülmények között elérhető, a maximális és a hirdetésekben szereplő sebességéről; támogatja ezzel kapcsolatban a félrevezető hirdetések felszámolását célzó figyelemfelkeltő kampányok szervezését; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felszólítja a tagállamokat, hogy teljes körűen hajtsák végre a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló 2011/24/EU irányelvet, és biztosítsák a határokon átnyúló egészségügyi ellátás – ideértve a gyógyszerek – költségeinek hatékony és időben történő visszatérítését, mert ennek hiánya önkényes megkülönböztetést jelenthet vagy indokolatlanul akadályozhatja a szabad mozgást; |
| --- | --- |

21.

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

(2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

(3)  HL L 141., 2011.5.27., 1. o.

(4)  HL L 107., 2016.4.22., 1. o.

(5)  HL L 18., 1997.1.21., 1. o.

(6)  HL L 158., 2004.4.30., 77. o.

(7)  HL L 255., 2005.9.30., 22. o.

(8)  HL L 88., 2011.4.4., 45. o.

(9)  HL L 354., 2013.12.28., 132. o.

(10)  HL L 128., 2014.4.30., 8. o.

(11)  HL L 159., 2014.5.28., 11. o.

(12)  HL C 168. E, 2013.6.14., 88. o.

(13)  HL C 482., 2016.12.23., 48. o.

(14)  HL C 482., 2016.12.23., 114. o.

(15)  A Bíróság (nagytanács) 2014. március 12-i ítélete – O kontra Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel és Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel kontra B, ECLI:EU:C:2014:135.

(16)  A Bíróság (nagytanács) 2014. március 12-i ítélete – S kontra Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel és Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel kontra G, ECLI:EU:C:2014:136.

(17)  Kísérleti projekt: Társadalombiztosítási kártya (2016_04.037717_3), végrehajtva 2016-ban és 2017 elején a „European Mobility Portal on Social Security – Social Security at Your Fingertips” elnevezésű megvalósíthatósági tanulmány révén.

(18)  Pl.: A Bíróság 1998. április 28-i ítélete – Kohll kontra Union des caisses de maladie, C-158/96, ECLI:EU:C:1998:171; A Bíróság 1998. április 28-i ítélete – Decker kontra Union des caisses de maladie, C-120/95, ECLI:EU:C:1998:167; vagy a Bíróság (nagytanács) 2005. április 12-i ítélete – Annette Keller örökösei kontra Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) és Instituto Nacional de Gestión Sanitaria (Ingesa), C-145/03, ECLI:EU:C:2005:211.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/103 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/103

---

P8_TA(2017)0084

Németország útdíj bevezetésére vonatkozó felülvizsgált tervének bizottsági jóváhagyása

Az Európai Parlament 2017. március 15-i állásfoglalása Németország útdíj bevezetésére vonatkozó felülvizsgált tervének bizottsági jóváhagyásáról (2017/2526(RSP))

(2018/C 263/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című fehér könyvére (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című fehér könyvére (COM(2011)0144),

| — | tekintettel a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel „Az alacsony kibocsátású mobilitás európai stratégiája” című, 2016. július 20-i bizottsági közleményre (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az alacsony kibocsátású mobilitás európai stratégiája” című, 2016. július 20-i bizottsági közleményre (COM(2016)0501),

| — | tekintettel az „Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen” című jogalkotási javaslat és a „Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes” a német Bundestag általi, 2015. március 27-i elfogadására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen” című jogalkotási javaslat és a „Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes” a német Bundestag általi, 2015. március 27-i elfogadására,

| — | tekintettel a „Gesetz zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen” és a „Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes” a német Bundesrat általi, 2015. május 8-i jóváhagyására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Gesetz zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen” és a „Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes” a német Bundesrat általi, 2015. május 8-i jóváhagyására,

| — | tekintettel a Bizottság által a személygépkocsikra Németországban bevezetendő új úthasználatidíj-rendszer („Pkw-Maut”) miatt 2015. június 18-án indított kötelezettségszegési eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által a személygépkocsikra Németországban bevezetendő új úthasználatidíj-rendszer („Pkw-Maut”) miatt 2015. június 18-án indított kötelezettségszegési eljárásra,

| — | tekintettel a 2016. december 1-jén a Bizottság elnöke és a Német Közlekedési és Digitális Infrastrukturális Minisztérium között a német útdíjrendszerre („Pkw-Maut”) vonatkozóan létrejött megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. december 1-jén a Bizottság elnöke és a Német Közlekedési és Digitális Infrastrukturális Minisztérium között a német útdíjrendszerre („Pkw-Maut”) vonatkozóan létrejött megállapodásra,

| — | tekintettel a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló, 1999. június 17-i 1999/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) és annak a közúti közlekedésre vonatkozó, 2017. évi bizottsági kezdeményezés részeként a közeljövőre tervezett felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló, 1999. június 17-i 1999/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) és annak a közúti közlekedésre vonatkozó, 2017. évi bizottsági kezdeményezés részeként a közeljövőre tervezett felülvizsgálatára,

| — | tekintettel a Közösségen belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról szóló, 2004. április 29-i 2004/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) és annak a közúti közlekedésre vonatkozó, 2017. évi bizottsági kezdeményezés részeként a közeljövőre tervezett felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közösségen belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról szóló, 2004. április 29-i 2004/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) és annak a közúti közlekedésre vonatkozó, 2017. évi bizottsági kezdeményezés részeként a közeljövőre tervezett felülvizsgálatára,

| — | tekintettel a megkülönböztetésmentességnek az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 18. cikkében rögzített elvére és az állampolgárság alapján történő megkülönböztetés uniós jogban foglalt tilalmára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a megkülönböztetésmentességnek az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 18. cikkében rögzített elvére és az állampolgárság alapján történő megkülönböztetés uniós jogban foglalt tilalmára,

| — | tekintettel a Németország útdíj bevezetésére vonatkozó felülvizsgált tervének bizottsági jóváhagyásáról a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000152/2016 – B8-0201/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Németország útdíj bevezetésére vonatkozó felülvizsgált tervének bizottsági jóváhagyásáról a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000152/2016 – B8-0201/2017),

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság állásfoglalási indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel jelenleg vizsgálat tárgyát képezi, hogy a könnyű személy- és haszongépjárművekre vonatkozóan bevezetni tervezett német úthasználatidíj-rendszer összhangban áll-e a jelenlegi európai uniós politikákkal; |
| --- | --- |

A.

mivel jelenleg vizsgálat tárgyát képezi, hogy a könnyű személy- és haszongépjárművekre vonatkozóan bevezetni tervezett német úthasználatidíj-rendszer összhangban áll-e a jelenlegi európai uniós politikákkal;

| B. | mivel a közvetlenül vagy közvetve az állampolgárságon alapuló visszatérítési rendszer diszkriminatív, ellentétes az Európai Unió alapelveivel, akadályozza a határokon átnyúló mobilitást, és gyengíti az európai egységes piacot; |
| --- | --- |

B.

mivel a közvetlenül vagy közvetve az állampolgárságon alapuló visszatérítési rendszer diszkriminatív, ellentétes az Európai Unió alapelveivel, akadályozza a határokon átnyúló mobilitást, és gyengíti az európai egységes piacot;

| C. | mivel a tervezett német útdíjrendszer ellentétes lehet a megkülönböztetésmentesség elvével, valamint „a fogyasztó fizet” és „a szennyező fizet” elvvel; |
| --- | --- |

C.

mivel a tervezett német útdíjrendszer ellentétes lehet a megkülönböztetésmentesség elvével, valamint „a fogyasztó fizet” és „a szennyező fizet” elvvel;

| D. | mivel a közvetlenül vagy közvetve az állampolgárságon alapuló díjakat bevezető nemzeti útdíjrendszerek ellentétesek lennének az uniós joggal; |
| --- | --- |

D.

mivel a közvetlenül vagy közvetve az állampolgárságon alapuló díjakat bevezető nemzeti útdíjrendszerek ellentétesek lennének az uniós joggal;

| E. | mivel a nemzeti útdíjrendszerek különösen kedvezőtlen hatást gyakorolnak a határ menti régiókban élő, több különböző útdíjrendszerrel és az azok költségeivel szembesülő polgárokra, akadályozzák a határokon átnyúló közlekedés szabad áramlását, és szükségtelen akadályokat gördít a további európai integráció elé; |
| --- | --- |

E.

mivel a nemzeti útdíjrendszerek különösen kedvezőtlen hatást gyakorolnak a határ menti régiókban élő, több különböző útdíjrendszerrel és az azok költségeivel szembesülő polgárokra, akadályozzák a határokon átnyúló közlekedés szabad áramlását, és szükségtelen akadályokat gördít a további európai integráció elé;

| F. | mivel az ebből eredő igazgatási többletterhek magasabb költségeket és esetlegesen átláthatatlan eljárásokat eredményeznének, ami csökkentené az infrastrukturális beruházásokra szánt többletforrásokat; |
| --- | --- |

F.

mivel az ebből eredő igazgatási többletterhek magasabb költségeket és esetlegesen átláthatatlan eljárásokat eredményeznének, ami csökkentené az infrastrukturális beruházásokra szánt többletforrásokat;

| 1. | elismeri, hogy a közlekedés alapvető fontosságú ágazat a gazdasági növekedés szempontjából, mert az Európai Unión belül és kívül biztosítja a polgárok és az áruk hatékony és megfizethető mobilitását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak elegendő forrást kellene a közlekedési infrastruktúrára fordítaniuk; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy hajtsa végre a jelenlegi politikákat, többek között a közlekedésről szóló 2011. évi fehér könyvben foglaltak szerint; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a közúti infrastruktúra díjkötelessé tétele létfontosságú szerepet játszhat a modális váltásban és a fenntartható, biztonságos, hatékony és jövőorientált európai uniós közúti infrastruktúra karbantartásának és fejlesztésének finanszírozásában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a bármely gépjárműre vonatkozó úthasználatidíj-rendszereknek elektronikusaknak és távolságalapúaknak kell lenniük, és az uniós politikákban és uniós jogszabályokban rögzítettek szerint meg kell felelniük „a fogyasztó fizet” és „a szennyező fizet” elvnek annak érdekében, hogy biztosítsák a közúti közlekedéssel összefüggő külső költségek internalizálását; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rámutat, hogy a közúti infrastruktúra vonatkozásában javítani kell a szolgáltatás minőségét, különös tekintettel a biztonságra és a szűk keresztmetszetek jelentős csökkentésére; |
| --- | --- |

6.

| 7. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy amennyiben új jogszabályra, például az Eurovignette-irányelv felülvizsgálatára tesz javaslatot, építse be az éghajlatváltozásból és az olyan balesetekből eredő külső költségeket, amelyekre a biztosítások nem terjednek ki; hangsúlyozza továbbá, hogy a külső költségek internalizálására vonatkozó jogszabályok hatályának valamennyi közútra ki kell terjednie, és ki kell zárnia a különböző közlekedési módok közötti tisztességtelen versenyt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rámutat, hogy a Németországgal szemben indított, az állampolgárságon alapuló közvetett megkülönböztetést érintő kötelezettségszegési eljárást a Bizottság elnöke és a Német Közlekedési és Digitális Infrastrukturális Minisztérium közötti informális politikai megállapodás révén, megfelelő jogi indokolás nélkül „függesztették fel” ideiglenesen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti úthasználatidíj-rendszerek bevezetése nem akadályozhatja az Unióban működő fuvarozók és nemzetközi fuvarozók piacra jutását, növekedését, versenyképességét és rugalmasságát, biztosítandó az európai egységes piac további fejlődését és integritását; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy bocsássa rendelkezésre és tegye közzé a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság (DG MOVE) vonatkozó információit a német hatóságok által ismertetett, a „Pkw-Mautra” vonatkozó új intézkedések elemzéséről és azok uniós joggal való összeegyeztethetőségéről; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy a megkülönböztetésmentes úthasználati díjakkal szembeni egyik alapvető követelmény az, hogy ugyanazon utak használatáért valamennyi fogyasztó ugyanolyan díjat fizessen; hangsúlyozza, hogy bármely olyan úthasználatidíj-rendszer, amely állampolgársági alapon közvetlen megkülönböztetést alkalmaz, vagy amely kizárólag a saját állampolgárok számára előnyös adóügyi intézkedésekkel párosul – például a nemzeti gépjárműadóból való levonás révén, azaz ha a díjakat elsősorban a külföldi fogyasztókra terheli –, a megkülönböztetésmentesség EUMSZ 18. cikkében rögzített elve megsértésének minősül; emlékeztet arra, hogy a Bizottságnak a Szerződések őreként a jogszabály elfogadása után nyomon kell követnie annak megfelelő végrehajtását és alkalmazását; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy ismertesse a Parlamenttel a német kormánnyal kötött megállapodást, kiemelve a Bíróság elé terjesztett nemzeti jogszabályhoz képesti főbb különbségeket, és az arra vonatkozó indokolást, hogy az milyen módon egyeztethető össze a Szerződés rendelkezéseivel és az uniós joggal; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy a német útdíjszedési rendszer („Pkw-Maut”) a 2016 decemberi állás szerint még mindig tartalmaz olyan elemeket, amelyek az uniós jog megsértésének minősülnek, és amelyek sértik a Szerződések alapelveit, különösen az állampolgárságon alapuló megkülönböztetés tekintetében; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy közös szabályokra van szükség annak érdekében, hogy az Európai Unión belül a járművek valamennyi típusát érintő úthasználatidíj-rendszerekre vonatkozóan következetes, tisztességes, megkülönböztetésmentes és harmonizált keret jöjjön létre; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy az Eurovignette-re és az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatásra vonatkozó jogi szabályozás és harmonizált keret felülvizsgálatát tekintse egy ilyen keret kidolgozására irányuló lehetőségnek, és hogy kövesse nyomon és mozdítsa elő e jogszabály megfelelő végrehajtását; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rámutat, hogy az elektronikus útdíjszedési rendszerek kölcsönös átjárhatósága kulcsfontosságú szerepet játszik a határokon átnyúló közlekedésben, és hogy a tagállamok önálló fellépésük esetén szétaprózódást okoznak és akadályozzák az egységes európai közlekedési térség működését; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kéri, hogy a Bizottság bocsássa rendelkezésre a Bizottság elnöke és a Német Közlekedési és Digitális Infrastrukturális Minisztérium között 2016. december 1-jén létrejött megállapodás valamennyi jogi és technikai részletét, és ismertesse az összes azzal kapcsolatos jogi és politikai szempontot, hogy a 2016. december 1-jei megállapodást – amely nem hárít többletterheket a német fogyasztókra és ezáltal fenntartja az állampolgárságon alapuló közvetett megkülönböztetést – miért tekintették elegendő alapnak a Németországgal szembeni kötelezettségszegési eljárás felfüggesztésére, amelyet pontosan ugyanazon diszkriminációs aggályok miatt indítottak, továbbá hogy a Parlamentet arról a továbbiakban is megfelelően tájékoztassa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kéri a Bizottságot, hogy kísérje szoros figyelemmel e folyamatot; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kéri a Bizottságot, hogy a Parlamentet a folyamat valamennyi lépéséről rendszeresen tájékoztassa strukturált párbeszéd révén; |
| --- | --- |

19.

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  HL L 348., 2013.12.20., 1. o.

(2)  HL L 187., 1999.7.20., 42. o.

(3)  HL L 166., 2004.4.30., 124. o.

---

2017. március 16., csütörtök

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/106 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/106

---

P8_TA(2017)0086

Zimbabwe, Evan Mawarire lelkipásztor esete

Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása Zimbabwéről, Evan Mawarire lelkipásztor esetéről és a véleménynyilvánítás szabadsága korlátozásának más eseteiről (2017/2608(RSP))

(2018/C 263/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Zimbabwéről szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Zimbabwéről szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Uniónak a helyi kormányzásról szóló 2016. június 30-i helyi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniónak a helyi kormányzásról szóló 2016. június 30-i helyi nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Uniónak az erőszakról szóló 2016. július 12-i helyi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniónak az erőszakról szóló 2016. július 12-i helyi nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Unió Itai Dzamara elrablásáról szóló 2017. március 9-i helyi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió Itai Dzamara elrablásáról szóló 2017. március 9-i helyi nyilatkozatára,

| — | tekintettel a zimbabwei emberi jogi bizottságnak a nyilvános tüntetésekről és a rendőrség viselkedéséről szóló sajtónyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a zimbabwei emberi jogi bizottságnak a nyilvános tüntetésekről és a rendőrség viselkedéséről szóló sajtónyilatkozatára,

| — | tekintettel a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedéseket 2017. február 20-ig meghosszabbító 2016. február 15-i (KKBP) 2016/220 tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedéseket 2017. február 20-ig meghosszabbító 2016. február 15-i (KKBP) 2016/220 tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a főképviselő által az EU nevében tett, az EU és Zimbabwe kapcsolatainak felülvizsgálatáról szóló, 2014. február 19-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a főképviselő által az EU nevében tett, az EU és Zimbabwe kapcsolatainak felülvizsgálatáról szóló, 2014. február 19-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel a 2008-ban a három fő politikai párt – nevezetesen a ZANU PF, az MDC-T és a MDC – által aláírt átfogó politikai megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008-ban a három fő politikai párt – nevezetesen a ZANU PF, az MDC-T és a MDC – által aláírt átfogó politikai megállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsának Zimbabwéről szóló, 2012. július 23-i következtetéseire és a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011/101/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2012. február 27-i 2012/124/KKBP tanácsi végrehajtási határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsának Zimbabwéről szóló, 2012. július 23-i következtetéseire és a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011/101/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2012. február 27-i 2012/124/KKBP tanácsi végrehajtási határozatra (2),

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1981 júniusában elfogadott afrikai chartájára, amelyet Zimbabwe is ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1981 júniusában elfogadott afrikai chartájára, amelyet Zimbabwe is ratifikált,

| — | tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948 decemberében fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948 decemberében fogadtak el,

| — | tekintettel Zimbabwe alkotmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Zimbabwe alkotmányára,

| — | tekintettel a Cotonoui Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonoui Megállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Zimbabwe népe sok éve a Mugabe elnök által vezetett tekintélyuralmi rezsim alatt szenved, amely a korrupció, a törvénytelen erőszak, szabálytalanságokkal teli választások és brutális biztonsági apparátus segítségével tartja fenn hatalmát; mivel Zimbabwe népe évtizedek óta nem tapasztalta meg az igazi szabadságot, és ezért a harminc évesnél fiatalabbak közül sokan csak a szegénységet és az erőszakos elnyomást ismerik, |
| --- | --- |

A.

mivel Zimbabwe népe sok éve a Mugabe elnök által vezetett tekintélyuralmi rezsim alatt szenved, amely a korrupció, a törvénytelen erőszak, szabálytalanságokkal teli választások és brutális biztonsági apparátus segítségével tartja fenn hatalmát; mivel Zimbabwe népe évtizedek óta nem tapasztalta meg az igazi szabadságot, és ezért a harminc évesnél fiatalabbak közül sokan csak a szegénységet és az erőszakos elnyomást ismerik,

| B. | mivel a hararei bázisú Evan Mawarire lelkipásztor és emberijog-védő által alapított #ThisFlag független közösségi média mozgalom katalizátorként szolgált a Mugabe-rezsim miatt frusztrált polgárok számára a korrupció, a büntetlenség és a szegénység terén passzív kormány elleni tavalyi tüntetések során; mivel Mawarire lelkipásztor felhívta a kormányt, hogy foglalkozzon a hanyatló gazdasággal és az emberi jogok tiszteletben tartásával; mivel a #ThisFlag címkét használó mozgalom támogatásra talált az egyház és a középosztály soraiból is, amelyek mindezidáig távol tartották magukat az utcai politizálástól; |
| --- | --- |

B.

mivel a hararei bázisú Evan Mawarire lelkipásztor és emberijog-védő által alapított #ThisFlag független közösségi média mozgalom katalizátorként szolgált a Mugabe-rezsim miatt frusztrált polgárok számára a korrupció, a büntetlenség és a szegénység terén passzív kormány elleni tavalyi tüntetések során; mivel Mawarire lelkipásztor felhívta a kormányt, hogy foglalkozzon a hanyatló gazdasággal és az emberi jogok tiszteletben tartásával; mivel a #ThisFlag címkét használó mozgalom támogatásra talált az egyház és a középosztály soraiból is, amelyek mindezidáig távol tartották magukat az utcai politizálástól;

| C. | mivel Evan Mawarire lelkipásztort már letartóztatták nyilvános erőszakra való felbujtás vádjával, és 2016 júliusában szabadon engedték, és ezt követően saját és a családja biztonságát féltve ugyanabban a hónapban elhagyta az országot; |
| --- | --- |

C.

mivel Evan Mawarire lelkipásztort már letartóztatták nyilvános erőszakra való felbujtás vádjával, és 2016 júliusában szabadon engedték, és ezt követően saját és a családja biztonságát féltve ugyanabban a hónapban elhagyta az országot;

| D. | mivel Evan Mawarire lelkipásztort a Zimbabwébe való visszatérésekor, 2017. február 1-jén letartóztatták a hararei repülőtéren; mivel először a büntetőeljárási törvény 22. szekciója szerint „egy alkotmányos kormány ellehetetlenítésével” vádolták meg, amely bűntett akár 20 éves börtönbüntetéssel büntethető; mivel 2017. február 2-án a vádat egy további váddal egészítették ki, nevezetesen a zimbabwei zászlóról szóló törvény 6. szekciója alapján a zászló megsértésével; mivel Evan Mawarire lelkipásztort csak kilenc nap fogva tartás után bocsátották szabadon óvadék ellenében; |
| --- | --- |

D.

mivel Evan Mawarire lelkipásztort a Zimbabwébe való visszatérésekor, 2017. február 1-jén letartóztatták a hararei repülőtéren; mivel először a büntetőeljárási törvény 22. szekciója szerint „egy alkotmányos kormány ellehetetlenítésével” vádolták meg, amely bűntett akár 20 éves börtönbüntetéssel büntethető; mivel 2017. február 2-án a vádat egy további váddal egészítették ki, nevezetesen a zimbabwei zászlóról szóló törvény 6. szekciója alapján a zászló megsértésével; mivel Evan Mawarire lelkipásztort csak kilenc nap fogva tartás után bocsátották szabadon óvadék ellenében;

| E. | mivel a zimbabwei emberi jogi bizottság egy közleményében mély sajnálatát fejezte ki a brutális és erőszakos rendőri magatartás miatt, azt állítva, hogy megsértették a tüntetők alapvető jogait, és felhívta a zimbabwei hatóságokat az ügy kivizsgálására, és az elkövetők igazságszolgáltatás elé való állítására; |
| --- | --- |

E.

mivel a zimbabwei emberi jogi bizottság egy közleményében mély sajnálatát fejezte ki a brutális és erőszakos rendőri magatartás miatt, azt állítva, hogy megsértették a tüntetők alapvető jogait, és felhívta a zimbabwei hatóságokat az ügy kivizsgálására, és az elkövetők igazságszolgáltatás elé való állítására;

| F. | mivel Itai Dzamara újságírót és politikai aktivistát 2015. március 9-én öt ismeretlen férfi elrabolta egy borbélyüzletből Hararében; mivel a zimbabwei legfelső bíróság ítéletben rendelte el, hogy a hatóságok kutassanak Dzamara után, és kéthetente tegyenek jelentést a bíróság számára mindaddig, amíg Dzamara holléte nem tisztázódik; mivel Dzamara úr sorsa továbbra is ismeretlen; |
| --- | --- |

F.

mivel Itai Dzamara újságírót és politikai aktivistát 2015. március 9-én öt ismeretlen férfi elrabolta egy borbélyüzletből Hararében; mivel a zimbabwei legfelső bíróság ítéletben rendelte el, hogy a hatóságok kutassanak Dzamara után, és kéthetente tegyenek jelentést a bíróság számára mindaddig, amíg Dzamara holléte nem tisztázódik; mivel Dzamara úr sorsa továbbra is ismeretlen;

| G. | mivel Promise Mkwananzi, a júliusi távol maradással összefüggésbe hozott #Tajamuka közösségi mozgalom vezetőjét a 2016. augusztus 31-ére tervezett „shutdown 3.0” felhívás előtt letartóztatták és nyilvános erőszakra való felbujtással megvádolták, majd óvadék ellenében szabadlábra helyezték; mivel Linda Masarirát, egy másik #Tajamuka aktivistát, akit előzőleg 2015 májusában letartóztattak, és ingyenes óvadék ellenében szabadlábra helyeztek, a 2016 júliusi tüntetés alatt ismét letartóztatták; |
| --- | --- |

G.

mivel Promise Mkwananzi, a júliusi távol maradással összefüggésbe hozott #Tajamuka közösségi mozgalom vezetőjét a 2016. augusztus 31-ére tervezett „shutdown 3.0” felhívás előtt letartóztatták és nyilvános erőszakra való felbujtással megvádolták, majd óvadék ellenében szabadlábra helyezték; mivel Linda Masarirát, egy másik #Tajamuka aktivistát, akit előzőleg 2015 májusában letartóztattak, és ingyenes óvadék ellenében szabadlábra helyeztek, a 2016 júliusi tüntetés alatt ismét letartóztatták;

| H. | mivel a zimbabwei rezsimmel szembeni uniós korlátozó intézkedéseket 2017 februárjában 2018. február 20-ig meghosszabbították; mivel a vagyoni eszközök befagyasztása és az utazási tilalmak továbbra is alkalmazandók Mugabe elnökkel, Grace Mugabéval és a Zimbabwe Defence Industries vállalattal szemben; mivel a fegyverembargó továbbra is érvényben marad; mivel az EU megszüntette a korlátozásokat 78 személlyel és 8 szervezettel szemben; |
| --- | --- |

H.

mivel a zimbabwei rezsimmel szembeni uniós korlátozó intézkedéseket 2017 februárjában 2018. február 20-ig meghosszabbították; mivel a vagyoni eszközök befagyasztása és az utazási tilalmak továbbra is alkalmazandók Mugabe elnökkel, Grace Mugabéval és a Zimbabwe Defence Industries vállalattal szemben; mivel a fegyverembargó továbbra is érvényben marad; mivel az EU megszüntette a korlátozásokat 78 személlyel és 8 szervezettel szemben;

| I. | mivel Zimbabwe aláírta a Cotonoui Megállapodást, amelynek 9. cikke az AKCS–EU együttműködés alapvető elemeként határozza meg az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

I.

mivel Zimbabwe aláírta a Cotonoui Megállapodást, amelynek 9. cikke az AKCS–EU együttműködés alapvető elemeként határozza meg az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartását;

| J. | mivel Zimbabwe nemzeti indikatív programja számára a 11. Európai Fejlesztési Alap keretében a 2014–2020 közötti időszakra előirányzott 234 millió eurót három fő területre, nevezetesen az egészségügyre, a mezőgazdasági alapú gazdaságfejlesztésre, valamint a jó kormányzásra és az intézményfejlesztésre kell összpontosítani; |
| --- | --- |

J.

mivel Zimbabwe nemzeti indikatív programja számára a 11. Európai Fejlesztési Alap keretében a 2014–2020 közötti időszakra előirányzott 234 millió eurót három fő területre, nevezetesen az egészségügyre, a mezőgazdasági alapú gazdaságfejlesztésre, valamint a jó kormányzásra és az intézményfejlesztésre kell összpontosítani;

| 1. | elítéli Evan Mawarire lelkipásztor letartóztatását; hangsúlyozza, hogy az óvadék ellenében történt szabadlábra helyezése nem elegendő, és hogy teljes mértékben vissza kell vonni az ellene politikai okokból emelt vádakat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felhívja a zimbabwei hatóságokat annak biztosítására, hogy a büntető igazságszolgáltatási rendszert ne az Evan Mawarire lelkipásztorhoz hasonló emberijog-védők támadására, zaklatására vagy megfélemlítésére használják; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy a gyülekezés, az egyesülés és a véleménynyilvánítás szabadsága minden demokrácia alapvető alkotóeleme; hangsúlyozza, hogy a nem erőszakos véleménynyilvánítás minden zimbabwei polgár alkotmányos joga, és emlékezteti a hatóságokat a valamennyi polgár jogainak védelme iránti kötelezettségükre; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mélyen aggasztják az emberi jogi szervezetek jelentései a politikai erőszakról, valamint az emberijog-védők korlátozásairól és megfélemlítéséről; sajnálja, hogy a legutóbbi választások és az új alkotmány 2013-ban történt elfogadása óta alig történt előrelépés a jogállamiság felé, és különösen az emberi jogi környezet reformja irányába; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a zimbabwei hatóságokat Dzamara úr tartózkodási helyének kiderítésére és annak biztosítására, hogy az elrablásáért felelős személyek igazságszolgáltatás elé kerüljenek; megjegyzi, hogy a nem erőszakos véleménynyilvánítás minden zimbabwei polgár alkotmányos joga, és a hatóságok kötelezettsége valamennyi polgár jogainak védelme; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aggodalmát fejezi ki továbbá Linda Masarira ügyében, akit a 2016. július 6-i országos sztrájkból kifolyólag nyilvános erőszakra való felbujtással vádoltak meg; felhívja a zimbabwei kormányt, hogy tanúsítson önmérsékletet, és tartsa tiszteletben az összes zimbabwei polgár emberi jogait, beleértve a véleménynyilvánítás szabadságát és a gyülekezési szabadságot; emlékezteti a kormányt az alkotmány tiszteletben tartása, betartása és nem ellehetetlenítése, valamint az összes zimbabwei polgár pártatlan és kivétel nélküli szolgálata iránti kötelezettségeire; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kéri az EU Hararébe akkreditált küldöttségét, hogy továbbra is ajánlja fel segítségét Zimbabwének az emberi jogi helyzet javítása tekintetében, és tárja fel egy uniós választási megfigyelő misszió támogatásának lehetőségeit; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ismételten hangsúlyozza, hogy az EU számára fontos, hogy politikai párbeszédet kezdjen a zimbabwei hatóságokkal a Cotonoui Megállapodás keretében, megerősítve ezáltal az EU elkötelezettségét a helyi lakosság támogatása iránt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kitart amellett, hogy az Uniónak gondoskodnia kell arról, hogy a nemzeti indikatív program keretében Zimbabwe számára előirányzott pénzeszközök ténylegesen az érintett területekre kerüljenek, és felhívja Zimbabwe kormányát, hogy biztosítson a Bizottság számára akadálytalan hozzáférést az uniós finanszírozású projektekhez, és fokozza nyitottságát a közös megállapodáson alapuló projektekhez és programokhoz nyújtott technikai segítségnyújtás iránt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EKSZ-nek, Zimbabwe kormányának és parlamentjének, a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség kormányainak és az Afrikai Uniónak. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  HL L 40., 2016.2.17., 11. o.

(2)  HL L 54., 2012.2.28., 20. o.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/109 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/109

---

P8_TA(2017)0087

Ukrán politikai foglyok Oroszországban és a Krím helyzete

Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása az Oroszországban fogva tartott ukrán foglyokról és a krími helyzetről (2017/2596(RSP))

(2018/C 263/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna között létrejött társulási megállapodásra és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna között létrejött társulási megállapodásra és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségre,

| — | tekintettel az Ukrajnáról és Oroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira, nevezetesen a krími emberi jogi helyzetről, különösen a krími tatárok helyzetéről szóló 2016. február 4-i (1), a krími tatárokról szóló 2016. május 12-i (2), valamint az Oroszországban illegálisan fogva tartott ukrán állampolgárok egyes eseteire vonatkozó állásfoglalásokra, köztük a Nagyija Szavcsenko ügyéről szóló 2015. április 30-i (3) és az Oroszországról, különösen Eszton Koliver (4), Oleg Szencov és Alekszandr Kolcsenko ügyéről szóló, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ukrajnáról és Oroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira, nevezetesen a krími emberi jogi helyzetről, különösen a krími tatárok helyzetéről szóló 2016. február 4-i (1), a krími tatárokról szóló 2016. május 12-i (2), valamint az Oroszországban illegálisan fogva tartott ukrán állampolgárok egyes eseteire vonatkozó állásfoglalásokra, köztük a Nagyija Szavcsenko ügyéről szóló 2015. április 30-i (3) és az Oroszországról, különösen Eszton Koliver (4), Oleg Szencov és Alekszandr Kolcsenko ügyéről szóló, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az ENSZ-közgyűlés 2014. március 27-i, 68/262. számú, Ukrajna területi integritásáról szóló határozatára, valamint az ENSZ-közgyűlés 2016. december 19-i 71/205. számú, „Az emberi jogok helyzete a Krími Autonóm Köztársaságban és Szevasztopol városában (Ukrajna)” című határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-közgyűlés 2014. március 27-i, 68/262. számú, Ukrajna területi integritásáról szóló határozatára, valamint az ENSZ-közgyűlés 2016. december 19-i 71/205. számú, „Az emberi jogok helyzete a Krími Autonóm Köztársaságban és Szevasztopol városában (Ukrajna)” című határozatára,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és az ENSZ őslakos népek jogairól szóló nyilatkozatára (UNDRIP), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és az ENSZ őslakos népek jogairól szóló nyilatkozatára (UNDRIP),

| — | tekintettel a polgári lakosság háború idején való védelméről szóló genfi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári lakosság háború idején való védelméről szóló genfi egyezményre,

| — | tekintettel a 2015. február 12-én Minszkben elfogadott és aláírt „Intézkedéscsomag a minszki megállapodások végrehajtásáért” című dokumentumra, amelyet az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2015. február 17-i 2202(2015). számú határozatával teljes egészében jóváhagyott, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. február 12-én Minszkben elfogadott és aláírt „Intézkedéscsomag a minszki megállapodások végrehajtásáért” című dokumentumra, amelyet az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2015. február 17-i 2202(2015). számú határozatával teljes egészében jóváhagyott,

| — | tekintettel a Tanács határozataira, amelyek további szankciókat szabnak ki az Oroszországi Föderációra a Krím félsziget jogellenes annektálása miatt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács határozataira, amelyek további szankciókat szabnak ki az Oroszországi Föderációra a Krím félsziget jogellenes annektálása miatt,

| — | tekintettel az ún. Krími Legfelsőbb Bíróság 2016. április 26-i ítéletére, amely a krími tatárok Medzsliszét szélsőséges szervezetnek nyilvánította és megtiltotta tevékenységét a Krím félszigeten, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ún. Krími Legfelsőbb Bíróság 2016. április 26-i ítéletére, amely a krími tatárok Medzsliszét szélsőséges szervezetnek nyilvánította és megtiltotta tevékenységét a Krím félszigeten,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2017 márciusa a Krím félsziget Oroszország általi jogellenes annektálásának harmadik szomorú évfordulója; |
| --- | --- |

A.

mivel 2017 márciusa a Krím félsziget Oroszország általi jogellenes annektálásának harmadik szomorú évfordulója;

| B. | mivel a Krím félsziget Oroszország általi annektálása jogellenes és sérti a nemzetközi jogot, illetve az Oroszországi Föderáció és Ukrajna által egyaránt aláírt európai megállapodásokat, többek között az ENSZ Alapokmányát, a Helsinki Záróokmányt és a Budapesti Memorandumot, valamint az Oroszországi Föderáció és Ukrajna közötti 1997. évi barátsági, együttműködési és partnerségi megállapodást; |
| --- | --- |

B.

mivel a Krím félsziget Oroszország általi annektálása jogellenes és sérti a nemzetközi jogot, illetve az Oroszországi Föderáció és Ukrajna által egyaránt aláírt európai megállapodásokat, többek között az ENSZ Alapokmányát, a Helsinki Záróokmányt és a Budapesti Memorandumot, valamint az Oroszországi Föderáció és Ukrajna közötti 1997. évi barátsági, együttműködési és partnerségi megállapodást;

| C. | mivel az annektálás teljes időtartama alatt az orosz hatóságokat terheli a felelősség a Krím félsziget lakosságának és polgárainak védelméért, a régióban jelen lévő de facto hatóságokon keresztül; |
| --- | --- |

C.

mivel az annektálás teljes időtartama alatt az orosz hatóságokat terheli a felelősség a Krím félsziget lakosságának és polgárainak védelméért, a régióban jelen lévő de facto hatóságokon keresztül;

| D. | mivel emberi jogi szervezetek és nyilvános források szerint az orosz bűnüldöző hatóságok politikai okokból legalább 62 ukrán állampolgárt üldöztek jogi eszközökkel, akik közül 49 krími lakos volt; mivel 2016-ban nőtt az Oroszországban fogva tartott ukrán politikai foglyok száma, hat ukrán állampolgár üdvözlendő szabadon bocsátása ellenére; mivel jelenleg 17 ukrán állampolgárt tartanak illegálisan fogva az Oroszországi Föderációban, és 15 személyt az elfoglalt Krím félszigeten; mivel legalább száz ukrán állampolgárt tartanak borzalmas körülmények között túszként fogva az Oroszország által támogatott szeparatista erők Ukrajna Donyeck és Luhanszk régiójában; |
| --- | --- |

D.

mivel emberi jogi szervezetek és nyilvános források szerint az orosz bűnüldöző hatóságok politikai okokból legalább 62 ukrán állampolgárt üldöztek jogi eszközökkel, akik közül 49 krími lakos volt; mivel 2016-ban nőtt az Oroszországban fogva tartott ukrán politikai foglyok száma, hat ukrán állampolgár üdvözlendő szabadon bocsátása ellenére; mivel jelenleg 17 ukrán állampolgárt tartanak illegálisan fogva az Oroszországi Föderációban, és 15 személyt az elfoglalt Krím félszigeten; mivel legalább száz ukrán állampolgárt tartanak borzalmas körülmények között túszként fogva az Oroszország által támogatott szeparatista erők Ukrajna Donyeck és Luhanszk régiójában;

| E. | mivel számos esetben kínzás, illetve kegyetlen és megalázó bánásmód alkalmazásáról számoltak be; mivel ezeket az állításokat eddig nem vizsgálták ki megfelelően; mivel a kínzást arra használták, hogy vallomástételt kényszerítsenek ki és bűnösségre vonatkozó hamis bizonyítékokkal támasszák alá; mivel a krími ügyvédek, akik jogi segítséget kívánnak nyújtanak ezeknek az embereknek, az emberijog-védők, akik a Krím félszigeten előforduló, politikai indíttatású erőszakos eltüntetésekről számolnak be, valamint az újságírók, akik a krími tatárok helyzetéről tudósítanak, szintén célponttá váltak; |
| --- | --- |

E.

mivel számos esetben kínzás, illetve kegyetlen és megalázó bánásmód alkalmazásáról számoltak be; mivel ezeket az állításokat eddig nem vizsgálták ki megfelelően; mivel a kínzást arra használták, hogy vallomástételt kényszerítsenek ki és bűnösségre vonatkozó hamis bizonyítékokkal támasszák alá; mivel a krími ügyvédek, akik jogi segítséget kívánnak nyújtanak ezeknek az embereknek, az emberijog-védők, akik a Krím félszigeten előforduló, politikai indíttatású erőszakos eltüntetésekről számolnak be, valamint az újságírók, akik a krími tatárok helyzetéről tudósítanak, szintén célponttá váltak;

| F. | mivel a foglyok és a letartóztatottak többsége nehéz és embertelen körülményeket tapasztalt a börtönökben, amelyek fizikai és pszichológiai kockázatokat okoznak egészségükre nézve; mivel egyes foglyoknak sürgős orvosi ellátásra és kezelésre van szükségük; |
| --- | --- |

F.

mivel a foglyok és a letartóztatottak többsége nehéz és embertelen körülményeket tapasztalt a börtönökben, amelyek fizikai és pszichológiai kockázatokat okoznak egészségükre nézve; mivel egyes foglyoknak sürgős orvosi ellátásra és kezelésre van szükségük;

| G. | mivel 2016. december 16-án az ENSZ-közgyűlés Oroszországot megszálló hatalomnak minősítette, elítélte Ukrajna területének – a Krími Autonóm Köztársaság és Szevasztopol városának – az Oroszországi Föderáció általi ideiglenes elfoglalását és megerősítette, hogy nem ismeri el az annektálást; |
| --- | --- |

G.

mivel 2016. december 16-án az ENSZ-közgyűlés Oroszországot megszálló hatalomnak minősítette, elítélte Ukrajna területének – a Krími Autonóm Köztársaság és Szevasztopol városának – az Oroszországi Föderáció általi ideiglenes elfoglalását és megerősítette, hogy nem ismeri el az annektálást;

| H. | mivel a polgári lakosság háború idején való védelméről szóló genfi egyezmény 70. cikke szerint „a megszálló Hatalom védett személyeket nem tartóztathat le, nem üldözhet és nem ítélhet el a megszállás előtt elkövetett cselekményekért vagy kifejezett véleményekért”; mivel az ENSZ-határozat értelmében Oroszország megszálló hatalom, így vonatkoznak rá a megszálló hatalom kötelezettségei, többek között a Krím lakosságának és polgárainak védelme; |
| --- | --- |

H.

mivel a polgári lakosság háború idején való védelméről szóló genfi egyezmény 70. cikke szerint „a megszálló Hatalom védett személyeket nem tartóztathat le, nem üldözhet és nem ítélhet el a megszállás előtt elkövetett cselekményekért vagy kifejezett véleményekért”; mivel az ENSZ-határozat értelmében Oroszország megszálló hatalom, így vonatkoznak rá a megszálló hatalom kötelezettségei, többek között a Krím lakosságának és polgárainak védelme;

| I. | mivel a politikai és polgári jogokat szabályozó korlátozó orosz jogszabályokat a Krím félszigetre is kiterjesztették, ami a gyülekezés, a véleménynyilvánítás, az egyesülés, az információkhoz való hozzáférés szabadságának és a vallásszabadság drasztikus korlátozásához vezetett, valamint megfélemlítésről, erőszakos eltüntetésekről és kínzásról szóló hiteles jelentéseket eredményezett; |
| --- | --- |

I.

mivel a politikai és polgári jogokat szabályozó korlátozó orosz jogszabályokat a Krím félszigetre is kiterjesztették, ami a gyülekezés, a véleménynyilvánítás, az egyesülés, az információkhoz való hozzáférés szabadságának és a vallásszabadság drasztikus korlátozásához vezetett, valamint megfélemlítésről, erőszakos eltüntetésekről és kínzásról szóló hiteles jelentéseket eredményezett;

| J. | mivel mintegy 20 000 belső menekült krími lakos van Ukrajna más régióiban, a krími tatárok Medzsliszét betiltották és szélsőséges szervezetnek nyilvánították, és ukrán iskolákat zártak be a félszigeten; |
| --- | --- |

J.

mivel mintegy 20 000 belső menekült krími lakos van Ukrajna más régióiban, a krími tatárok Medzsliszét betiltották és szélsőséges szervezetnek nyilvánították, és ukrán iskolákat zártak be a félszigeten;

| K. | mivel 2017. január 16-án Ukrajna keresetet adott be a Nemzetközi Bírósághoz az Oroszországi Föderáció felelősségének megállapítására a kelet-ukrajnai terrorizmus támogatása kapcsán, valamint az ukrán születésű emberek és a krími tatárok elleni diszkriminatív cselekmények miatt a megszállt Krím félszigeten; |
| --- | --- |

K.

mivel 2017. január 16-án Ukrajna keresetet adott be a Nemzetközi Bírósághoz az Oroszországi Föderáció felelősségének megállapítására a kelet-ukrajnai terrorizmus támogatása kapcsán, valamint az ukrán születésű emberek és a krími tatárok elleni diszkriminatív cselekmények miatt a megszállt Krím félszigeten;

| 1. | támogatja Ukrajna szuverenitását, függetlenségét, egységét és területi integritását a nemzetközileg elismert határain belül és határozottan megismétli, hogy elítéli a Krími Autonóm Köztársaság és Szevasztopol városának az Oroszországi Föderáció általi jogellenes annektálását; teljes mértékben támogatja az EU és tagállamai szilárd és tartós elhatározottságát, hogy nem ismeri el az annektálást és az annak kapcsán hozott korlátozó intézkedéseket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet arra, hogy az emberi jogi helyzet jelentősen romlott a Krím félszigeten, rendszeressé vált a véleménynyilvánítás szabadságának megsértése, a média visszaélései és az orosz állampolgárság kötelező felvétele, és nem garantáltak az alapvető emberi jogok és szabadságok a Krím félszigeten; |
| --- | --- |

2.

| 3. | elítéli az úgynevezett hatóságok által bevezetett, különösen a krími tatár kisebbséggel szembeni diszkriminatív politikákat, tulajdonhoz fűződő jogaik megsértését, e közösség, illetve az orosz annektálást ellenzők egyre fokozódó megfélemlítését, valamint a véleménynyilvánítás és egyesülés szabadságának hiányát a félszigeten; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja Oroszországot, hogy haladéktalanul engedjen szabadon minden jogellenesen és önkényesen mind Oroszországban, mind Ukrajna ideiglenesen megszállt területein fogva tartott ukrán állampolgárt, és biztosítsa biztonságos visszatérésüket, többek között Mikola Karpjuk, Stanyislav Klik, Olekszandr Kolcsenko, Oleg Szencov, Oleksij Hirnij, Olekszandr Kosztyenko, Serhij Litvinov, Valentyin Vihivskik, Viktor Sur, Andrij Kolomijec, Ruszlan Zejtullajev, Nuri Primov, Rusztem Vaitov, Ferat Sajfullajev, Aktyem Hijhoz, Musztafa Dehermendzsi, Ali Aszanov, Inver Bekirov, Muszlim Alijev, Vagyim Sziruk, Arszen Dzsepparov, Refat Alimov, Zevri Abszeitov, Remzi Memetov, Rusztem Abiltarov, Enver Mamutov, Artur Panov, Jevhenij Panov, Roman Suscsenko és Emir-Uszein Kuku, valamint emberijog-védők és mások esetében, és tegye lehetővé, hogy valamennyi fent említett személy szabadon utazhasson, beleértve Mikola Szemenát is, aki ellen a Szabad Európa Rádió/Szabadság Rádió számára végzett újságírói munkája miatt folyik büntetőeljárás; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy az Oroszországi Föderáció 2014. március 21-i döntése a Krím annektálásáról továbbra is jogellenes, és határozottan elítéli az orosz hatóságok ezt követő döntését, mely szerint valamennyi krími lakos orosz útlevelet kap; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékezteti az Oroszországi Föderációt – mint megszálló hatalmat, amely tényleges ellenőrzést gyakorol a Krím felett és amelyet köt a nemzetközi humanitárius jog és a nemzetközi emberi jogi jogszabályok –, hogy köteles a félszigeten gondoskodni az emberi jogok védelméről, és felhívja az orosz hatóságokat, hogy biztosítsanak háborítatlan bejutási lehetőséget a Krímbe a nemzetközi intézmények és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ), az Egyesült Nemzetek és az Európa Tanács független szakértői, valamint bármely olyan emberi jogokkal foglalkozó nem kormányzati szervezet vagy hírügynökség számára, amely beutazni, értékelést végezni és a helyzetről jelentést készíteni kíván; felhívja az ukrán hatóságokat, hogy egyszerűsítsék a félszigetre való bejutáshoz szükséges eljárást a külföldi újságírók, emberi jogi aktivisták és jogászok számára; |
| --- | --- |

6.

| 7. | véleménye szerint a krími tatárok jogai súlyosan sérültek a Medzslisz tevékenységének betiltása miatt, és határozottan megismétli felhívását, hogy a vonatkozó határozatot és következményeit haladéktalanul tegyék semmissé; sajnálja, hogy jogi úton zaklatják és letartóztatással fenyegetik a Medzslisz vezetőit – így Musztafa Dzsemilevet, az ukrán Verhovna Rada tagját, akit Szaharov-díjra jelöltek és Refat Csubarovot, a Medzslisz elnökét; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rámutat, hogy a krími tatárok – a félsziget őshonos népessége – és kulturális örökségük a jelek szerint elsődleges célpontjai az elnyomásnak; felszólít arra, hogy a nemzetközi intézmények és az EBESZ, az Egyesült Nemzetek és az Európa Tanács független szakértői akadálytalanul bejuthassanak a Krímbe; |
| --- | --- |

8.

| 9. | emlékezteti az orosz hatóságokat arra, hogy a Krím jogellenes annektálása ellenére Oroszország de facto teljes mértékben felelős a jogrend fenntartásáért a Krímben és a krími polgárok oltalmazásáért az önkényes bírósági vagy közigazgatási intézkedések ellenében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kifejezi mély aggodalmát a számos hiteles beszámoló miatt, amelyek a Krím annexióját ellenző helyi polgárok eltűnéséről, megkínzásáról és szisztematikus megfélemlítéséről szólnak, és felszólítja Oroszországot, hogy haladéktalanul vessen véget ezeknek az üldözéseknek, ténylegesen vizsgálja ki az emberi jogok megsértésének valamennyi esetét, beleértve az erőszakos eltüntetéseket, az önkényes fogva tartásokat, a fogvatartottak kínzását és a rossz bánásmódot, tartsa tiszteletben valamennyi lakos alapvető szabadságait, köztük a szólás, a vallás és a meggyőződés, valamint az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságát; felszólít a Krím megszállásának időszaka alatt történt valamennyi eltűnés és emberrablás haladéktalan kivizsgálására, beleértve Ervin Ibragimov esetét; |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékeztet rá, hogy az orosz jogszabályok szerint az orosz igazságszolgáltatás joghatósága csak az Oroszország területén elkövetett bűncselekményekre terjed ki; sajnálja, hogy az orosz bűnüldöző szervek több esetben bűnügyi eljárást kezdeményeztek a megszállás előtt ukrán és krími területen elkövetett cselekmények esetében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli az ukrán ombudsman közelmúltban tett krími látogatását, melynek célja az volt, hogy találkozzék a bebörtönzöttekkel; sajnálja, hogy az ombudsman számára nem tették lehetővé, hogy valamennyiükkel találkozzék, és kifejezi abbéli reményét, hogy következő látogatása alkalmával az ombudsman akadálytalanul találkozhat a Krímben bebörtönzött ukránokkal és azokkal, akiket átszállítottak az Oroszországi Föderációba; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felszólít arra, hogy az EBESZ és más nemzetközi emberi jogi megfigyelők és valamennyi humanitárius ügyekkel foglalkozó szereplő akadálytalanul, biztonságosan és háborítatlanul beléphessen a Krím félszigetre, továbbá független ellenőrző mechanizmusok létrehozására és igény szerint humanitárius és jogi segítség nyújtására; támogatja Ukrajna arra irányuló kezdeményezéseit, hogy az említett kérdések az Emberi Jogi Tanács és az ENSZ Közgyűlése elé kerüljenek; felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és az EU oroszországi küldöttségét, hogy kövessék szoros figyelemmel az ukrán politikai foglyok ügyének bírósági tárgyalásait és számoljanak be a fogva tartásuk alatti bánásmódról; kifejezi aggodalmát a pszichiátriai kezelések büntető jelleggel történő alkalmazásáról szóló hírek miatt; elvárja, hogy az EU képviselete, az EKSZ és a tagállamok nagykövetségei szoros figyelemmel kövessék az ukrán állampolgárok ellen Oroszországban indított jogi eljárásokat, és keressék a velük való kapcsolatfelvétel lehetőségét az őket érintő tárgyalások előtt, alatt és után; |
| --- | --- |

13.

| 14. | elítéli azt a gyakorlatot, hogy a foglyokat Oroszország távoli részeibe szállítják, mivel ez súlyosan hátráltatja kapcsolattartásukat családjukkal és az emberi jogi szervezetekkel; hangsúlyozza, hogy ez a gyakorlat ellentétes a hatályos orosz jogszabályokkal, különösen a Büntető Törvénykönyv 73. cikkével, amely szerint a börtönbüntetést abban a régióban kell letölteni, amelyben a bíróság ítéletét meghozta; elítéli azt a gyakorlatot, hogy a fogva tartottaktól megtagadják a konzuli látogatás lehetőségét, és felhívja a hatóságokat az ilyen látogatások feltétel nélküli engedélyezésére; sürgeti, hogy a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága (ICRC) az elfoglalt területeken bejuthasson a börtönökbe, ezenkívül tartsák tiszteletben a fogvatartottak rokonaikkal és barátaikkal való rendszeres – levelezés és látogatások révén történő – kapcsolattartásához fűződő jogát; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugyancsak hangsúlyozza, hogy Ukrajnának gondoskodnia kell a lakóhely-változtatásra kényszerült ukrán állampolgárok jogainak és szükségleteinek védelméről, beleértve a szavazáshoz és ahhoz való jogukat, hogy hazájukban teljes körű jogi és adminisztratív védelemben részesüljenek; |
| --- | --- |

15.

| 16. | üdvözli Oroszország Legfelsőbb Bírósága Prezídiumának 2017. február 22-i határozatát, mellyel hatályon kívül helyezte az Ildar Dagyin ellen hozott ítéletet, akit több nem engedélyezett – többek között az Oroszország Ukrajna ellen folytatott háborúja elleni – tiltakozó akcióban való részvétellel vádoltak, és elrendelte őrizetből való szabadon bocsátását, a Parlament 2016. november 24-i állásfoglalását (6) követően; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjét, hogy kövesse folyamatos figyelemmel az emberi jogok helyzetét a Krím félszigeten; hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak általában is láthatóbb, tényleges és proaktív szerepet kell játszania a tartós békés megoldás előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felszólít arra, hogy az EU támogassa a Krímre irányuló ukrán és krími tatár médiaprojekteket, valamint azokat, amelyeket a Demokráciáért Európai Alapítvány és a Szabad Európa Rádió/Szabadság Rádió kezdeményezett, illetve lépjen fel az ukrán és krími tatár iskolák, továbbá a kulturális örökséget oltalmazó kezdeményezések védelmében; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felszólít további korlátozó intézkedések bevezetésére az emberi jogok súlyos megsértéseiért felelős személyek ellen, beleértve az európai uniós bankokban elhelyezett értékeik befagyasztását; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sürget minden felet a minszki megállapodás rendelkezéseinek maradéktalan teljesítésére, beleértve a katonai cselekmények beszüntetését a Donbaszban és a túszok kicserélését, továbbá valamennyi fogoly késlekedés nélküli hazatérését; e tekintetben emlékeztet az orosz kormány különleges felelősségére; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kéri, hogy vizsgálják meg annak lehetőségét, hogy létrehozható-e egy nemzetközi tárgyalási fórum, amelyen az EU részvételével megvitatnák a Krím megszállásának felszámolását, és amely a nemzetközi humanitárius jog, az emberi jogok és a nemzetközi elvek alapján működne; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sürgeti, hogy a Tanács találjon módot Ukrajna támogatására a Nemzetközi Bíróság előtt az Oroszországi Föderáció felelősségének megállapítására a kelet-ukrajnai terrorizmus támogatása kapcsán, valamint az ukrán születésű emberek és a krími tatárok elleni diszkriminatív cselekmények miatt a megszállt Krím félszigeten; |
| --- | --- |

22.

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamoknak, Ukrajna elnökének, Ukrajna és az Oroszországi Föderáció kormányának és parlamentjének, valamint az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Parlamenti Közgyűlésének. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0043.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0218.

(3)  HL C 346., 2016.9.21., 101. o.

(4)  Észt állampolgár.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0314.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0446.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/113 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/113

---

P8_TA(2017)0088

Fülöp-szigetek, Leila M. De Lima szenátor ügye

Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása a Fülöp-szigetekről – Leila M. De Lima szenátor ügye (2017/2597(RSP))

(2018/C 263/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Fülöp-szigeteki helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2016. szeptember 15-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fülöp-szigeteki helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2016. szeptember 15-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Unió küldöttségének és a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője szóvivőjének nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió küldöttségének és a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője szóvivőjének nyilatkozataira,

| — | tekintettel a Fülöp-szigetek és az EU (akkor az Európai Gazdasági Közösség (EGK)) között 1964. május 12-én létrejött diplomáciai kapcsolatokra, amelyek keretében a Fülöp-szigetek nagykövetet rendelt az EGK mellé, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fülöp-szigetek és az EU (akkor az Európai Gazdasági Közösség (EGK)) között 1964. május 12-én létrejött diplomáciai kapcsolatokra, amelyek keretében a Fülöp-szigetek nagykövetet rendelt az EGK mellé,

| — | tekintettel arra, hogy a Fülöp-szigetek a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (ASEAN) alapító tagja, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a Fülöp-szigetek a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (ASEAN) alapító tagja,

| — | tekintettel a Nemzetközi Jogászbizottság 2017. február 28-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Jogászbizottság 2017. február 28-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodásra,

| — | tekintettel az emberi jogokról szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokról szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a Fülöp-szigetek és az EU közötti diplomáciai, gazdasági, kulturális és politikai kapcsolatok hosszú múltra tekintenek vissza; |
| --- | --- |

A.

mivel a Fülöp-szigetek és az EU közötti diplomáciai, gazdasági, kulturális és politikai kapcsolatok hosszú múltra tekintenek vissza;

| B. | mivel 2017. február 23-án elfogatóparancsot adtak ki a Fülöp-szigeteki ellenzéki liberális párt tagja, Leila M. De Lima szenátor ellen kábítószerhez kapcsolódó állítólagos bűncselekmények vádjával; mivel 2017. február 24-én De Lima szenátort letartóztatták és őrizetben tartják; mivel ha De Lima szenátort bűnösnek találják, akkor 12 évtől akár életfogytig tartó szabadságvesztésre is ítélhetik, továbbá a szenátusból is kizárhatják; |
| --- | --- |

B.

mivel 2017. február 23-án elfogatóparancsot adtak ki a Fülöp-szigeteki ellenzéki liberális párt tagja, Leila M. De Lima szenátor ellen kábítószerhez kapcsolódó állítólagos bűncselekmények vádjával; mivel 2017. február 24-én De Lima szenátort letartóztatták és őrizetben tartják; mivel ha De Lima szenátort bűnösnek találják, akkor 12 évtől akár életfogytig tartó szabadságvesztésre is ítélhetik, továbbá a szenátusból is kizárhatják;

| C. | mivel komoly aggodalomra ad okot, hogy azok a bűncselekmények, amelyekkel De Lima szenátort megvádolták, szinte teljes mértékben hamisak; mivel az Amnesty International De Lima szenátort lelkiismereti fogolynak tekinti; |
| --- | --- |

C.

mivel komoly aggodalomra ad okot, hogy azok a bűncselekmények, amelyekkel De Lima szenátort megvádolták, szinte teljes mértékben hamisak; mivel az Amnesty International De Lima szenátort lelkiismereti fogolynak tekinti;

| D. | mivel De Lima szenátor az emberi jogok védelmezője és a Fülöp-szigeteki elnök, Rodrigo Duterte által meghirdetett kábítószer-ellenes kampány legfőbb kritikusa; mivel nyíltan elítélte a kábítószerek elleni Fülöp-szigeteki háborút; mivel De Lima szenátor a Fülöp-szigeteki Emberi Jogi Bizottság elnöke volt; mivel súlyos aggályok merültek fel De Lima szenátor biztonságával kapcsolatban; mivel nem vizsgálják ki a fogva tartási helyeken állítólag előforduló kínzásokat; |
| --- | --- |

D.

mivel De Lima szenátor az emberi jogok védelmezője és a Fülöp-szigeteki elnök, Rodrigo Duterte által meghirdetett kábítószer-ellenes kampány legfőbb kritikusa; mivel nyíltan elítélte a kábítószerek elleni Fülöp-szigeteki háborút; mivel De Lima szenátor a Fülöp-szigeteki Emberi Jogi Bizottság elnöke volt; mivel súlyos aggályok merültek fel De Lima szenátor biztonságával kapcsolatban; mivel nem vizsgálják ki a fogva tartási helyeken állítólag előforduló kínzásokat;

| E. | mivel De Lima szenátort 2016. szeptember 19-én elmozdították a szenátus Igazságügyi és Emberi Jogi Bizottságának elnöki tisztségéből; mivel amikor az Emberi Jogi Bizottság elnöke De Lima asszony volt, ő vezette a becslések szerint legalább 1 000, vagy még ennél is több, kábítószerrel gyanúsított személy állítólag bírósági eljárás nélkül végrehajtott kivégzésével kapcsolatos vizsgálatot; a kivégzésekre Davaóban került sor, amelynek akkor Duterte elnök volt a polgármestere; mivel a kihallgatásokat követően De Lima szenátort a hatóságok többször zaklatták és megfélemlítették, és ezek a támadások az elmúlt nyolc hónapban csak fokozódtak; |
| --- | --- |

E.

mivel De Lima szenátort 2016. szeptember 19-én elmozdították a szenátus Igazságügyi és Emberi Jogi Bizottságának elnöki tisztségéből; mivel amikor az Emberi Jogi Bizottság elnöke De Lima asszony volt, ő vezette a becslések szerint legalább 1 000, vagy még ennél is több, kábítószerrel gyanúsított személy állítólag bírósági eljárás nélkül végrehajtott kivégzésével kapcsolatos vizsgálatot; a kivégzésekre Davaóban került sor, amelynek akkor Duterte elnök volt a polgármestere; mivel a kihallgatásokat követően De Lima szenátort a hatóságok többször zaklatták és megfélemlítették, és ezek a támadások az elmúlt nyolc hónapban csak fokozódtak;

| F. | mivel 2017. március 2-án a Human Rights Watch jelentést adott ki „Engedély a gyilkolásra: a Fülöp-szigeteki rendőrség Duterte elnök »kábítószer elleni háborúja« során elkövetett gyilkosságai” címmel, amely dokumentálta a kábítószerek elleni küzdelemmel kapcsolatos kampány során bírósági eljárás nélkül lezajlott kivégzéseket; |
| --- | --- |

F.

mivel 2017. március 2-án a Human Rights Watch jelentést adott ki „Engedély a gyilkolásra: a Fülöp-szigeteki rendőrség Duterte elnök »kábítószer elleni háborúja« során elkövetett gyilkosságai” címmel, amely dokumentálta a kábítószerek elleni küzdelemmel kapcsolatos kampány során bírósági eljárás nélkül lezajlott kivégzéseket;

| G. | mivel Duterte elnök 2016. június 30-i hivatalba lépése óta több mint 7 000, a rendőrség vagy a polgárőrség által elkövetett kábítószerrel kapcsolatos gyilkosságról számoltak be; mivel Duterte elnök ígéretet tett a kábítószerek elleni küzdelemmel kapcsolatos kampány folytatására 2022-ig, amíg elnöki ciklusa véget nem ér; |
| --- | --- |

G.

mivel Duterte elnök 2016. június 30-i hivatalba lépése óta több mint 7 000, a rendőrség vagy a polgárőrség által elkövetett kábítószerrel kapcsolatos gyilkosságról számoltak be; mivel Duterte elnök ígéretet tett a kábítószerek elleni küzdelemmel kapcsolatos kampány folytatására 2022-ig, amíg elnöki ciklusa véget nem ér;

| H. | mivel a kommunista „Új Néphadsereg” (New People’s Army – NPA) felkelői által a Fülöp-szigetek déli részén 2017. március 8-án megölt tisztek kapcsán Duterte elnök a felkelők elleni katonai műveletekre utasította a hadsereget, figyelmen kívül hagyva a járulékos károkat; |
| --- | --- |

H.

mivel a kommunista „Új Néphadsereg” (New People’s Army – NPA) felkelői által a Fülöp-szigetek déli részén 2017. március 8-án megölt tisztek kapcsán Duterte elnök a felkelők elleni katonai műveletekre utasította a hadsereget, figyelmen kívül hagyva a járulékos károkat;

| I. | mivel állítólag a kábítószerek elleni küzdelem során elkövetett brutális gyilkosságot követően a Fülöp-szigeteki nemzeti rendőrség 2017. január 30-án ideiglenesen felfüggesztette a kábítószer-ellenes rendőrségi műveleteket; mivel Duterte elnök elrendelte, hogy a Fülöp-szigeteki hadsereg (AFP) a kábítószerek elleni küzdelemmel kapcsolatos kampányban pótolja ezt a hiányosságot; |
| --- | --- |

I.

mivel állítólag a kábítószerek elleni küzdelem során elkövetett brutális gyilkosságot követően a Fülöp-szigeteki nemzeti rendőrség 2017. január 30-án ideiglenesen felfüggesztette a kábítószer-ellenes rendőrségi műveleteket; mivel Duterte elnök elrendelte, hogy a Fülöp-szigeteki hadsereg (AFP) a kábítószerek elleni küzdelemmel kapcsolatos kampányban pótolja ezt a hiányosságot;

| J. | mivel a Fülöp-szigeteken az emberi jogok védelmezői, aktivisták és újságírók, beleértve De Lima szenátort is, rendszeres fenyegetésnek, zaklatásnak, megfélemlítésnek és internetes zaklatásnak vannak kitéve; mivel azokat, akik e csoportok jogait megsértik, nem vonják felelősségre, mivel nem folytatnak megfelelő kivizsgálást; mivel Duterte elnök 2016. novemberben az emberi jogok védelmezőit nyíltan, halálosan megfenyegette; |
| --- | --- |

J.

mivel a Fülöp-szigeteken az emberi jogok védelmezői, aktivisták és újságírók, beleértve De Lima szenátort is, rendszeres fenyegetésnek, zaklatásnak, megfélemlítésnek és internetes zaklatásnak vannak kitéve; mivel azokat, akik e csoportok jogait megsértik, nem vonják felelősségre, mivel nem folytatnak megfelelő kivizsgálást; mivel Duterte elnök 2016. novemberben az emberi jogok védelmezőit nyíltan, halálosan megfenyegette;

| K. | mivel 2017. március 7-én a Képviselőház jóváhagyta a 4727. számú törvényjavaslatot, amely a kábítószerrel kapcsolatos súlyos bűncselekmények esetében visszaállítja a halálbüntetést; mivel a Fülöp-szigetek volt az első olyan ország a régióban, amely 2007-ben eltörölte a halálbüntetést; mivel a halálbüntetés visszaállítása egyértelműen sértené a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának második fakultatív jegyzőkönyvét, amelynek a Fülöp-szigetek 2007 óta részes fele; mivel Duterte elnök vezetése jelenleg vizsgálja a büntetőjogi felelősség alsó korhatárának 15-ről 9 évre történő leszállítására vonatkozó jogszabályt; |
| --- | --- |

K.

mivel 2017. március 7-én a Képviselőház jóváhagyta a 4727. számú törvényjavaslatot, amely a kábítószerrel kapcsolatos súlyos bűncselekmények esetében visszaállítja a halálbüntetést; mivel a Fülöp-szigetek volt az első olyan ország a régióban, amely 2007-ben eltörölte a halálbüntetést; mivel a halálbüntetés visszaállítása egyértelműen sértené a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának második fakultatív jegyzőkönyvét, amelynek a Fülöp-szigetek 2007 óta részes fele; mivel Duterte elnök vezetése jelenleg vizsgálja a büntetőjogi felelősség alsó korhatárának 15-ről 9 évre történő leszállítására vonatkozó jogszabályt;

| L. | mivel a Fülöp-szigetek 2016. szeptemberében átvette az ASEAN 2017. évi elnökségét; |
| --- | --- |

L.

mivel a Fülöp-szigetek 2016. szeptemberében átvette az ASEAN 2017. évi elnökségét;

| 1. | szorgalmazza, hogy haladéktalanul engedjék szabadon Leila M. De Lima szenátort, és biztosítsák számára a megfelelő biztonságot fogva tartása során; felhívja a Fülöp-szigeteki hatóságokat, hogy biztosítsák a tisztességes eljárást – emlékeztetve az ártatlanság vélelméhez való jogra –, ejtsék az ellene felhozott összes politikai indíttatású vádat, és vessenek véget az ellene irányuló további zaklatásnak; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy látja, hogy a Fülöp-szigeteken emberek millióit érinti hátrányosan a kábítószer-függőség magas szintje és annak következményei; határozottan elítéli a Fülöp-szigeteken folytatott kábítószer-kereskedelmet és -fogyasztást; felhívja a kormányt, hogy a kisfogyasztók felkutatása helyett kezelje prioritásként a kábítószer-kereskedelmi hálózatok és a drogbárók elleni küzdelmet; hangsúlyozza, hogy e küzdelemnek együtt kell járnia a megelőzéssel és a detoxifikációval kapcsolatos intézkedésekkel; bátorítja a kormányt új, detoxifikációs központok nyitására irányuló erőfeszítéseiben; |
| --- | --- |

2.

| 3. | határozottan elítéli a kábítószerek elleni küzdelemmel kapcsolatos kampányhoz kötődő fegyveres erők és polgárőrségi csoportok bírósági eljárás nélküli kivégzéseinek magas számát; részvétét fejezi ki az áldozatok családtagjainak; mélységes aggodalmát fejezi ki azon hitelt érdemlő jelentések miatt, melyek szerint a Fülöp-szigeteki rendőri erők meghamisítják a bírósági eljárás nélküli kivégzések bizonyítékait, és a célpontok között túlnyomórészt városi szegények vannak; felszólítja a Fülöp-szigetek hatóságait, hogy haladéktalanul végezzék el a bírósági eljárás nélküli kivégzések pártatlan és érdemi kivizsgálását, és állítsák az összes elkövetőt bíróság elé; felszólítja az Uniót, hogy támogassa ezeket a vizsgálatokat; felszólítja a Fülöp-szigeteki hatóságokat, hogy hozzák meg a további öldöklés megakadályozásához szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mély aggodalmának ad hangot a tisztek 2017. március 8-i meggyilkolására válaszul a Duterte elnök által használt retorika miatt, és határozottan sürgeti a Fülöp-szigeteki hatóságokat és katonaságot, hogy szigorúan tartsák be a nemzetközi humanitárius jogot, amely a fegyveres konfliktusokban részt vevő minden felet a polgári és a nem harcoló személyek megkímélésére kötelezi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sürgeti az EU-t, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában támogassa a törvénytelen kivégzések és a Fülöp-szigetek által elkövetett egyéb jogsértések független nemzetközi kivizsgálását Duterte elnök „kábítószerek elleni háborújával” összefüggésben; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mélységesen aggasztja a képviselőház azon döntése, hogy ismét bevezeti a halálbüntetést; felszólítja a Fülöp-szigeteki hatóságokat, hogy haladéktalanul vessenek véget a halálbüntetés visszaállítására irányuló folyamatban lévő eljárásoknak; emlékeztet arra, hogy az Unió a halálbüntetést kegyetlen és embertelen büntetésnek tekinti, amely nem jelent elrettentő erőt a bűnözői magatartással szemben; felszólítja a Fülöp-szigeteki kormányt, hogy tartózkodjon a büntetőjogi felelősség alsó korhatárának leszállításától; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sürgeti az Uniót, hogy szorosan kísérje figyelemmel De Lima szenátor ügyét; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nyomatékosan kéri az Uniót, hogy minden rendelkezésére álló eszközt használjon fel arra, hogy támogassa Fülöp-szigetek kormányát nemzetközi emberi jogi kötelezettségeinek tiszteletben tartásában, különösen a keretmegállapodás révén; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sürgeti a Bizottságot, hogy minden rendelkezésére álló eszközt használjon fel a Fülöp-szigetek meggyőzésére, hogy véget vessen a kábítószerek elleni küzdelemmel kapcsolatos kampánnyal összefüggő bírósági eljárás nélküli kivégzéseknek, és amennyiben semmilyen érdemi javulás nem tapasztalható az elkövetkezendő hónapokban, úgy tegyen eljárási lépéseket az általános preferenciarendszer (GSP+) esetleges visszavonására; |
| --- | --- |

9.

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Fülöp-szigetek kormányának és parlamentjének, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjének és kormányának, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége (ASEAN) tagállamai kormányainak. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0349.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/116 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/116

---

P8_TA(2017)0089

Az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2017. évi ülésein képviselendő uniós prioritások

Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. évi ülésein képviselendő európai uniós prioritásokról (2017/2598(RSP))

(2018/C 263/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, valamint az ahhoz kapcsolódó emberi jogi ENSZ-egyezményekre és azok fakultatív jegyzőkönyveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, valamint az ahhoz kapcsolódó emberi jogi ENSZ-egyezményekre és azok fakultatív jegyzőkönyveire,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának (ENSZ EJT) létrehozásáról szóló 60/251. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának (ENSZ EJT) létrehozásáról szóló 60/251. számú határozatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Európai Egyezményére, az Európai Szociális Chartára és az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Európai Egyezményére, az Európai Szociális Chartára és az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 71. ülésszaka kapcsán a Tanácshoz intézett, 2016. július 7-i ajánlására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 71. ülésszaka kapcsán a Tanácshoz intézett, 2016. július 7-i ajánlására (1),

| — | tekintettel az emberi jogok megsértéséről szóló korábbi állásfoglalásaira, beleértve az Etiópiáról, Észak-Koreáról, Indiáról, a Krímről, Hongkongról, Kazahsztánról, Egyiptomról, a Kongói Demokratikus Köztársaságról, Pakisztánról, Hondurasról, Nigériáról, Gambiáról, Dzsibutiról, Kambodzsáról, Tádzsikisztánról, Vietnamról, Malawiról, Bahreinről, Mianmarról, a Fülöp-szigetekről, Szomáliáról, Zimbabwéről, Ruandáról, Szudánról, Thaiföldről, Kínáról, Brazíliáról, Oroszországról, Tibetről, Irakról, Indonéziáról, a Közép-afrikai Köztársaságról, Burundiról, Nicaraguáról, Kuvaitról és Guatemaláról szóló 2016. évi sürgősségi állásfoglalásait, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok megsértéséről szóló korábbi állásfoglalásaira, beleértve az Etiópiáról, Észak-Koreáról, Indiáról, a Krímről, Hongkongról, Kazahsztánról, Egyiptomról, a Kongói Demokratikus Köztársaságról, Pakisztánról, Hondurasról, Nigériáról, Gambiáról, Dzsibutiról, Kambodzsáról, Tádzsikisztánról, Vietnamról, Malawiról, Bahreinről, Mianmarról, a Fülöp-szigetekről, Szomáliáról, Zimbabwéről, Ruandáról, Szudánról, Thaiföldről, Kínáról, Brazíliáról, Oroszországról, Tibetről, Irakról, Indonéziáról, a Közép-afrikai Köztársaságról, Burundiról, Nicaraguáról, Kuvaitról és Guatemaláról szóló 2016. évi sürgősségi állásfoglalásait,

| — | tekintettel az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2015. évi éves jelentésről szóló, 2016. december 14-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2015. évi éves jelentésről szóló, 2016. december 14-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, 3. cikkének (5) bekezdésére, valamint 18., 21., 27. és 47. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, 3. cikkének (5) bekezdésére, valamint 18., 21., 27. és 47. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ EJT által az ENSZ Közgyűlésének készített 2015. évi éves jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ EJT által az ENSZ Közgyűlésének készített 2015. évi éves jelentésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az emberi jogok egyetemességének előmozdítása és védelme az Európai Unió etikai és jogi vívmányainak részét képezi, és az európai egység és integritás egyik sarokköve; mivel az emberi jogok tiszteletben tartását érvényesíteni kell minden uniós szakpolitikai területen; |
| --- | --- |

A.

mivel az emberi jogok egyetemességének előmozdítása és védelme az Európai Unió etikai és jogi vívmányainak részét képezi, és az európai egység és integritás egyik sarokköve; mivel az emberi jogok tiszteletben tartását érvényesíteni kell minden uniós szakpolitikai területen;

| B. | mivel az Unió erősen elkötelezett a multilateralizmus és az ENSZ szervei iránt az emberi jogok előmozdítása és védelme tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió erősen elkötelezett a multilateralizmus és az ENSZ szervei iránt az emberi jogok előmozdítása és védelme tekintetében;

| C. | mivel az ENSZ EJT rendes ülései, a különleges előadók kijelölése, az időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelési mechanizmus és az egyes országokban kialakult helyzetekre vagy tematikus kérdésekre vonatkozó egyedi eljárások hozzájárulnak az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság előmozdításához és tiszteletben tartásához; |
| --- | --- |

C.

mivel az ENSZ EJT rendes ülései, a különleges előadók kijelölése, az időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelési mechanizmus és az egyes országokban kialakult helyzetekre vagy tematikus kérdésekre vonatkozó egyedi eljárások hozzájárulnak az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság előmozdításához és tiszteletben tartásához;

Az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa

| 1. | üdvözli az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Zeid Raad el-Husszein, valamint a főbiztos hivatala (OHCHR) által végzett munkát; emlékeztet a hivatal feddhetetlenségének, függetlenségének és működésének támogatására és védelmére vonatkozó uniós kötelezettségvállalásra; üdvözli az OHCHR szerepét a nemzetközi és regionális emberi jogi mechanizmusok közötti együttműködés előmozdításában, valamint annak azonosításában, hogy miként lehet fokozni a „regionális megállapodások” szerepét az egyetemes emberi jogi normákkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

1.

| 2. | véleménye szerint az ENSZ EJT hatékonysága és hitelessége attól függ, hogy tagjai valóban elkötelezettek-e minden országban, minden személy minden emberi jogi jogsértéssel szemben történő megvédelmezése mellett, az egyetemesség, a pártatlanság, az objektivitás, a megkülönböztetésmentesség, az építő párbeszéd és az együttműködés elveit előmozdító nemzetközi emberi jogi egyezményekkel összhangban; rámutat annak sürgető szükségességére, hogy az ENSZ EJT-n belül elkerüljék a viták kiéleződését, és ösztönzi az építő párbeszédet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja az érintett államokat, hogy biztosítsák a lehetőséget az ENSZ EJT független szakértői, a különleges előadók és az OHCHR szakértői számára az állítólagos emberi jogi jogsértések kivizsgálására, konstruktív módon járuljanak hozzá a helyzet orvoslásához, teljesítsék az emberi jogi egyezmények szerinti kötelezettségeiket, és maradéktalanul működjenek együtt az ENSZ EJT különleges eljárásai során; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bátorít minden államot, hogy tegyen konkrét lépéseket egyrészt az időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésben megfogalmazott ajánlásokkal összefüggésben, másrészt a hiányosságok felszámolása érdekében egy végrehajtási és nyomon követési mechanizmus bevezetése révén, amely nemzeti cselekvési tervek és nemzeti koordinációs mechanizmusok létrehozását is magában foglalja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet az ENSZ Közgyűlésének azon kötelességére, hogy az ENSZ EJT tagjainak megválasztásakor figyelembe vegye, hogy a jelöltek hogyan tartják tiszteletben és mozdítják elő az emberi jogokat, a jogállamiságot és a demokráciát; üdvözli, hogy az ENSZ EJT úgy határozott, hogy értékelő jelentés készítésére kéri fel tanácsadó bizottságát az emberi jogok előmozdítására és védelmére irányuló regionális és szubregionális megállapodások kialakítása terén elért előrehaladásról; felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy szavazási szokásaikban tükröződjön, hogy a jogok egyforma jelentőséggel bírnak, és hogy e tekintetben javítsák az uniós álláspontok összehangolását; határozottan kéri, hogy az EU egységesen szólaljon fel és alakítson ki közös uniós álláspontot az ENSZ EJT-ben való szavazások során; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ismételten rámutat annak jelentőségére, hogy az Unió hitelességének javítása érdekében biztosítani kell, hogy aktívan és következetesen részt vegyen az ENSZ emberi jogi mechanizmusaiban, különösen a Harmadik Bizottságban, az ENSZ-közgyűlésben és az ENSZ EJT-ben; támogatja az Európai Unió Külügyi Szolgálata (EKSZ), az EU New York-i és genfi képviselete és a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az EU emberi jogi ügyekben mutatott következetessége fokozódjon az ENSZ-ben; |
| --- | --- |

6.

Tematikus prioritások

| 7. | hangsúlyozza az emberi jogi nem kormányzati szervezetek és az emberi jogok védelmezői szerepének fontosságát az emberi jogok előmozdítása és védelme szempontjából; kiemeli, hogy az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat védelmezni kell kifejeződésük minden vetületében, így többek között az új technológiák terén is; osztozik az ENSZ EJT aggodalmában az olyan civil szervezetek és nem kormányzati szervezetek tagjai elleni fenyegetésekről és megtorlásokról szóló beszámolók miatt, amelyekkel az ENSZ EJT az időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelés során együttműködött; |
| --- | --- |

7.

| 8. | súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy számos és egyre több kísérletet tesznek a civil társadalom és az emberi jogi jogvédők mozgásterének csökkentésére, többek között terrorizmusellenes törvények bevezetése révén; elítéli az emberijog-védők, a visszaélések bejelentői, valamint az újságírók és bloggerek ellen irányuló online vagy offline erőszak, zaklatás, megfélemlítés és üldözés minden formáját; felhív minden államot egy olyan biztonságos és támogató környezet előmozdítására és garantálására, amelyben a nem kormányzati szervezetek, a civil társadalom, az újságírók és az emberijog-védők – különös hangsúlyt fektetve valamennyi kiszolgáltatott csoportra – függetlenül és zavartalanul működhetnek; ismételten felszólítja azon államokat, amelyek független emberi jogi szervezetek elleni korlátozó jogszabályokat fogadtak el, hogy vonják vissza azokat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy a szabad, független és pártatlan média, amelyben a nyílt vita kulcsszerepet tölt be, a demokratikus társadalmak egyik alapvető eleme; támogatja az ENSZ-főtitkár újságírók biztonságával foglalkozó különmegbízottjának kinevezésére irányuló kérelmet; felhív arra, hogy az összes nemzetközi fórumon vessék fel az online véleménynyilvánítás szabadsága, a digitális szabadság és a szabad és nyitott internet fontosságának kérdését; felhív a digitális szakadék áthidalására és az információhoz és kommunikációhoz való korlátlan hozzáférés, valamint az internethez való cenzúramentes hozzáférés biztosítására; |
| --- | --- |

9.

| 10. | emlékeztet arra, hogy a gyülekezési és egyesülési szabadsághoz való jog érvényesítése továbbra is jelentős kihívást jelent; melegen üdvözli Maina Kiai, a békés gyülekezés és az egyesülés szabadságához fűződő jog kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó munkáját; felhívja az összes államot, hogy megfelelően vegyék figyelembe a különleges előadó jelentéseit; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sürgeti az összes államot a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya és a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya panaszkezelési és kivizsgálási mechanizmusokat létrehozó fakultatív jegyzőkönyveinek gyors jóváhagyására; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ellenez minden – többek között a fajon, bőrszínen, nyelven, valláson vagy meggyőződésen, nemi identitáson vagy szexuális irányultságon, társadalmi származáson, kaszton, születésen, koron vagy fogyatékosságon alapuló – hátrányos megkülönböztetést és üldözést; támogatja a vonatkozó különleges eljárásokban való uniós részvételt, ideértve a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló erőszak és megkülönböztetés elleni védelemmel foglalkozó új független szakértővel való együttműködést; felhívja az EU-t az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség előmozdításának folytatására, valamint az erőszak és a megkülönböztetés elleni küzdelem aktív fenntartására; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy állami és nem állami szereplők tevékenységei révén sokaknak sérül – egyénileg vagy kollektíven – a vallásszabadsághoz és a meggyőződés szabadságához való joga, ami megkülönböztetéshez, egyenlőtlenséghez és megbélyegzéshez vezet; emlékeztet a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés elleni küzdelem szükségességére az egymással összefüggő egyéb emberi jogok, úgymint a véleménynyilvánítás szabadsága védelmének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja az EU-t, hogy lépjen fel a vallási és etnikai kisebbségek üldözés és erőszak elleni fokozottabb védelmének biztosítása, valamint vallási és etnikai kisebbségek és a nem hívők üldözésének ürügyeként szolgáló, az istenkáromlást vagy a hit megtagadását bűncselekményként kezelő törvények visszavonása érdekében; felszólít a vallás és a meggyőződés szabadságának ügyével foglalkozó különleges ENSZ-előadó munkájának támogatására; |
| --- | --- |

14.

| 15. | határozottan ösztönzi, hogy az EU továbbra is támogassa a halálbüntetéssel szembeni zéró toleranciát és hogy az ENSZ-közgyűlés halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról szóló következő határozatával összefüggésben törekedjen a több régióra kiterjedő támogatás megerősítésére; üdvözli, hogy 2015-ben a Kongói Köztársaság, Fidzsi és Madagaszkár a halálbüntetés eltörlése mellett döntött; elítéli, hogy számos más ország – például Banglades, Bahrein, Belarusz, Csád, India, Indonézia, Kuvait, Omán és Dél-Szudán – újrakezdte a kivégzéseket; elítéli továbbá, hogy beszámolók szerint különösen Kínában, Egyiptomban, Iránban, Nigériában, Pakisztánban és Szaúd-Arábiában nőtt a halálos ítéletek száma; emlékezteti ezen országok hatóságait, hogy részes államai a gyermek jogairól szóló egyezménynek, amely tiltja halálbüntetés kiszabását a 18 évesnél fiatalabb személyek által elkövetett bűncselekmények esetében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sürgeti az EU-t, hogy támogassa az ENSZ kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen és lealacsonyító bánásmód vagy büntetés, tömeges kivégzések és egyéb, többek között kábítószerrel kapcsolatos bűncselekmények nyomán kiszabott kivégzések elleni munkáját és szólaljon fel e cselekmények ellen, kéri továbbá az EKSZ, hogy a párbeszéd minden szintjén és minden fórumon fokozza az Unió erőfeszítéseit a törvénytelen kivégzések, a kínzás és a bántalmazás egyéb formái elleni küzdelemben, összhangban az Unió harmadik országokra irányuló, a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel kapcsolatos politikájáról szóló iránymutatásokkal; felszólít az ENSZ kínzás elleni egyezménye és annak fakultatív jegyzőkönyve egyetemes megerősítésére és hatékony végrehajtására; hangsúlyozza a kínzás megelőzése támogatásának alapvető fontosságát, többek között a fakultatív jegyzőkönyvvel összhangban kialakított nemzeti megelőző mechanizmusok megerősítésén keresztül, valamint a kínzás áldozatai rehabilitációjának folyamatos támogatását; |
| --- | --- |

16.

| 17. | komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a súlyos emberi jogi jogsértések száma világszerte továbbra sem csökken; rendületlenül támogatja a Nemzetközi Büntetőbíróságot (NBB) mint a népirtás, az emberiesség elleni bűncselekmények és a háborús bűncselekmények elkövetőinek felelősségre vonását, valamint az áldozatok – a komplementaritás elve alapján való igazságszolgáltatás általi – támogatását célzó legfőbb intézményt; kéri, hogy minden fél nyújtson politikai, diplomáciai, pénzügyi és logisztikai támogatást az NBB napi működéséhez; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja az Uniót, hogy továbbra is erősítse az NBB munkáját; erőteljes párbeszédet és együttműködést szorgalmaz a Bíróság, az ENSZ és ügynökségei, valamint az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa (ENSZ BT) között; felszólítja az ENSZ összes tagállamát, hogy a Római Statútum megerősítésével csatlakozzanak a Bírósághoz, valamint ösztönözzék a kampalai módosítások megerősítését; |
| --- | --- |

18.

| 19. | a leghatározottabban elítéli a folyamatosan elkövetett, súlyos emberi jogi visszaéléseket; különösen az ISIS/Dáis által elkövetett jogsértéseket, a Boko Haram gyermekek ellen indított támadásait, valamint a terrorista vagy félkatonai szervezetek által a polgári lakosság, különösen nők és gyermekek ellen indított minden más erőszaktettet; elítéli a kulturális örökség pusztításának gyakoriságát és mértékét, és támogatást kér az ENSZ különböző fórumain kifejtett vonatkozó erőfeszítések számára; |
| --- | --- |

19.

| 20. | elítéli, hogy nem tartják tiszteletben a nemzetközi humanitárius jogot, és mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy világszerte növekszik a fegyveres konfliktusokban a polgári veszteségek, valamint a kórházak, iskolák, humanitárius konvojok és egyéb polgári célpontok elleni halálos támadások aránya; ragaszkodik ahhoz, hogy ezeket a jogsértéseket kellően vegyék figyelembe az ENSZ EJT országspecifikus fellépéseiben és az időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelési mechanizmus keretében megvalósuló felülvizsgálatok során; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kéri az Uniót, hogy tevékenyen munkálkodjon egy arra irányuló kezdeményezésen, hogy az ENSZ ismerje el az úgynevezett ISIS/Dáis által az etnikai és vallási kisebbségekkel szemben elkövetett népirtást, és utalja a Nemzetközi Büntetőbíróság elé az emberiesség ellen elkövetett bűncselekmények, a háborús bűncselekmények és a népirtás eseteit; erőteljes párbeszédet és együttműködést szorgalmaz a Bíróság, az ENSZ és ügynökségei, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsa között; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kéri az Uniót, hogy szólítsa fel valamennyi államot, hogy az emberi jogokat helyezzék fejlesztési politikáik középpontjába és hajtsák végre az ENSZ fejlődéshez való jogról szóló 1986-os nyilatkozatát; üdvözli, hogy az ENSZ EJT nemrégiben a fejlődéshez való joggal foglalkozó különleges előadót nevezett ki, akinek megbízatása kiterjed arra, hogy hozzájáruljon a fejlődéshez való jog előmozdításához, védelméhez és érvényesítéséhez a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel és más nemzetközi fejlesztési együttműködési megállapodásokkal összefüggésben; kiemeli, hogy a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend valamennyi céljának és célszámának teljesítése során a mindenkit megillető emberi jogokat átfogó módon figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kéri az Uniót, hogy a továbbiakban is segítse elő a férfiak és a nők közötti egyenlőséget, és tevékenységeiben és programjaiban aktívan támogassa a nőkkel és a nemek közötti egyenlőség érvényesítésével kapcsolatos ENSZ-kezdeményezéseket; szorgalmazza azon intézkedések további támogatását, melyek célja a nők és lányok társadalmi szerepvállalásának növelése, valamint a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak és hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának, köztük a nemi alapú erőszaknak a megszüntetése; nyomatékosan kéri az Uniót, hogy indítson több régióra kiterjedő kezdeményezéseket a nők jogainak előmozdítására, védelmére és tiszteletben tartására, és a Pekingi Cselekvési Platform és a nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia cselekvési programjának teljes körű és eredményes végrehajtására, illetve hogy ezzel összefüggésben maradjon továbbra is elkötelezett a szexuális és reproduktív jogok teljes skálája iránt; |
| --- | --- |

23.

| 24. | emlékeztet az EU azon kötelezettségvállalására, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa mérföldkőnek számító, a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325 (2000) és 1820 (2008) sz. határozataival összhangban elősegítse az emberi jogok és a nemi szempontok érvényesítését; felhívja az Uniót, hogy nemzetközi szinten támogassa a nők konfliktusmegelőzésbe és -megoldásba, békefenntartó műveletekbe, humanitárius segítségnyújtásba, konfliktus utáni újjáépítésbe és fenntartható megbékélésbe való bevonása többletértékének elismerését; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja az Uniót, hogy a továbbiakban is mozdítsa elő a gyermekek jogait, különösen azáltal, hogy elősegíti a gyermekek vízhez, megfelelő higiénés körülményekhez, egészségügyi ellátáshoz és oktatáshoz való hozzáférésének biztosítását – többek között a konfliktusövezetekben és a menekülttáborokban –, valamint a gyermekmunka, a gyermekkatonák toborzása, a szabadságtól való megfosztás, a gyermekkínzás, a gyermekkereskedelem, a gyermek-, a korai és a kényszerházasságok, a gyermekek szexuális kizsákmányolása, valamint az olyan káros gyakorlatok felszámolását, mint a női nemi szervek megcsonkítása; intézkedésekre szólít fel azon nemzetközi erőfeszítések ENSZ-en keresztüli támogatása és megerősítése érdekében, amelyek célja, hogy véget vessenek a gyermekek fegyveres konfliktusokban való bevetésének, és mérsékeljék a konfliktusok és a konfliktusok utáni helyzetek nőkre és lányokra gyakorolt hatásait; sürgeti az ENSZ tagállamait, hogy tegyenek eleget a gyermekek jogairól szóló, 1989-ben elfogadott egyezmény szerinti szerződéses kötelezettségeiknek és kötelezettségvállalásaiknak annak érdekében, hogy területükön biztosíthassák valamennyi gyermek jogait, függetlenül jogállásuktól és a hátrányos megkülönböztetés minden formája nélkül; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felhívja az államokat, hogy mozdítsák elő a fogyatékossággal élő személyek jogait, beleértve egyenlő részvételüket és társadalmi befogadásukat; felhív minden államot, hogy erősítsék meg és hajtsák végre az ENSZ fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményét; |
| --- | --- |

26.

| 27. | sürgeti az Uniót, hogy működjön együtt partnereivel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek végrehajtása érdekében, beleértve olyan intézkedések meghozatalát, melyek célja több államot ösztönözni arra, hogy fogadjanak el nemzeti cselekvési terveket és vegyenek részt az ENSZ-munkacsoportok és az ENSZ OHCHR munkafolyamataiban; ismételten felszólít minden államot és az EU-t is, hogy tevékenyen és építő jelleggel vegyenek részt egy olyan, jogi kötőerővel bíró eszköz mielőbbi létrehozásában, amely az emberi jogok nemzetközi joga területén szabályozza a nemzetközi vállalatok és egyéb üzleti vállalkozások tevékenységét az emberi jogok megsértéseinek megelőzése, illetve azok előfordulása esetén kivizsgálásuk és a jogorvoslathoz való hozzáférés biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

27.

| 28. | üdvözli az ENSZ menekültekről és migránsokról szóló New York-i nyilatkozatát, amelynek témája a menekültek és migránsok tömeges vándorlása, és amely egy átfogó menekültügyi keretről szóló globális megállapodás elfogadásához, valamint ahhoz a migránsokra és menekültekre vonatkozó kötelezettségvállaláshoz vezetett, hogy megmentsék életüket, kielégítsék különleges szükségleteiket, fellépjenek a rasszizmus és az idegengyűlölet, valamint az emberkereskedelem ellen, biztosítsák a törvény előtti egyenlőséget és védelmet, továbbá biztosítsák a nemzeti fejlesztési tervekbe való beillesztésüket; felhív minden érintett felet, hogy biztosítsa a politikai szerepvállalást, a finanszírozást és a szolidaritást célzó konkrét fellépéseket a menekültekről és a migránsokról szóló New York-i nyilatkozat támogatásra érdekében, és emlékeztet arra, hogy a migráció kérdését továbbra is globális szinten, és nem csupán európai szinten kell szemlélni; felhívja az Uniót és tagállamait, hogy vállaljanak vezető szerepet e nemzetközi erőfeszítésekben, tegyenek eleget a nemzetközi jog értelmében rájuk háruló kötelezettségek szerinti vállalásaiknak, miszerint megvédik a menedékkérők, a menekültek, a migránsok és a lakóhelyüket elhagyni kényszerülők, különösen a nők, a gyermekek és a kiszolgáltatott csoportok – többek között a fogyatékossággal élő személyek – emberi jogait; |
| --- | --- |

28.

| 29. | emlékeztet rá, hogy a migránsok visszaküldésére csak a migránsok jogainak teljes tiszteletben tartása mellett és csak abban az esetben kerülhet sor, ha jogaik védelme biztosítva van a hazájukban; felszólítja a kormányokat, hogy vessenek véget a migránsok, köztük a kiskorúak önkényes letartóztatásának és fogva tartásának; felhív minden államot, hogy a gyermek jogairól szóló egyezmény alapján hozzanak konkrét intézkedéseket a gyermekmenekültek és -migránsok mindenek felett álló érdekét figyelembe véve, és vezessenek be a gyermekvédelmi rendszerek megerősítését – többek között a szociális munkások és más szakmai csoportok képzését és a nem kormányzati szervezetekkel való együttműködést – célzó intézkedéseket; kéri az összes tagállamot, hogy erősítsék meg és hajtsák végre a migráns munkavállalók és családtagjaik jogairól szóló nemzetközi egyezményt; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy a Lisszaboni Szerződés 21. cikkével és az Unió külső tevékenységeire vonatkozó általános rendelkezésekkel összhangban elő kell mozdítani az emberi jogok, köztük a civil társadalmi, a politikai, a gazdasági, a szociális és a kulturális jogok egyetemességét és oszthatatlanságát; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza a jogokon alapuló megközelítés bevezetését és az emberi jogok tiszteletben tartásának valamennyi uniós politikába történő beemelését, beleértve a kereskedelmi, beruházási, közszolgáltatási, fejlesztési együttműködési és migrációs, valamint közös biztonság- és védelempolitikáját; |
| --- | --- |

31.

| 32. | emlékeztet arra, hogy az emberi jogok területén a belső és külső következetesség alapvetően fontos a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok terén folytatott uniós emberi jogi politika hitelességéhez, és kéri az Uniót, hogy tegyen eleget erre vonatkozó kötelezettségvállalásainak; |
| --- | --- |

32.

Belarusz

| 33. | mélységes aggodalmát fejezi ki a véleménynyilvánítási szabadság, az egyesülési szabadság és a békés gyülekezés folytatódó korlátozásai miatt; elítéli a független és ellenzéki újságírók, valamint az emberi jogi aktivisták zaklatását és fogva tartását; elítéli a halálbüntetés alkalmazásának folytatását; kéri, hogy a Tanács 35. ülésén újítsák meg az ENSZ belarusz köztársasági emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges megbízottjának megbízatását, és felszólítja a kormányt, hogy teljes mértékben működjön együtt a különleges megbízottal, és kötelezze el magát az emberi jogok védelmének hosszú ideje esedékes reformja mellett, ideértve a különleges megbízott ajánlásainak és az egyéb emberi jogi mechanizmusok végrehajtását; |
| --- | --- |

33.

Burundi

| 34. | rendkívül aggasztónak találja a Burundiban kialakult politikai és biztonsági helyzet romlását és az országból menekülők egyre növekvő számát; elítéli a Burundiban 2015 óta tartó erőszakot, amely nők halálához, megkínzásához, és a nők elleni célzott erőszakhoz, többek között kollektív nemi erőszakhoz és zaklatáshoz vezetett; elítéli továbbá a több ezer ember bebörtönzését, a burundiak százezreinek lakhelyelhagyásra kényszerítését, továbbá a sajtószabadság és a véleménynyilvánítás szabadságának megsértését, valamint az ilyen cselekmények széles körű büntetlenségét; támogatja az Európai Unió Tanácsának azon határozatát, amelyet a Cotonoui Megállapodás 96. cikke értelmében indított tárgyalások kudarcát követően hozott, és amely felfüggeszti a burundi kormányzatnak nyújtott közvetlen pénzügyi támogatást, ideértve a költségvetési támogatást is, ugyanakkor közvetlen csatornákon keresztül fenntartja a lakosság támogatását és a humanitárius segítségnyújtást; teljes mértékben támogatja egy Burundival foglalkozó vizsgálóbizottság létrehozását az országban bekövetkezett emberi jogi jogsértések és visszaélések állítólagos elkövetőinek azonosítása céljából a teljes elszámoltathatóság biztosítása érdekében; felhívja az Uniót és tagállamait, hogy helyzetüket használják annak biztosítására, hogy Burundi teljes körű együttműködést kezdjen a vizsgálóbizottsággal, illetve a Tanáccsal és annak mechanizmusaival, építő jellegű együttműködésbe fogjon a vizsgálóbizottsággal és foglalkozzon az emberi jogokat érintő súlyos aggályokkal; sürgeti a burundi hatóságokat, hogy vizsgálják felül a Nemzetközi Büntetőbíróságból való kivonulásról szóló döntésüket; |
| --- | --- |

34.

Koreai Népi Demokratikus Köztársaság (KNDK)

| 35. | súlyos aggodalmát fejezi ki a KNDK-beli emberi jogi helyzet folyamatos romlása miatt; felszólítja a KNDK kormányát, hogy teljesítse az azon emberi jogi eszközök keretében rá háruló kötelezettségeket, amelyeknek részes fele, és biztosítsa, hogy a humanitárius szervezetek, a független emberi jogi megfigyelők és az ENSZ emberi jogok észak-koreai helyzetével foglalkozó különleges előadója bebocsátást nyerjen az országba, és a szükséges mértékben együttműködjenek velük; felhívja a KNDK-t, hogy biztosítsa a nemzeti és nemzetközi média számára a véleménynyilvánítás szabadságát és a sajtószabadságot, valamint biztosítson állampolgárai számára cenzúramentes hozzáférést az internethez; határozottan elítéli, hogy a KNDK-ban a halálos ítéletet széles körben, rendszeresen alkalmazzák; felszólítja a KNDK kormányát, hogy hirdessen moratóriumot valamennyi kivégzésre nézve, a halálbüntetés közeljövőben való eltörlésének céljával; követeli, hogy vonják felelősségre, állítsák a Nemzetközi Büntetőbíróság elé és vessék alá célzott szankcióknak a KNDK-beli emberiesség elleni bűncselekmények elkövetéséért felelős személyeket; határozottan elítéli a nukleáris kísérleteket mint szükségtelen és veszélyes provokációt, mint az ENSZ Biztonsági Tanácsa határozatainak megsértését és mint a Koreai-félsziget és az északkelet-ázsiai régió békéje és stabilitása elleni komoly fenyegetést; kéri a különleges előadó megbízatásának megújítását; kéri, hogy a szakértői csoport jelentését ismertessék az ENSZ Közgyűlése és Biztonsági Tanácsa előtt; javasolja, hogy a szakértői jelentésben foglalt, az elszámoltathatóságra vonatkozóan megfogalmazott főbb ajánlásokat, így többek között a szöuli hivatal kapacitásának vizsgálati és bűnüldözési szakértelemmel való megerősítését, továbbá egy büntetőjogi szakértő kinevezését foglalják bele a határozatba az elszámoltathatóság előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

35.

Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK)

| 36. | elítéli az emberi jogok komoly megsértését, amelyet a biztonsági erők teljes büntetlenség mellett követnek el, és felszólít a felelősök felelősségre vonására; felszólít a civilekkel szemben Kelet-Kongóban elkövetett brutális erőszak – többek között nők ellen elkövetett nemi erőszak és gyermekek rabszolgaságba kényszerítése – alapos kivizsgálására; kéri az ENSZ kelet-kongói békefenntartó erői mandátumának esetleges meghosszabbítását; felhívja a Tanácsot, hogy a Cotonoui Megállapodásban foglaltaknak megfelelően további erőszak esetén vegye fontolóra a meglévő korlátozó intézkedések, például az uniós célzott szankciók kiterjesztését – ideértve az utazási tilalmat és a vagyoni eszközök befagyasztását – azokra nézve, akik felelősek az erőszakos cselekményekért és a KDK demokratikus folyamatának veszélyeztetéséért; sürgeti a KDK hatóságait, hogy hajtsák végre a 2016 decemberében megkötött megállapodást, és a nemzetközi szereplők támogatásával 2017 decemberéig tartsanak választásokat; felhívja az ENSZ EJT-t, hogy mindaddig folytassa a KDK ellenőrzését, amíg a választásokat meg nem tartják, és be nem következik a demokratikus átmenet, valamint arra ösztönzi a főbiztos hivatalát, hogy adott esetben tájékoztassa a Tanácsot a KDK-beli helyzetről, és szükség esetén lépjen fel határozottabban, |
| --- | --- |

36.

Abházia grúz régiói és a Chinvali régió/Dél-Oszétia

| 37. | továbbra is aggodalmát fejezi ki a véleménynyilvánítás és a média szabadságával kapcsolatban, valamint amiatt, hogy a megfigyelők nem jutnak be Abházia régióiba és a Chinvali régióba/Dél-Oszétiába, amelyek jogellenes orosz megszállás alatt állnak, és ahol továbbra is széles körben megsértik az emberi jogokat; sürgeti a közvetlen személyes kapcsolatok erősítését a Tbiliszi által ellenőrzött terület és a két megszállt régió között; felhív Grúzia szuverenitásának és területi integritásának, valamint nemzetközileg elismert határai sérthetetlenségének maradéktalan tiszteletben tartására; hangsúlyozza a menekültek és az országon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek állandó lakóhelyükre való biztonságos és méltóságteljes visszatérésének szükségességét; felszólítja a grúz kormányt, hogy foganatosítson megfelelő intézkedéseket az időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelés során tett ajánlások nyomon követésének és végrehajtásának biztosítása céljával; |
| --- | --- |

37.

Mianmar/Burma

| 38. | rendkívüli aggodalmának ad hangot azon jelentések miatt, melyek szerint Rakhajn állam északi részén erőszakos összecsapásokra került sor, és sajnálatát fejezi ki a kioltott életek, a megélhetési és lakhatási lehetőségek elvesztése, valamint a mianmari/burmai fegyveres erők által alkalmazott aránytalan erőszak miatt; nyomatékosan felszólítja a katonai és biztonsági erőket, hogy azonnal állítsák le a rohindzsák legyilkolását, zaklatását, megerőszakolását és otthonaik felgyújtását; követeli, hogy Mianmar/Burma kormánya és polgári hatóságai haladéktalanul vessenek véget a rohindzsa kisebbséggel szembeni hátrányos megkülönböztetésnek és szegregációnak; felszólít a rohindzsa nép jogainak megoltalmazására, valamint a védelem, a biztonság és az egyenlőség szavatolására Mianmar/Burma valamennyi polgára számára; üdvözli Mianmar/Burma kormányának döntését, amely szerint a béke és a nemzeti megbékélés ügyének kiemelt fontosságot tulajdonít; üdvözli a mianmari/burmai kormány bejelentését, amely szerint vizsgálóbizottságot állít fel a Rakhajn államban a közelmúltban elkövetett erőszakos cselekedetek kivizsgálására; hangsúlyozza, hogy a felelősöket megfelelő módon bíróság elé kell állítani, az erőszakos cselekmények áldozatai számára pedig megfelelő jogorvoslatot kell biztosítani; felszólítja a mianmari/burmai kormányt, hogy folytassa a demokratizálódási folyamatot, és tartsa tiszteletben a jogállamiságot, a szólásszabadságot és az alapvető emberi jogokat; felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy támogassák az ENSZ Mianmarral/Burmával foglalkozó különleges előadójának meghosszabbított megbízatását; |
| --- | --- |

38.

A megszállt palesztin területek

| 39. | mélységes aggodalmát fejezi ki a közel-keleti békefolyamatot akadályozó elhúzódó patthelyzet miatt, és felszólít a béke megteremtésére irányuló hiteles erőfeszítések haladéktalan újrakezdésére; aggodalmának ad hangot a megszállt palesztin területeken a humanitárius helyzet és az emberi jogi jogsértések miatt, az EU közel-keleti békefolyamatban betöltött szerepéről szóló 2015. szeptember 10-i állásfoglalásában (3) említetteknek megfelelően; hangsúlyozza, hogy az EU és tagállamai részéről további szerepvállalás szükséges az ENSZ EJT erőszakkal és visszaélésekkel kapcsolatos határozatainak, például a megszállt palesztin területeken, többek között Kelet-Jeruzsálemben a nemzetközi jog valamennyi megsértése esetén az elszámoltathatóság és az igazság biztosításáról szóló 2015. július 3-i határozat végrehajtásának nyomon követésében; tudomásul veszi az NBB folyamatban lévő előzetes vizsgálatát; megismétli, hogy teljes mértékben támogatja a Nemzetközi Büntetőbíróságot és a nemzetközi büntetőbíráskodási rendszert; ebben az összefüggésben felidézi az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveket (4), és felszólítja az EKSZ-t, hogy tegyen jelentést a Parlamentnek az EU által finanszírozott struktúrák és projektek által elszenvedett pusztulásról és károkról; hangsúlyozza, hogy továbbra is valamennyi félnek tiszteletben kell tartania a gázai tűzszünetet, és a blokád megszüntetésére szólít fel; felszólítja mind az izraelieket, mind a palesztinokat arra, hogy kerüljenek minden olyan lépést, amely miatt tovább élesedhet a helyzet, beleértve a gyűlöletbeszédet és a közösség elleni izgatást, valamint az olyan egyoldalú intézkedéseket, amelyek befolyásolhatják a tárgyalások eredményét, és veszélyeztetik a két állam elvén alapuló megoldás életképességét; kiemeli, hogy az izraeli–palesztin konfliktus tartós megoldása csak regionális összefüggésben, minden érintett regionális szereplő bevonásával és a nemzetközi közösség támogatásával érhető el; |
| --- | --- |

39.

Dél-Szudán

| 40. | felszólít minden felet, hogy tartózkodjon az emberi jogok megsértésétől és a nemzetközi humanitárius jog megsértésétől, azoktól is, amelyek nemzetközi jog szerinti bűncselekménynek számítanak, mint például a bírósági eljárás nélküli kivégzések, az etnikai alapú erőszak, a konfliktusokkal összefüggő szexuális erőszak, az erőszakos közösülést is beleértve, valamint a nemi alapú erőszak, a gyermekek toborzása és bevetése, az erőszakos eltüntetések, valamint az önkényes letartóztatások és fogva tartás; megjegyzi, hogy a dél-szudáni kormány 2016. március 16-án aláírta az ütemtervre vonatkozó megállapodást, és ezután egyértelművé tette, hogy kötelezettséget vállal arra, hogy más érdekelt feleket is bevon a nemzeti párbeszédbe, és hogy folyamatosan tiszteletben tart minden döntést, amelyet az ellenzéki aláírók és a 7+7 mechanizmus, a nemzeti párbeszéd irányítóbizottsága közreműködésével sikerül elérni; ragaszkodik ahhoz, hogy minden fél tartsa tiszteletben az általa vállalt kötelezettségeket, és folyamatos párbeszédre szólít fel a végleges fegyvernyugvás elérése érdekében; kéri az EU-t és tagállamait, hogy továbbra is elkötelezetten támogassák az Afrikai Unió azon erőfeszítéseit, amelyek célja a béke megteremtése Dél-Szudán és a szudáni nép számára, módot adva a demokrácia belső reformoknak köszönhető megteremtésére; felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy újítsák meg a dél-szudáni emberi jogi bizottság mandátumát, valamint erősítsék meg az emberi jogok megsértésének kivizsgálása és a nemi erőszak feltérképezése terén betöltött szerepét; támogatja ajánlásainak egy jelentésben való összegzését, amely továbbításra kerül az ENSZ Közgyűlésének és Biztonsági Tanácsának; |
| --- | --- |

40.

Szíria

| 41. | a lehető leghatározottabban elítéli az Aszad-rezsim erői által Oroszország és Irán támogatásával elkövetett atrocitásokat és az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog széles körű megsértését, valamint a nem állami fegyveres csoportok, különösen a népirtást is magukba foglaló bűncselekményekért felelős ISIS/Dáis, a Dzsabhat Fatah as-Sam/an-Nuszra Front és más dzsihádista csoportok által elkövetett emberi jogi visszaéléseket és a nemzetközi humanitárius jog megsértését; kitart amellett, hogy a konfliktus valamennyi résztvevőjére kiterjedően továbbra is folytatni kell a vegyi fegyverek alkalmazásának kivizsgálását és ezek megsemmisítését Szíriában, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Oroszország és Kína megakadályozza az ENSZ BT vegyi fegyverek alkalmazásáról szóló új határozatának elfogadását; ismételten felszólít arra, hogy biztosítsák a humanitárius segítség teljes és akadályoztatástól mentes eljuttatását, és hogy a háborús bűnök, valamint az emberiesség elleni bűncselekmények elkövetése ne maradjon következmények nélkül, azok elkövetőit vonják felelősségre; támogatja azt az uniós kezdeményezést, hogy a szíriai helyzetet utalják a Nemzetközi Büntetőbíróság elé, és felszólítja az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy tegyen lépéseket ennek érdekében; támogatja a vizsgálóbizottság megbízatását, amelynek megfelelően különleges vizsgálatot folytat majd le az Aleppóban kialakult helyzet tekintetében, és erről legkésőbb az ENSZ EJT márciusban tartandó 34. üléséig jelentést készít, valamint kéri, hogy e jelentést terjesszék a Közgyűlés és a Biztonsági Tanács elé; |
| --- | --- |

41.

Ukrajna

| 42. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a folyamatban lévő orosz agresszió katasztrofális humanitárius helyzetet okozott a Donyec-medencében, és hogy az ukrán és nemzetközi humanitárius szervezetektől megtagadják a belépést a megszállt területekre; mély aggodalmát fejezi ki az országon belül lakóhelyét elhagyni kényszerült több mint 1,5 millió személy súlyos humanitárius helyzete miatt; mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a konfliktus körülményei között tovább folytatódik a szexuális erőszak; mély aggodalmát fejezi ki az emberi jogoknak a Krím félszigeten zajló különösen a krími tatárokkal szemben elkövetett megsértése miatt; hangsúlyozza, hogy további uniós pénzügyi támogatást kell nyújtani Ukrajnának; ismét hangot ad teljes elkötelezettségének Ukrajna nemzetközileg elismert határain belüli szuverenitása, függetlensége, egysége és területi integritása, valamint az európai integrációhoz vezető út követésére vonatkozó szabad és szuverén döntése mellett; felszólít minden felet, hogy haladéktalanul tegyenek lépéseket a megszállt Krím félszigetnek az ukrán jogrendszerbe való, politikai párbeszéd révén és a nemzetközi joggal teljes összhangban történő békés reintegrációjára; felszólítja az EKSZ-t és a Tanácsot, hogy az alapvető szabadságok és emberi jogok folyamatos súlyos megsértésére való tekintettel, valamint állandó nemzetközi megfigyelői és egyezményeken alapuló mechanizmusok létrehozása érdekében gyakoroljanak nagyobb nyomást az Oroszországi Föderációra, hogy az lehetővé tegye az emberi jogi helyzetet megfigyelő nemzetközi szervezetek Krím félszigetre való bejutását; felszólít a minszki megállapodás maradéktalan végrehajtására, és e tekintetben támogatja az Oroszországgal szembeni szankciók meghosszabbítását addig, amíg a Krím félsziget vissza nem kerül Ukrajnához; ismételten emlékeztet arra, hogy a konfliktusban érintett valamennyi fél köteles minden megvalósítható intézkedést megtenni annak érdekében, hogy az ellenőrzése alatt álló polgári lakosságot megkímélje az ellenségeskedések hatásaitól; támogatja és bátorítja az Emberi Jogi Tanács 34. ülésén tartandó interaktív párbeszédet; |
| --- | --- |

42.

Jemen

| 43. | rendkívüli aggodalmának ad hangot a jemeni katasztrofális humanitárius helyzet miatt; megerősíti, hogy továbbra is elkötelezett Jemen és a jemeni nép támogatása mellett; elítéli a civilek ellen irányuló erőszakot, valamint azt, hogy a civilek tűrhetetlen helyzetbe kerülnek a harcoló felek között, amelyek megértik a nemzetközi humanitárius jogot és az emberi jogok nemzetközi jogát; hangsúlyozza, hogy az emberi jogok nemzetközi joga és a nemzetközi humanitárius jog szigorúan tiltja a gyermekek toborzását és fegyveres konfliktusban történő bevetését, és hogy a tizenöt év alatti gyermekek toborzása háborús bűncselekménynek számíthat; felhív minden felet, hogy azonnal engedjék szabadon ezeket a gyermekeket, és tartózkodjanak a toborzásuktól; minden felet sürget a feszültségek enyhítésére, valamint azonnali és stabil tűzszünet bevezetésére, amely a konfliktus politikai, inkluzív és tárgyalásos úton elért megoldásához vezet; ebben az összefüggésben teljes mértékben támogatja Iszmáíl vild Sejk Ahmed, az ENSZ jemeni különmegbízottjának erőfeszítéseit, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2016. októberi 33/16. számú határozatának végrehajtását, amely kéri az ENSZ együttműködését a független nemzeti vizsgálóbizottsággal, és támogat minden olyan erőfeszítést, amely független nemzetközi vizsgálat folytatására irányul a büntetlenség kultúrájának megtörése érdekében Jemenben; felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák az arra irányuló, folyamatban lévő erőfeszítéseket, hogy kifejezésre juttassák az aggályokat a jemeni erőszak és jogsértések miatt, és kérjék ezek alapos és pártatlan kivizsgálását; arra ösztönzi a főbiztost, hogy használja fel az ülések közötti tájékoztatót arra, hogy folyamatosan tájékoztassa az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát vizsgálatának eredményeiről; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogi különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Biztonsági Tanácsának, az ENSZ főtitkárának, a 71. ENSZ-közgyűlés elnökének, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa elnökének, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése főtitkárának. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0317.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0502.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0318.

(4)  http://www.ohchr.org/documents/issues/business/A.HRC.17.31.pdf

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/125 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/125

---

P8_TA(2017)0092

A közös biztonsági és védelmi politika alkotmányos, jogi és intézményi kihatásai: a Lisszaboni Szerződés által kínált lehetőségek

Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása a közös biztonság- és védelempolitika alkotmányos, jogi és intézményi vonatkozásairól: a Lisszaboni Szerződés kínálta lehetőségek (2015/2343(INI))

(2018/C 263/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Lisszaboni Szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lisszaboni Szerződésre,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) V. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) V. címére,

| — | tekintettel az EUSZ-nek az Európai Parlament közös kül-, biztonság- és védelempolitikában betöltött szerepéről szóló 36. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUSZ-nek az Európai Parlament közös kül-, biztonság- és védelempolitikában betöltött szerepéről szóló 36. cikkére,

| — | tekintettel a z EUSZ-nek a közös védelempolitika fokozatos kialakításáról szóló 42. cikke (2) bekezdésére, 42. cikke (3) bekezdésére, 42. cikke (6) bekezdésére, 42. cikke (7) bekezdésére, valamint 45. és 46. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a z EUSZ-nek a közös védelempolitika fokozatos kialakításáról szóló 42. cikke (2) bekezdésére, 42. cikke (3) bekezdésére, 42. cikke (6) bekezdésére, 42. cikke (7) bekezdésére, valamint 45. és 46. cikkére,

| — | tekintettel a Szerződésekhez csatolt, a nemzeti parlamentek Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerződésekhez csatolt, a nemzeti parlamentek Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a Szerződésekhez csatolt, a szubszidiaritás és arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerződésekhez csatolt, a szubszidiaritás és arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2013. december 20-i, 2015. június 26-i és 2016. december 15-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2013. december 20-i, 2015. június 26-i és 2016. december 15-i következtetéseire,

| — | tekintettel a közös biztonság- és védelempolitikáról szóló 2013. november 25-i, 2014. november 18-i, 2015. május 18-i, 2016. június 27-i és 2016. november 14-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös biztonság- és védelempolitikáról szóló 2013. november 25-i, 2014. november 18-i, 2015. május 18-i, 2016. június 27-i és 2016. november 14-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel „Az Unió szerepéről a változó globális környezetben: egy összekapcsoltabb, feszültségekkel teli és összetettebb világban” című, 2016. április 13-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Unió szerepéről a változó globális környezetben: egy összekapcsoltabb, feszültségekkel teli és összetettebb világban” című, 2016. április 13-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „Az EU kölcsönös védelmi és szolidaritási klauzulái: szakpolitikai és műveleti dimenzió” című, 2012. november 22-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU kölcsönös védelmi és szolidaritási klauzulái: szakpolitikai és műveleti dimenzió” című, 2012. november 22-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az európai védelmi unióról szóló, 2016. november 22-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai védelmi unióról szóló, 2016. november 22-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a kölcsönös védelmi záradékról (az EUSZ 42. cikkének (7) bekezdése) szóló, 2016. január 21-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kölcsönös védelmi záradékról (az EUSZ 42. cikkének (7) bekezdése) szóló, 2016. január 21-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló, 2016. november 23-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló, 2016. november 23-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Unió működésének a Lisszaboni Szerződésben rejlő potenciál kiaknázása révén történő javításáról szóló 2017. február 16-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működésének a Lisszaboni Szerződésben rejlő potenciál kiaknázása révén történő javításáról szóló 2017. február 16-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7) (költségvetési rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7) (költségvetési rendelet),

| — | tekintettel az Európai Védelmi Ügynökség jogállásának, székhelyének és működési szabályainak meghatározásáról szóló, 2015. október 12-i (KKBP) 2015/1835 tanácsi határozatra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Védelmi Ügynökség jogállásának, székhelyének és működési szabályainak meghatározásáról szóló, 2015. október 12-i (KKBP) 2015/1835 tanácsi határozatra (8),

| — | tekintettel a Politikai és Biztonsági Bizottság létrehozásáról szóló, 2001. január 22-i 2001/78/KKBP tanácsi határozatra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Politikai és Biztonsági Bizottság létrehozásáról szóló, 2001. január 22-i 2001/78/KKBP tanácsi határozatra (9),

| — | tekintettel a közös kül- és biztonságpolitikával (KKBP), valamint a közös biztonság- és védelempolitikával (KBVP) foglalkozó 2016. április 8-i hágai, 2015. szeptember 6-i luxembourgi, 2015. március 6-i rigai, 2014. november 7-i római, 2014. április 4-i athéni, 2013. szeptember 6-i vilniusi, 2013. március 25-i dublini és 2012. szeptember 10-i páfoszi parlamentközi konferenciák végkövetkeztetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös kül- és biztonságpolitikával (KKBP), valamint a közös biztonság- és védelempolitikával (KBVP) foglalkozó 2016. április 8-i hágai, 2015. szeptember 6-i luxembourgi, 2015. március 6-i rigai, 2014. november 7-i római, 2014. április 4-i athéni, 2013. szeptember 6-i vilniusi, 2013. március 25-i dublini és 2012. szeptember 10-i páfoszi parlamentközi konferenciák végkövetkeztetéseire,

| — | tekintettel a Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) által 2016. június 28-án bemutatott, „Közös jövőkép, közös fellépés: Erősebb Európa – Globális stratégia az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozóan” című dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) által 2016. június 28-án bemutatott, „Közös jövőkép, közös fellépés: Erősebb Európa – Globális stratégia az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozóan” című dokumentumra,

| — | tekintettel a Washington DC-ben 1949. április 4-én aláírt Észak-atlanti Szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Washington DC-ben 1949. április 4-én aláírt Észak-atlanti Szerződésre,

| — | tekintettel az alelnök/főképviselő által 2016. november 14-én ismertetett, biztonságra és védelemre vonatkozó végrehajtási tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselő által 2016. november 14-én ismertetett, biztonságra és védelemre vonatkozó végrehajtási tervre,

| — | tekintettel az alelnöknek/főképviselőnek és az Európai Védelmi Ügynökség vezetőjének az Európai Tanács 2013. decemberi következtetéseinek végrehajtásáról szóló, 2014. július 7-i eredményjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnöknek/főképviselőnek és az Európai Védelmi Ügynökség vezetőjének az Európai Tanács 2013. decemberi következtetéseinek végrehajtásáról szóló, 2014. július 7-i eredményjelentésére,

| — | tekintettel az Európai Tanács és a Bizottság elnökei és a NATO főtitkára 2016. július 8-i együttes nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács és a Bizottság elnökei és a NATO főtitkára 2016. július 8-i együttes nyilatkozatára;

| — | tekintettel a 2016. június 23-i egyesült királyságbeli népszavazás eredményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. június 23-i egyesült királyságbeli népszavazás eredményére,

| — | tekintettel a Európai Parlament 2016. április 9. és 18. között 28 tagállamban végzett Eurobarométer különfelmérésének eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Európai Parlament 2016. április 9. és 18. között 28 tagállamban végzett Eurobarométer különfelmérésének eredményeire,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, az Európai Tanácshoz, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az európai védelmi cselekvési tervről szóló, 2016. november 30-i közleményére (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, az Európai Tanácshoz, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az európai védelmi cselekvési tervről szóló, 2016. november 30-i közleményére (COM(2016)0950),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0042/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0042/2017),

| A. | mivel az Európai Unió elkötelezett egy közös védelmet eredményező közös védelempolitika kialakítása iránt, amely megerősíti egységét, stratégiai autonómiáját és integrációját a béke és a biztonság Európa szomszédságában és világszerte történő elősegítése érdekében; mivel egy egységes védelmi politikához az Európai Tanács egyhangú határozatára van szükség, és azt a tagállamoknak saját alkotmányos előírásaiknak megfelelően kell elfogadniuk; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió elkötelezett egy közös védelmet eredményező közös védelempolitika kialakítása iránt, amely megerősíti egységét, stratégiai autonómiáját és integrációját a béke és a biztonság Európa szomszédságában és világszerte történő elősegítése érdekében; mivel egy egységes védelmi politikához az Európai Tanács egyhangú határozatára van szükség, és azt a tagállamoknak saját alkotmányos előírásaiknak megfelelően kell elfogadniuk;

| B. | mivel új geopolitikai és geostratégiai körülmények – az ázsiai régió túlsúlya az euroatlantival szemben –, valamint új szereplők megjelenése, továbbá valódi új veszélyek és tevékenységi területek felbukkanása azt mutatja, hogy az államok nem tudnak egyedül szembeszállni a kockázatokkal, és közös válaszra van szükség; |
| --- | --- |

B.

mivel új geopolitikai és geostratégiai körülmények – az ázsiai régió túlsúlya az euroatlantival szemben –, valamint új szereplők megjelenése, továbbá valódi új veszélyek és tevékenységi területek felbukkanása azt mutatja, hogy az államok nem tudnak egyedül szembeszállni a kockázatokkal, és közös válaszra van szükség;

| C. | mivel a védelem és biztonság terén az európai fellépés hiányából fakadó költségeket több mint 100 milliárd euróra becsülik évente, és mivel az uniós hatékonysági szint az amerikai 10–15 %-ának felel meg; |
| --- | --- |

C.

mivel a védelem és biztonság terén az európai fellépés hiányából fakadó költségeket több mint 100 milliárd euróra becsülik évente, és mivel az uniós hatékonysági szint az amerikai 10–15 %-ának felel meg;

| D. | mivel az egyre romló globális környezetben hangsúlyossá vált a tagállamok közötti jobb együttműködés, valamint az információcsere és a bevált gyakorlatok megosztása, továbbá jelentősen növelni kell az EU katonai kiadásait az erre a célra elkülönített saját forrásokból; |
| --- | --- |

D.

mivel az egyre romló globális környezetben hangsúlyossá vált a tagállamok közötti jobb együttműködés, valamint az információcsere és a bevált gyakorlatok megosztása, továbbá jelentősen növelni kell az EU katonai kiadásait az erre a célra elkülönített saját forrásokból;

| E. | mivel a katonai és védelmi integráció kialakítása már az alapító atyák elképzelései között is szerepelt egy legitim kollektív védelmi mechanizmus kialakítására és az európai kontinens békéjének fenntartására irányuló fő célkitűzéssel; |
| --- | --- |

E.

mivel a katonai és védelmi integráció kialakítása már az alapító atyák elképzelései között is szerepelt egy legitim kollektív védelmi mechanizmus kialakítására és az európai kontinens békéjének fenntartására irányuló fő célkitűzéssel;

| F. | mivel az EUSZ 21. cikkének (1) és (2) bekezdése és 42. cikke egyértelműen meghatározza a KKBP és a KBVP alapelveit és céljait, valamint az azok megvalósítását célzó mechanizmusokat és keretet; mivel igen csekély előrelépés történt e célok megvalósítása területén annak ellenére, hogy a Parlament és a Bizottság is számos alkalommal felszólítottak azok végrehajtására; |
| --- | --- |

F.

mivel az EUSZ 21. cikkének (1) és (2) bekezdése és 42. cikke egyértelműen meghatározza a KKBP és a KBVP alapelveit és céljait, valamint az azok megvalósítását célzó mechanizmusokat és keretet; mivel igen csekély előrelépés történt e célok megvalósítása területén annak ellenére, hogy a Parlament és a Bizottság is számos alkalommal felszólítottak azok végrehajtására;

| G. | mivel a KBVP kialakítása mindenekelőtt közös értékekre és alapelvekre, illetve közös érdekekre és prioritásokra épülő politikai akaratot feltételez a tagállamok részéről, valamint szilárd intézményi együttműködési struktúrák létrehozását teszi szükségessé; mivel a KBVP-nek hatékony, hozzáadott értéket teremtő közös politikának, és nem pusztán a tagállami nemzeti politikák összességének vagy azok legkisebb közös nevezőjének kell lennie; |
| --- | --- |

G.

mivel a KBVP kialakítása mindenekelőtt közös értékekre és alapelvekre, illetve közös érdekekre és prioritásokra épülő politikai akaratot feltételez a tagállamok részéről, valamint szilárd intézményi együttműködési struktúrák létrehozását teszi szükségessé; mivel a KBVP-nek hatékony, hozzáadott értéket teremtő közös politikának, és nem pusztán a tagállami nemzeti politikák összességének vagy azok legkisebb közös nevezőjének kell lennie;

| H. | mivel az EUSZ 42. cikke (7) bekezdésének Franciaország általi aktiválása 2015 novemberében bebizonyította, milyen potenciál rejlik a Szerződés biztonságra és védelemre vonatkozó összes rendelkezésében; |
| --- | --- |

H.

mivel az EUSZ 42. cikke (7) bekezdésének Franciaország általi aktiválása 2015 novemberében bebizonyította, milyen potenciál rejlik a Szerződés biztonságra és védelemre vonatkozó összes rendelkezésében;

| I. | mivel az Unió az EUSZ 42. cikkének (2) bekezdése, illetve az Európa Unió működéséről szóló szerződés 2. cikkének (4) bekezdése értelmében politikai akarattal és hatáskörrel rendelkezik közös biztonság- és védelempolitika meghatározására és végrehajtására, amely magában foglalja a közös uniós védelempolitika fokozatos kialakítását; mivel ezt a hatáskört az Uniónak a koordináció és hatékonyság javítására, illetve a tagállami fellépések kiegészítésére kellene használnia, anélkül azonban, hogy ezáltal veszélyeztetné vagy elvonná a tagállamok védelem terén meglévő hatásköreit; |
| --- | --- |

I.

mivel az Unió az EUSZ 42. cikkének (2) bekezdése, illetve az Európa Unió működéséről szóló szerződés 2. cikkének (4) bekezdése értelmében politikai akarattal és hatáskörrel rendelkezik közös biztonság- és védelempolitika meghatározására és végrehajtására, amely magában foglalja a közös uniós védelempolitika fokozatos kialakítását; mivel ezt a hatáskört az Uniónak a koordináció és hatékonyság javítására, illetve a tagállami fellépések kiegészítésére kellene használnia, anélkül azonban, hogy ezáltal veszélyeztetné vagy elvonná a tagállamok védelem terén meglévő hatásköreit;

| J. | mivel vannak olyan multinacionális egységek – például az Európai Hadtest –, amelyek jól példázzák az évek óta tartó, tagállamok közötti bevált gyakorlatokat és együttműködést; mivel ezek az egységek kiindulópontként szolgálhatnak a közös uniós védelempolitika irányába történő elmozdulás felé; |
| --- | --- |

J.

mivel vannak olyan multinacionális egységek – például az Európai Hadtest –, amelyek jól példázzák az évek óta tartó, tagállamok közötti bevált gyakorlatokat és együttműködést; mivel ezek az egységek kiindulópontként szolgálhatnak a közös uniós védelempolitika irányába történő elmozdulás felé;

| K. | mivel az uniós polgárok fokozottabb uniós fellépést várnak a védelem és biztonság területén; mivel az Eurobarométer 2016. júniusi 85.1. felmérése szerint a felmérésben szereplő uniós polgárok kétharmada nagyobb fokú, a tagállamok által vállalt uniós részvételt szeretne a biztonság- és védelempolitika kérdéseiben; |
| --- | --- |

K.

mivel az uniós polgárok fokozottabb uniós fellépést várnak a védelem és biztonság területén; mivel az Eurobarométer 2016. júniusi 85.1. felmérése szerint a felmérésben szereplő uniós polgárok kétharmada nagyobb fokú, a tagállamok által vállalt uniós részvételt szeretne a biztonság- és védelempolitika kérdéseiben;

| L. | mivel egy olyan védelmi kultúrát kell kialakítani, amely segít abban, hogy az uniós polgároknak egyértelmű elképzelésük legyen a védelem társadalmunkban játszott szerepéről és arról hogy az hogyan járul hozzá a stabilitáshoz, a békefenntartáshoz és a nemzetközi biztonság fokozásához; |
| --- | --- |

L.

mivel egy olyan védelmi kultúrát kell kialakítani, amely segít abban, hogy az uniós polgároknak egyértelmű elképzelésük legyen a védelem társadalmunkban játszott szerepéről és arról hogy az hogyan járul hozzá a stabilitáshoz, a békefenntartáshoz és a nemzetközi biztonság fokozásához;

| M. | mivel az európai biztonságpolitika működőképességének és hatékonyságának fokozása érdekében fellépéseket kell tenni, hogy Európa biztonsága tekintetében valódi javulás történjen; |
| --- | --- |

M.

mivel az európai biztonságpolitika működőképességének és hatékonyságának fokozása érdekében fellépéseket kell tenni, hogy Európa biztonsága tekintetében valódi javulás történjen;

| N. | mivel az Európai Tanácsnak – ahogy azt a Parlament szorgalmazta – haladéktalanul létre kellene hoznia az európai védelmi uniót és az Unió közös védelmi rendszerét; mivel a közös védelemről szóló határozatot a tagállamoknak saját alkotmányos előírásaiknak megfelelően kell elfogadniuk; |
| --- | --- |

N.

mivel az Európai Tanácsnak – ahogy azt a Parlament szorgalmazta – haladéktalanul létre kellene hoznia az európai védelmi uniót és az Unió közös védelmi rendszerét; mivel a közös védelemről szóló határozatot a tagállamoknak saját alkotmányos előírásaiknak megfelelően kell elfogadniuk;

| O. | mivel az uniós védelmi politikának elő kell segítenie Európa mind az Unión belüli, mind pedig azon kívüli védelmi képességeinek megerősödését, illetve meg kell szilárdítania a NATO-val való partnerséget és a transzatlanti kapcsolatokat, ezáltal segítve a NATO megerősödését; |
| --- | --- |

O.

mivel az uniós védelmi politikának elő kell segítenie Európa mind az Unión belüli, mind pedig azon kívüli védelmi képességeinek megerősödését, illetve meg kell szilárdítania a NATO-val való partnerséget és a transzatlanti kapcsolatokat, ezáltal segítve a NATO megerősödését;

| P. | mivel a Parlament aktívan támogatja az európai védelmi uniót és a továbbiakban is megfelelő javaslatokat kíván tenni annak megvalósítása érdekében; mivel a KKBP-ről és a KBVP-ről szóló parlamentközi konferenciának kell fórumot biztosítania a KBVP-vel kapcsolatos hatékony és rendszeres parlamentközi együttműködés és a közös uniós védelempolitika fokozatos kialakítása számára; |
| --- | --- |

P.

mivel a Parlament aktívan támogatja az európai védelmi uniót és a továbbiakban is megfelelő javaslatokat kíván tenni annak megvalósítása érdekében; mivel a KKBP-ről és a KBVP-ről szóló parlamentközi konferenciának kell fórumot biztosítania a KBVP-vel kapcsolatos hatékony és rendszeres parlamentközi együttműködés és a közös uniós védelempolitika fokozatos kialakítása számára;

| Q. | mivel az alelnök/főképviselő rendszeres egyeztetést folytat a Parlamenttel a közös uniós védelempolitika fokozatos kialakításáról, biztosítja a Parlament álláspontjának megfelelő módon történő figyelembevételét a folyamatban, és tájékoztatja a Parlamentet az európai védelmi unió megvalósulása felé tett előrelépésekről; |
| --- | --- |

Q.

mivel az alelnök/főképviselő rendszeres egyeztetést folytat a Parlamenttel a közös uniós védelempolitika fokozatos kialakításáról, biztosítja a Parlament álláspontjának megfelelő módon történő figyelembevételét a folyamatban, és tájékoztatja a Parlamentet az európai védelmi unió megvalósulása felé tett előrelépésekről;

| R. | mivel az uniós külügyminiszterek 2016. szeptember 2-i informális találkozója (Gymnich) alkalmával tett nyilatkozatában az alelnök/főképviselő kijelentette, hogy lehetőség kínálkozik arra, hogy a tagállamok jelentős előrelépést tegyenek a védelem területén; |
| --- | --- |

R.

mivel az uniós külügyminiszterek 2016. szeptember 2-i informális találkozója (Gymnich) alkalmával tett nyilatkozatában az alelnök/főképviselő kijelentette, hogy lehetőség kínálkozik arra, hogy a tagállamok jelentős előrelépést tegyenek a védelem területén;

| S. | mivel a Bizottság szavatolja a szerződések, és az intézmények által azok alapján elfogadott intézkedések alkalmazását, többek között a KBVP területén; |
| --- | --- |

S.

mivel a Bizottság szavatolja a szerződések, és az intézmények által azok alapján elfogadott intézkedések alkalmazását, többek között a KBVP területén;

| T. | mivel az Unió jövőbeli éves és többéves pénzügyi tervezésében helyt kell kapnia a védelempolitikának; mivel a Bizottságnak meg kell kezdenie a megfelelő intézményközi megállapodásokkal kapcsolatos munkát, beleértve a uniós védelemről szóló fehér könyv elkészítését az Unió következő többéves pénzügyi és politikai keretén belüli kezdeti megvalósítás érdekében; |
| --- | --- |

T.

mivel az Unió jövőbeli éves és többéves pénzügyi tervezésében helyt kell kapnia a védelempolitikának; mivel a Bizottságnak meg kell kezdenie a megfelelő intézményközi megállapodásokkal kapcsolatos munkát, beleértve a uniós védelemről szóló fehér könyv elkészítését az Unió következő többéves pénzügyi és politikai keretén belüli kezdeti megvalósítás érdekében;

| U. | mivel a Parlament az európai polgárokat képviseli és jogalkotási és költségvetési, valamint politikai ellenőrzési és egyeztetési jogkörökkel rendelkezik, és ezért kulcsszerepet kell játszania az európai védelmi unió kialakításában; |
| --- | --- |

U.

mivel a Parlament az európai polgárokat képviseli és jogalkotási és költségvetési, valamint politikai ellenőrzési és egyeztetési jogkörökkel rendelkezik, és ezért kulcsszerepet kell játszania az európai védelmi unió kialakításában;

| V. | mivel a közös uniós védelempolitika és a közös védelem kialakításában a Parlament aktív szerepe, illetve politikai támogatása és demokratikus ellenőrzése megerősítené és fokozná az Unió képviseleti és demokratikus alapjait; |
| --- | --- |

V.

mivel a közös uniós védelempolitika és a közös védelem kialakításában a Parlament aktív szerepe, illetve politikai támogatása és demokratikus ellenőrzése megerősítené és fokozná az Unió képviseleti és demokratikus alapjait;

| W. | mivel az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájának teljesen egyértelmű és értékes stratégiai keretként kell működnie a KBVP jövőbeli kialakítása számára; |
| --- | --- |

W.

mivel az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájának teljesen egyértelmű és értékes stratégiai keretként kell működnie a KBVP jövőbeli kialakítása számára;

| X. | mivel a külföldi katonai kiképzésnek mind a cselekvési tervek, mind a szükséges katonai logisztikai támogatás tekintetében korlátai vannak; |
| --- | --- |

X.

mivel a külföldi katonai kiképzésnek mind a cselekvési tervek, mind a szükséges katonai logisztikai támogatás tekintetében korlátai vannak;

| Y. | mivel emiatt nem lehet külföldön kiképzési missziókat végrehajtani – mint a közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési misszió (EUTM CAR) vagy a mali katonai kiképzési misszió (EUTM Mali) esetében –, amennyiben az érintett országok kormányai nem biztosítják a katonai egységek számára a szükséges fegyvereket és felszereléseket; mivel a fegyvereket és felszereléseket is használó kiképzések nélkül lehetetlen olyan egységeket létrehozni, amelyek képesek a háború kihívásaival szembenézni és műveleteket végrehajtani; |
| --- | --- |

Y.

mivel emiatt nem lehet külföldön kiképzési missziókat végrehajtani – mint a közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési misszió (EUTM CAR) vagy a mali katonai kiképzési misszió (EUTM Mali) esetében –, amennyiben az érintett országok kormányai nem biztosítják a katonai egységek számára a szükséges fegyvereket és felszereléseket; mivel a fegyvereket és felszereléseket is használó kiképzések nélkül lehetetlen olyan egységeket létrehozni, amelyek képesek a háború kihívásaival szembenézni és műveleteket végrehajtani;

| Z. | mivel az európai katonák számára jelenleg tilos, hogy megfigyelőként részt vegyenek katonai műveletekben, ami azt jelenti, hogy nem tudják feltárni azokat a problémákat, amelyek a kiképzésben részt vett egységeknél jelentkezhetnek, valamint hogy emiatt a későbbiekben sem tudnak megoldani semmilyen operatív problémát; |
| --- | --- |

Z.

mivel az európai katonák számára jelenleg tilos, hogy megfigyelőként részt vegyenek katonai műveletekben, ami azt jelenti, hogy nem tudják feltárni azokat a problémákat, amelyek a kiképzésben részt vett egységeknél jelentkezhetnek, valamint hogy emiatt a későbbiekben sem tudnak megoldani semmilyen operatív problémát;

| AA. | mivel ezeket az egységeket – mind Maliban, mind a Közép-afrikai Köztársaságban – harci műveletek végrehajtása érdekében hozzák létre, és mivel azt követően, hogy három évet megfelelő felszerelés és kiképzés nélkül töltöttek el – ez a helyzet az EUTM Mali esetében –, nagyon messze állnak attól, hogy működőképesek legyenek; |
| --- | --- |

AA.

mivel ezeket az egységeket – mind Maliban, mind a Közép-afrikai Köztársaságban – harci műveletek végrehajtása érdekében hozzák létre, és mivel azt követően, hogy három évet megfelelő felszerelés és kiképzés nélkül töltöttek el – ez a helyzet az EUTM Mali esetében –, nagyon messze állnak attól, hogy működőképesek legyenek;

| AB. | mivel a szükséges fegyverek nélkül csak akkor fognak külföldön kiképzési missziókat végrehajtani, ha az érintett ország kormánya olyan fegyvereket és berendezéseket biztosít az egységek számára, amelyeket ezek azt követően is használhatnak, hogy véget ért a kiképzésük; |
| --- | --- |

AB.

mivel a szükséges fegyverek nélkül csak akkor fognak külföldön kiképzési missziókat végrehajtani, ha az érintett ország kormánya olyan fegyvereket és berendezéseket biztosít az egységek számára, amelyeket ezek azt követően is használhatnak, hogy véget ért a kiképzésük;

Alkotmányos és jogi keret

| 1. | emlékeztet rá, hogy a KBVP az EUSZ-ban foglaltak alapján magában foglalja a közös uniós védelmi politika fokozatos kialakítását, amelynek a jövőben közös védelmet kell eredményeznie, amennyiben erről az Európai Tanács egyhangúlag döntést hoz és a tagállamok saját alkotmányos előírásaiknak megfelelően elfogadják ezt a határozatot; sürgeti a tagállamokat, hogy kiemelt fontosságú témaként vállaljanak kötelezettséget a Szerződés KBVP-ről szóló rendelkezései iránt és fokozottabban törekedjenek arra, hogy biztosítsák kézzelfogható előrelépések megtételét az e rendelkezésekben foglalt célkitűzések megvalósítása terén; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megjegyzi, hogy a Lisszaboni Szerződés által a KBVP területén bevezetett reform és újítás elégséges és egységes keretet biztosít és meg kell határoznia egy valódi közös politika felé vezető utat, amely az erőforrások és képességek megosztásán, valamint az uniós szintű összehangolt tervezésen alapul; hangsúlyozza, hogy a KBVP területén a jelenlegi intézményi és jogi keretben elérhető előrelépés nagyobb mértékben a tagállamok politikai akaratán, nem pedig jogi megfontolásokon múlik; kiemeli, hogy az EUSZ 43. cikke lefedi azon válságkezelési feladatok teljes spektrumát, amelyek gyors és határozott alkalmazására törekszik az Európai Unió; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ezért sürgeti az alelnököt/főképviselőt, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy az EUSZ-ben foglaltaknak megfelelően biztosítsák a következetességet a külső fellépés különböző területei között, e területeket kezeljék egy globális és átfogó megközelítés révén, valamint hogy használják ki a Szerződés biztosította lehetőségeket, különös tekintettel az EUSZ 42. cikkének (6) bekezdésében és 46. cikkében foglalt mechanizmusokra és az EUSZ 42. cikke által létrehozott állandó strukturált együttműködésről szóló 10. jegyzőkönyvre, valamint az EUSZ 44. cikkére a tagállamok egy csoportja által végrehajtott KBVP-missziókról, a missziók és műveletek gyorsabb, hatékonyabb és rugalmasabb végrehajtása érdekében; hangsúlyozza, hogy egyértelműen meg kell határozni az állandó strukturált együttműködésen (PESCO) belüli együttműködésre vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megjegyzi, hogy ahol az EUSZ úgy rendelkezik, hogy a Tanácsnak minősített többséggel kell döntést hoznia a KBVP területén, különös tekintettel az EUSZ 45. cikkének (2) bekezdésére és 46. cikkének (2) bekezdésére, az ilyen döntések következményeként felmerülő összes kiadást az Unió költségvetését kiegészítő további új forrásokkal kell finanszírozni és annak a költségvetést kell terhelnie; úgy véli, hogy ennek érdekében a tagállamoktól származó további finanszírozásra vagy társfinanszírozásra van szükség; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ezért úgy véli, hogy az Európai Védelmi Ügynökséget (EDA) és a védelem területén működő állandó strukturált együttműködést (PESCO) – az Európai Külügyi Szolgálathoz (EKSZ) hasonlóan – önálló (sui generis) intézményekként kellene kezelni; úgy véli, hogy ez a költségvetési rendelet módosítását teszi szükségessé az EDA és a PESCO annak 2. cikke b) pontjába történő beemelése érdekében külön uniós költségvetési szakasszal; emlékeztet, hogy a Parlament a Tanáccsal közösen látja el a jogalkotási és költségvetési feladatokat, valamint a Szerződésekben meghatározott feltételek szerint a politikai ellenőrzési és konzultatív feladatokat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meggyőződése, hogy az EUSZ 41. cikkének (1) bekezdése érvényes az EDA és a PESCO igazgatási kiadásaira; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdése érvényes az EDA és a PESCO működési kiadásaira; emlékeztet arra, hogy az EUSZ 42. cikkének (1) bekezdésében említett, katonai missziókból származó működési kiadásokat, a tagállamok valamelyikének területe elleni fegyveres támadással szembeni védelmi műveletekből fakadó kiadásokat és az EUSZ 42. cikkének (7) bekezdése értelmében segítség- és támogatásnyújtási kötelezettségének eleget tevő tagállamok védelmi műveleteiből fakadó működési kiadásokat kollektív forrásokból kell finanszírozni, azonban ezek nem terhelhetik az Unió költségvetését; üdvözli a 42. cikk (7) bekezdésében szereplő kölcsönös védelmi záradék aktiválását; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ezért úgy véli, hogy az EDA és a PESCO igazgatási és működési kiadásainak finanszírozása a Szerződések értelmében kizárólag az uniós költségvetésből történhet annak ellenére, hogy mindkét intézménynek lehetősége van a tagállamok által közvetlenül nyújtott források kezelésére; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a tagállamokat, hogy bocsássák rendelkezésre az EDA és a PESCO igazgatási és működési kiadásainak az uniós költségvetésből történő finanszírozásához szükséges további pénzügyi eszközöket; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sürgeti a Tanácsot, hogy ennek érdekében vizsgálja felül az Európai Védelmi Ügynökség jogállásának, székhelyének és működési szabályainak meghatározásáról szóló (KKBP) 2015/1835 határozatot; |
| --- | --- |

10.

| 11. | úgy véli, hogy a tagállamok közötti védelmi együttműködés uniós szinten történő elmélyítésének együtt kell járnia a parlamenti felügyelet és ellenőrzés megerősítésével mind az Európai Parlament, mind a nemzeti parlamentek részéről; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kiemeli ezzel összefüggésben a Parlament költségvetési hatóságként betöltött szerepét; határozott szándéka az EDA és a PESCO feletti parlamenti és költségvetési ellenőrzés gyakorlása a szerződések rendelkezéseinek megfelelően; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sürgeti a Tanácsot, hogy az EUSZ 41. cikke (3) bekezdésének megfelelően járjon el és késedelem nélkül fogadjon el egy határozatot, amely létrehozza az EUSZ 42. cikke (1) bekezdésében és 43. cikkében említett feladatokkal kapcsolatos katonai műveletek kezdeti fázisban való sürgős finanszírozását ellátó induló alapot; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sürgeti a Tanácsot, hogy – az EUSZ 42. cikkének (2) bekezdésével összhangban –tegyen konkrét lépéseket az európai fegyveres erők harmonizálása és szabványosítása felé, hogy egy új európai védelmi unió égisze alatt elősegítse a fegyveres erők személyzete közötti együttműködést, a közös védelempolitika fokozatos kialakításának egy lépéseként; |
| --- | --- |

14.

A KBVP európai hozzáadott értéke

| 15. | hangsúlyozza, hogy a gyorsan romló biztonsági környezetben egyre nagyobb szükség van a közös biztonság- és védelempolitika EUSZ-ben szereplő céljainak elérésére, azaz az Unió operatív kapacitásainak erősítésére a külső békefenntartó tevékenységek, a konfliktusmegelőzés és a nemzetközi biztonság fokozása terén; határozottan úgy véli, hogy az EU-t érintő, illetve a polgárai és területe ellen irányuló biztonsági és védelmi fenyegetések közös problémát jelentenek és a tagállamok egyedül nem tudják azokat megoldani; meggyőződése, hogy ha az Unió és a tagállamok az egységes fellépés és együttműködés mellett döntenek, meg fog erősödni az Unió biztonsága és védelme; álláspontja szerint az Uniónak hatékony európai tehermegosztási rendszert kell kialakítani saját védelme és biztonsága érdekében, amellyel jelenleg még nem rendelkezik; felhívja a tagállamokat, hogy mutassanak teljes politikai elkötelezettséget és működjenek együtt ennek érdekében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy a biztonság és védelem olyan terület, ahol nyilvánvalóan megmutatkozik az európai hozzáadott érték egyrészt a hatékonyság tekintetében a tagállamoknak biztosítandó kibővített és költséghatékonyabb képességek, valamint a biztonság és védelem területén érvényesülő fokozottabb koordináció és átjárhatóság révén, másrészt az Unión belüli szolidaritás, kohézió és stratégiai autonómia, valamint az Unió ellenálló képességének megszilárdítása tekintetében; felhívja a figyelmet arra, hogy becslések szerint minden egyes euró, amit a védelemre fordítanak, 1,6-szoros megtérülést eredményez különösen a képzettséget igénylő foglalkoztatás, a kutatás és technológia és a kivitel révén; |
| --- | --- |

16.

| 17. | Hangsúlyozza, hogy a Szerződésekben biztosított valamennyi lehetőség igénybevétele javítaná a védelmi ipar versenyképességét és működését az egységes piacon és még inkább serkentené a védelmi együttműködést pozitív ösztönzőkkel és olyan projektek középpontba állításával, amelyeket a tagállamok nem képesek végrehajtani, valamint a felesleges párhuzamosságok csökkentése és a közpénzek hatékonyabb felhasználásának előmozdítása révén; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy a KBVP Szerződéseknek megfelelő megerősítése nem lesz hatással a nemzeti szuverenitásra, mivel ezt a politikát a tagállamok határozzák meg; meggyőződése, hogy a szuverenitás tiszteletben tartásának legfőbb kifejeződése, ha az Európai Unió területi integritásának védelmét közös védelempolitika biztosítja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy a KBVP-missziók az EUSZ 44. cikke alapján történő indítása hozzájárul egy európai védelmi unió megteremtéséhez; felhívja az EU-t, hogy használja ki maradéktalanul a 44. cikk által kínált lehetőségeket az ilyen missziók folytatása és megerősítése érdekében a biztonság és védelem területére vonatkozó műveleti politika kialakítása céljából; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kulcsfontosságúnak tartja a nemzeti védelmi kiadásoknak az uniós GDP 2 %-ára történő emelését; hangsúlyozza, hogy ez az elkövetkező évtized végéig a védelemmel kapcsolatos 100 milliárd eurós többletkiadást jelentene; úgy véli, hogy ezt a többletkiadást több stratégiai együttműködési program beindítására kellene fordítani az Unión belül és annak közreműködésével a keresleti és kínálati oldal megfelelőbb strukturálásával, valamint hatékonyabbá és eredményesebbé tételével; úgy véli, hogy ez a többletkiadás hozzá fog járulni az európai védelmi ágazat és a munkahelyteremtés európai szintű támogatásához, különösen a kis- és középvállalkozások vonatkozásában; úgy véli, hogy a kiadások jelentős részét kettős felhasználású és védelmi technológiák kutatására és fejlesztésére, valamint stratégiai együttműködési programokra kell fordítani, amelyek nemcsak kulcsfontosságúak e célok eléréséhez, hanem további hozzáadott értéket jelenthetnek az Európai Unió számára; megjegyzi, hogy e többletköltségek tekintetében garantálni kell az európai közpénzek fokozott elszámoltathatóságát, átláthatóságát és felügyeletét; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meggyőződése, hogy az Unió védelmi beruházásainak biztosítaniuk kell, hogy valamennyi tagállam részt vegyen katonai képességei kiegyensúlyozott, egységes és összehangolt fejlesztésében; úgy véli, hogy ez stratégiai lehetőséget nyújt az Unió számára biztonságának és védelmének javítására; |
| --- | --- |

21.

Intézményi keret

Védelmi Miniszterek Tanácsa

| 22. | rámutat arra, hogy a Tanács keretében létre kell hozni a védelmi miniszterek tanácsát az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének elnökletével, a KBVP végrehajtásának koordinálása és hatékonyabbá tétele érdekében; |
| --- | --- |

22.

Védelmi irányítóbizottság

| 23. | úgy véli, hogy az EDA irányítóbizottsága, amely a tagállamok védelmi minisztereinek képviselőiből áll, olyan testület, amely alkalmas az EUSZ 42., 45. és 46. cikkének végrehajtásához szükséges tanácsadói és felügyeleti funkciók ellátására; |
| --- | --- |

23.

| 24. | úgy véli, hogy az Európai Védelmi Ügynökség jogállásának, székhelyének és működési szabályainak meghatározásáról szóló (KKBP) 2015/1835 határozat 4. cikkének (4) bekezdése szükséges és hatékony alapot biztosít az EDA irányítóbizottsága számára, hogy az Unió harmadik állandó képviselők bizottságaként, védelmi irányítóbizottságként működjön; úgy véli, hogy a bizottságnak az állandó strukturált együttműködés megvalósításához szükséges tanácsadói és felügyeleti feladatköröket is gyakorolnia kell az ilyen együttműködés létrejöttét követően; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meggyőződése, hogy az EUSZ 38. cikkében hivatkozott Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) mandátumát megszorítóan kell értelmezni; úgy véli, hogy a szerződések értelmében a bizottság mandátuma csupán az Unión kívüli helyzetekre és műveletekre, valamint a szolidaritási záradék végrehajtásának bizonyos szempontjaira terjedhet ki; konkrétan úgy véli, hogy részletesen kidolgozott munkarendje nem illeszkedik a KBVP azon részének további végrehajtásához, amelyet az EUSZ 42. cikke (2) bekezdése határoz meg; |
| --- | --- |

25.

| 26. | sürgeti a Tanácsot, hogy ennek érdekében vizsgálja felül a Politikai és Biztonsági Bizottság létrehozásáról szóló 2001/78/KKBP határozatot és az Európai Védelmi Ügynökség jogállásának, székhelyének és működési szabályainak meghatározásáról szóló (KKBP) 2015/1835 határozatot; |
| --- | --- |

26.

Európai Védelmi Ügynökség

| 27. | emlékeztet arra, hogy az EDA célja a tagállamok támogatása védelmi képességeik fejlesztésében és védelmi ipari és technológiai bázisuk megerősítésében; hangsúlyozza, hogy az EDA kihasználatlan lehetőségekkel rendelkezik a KBVP továbbfejlesztésének támogatásához és e célok eléréséhez, amelyekhez az Ügynökség teljes kapacitásának igénybevételére van szükség; szorgalmazza az Ügynökség jövőbeni szerepének és feladatainak átgondolását; sürgeti a tagállamokat, hogy az EDA reformjának keretében határozzanak meg közös törekvési szintet és vállaljanak kötelezettséget azzal kapcsolatban; szorgalmazza az EDA politikai támogatásának, finanszírozásának és erőforrásainak, valamint a Bizottság, a tagállamok és más szereplők fellépéseivel való koordinációjának megerősítését, különösen a képességfejlesztés, a védelmi beszerzések, a kutatás és a tagállamok fegyveres erői közötti interoperabilitás előmozdítása területén; úgy véli, hogy az Ügynökség a tagállamok hatóságaival és a piac magánszereplőivel közösen finanszírozhat olyan kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzéseket, amelyek innovatív megoldásokat mutatnak fel; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tudomásul veszi az EDA döntését a képességfejlesztési terv kül- és biztonságpolitikára vonatkozó uniós globális stratégiának megfelelő felülvizsgálatáról és várakozással tekint a jövőbeli képességfejlesztési terv elé, amely megfelelőbb módon tükrözi az Unió és tagállamai prioritásait és szükségleteit; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kéri a tagállamokat, hogy az EDA-n belül dolgozzanak ki közös európai fegyverzet- és képességpolitikát (EACP) az EUSZ 42. cikkének (3) bekezdésében előirányzottak szerint, valamint felhívja a Bizottságot és egyúttal az EDA-t, hogy terjesszenek elő javaslatokat e tárgyban; sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy tájékoztassa a Parlamentet az EDA és a Bizottság, valamint az Európai Űrügynökség (ESA) és a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezet (OCCAR) között meglévő munkakapcsolatok során elért eredményekről; sürgeti a tagállamokat, hogy megfelelő módon hajtsák végre a fegyverkivitelről szóló 2008/944/KKBP közös álláspontot, és alakítsanak ki a fegyverkivitelre vonatkozó közös politikát, biztosítva, hogy a fegyverek kivitelére egységes, az egész Unióban alkalmazott feltételek vonatkozzanak, melyek meghatározzák a fegyverek, lőszerek, védelmi felszerelések és technológiák harmadik országokba történő kivitelét; |
| --- | --- |

29.

Állandó strukturált együttműködés (PESCO)

| 30. | ösztönzi a tagállamokat, hogy az Unió keretében mihamarabb hozzanak létre állandó strukturált együttműködést és csatlakozzanak hozzá a katonai képességek fenntartása és fejlesztése céljából a doktrína és a vezetők fejlesztése, a személyi állomány fejlesztése és képzése, védelmi célú anyagok és infrastruktúrák fejlesztése, valamint az átjárhatóság és a tanúsítás révén; kiemeli annak fontosságát és szükségességét, hogy minden tagállam, amely kész arra, hogy védelmi integrációját a legambiciózusabb szintre emelje, részt vegyen az állandó és hatékony strukturált együttműködésben; úgy véli, hogy egy állandó „európai integrált haderőt”, egy multinacionális hadtestet kell létrehozni a PESCO 10. jegyzőkönyvének 1. cikkében említetteknek megfelelően, és ezt a haderőt a KBVP végrehajtása céljából az Unió rendelkezésére kell bocsátani az EUSZ 42. cikkének (3) bekezdésében előírtak szerint; felhívja alelnököt/főképviselőt, hogy terjesszen elő javaslatokat a PESCO 2017 első felében elérendő működőképessé tételére vonatkozóan; |
| --- | --- |

30.

| 31. | úgy véli, hogy az Uniónak az érintett tagállamokkal egyetértésben rendelkezést kell hoznia az általuk indított kapacitási programokban való részvételről; úgy véli, hogy az Unió ilyen programokhoz való pénzügyi hozzájárulása nem haladhatja meg a részt vevő tagállamok által nyújtott hozzájárulást; |
| --- | --- |

31.

| 32. | álláspontja szerint az uniós harccsoport-rendszert a PESCO alá kell vonni egy állandó polgári-katonai parancsnokság létrehozása mellett, ugyanolyan jelentős katonai tervezési és végrehajtási képességgel (KTVK) és polgári tervezési és végrehajtási képességgel (PTVK), amely megerősítené a stratégiai és műveleti tervezést a tervezési ciklus minden szintjén, fokozná a polgári-katonai együttműködést és javítaná az EU válságokra való gyorsreagálási képességét; úgy véli, hogy az olyan európai multinacionális struktúrákat, mint az Európai Légiszállítási Parancsnokság, az Eurocorps és a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezet (OCCAR), valamint az állandó strukturális együttműködésben részt vevő országok közötti katonai együttműködés valamennyi kétoldalú és multilaterális formáját szintén a PESCO alá kellene vonni; úgy véli, hogy a PESCO részeként e multinacionális egységekre az Európai Unió kiváltságainak és mentességeinek kellene vonatkozniuk; |
| --- | --- |

32.

| 33. | úgy véli, hogy a felkészülési, készenléti és levonulási szakaszban az Uniónak kellene fedeznie az uniós harccsoportok összes költségét; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felhívja az alelnököt/főképviselőt és a Tanácsot, hogy hajtsák végre maradéktalanul az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1325. számú határozatát, és nevezzenek ki a nőkkel és konfliktusokkal foglalkozó különleges képviselőt; |
| --- | --- |

34.

Az Európai Parlament

| 35. | hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek kiemelt szerepet kell játszania a KBVP végrehajtásának ellenőrzésében és felügyeletében, valamint értékelésében, az EUSZ 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban; úgy véli, hogy a KKBP-ről és a KBVP-ről szóló parlamentközi konferenciának fórumként is kell szolgálnia a parlamentközi együttműködés, illetve a KBVP ellenőrzése számára; ismételten hangsúlyozza, hogy a Parlamenttel hatékonyan egyeztetni kell a nagyobb horderejű KBVP-döntésekkel, különösen a katonai és civil missziókkal, valamint a stratégiai védelmi műveletekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ebben a tekintetben sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy maradéktalanul szerezzen érvényt az EUSZ 36. cikkének, biztosítva a Parlament álláspontjainak megfelelő figyelembevételét a KBVP főbb szempontjairól és az ezen a területen fennálló alternatívákról a KKBP részeként a Parlamenttel folytatott egyeztetések keretében; szorgalmazza, hogy a Parlament további rendszeres tájékoztatást kapjon a rendelkezésre álló parlamenti és politikai ellenőrzési mechanizmusok megerősítése céljából; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nyomatékosan kéri a Parlamentet, hogy Biztonság- és Védelempolitikai Albizottságát alakítsa át rendes parlamenti bizottsággá, lehetővé téve számára, hogy kiemelkedő szerepet töltsön be a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásában, és különösen a védelmi piaccal kapcsolatos jogi aktusok ellenőrzésében, valamint az eljárások, például a védelmi kiadások koordinált éves felülvizsgálata során; |
| --- | --- |

37.

| 38. | a KBVP területén megvalósítandó konkrét eredmények és a KBVP legitimációjának alapvető fontosságú elemeként megerősített együttműködést sürget az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek között; megjegyzi, hogy az ilyen jellegű együttműködés nem sodorhatja veszélybe a KBVP uniós politikaként történő végrehajtását és céljainak megvalósítását; |
| --- | --- |

38.

| 39. | úgy véli, hogy a költségvetési folyamatban játszott szerepén túl a Parlamentnek továbbra is elő kell mozdítania konkrét kezdeményezéseket, és ajánlásokat kell megfogalmaznia a Tanács, az alelnök/főképviselő és a Bizottság számára a közös biztonság- és védelempolitika kérdéseiben; |
| --- | --- |

39.

EU–NATO kapcsolatok

| 40. | szorgalmazza a KBVP és a NATO közötti szorosabb kapcsolat kialakítását, ami politikai lehetőséget kínál az együttműködésre és a komplementaritásra minden szinten, az EUSZ 42. cikke (7) bekezdése második albekezdésének sérelme nélkül; emlékeztet arra, hogy ki kell egyensúlyozni és meg kell erősíteni az EU és a NATO közötti kapcsolatokat az összeegyeztethetőség biztosítása, közös képességek kialakítása, továbbá a párhuzamos műveletek és struktúrák elkerülése érdekében, ezáltal csökkentve a kiadásokat és növelve a hatékonyságot; felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy haladéktalanul vegye fel a kapcsolatot a transzatlanti partnerekkel a globális stratégiában szereplő témákkal kapcsolatos álláspontjuk tisztázása érdekében; |
| --- | --- |

40.

| 41. | sürgeti az alelnököt/főképviselőt és a NATO főtitkárát, hogy készítsenek részletes elemzést arról, hogy milyen jogi és politikai hatásai lehetnek az EU/NATO partnerség kialakítására annak, ha az Egyesült Államok adott esetben elindítja az EUSZ 50. cikke szerinti eljárást; |
| --- | --- |

41.

| 42. | hangsúlyozza, hogy a „Berlin plusz” megállapodásokat alaposan át kell dolgozni a jelenlegi stratégiai kontextushoz igazodás, valamint a feltárt hiányosságok orvoslása érdekében – például az Unió és a NATO együttes jelenlétével járó forgatókönyvek esetében taktikai és operatív mechanizmusok javítása tekintetében –, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy a NATO élhessen az uniós eszközökkel; |
| --- | --- |

42.

Politikai ajánlások

| 43. | támogatja a védelem koordinált éves felülvizsgálatára irányuló javaslatot, amelynek keretében a tagállamok az Európai Parlamentet és a nemzeti parlamenteket bevonva nyitott folyamat keretén belül koordinálnák védelmi kiadásokkal és képességekkel kapcsolatos terveiket; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kéri a Tanácsot és az alelnököt/főképviselőt, hogy dolgozzanak ki a biztonság- és védelempolitikáról szóló uniós fehér könyvet, amely az európai védelem által megkövetelt képességek számbavételére irányuló első lépésként magában foglalja az európai biztonságot érintő fenyegetések és veszélyek megfelelő meghatározását, valamint az európai védelmi uniós és egy közös védelempolitika létrehozására irányuló, világosan meghatározott szakaszokat és fokozatos lépéseket tartalmazó ütemtervet; úgy véli, hogy a fehér könyvnek a különböző uniós intézmények észrevételeinek eredményeként kell létrejönnie, a lehető legátfogóbbnak kell lennie és magában kell foglalnia az Unió által előirányzott különböző intézkedéseket; |
| --- | --- |

44.

| 45. | üdvözli a Bizottság által 2016 novemberében előterjesztett európai védelmi cselekvési tervet; ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék teljesen egyértelművé a lehetséges Európai Védelmi Alap, különösen pedig a „képességi és kutatási ablakok” irányítását, finanszírozását és célkitűzéseit; úgy véli, hogy a terv hatékony végrehajtása a tagállamok és az uniós intézmények szilárd támogatását és politikai elkötelezettségét teszi szükségessé; ebben a tekintetben sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság, az EDA és a tagállamok egyelőre nem hajtották végre eredményesen az Európai Tanács védelemről szóló 2013-as és 2015-ös ülései nyomán meghatározott feladatokat; |
| --- | --- |

45.

| 46. | emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság által előterjesztett különböző kezdeményezéseknek figyelembe kell venniük a védelmi ágazattal kapcsolatos sajátosságokat (részvételi szabályokat, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat, az irányzást, az operatív szükségletekhez való kapcsolódást); e tekintetben éberen figyeli majd a következő, 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó tárgyalásokat, különösen a jövőbeli európai védelmi kutatási program végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

46.

| 47. | úgy véli, hogy egy közös uniós védelmi politika fokozatos kialakításának ösztönzése érdekében a biztonságról és védelemről szóló uniós fehér könyv elfogadásának a globális stratégia biztonságra és védelemre vonatkozó végrehajtási tervére kell épülnie; hangsúlyozza, hogy ennek a dokumentumnak nemcsak a tagállamok jelenlegi katonai képességeit kell tükröznie, hanem elemeznie kell a megvalósításhoz szükséges együttműködés típusát és annak eszközeit, az Unió által végrehajtható műveletek jellegét és a szükséges képességeket és forrásokat is, ugyanakkor hozzá kell járulnia a NATO és az EU közötti koordinációhoz és együttműködéshez; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kéri az Athéné mechanizmus haladéktalan átalakítását a műveletekkel kapcsolatos költségmegosztásra és közös finanszírozásra vonatkozó lehetőségek kiterjesztése, illetve a műveletekkel kapcsolatos költségek tisztességes elosztásának biztosítása érdekében, arra ösztönözve a tagállamokat, hogy haderőkkel járuljanak hozzá, és ne korlátozzák őket pénzügyi képességeik; úgy véli, hogy a reformnak biztosítania kell, hogy a 2015. március 27-i (KKBP) 2015/528 tanácsi határozat I–IV. mellékletében említett közös költségeket minden esetben az Athéné állja; úgy véli, hogy a megreformált Athéné mechanizmust „az integrált európai erő” (amint a PESCO-n belül létre lett hozva), többek között az uniós harccsoportok műveleti költségeinek finanszírozására is kellene fordítani; |
| --- | --- |

48.

| 49. | elvárja, hogy a külföldön végrehajtott európai katonai kiképzési missziók teljesítsék azon feladatukat, hogy a helyi nemzeti katonai egységeket olyan módon képzik ki, hogy képesek legyenek kezelni a háborús körülményeket és (a lázadókkal és a terrorizmussal összefüggő) biztonsági fenyegetéseket; úgy véli, hogy következésképpen rendelkezniük kell azokkal a fegyverekkel és felszerelésekkel, amelyek a kiképzésükhöz és a helyszíni működésükhöz szükségesek, és a kiképzésükért felelős európai hadseregnek lehetőséget kell kapnia arra, hogy a műveletekbe be nem avatkozva, megfigyelőként kísérje őket annak érdekében, hogy értékelni tudják a kiképzés hatékonyságát, illetve elvégezzék a kiigazításokat, valamint a szükséges újbóli kiképzést; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza, hogy mélyrehatóbb vitára van szükség az Unió és az Egyesült Királyság között a KBVP ügyekben fenntartott jövőbeli kapcsolatokról, különösen a katonai képességek területén, amennyiben az Egyesült Királyság úgy dönt, hogy elindítja az EUSZ 50. cikke szerinti eljárást; úgy véli, hogy új parancsnoki rendszert kell kialakítani az Atalanta művelet nortwoodi műveleti parancsnoksága tekintetében; |
| --- | --- |

50.

| 51. | sürgeti a Tanácsot és az alelnököt/főképviselőt, hogy a kapcsolatok minden szintjén – polgári és katonai, EKSZ/Bizottság és Unió/tagállamok – biztosítsa a koordinációt; üdvözli a globális stratégia által létrehozott belső/külső biztonsági kapcsolatot és sürgeti az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy biztosítsa az egységességet, valamint a biztonság belső és külső szempontjainak megfelelő – többek között igazgatási szinten történő – koordinációját; |
| --- | --- |

51.

| 52. | hangsúlyozza, az Uniónak növelnie kell erőfeszítéseit a globális kormányzás megerősítése érdekében, ami a stratégiai és a biztonsági kontextus javulását fogja eredményezni; kéri a tagállamokat, hogy segítsék elő az ENSZ reformját a szervezet legitimitásának, átláthatóságának, elszámoltathatósági folyamatának és hatékonyságának javítása érdekében; úgy véli, hogy át kell alakítani az ENSZ Biztonsági Tanácsát, különösen összetétele és szavazási eljárásai tekintetében annak érdekében, hogy határozottabban tudjon fellépni a globális biztonsági kihívások kezelésében, túllépve a pusztán katonai szempontú megközelítésén; |
| --- | --- |

52.

| 53. | hangsúlyozza, hogy a közös védelemre irányuló munkában az egyik legértékesebb eszközünk az emberi tényező; úgy véli, hogy több beruházásra van szükség a KBVP-vel kapcsolatos képzés és oktatás terén, ideértve a nemzeti katonai központokon alapuló, integrált rendszer kiépítését, mivel mind a képzés, mind az oktatás erőteljes eszköz az e téren való előrelépés szempontjából; |
| --- | --- |

53.

| 54. | úgy véli, hogy az Európai Parlament által ezen állásfoglalásban megfogalmazott álláspontok ajánlásokat jelentenek a Tanácsnak és az alelnöknek/főképviselőnek az EUSZ 36. cikke alapján; úgy véli, hogy ezekez az ajánlásokat kellőképpen figyelembe kell vennie az alelnöknek/főképviselőnek a KBVP kialakítására irányuló bármely javaslatában, és a Tanácsnak az ilyen javaslatok elfogadásakor az uniós intézmények közötti kölcsönös, őszinte együttműködés megfelelő gyakorlataként; |
| --- | --- |

54.

| 55. | hangsúlyozza, hogy az EUSZ 21. cikke kifejezetten úgy rendelkezik, hogy „az Unió nemzetközi szintű fellépése azon elvekre épül, amelyek létrehozását, fejlődését és bővítését vezérelték, és arra irányul, hogy ezek érvényesülését a világ többi részén is előbbre vigye; ezek az alapelvek a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan volta, az emberi méltóság tiszteletben tartása, az egyenlőség és a szolidaritás elvei, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek és a nemzetközi jog tiszteletben tartása”; |
| --- | --- |

55.

Az Európai Unió intézményi felépítésével kapcsolatos lehetséges fejlemények és módosítások

| 56. | arra kéri egy jövőbeni konvent tagjait, hogy:






  — | fontolják meg ezen állásfoglalás ajánlásait és iránymutatásait, a közös biztonság- és védelempolitika, illetve az európai védelmi unió végrehajtására vonatkozó parlamenti állásfoglalásokat; |
| --- | --- | --- |

56.

—

fontolják meg ezen állásfoglalás ajánlásait és iránymutatásait, a közös biztonság- és védelempolitika, illetve az európai védelmi unió végrehajtására vonatkozó parlamenti állásfoglalásokat;

| — | az említett állásfoglalások ajánlásai és iránymutatásai alapján egy jövőbeli uniós szerződés keretében rendelkezzenek:






  — | az európai fegyveres erők létrehozásáról, amely képes harcoló erők bevetésére magas intenzitású konfliktusokban, fegyverszüneteket és békemegállapodásokat biztosító stabilizációs erők bevetésére, valamint evakuációs feladatok, orvosi szolgálatok, többek között mozgó tábori kórházak, továbbá katonai logisztikai és hadmérnöki feladatok ellátására; |
| --- | --- | --- |

—

az említett állásfoglalások ajánlásai és iránymutatásai alapján egy jövőbeli uniós szerződés keretében rendelkezzenek:

—

az európai fegyveres erők létrehozásáról, amely képes harcoló erők bevetésére magas intenzitású konfliktusokban, fegyverszüneteket és békemegállapodásokat biztosító stabilizációs erők bevetésére, valamint evakuációs feladatok, orvosi szolgálatok, többek között mozgó tábori kórházak, továbbá katonai logisztikai és hadmérnöki feladatok ellátására;

| — | a közös uniós védelmi politika keretében a kölcsönös segítségnyújtási és támogatási záradék aktiválására és végrehajtására vonatkozó pontos és kötelező erejű iránymutatások kidolgozásáról; |
| --- | --- |

—

a közös uniós védelmi politika keretében a kölcsönös segítségnyújtási és támogatási záradék aktiválására és végrehajtására vonatkozó pontos és kötelező erejű iránymutatások kidolgozásáról;

| — | a nemzeti hírszerzési szervek közötti európai szintű, megfelelő együttműködési struktúrák között megvalósuló kötelező információcsere biztosításáról; |
| --- | --- |

—

a nemzeti hírszerzési szervek közötti európai szintű, megfelelő együttműködési struktúrák között megvalósuló kötelező információcsere biztosításáról;

| — | a Bizottság tagjainak részvételével és az alelnök/főképviselő elnökletével működő, a védelmi ügyekkel foglalkozó állandó munkacsoport létrehozásáról; a Parlament állandó képviselőinek e csoportba történő bevonásáról; arról, hogy a Bizottság jól összpontosított kutatás, tervezés és végrehajtás révén aktívabb szerepet kapjon a védelemben; annak lehetővé tételéről, hogy az alelnök/főképviselő beépítse az éghajlatváltozás témakörét az EU valamennyi külső fellépésébe, különösen a KBVP-be; |
| --- | --- |

—

a Bizottság tagjainak részvételével és az alelnök/főképviselő elnökletével működő, a védelmi ügyekkel foglalkozó állandó munkacsoport létrehozásáról; a Parlament állandó képviselőinek e csoportba történő bevonásáról; arról, hogy a Bizottság jól összpontosított kutatás, tervezés és végrehajtás révén aktívabb szerepet kapjon a védelemben; annak lehetővé tételéről, hogy az alelnök/főképviselő beépítse az éghajlatváltozás témakörét az EU valamennyi külső fellépésébe, különösen a KBVP-be;

| — | a tagállamok védelmi kiadásainak pénzügyi és költségvetési politikájára vonatkozó értékelés figyelembe vételéről egy jövőbeni, a védelem európai szemeszterének keretében, vagyis annak figyelembe vételéről, hogy mennyit fordítanak az egyes tagállamok e területre, és így fel lehessen mérni, milyen jelentőséggel bírnak az egyes kiadások Európa egészének biztonsága szempontjából; úgy véli, hogy hosszú távon az EU-nak meg kell vizsgálnia a közös költségvetés lehetőségeit és erre a célra kell törekednie; |
| --- | --- |

—

a tagállamok védelmi kiadásainak pénzügyi és költségvetési politikájára vonatkozó értékelés figyelembe vételéről egy jövőbeni, a védelem európai szemeszterének keretében, vagyis annak figyelembe vételéről, hogy mennyit fordítanak az egyes tagállamok e területre, és így fel lehessen mérni, milyen jelentőséggel bírnak az egyes kiadások Európa egészének biztonsága szempontjából; úgy véli, hogy hosszú távon az EU-nak meg kell vizsgálnia a közös költségvetés lehetőségeit és erre a célra kell törekednie;

o

o o

| 57. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ főtitkárának, a NATO főtitkárának, az űripar és a biztonság és védelem területén működő uniós ügynökségeknek és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0120.

(2)  HL C 419., 2015.12.16., 138. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0435.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0019.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0440.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0049.

(7)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(8)  HL L 266., 2015.10.13., 55. o.

(9)  HL L 27., 2001.1.30., 1. o.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/136 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/136

---

P8_TA(2017)0093

Az EU Északi-sarkvidékre vonatkozó integrált politikája

Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása az Európai Unió Északi-sarkvidékre vonatkozó integrált politikájáról (2016/2228(INI))

(2018/C 263/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek által 1982. december 10-én megkötött és 1994. november 16 óta hatályban lévő Tengerjogi Egyezményre (UNCLOS) és az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményére (UNFCCC), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek által 1982. december 10-én megkötött és 1994. november 16 óta hatályban lévő Tengerjogi Egyezményre (UNCLOS) és az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményére (UNFCCC),

| — | tekintettel az UNFCCC részes felei 21. konferenciáján Párizsban 2015. december 12-én elfogadott megállapodásra (a Párizsi Megállapodás), valamint az Európai Parlamentnek a megállapodás megerősítéséről szóló 2016. október 4-i szavazására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNFCCC részes felei 21. konferenciáján Párizsban 2015. december 12-én elfogadott megállapodásra (a Párizsi Megállapodás), valamint az Európai Parlamentnek a megállapodás megerősítéséről szóló 2016. október 4-i szavazására (1),

| — | tekintettel a Minamata egyezményre, a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezményre, a göteborgi jegyzőkönyvre, a Stockholmi Egyezményre, az Aarhusi Egyezményre és a biológiai sokféleségről szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Minamata egyezményre, a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezményre, a göteborgi jegyzőkönyvre, a Stockholmi Egyezményre, az Aarhusi Egyezményre és a biológiai sokféleségről szóló egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló csúcstalálkozójára, valamint az ENSZ Közgyűlés által 2015. szeptember 25-én elfogadott, „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című záródokumentumra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló csúcstalálkozójára, valamint az ENSZ Közgyűlés által 2015. szeptember 25-én elfogadott, „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című záródokumentumra (2),

| — | tekintettel a világ kulturális és természeti örökségéről szóló, 1972. november 16-i UNESCO-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a világ kulturális és természeti örökségéről szóló, 1972. november 16-i UNESCO-egyezményre,

| — | tekintettel a 169. számú ILO-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 169. számú ILO-egyezményre,

| — | tekintettel a Jeges-tenger partján fekvő öt állam által 2008. május 28-án a grönlandi Ilulissatban megrendezett, a Jeges-tengerről szóló konferencián elfogadott ilulissati nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jeges-tenger partján fekvő öt állam által 2008. május 28-án a grönlandi Ilulissatban megrendezett, a Jeges-tengerről szóló konferencián elfogadott ilulissati nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Inuit Nunaat-i forrásfejlesztési elvekről szóló sarkvidéki inuit nyilatkozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Inuit Nunaat-i forrásfejlesztési elvekről szóló sarkvidéki inuit nyilatkozatra (3),

| — | tekintettel arra, hogy az ENSZ Közgyűlése 2007. szeptember 13-án elfogadta az őslakos népek jogairól szóló 61/295. sz. ENSZ-nyilatkozatot (UNDRIP), |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az ENSZ Közgyűlése 2007. szeptember 13-án elfogadta az őslakos népek jogairól szóló 61/295. sz. ENSZ-nyilatkozatot (UNDRIP),

| — | tekintettel az északi-sarkvidéki kérdésekről szóló tanácsi következtetésekre, és különösen a 2016. június 20-i, a 2014. május 12-i, a 2009. december 8-i és a 2008. december 8-i következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az északi-sarkvidéki kérdésekről szóló tanácsi következtetésekre, és különösen a 2016. június 20-i, a 2014. május 12-i, a 2009. december 8-i és a 2008. december 8-i következtetésekre,

| — | tekintettel az Európai Unió 2016. júniusi kül- és biztonságpolitikára vonatkozó, „Közös jövőkép, közös fellépés: Erősebb Európa” elnevezésű globális stratégiájára, valamint a Tanács által 2016. október 17-én elfogadott „Jelentés a KKBP-ről – A 2016. évi prioritásaink” című dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2016. júniusi kül- és biztonságpolitikára vonatkozó, „Közös jövőkép, közös fellépés: Erősebb Európa” elnevezésű globális stratégiájára, valamint a Tanács által 2016. október 17-én elfogadott „Jelentés a KKBP-ről – A 2016. évi prioritásaink” című dokumentumra,

| — | tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az Európai Unió Északi-sarkvidékre vonatkozó integrált politikája” című, 2016. április 27-i közös közleményére (JOIN(2016)0021), a Bizottság és a főképviselő „Az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos európai uniós politika kialakítása” című, 2012. június 26-i közös közleményére (JOIN(2012)0019), valamint a Bizottság „Az Európai Unió és az Északi-sarkvidék” című, 2008. november 20-i közleményére (COM(2008)0763), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az Európai Unió Északi-sarkvidékre vonatkozó integrált politikája” című, 2016. április 27-i közös közleményére (JOIN(2016)0021), a Bizottság és a főképviselő „Az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos európai uniós politika kialakítása” című, 2012. június 26-i közös közleményére (JOIN(2012)0019), valamint a Bizottság „Az Európai Unió és az Északi-sarkvidék” című, 2008. november 20-i közleményére (COM(2008)0763),

| — | tekintettel az északi-sarkvidéki államok, és különösen a Dán Királyság (2011), Svédország (2011) és Finnország (2013), valamint más uniós és más EGT-tagállamok az Északi-sarkvidékre vonatkozó nemzeti stratégiáira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az északi-sarkvidéki államok, és különösen a Dán Királyság (2011), Svédország (2011) és Finnország (2013), valamint más uniós és más EGT-tagállamok az Északi-sarkvidékre vonatkozó nemzeti stratégiáira,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió, másrészről Grönland és a Dán Királyság közötti kapcsolatokról szóló, 2014. március 14-i 2014/137/EU tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió, másrészről Grönland és a Dán Királyság közötti kapcsolatokról szóló, 2014. március 14-i 2014/137/EU tanácsi határozatra,

| — | tekintettel az Északi-sarkvidéki Tanács létrehozásáról szóló nyilatkozatra és az Északi-sarkvidéki Tanács amerikai soros elnökségének jelenlegi, a 2015 és 2017 közötti időszakra szóló programjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Északi-sarkvidéki Tanács létrehozásáról szóló nyilatkozatra és az Északi-sarkvidéki Tanács amerikai soros elnökségének jelenlegi, a 2015 és 2017 közötti időszakra szóló programjára,

| — | tekintettel a Barents Euro-Sarkvidéki Együttműködés 20. évfordulóján, 2013. június 3–4-én Kirkenesben (Norvégia) kiadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Barents Euro-Sarkvidéki Együttműködés 20. évfordulóján, 2013. június 3–4-én Kirkenesben (Norvégia) kiadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Északi-sarkvidék parlamenti képviselői konferenciája (CPAR) és a Barents parlamenti konferencia (BPC) nyilatkozataira, és különösen a CPAR 2016. június 14. és 16. között az oroszországi Ulan-Udéban tartott 12. konferenciáján elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Északi-sarkvidék parlamenti képviselői konferenciája (CPAR) és a Barents parlamenti konferencia (BPC) nyilatkozataira, és különösen a CPAR 2016. június 14. és 16. között az oroszországi Ulan-Udéban tartott 12. konferenciáján elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel a megújított Északi Dimenzió harmadik, 2013. február 18-án Brüsszelben tartott miniszteri találkozóján kibocsátott együttes nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a megújított Északi Dimenzió harmadik, 2013. február 18-án Brüsszelben tartott miniszteri találkozóján kibocsátott együttes nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Északi Dimenzió 2015 májusában az izlandi Reykjavíkban, 2013 novemberében az oroszországi Arhangelszkben, 2011 februárjában a norvégiai Tromsőben, 2009 szeptemberében pedig Brüsszelben megrendezett parlamenti fórumán elfogadott nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Északi Dimenzió 2015 májusában az izlandi Reykjavíkban, 2013 novemberében az oroszországi Arhangelszkben, 2011 februárjában a norvégiai Tromsőben, 2009 szeptemberében pedig Brüsszelben megrendezett parlamenti fórumán elfogadott nyilatkozatokra,

| — | mivel a sarkvidéki vizeken üzemelő hajók a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által elfogadott nemzetközi szabályzatára; |
| --- | --- |

—

mivel a sarkvidéki vizeken üzemelő hajók a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által elfogadott nemzetközi szabályzatára;

| — | tekintettel a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi egyezményre (MARPOL), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi egyezményre (MARPOL),

| — | tekintettel az olajszennyezésről szóló egyezményre, az olajszennyezés elhárítására létrehozott alapra és a kiegészítő alapra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az olajszennyezésről szóló egyezményre, az olajszennyezés elhárítására létrehozott alapra és a kiegészítő alapra,

| — | tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika megvalósításáról szóló (a Tanács közös kül- és biztonságpolitikáról szóló, az Európai Parlament számára készített éves jelentése alapján készült) 2013. november 21-i állásfoglalására (4), a közös biztonság- és védelempolitika tengeri dimenziójáról szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (5), „A közös biztonság- és védelempolitika szerepéről éghajlatváltozás okozta válsághelyzetek és természeti katasztrófák esetén” című, 2012. november 22-i állásfoglalására (6), és a Tanács által az Európai Parlament számára készített, a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentésről szóló, 2012. szeptember 12-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika megvalósításáról szóló (a Tanács közös kül- és biztonságpolitikáról szóló, az Európai Parlament számára készített éves jelentése alapján készült) 2013. november 21-i állásfoglalására (4), a közös biztonság- és védelempolitika tengeri dimenziójáról szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (5), „A közös biztonság- és védelempolitika szerepéről éghajlatváltozás okozta válsághelyzetek és természeti katasztrófák esetén” című, 2012. november 22-i állásfoglalására (6), és a Tanács által az Európai Parlament számára készített, a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentésről szóló, 2012. szeptember 12-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Északi-sarkvidékre vonatkozó korábbi állásfoglalásaira, és különösen az Északi-sarkvidékre irányuló uniós stratégiáról szóló, 2014. március 12-i állásfoglalására (8), az Északi-sarkvidékre vonatkozó fenntartható uniós politikáról szóló, 2011. január 20-i állásfoglalására (9), és az Északi-sarkvidék kormányzásáról szóló, 2008. október 9-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Északi-sarkvidékre vonatkozó korábbi állásfoglalásaira, és különösen az Északi-sarkvidékre irányuló uniós stratégiáról szóló, 2014. március 12-i állásfoglalására (8), az Északi-sarkvidékre vonatkozó fenntartható uniós politikáról szóló, 2011. január 20-i állásfoglalására (9), és az Északi-sarkvidék kormányzásáról szóló, 2008. október 9-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégia félidős értékeléséről szóló, 2016. február 2-i állásfoglalására (11), valamint a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend nyomon követéséről és jelenlegi állásáról szóló, 2016. május 12-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégia félidős értékeléséről szóló, 2016. február 2-i állásfoglalására (11), valamint a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend nyomon követéséről és jelenlegi állásáról szóló, 2016. május 12-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a Svájccal és Norvégiával fenntartott kapcsolatokért felelős és az EU–Izland Parlamenti Vegyes Bizottságba és az EGT Parlamenti Vegyes Bizottságába delegált küldöttség idevonatkozó ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Svájccal és Norvégiával fenntartott kapcsolatokért felelős és az EU–Izland Parlamenti Vegyes Bizottságba és az EGT Parlamenti Vegyes Bizottságába delegált küldöttség idevonatkozó ajánlásaira,

| — | tekintettel a Bizottság által 2016. október 26-án közzétett „Űrstratégia Európa számára” című közleményre (COM(2016)0705), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2016. október 26-án közzétett „Űrstratégia Európa számára” című közleményre (COM(2016)0705),

| — | tekintettel a fókatermékek kereskedelméről szóló, 2015. október 6-i (EU) 2015/1775 európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fókatermékek kereskedelméről szóló, 2015. október 6-i (EU) 2015/1775 európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, továbbá a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Halászati Bizottság véleményére (A8-0032/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, továbbá a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Halászati Bizottság véleményére (A8-0032/2017),

| A. | mivel az EU globális szereplő; mivel az EU-nak történelmi, földrajzi, gazdasági és kutatási múltja révén mindig is volt érdekeltsége az Északi-sarkvidéken; mivel három uniós tagállam – Dánia, Finnország és Svédország – északi-sarkvidéki országok; mivel a sarkvidéket nemzetközi vizek veszik körül, és a világ valamennyi polgárának, valamint kormányának feladata az Északi-sarkvidék védelmének támogatása, ideértve az Európai Unió polgárait és kormányait is; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU globális szereplő; mivel az EU-nak történelmi, földrajzi, gazdasági és kutatási múltja révén mindig is volt érdekeltsége az Északi-sarkvidéken; mivel három uniós tagállam – Dánia, Finnország és Svédország – északi-sarkvidéki országok; mivel a sarkvidéket nemzetközi vizek veszik körül, és a világ valamennyi polgárának, valamint kormányának feladata az Északi-sarkvidék védelmének támogatása, ideértve az Európai Unió polgárait és kormányait is;

| B. | mivel az Unió szerepvállalása az északi régiókban és az Északi-sarkvidéken már az 1990-es évek elején elkezdődött azzal, hogy az Unió részt vett a Balti-tengeri Államok Tanácsa (CBSS) és a Barents Euro-Sarkvidéki Tanács (BEAC) létrehozásában, amelyeknek a Bizottság teljes jogú tagja; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió szerepvállalása az északi régiókban és az Északi-sarkvidéken már az 1990-es évek elején elkezdődött azzal, hogy az Unió részt vett a Balti-tengeri Államok Tanácsa (CBSS) és a Barents Euro-Sarkvidéki Tanács (BEAC) létrehozásában, amelyeknek a Bizottság teljes jogú tagja;

| C. | mivel az Északi Dimenzióra vonatkozó, a bel- és külkapcsolatokra egyaránt kiterjedő átfogó uniós politika az EU, Oroszország, Norvégia és Izland közötti egyenlő partnerséggé fejlődött; mivel az Északi Dimenzió partnerein kívül számos többoldalú szervezet, mint például az Északi-sarkvidéki Tanács, a Balti-tengeri Államok Tanácsa és a Barents Euro-Sarkvidéki Tanács is részt vesz a közös politika végrehajtásában, míg Kanada és az Egyesült Államok megfigyelői státuszban vannak; mivel ez a politika igen nagy földrajzi területre terjed ki, és fontos szerepet játszik a fenntartható fejlődésben, a közegészségügyben és a társadalom jólétében, a kultúrában, a környezetvédelemben, a logisztikában és a közlekedésben; |
| --- | --- |

C.

mivel az Északi Dimenzióra vonatkozó, a bel- és külkapcsolatokra egyaránt kiterjedő átfogó uniós politika az EU, Oroszország, Norvégia és Izland közötti egyenlő partnerséggé fejlődött; mivel az Északi Dimenzió partnerein kívül számos többoldalú szervezet, mint például az Északi-sarkvidéki Tanács, a Balti-tengeri Államok Tanácsa és a Barents Euro-Sarkvidéki Tanács is részt vesz a közös politika végrehajtásában, míg Kanada és az Egyesült Államok megfigyelői státuszban vannak; mivel ez a politika igen nagy földrajzi területre terjed ki, és fontos szerepet játszik a fenntartható fejlődésben, a közegészségügyben és a társadalom jólétében, a kultúrában, a környezetvédelemben, a logisztikában és a közlekedésben;

| D. | mivel az EU az idők folyamán kidolgozta és kifinomította sarkvidéki politikáját; mivel a növekvő szerepvállalást és az EU közös érdekeit legjobban összehangolt és közös eszközökkel lehet megvalósítani; mivel az Északi-sarkvidékhez kapcsolódó kihívásokra közös, regionális és nemzetközi szintű választ kell adni; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU az idők folyamán kidolgozta és kifinomította sarkvidéki politikáját; mivel a növekvő szerepvállalást és az EU közös érdekeit legjobban összehangolt és közös eszközökkel lehet megvalósítani; mivel az Északi-sarkvidékhez kapcsolódó kihívásokra közös, regionális és nemzetközi szintű választ kell adni;

| E. | mivel az Északi-sarkvidék egyedülálló társadalmi, környezeti és gazdasági kihívásokkal szembesül; |
| --- | --- |

E.

mivel az Északi-sarkvidék egyedülálló társadalmi, környezeti és gazdasági kihívásokkal szembesül;

| F. | mivel az Északi-sarkvidék európai része ritkán lakott, lakossága nagy területen oszlik el, amelyet a közlekedési – például közúti, vasúti és kelet–nyugat irányú légi – összeköttetések hiánya jellemez; mivel az Északi-sarkvidék európai része a beruházások túlzottan alacsony szintjének problémájával küzd; |
| --- | --- |

F.

mivel az Északi-sarkvidék európai része ritkán lakott, lakossága nagy területen oszlik el, amelyet a közlekedési – például közúti, vasúti és kelet–nyugat irányú légi – összeköttetések hiánya jellemez; mivel az Északi-sarkvidék európai része a beruházások túlzottan alacsony szintjének problémájával küzd;

| G. | mivel az Északi-sarkvidékre átfogó nemzetközi jogi keret vonatkozik; |
| --- | --- |

G.

mivel az Északi-sarkvidékre átfogó nemzetközi jogi keret vonatkozik;

| H. | mivel az Északi-sarkvidéki Tanács az északi-sarkvidéki együttműködés elsődleges fóruma; mivel 20 éves fennállása során az Északi-sarkvidéki Tanács bebizonyította, hogy képes konstruktív és pozitív együttműködést fenntartani, alkalmazkodni az új kihívásokhoz és új feladatokat felvállalni; |
| --- | --- |

H.

mivel az Északi-sarkvidéki Tanács az északi-sarkvidéki együttműködés elsődleges fóruma; mivel 20 éves fennállása során az Északi-sarkvidéki Tanács bebizonyította, hogy képes konstruktív és pozitív együttműködést fenntartani, alkalmazkodni az új kihívásokhoz és új feladatokat felvállalni;

| I. | mivel az északi-sarkvidéki államok szárazföldi területei és vizei ezen államok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartoznak; mivel az északi-sarkvidék lakosainak jogait tiszteletben kell tartani a természeti erőforrásaik fenntartható használata érdekében; |
| --- | --- |

I.

mivel az északi-sarkvidéki államok szárazföldi területei és vizei ezen államok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartoznak; mivel az északi-sarkvidék lakosainak jogait tiszteletben kell tartani a természeti erőforrásaik fenntartható használata érdekében;

| J. | mivel a terület változóban lévő környezeti állapota és az erőforrások szűkössége miatt egyre nagyobb az érdeklődés az Északi-sarkvidék és erőforrásai iránt; mivel a régió geopolitikai jelentősége növekszik; mivel az éghajlatváltozás hatásai, az Északi-sarkvidékhez és annak természeti erőforrásaihoz való hozzáférés terén mutatkozó egyre nagyobb verseny, valamint a gazdasági tevékenységek terjeszkedése kockázatokat eredményeztek a régióban többek között a környezetre és az emberek biztonságára nézve, ám azok új lehetőségeket is teremtettek többek között a csúcstechnológiás fenntartható öko-gazdaság számára; mivel az éghajlatváltozás eredményeképpen új hajózási útvonalak nyílnak meg és új halászati területek és természeti erőforrások állnak majd rendelkezésre, ami növelni fogja az ember által végzett tevékenységek körét és a környezeti kihívásokat a régióban; |
| --- | --- |

J.

mivel a terület változóban lévő környezeti állapota és az erőforrások szűkössége miatt egyre nagyobb az érdeklődés az Északi-sarkvidék és erőforrásai iránt; mivel a régió geopolitikai jelentősége növekszik; mivel az éghajlatváltozás hatásai, az Északi-sarkvidékhez és annak természeti erőforrásaihoz való hozzáférés terén mutatkozó egyre nagyobb verseny, valamint a gazdasági tevékenységek terjeszkedése kockázatokat eredményeztek a régióban többek között a környezetre és az emberek biztonságára nézve, ám azok új lehetőségeket is teremtettek többek között a csúcstechnológiás fenntartható öko-gazdaság számára; mivel az éghajlatváltozás eredményeképpen új hajózási útvonalak nyílnak meg és új halászati területek és természeti erőforrások állnak majd rendelkezésre, ami növelni fogja az ember által végzett tevékenységek körét és a környezeti kihívásokat a régióban;

| K. | mivel az északi-sarkvidéki térségben régóta konstruktív nemzetközi együttműködés folyik, és mivel az Északi-sarkvidéken fenn kell tartani a feszültségektől csaknem mentes légkört; |
| --- | --- |

K.

mivel az északi-sarkvidéki térségben régóta konstruktív nemzetközi együttműködés folyik, és mivel az Északi-sarkvidéken fenn kell tartani a feszültségektől csaknem mentes légkört;

| L. | mivel a jó hozzáférhetőség – valamint az északi-sarkvidéki térség és az Európai Unió többi része közötti összeköttetések javítása – előfeltétele az északi növekedési központok fenntartható és versenyképes gazdasági fejlődésének, tekintve, hogy a beruházók és az érdekelt felek érdeklődése a kiaknázatlan erőforrások és a térség ökológiai téren játszott központi szerepe iránt egyre nő; |
| --- | --- |

L.

mivel a jó hozzáférhetőség – valamint az északi-sarkvidéki térség és az Európai Unió többi része közötti összeköttetések javítása – előfeltétele az északi növekedési központok fenntartható és versenyképes gazdasági fejlődésének, tekintve, hogy a beruházók és az érdekelt felek érdeklődése a kiaknázatlan erőforrások és a térség ökológiai téren játszott központi szerepe iránt egyre nő;

| M. | mivel 2015-ig az Orosz Föderáció legalább hat új bázist létesített az északi sarkkörtől északra, köztük hat mélytengeri kikötőt és tizenhárom repülőteret, továbbá a szárazföldi erők tekintetében is fokozta jelenlétét az Északi-sarkvidéken; |
| --- | --- |

M.

mivel 2015-ig az Orosz Föderáció legalább hat új bázist létesített az északi sarkkörtől északra, köztük hat mélytengeri kikötőt és tizenhárom repülőteret, továbbá a szárazföldi erők tekintetében is fokozta jelenlétét az Északi-sarkvidéken;

| N. | mivel az életképes közösségek által lakott, egészséges és fenntartható északi-sarkvidéki ökoszisztéma stratégiai jelentőségű Európa és a világ politikai és gazdasági stabilitása szempontjából; hangsúlyozza, hogy az Északi-sarkvidéken található a világ vizes élőhelyeinek több mint a fele, és hogy az Északi-sarkvidék nélkülözhetetlen szerepet játszik a víztisztításban; úgy véli, hogy az Északi-sarkvidék hozzájárul ahhoz, hogy az Európai Unióban elérjék a víz jó állapotával kapcsolatban a vízügyi keretirányelvben meghatározott célokat; mivel a tétlenség költségei az északi-sarkvidéki társadalmi-ökológiai rendszer védelmét illetően exponenciálisan növekednek; |
| --- | --- |

N.

mivel az életképes közösségek által lakott, egészséges és fenntartható északi-sarkvidéki ökoszisztéma stratégiai jelentőségű Európa és a világ politikai és gazdasági stabilitása szempontjából; hangsúlyozza, hogy az Északi-sarkvidéken található a világ vizes élőhelyeinek több mint a fele, és hogy az Északi-sarkvidék nélkülözhetetlen szerepet játszik a víztisztításban; úgy véli, hogy az Északi-sarkvidék hozzájárul ahhoz, hogy az Európai Unióban elérjék a víz jó állapotával kapcsolatban a vízügyi keretirányelvben meghatározott célokat; mivel a tétlenség költségei az északi-sarkvidéki társadalmi-ökológiai rendszer védelmét illetően exponenciálisan növekednek;

| O. | mivel az északi-tengeri jég 1981 óta jelentősen zsugorodik, és az állandóan fagyott területek mérete csökken, aminek következtében növekszik annak a kockázata, hogy hatalmas mennyiségű szén-dioxid (13) és metán kerüljön a légkörbe; mivel a hótakaró folyamatosan csökken, és az olvadó gleccserek miatt a tengerszint világszerte emelkedik; mivel megállapítást nyert, hogy a tengeri jég még gyorsabban olvad, mint azt a modellek előre jelezték, és hogy a nyár folyamán jelen lévő tengeri jég mennyisége 35 év alatt több mint 40 %-kal csökkent; mivel az éghajlatváltozás a sarkvidéki területeken kétszeres és egyre gyorsabb ütemben terjed, ismeretlen és kiszámíthatatlan változásokat idézve elő a világ meglévő ökoszisztémáiban; |
| --- | --- |

O.

mivel az északi-tengeri jég 1981 óta jelentősen zsugorodik, és az állandóan fagyott területek mérete csökken, aminek következtében növekszik annak a kockázata, hogy hatalmas mennyiségű szén-dioxid (13) és metán kerüljön a légkörbe; mivel a hótakaró folyamatosan csökken, és az olvadó gleccserek miatt a tengerszint világszerte emelkedik; mivel megállapítást nyert, hogy a tengeri jég még gyorsabban olvad, mint azt a modellek előre jelezték, és hogy a nyár folyamán jelen lévő tengeri jég mennyisége 35 év alatt több mint 40 %-kal csökkent; mivel az éghajlatváltozás a sarkvidéki területeken kétszeres és egyre gyorsabb ütemben terjed, ismeretlen és kiszámíthatatlan változásokat idézve elő a világ meglévő ökoszisztémáiban;

| P. | mivel három uniós tagállam (Dánia, Finnország és Svédország) és egy tengerentúli ország és terület (Grönland) tagja a nyolctagú Északi-sarkvidéki Tanácsnak, hét tagállam (Franciaország, Németország, Olaszország, Hollandia, Lengyelország, Spanyolország és az Egyesült Királyság) pedig megfigyelőként vesz részt abban; mivel az EU örömmel tekint elébe annak, hogy véglegesen hivatalos megfigyelői státuszt kapjon az Északi-sarkvidéki Tanácsban; |
| --- | --- |

P.

mivel három uniós tagállam (Dánia, Finnország és Svédország) és egy tengerentúli ország és terület (Grönland) tagja a nyolctagú Északi-sarkvidéki Tanácsnak, hét tagállam (Franciaország, Németország, Olaszország, Hollandia, Lengyelország, Spanyolország és az Egyesült Királyság) pedig megfigyelőként vesz részt abban; mivel az EU örömmel tekint elébe annak, hogy véglegesen hivatalos megfigyelői státuszt kapjon az Északi-sarkvidéki Tanácsban;

| Q. | mivel a környezetvédelem és a fenntartható fejlődés az Északi-sarkvidéki Tanács létrejöttét 1996-ban megalapozó ottawai nyilatkozat két fő eleme; |
| --- | --- |

Q.

mivel a környezetvédelem és a fenntartható fejlődés az Északi-sarkvidéki Tanács létrejöttét 1996-ban megalapozó ottawai nyilatkozat két fő eleme;

| R. | mivel mintegy négy millió ember él az Északi-sarkvidéken, és közülük körülbelül 10 % őslakos; mivel a veszélyeknek kitett sarkvidéki környezet, valamint az őslakos népek alapvető jogainak tiszteletben tartása és védelme érdekében erőteljesebb biztosítékokra van szükség; mivel garantálni kell az őslakos népek és helyi települések azon jogát, hogy részt vegyenek a természeti erőforrások kiaknázására vonatkozó döntéshozatali folyamatban; mivel az Északi-sarkvidéken a szennyező anyagok és nehézfémek mennyiségének növekedése káros hatással van az élelmiszerláncra azáltal, hogy azok bekerülnek az állatokba és növényekbe, többek között a halakba, és jelentős egészségügyi kockázatot jelentenek a lakosok és a halászati termékek fogyasztói számára; |
| --- | --- |

R.

mivel mintegy négy millió ember él az Északi-sarkvidéken, és közülük körülbelül 10 % őslakos; mivel a veszélyeknek kitett sarkvidéki környezet, valamint az őslakos népek alapvető jogainak tiszteletben tartása és védelme érdekében erőteljesebb biztosítékokra van szükség; mivel garantálni kell az őslakos népek és helyi települések azon jogát, hogy részt vegyenek a természeti erőforrások kiaknázására vonatkozó döntéshozatali folyamatban; mivel az Északi-sarkvidéken a szennyező anyagok és nehézfémek mennyiségének növekedése káros hatással van az élelmiszerláncra azáltal, hogy azok bekerülnek az állatokba és növényekbe, többek között a halakba, és jelentős egészségügyi kockázatot jelentenek a lakosok és a halászati termékek fogyasztói számára;

| S. | mivel az északi-sarkvidéki ökoszisztéma, beleértve a növény- és állatvilágot, különösen kiszolgáltatott a beavatkozásoknak, és azok után hosszas regenerációs időre van szüksége; mivel a káros környezeti hatások gyakran halmozódnak és többnyire visszafordíthatatlanok, valamint külső földrajzi és ökológiai hatásokkal járnak (pl. károsítják az óceánok ökoszisztémáit); |
| --- | --- |

S.

mivel az északi-sarkvidéki ökoszisztéma, beleértve a növény- és állatvilágot, különösen kiszolgáltatott a beavatkozásoknak, és azok után hosszas regenerációs időre van szüksége; mivel a káros környezeti hatások gyakran halmozódnak és többnyire visszafordíthatatlanok, valamint külső földrajzi és ökológiai hatásokkal járnak (pl. károsítják az óceánok ökoszisztémáit);

| T. | mivel az elmúlt évtizedekben az Északi-sarkvidék hőmérséklete mintegy kétszer olyan gyorsan emelkedett, mint a globális átlaghőmérséklet; |
| --- | --- |

T.

mivel az elmúlt évtizedekben az Északi-sarkvidék hőmérséklete mintegy kétszer olyan gyorsan emelkedett, mint a globális átlaghőmérséklet;

| U. | mivel az üvegházhatást okozó gázok megnövekedett mennyisége és a légkör szennyezettsége hozzájárulnak az Északi-sarkvidék éghajlatának változásához; mivel az Északi-sarkvidék éghajlatában megjelenő szennyezés nagyrészt az ázsiai, észak-amerikai és európai kibocsátóktól származik, ezért az uniós kibocsátáscsökkentési intézkedések fontos szerepet játszanak az éghajlatváltozás kezelésében az Északi-sarkvidéken; |
| --- | --- |

U.

mivel az üvegházhatást okozó gázok megnövekedett mennyisége és a légkör szennyezettsége hozzájárulnak az Északi-sarkvidék éghajlatának változásához; mivel az Északi-sarkvidék éghajlatában megjelenő szennyezés nagyrészt az ázsiai, észak-amerikai és európai kibocsátóktól származik, ezért az uniós kibocsátáscsökkentési intézkedések fontos szerepet játszanak az éghajlatváltozás kezelésében az Északi-sarkvidéken;

| V. | mivel az Északi-sarkvidék tengeri közlekedésében többszörösen jelentkeznek a nehéz fűtőolaj használatából fakadó kockázatok: olajkiömlés esetén a rendkívül nagy sűrűségű üzemanyag emulgeálódik, lesüllyed és a jégbe belefagyva messzire eljut; mivel a kiömlött nehéz fűtőolaj hatalmas kockázatot jelent az Északi-sarkvidék őslakos közösségeinek élelmiszer-biztonságára nézve, hiszen azok megélhetése a halászattól és a vadászattól függ; mivel a nehéz fűtőolaj égése során kén-oxidok, nehézfémek és nagymennyiségű korom keletkezik, amely az északi-sarkvidéki jégre lerakódik, és ennek hatására a jégtömeg nagyobb mértékben nyeli el a hőt, és így felgyorsul a jégolvadás és az éghajlatváltozás; mivel a déli sarkvidéket övező vizeken az IMO tiltja a nehéz fűtőolajok szállítását és felhasználását; |
| --- | --- |

V.

mivel az Északi-sarkvidék tengeri közlekedésében többszörösen jelentkeznek a nehéz fűtőolaj használatából fakadó kockázatok: olajkiömlés esetén a rendkívül nagy sűrűségű üzemanyag emulgeálódik, lesüllyed és a jégbe belefagyva messzire eljut; mivel a kiömlött nehéz fűtőolaj hatalmas kockázatot jelent az Északi-sarkvidék őslakos közösségeinek élelmiszer-biztonságára nézve, hiszen azok megélhetése a halászattól és a vadászattól függ; mivel a nehéz fűtőolaj égése során kén-oxidok, nehézfémek és nagymennyiségű korom keletkezik, amely az északi-sarkvidéki jégre lerakódik, és ennek hatására a jégtömeg nagyobb mértékben nyeli el a hőt, és így felgyorsul a jégolvadás és az éghajlatváltozás; mivel a déli sarkvidéket övező vizeken az IMO tiltja a nehéz fűtőolajok szállítását és felhasználását;

| W. | mivel az Uniónak vezető szerepet kell játszania a nemzetközi fórumokon folytatott vitákban és tárgyalásokon ahhoz, hogy az összes szereplő eleget tegyen az üvegházhatású gázok vagy szennyező anyagok kibocsátásának csökkentése terén vállalt kötelezettségeinek, és megbirkózzon a fenntartható erőforrásgazdálkodás jelentette egyre nagyobb kihívásokkal; |
| --- | --- |

W.

mivel az Uniónak vezető szerepet kell játszania a nemzetközi fórumokon folytatott vitákban és tárgyalásokon ahhoz, hogy az összes szereplő eleget tegyen az üvegházhatású gázok vagy szennyező anyagok kibocsátásának csökkentése terén vállalt kötelezettségeinek, és megbirkózzon a fenntartható erőforrásgazdálkodás jelentette egyre nagyobb kihívásokkal;

| X. | mivel a nukleáris energia jégtörőkben és part menti létesítményekben való használatából fakadó kockázatokat számításba kell venni és minimálisra kell csökkenteni a készültséghez és beavatkozáshoz kapcsolódó valamennyi tevékenységben; |
| --- | --- |

X.

mivel a nukleáris energia jégtörőkben és part menti létesítményekben való használatából fakadó kockázatokat számításba kell venni és minimálisra kell csökkenteni a készültséghez és beavatkozáshoz kapcsolódó valamennyi tevékenységben;

| Y. | mivel bármilyen jellegű hulladék lerakása az Északi-sarkvidék állandóan fagyott területein semmilyen körülmények között nem tekinthető fenntartható hulladékkezelési megoldásnak, amint azt a grönlandi Camp Century nevű volt katonai kutatóbázissal kapcsolatos közelmúltbeli hírek mutatják; |
| --- | --- |

Y.

mivel bármilyen jellegű hulladék lerakása az Északi-sarkvidék állandóan fagyott területein semmilyen körülmények között nem tekinthető fenntartható hulladékkezelési megoldásnak, amint azt a grönlandi Camp Century nevű volt katonai kutatóbázissal kapcsolatos közelmúltbeli hírek mutatják;

| Z. | mivel az Északi-sarkvidékre vonatkozó uniós politikának jobban kellene tükröznie azokat a fenntartható fejlesztési célokat, amelyeknek 2030-ig történő megvalósítása mellett az EU elkötelezte magát; |
| --- | --- |

Z.

mivel az Északi-sarkvidékre vonatkozó uniós politikának jobban kellene tükröznie azokat a fenntartható fejlesztési célokat, amelyeknek 2030-ig történő megvalósítása mellett az EU elkötelezte magát;

| AA. | mivel a tudományos ismereteken alapuló döntéshozatal – ideértve a helyi lakosság és az őslakos népek ismereteit is – alapvetően fontos az Északi-sarkvidék sérülékeny ökoszisztémájának védelméhez, a kockázatok csökkentéséhez és a helyi közösségek alkalmazkodóképességének fokozásához, valamint a fenntartható fejlődés előmozdításához; mivel az Európai Unió a világ első számú támogatója az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kutatásoknak, és mivel annak eredményeit szabadon cseréli; |
| --- | --- |

AA.

mivel a tudományos ismereteken alapuló döntéshozatal – ideértve a helyi lakosság és az őslakos népek ismereteit is – alapvetően fontos az Északi-sarkvidék sérülékeny ökoszisztémájának védelméhez, a kockázatok csökkentéséhez és a helyi közösségek alkalmazkodóképességének fokozásához, valamint a fenntartható fejlődés előmozdításához; mivel az Európai Unió a világ első számú támogatója az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kutatásoknak, és mivel annak eredményeit szabadon cseréli;

| AB. | mivel az északi-sarkvidéki ipari szakértelem és szakosodás, illetve a környezetbarát és fenntartható fejlődési célok melletti kötelezettségvállalás kiegyensúlyozott együttese jelentős lehetőségeket rejt magában a térség ökológiai innovációja, ipari szimbiózisai és hatékony hulladékkezelése tekintetében, lehetővé téve az eredeti sarkvidéki környezet megőrzését, új és újonnan felmerülő üzleti lehetőségek teremtését és a foglalkoztatás növelését, ily módon pozitív hatást gyakorolva a fiatalok foglalkoztatására és a népesség elöregedésére; |
| --- | --- |

AB.

mivel az északi-sarkvidéki ipari szakértelem és szakosodás, illetve a környezetbarát és fenntartható fejlődési célok melletti kötelezettségvállalás kiegyensúlyozott együttese jelentős lehetőségeket rejt magában a térség ökológiai innovációja, ipari szimbiózisai és hatékony hulladékkezelése tekintetében, lehetővé téve az eredeti sarkvidéki környezet megőrzését, új és újonnan felmerülő üzleti lehetőségek teremtését és a foglalkoztatás növelését, ily módon pozitív hatást gyakorolva a fiatalok foglalkoztatására és a népesség elöregedésére;

| AC. | mivel az Európai Unióban meglévő műholdas távközlési műszaki kapacitások, a Copernicus vagy a Galileo nyújtotta szolgáltatásokhoz és infrastruktúrákhoz hasonlóan ki tudnák elégíteni az északi-sarkvidéki régióban lévő felhasználók igényeit; |
| --- | --- |

AC.

mivel az Európai Unióban meglévő műholdas távközlési műszaki kapacitások, a Copernicus vagy a Galileo nyújtotta szolgáltatásokhoz és infrastruktúrákhoz hasonlóan ki tudnák elégíteni az északi-sarkvidéki régióban lévő felhasználók igényeit;

| AD. | mivel a helyi közösségek bevonása kulcsfontosságú a természeti erőforrásokkal való sikeres gazdálkodáshoz és a sérülékeny ökoszisztémák ellenálló képességének megerősítéséhez; |
| --- | --- |

AD.

mivel a helyi közösségek bevonása kulcsfontosságú a természeti erőforrásokkal való sikeres gazdálkodáshoz és a sérülékeny ökoszisztémák ellenálló képességének megerősítéséhez;

| AE. | mivel az Északi-sarkvidéken igen fontos, hogy a döntéshozatal során figyelembe vegyék a hagyományos és helyi ismereteket; |
| --- | --- |

AE.

mivel az Északi-sarkvidéken igen fontos, hogy a döntéshozatal során figyelembe vegyék a hagyományos és helyi ismereteket;

| AF. | mivel a számi, nyenyec, hanti, evenki, csukcs, aleut, jupik és inuit kultúrák védelmét biztosítani kell az az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatnak megfelelően; mivel az Északi-sarkvidéken élő őslakosok jogosultak területük természeti erőforrásainak használatára, és ezért be kellene őket vonni minden olyan jövőbeli tervbe, amely a kereskedelmi halászatot érinti; |
| --- | --- |

AF.

mivel a számi, nyenyec, hanti, evenki, csukcs, aleut, jupik és inuit kultúrák védelmét biztosítani kell az az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatnak megfelelően; mivel az Északi-sarkvidéken élő őslakosok jogosultak területük természeti erőforrásainak használatára, és ezért be kellene őket vonni minden olyan jövőbeli tervbe, amely a kereskedelmi halászatot érinti;

| AG. | mivel az Északi-sarkvidéken folytatott minden halászati tevékenységnek az ágazatot szabályozó, már meglévő nemzetközi megállapodásoknak megfelelően kell történnie, ideértve az 1920-as Spitzbergákról (Svalbard) szóló egyezményt is, és különösen a részes államok erre az egyezményre vonatkozó jogait, valamint összhangban kell lennie a történelmi gyökerű halászati jogokkal; |
| --- | --- |

AG.

mivel az Északi-sarkvidéken folytatott minden halászati tevékenységnek az ágazatot szabályozó, már meglévő nemzetközi megállapodásoknak megfelelően kell történnie, ideértve az 1920-as Spitzbergákról (Svalbard) szóló egyezményt is, és különösen a részes államok erre az egyezményre vonatkozó jogait, valamint összhangban kell lennie a történelmi gyökerű halászati jogokkal;

| 1. | üdvözli a konkrét cselekvési területeket kijelölő, egy következetesebb, az Északi-sarkvidék európai részére összpontosító uniós fellépés keretét körvonalazó közös közleményt, mint az Északi-sarkvidékre vonatkozó integrált uniós politika irányába tett pozitív lépést; hangsúlyozza, hogy az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kérdésekben jobban össze kell hangolni az Unió belső és külső politikáit; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki konkrét végrehajtási és nyomon követési intézkedéseket a közleményéhez; ismételten felszólít arra, hogy az Északi-sarkvidéken történő uniós szerepvállalásról készítsenek átfogó stratégiát és konkrét cselekvési tervet, amelynek kiindulópontja az Északi-sarkvidék sérülékeny ökoszisztémájának megőrzése kell, hogy legyen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli, hogy a közös közlemény által meghatározott három kiemelt terület az éghajlatváltozás, a fenntartható fejlődés és a nemzetközi együttműködés; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy az ENSZ tengerjogi egyezménye (UNCLOS) biztosítja az alapvető többoldalú jogi keretet az óceánokat érintő tevékenységekhez – ideértve az Északi-sarkvidéken zajló tevékenységeket is –, az Északi-sarkvidék kontinentális talapzatának elhatárolásához és az északi-sarkvidéki szuverenitási kérdések rendezéséhez; megjegyzi, hogy csak nagyon kevés rendezetlen joghatósági kérdés van az Északi-sarkvidéken; úgy véli, hogy alapvetően fontos a nemzetközi jog tiszteletben tartása az Északi-sarkvidéken; hangsúlyozza, hogy az Északi-sark körüli vizek nagyrészt nemzetközi vizek; szorgalmazza, hogy a vonatkozó nemzetközi, regionális és kétoldalú megállapodások és keretegyezmények szigorítása és következetes végrehajtása révén az EU játsszon jelentősebb szerepet a többoldalú megállapodások előmozdításában és a szabályokon alapuló globális rend megerősítésében; hangsúlyozza, hogy az Uniónak pozitív szerepet kell kapnia azon megállapodások előmozdításában és támogatásában, amelyek megerősítik a biológiai sokféleség kezelését és a környezeti irányítást a Jeges-tenger azon területein, amelyek nem állnak egyetlen ország fennhatósága alatt sem; rámutat, hogy ez nem érinti a hajózást és a hagyományos megélhetési formákat; sürgeti az Uniót, hogy szorosan működjön együtt a tagállamokkal a régió környezete biztonságának és megőrzésének támogatása érdekében; hangsúlyozza az Északi-sarkvidéki Tanács fontos szerepét a konstruktív együttműködés, a feszültségektől csaknem mentes légkör, a béke és a stabilitás fenntartásában az északi-sarkvidéki régióban; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli, hogy az Európai Unió ratifikálta a Párizsi Megállapodást, és hogy az 2016. november 4-én hatályba lépett; felhívja a feleket a megállapodás gyors és eredményes végrehajtására; ösztönzi a tagállamokat, hogy ratifikálják a Párizsi Megállapodást annak érdekében, hogy további lépésekre kerüljön sor az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló nagyratörő célok és intézkedések terén, mind a kibocsátáskereskedelemben, mind a vállaláselosztásban, szem előtt tartva azt a célt, hogy a hőmérséklet-emelkedést 2100-ig 1,5 oC-ra kell korlátozni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vállaljanak határozottabb szerepet a Párizsi Megállapodáshoz, a Minamata egyezményhez, a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezményhez, a göteborgi jegyzőkönyvhöz, a Stockholmi Egyezményhez, a sarkvidéki vizeken üzemelő hajók nemzetközi szabályzatához (sarkvidéki kódex) és a biológiai sokféleségről szóló egyezményhez hasonló nemzetközi egyezmények hatékony végrehajtásában; kéri a Bizottságot, hogy fordítson kiemelt figyelmet a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokat felülvizsgáló bizottság által jelenleg folytatott nemzetközi eljárásra, amelynek célja, hogy tovább korlátozza a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok használatát; kéri az Unió partnerországait, hogy járjanak el hasonlóképpen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | támogatja az északi-sarkvidéki természetvédelmi területek hálózatának kialakítását és az Északi-sark körüli, a part menti államok gazdasági övezetein kívüli nemzetközi tengeri terület védelmét; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólít arra, hogy az Északi-sarkvidéken a kereskedelmi halászattal kapcsolatos valamennyi fejlesztés legyen maximálisan összeegyeztethető a régió érzékeny és sajátos jellegével; kitart amellett, hogy mielőtt újabb kereskedelmi halászati vállalkozásokat nyitnának az Északi-sarkvidéken, a halállomány megbízható és körültekintő tudományos vizsgálatára van szükség a halászati tevékenység azon szintjének meghatározása érdekében, amellyel a megcélzott halállomány a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szint fölött tartható, és amely nem vezet más fajok kipusztulásához, illetve nem okoz súlyos károkat a tengeri környezetben; hangsúlyozza, hogy a nyílt tengeren folytatott minden halászati tevékenységet a tudományos szakvéleményeket tiszteletben tartó, az irányítási intézkedéseknek való megfelelés érdekében stabil ellenőrző és megfigyelő programmal rendelkező regionális halászati irányító szervezeteknek kell szabályozniuk; rámutat arra, hogy a kizárólagos gazdasági övezeteken belül folytatott halászat során szintén ezeknek az előírásoknak kell eleget tenni; felszólít az ipari méretű halászatra – többek között a fenékvonóháló használatára – vonatkozó moratórium bevezetésére az Északi-sarkvidék azon vizein, ahol korábban nem zajlott halászat; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli az Északi-sarkvidéket övező államok és nemzetközi szereplők közötti, az Északi-sarkvidék nemzetközi vizeiben folyó szabályozatlan halászat megelőzését célzó nemzetközi megállapodásról szóló, folyamatban lévő tárgyalásokat, és arra kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy írják alá ezt a nyilatkozatot, és javasolják, hogy az kötelező érvényű legyen az aláíró felek számára; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa és ösztönözze az északi-sarkvidéki országokat arra, hogy folytassák a régió valamennyi halállományára vonatkozó információk és elemzések körének kiszélesítésére irányuló törekvéseiket; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az uniós jogi kereteken belül fokozzák erőfeszítéseiket azáltal, hogy ambiciózus csökkentési célokban állapodnak meg a nemzeti kibocsátási határértékekről szóló irányelv tárgyalásakor, hogy a „Tiszta levegőt” csomag révén csökkentik a helyi szennyezési szinteket a nagy távolságra jutó szennyezés, különösen a korom csökkentése érdekében, és hogy ambiciózus célokban és intézkedésekben állapodnak meg az üvegházhatást okozó gázkibocsátás csökkentését illetően mind a kibocsátáskereskedelemben, mind a vállaláselosztásban, szem előtt tartva azt a célt, hogy a hőmérséklet-emelkedést 2100-ig 1,5 oC-ra kell korlátozni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nemzeti joghatóságon kívül eső területek biológiai sokféleségének védelméről szóló, jelenleg tárgyalt ENSZ-egyezmény mérvadó és hatékony legyen, illetve képes legyen a védett tengeri területek, ezen belül a teljes tilalom alá eső tengeri rezervátumok azonosítását, kijelölését, kezelését és megerősítését szolgáló megalapozott folyamat biztosítására; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg a biológiai sokféleségről szóló egyezmény és a kapcsolódó nemzetközi megállapodások hatékony végrehajtása terén vállalt szerepüket; fontosnak tartja a Nagojai Jegyzőkönyv 10. cikkében foglalt, az ökoszisztémákat fenyegető ártalmas idegen fajok és terjedési útvonalaik azonosítására és rangsorolására vonatkozó stratégiai terv megvalósítását oly módon, hogy a legártalmasabb invazív idegen fajokat megfékezik vagy kiszorítják, valamint úgy, hogy terjedési útvonalaikon igyekeznek megszüntetni az ilyen fajok helyváltoztatását és invázióját, többek között az északi-sarkvidéki területeken; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a tagállamokat, hogy a fosszilis tüzelőanyagok kitermelésének és használatának visszaszorítása érdekében tiltsák be a fosszilis tüzelőanyagokra nyújtott támogatásokat, amelyek csökkentik a fosszilis erőforrásokból nyert energia előállításának költségét; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja az Uniót, hogy nemzetközi szinten szorgalmazza szigorú elővigyázatossági szabályozási előírások alkalmazását a kőolajfeltárással, -kutatással és -kitermeléssel kapcsolatos környezetvédelem és biztonság terén; felszólít az EU és az EGT jeges északi-sarkvidéki vizein folytatott kőolajfúrások tilalmának bevezetésére, valamint arra, hogy az Unió az Északi-sarkvidéki Tanácsban szorgalmazza összehasonlítható elővigyázatossági előírások bevezetését az északi-sarkvidéki parti államokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Unió ösztönözze a Minamata egyezmény gyors ratifikálását a higanykibocsátás megelőzése és csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy az európai strukturális és beruházási alapokból származó pénzeszközöket nyújt olyan intézkedésekhez, amelyek az éghajlatváltozás elleni fellépések érvényesítését célozzák az Északi-sarkvidéken, figyelembe véve az északi-sarkvidéki régióik helyi adottságait és sajátos jellegét; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy az Északi-sarkvidék természeti erőforrásainak felhasználását a helyi lakosságot tiszteletben tartva, számára előnyös módon és a sérülékeny északi-sarkvidéki környezetért teljes környezeti felelősséget vállalva kell növelni; úgy véli, hogy ez a stratégiai választás nélkülözhetetlen ahhoz, hogy biztosítsuk az EU északi-sarkvidéki szerepvállalásának legitimitását és helyi támogatását; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a Bizottságot és az Északi-sarkvidéki Tanácsban tagként vagy megfigyelőként részt vevő tagállamokat, hogy támogassák annak jelenlegi munkáját a környezeti hatásvizsgálatok vonatkozásában, az Espooi Egyezménnyel összhangban az Északi-sarkvidék sérülékeny ökoszisztémájának megőrzése érdekében; hangsúlyozza, hogy e környezeti hatásvizsgálatok létfontosságú szerepet töltenek be a gazdasági tevékenységek fenntartható fejlődésének és az Északi-sarkvidék különösen sérülékeny ökoszisztémái és közösségei védelmének biztosításában; felhívja a figyelmet az inuit sarkvidéki tanács (ICC) által benyújtott alábbi kritériumokra az Északi-sarkvidéken megvalósuló projektek értékelése során (nem teljes körű felsorolás):






  — | minden lehetséges környezeti, társadalmi-gazdasági és kulturális hatást, akár a projekt időtartama alatt, akár azt követően, beleértve a jelenlegi és jövőbeli kumulatív hatásokat is, figyelembe kell venni; |
| --- | --- | --- |

18.

—

minden lehetséges környezeti, társadalmi-gazdasági és kulturális hatást, akár a projekt időtartama alatt, akár azt követően, beleértve a jelenlegi és jövőbeli kumulatív hatásokat is, figyelembe kell venni;

| — | az elővigyázatosság és a szennyező fizet elvének kötelező alkalmazása a projekt valamennyi szakaszában (tervezés, értékelés, végrehajtás és helyreállítás); |
| --- | --- |

—

az elővigyázatosság és a szennyező fizet elvének kötelező alkalmazása a projekt valamennyi szakaszában (tervezés, értékelés, végrehajtás és helyreállítás);

| — | a helyreállítást és az érintett területek és élőhelyek regenerálását alaposan meg kell tervezni és teljes mértékben, előzetesen kell megfinanszírozni; |
| --- | --- |

—

a helyreállítást és az érintett területek és élőhelyek regenerálását alaposan meg kell tervezni és teljes mértékben, előzetesen kell megfinanszírozni;

| — | az olajszennyezés kezelésére vonatkozó projektjavaslatokban bizonyítani kell, hogy az adott ágazat képes az olajszennyezés semlegesítésére fagyban, illetve törött és újrafagyott jégviszonyok között; |
| --- | --- |

—

az olajszennyezés kezelésére vonatkozó projektjavaslatokban bizonyítani kell, hogy az adott ágazat képes az olajszennyezés semlegesítésére fagyban, illetve törött és újrafagyott jégviszonyok között;

| — | nemzetközi felelősségi és kártérítési rendszernek kell vonatkoznia arra az esetre, ha a földterületek, vizek és tengeri területek a tengeri olajfeltárás és -kitermelés eredményeképpen szennyeződnek; |
| --- | --- |

—

nemzetközi felelősségi és kártérítési rendszernek kell vonatkoznia arra az esetre, ha a földterületek, vizek és tengeri területek a tengeri olajfeltárás és -kitermelés eredményeképpen szennyeződnek;

| 19. | hangsúlyozza, hogy megfelelő mechanizmusokat kell találni arra, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalást az üzleti szféra képviselőivel – például az Északi-sarkvidéki Gazdasági Tanáccsal – való együttműködésen keresztül beépítsék azon vállalatok tevékenységeibe, amelyek üzleti tevékenységet folytatnak az északi-sarkvidéki régióban; javasolja, hogy tárják fel az önkéntes mechanizmusokban rejlő lehetőségeket arra, hogy ösztönözzék a társadalmi és környezeti teljesítményre vonatkozó magas szintű szakmai szabványok kidolgozását, mint a „legjobb teljesítmények” kiemelését egy északi-sarkvidéki vállalati felelősségvállalási indexben, amely például az északi-sarkvidéki üzleti beruházási jegyzőkönyvön és az ENSZ Globális Megállapodásán alapul; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassanak minden, a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet keretében tett erőfeszítést a hajózásból származó kibocsátások csökkentéséről szóló globális megállapodás elérése érdekében; |
| --- | --- |

20.

| 21. | elismeri a gyéren lakott északi területek folyamatos és elégséges finanszírozásának a gyér lakosság, a rideg éghajlati viszonyok és a nagy távolságok miatti állandó hátrányos helyzet kezelésében betöltött fontos szerepét; |
| --- | --- |

21.

| 22. | szoros együttműködést szorgalmaz az uniós intézmények és az érintett tagállamok között az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kérdésekben; felkéri azokat a tagállamokat, amelyek tagjai az Északi-sarkvidéki Tanácsnak, hogy az EUSZ 34. cikkének (2) bekezdésével összhangban tájékoztassák a többi tagállamot és a főképviselőt minden, az Északi-sarkvidéki Tanácsban tárgyalt közös érdekű eseményről; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Unió részt vegyen az északi-sarkvidéki partnerekkel folytatott szakpolitikai párbeszédben, és fokozottabb együttműködésre szólít fel az EU, az Északi-sarkvidéki Tanács, az Északi Dimenzió, a Barents Euro-Sarkvidéki Tanács és a többi olyan testület között, amelyek részt vesznek az Északi-sarkvidékről folytatott együttműködésben; hangsúlyozza a megfigyelők fontos szerepét az Északi-sarkvidéki Tanácson belül, akik nagy tapasztalattal rendelkeznek és régóta elkötelezettek az Északi-sarkvidéken folyó tudományos és politikai együttműködésben; üdvözli e tekintetben a megfigyelők és az Északi-sarkvidéki Tanács elnöksége között folyó párbeszédet; |
| --- | --- |

23.

| 24. | határozottan támogatja, hogy az EU megfigyelői státuszt kapjon az Északi-sarkvidéki Tanácsban; meggyőződése, hogy az EU hivatalos megfigyelői státuszának teljes körű végrehajtása pozitívan járulna hozzá és megerősítené az Északi-sarkvidéki Tanács politikai és intézményi szerepét a sarkvidékkel kapcsolatos kérdések kezelésében; |
| --- | --- |

24.

| 25. | üdvözli a Bizottság és az EKSZ közötti fokozott együttműködést az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kérdésekben; javasolja, hogy az EKSZ-en belül külön egységet hozzanak létre az északi-sarki politikák számára, valamint erősítsék meg az EKSZ és a Bizottság szervezeti egységei közötti együttműködést a következetes, összehangolt és integrált politikai megközelítés biztosítása érdekében a releváns kulcsfontosságú szakpolitikai területeken; |
| --- | --- |

25.

| 26. | megjegyzi, hogy az EU hozzá tud járulni a potenciális biztonsági kihívások megoldásához; felhívja az EU-t, hogy a tagállamokkal egyetemben és az északi-sarkvidéki országokkal együttműködve járuljon hozzá a polgári védelmi mechanizmusok kiépítéséhez, valamint javítsa a természeti vagy ember által előidézett válságok és katasztrófák kezelésének kapacitásait, valamint a felkutatásra és a mentésre szolgáló infrastruktúrákat; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja a figyelmet arra, hogy az energiabiztonság szorosan összefügg az éghajlatváltozással; úgy véli, hogy javítani kell az energiabiztonságot az EU fosszilis tüzelőanyagoktól való függésének csökkentése révén; kiemeli, hogy az Északi-sarkvidék átalakulása az Unió biztonságára hatást gyakorló egyik legfőbb éghajlatváltozási jelenség; hangsúlyozza, hogy ezt a kockázatokat megtöbbszöröző tényezőt az Északi-sarkvidékre vonatkozó megerősített uniós stratégiával és az EU által előállított megújuló energiákra, továbbá az Unió külső forrásoktól való függését jelentősen csökkentő, energiahatékonyságra irányuló megerősített politikával kell kezelni, melyek javítják az Unió biztonsági helyzetét; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felszólít a vadvilágot érintő olajszennyezés elhárítására vonatkozó tervek kidolgozására valamennyi északi-sarkvidéki országban, a meghatározott bevált gyakorlatoknak megfelelően, oly módon, hogy a tervek magukban foglalják a sérülékeny, kockázatnak kitett fajok azonosítását, valamint az azok védelmét biztosító megvalósítható megelőzési és válaszadási stratégiákat; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kiemeli az Északi Dimenzió, annak partnerségei és a Barents-együttműködés keretében folyó konstruktív és pragmatikus, határokon átnyúló együttműködést; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza az Oroszországgal való folyamatos együttműködés és párbeszéd – különösen az EU és Oroszország közötti, határokon átnyúló együttműködés – fontosságát az északi-sarkvidéki regionális együttműködés során annak ellenére, hogy a régióban egyre több orosz katona állomásozik, új orosz katonai bázisokat építenek vagy újranyitják a régieket, és Oroszország katonai övezetet hoz létre az Északi-sarkvidéken; hangsúlyozza, hogy az EU-nak a szelektív együttműködés eszközét bevetve kell az érdekeit Oroszországgal szemben érvényesítenie, valamint hogy a közös érdekű kérdésekben – ahol a kihívásokra és fenyegetésekre globális megoldások adhatók – előrelépést kell keresni; sürgeti, hogy ezt a kérdést foglalják bele az Északi-sarkvidékre vonatkozó uniós stratégiába; kiemeli, hogy az északi-sarkvidéki régió egy nemzetközi környezeti, gazdasági és politikai kapcsolati háló szerves része; |
| --- | --- |

30.

| 31. | úgy véli, hogy az Északi Dimenzióra vonatkozó politika a stabilitás, a közös szerepvállalás és az északi-sarkvidéki együttműködésben való részvétel sikeres modellje; hangsúlyozza az Északi Dimenzió ágazati partnerségeinek jelentőségét, különösen a környezetvédelem, az infrastruktúra és a logisztika terén; |
| --- | --- |

31.

| 32. | megjegyzi, hogy az Északi-sarkvidékről az EU-ba tartó migrációs útvonalak jöttek létre; hangsúlyozza, hogy az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos uniós stratégia kidolgozása során figyelembe kell venni a migrációs útvonalakat és a megnövekedett forgalmat; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ismételten felhívja az Uniót és annak tagállamait, hogy aktívan támogassák a szabad hajózás és a békés áthaladás elvét; |
| --- | --- |

33.

| 34. | üdvözli, hogy a tervek szerint egy európai északi-sarkvidéki érdekképviseleti fórumot fognak létrehozni; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a meglévő finanszírozási eszközök közötti szinergiákat fokozzák annak érdekében, hogy elejét vegyék az esetleges átfedéseknek, és maximalizálják az EU belső és külső programjai közötti kölcsönhatásokat; megjegyzi, hogy Finnország felajánlotta, hogy az első fórumra 2017-ben Finnországban kerüljön sor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Északi-sarkvidéken a döntéshozatalban szerepet kapjanak a hagyományos és helyi ismeretek; |
| --- | --- |

35.

| 36. | megerősíti, hogy az Unió támogatja az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatot; emlékeztet különösen annak 19. cikkére, amely szerint az államok jóhiszeműen egyeztetnek és együttműködnek az érintett őslakos népekkel azok képviseleti intézményein keresztül annak érdekében, hogy az őket esetleg érintő jogalkotási és közigazgatási intézkedések elfogadása és végrehajtása előtt megszerezzék szabad, előzetes és előzetes tájékoztatáson alapuló beleegyezésüket; felszólít az őslakos népek intenzívebb és korai szakaszban történő bevonására az Északi-sarkvidék polgárközpontú politikájának kialakításába és az Északi-sarkvidéki Tanács munkájába; hangsúlyozza, hogy bevonásuk a döntéshozatalba elősegítené a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodást az Északi-sarkvidéken; hangsúlyozza, hogy meg kell óvni és elő kell mozdítani az őslakos népek jogait, kultúráit és nyelveit; hangsúlyozza, hogy az Északi-sarkvidéken a sérülékeny környezetet tiszteletben tartó és fenntartható módon, az őslakos népek teljes bevonásával kell fejleszteni a megújuló energiaforrásokat; |
| --- | --- |

36.

| 37. | megkülönböztetett figyelmet fordít a 4.5-ös számú fenntartható fejlesztési célra, amely szerint az oktatás és a szakképzés minden szintjén egyenlő hozzáférést és a saját nyelvükön is nyújtott oktatást és képzést kell biztosítani az őslakos népek számára; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza, hogy a hozzáférhető, jó összeköttetésekkel rendelkező, biztonságos és fenntartható idegenforgalom az Északi-sarkvidék európai részének vidéki és ritkán lakott területein hozzájárulhat az üzleti tevékenységek növekedéséhez, ami pedig növelheti a kis- és középvállalkozásoknál kínált munkahelyek számát és segítheti a térség átfogó pozitív fejlődését; hangsúlyozza ezért, hogy elő kell mozdítani a térség idegenforgalmát, tekintettel annak az infrastruktúrára és a kutatásra, az oktatásra és a képzésre gyakorolt társadalmi és környezeti hatásaira; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kiemeli az északi-sarkvidéki régió életképességének és fenntarthatóságának megőrzésében az őslakos népek és a helyi közösségek által betöltött szerepet; felhívja a Bizottságot, hogy fordítson figyelmet arra, hogy e közösségek számára hozzáférést biztosítson minden releváns információhoz az uniós egységes piac követelményeiről, a bevált gyakorlatokról és a finanszírozási eszközökről; kiemeli a közlekedési, hírközlési és villamosenergia-hálózatok, valamint a helymeghatározó és távközlési űrtechnológiák zökkenőmentes működésének szerepét abban, hogy a térség gazdasági tevékenysége fellendüljön; emlékezteti a Bizottságot az (EU) 2015/1775 rendeletben foglalt kötelezettségeire a jelentéstétel, valamint a nyilvánosságnak és az illetékes hatóságoknak a rendelet rendelkezéseiről nyújtott tájékoztatás terén; hangsúlyozza, hogy fel kell használni az őslakos és helyi közösségek ismereteit, továbbá biztosítani kell azok szorosabb részvételét, elfogadását és szerepvállalását a döntéshozatali folyamatokban; kiemeli a megfelelő támogatás és finanszírozás szükségességét; ennek kapcsán javasolja, hogy részvételük láthatóbbá tétele érdekében biztosítsák az északi-sarkvidéki őslakosok brüsszeli képviseletét; úgy véli, hogy az Uniónak az Északi-sarkvidék megújuló erőforrásainak fejlesztésével támogatnia kellene az innovatív technológiák alkalmazását az Északi-sarkvidéken; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos a fenntarthatóan fejlett, a legújabb információs technológia előnyeit élvező közösségek magas életminőség biztosítása melletti fenntartása az Északi-sarkvidéken, és hogy az EU e téren kulcsszerepet játszhat; emlékeztet az Északi-sarkvidéken élők ahhoz való jogára, hogy maguk döntsenek megélhetésük módjáról, és elismeri a régió fenntartható fejlődése iránti óhajukat; kéri az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy fokozzák a velük való párbeszédet, illetve vizsgálják meg annak lehetőségét, hogy finanszírozást nyújtsanak ezen egyesületek számára, valamint biztosítsák érdekeik képviseletét az Északi-sarkvidékról szóló uniós viták során; üdvözli az őslakos népek emberi jogainak és alapvető szabadságainak helyzetével foglalkozó különleges ENSZ-előadó munkáját, valamint az őslakos népek jogaival foglalkozó szakértői ENSZ-mechanizmus tevékenységét; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza, hogy a tudománynak kell az Északi-sarkvidék politikai döntéshozatala alapjának lennie a környezetvédelem és az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kiemeli az európai strukturális és beruházási alapok döntő szerepét az Északi-sarkvidék európai részének fejlődésében, valamint a fenntartható növekedés biztosításában és a jövőorientált ágazatokat célzó minőségi munkahelyek létrehozásában; kiemeli azt is, hogy az Északi-sarkvidék természeti erőforrásait felelősséggel és azokat tiszteletben tartva kell kiaknázni; felhívja a figyelmet azokra a tartós hátrányokra, amelyeket orvosolni kell (az EUMSZ 174. cikke); kiemeli a stratégia hosszú távú jelentőségét számos különböző területen, például a digitális menetrend, az éghajlatváltozás és a kék növekedés terén; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kiemeli az Északi-sarkvidék TEN-T hálózathoz való jó hozzáférésének, az északi-tengeri–balti és a skandináv–mediterrán törzshálózati folyosók tervezett meghosszabbításának, valamint a fő közlekedési struktúrának tekinthető másodrendű hozzáférési útvonalak jelentőségét a személyek és áruk fenntartható mozgásának lehetővé tételében; emlékeztet az uniós finanszírozás – úgymint az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és az Európai Stratégiai Beruházási Alap – jelentette potenciálra az Északi-sarkvidéken zajló infrastrukturális projektek finanszírozásában; megjegyzi, hogy az Európai Beruházási Bank kiemelkedő szerepet játszik ezen a téren; javasolja, hogy a Bizottság tárja fel, milyen lehetőségek kínálkoznak egy szélesebb nemzetközi pénzügyi együttműködésre az infrastruktúrák és az összeköttetések – többek között az IKT-rendszerek – fejlesztése terén; |
| --- | --- |

43.

| 44. | üdvözli a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy a Horizont 2020 program alatt legalább fenntartja az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kutatás finanszírozási szintjét, különösen az innovatív technológiák alkalmazásának támogatására való törekvése keretében; felhívja a Bizottságot, hogy a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben növelje az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kutatásra szánt uniós finanszírozást; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa és erősítse meg a Horizont 2020 és más, az Északi-sarkvidék tanulmányozását célzó finanszírozási program alkalmazását; |
| --- | --- |

44.

| 45. | megjegyzi, hogy az északi-sarkvidéki tengeri ökoszisztémák kulcsszerepet játszanak a globális biológiai sokféleség megőrzésében; megjegyzi, hogy a sarkvidéki tengeri jég olvadása és az Északi-sarkvidéken zajló egyéb éghajlatváltozási jelenségek a térség tengeri erőforrásairól rendelkezésre álló csekély tudományos ismeretekkel együtt körültekintő megközelítést tesznek szükségessé az Északi-sarkvidék nyílt tengereiben rejlő erőforrások hosszú távú megőrzésére és fenntartható használatára irányuló megfelelő nemzetközi intézkedések kidolgozásához; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ösztönzi az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kutatásban érdekelt összes fél közötti nemzetközi tudományos és kutatási együttműködés előmozdítását és elősegítését, valamint a kutatási infrastruktúrák létrehozását, elismerve, hogy az Északi-sarkvidék jobb ismerete kulcsfontosságú valamennyi kihívás megfelelő kezeléséhez; ösztönzi a vezető északi-sarkvidéki kutatóközpontok közötti együttműködést annak érdekében, hogy az EU-PolarNet kezdeményezés keretében a hagyományos és helyi ismereteket magába foglaló, integrált európai sarkvidéki kutatási programot dolgozzanak ki; megjegyzi, hogy a Bizottságot meghívták egy Északi-sarkvidékről szóló nemzetközi tudományos konferenciára, amelyre 2018-ban Európában kerül sor; hangsúlyozza a Kanadával és az Egyesült Államokkal, a transzatlanti óceáni kutatási szövetség keretében zajló sikeres együttműködés jelentőségét; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ismételten felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy uniós tájékoztatási központot az Északi-sarkvidéken, és biztosítson számára megfelelő finanszírozást az Északi-sarkvidékre vonatkozó információkhoz és ismeretekhez való hatékony hozzáférés és a turizmus beindítása érdekében; rámutat arra, hogy egy ilyen északi-sarkvidéki uniós tájékoztatási központot össze lehetne kapcsolni az Északi-sarkvidékkel foglalkozó, már meglévő központokkal vagy egyéb intézményekkel, jelentős mértékű költségcsökkentéseket érve el; |
| --- | --- |

47.

| 48. | az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kutatási projektekből származó adatok szisztematikusabb és hosszabb távú gyűjtésre szólít fel; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az egyes projektek eredményei az egyik finanszírozási időszakból a másikba való átmenet során gyakran elvesznek; felhívja a Bizottságot, hogy az Északi-sarkvidékre vonatkozó kutatás 2020 utáni keretének kidolgozásakor törekedjen a folytonosságra; |
| --- | --- |

48.

| 49. | üdvözli, hogy a Bizottság támogatja védett tengeri területek létrehozását az Északi-sarkvidéken; emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fenntartható fejlesztési célok értelmében a part menti és tengeri területek legalább 10 %-ára ki kell terjeszteni a védelmet; megjegyzi azonban, hogy bármilyen, e kérdésekre vonatkozó új javaslatnak összhangban kell lennie az északi-sarkvidéki államok által az Északi-sarkvidéki Tanácsban folytatott eszmecsere eredményével; hangsúlyozza, hogy a védett tengeri területek kiemelten fontos szerepet játszanak az északi-sarkvidéki ökoszisztémák megőrzésében; emlékeztet arra, hogy teljes mértékben be kell vonni a helyi közösségeket e védett területek tervezésébe, megvalósításába és igazgatásába; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rámutat az űrtechnológiák és a világűrrel kapcsolatos kutatási tevékenységek fontosságára, amelyek elengedhetetlenek a biztonságos hajózáshoz, valamint a környezeti hatások nyomon követéséhez és az éghajlatváltozás megfigyeléséhez az Északi-sarkvidéken; az Északi-sarkvidéken végbemenő, az „Űrstratégia Európa számára” című közleményében (COM(2016)0705) elismert változások fényében arra ösztönzi a Bizottságot, hogy – az Északi-sarkvidéki Tanács tagjaival együttműködésben – vizsgálja meg a jövőbeli és jelenlegi uniós műholdnavigációs programok fokozottab használatának lehetőségeit a régióban, és a GOVSATCOM kezdeményezés keretében vegye figyelembe a felhasználók igényeit; felhívja valamennyi érdekelt felet, hogy teljes mértékben használják ki a Galileo műholdas navigációs rendszerben és a Kopernikusz Föld-megfigyelési programban e tekintetben rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

50.

| 51. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő és támogassák egy védett tengeri terület létrehozását az Északi-sarkvidék nyílt tengereiben, az OSPAR-bizottság megbízása keretében, megtiltva minden kitermelési célú használatot, ideértve a halászatot is, az Atlanti-óceán északkeleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény (OSPAR) hatálya alá tartozó, az Északi-sark körüli nemzetközi vizekben; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a fenékvonóháló használatának betiltására irányuló kezdeményezéseket az ökológiai vagy biológiai szempontból fontos tengeri területeken, illetve az Északi-sarkvidék nyílt tengerein; |
| --- | --- |

52.

| 53. | felszólít arra, hogy az új közös halászati politika állománymegőrzési célkitűzései, valamint a halállományok helyreállítására, illetve a maximális fenntartható hozam biztosítására képes szint feletti megtartására vonatkozó mennyiségi célkitűzés a régió összes kereskedelmi halászati tevékenységének alapjául szolgáljon; |
| --- | --- |

53.

| 54. | felhívja az Európai Uniót, hogy töltsön be vezető szerepet az Északi-sarkvidéken folyó szabályozatlan halászat megakadályozásában; úgy véli, hogy az Európai Uniónak erre minden joga meglenne, mivel az Északi-sarkvidéket illetően a tagállamok a kormányzás minden szintjében részt vesznek; |
| --- | --- |

54.

| 55. | hangsúlyozza, hogy az uniós halászati flottáknak nem szabad veszélybe sodorniuk a régió biológiai sokféleségét; üdvözli – mint a sarkvidék biológiai sokféleségének tényleges megőrzését biztosító fontos folyamatot –, hogy a Biológiai Sokféleség Egyezmény keretében ökológiai vagy biológiai szempontból jelentős területek azonosítására került sor az északi-sarkvidéki régióban, és hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az Északi-sarkvidék part menti, tengeri és szárazföldi környezetében ökoszisztéma-alapú gazdálkodáson nyugvó megközelítést valósítsanak meg, ahogyan arra rávilágított az Északi-sarkvidéki Tanács ökoszisztéma-alapú gazdálkodással foglalkozó szakértői csoportja; felhívja az államokat arra, hogy a Biológiai Sokféleség Egyezmény és az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye szerinti kötelezettségeiknek eleget téve a Jeges-tengerben hozzanak létre egy védett tengeri területekből és tengeri rezervátumokból álló hálózatot; |
| --- | --- |

55.

| 56. | határozottan támogatja, hogy az Északi-sarkvidéken folytatott kereskedelmi halászati tevékenységek bármilyen további fejlesztésének a területre vonatkozó nemzetközi megállapodásokkal – például a Spitzbergákról (Svalbard) szóló 1920-as egyezménnyel –, az ilyen megállapodásokat aláíró részes államok jogaival, valamint a már létező, történelmi gyökerű halászati jogokkal összhangban kell történnie; |
| --- | --- |

56.

| 57. | felhívja a Bizottságot, hogy a tudományos kutatás és az éghajlat nyomon követésének támogatása, valamint a helyi fejlesztés, a hajózás és a tengeri közlekedés biztonságának érdekében tanulmányozza az északi-sarkvidéki telekommunikációs infrastruktúra – köztük a műholdak – megerősítésének kérdését és fogalmazzon meg javaslatokat; |
| --- | --- |

57.

| 58. | megismétli a 2014-ben a Bizottsághoz és a tagállamokhoz intézett azon felhívását, hogy a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi egyezmény (MARPOL) és/vagy az Antarktisz körüli vizekre vonatkozó szabályozásnak megfelelő kikötői ellenőrzés révén hozzanak meg minden szükséges intézkedést a nehéz fűtőolaj üzemanyagként történő szállítására és használatára vonatkozó tilalom bevezetésének felgyorsítására az északi-sarki tengereken hajózó járművek esetén; felkéri a Bizottságot, hogy az északi hajózási útvonal forgalmának növekedése okozta várható kockázatokról szóló tanulmányában térjen ki a nehéz fűtőolaj használatához kapcsolódó környezeti és éghajlati kockázatokra is; felhívja a Bizottságot, hogy megfelelő nemzetközi intézkedések hiányában terjesszen elő az Északi-sarkvidéki vizeken áthaladó, uniós kikötőkbe befutó vagy onnan induló hajókra vonatkozó szabályokat a nehéz fűtőolajok használatának és szállításának tilalma céljából; |
| --- | --- |

58.

| 59. | várakozással tekint az IMO sarkvidéki kódexének 2017-ben, illetve 2018-ban esedékes hatálybalépése elé, aminek révén a sarkvidéki hajózás biztonságosabbá válik; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy kidolgozzák a tengeren dolgozó személyzet egységes menekülési, evakuálási és mentési rendszerét, amely valamennyi északi-sarkvidéki platformra és hajóra alkalmazható; |
| --- | --- |

59.

| 60. | emlékeztet arra, hogy az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodás keretében Izland és Norvégia kötelezettségeket vállalt a környezet minőségének megőrzése és a természeti erőforrások fenntartható felhasználása iránt, összhangban a vonatkozó uniós jogszabályokkal; |
| --- | --- |

60.

| 61. | hangsúlyozza, hogy Kína egyre nagyobb érdeklődést mutat az Északi-sarkvidék iránt, különösen a hajózási útvonalakhoz való hozzáférés és az energiaforrások rendelkezésre állása tekintetében; tudomásul veszi az Izland és Kína közötti szabadkereskedelmi egyezményt, és felhívja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon annak lehetséges hatásait a fenntartható gazdasági fejlődésre az Északi-sarkvidék izlandi részén, valamint az Unió gazdaságára és belső piacára; |
| --- | --- |

61.

| 62. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unió és Grönland közötti 2007-es halászati partnerségi megállapodás pénzügyi támogatást biztosít Grönland számára annak érdekében, hogy a grönlandi kizárólagos gazdasági övezetben biztosítható legyen a felelősségteljes halászat és a halászati erőforrások fenntartható kiaknázása; |
| --- | --- |

62.

| 63. | felszólítja a tagállamokat, hogy minél hamarabb ratifikálják a veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállításával kapcsolatos felelősségről és kártérítésről szóló nemzetközi egyezményhez (HNS-egyezmény) csatolt 2010. évi jegyzőkönyvet, illetve csatlakozzanak ahhoz; |
| --- | --- |

63.

| 64. | úgy véli, hogy az északi-sarkvidéki politikák végrehajtása során alapvetően fontos – különösen az érintett uniós tagállamok nemzeti parlamentjei részéről – a parlamenti részvétel és a szoros parlamentközi együttműködés az Északi-sarkvidékre vonatkozó kérdésekben; |
| --- | --- |

64.

| 65. | felkéri a főképviselőt és a Bizottságot, hogy szorosan kövessék nyomon az éghajlatot, a környezetvédelmet, a tengert, a társadalmi-gazdasági helyzetet és a biztonságot érintő fejleményeket az Északi-sarkon, és arról, valamint az Északi-sarkra vonatkozó uniós politika végrehajtásáról tegyenek rendszeresen jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak; |
| --- | --- |

65.

| 66. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az északi-sarkvidéki államok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0363.

(2)  Az ENSZ-közgyűlés A/RES/70/1 sz. határozata.

(3)  http://www.inuitcircumpolar.com/uploads/3/0/5/4/30542564/ declaration_on_resource_development_a3_final.pdf.

(4)  HL C 436., 2016.11.24., 17. o.

(5)  HL C 93., 2016.3.9., 131. o.

(6)  HL C 419., 2015.12.16., 153. o.

(7)  HL C 353. E, 2013.12.3., 77. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0236.

(9)  HL C 136. E, 2012.5.11., 71. o.

(10)  HL C 9. E, 2010.1.15., 41. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0034.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0224.

(13)  Az Északi-sarkvidéken a becslések szerint mintegy másfél milliárd tonna szén-dioxid van megkötve.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/148 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/148

---

P8_TA(2017)0094

A Montenegróról szóló 2016. évi jelentés

Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása a Bizottság Montenegróról szóló, 2016. évi jelentéséről (2016/2309(INI))

(2018/C 263/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i ülésének következtetéseire, és annak „Szaloniki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” című mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i ülésének következtetéseire, és annak „Szaloniki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” című mellékletére,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti, 2010. március 29-i stabilizációs és társulási megállapodásra (STM) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti, 2010. március 29-i stabilizációs és társulási megállapodásra (STM) (1),

| — | tekintettel az EU–Montenegró csatlakozási konferencia 2016. június 30-i helyettesi szintű és 2016. december 13-i miniszteri szintű ülésének eredményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Montenegró csatlakozási konferencia 2016. június 30-i helyettesi szintű és 2016. december 13-i miniszteri szintű ülésének eredményére,

| — | tekintettel a Tanács 2012. június 26-i következtetéseire, amelyek értelmében úgy határozott, hogy 2012. június 29-én csatlakozási tárgyalásokat kezd Montenegróval, valamint 2016. december 13-i következtetéseire, amely utóbbiakat a delegációk elsöprő többsége támogatott, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2012. június 26-i következtetéseire, amelyek értelmében úgy határozott, hogy 2012. június 29-én csatlakozási tárgyalásokat kezd Montenegróval, valamint 2016. december 13-i következtetéseire, amely utóbbiakat a delegációk elsöprő többsége támogatott,

| — | tekintettel az EU–Montenegró Stabilizációs és Társulási Tanács 2016. június 20-i, Brüsszelben tartott hetedik ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Montenegró Stabilizációs és Társulási Tanács 2016. június 20-i, Brüsszelben tartott hetedik ülésére,

| — | tekintettel a „2016. évi közlemény az EU bővítési stratégiájáról” című, 2016. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2016)0715), és az azt kísérő, „2016. évi jelentés Montenegróról” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0360), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2016. évi közlemény az EU bővítési stratégiájáról” című, 2016. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2016)0715), és az azt kísérő, „2016. évi jelentés Montenegróról” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0360),

| — | tekintettel a 2016. július 4-én, Párizsban megrendezett nyugat-balkáni csúcstalálkozó elnökének záró nyilatkozatára, valamint a 2016-os párizsi csúcs számára a civil társadalmi szervezetek által megfogalmazott ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. július 4-én, Párizsban megrendezett nyugat-balkáni csúcstalálkozó elnökének záró nyilatkozatára, valamint a 2016-os párizsi csúcs számára a civil társadalmi szervezetek által megfogalmazott ajánlásokra,

| — | tekintettel a NATO-tagállamok külügyminiszterinek 2015. december 2-i határozatára, továbbá a Montenegró NATO-csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 2016. május 19-i aláírására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a NATO-tagállamok külügyminiszterinek 2015. december 2-i határozatára, továbbá a Montenegró NATO-csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 2016. május 19-i aláírására,

| — | tekintettel az EBESZ/ODIHR választási megfigyelő küldöttségének a 2016. október 16-i parlamenti választásokról szóló zárójelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ/ODIHR választási megfigyelő küldöttségének a 2016. október 16-i parlamenti választásokról szóló zárójelentésére,

| — | tekintettel az EU–Montenegró konzultatív vegyes bizottság 2016. november 8-án Budvában tartott 8. ülésén tett együttes nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Montenegró konzultatív vegyes bizottság 2016. november 8-án Budvában tartott 8. ülésén tett együttes nyilatkozatra,

| — | tekintettel az EU–Montenegró Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság 2016. május 19–20-án Podgoricában tartott 12. ülésén született nyilatkozatra és ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Montenegró Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság 2016. május 19–20-án Podgoricában tartott 12. ülésén született nyilatkozatra és ajánlásokra,

| — | tekintettel a Montenegróról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Montenegróról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0050/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0050/2017),

| A. | mivel az euroatlanti integráció Montenegró kulcsfontosságú külpolitikai prioritása; |
| --- | --- |

A.

mivel az euroatlanti integráció Montenegró kulcsfontosságú külpolitikai prioritása;

| B. | mivel újabb előrelépést sikerült tenni a csatlakozási tárgyalásokban; mivel a csatlakozási folyamat leginkább előrehaladott állapotában jelenleg Montenegró van; mivel a jogállamiság területén a jogi keret nagy részben készen áll, és az intézményi felépítés a helyén van; |
| --- | --- |

B.

mivel újabb előrelépést sikerült tenni a csatlakozási tárgyalásokban; mivel a csatlakozási folyamat leginkább előrehaladott állapotában jelenleg Montenegró van; mivel a jogállamiság területén a jogi keret nagy részben készen áll, és az intézményi felépítés a helyén van;

| C. | mivel továbbra is kétségek merülnek fel a megosztott belföldi közhangulat és az ellenzék parlamenti bojkottja miatt; mivel a kormányzó koalíció és az ellenzék közötti tartós párbeszéd és konstruktív együttműködés kulcskérdés a csatlakozási folyamat további sikerének biztosításához; |
| --- | --- |

C.

mivel továbbra is kétségek merülnek fel a megosztott belföldi közhangulat és az ellenzék parlamenti bojkottja miatt; mivel a kormányzó koalíció és az ellenzék közötti tartós párbeszéd és konstruktív együttműködés kulcskérdés a csatlakozási folyamat további sikerének biztosításához;

| D. | mivel a korrupció és a szervezett bűnözés továbbra is súlyos aggodalomra ad okot; |
| --- | --- |

D.

mivel a korrupció és a szervezett bűnözés továbbra is súlyos aggodalomra ad okot;

| E. | mivel a civil társadalmi szervezetek részt tudnak venni munkacsoportokban, ideértve a csatlakozás tárgyalásokat is, ám elégedetlenségüket fejezték ki a politikai döntéshozatalba való bevonásuk szintje és az információkhoz való hozzáférésük lehetősége vonatkozásában; mivel rendkívül aggasztó, hogy egyes civil társadalmi aktivistákat személyesen vettek célba lejárató kampányokban a tömegtájékoztatási eszközök; |
| --- | --- |

E.

mivel a civil társadalmi szervezetek részt tudnak venni munkacsoportokban, ideértve a csatlakozás tárgyalásokat is, ám elégedetlenségüket fejezték ki a politikai döntéshozatalba való bevonásuk szintje és az információkhoz való hozzáférésük lehetősége vonatkozásában; mivel rendkívül aggasztó, hogy egyes civil társadalmi aktivistákat személyesen vettek célba lejárató kampányokban a tömegtájékoztatási eszközök;

| F. | mivel a jogállamiságot érintő 23. és 24. tárgyalási fejezet vonatkozásában Montenegró előrelépése továbbra is fontos a tárgyalási folyamat általános üteme szempontjából; |
| --- | --- |

F.

mivel a jogállamiságot érintő 23. és 24. tárgyalási fejezet vonatkozásában Montenegró előrelépése továbbra is fontos a tárgyalási folyamat általános üteme szempontjából;

| G. | mivel a véleménynyilvánítás szabadsága és a médiaszabadság az EU alapvető értékeit képviselik, és minden demokrácia sarokkövét képezik; mivel a montenegrói médiaközösség rendkívül átpolitizált, a cenzúra és az öncenzúra továbbra is fennállnak, valamint előfordul az újságírókra nehezedő gazdasági és politikai nyomásgyakorlás; |
| --- | --- |

G.

mivel a véleménynyilvánítás szabadsága és a médiaszabadság az EU alapvető értékeit képviselik, és minden demokrácia sarokkövét képezik; mivel a montenegrói médiaközösség rendkívül átpolitizált, a cenzúra és az öncenzúra továbbra is fennállnak, valamint előfordul az újságírókra nehezedő gazdasági és politikai nyomásgyakorlás;

| 1. | üdvözli Montenegró uniós integrációban elért folyamatos előrehaladását; üdvözli, hogy Montenegró folyamatos előrehaladást ért el a csatlakozási tárgyalások során, megjegyezve, hogy eddig 26 tárgyalási fejezetet nyitottak meg tárgyalásra, és 2 fejezetet már ideiglenesen lezártak; felhívja a Tanácsot, hogy gyorsítsa fel Montenegróval a tárgyalásokat; sürgeti további tárgyalási fejezetek megnyitását és lezárását a 2017. évi csatlakozás tárgyalások során; elismerti Montenegró 2017–2018-ra szóló uniós csatlakozási programjának kormány általi elfogadását; ösztönzi Montenegrót, hogy gyorsítsa a reformok ütemét, növelje erőfeszítéseit az összes referenciakritérium teljesítésén, és továbbra is összpontosítson a csatlakozási folyamat alapelemeire; emlékeztet arra, hogy alapvető fontosságú konkrét és fenntartható eredmények elérése, amelyekhez kiemelkedő végrehajtási arány társul, különösen a jogállamiság, az igazságszolgáltatás, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem területén; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elismerését fejezi ki az illetékes hatóságoknak, hogy 2016. október 16-án rendezett módon és az alapvető szabadságok általános betartásával megtartották a parlamenti választásokat; ösztönzi a nemzetközi normákhoz való további igazodást; üdvözli azt a tényt, hogy 2002 óta a legmagasabb volt a szavazók száma; üdvözli a felülvizsgált jogi keretet, amely szerint a parlamenti választásokat megtartották, azonban megállapítja, hogy továbbra is fennállnak bizonyos adminisztratív hiányosságok, többek között az Állami Választási Bizottsággal, valamint a választói névjegyzékbe való felvétel pontosságával és a politikai beavatkozással kapcsolatos aggodalmak; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a választás napján ideiglenesen be kellett zárni internetes kommunikációs platformokat, és amiatt, hogy néhány nappal a választások előtt feltörték a Demokratikus Átmenet Központjának weboldalát, ami akadályozta a civil társadalmi szervezetek munkáját a választások ellenőrzésében; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy orvosolják a hiányosságokat, valamint gördülékeny és átlátható módon és az EBESZ/ODIHR ajánlásaival összhangban vizsgálják ki az állítólagos eljárási szabálytalanságokat, többek között az állami forrásokkal való állítólagos visszaéléseket és a hivatali visszaéléseket, továbbá minden egyéb jelentett hiányosságot; elvárja az Állami Választási Bizottság függetlenségének fenntartását; úgy véli, hogy a választási folyamat javítása szükséges a választási folyamatba vetett teljes bizalom kiépítése érdekében; sajnálattal veszi tudomásul, hogy az ellenzék nem ismerte el a választási eredményeket; elismeri, hogy külső szereplők azzal a céllal tettek kísérleteket, hogy megfosszák hitelétől a választási folyamatot, és ez nehézségeket okozott; elvárja, hogy az új kormány fenntartsa a reformfolyamat iránti politikai elkötelezettségét, és felszólítja az összes politikai pártot, hogy folytassanak újra konstruktív párbeszédet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tudomásul veszi a „választói bizalom kormányának” e választások előkészítése során történő megalakulását; üdvözli, hogy ezt a folyamatot montenegróiak vezették pártközi alapon; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aggodalommal állapítja meg, hogy Oroszország állítólag befolyást kíván gyakorolni a montenegrói helyzet alakulására, mivel ez a magatartás a régióban a Nyugat-Balkán további destabilizálódását idézheti elő; aggodalmát fejezi ki a 2016. október 16-án bekövetkezett súlyos incidensek – többek között az állítólagos államcsíny – miatt, és felszólítja az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét/a Bizottság alelnökét és a Bizottságot, hogy kísérje szoros figyelemmel az illetékes hatóságok folyamatban lévő vizsgálatait; elismerését fejezi ki, amiért Szerbia hajlandó együttműködni ezekben a vizsgálatokban; fontosnak tartja, hogy a tagállamok megfelelő szervei megosszák az ezen incidensekkel kapcsolatos információkat egymás között, valamint a főképviselővel/alelnökkel és a Bizottsággal; |
| --- | --- |

5.

| 6. | továbbra is komoly aggodalommal tölti el, hogy megosztottság tapasztalható a belföldi közhangulatban, és az ellenzék tagjai bojkottálják a parlamenti tevékenységeket; felszólítja az ellenzéket, hogy éljen a montenegrói miniszterelnök ajánlatával, hogy a bojkott befejezéséért cserébe vegyen részt a kormányban; ismételten felszólítja az összes politikai erőt, hogy folytassanak konstruktív párbeszédet és együttműködést a montenegrói parlamenten belül; felszólít a csatlakozási folyamat és a költségvetési felügyeleti képesség parlamenti ellenőrzésének további megerősítésére; elismerését fejezi ki a parlamentnek a magas szintű átláthatóság folyamatos biztosításáért; aggodalmát fejezi ki, amiért a kormányellenes tüntetések során aránytalan mértékű erőszakot alkalmaznak; továbbra is kitart amellett, hogy megfelelő politikai nyomon követésre van szükség a kompromittáló hangfelvételek ügyében; felszólít a szervezett bűnözést és a korrupciót érintő intézkedések végrehajtására vonatkozó parlamenti ellenőrzés javítására; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felkéri a kormányt, hogy javítsa a tájékoztatáshoz való hozzáférést, különösen az olyan nagy infrastrukturális projektekkel kapcsolatban, mint az autópálya-építés, a privatizáció, a közbeszerzés és az igazságügyi műveletek; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli a 2016 és 2020 közötti időszakra szóló új közigazgatási reformstratégiát, az államháztartási gazdálkodási reformprogramot, a fizetésekről szóló új törvény hatálybalépését és az adminisztratív eljárások egyszerűsítését; kéri, hogy hozzanak intézkedéseket annak érdekében, hogy a közigazgatási reformstratégia végrehajtásához elegendő költségvetési forrás álljon rendelkezésre, továbbá legyen meg a következetes politikai akarat a közigazgatás észszerűsítéséhez, tekintettel a csatlakozási folyamatra is; megjegyzi, hogy az adminisztratív kapacitások erősítése irányába korlátozott előrehaladás történt; ösztönzi a közigazgatás teljes mértékű depolitizálását; elengedhetetlennek tartja az érdemeken alapuló előléptetés, a szakmaiság, az elszámoltathatóság, az átláthatóság és az időben történő szabályozási hatásvizsgálat elvének alkalmazását, valamint a polgárok korrupciótól mentes, megfelelő ügyintézéshez és az információhoz való jogának biztosítását; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy előrelépés történt az igazságszolgáltatás reformjában, ideértve a jobb intézményi kapacitásokat; továbbra is aggodalommal tölti el a bírói függetlenség jogtalan befolyásolása, különösen a bírák kinevezését illetően; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az igazságszolgáltatás elszámoltathatóságát a bírák és az ügyészek számára szóló új fegyelmi rendszerek és etikai kódexek végrehajtásának nyomon követése révén; hangsúlyozza, hogy észszerűsíteni kell az igazságszolgáltatási hálózatot, és tovább kell javítani a kapacitásokat, hogy ellenőrizni lehessen a bíróságok tekintetében mutatkozó lemaradásokat és tovább lehessen csökkenteni a folyamatban levő ügyek számát; hatékony intézményi és egyéni elszámoltathatóságra szólít fel, amikor korrupcióval, pénzmosással és szervezett bűnözéssel összefüggő vádindítványok feldolgozásáról van szó; kiemeli az információhoz való hozzáféréssel kapcsolatos bírósági határozatok hatékony végrehajtásának igényét és azt, hogy szembe kell szállni azzal az elterjedt gyakorlattal, hogy a hozzáférés korlátozása érdekében titkosítják a dokumentumokat; hangsúlyozza, hogy növelni kell a meglévő panaszkezelési mechanizmusok általános ismertségét; |
| --- | --- |

9.

| 10. | miközben elismeri, hogy történt bizonyos előrelépés a háborús bűncselekmények nyomon követésében, felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy a nemzetközi normákkal összhangban lépjenek fel a háborús bűncselekmények hatékony kivizsgálása, az elkövetők büntetőeljárás alá vonása, bíróság elé állítása és elítélése érdekében, valamint azért, hogy a háborús bűnök ne maradjanak büntetlenül, különösen a parancsnoki lánc élén álló felelős tisztviselők tekintetében; üdvözli a büntető eljárás alá vonás stratégiájának alkalmazását új ügyek megnyitása és konkrét eredmények elérése céljából; hangsúlyozza, hogy hatékonyan kell biztosítani a háborús bűncselekmények áldozatai számára az igazságszolgáltatáshoz és a tisztességes kártérítéshez való akadálytalan hozzáférést, valamint teljes mértékben védelmezni kell a tanúkat a háborús bűnökkel kapcsolatos eljárások során; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a korrupció sok területen továbbra is elterjedt, de üdvözli, hogy többek között a Korrupcióellenes Ügynökség teljes körű működése és különleges korrupcióellenes ügyészek kinevezése, valamint a speciális hosszú távú képzés iránti igény kezelése révén a korrupcióellenes intézkedési keret további megerősítésre került; alapvető fontosságúnak tartja, hogy biztosítsák függetlenségüket a vizsgálatok során; hangsúlyozza a Korrupcióellenes Ügynökség politikailag pártatlan, szakszerű és átlátható tevékenységének fontosságát, különösen a magas szinten elkövetett korrupciós esetek és a pártfinanszírozás tekintetében; ismételten hangsúlyozza, hogy nyomon kell követni egyrészt a sikeres nyomozásokat és ítéleteket, különösen a magas szinten elkövetett korrupciós esetekben, másrészt a korrupció megelőzése érdekében hozott intézkedéseket, ideértve a jogi szankciók hatékonyabb alkalmazását is; felszólítja az új kormányt, hogy a korrupció visszaszorítását tegye egyik prioritásává, elégséges emberi és költségvetési erőforrást szentelve a feladatnak; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felszólít a korrupcióra különösen érzékeny területekre, például a közbeszerzésre, a privatizációra, a várostervezésre, az oktatásra, az egészségügyi ellátásra, a helyi önkormányzatokra és a rendőrségre vonatkozó ágazati cselekvési tervek hatékony végrehajtására; felszólít a potenciális visszaélés-bejelentési ügyek hatékony kivizsgálására és a bejelentők megfelelő védelmére; felszólít, hogy építsék be a montenegrói büntető törvénykönyvbe a jogellenes meggazdagodás bűncselekményét; felszólít az Eurojust és Montenegro közötti Együttműködési Egyezmény hatékony végrehajtására, hogy javítsák az igazságügyi együttműködést a bűnözés súlyos formáival szembeni küzdelemben; felszólít a visszaélést bejelentő személyek védelmének javítására irányuló intézkedésekre; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tudomásul veszi a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre irányuló cselekvési terv elfogadását, és az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló Egyezményéhez csatolt kiegészítő jegyzőkönyv aláírását; hangsúlyozza, hogy a szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügyekben további nyomon követést kell kialakítani, különösen az emberkereskedelem és a pénzmosás tekintetében, hogy biztosítani lehessen az ügynökségek közötti szorosabb együttműködést, valamint a szervezett bűnözés elleni küzdelemben folytatott regionális és nemzetközi együttműködés további fokozását; kiemeli, hogy igazságügyi könyvviteli tanácsadó szakemberekre van szükség az előírásszerű nyomozások támogatásához; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli az emberkereskedelem elleni küzdelemhez kialakított jogi keretben eszközölt javításokat; hangsúlyozza azonban, hogy az emberkereskedelem áldozatainak jobb azonosítására van szükség, és javítani kell a segítségnyújtáshoz, kártérítéshez és védelemhez való hozzáférésüket; |
| --- | --- |

14.

| 15. | üdvözli az erőszakos szélsőségesség elleni küzdelemre irányuló új stratégiát (2016–2018), amely kiegészíti a terrorizmus, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megelőzésére és felszámolására irányuló nemzeti stratégiát; tudomásul veszi egy új hírszerző egység létrehozását, amelynek feladata az erőszakos szélsőséges csoportok potenciális tagjainak azonosítása és ellenőrzése; alapvetőnek tartja, hogy már a radikalizálódás korai szakaszában azonosítsák radikalizálódó személyeket annak megelőzése céljából, hogy erőszakos szélsőséges csoportok toborozni tudják őket, és hogy sikeresen visszavezessék őket a társadalomba; fontosnak tartja, hogy minden ez irányú intézkedésnek a nemzetközi normákkal és jogi kötelezettségekkel összhangban biztosítania kell az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartását; kiemeli a tudatosság növelésének fontosságát a lehetséges terrorfenyegetések figyelemmel kísérése érdekében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | elismeri a civil társadalmi szervezetek részvételét a csatlakozási előkészületekben, felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy továbbra is segítsék elő a civil társadalmi szervezetek EU-val kapcsolatos információkhoz való hozzáférését, és biztosítsák, hogy a civil társadalmi szervezetekkel folytatott konzultációkra, ahol csak lehetséges, érdemi módon kerüljön sor; felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy alakítsanak ki egy támogatóbb és befogadóbb megközelítést a helyi tevékenységek civil társadalmi szervezetek által történő elősegítése érdekében, és ösztönözzék ez utóbbiakat a választási folyamat egészének áttekintésében való aktív részvételre; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy mind nemzeti, mind helyi szinten fentarthatóbb, átláthatóbb és hatékonyabb módon alakítsák ki a civil társadalmi szervezetek állami finanszírozását; felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy teremtsék meg az önkéntes munka és a nagyobb mértékű állampolgári részvétel feltételeit; mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy bizonyos civil társadalmi aktivisták ellen továbbra is lejárató kampányokra és megfélemlítési kísérletekre került sor; felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy vizsgálják ki és tisztázzák e kísérletek okát, és fokozzák erőfeszítéseiket a civil társadalmi aktivisták védelme érdekében; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megállapítja, hogy sikerült némi előrelépést elérni a kisebbségek helyzetének javítása terén – többek között számos jogalkotási reform végrehajtásával – az uniós és a nemzetközi emberi jogi normákhoz való nagyobb igazodás biztosítása érdekében; üdvözli, hogy elfogadták a 2016–2020 közötti időszakra vonatkozó, a roma és az egyiptomi közösségek társadalmi befogadására irányuló stratégiát és cselekvési tervet; kéri, hogy különítsenek el megfelelő költségvetést, hogy a cselekvési tervet megfelelően végre lehessen hajtani; mélységes aggodalmának ad hangot a roma közösségben élő asszonyok és lányok kettős megkülönböztetése miatt, valamint a roma közösség, az egyiptomi kisebbség és az askáli emberek egészségügyi ellátáshoz, oktatáshoz, lakhatáshoz és foglalkoztatáshoz való hozzáférése tekintetében; ösztönzi az illetékes hatóságokat, hogy továbbra is fokozzák erőfeszítéseiket az LMBTI-személyek jogainak védelmében; felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy tegyenek további erőfeszítéseket az antidiszkriminációval kapcsolatos tudatosság növelésére a nyilvánosság előtt; továbbra is aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a legtöbb középület, többek között egészségügyi központok és egyetemi tanszékek még mindig nem elérhetők a fogyatékossággal élők számára, és hogy még mindig korlátozott a fogyatékkal élő emberek foglalkoztatása; további intézkedésekre szólít fel a Boka Kotorska régió többnemzetiségű identitásának megóvása érdekében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | az emberi jogi intézmények további megerősítésére szólít fel, ideértve az ombudsmant és az Emberi Jogok és Kisebbségek Minisztériumát, és úgy véli, hogy növelni kell a nemzetközi és európai emberi jogi törvényekkel és normákkal kapcsolatos ismereteiket; aggodalommal tölti el az egységes megközelítés hiánya és az emberi jogok megsértésével kapcsolatos szankciók alacsony szintje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | továbbra is aggasztónak tartja a nemi alapú, családon belüli és szexuális erőszak meglétét, a büntetőeljárások hiányát, az elkövetőknek a nemzetközi normákkal összhangban történő megfelelő elítélését, valamint az áldozatok számára nyújtandó támogatás és védelem elégtelenségét; intézkedéseket szorgalmaz megfelelő védelmi szolgáltatások kialakítása, a vonatkozó intézményközi koordináció fokozása, valamint annak érdekében, hogy hatékonyabban kiaknázzák a családon belüli erőszak eseteit tartalmazó új, egyesített adatbázist és végrehajtsák a családon belüli erőszak elleni küzdelemről szóló 2016–2020-as stratégiát; kiemeli annak fontosságát, hogy az állami intézményekben oktatni és képezni kell a munkavállalókat az áldozatokkal való foglalkozásra; felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy biztosítsák a kényszerházasságok áldozatainak megfelelő védelmet, hosszú távú elszállásolását, pénzügyi támogatását és oktatási programjait, valamint az elkövetők hatékony büntető eljárás alá vonását és elítélését; hangsúlyozza, hogy bátorítani kell a nők képviseletét a politika színterén, ideértve a kulcsfontosságú döntéshozó pozíciókat is, valamint javítani kell a munkaerőpiacra való bejutásukat és a munkaerőpiacon betöltött szerepüket; felszólít a közpolitika fejlesztésére, amely segíti a munkahelyi és családi kapcsolatok kiegyensúlyozását; tudomásul veszi a nemek közötti egyenlőségről szóló 2013–2017-es cselekvési terv folyamatos végrehajtását; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy a jogszabály végrehajtásához elegendő költségvetési előirányzatot határozzanak meg; megjegyzi, hogy vannak a kihívások a gyerekeket érintő szakpolitikák koordinálása terén, és hogy a gyerekekkel szembeni erőszak továbbra is aggodalomra ad okot; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felszólítja a montenegrói hatóságokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a gyerekekkel szembeni erőszak, az emberkereskedelem és a kényszerített gyermekházasságok megelőzése érdekében, amelyek meglétéről továbbra is beszámolnak a nem kormányzati szervek; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy folyamatosan és komolyan kell dolgozni a montenegrói jogrendszernek az emberi jogokat és a fogyatékkal élő emberek szabadságát érintő nemzetközi jogi normákkal való összehangolásán, a jogállamiság, az alkotmányosság és a jogszerűség elvének tiszteletben tartása érdekében; |
| --- | --- |

21.

| 22. | továbbra is aggódik a véleménynyilvánítás szabadságának és a média szabadságának montenegrói helyzete miatt és amiatt, hogy a kormány nem vizsgálja ki hatékonyan az újságírókat ért támadásokat; ismételten felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy rendezzék az újságírók elleni erőszakos cselekmények, megfélemlítések és fenyegetések régóta folyamatban levő ügyeit, hozzanak intézkedéseket a médiaszakemberek védelmére, valamint teremtsék meg a szabad oknyomozó újságírás biztonságos környezetét; aggodalmát fejezi ki a rendőri erők ellen elkövetett támadások miatt és az újságírók elleni nyomásgyakorlás és megfélemlítés legújabb esetei miatt, ideértve a lejárató kampányokat, a fizikai támadásokat és fenyegetéseket, valamint a médiával való összeütközés eseteit a kormányellenes tüntetéseken, ideértve az önkényes letartóztatásokat és a berendezések lefoglalását is; aggodalmát fejezi ki amiatt is, hogy továbbra sincs megfelelő nyomozás e támadások vonatkozásában, és hiányzik ezeknek az eseteknek a megoldása; megjegyzi, hogy a rágalmazási ügyek száma továbbra is magas; ragaszkodik az átlátható állami hirdetésekhez a magántulajdonú médiában, a montenegrói büntető törvénykönyv módosításához és új bűncselekmény-kategóriák bevezetéséhez azzal a céllal, hogy a munkájukat végző újságírók elleni támadások megelőzhetők és büntethetők legyenek; tudomásul veszi az annak érdekében tett jogi intézkedéseket, hogy nagyobb pénzügyi függetlenséget és fenntarthatóságot biztosítsanak az RTCG közszolgálati műsorszolgáltató számára, valamint további lépések megtételére szólít fel, hogy biztosítsák függetlenségét, beleértve a szerkesztői függetlenséget; hangsúlyozza, hogy támogatni és erősíteni kell a meglévő önszabályozó mechanizmusokat; hangsúlyozza, hogy az újságírók felülvizsgált etikai kódexét hatékonyan és egységesen kell alkalmazni az egész médiaközösségben; felszólítja adott esetben az uniós küldöttségek és az uniós tagállami nagykövetségek megfigyelőit, hogy rendszeresebben vegyenek részt az újságírók és a médiaszakemberek elleni bírósági tárgyalásokon; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megjegyzi, hogy az Állami Választási Bizottság korlátozta a média hozzáférését a 2016-os választások során; felszólít az EBESZ/ODIHR választási megfigyelő küldöttség 2016-os parlamenti választásokról szóló zárójelentésében a médiával kapcsolatban tett ajánlások végrehajtására; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tudomásul veszi a kedvező gazdasági fejleményeket, ugyanakkor sürgeti az új kormányt, hogy hozzon intézkedéseket a költségvetési fenntarthatóság biztosítására, egyidejűleg erősítve a szociális jogokat és a fogyasztóvédelmet, valamint hajtson végre munkahelyeket teremtő és növekedést előidéző, továbbá változatosabb gazdaságot kiépítő további strukturális reformokat a vállalkozási és befektetési környezet javítása érdekében, többek között az informális szektort visszaszorító intézkedések révén, és ragaszkodik ahhoz, hogy az adóelkerüléssel szemben folytassanak hatékony küzdelmet; üdvözli a 19. tárgyalási fejezet megnyitását és határozottan úgy véli, hogy ez a legjobb ösztönző arra, hogy a kormány felgyorsítsa a társadalmi befogadás, valamint a szegénység és az informális szektor visszaszorítása terén végzett munkáját; kéri az állami kiadások észszerűsítését, valamint a jogállamiság és a szerződésérvényesítés megerősítésére irányuló erőfeszítések fokozását; felszólít a nagy külső egyensúlyhiány kezelésére, és az állami infrastrukturális beruházási projektek átértékelésére, amelyek megkérdőjelezik a költségvetési fenntarthatóságot; felszólít, hogy további pénzügyi és nem pénzügyi jellegű intézkedések álljanak rendelkezésre a kkv-k támogatásához, és hogy a gazdaság serkentése érdekében ruházzanak be többet az innovációba és a fenntartható projektekbe; kéri, hogy javítsák a szociális párbeszédet; |
| --- | --- |

24.

| 25. | megjegyzi, hogy miközben történt bizonyos előrelépés a közlekedési infrastruktúra fejlesztésében, ideértve a Délkelet-európai Közlekedési Megfigyelőközpont közreműködését is, a határokon átnyúló utak hiánya akadályozza a kereskedelmet és a turizmust; üdvözli a montenegrói vasúti ágazat liberalizálása érdekében eddig tett erőfeszítéseket; hangsúlyozza a szomszédos országokkal folytatott koordináció szükségességét és annak lehetővé tételét, hogy az infrastrukturális projektek esetében a tervezési folyamat részévé válhassanak; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy a kis- és középvállalkozások ágazatát meg kell erősíteni, és hogy támogatást kell nyújtani e vállalkozások számára a jobb jogalkotás, a megfelelő finanszírozás, az iparpolitika végrehajtása és az informális gazdaság visszaszorítása révén, valamint kifejlesztve az országos szintű tevékenységet folytató társaságok elektronikus nyilvántartását; |
| --- | --- |

26.

| 27. | megállapítja, hogy Montenegró árnyékgazdasága még mindig a teljes GDP nagy részét képezi; emlékeztet arra, hogy a kiterjedt informális gazdaság komoly akadályt jelet a vállalkozási tevékenység számára és a gazdasági növekedésnél, és felszólítja Montenegrót, hogy tegyen lépéseket az árnyékgazdaság arányának csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aggodalommal jegyzi meg, hogy az IPA által finanszírozott egyes kapacitásépítési eredményeket nem használták ki vagy nem követték teljes mértékben a hatóságok; hangsúlyozza, hogy a pozitív eredmények elérése érdekében a hatóságoknak megfelelő személyzet rendelkezésre állását kell biztosítaniuk, el kell fogadniuk a szükséges jogszabályokat az eredmények használatának lehetővé tételéhez, és biztosítaniuk kell a szükséges önállóságot az újonnan létrehozott intézmények számára; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tudomásul veszi a munkanélküliségi ráta enyhe csökkenését; üdvözli a foglalkoztatás és a humán erőforrások fejlesztésére irányuló 2016–2020-as új nemzeti stratégiát és az ahhoz kapcsolódó 2016. évi cselekvési tervet; továbbra is aggasztónak tartja a fiatalok körében tapasztalható magas munkanélküliséget és az alacsony mértékű munkaerő-mobilitást; felszólít proaktív munkaerőpiaci intézkedések meghozatalára a minőségi foglalkoztatás növelése és a nők, a veszélyeztetettek, a fogyatékkal élők és a fiatalok oktatás, pályaorientáció, képzés, foglalkoztatás és munkajog révén történő támogatása érdekében; megismétli az olyan regionális ifjúsági kezdeményezésekben való aktív részvétel fontosságát, mint a Nyugat-Balkán Regionális Ifjúsági Együttműködési Irodája, ideértve a régióban a kapcsolatok fejlesztésére tervezett meglévő programokból származó előnyök kihasználását és az ifjúsági munkanélküliség kezelését is; |
| --- | --- |

29.

| 30. | megjegyzi, hogy az oktatásra fordított állami kiadások továbbra is jóval alacsonyabbak az uniós átlagnál; hangsúlyozza a szükséges intézkedések bevezetésének szükségességét, különösen a gyermekgondozással és a beiskolázás előtti ellátással kapcsolatban, ahol sajnálatosan alacsony a beiratkozottak száma, és jóval a 2020-ra elérendő 95 %-os uniós célkitűzés alatt van; úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani arra, hogy több állami egyetem nem közelíthető meg a fogyatékkal élő emberek számára; |
| --- | --- |

30.

| 31. | üdvözli a környezetről szóló új törvényt, valamint a környezettel és a klímaváltozással kapcsolatos uniós vívmányok átültetésére és végrehajtására irányuló nemzeti stratégiát és a hozzá kapcsolódó 2016–2020-as cselekvési tervet; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a végrehajtásra irányuló erőfeszítéseket, különösen a vízminőség, a természetvédelem és a hulladékgazdálkodás területén, valamint a kapcsolódó adminisztratív kapacitásokat valamennyi szinten; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy jelentős késedelem tapasztalható az „Ulcinj Salina”, lehetséges Natura 2000 terület megóvását illetően; kéri, hogy tegyenek további erőfeszítéseket az „Ulcinj Salina” biológiai sokféleségének megóvására és a tengerpart fenntartható fejlesztésére; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy tegyék meg a szükséges védelmi és fenntartási intézkedéseket a Skadar-tóval kapcsolatosan, a tó ökológiai jellemzőinek, többek között ökológiai integritásának megőrzése érdekében; felszólítja a kormányt annak biztosítására, hogy a nemzeti parkok állami tulajdonú korlátolt felelősségű társaságokká való átalakítása védelmüket ne befolyásolja hátrányosan; ebben az összefüggésben elismeri a ramsari és a berni egyezmény keretében kifejezésre juttatott aggodalmakat a Skadar-tavi Nemzeti Parkot, többek között a Porto Skadar Lake építési projektet érintő különleges célú területrendezési tervvel kapcsolatban; aggodalmát fejezi ki a Skadar-tavi Nemzeti Parkhoz hasonló, lehetséges Natura 2000 területként azonosított területek védelme kialakításában bekövetkezett jelentős késedelmek miatt; emlékeztet arra, hogy megfelelő és stratégiai környezeti hatásvizsgálatokat kell végezni, az uniós vívmányokkal és a nemzetközi normákkal összhangban; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza a nemzetközi kötelezettségvállalások végrehajtásának szükségességét az éghajlatváltozás mérséklése területén; mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a kormány a Pljevlja II széntüzelésű erőmű fejlesztését tervezi, ami nincs összhangban a Párizsi Megállapodás keretében vállalt kötelezettségekkel; |
| --- | --- |

33.

| 34. | elismeri az energia területén elért jó előrehaladást, ideértve a partnerországokkal való energiahálózati összekapcsolást is; felszólítja Montenegrót, hogy vezessen be jogszabályokat a harmadik energiaügyi csomag, különösen a megújulóenergia-irányelv végrehajtására; továbbra is aggodalmát fejezi ki a fenntarthatatlan vízenergia-fejlesztés miatt, és hogy ezen erőművek tervezése megfelelő környezeti hatásértékelés nélkül történik, és különösen amiatt, hogy nem veszik tekintetbe sem a biológiai sokszínűség védelmének szempontjait, sem hatásukat a védett területekre, holott ezt az uniós jogszabályok előírják; felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy tartsák szigorú felügyeletük alatt a tengeri olaj- és gázmezők feltárását, és tegyenek meg minden védintézkedést az elfogadott jogszabályoknak, rendeleteknek és uniós vívmányoknak megfelelően; |
| --- | --- |

34.

| 35. | a 2017-ben Olaszországban tartandó nyugat-balkáni csúcstalálkozó előkészítésének figyelembevételével felszólítja a montenegrói hatóságokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a jogi és szabályozási intézkedések végrehajtására a közlekedési és az energiaágazatban (puha intézkedések), az Európai Unió kapcsolódási menetrendjének teljesítése céljából; |
| --- | --- |

35.

| 36. | üdvözli Montenegró proaktív és folyamatos közreműködését és konstruktív szerepét a jószomszédi, valamint a regionális és nemzetközi együttműködésben; ösztönzi e tekintetben a további együttműködést; határozott elismerését fejezi ki Montenegrónak amiatt, hogy külpolitikáját továbbra is teljes mértékben az EU közös kül- és biztonságpolitikájához igazítja, ideértve a (KKBP) 2016/1671 tanácsi határozatot is, amely újból megerősítette az EU Oroszországgal szembeni korlátozó intézkedéseit; üdvözli Montenegró részvételét a KBVP keretében indított, az EU által vezetett küldöttségekben; sürgeti, hogy Montenegró továbbra is konstruktív módon és a jószomszédi kapcsolatok szellemében, a csatlakozási folyamat lehető legkorábbi szakaszában kezelje a még megoldatlan kétoldalú kérdéseket szomszédaival, többek között a Szerbiával és Horvátországgal fennálló megoldatlan határkijelölési kérdéseket; ismételten felhívja a hatóságokat, hogy segítsenek megoldani a volt Jugoszláv Szövetségi Szocialista Köztársaság (JSzSzK) jogutódlásával kapcsolatos ügyeket; üdvözli a Bosznia-Hercegovinával kötött határkijelölési megállapodást és a Koszovóval kötött határkijelölési megállapodás ratifikációját; kiemeli a határátlépés változtatásával kapcsolatos tárgyalások és a határforgalmi megállapodások folytatásának fontosságát; elismeri a szomszédos országokkal a szarajevói nyilatkozat alapján kialakult folyamat keretében folytatott együttműködést; sürgeti Montenegrót, hogy tartsa be a Római Statútum integritásáról szóló közös uniós álláspontot és a kiadatás tiltását érintő kétoldalú megállapodásokról szóló, kapcsolódó uniós vezérelveket; |
| --- | --- |

36.

| 37. | megjegyzi, hogy bár nem a „nyugat-balkáni útvonalon” helyezkedik el, Montenegró továbbra is tranzitország marad a menekültek és a migránsok számra, akik többsége Szíriából érkezik; felszólítja a montenegrói hatóságokat annak biztosítására, hogy a migránsok és a menekültek menedékjog iránti kérelmet nyújthassanak be Montenegróban vagy átutazhassanak Montenegró területén, kezelésük pedig a nemzetközi és az uniós joggal összhangban történjen, ideértve a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi egyezményt és az Európai Unió Alapjogi Chartáját; üdvözli, hogy elfogadták a schengeni cselekvési tervet és a migráció integrált kezelését célzó, a 2017–2020 közötti időszakra vonatkozó stratégiát; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a migrációval kapcsolatos kérdésekben a nyugat-balkáni országokkal megkezdett munkát, hogy biztosítsa az uniós és nemzetközi normák követését; üdvözli az e tekintetben eddig elvégzett munkát; |
| --- | --- |

38.

| 39. | üdvözli Montenegró aktív részvételét a Nyugat-Balkánról szóló 2016-os párizsi csúcson, különösen a kapcsolódási menetrend vonatkozásában; felszólítja a hatóságokat, hogy hajtsák végre az Albániával újonnan aláírt határátlépési megállapodást, és hajtsák végre a transzeurópai hálózatokról szóló rendeletet a vasúti piachoz való nyílt hozzáférés engedélyezése és lehetővé tétele vonatkozásában; megjegyzi, hogy bár a montenegrói vasúti piac 2014 óta nyitva áll a verseny előtt, a magánüzemeltetők eddig még nem mutattak érdeklődést a piacra lépés iránt; felszólítja az új kormányt, hogy biztosítson nyitott vasúti piacot, teljes mértékben a vívmányokhoz igazított, átlátható pályahasználati díjakkal és kapacitás-felosztással; |
| --- | --- |

39.

| 40. | üdvözli, hogy Montenegró NATO csatlakozási jegyzőkönyvét 2016 májusában a reformok végrehajtására irányuló montenegrói erőfeszítések elismeréseként aláírták és a NATO-tagok általi ratifikálása folyamatban van, mivel a NATO fontos tényezőnek számít a nyugat-balkáni stabilitás és béke biztosítása szempontjából; ösztönzi a az uniós NATO-tagokat, hogy kezeljék prioritásként a ratifikációs folyamatot, és ismerjék el, hogy a NATO-tagság Montenegró számára az ország euroatlanti integrációjának fontos, jelképes és stratégiai részét képezi; emlékeztet arra, hogy az uniós csatlakozási tárgyalások függetlenek a NATO-csatlakozási folyamattól; |
| --- | --- |

40.

| 41. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Montenegró kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  HL L 108., 2010.4.29., 1. o.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/156 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/156

---

P8_TA(2017)0095

e-demokrácia az EU-ban: lehetőségek és kihívások

Az Európai Parlament 2017. március 16-i állásfoglalása az Európai Unión belüli e-demokráciáról: lehetőségek és kihívások (2016/2008(INI))

(2018/C 263/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európa Tanács elektronikus demokráciáról (e-demokrácia) szóló, a Miniszterek Tanácsa által 2009. február 18-án elfogadott, CM/Rec(2009)1. számú ajánlására, mint az e-demokrácia terén standardokat rögzítő első nemzetközi jogi dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács elektronikus demokráciáról (e-demokrácia) szóló, a Miniszterek Tanácsa által 2009. február 18-án elfogadott, CM/Rec(2009)1. számú ajánlására, mint az e-demokrácia terén standardokat rögzítő első nemzetközi jogi dokumentumra,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 2., 3., 6., 9., 10. és 11. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 8–20. és 24. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 2., 3., 6., 9., 10. és 11. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 8–20. és 24. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, az Emberi Jogok Európai Egyezményére, valamint az Európai Szociális Chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, az Emberi Jogok Európai Egyezményére, valamint az Európai Szociális Chartára,

| — | tekintettel az európai polgári kezdeményezésről szóló, 2015. október 28-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai polgári kezdeményezésről szóló, 2015. október 28-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Bizottság részéről az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Uniós e-kormányzati cselekvési terv 2016–2020. A közigazgatás digitális átalakításának felgyorsítása” című közleményre (COM(2016)0179), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság részéről az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Uniós e-kormányzati cselekvési terv 2016–2020. A közigazgatás digitális átalakításának felgyorsítása” című közleményre (COM(2016)0179),

| — | tekintettel az ENSZ 2014-es e-kormányzás fejlettségi mutatójára (EGDI), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2014-es e-kormányzás fejlettségi mutatójára (EGDI),

| — | tekintettel „Az e-részvételben rejlő lehetőségek és kihívások az Európai Unióban”, „Az e-szavazásban rejlő lehetőségek és kihívások az Európai Unióban” és „Az európai személyazonosító okmány bevezetésére vonatkozó jogi és politikai keret” című három tanulmányra, amelyeket C szakpolitikai osztálya 2016-ban adott ki, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az e-részvételben rejlő lehetőségek és kihívások az Európai Unióban”, „Az e-szavazásban rejlő lehetőségek és kihívások az Európai Unióban” és „Az európai személyazonosító okmány bevezetésére vonatkozó jogi és politikai keret” című három tanulmányra, amelyeket C szakpolitikai osztálya 2016-ban adott ki,

| — | tekintettel a STOA két tanulmányára, amelyek címe „Az e-részvételben rejlő lehetőségek és kihívások az Európai Unióban. Végleges jelentés” (2011. november), illetve a 2017-ben közlésre kerülő „A részvételi és közvetlen demokrácia erősítésének technológiai lehetőségei és rendszerei”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a STOA két tanulmányára, amelyek címe „Az e-részvételben rejlő lehetőségek és kihívások az Európai Unióban. Végleges jelentés” (2011. november), illetve a 2017-ben közlésre kerülő „A részvételi és közvetlen demokrácia erősítésének technológiai lehetőségei és rendszerei”,

| — | tekintettel az Európai Regionális Jogalkotói Közgyűlések Konferenciája (CALRE) által az ENSZ együttműködési hálózata, az IT4all használatával az e-demokrácia témájában végzett munkára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Jogalkotói Közgyűlések Konferenciája (CALRE) által az ENSZ együttműködési hálózata, az IT4all használatával az e-demokrácia témájában végzett munkára,

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a technológia: megfigyelési rendszerek és hálózati behatoló rendszerek hatása az emberi jogokra a harmadik országokban” című, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a technológia: megfigyelési rendszerek és hálózati behatoló rendszerek hatása az emberi jogokra a harmadik országokban” című, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0041/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0041/2017),

| A. | mivel a közelmúlt gazdasági, politikai és szociális válságai és patthelyzetei az egyes tagállamokat és az Unió egészét súlyosan érintik és mindez olyan időszakban történik, amikor valamennyinek az éghajlat-változás, a migráció és a biztonság témájához hasonló globális kihívásokkal kell szembenéznie; mivel a polgárok kapcsolata a politikával egyre feszültebb, minthogy elfordulnak a politikai döntéshozataltól, és egyre nagyobb a politikából való nyilvános kiábrándulás kockázata; mivel a polgárok és a civil társadalom elkötelezettsége és bevonása a demokratikus életbe, az átláthatóság és a tájékoztatás mellett, elengedhetetlenül fontosak a demokrácia működése és az európai uniós többszintű kormányzási struktúra minden egyes szintjének jogszerűsége és elszámoltathatósága szempontjából; mivel egyértelműen szükség van a polgárok és a politikai intézmények közötti demokratikus kapcsolat erősítésére; |
| --- | --- |

A.

mivel a közelmúlt gazdasági, politikai és szociális válságai és patthelyzetei az egyes tagállamokat és az Unió egészét súlyosan érintik és mindez olyan időszakban történik, amikor valamennyinek az éghajlat-változás, a migráció és a biztonság témájához hasonló globális kihívásokkal kell szembenéznie; mivel a polgárok kapcsolata a politikával egyre feszültebb, minthogy elfordulnak a politikai döntéshozataltól, és egyre nagyobb a politikából való nyilvános kiábrándulás kockázata; mivel a polgárok és a civil társadalom elkötelezettsége és bevonása a demokratikus életbe, az átláthatóság és a tájékoztatás mellett, elengedhetetlenül fontosak a demokrácia működése és az európai uniós többszintű kormányzási struktúra minden egyes szintjének jogszerűsége és elszámoltathatósága szempontjából; mivel egyértelműen szükség van a polgárok és a politikai intézmények közötti demokratikus kapcsolat erősítésére;

| B. | mivel az elmúlt évtizedekben társadalmunk rendkívül gyorsan megváltozott, és a polgárok úgy érzik, hogy gyakrabban és közvetlenebbül hangot kell adniuk nézeteiknek a társadalom jövőjét befolyásoló problémákat illetően, és mivel a politikai és politikaformáló intézményeknek éppen ezért nagyon is érdeke a demokratikus innovációba való beruházás; |
| --- | --- |

B.

mivel az elmúlt évtizedekben társadalmunk rendkívül gyorsan megváltozott, és a polgárok úgy érzik, hogy gyakrabban és közvetlenebbül hangot kell adniuk nézeteiknek a társadalom jövőjét befolyásoló problémákat illetően, és mivel a politikai és politikaformáló intézményeknek éppen ezért nagyon is érdeke a demokratikus innovációba való beruházás;

| C. | mivel az európai választásokon való szavazói részvétel aránya 1979 óta folyamatosan csökken, és a 2014-es választások során 42,54 %-ra esett; |
| --- | --- |

C.

mivel az európai választásokon való szavazói részvétel aránya 1979 óta folyamatosan csökken, és a 2014-es választások során 42,54 %-ra esett;

| D. | mivel kulcsfontosságú a polgárok európai projektbe vetett bizalmának a visszanyerése; mivel az e-demokrácia eszközei elősegíthetik az aktívabb polgári szerepvállalást a döntéshozatalban való részvétel, a döntéshozatal átláthatóságának és elszámoltathatóságának javítása, a demokratikus felügyeleti mechanizmus és az EU-ra vonatkozó ismeretek megszilárdítása révén, hogy a polgárok a politikai életben nagyobb szerephez jussanak; |
| --- | --- |

D.

mivel kulcsfontosságú a polgárok európai projektbe vetett bizalmának a visszanyerése; mivel az e-demokrácia eszközei elősegíthetik az aktívabb polgári szerepvállalást a döntéshozatalban való részvétel, a döntéshozatal átláthatóságának és elszámoltathatóságának javítása, a demokratikus felügyeleti mechanizmus és az EU-ra vonatkozó ismeretek megszilárdítása révén, hogy a polgárok a politikai életben nagyobb szerephez jussanak;

| E. | mivel a demokráciának fejlődnie és alkalmazkodnia kell mindazon változásokhoz és lehetőségekhez, amelyeket az új technológiák és (a közjónak tekintendő) IKT-eszközök vezetnek be, amelyek – ha megfelelően élnek velük – hozzájárulhatnak egy átláthatóbb részvételi demokrácia megteremtéséhez; mivel – ezt tartva szem előtt – mindenkinek lehetőséget kell nyújtani az új technológiák használatához szükséges szakképzésre; |
| --- | --- |

E.

mivel a demokráciának fejlődnie és alkalmazkodnia kell mindazon változásokhoz és lehetőségekhez, amelyeket az új technológiák és (a közjónak tekintendő) IKT-eszközök vezetnek be, amelyek – ha megfelelően élnek velük – hozzájárulhatnak egy átláthatóbb részvételi demokrácia megteremtéséhez; mivel – ezt tartva szem előtt – mindenkinek lehetőséget kell nyújtani az új technológiák használatához szükséges szakképzésre;

| F. | mivel a kiberbiztonságra és az adatvédelemre vonatkozó további előrelépés alapvetően fontos, amennyiben jobban ki szeretnénk használni az új technológiákat az intézményes és politikai életben, és ezáltal fokozni kívánjuk a polgárok döntéshozatalban való részvételét; |
| --- | --- |

F.

mivel a kiberbiztonságra és az adatvédelemre vonatkozó további előrelépés alapvetően fontos, amennyiben jobban ki szeretnénk használni az új technológiákat az intézményes és politikai életben, és ezáltal fokozni kívánjuk a polgárok döntéshozatalban való részvételét;

| G. | mivel az új digitális kommunikációs eszközök, valamint a nyitott és együttműködő jellegű platformok megjelenése kreatív megoldásokat ösztönözhet a politikai intézményekkel szembeni elégedetlenség csökkentésére, valamint a demokratikus rendszerbe vetett bizalom és e rendszer átláthatósági és elszámoltathatósági szintjének növelésére; |
| --- | --- |

G.

mivel az új digitális kommunikációs eszközök, valamint a nyitott és együttműködő jellegű platformok megjelenése kreatív megoldásokat ösztönözhet a politikai intézményekkel szembeni elégedetlenség csökkentésére, valamint a demokratikus rendszerbe vetett bizalom és e rendszer átláthatósági és elszámoltathatósági szintjének növelésére;

| H. | mivel az Unió helyzetéről szóló legutóbbi értékelő beszédében Juncker elnök intézkedéscsomagot terjesztett elő az elektronikus hírközlés, többek között a WiFi4EU használatának növelése, valamint az 5G európai kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

H.

mivel az Unió helyzetéről szóló legutóbbi értékelő beszédében Juncker elnök intézkedéscsomagot terjesztett elő az elektronikus hírközlés, többek között a WiFi4EU használatának növelése, valamint az 5G európai kialakítása érdekében;

| I. | mivel a nyílt kormányzati adatok alkalmasak arra, hogy előmozdítsák a gazdasági növekedést, növeljék a közszféra hatékonyságát és javítsák az európai és a nemzeti intézmények átláthatóságát és elszámoltathatóságát; |
| --- | --- |

I.

mivel a nyílt kormányzati adatok alkalmasak arra, hogy előmozdítsák a gazdasági növekedést, növeljék a közszféra hatékonyságát és javítsák az európai és a nemzeti intézmények átláthatóságát és elszámoltathatóságát;

| J. | mivel a semleges hálózathoz való egyenlő feltételek melletti hozzáférés előfeltétele annak, hogy biztosítsuk az alapvető emberi jogok érvényesülését; |
| --- | --- |

J.

mivel a semleges hálózathoz való egyenlő feltételek melletti hozzáférés előfeltétele annak, hogy biztosítsuk az alapvető emberi jogok érvényesülését;

| K. | mivel az e-demokrácia elősegítheti a részvétel kiegészítő formáinak kialakítását, amelyek alkalmasak arra, hogy hozzájáruljanak a hagyományos politika iránti növekvő társadalmi közömbösség mérsékléséhez; továbbá mivel ez elősegítheti a kommunikáció, a párbeszéd, valamint az Uniónkkal, az uniós politikával, és az Unió politikáival kapcsolatos tudatosság és érdeklődés előmozdítását, támogatva az Európai Unió iránti alulról jövő támogatást, valamint csökkentve az úgynevezett európai „demokratikus deficitet”; |
| --- | --- |

K.

mivel az e-demokrácia elősegítheti a részvétel kiegészítő formáinak kialakítását, amelyek alkalmasak arra, hogy hozzájáruljanak a hagyományos politika iránti növekvő társadalmi közömbösség mérsékléséhez; továbbá mivel ez elősegítheti a kommunikáció, a párbeszéd, valamint az Uniónkkal, az uniós politikával, és az Unió politikáival kapcsolatos tudatosság és érdeklődés előmozdítását, támogatva az Európai Unió iránti alulról jövő támogatást, valamint csökkentve az úgynevezett európai „demokratikus deficitet”;

| L. | mivel a virtuális közösségi térben a részvétel új formái elválaszthatatlanok a közösségi térben való részvételhez kapcsolódó jogok és kötelezettségek tiszteletben tartásától, amelyek magukban foglalják például a rágalmazás esetén érvényes eljárási jogokat; |
| --- | --- |

L.

mivel a virtuális közösségi térben a részvétel új formái elválaszthatatlanok a közösségi térben való részvételhez kapcsolódó jogok és kötelezettségek tiszteletben tartásától, amelyek magukban foglalják például a rágalmazás esetén érvényes eljárási jogokat;

| M. | mivel a világháló mint érvényes és eredményes demokratikus eszköz szerepének garantálása érdekében elengedhetetlen, hogy megszüntessük a digitális szakadékot és hogy a polgárok számára megfelelő médiaműveltséget és digitális készségeket biztosítsunk; |
| --- | --- |

M.

mivel a világháló mint érvényes és eredményes demokratikus eszköz szerepének garantálása érdekében elengedhetetlen, hogy megszüntessük a digitális szakadékot és hogy a polgárok számára megfelelő médiaműveltséget és digitális készségeket biztosítsunk;

| N. | mivel az információs és kommunikációs technológiai (IKT) rendszerek a korszerű kormányzati folyamatok középpontjában állnak, azonban további erőfeszítésekre van szükség az e-kormányzati szolgáltatások nyújtásának tökéletesítése érdekében; |
| --- | --- |

N.

mivel az információs és kommunikációs technológiai (IKT) rendszerek a korszerű kormányzati folyamatok középpontjában állnak, azonban további erőfeszítésekre van szükség az e-kormányzati szolgáltatások nyújtásának tökéletesítése érdekében;

| O. | mivel az e-szavazás segíthet az olyan polgároknak szavazati joguk gyakorlásában, akik olyan tagállamban élnek vagy dolgoznak, amelynek nem állampolgárai, illetve akik harmadik országban élnek vagy dolgoznak; mivel az e-szavazási eljárások során a szavazatok leadásakor és rögzítésekor biztosítani kell a biztonságot és a titoktartást, különösen a kibertámadások lehetőségére tekintettel; |
| --- | --- |

O.

mivel az e-szavazás segíthet az olyan polgároknak szavazati joguk gyakorlásában, akik olyan tagállamban élnek vagy dolgoznak, amelynek nem állampolgárai, illetve akik harmadik országban élnek vagy dolgoznak; mivel az e-szavazási eljárások során a szavazatok leadásakor és rögzítésekor biztosítani kell a biztonságot és a titoktartást, különösen a kibertámadások lehetőségére tekintettel;

Lehetőségek és kihívások:

| 1. | hangsúlyozza az e-demokrácia potenciális előnyeit, amelyek a hagyományos demokrácia információs és kommunikációs technológiai eszközökkel való támogatásaként és fellendítéseként határozhatók meg, és kiegészíthetik és megerősíthetik a demokratikus folyamatokat a polgárok – különféle online tevékenységek, köztük többek között az e-kormányzat, e-kormányzás, e-mérlegelés, e-részvétel és e-szavazás útján – hatalommal való felruházása révén; üdvözli, hogy az új információs és kommunikációs eszközök révén egyre több polgár vehet részt a demokratikus folyamatokban; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy az Európai Tanács CM/Rec(2009)1. számú ajánlása felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy az e-demokrácia „előmozdítsa, biztosítsa és fellendítse az átláthatóságot, az elszámoltathatóságot, a felelősségtudatot, az elkötelezettséget, a mérlegelést, a befogadást, az elérhetőséget, a részvételt, a szubszidiaritást és a társadalmi befogadást”; rámutat, hogy ez az ajánlás felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki olyan intézkedéseket, amelyek alkalmasak arra, hogy megerősítsék az emberi jogokat, a demokráciát és a jogállamiságot; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy az e-demokrácia célja egy olyan demokratikus kultúra előmozdítása, amely gazdagítja és megerősíti a demokratikus gyakorlatokat azáltal, hogy további eszközöket biztosít az átláthatóság és a polgárok részvételének fokozásához, azonban nem célja egy alternatív demokratikus rendszer létrehozása a képviseleti demokrácia rovására; rámutat, hogy önmagában az e-demokrácia nem biztosítja a politikai részvételt, valamint hogy az e-demokráciával párhuzamosan foglalkozni kell a nem digitális környezettel is a polgárok politikai részvételének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rámutat az e-szavazás és a távoli internetes szavazás mint olyan rendszerek jelentőségére, amelyek alkalmasak arra, hogy kiszélesítsék a polgárok részvételét és megkönnyítsék a demokratikus részvételt, különösen az olyan területeken, amelyek földrajzilag és társadalmilag marginalizáltabbak, számos potenciális előnyt kínálva, különösen a fiatalok, a csökkent mozgásképességű személyek, az idősek, valamint az olyan polgárok számára, akik tartósan vagy ideiglenesen olyan tagállamban élnek vagy dolgoznak, amelynek nem állampolgárai, illetve akik harmadik országban élnek vagy dolgoznak, feltéve, hogy biztosítottak az adatvédelem lehető legszigorúbb standardjai; emlékeztet arra, hogy a távoli internetes szavazás bevezetése során a tagállamoknak biztosítaniuk kell a szavazatszámlálás átláthatóságát és megbízhatóságát, és tiszteletben kell tartaniuk az egyenlő bánásmód, a szavazás titkossága, a szavazáshoz való hozzáférés és a szabad választójog alapelvét; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy valamennyi digitális interakciós folyamatnak az intézményi nyitottság elvén kell alapulnia, és meg kell felelnie mind a valós idejű átláthatóság, mind a tájékozott részvétel követelményének; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiemeli és ösztönzi az e-részvételt mint az e-demokrácia kulcsfontosságú jellemzőjét, mely egyfelől az uniós intézmények és kormányok, másfelől a polgárok közötti interakció három formáját öleli fel, éspedig: az e-információt, az e-konzultációt és az e-döntéshozatalt; elismeri, hogy számos nemzeti, regionális és helyi e-részvételi eset mutathat jó példát arra, hogy a részvételi demokráciában miként lehet hasznosítani az ikt-t; ösztönzi a tagállamokat, hogy fejlesszék tovább ezeket a gyakorlatokat nemzeti és helyi szinten; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy az ikt-eszközök hozzájárulnak a részvételre és a vitákra szolgáló terek létrehozásához, amelyek aztán fokozzák demokratikus rendszereink minőségét és legitimitását; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy be kell vonni a fiatalokat a politikai vitákba, és megjegyzi, hogy e célból eredményes eszköz lehet az információs és kommunikációs technológia demokratikus eljárásokban való használata; |
| --- | --- |

8.

| 9. | példaként emlékeztet az első európai online szavazásra, melyre a jogerős 2005-ös választások során került sor Észtországban, de fenntartja véleményét, mely szerint annak érdekében, hogy más tagállamokban is sikeres legyen az e-szavazás esetleges bevezetése, fel kell mérni, hogy biztosítani lehet-e a teljes népesség tényleges részvételét, továbbá értékelni kell a különböző vagy szétágazó technológiai megközelítések előnyeit, kihívásait és következményeit; hangsúlyozza, hogy a biztonságos, nagy sebességű internetkapcsolatok, valamint az elektronikus személyazonossággal kapcsolatos biztonságos elektronikus infrastruktúra megléte fontos előfeltételei az e-szavazás sikerességének; kiemeli, hogy hasznosítani kell az új technológiák előnyeit a jelenlegi szavazófülkés szavazási eljárásokban, és úgy véli, hogy jelentős előrelépést lehetne elérni azáltal, ha a bevált gyakorlatokat és a kutatást megosztanák valamennyi politikai szinten; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rámutat arra a kihívásra, hogy nehéz megfelelő választ adni a polgároknak az online demokrácia eszközeinek használatával kapcsolatos aggályaira; úgy véli, hogy a biztonsági kérdések kezelése és az adatvédelem biztosítása alapvetően fontos a polgároknak a kialakuló digitális politikai színtér iránti bizalmának kiépítéséhez; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy a demokratikus folyamatok kiterjedt vitát igényelnek az uniós társadalom valamennyi szintjén, valamint ellenőrzést és mérlegelést, melyek ösztönzőleg hatnak a tisztességes, teljes körű és racionális döntéshozatalra; figyelmeztet, hogy fennáll annak kockázata, hogy eltorzítják és manipulálják az online vitára szolgáló eszközök révén meghozott döntések eredményeit; úgy véli, hogy az e kockázat elleni legjobb garancia az összes, egymással interakcióban lévő fél átláthatósága és az azon kampányokról történő információnyújtás, amelyeket közvetlenül vagy közvetve potenciálisan támogatnak digitális részvételi platformokon; |
| --- | --- |

11.

| 12. | megállapítja, hogy a jól működő demokráciához alapvetően fontos a polgárok intézményekbe és demokratikus folyamatokba vetett bizalma; ezért hangsúlyozza, hogy az e-demokrácia eszközeinek bevezetését megfelelő kommunikációs és oktatási stratégiának kell kísérnie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza az e-részvétel politikai rendszerbe való beágyazásának fontosságát annak érdekében, hogy a polgárok által kifejtett véleményeket belefoglalják a döntéshozatali folyamatokba és hogy biztosítsák ezek nyomon követését; megjegyzi, hogy amennyiben a döntéshozók nem reagálnak ezekre, az csalódottsághoz és bizalmatlansághoz vezet; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy az ikt-eszközök használatának kiegészítő jellegűnek kell lennie a közintézményekkel folytatott kommunikáció egyéb csatornái mellett, annak érdekében, hogy elkerüljünk a digitális készségeken vagy az erőforrások és infrastruktúra hiányán alapuló bármiféle megkülönböztetést; |
| --- | --- |

14.

Javaslatok a demokratikus rendszer ikt-eszközökkel történő javítására

| 15. | úgy véli, hogy a demokratikus folyamatokban való részvétel elsősorban az információkhoz és a tudáshoz való eredményes és megkülönböztetésmentes hozzáférésen alapul; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja továbbá az EU-t és a tagállamokat, hogy ne fogadjanak el olyan fölösleges intézkedéseket, amelyek célja az internethez való hozzáférés és az alapvető emberi jogok gyakorlásának önkényes korlátozása, mint például az aránytalan cenzúra vagy a kritikával és az egyet nem értéssel kapcsolatos legitim véleménynyilvánítás büntetni rendeltsége; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a tagállamokat és az EU-t, hogy nyújtsanak megfelelő oktatási és technikai eszközöket a polgárok demokratikus szerepvállalásának fokozásához és az ikt-kompetenciák javításához, valamint hogy biztosítsák a digitális jártasságot és az egyenlő és biztonságos digitális hozzáférést valamennyi uniós polgár számára a digitális szakadék áthidalása (a digitális társadalmi befogadás) és végső soron a demokrácia érdekében; ösztönzi a tagállamokat, hogy a digitális készségek megszerzését foglalják bele az iskolai tantervekbe és az egész életen át tartó tanulásba, valamint hogy kezeljék kiemelten az idősebb embereknek nyújtandó digitális képzési programokat; támogatja a hálózatok kiépítését az egyetemekkel és az oktatási intézményekkel, az új részvételi eszközökre vonatkozó kutatás előmozdítása és ezen eszközök bevezetése érdekében; ezenkívül felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy mozdítsanak elő olyan programokat és szakpolitikákat, amelyek célja, hogy kialakítsák az ikt-eszközök használatának kritikai és tájékozott megbecsültségét; |
| --- | --- |

17.

| 18. | javasolja, hogy tegyenek további előrelépést az új technológia használatának értékelése terén annak érdekében, hogy javítsák a demokráciát az uniós közigazgatásokban azáltal, hogy mutatószámként beépítenek olyan célokat, amelyek mérik az internetes szolgáltatások minőségét; |
| --- | --- |

18.

| 19. | azt javasolja, hogy az Európai Parlament mint az egyetlen közvetlenül választott uniós intézmény vállaljon vezető szerepet az e-demokrácia megerősítésében; úgy véli, hogy e célból innovatív technológiai megoldásokat kell kifejleszteni, amelyek lehetővé teszik a polgárok számára, hogy érdemben kommunikáljanak és megosszák gondjaikat választott képviselőikkel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ösztönöz arra, hogy egyszerűsítsék az intézményi nyelvezetet és eljárásokat, valamint gondoskodjanak multimédiás tartalmakról, amelyek elmagyarázzák a főbb döntéshozatali folyamatok kulcsfontosságú részeit, hogy a polgárok jobban megértsék őket, és hogy javuljon a részvételük; hangsúlyozza, hogy terjeszteni kell az e-részvétel ezen módját, szegmentált proaktív eszközök révén, amelyek hozzáférést biztosítanak a parlamenti ügyiratok valamennyi dokumentumához; |
| --- | --- |

20.

| 21. | sürgeti a tagállamokat és az EU-t, hogy biztosítsanak megfizethető és nagy sebességű digitális infrastruktúrát, különösen a periférikus régiókban, valamint a vidéki és a gazdaságilag kevésbé fejlett területeken, valamint hogy biztosítsák a polgárok egyenlő bánásmódját, különös figyelmet fordítva a leginkább sérülékeny polgárokra, és olyan készségeket nyújtva számukra, amelyekkel biztosított a technológia biztonságos és védett használata; javasolja, hogy a könyvtárak, iskolák és az olyan épületek, amelyekben közszolgáltatásokat nyújtanak, legyenek megfelelő forrásokkal ellátva a nagy sebességű, korszerű informatikai infrastruktúra tekintetében, amely legyen egyenlő módon hozzáférhető valamennyi polgár, különösen a legsérülékenyebb csoportok – mint például a fogyatékossággal élő személyek – számára; rámutat, hogy e célokra megfelelő pénzügyi és képzési erőforrásokat kell szentelni; javasolja a Bizottságnak, hogy biztosítson erőforrásokat olyan projektek számára, amelyek célja a digitális infrastruktúra fejlesztése a szociális és szolidáris gazdaságban; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a nők a politikai döntéshozatalban minden szinten alulreprezentáltak, csakúgy mint az ikt-ágazatokban; megjegyzi, hogy a nők és a lányok gyakran szembesülnek sztereotípiákkal a digitális technológiákkal összefüggésben; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fektessenek be olyan célzott programokba, amelyek a formális, az informális és a nem formális tanulást felhasználva előmozdítják az ikt-oktatást és az e-részvételt a nők és a lányok, köztük különösen a kiszolgáltatott vagy marginalizált háttérrel rendelkezők körében; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megjegyzi, hogy annak érdekében, hogy biztosítsák az egyenlő hozzáférését az e-demokráciai eszközökhöz, az olyan országokban, ahol egynél több hivatalos nyelv van, vagy a polgárok különböző etnikai háttérrel rendelkeznek, fontos, hogy több nyelven rendelkezésre álljanak fordítások, amennyiben az információk terjesztése során cél, hogy azokat valamennyi polgár olvassa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | bátorítja a tagállamokat és az EU-t, hogy mozdítsa elő, támogassa és hajtsa végre az olyan mechanizmusokat és eszközöket, amelyek lehetővé teszik a polgárok részvételét, illetve a kormányukkal és az uniós intézményekkel való interakciót, például a közösségi ötletbörzék révén; kiemeli, hogy az ikt-nek elő kell segítenie a független információhoz jutást, az átláthatóságot, az elszámoltathatóságot és a döntéshozatalban való jobb részvételt; felhív ennek kapcsán a Bizottság valamennyi polgárokkal való kommunikációra és kapcsolattartásra szolgáló eszközének – és különösen az Europe Direct portálnak – az e-demokrácia támasztotta kihívásoknak eddiginél megfelelőbb fejlesztésére; vállalja, hogy a jogalkotás nyomon követésére szolgáló valamennyi meglévő eszközt hozzáférhetőbbé, érthetőbbé, oktatóbb jellegűvé és interaktívabbá teszi, és felhívja a Bizottságot, hogy hasonlóképpen járjon el saját honlapja tekintetében; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja a tagállamokat és az EU-t, hogy vizsgálják felül a demokrácia működésével foglalkozó hivatalos honlapjaikat annak érdekében, hogy azok oktatási eszközként könnyebben látogathatók legyenek a fiatalok számára, az utóbbiak könnyebben megértsék az ottani tartalmakat, valamint a fogyatékkal élők is hozzáférjenek ezekhez; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ösztönzi a közigazgatásokat, hogy tükrözzék az intézményi nyitottság elve iránti elkötelezettségüket azáltal, hogy megváltoztatják stratégiai felépítésüket és kultúrájukat, költségvetésüket, valamint szervezetátalakítást hajtanak végre, amelyet az a cél mozgat, hogy fejlesszék a demokráciát az új technológiák használata révén; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kéri egy online platform létrehozását annak érdekében, hogy a nyilvánosság szisztematikusan szóhoz jusson, mielőtt az európai uniós jogalkotó döntést hozna, ami közvetlenebb bekapcsolódást jelentene a közéletbe; |
| --- | --- |

27.

| 28. | véleménye szerint alapvetően fontos, hogy az új eszközök igénybevételét az általuk hordozott lehetőségeket, valamint a közös felelősség és részvétel polgári értékeit népszerűsítő kampányok támasszák alá; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rámutat az európai polgári kezdeményezés jelentőségére, mert az a nyilvánosság bevonását jelenti az EU politikai életébe, illetve közvetlen részvételét abban, és ennek szellemében felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül annak működését a benne rejlő lehetőségek maradéktalan kihasználása végett, összhangban az Európai Parlament 2015. október 28-i állásfoglalásában megfogalmazott ajánlásokkal; felhívja ezért a figyelmet a vonatkozó bürokratikus követelmények egyszerűsítésének és gyorsításának, valamint az ikt szélesebb körű alkalmazásának fontosságára – például a digitális platformok és más, a mobil készülékekkel kompatibilis alkalmazások révén – annak érdekében, hogy e fontos eszköz még inkább felhasználóbarát és széles körűen ismert legyen; véleménye szerint az új technológiák használata az azonosítási és hitelesítési szolgáltatások (e-IDAS) igénybevétele révén különösen hasznos lehet az online aláírásgyűjtő rendszer tekintetében, mivel lehetővé teszi, hogy a nyilvánosság tagjai könnyebben információhoz jussanak, illetve információt cseréljenek a meglévő vagy potenciális európai polgári kezdeményezésekről, vagyis aktív szerepet vállalhassanak a vitákban és/vagy maguk is támogathassák a kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy több bizottsági folyamatnak – ilyenek például az online konzultációk a nyilvánossággal, az e-részvétellel járó tevékenységek és hatásvizsgálatok – hasznára válhat az új technológiák szélesebb körű használata, amely a nyilvánosságot részvételre ösztönzi, növeli az említett folyamatok kapcsán az elszámoltathatóságot, illetve az uniós intézmények átláthatóságát, továbbá kibővíti az európai kormányzást; hangsúlyozza, hogy a nyilvánossággal való konzultációs folyamatokat hatékonnyá és minél több ember számára hozzáférhetővé kell tenni, a minimumra szorítva a technikai akadályokat; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza, hogy a polgárok számára szélesebb körű tájékoztatást kell biztosítani a már meglévő elektronikus platformokkal kapcsolatban, uniós, nemzeti és helyi szinten egyaránt; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felszólítja a Bizottságot, hogy bővítse és tökéletesítse a digitális egységes piaci stratégia 2017-ben induló félidei felülvizsgálat során az e-részvételt, továbbá mozdítsa elő az e-polgársághoz kapcsolódó új eszközök fejlesztését és finanszírozását az Európai Unióban; ajánlja ezenkívül a Bizottságnak, hogy összpontosítson a digitális egységes piacon könnyen terjeszthető nyílt forráskódú megoldásokra; különösen felhívja a Bizottságot arra, hogy hasznosítsa a korábbi projektek – például a D-CENT platform, egy uniós finanszírozású, a részvételi demokráciahoz eszközöket fejlesztő projekt – eredményeit; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy az e-kormányzat fejlesztése a tagállamok és az uniós intézmények számára prioritás kell hogy legyen, és üdvözli a Bizottság ambiciózus és átfogó e-kormányzati cselekvési tervét, amelynek esetében kulcsfontosságú lesz a megfelelő tagállami végrehajtás és a felhasználható uniós pénzügyi eszközök koordinálása, szinergiában a nemzeti digitális ügynökségekkel és hatóságokkal; úgy véli, hogy több erőfeszítést kell tenni a nyílt adatok és az ingyenes és nyílt forráskódú szoftvereken alapuló ikt-eszközök használata érdekében mind az uniós intézményekben, mind a tagállamokban; |
| --- | --- |

33.

| 34. | erőteljesebb együttműködést szorgalmaz uniós szinten, és javasolja az e-demokráciához kapcsolódó projektek terén a bevált gyakorlatok megosztását, a demokrácia egy olyan formája felé való előrelépésként, amely még inkább a részvételen és az együttes vitán alapul, amely megfelel a polgárok elvárásainak és igényeinek, és amelynek célja bevonásuk a döntéshozatali folyamatokba; rámutat, hogy szükség van annak megismerésére, hogy a polgárok miképpen fogadnák az internetes távszavazás bevezetését; felhívja a Bizottságot, hogy 2018 végéig készíttessen független értékelést vagy szervezzen nyilvános online konzultációt az online szavazásról, elemezze annak előnyeit és hátrányait, mely forma kiegészítő opcióként szolgálna a polgárok szavazásához a tagállamokban; |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza a magánélet és a személyes adatok védelmének szükségességét az e-demokrácia eszközeinek használata során, illetve hogy elő kell segíteni a biztonságosabb internetes környezetet, különös tekintettel az információ- és adatbiztonságra, beleértve a „felejtés jogát”, továbbá hogy garanciákat kell biztosítani a felügyeleti szoftverek és a források ellenőrizhetősége tekintetében; ezenkívül felszólít a digitális szolgáltatások további felhasználására, olyan kulcstényezők alapján, mint például a biztonságos és titkosított digitális azonosító, az eIDAS-rendelettel összhangban; támogatja megbízható és biztonságos digitális nyilvános nyilvántartások használatát és az elektronikus aláírások validálását a számos csalárd interakció megelőzése érdekében, az emberi jogokra vonatkozó európai és nemzetközi normákkal, valamint az Emberi Jogok Európai Bírósága és az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban; hangsúlyozza végezetül, hogy a biztonsági kérdések nem válhatnak az egyének és a csoportok demokratikus folyamatokba való bevonásától elrettentő tényezővé; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza, hogy a demokráciát megbízható környezetben működtetett technológia révén kell erősíteni, kizárva a technikai eszközök csalárd felhasználásának lehetőségét (például spambotok, anonim profilírozás, azonosságlopás), és emlékeztet rá, hogy tiszteletben kell tartani a legmagasabb szintű jogi normákat; |
| --- | --- |

36.

| 37. | emlékeztet az – általában internetes – bejelentők alapvető szerepére a korrupció, a csalás, a rossz gazdálkodás és más olyan büntetendő cselekmények feltárásában, amelyek veszélyt jelentenek a közegészségre és a közbiztonságra, a pénzügyi integritásra, az emberi jogokra, a környezetre és a jogállamra, ugyanakkor biztosítva a nyilvánosság számára az információkhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ösztönzi a nyilvánosság képviselőit, hogy a polgárokkal karöltve tevékenyen legyenek jelen a létező, teljes mértékben független fórumokon, és hasznosítsák az új médiákat és IT-platformokat annak érdekében, hogy elősegítsék a vitákat és a vélemények és javaslatok megosztását a polgárokkal (e-parlament), közvetlen kapcsolatot építve ki velük; kéri az Európai Parlament képviselőcsoportjait és az európai politikai pártokat, hogy biztosítsanak több lehetőséget a nyilvános vitákra és az e-részvételre; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felkéri tagjait és a többi uniós intézményt, hogy fokozzák munkájuk átláthatóságát, különösen a jelenlegi, kihívásokat támasztó politikai körülmények közepette, és kéri a közhatóságokat, hogy vizsgálják meg digitális platformok létrehozásának lehetőségét, kitérve a legújabb IT-eszközökre is; ösztönzi a választott képviselőket ezen eszközök használatára, illetve a választóikkal és az érintettekkel való hatékony kommunikációra annak érdekében, hogy tájékoztathassák őket az EU-ról és a parlamenti tevékenységekről, ily módon megnyitva előttük a vita lehetőségét és a szakpolitikai folyamatokat, és erősítve az európai demokráciával kapcsolatos tudatosságot; |
| --- | --- |

39.

| 40. | üdvözli a Parlament kezdeményezéseit az e-részvétel terén; támogatja a Parlament képviseelti jellegének, legitimitásának és hatékonyságának erősítésére irányuló akaratot, és az új technológiák szélesebb körű használatára ösztönzi a tagállamokat az azokban rejlő lehetőségek teljes kihasználása érdekében, egyidejűleg figyelembe véve a magánélethez való jog és a személyes adatok védelme által támasztott korlátokat; hangsúlyozza, hogy mélyen el kell gondolkodni afelett, hogy miképpen emelhető a képviselők ikt-használatának szintje, nem csupán a nyilvánossággla való kapcsolattartás érdekében, hanem a jogalkotást, a petíciókat, a konzultációkat és napi munkájuk egyéb aspektusait tekintve is; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ösztönzi a politikai pártokat uniós és tagállami szinten egyaránt, hogy minél teljesebben vegyék igénybe a digitális eszközöket a belső demokrácia előmozdítása új módjainak kidolgozásához, ideértve irányítói munkájuk, a finanszírozás és a döntéshozatali folyamatok átláthatóságát, a tagjaikkal, támogatóikkal és a civil társadalommal való jobb kommunikáció és a részvétel lehetővé tétele érdekében; ösztönzi továbbá őket a magas szintű átláthatóság és elszámoltathatóság megteremtésére a polgárok irányában; javasolja e célból, hogy az európai politikai pártok statútumában esetleg hajtsanak végre változtatásokat, amelyek kiterjednek az e-részvételt illető gyakorlatokra, illetve ezek népszerűsítésére; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kéri az EU-t és annak intézményeit, hogy legyenek nyitottak az olyan új elektronikus részvételi módszerekkel való további kísérletezésre, mint például a közösségi ötletbörzék („crowdsourcing”) uniós, nemzeti, regionális és helyi szinten, figyelembe véve a tagállamokban már bevált gyakorlatokra, és e célból indítsanak kísérleti projekteket; megismétli ugyanakkor, hogy ezeket az intézkedéseket szükséges kiegészíteni az említett eszközökben rejlő lehetőségeket ismertető figyelemfelhívó kampányokkal; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felhívja az az uniós intézményeket, hogy indítsanak be egy részvételi folyamatot az internetjogok európai chartájának kidolgozása céljából, alapul véve – egyebek mellett – az olasz képviselőház által megalkotott, 2015. július 28-i„internetes jogok nyilatkozatát”, melynek célja a digitális világgal kapcsolatos valamennyi jog – köztük az internet-hozzáféréshez és az internetsemlegességhez való jog – előmozdítása és garantálása; |
| --- | --- |

43.

| 44. | megállapítja, hogy napjainkban hatalmas mennyiségű, sokféle információ található az interneten, és hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a polgárok kritikus gondolkodási képességét annak érdekében, hogy képesek legyenek jobban különbséget tenni a megbízható és a megbízhatatlan információforrások között; ezért arra ösztönzi a tagállamokat, hogy igazítsák ki és tegyék naprakésszé a jogszabályokat annak érdekében, hogy lépést tartsanak az aktuális fejleményekkel, és maradéktalanul hajtsák végre és érvényesítsék az online és offline gyűlöletbeszéd elleni meglévő jogszabályokat, garantálva egyúttal az alapvető és alkotmányos jogok tiszteletben tartását; felhívja az EU-t és a tagállamokat fellépések kidolgozására annak érdekében, hogy növeljék az átadható, kritikai és kreatív gondolkodás készségeit, a polgárok digitális jártasságát és médiaműveltségét, a befogadást és a nyitottságot – különösen a fiatalokét – annak érdekében, hogy képesek legyenek tájékozott döntéseket hozni, és pozitívan hozzájárulni a demokratikus folyamatokhoz; |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0382.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0288.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2017. március 2., csütörtök

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/163 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/163

---

P8_TA(2017)0056

Marine Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2017. március 2-i határozata a Marine Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2016/2295(IMM))

(2018/C 263/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Marine Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló, Jean-Jacques URVOAS, pecsétőr, a Francia Köztársaság igazságügy-minisztere által a Marine Le Pen ellen erőszakos jelleggel bíró iszlamista képfelvételeknek a Twitter-fiókján keresztüli terjesztése miatt a Nanterre-i Elsőfokú Bíróságon folyó bizonyítási eljárás keretében, 2016. október 5-én benyújtott kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Marine Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló, Jean-Jacques URVOAS, pecsétőr, a Francia Köztársaság igazságügy-minisztere által a Marine Le Pen ellen erőszakos jelleggel bíró iszlamista képfelvételeknek a Twitter-fiókján keresztüli terjesztése miatt a Nanterre-i Elsőfokú Bíróságon folyó bizonyítási eljárás keretében, 2016. október 5-én benyújtott kérelemre,

| — | miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően Marine Le Pen képviseletében meghallgatta Jean-François Jalkhot, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően Marine Le Pen képviseletében meghallgatta Jean-François Jalkhot,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

| — | tekintettel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0047/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0047/2017),

| A. | mivel a francia igazságügyi hatóságok Marine Le Pen európai parlamenti képviselő és a Nemzeti Front (FN) elnöke mentelmi jogának felfüggesztését kérték egy amiatt indított eljárás keretében, hogy 2015. december 16-án a Twitter-fiókján keresztül a Dáis terrorista csoport három foglyának kivégzését ábrázoló, erőszakos jelleggel bíró képfelvételeket terjesztett a „Na, EZ a Dáis!” megjegyzés kíséretében az RMC rádióadón elhangzott interjút követően, amelyben az FN térnyerését a Dáis terrorista csoport tevékenységével hasonlították össze; |
| --- | --- |

A.

mivel a francia igazságügyi hatóságok Marine Le Pen európai parlamenti képviselő és a Nemzeti Front (FN) elnöke mentelmi jogának felfüggesztését kérték egy amiatt indított eljárás keretében, hogy 2015. december 16-án a Twitter-fiókján keresztül a Dáis terrorista csoport három foglyának kivégzését ábrázoló, erőszakos jelleggel bíró képfelvételeket terjesztett a „Na, EZ a Dáis!” megjegyzés kíséretében az RMC rádióadón elhangzott interjút követően, amelyben az FN térnyerését a Dáis terrorista csoport tevékenységével hasonlították össze;

| B. | mivel az Európai Parlament gyakorlatából kitűnik, hogy a parlamenti képviselő mentelmi jogát abban az esetben lehet felfüggeszteni, ha a jogi eljárás tárgyát képező kifejtett vélemények és/vagy nyilvánosságra hozott képfelvételek nem állnak közvetlen vagy nyilvánvaló összefüggésben azon európai parlamenti képviselő parlamenti feladatainak ellátásával, aki ellen az eljárás indult, és ha azok nem az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke és a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikke értelmében vett feladatainak ellátása során kifejtett véleményének vagy leadott szavazatának minősülnek; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Parlament gyakorlatából kitűnik, hogy a parlamenti képviselő mentelmi jogát abban az esetben lehet felfüggeszteni, ha a jogi eljárás tárgyát képező kifejtett vélemények és/vagy nyilvánosságra hozott képfelvételek nem állnak közvetlen vagy nyilvánvaló összefüggésben azon európai parlamenti képviselő parlamenti feladatainak ellátásával, aki ellen az eljárás indult, és ha azok nem az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke és a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikke értelmében vett feladatainak ellátása során kifejtett véleményének vagy leadott szavazatának minősülnek;

| C. | mivel továbbá az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját államuk területén az adott állam parlamenti képviselőire vonatkozó mentességeket élvezik; |
| --- | --- |

C.

mivel továbbá az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját államuk területén az adott állam parlamenti képviselőire vonatkozó mentességeket élvezik;

| D. | mivel az emberi méltóság megsértésére alkalmas, erőszakos jelleggel bíró képfelvételek terjesztése a Francia Köztársaság Büntető Törvénykönyve 227-24., 227-29. és 227-31. cikke szerint minősülő és büntetendő bűncselekmény; |
| --- | --- |

D.

mivel az emberi méltóság megsértésére alkalmas, erőszakos jelleggel bíró képfelvételek terjesztése a Francia Köztársaság Büntető Törvénykönyve 227-24., 227-29. és 227-31. cikke szerint minősülő és büntetendő bűncselekmény;

| E. | mivel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (az elektronikus kereskedelemről szóló irányelvet) átültető, a digitális gazdaságba vetett bizalomért (pour la confiance dans l’économie numérique) című, 2004. június 21-i 2004-575. sz. törvény 6-1. cikke az információs társadalmi szolgáltatások nyújtóinak tevékenységeire, nem pedig az egyéni tevékenységekre vonatkozik; |
| --- | --- |

E.

mivel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (az elektronikus kereskedelemről szóló irányelvet) átültető, a digitális gazdaságba vetett bizalomért (pour la confiance dans l’économie numérique) című, 2004. június 21-i 2004-575. sz. törvény 6-1. cikke az információs társadalmi szolgáltatások nyújtóinak tevékenységeire, nem pedig az egyéni tevékenységekre vonatkozik;

| F. | mivel ugyan a Marine Le Pen által közzétett képfelvételek a Google keresőmotor révén mindenki számára hozzáférhetőek, és azokat kezdeti megosztásukat követően az interneten széles körben átvették, erőszakos jellegük miatt továbbra is alkalmasak az emberi méltóság megsértésére; |
| --- | --- |

F.

mivel ugyan a Marine Le Pen által közzétett képfelvételek a Google keresőmotor révén mindenki számára hozzáférhetőek, és azokat kezdeti megosztásukat követően az interneten széles körben átvették, erőszakos jellegük miatt továbbra is alkalmasak az emberi méltóság megsértésére;

| G. | mivel James Foley fogoly családja 2015. december 17-én, vagyis az igazságügyi hatóságok fellépését követően kérte a három fénykép törlését, és Marine Le Pen e kérés nyomán törölte a James Foleyt ábrázoló egyetlen fényképet; |
| --- | --- |

G.

mivel James Foley fogoly családja 2015. december 17-én, vagyis az igazságügyi hatóságok fellépését követően kérte a három fénykép törlését, és Marine Le Pen e kérés nyomán törölte a James Foleyt ábrázoló egyetlen fényképet;

| H. | mivel a Marine Le Pen elleni igazságügyi eljárás lefolytatásának ütemezése hasonló a sajtóra és egyéb hírközlési eszközökre vonatkozó egyéb eljárások lefolytatásának szokásos ütemezéshez, és mivel ezért nem indokolt az gyanú, miszerint a fumus persecutionis esete forog fenn, azaz olyan helyzet, amelyben jelek vagy bizonyítékok utalnak arra, hogy a parlamenti képviselő politikai tevékenységének aláásásával kapcsolatos szándék áll fenn; |
| --- | --- |

H.

mivel a Marine Le Pen elleni igazságügyi eljárás lefolytatásának ütemezése hasonló a sajtóra és egyéb hírközlési eszközökre vonatkozó egyéb eljárások lefolytatásának szokásos ütemezéshez, és mivel ezért nem indokolt az gyanú, miszerint a fumus persecutionis esete forog fenn, azaz olyan helyzet, amelyben jelek vagy bizonyítékok utalnak arra, hogy a parlamenti képviselő politikai tevékenységének aláásásával kapcsolatos szándék áll fenn;

| I. | mivel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikke úgy rendelkezik, hogy büntetőügyekben a parlamenti képviselők nem tartóztathatók le és nem vonhatók semmilyen más, a szabadságot megvonó vagy korlátozó intézkedés alá a Parlament engedélye nélkül; |
| --- | --- |

I.

mivel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikke úgy rendelkezik, hogy büntetőügyekben a parlamenti képviselők nem tartóztathatók le és nem vonhatók semmilyen más, a szabadságot megvonó vagy korlátozó intézkedés alá a Parlament engedélye nélkül;

| J. | mivel az Európai Parlament nem foglalhat állást a képviselő bűnösségével, illetve ártatlanságával kapcsolatban, sem arról, hogy a neki tulajdonított cselekmények indokolttá teszik-e a büntetőeljárás lefolytatását; |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Parlament nem foglalhat állást a képviselő bűnösségével, illetve ártatlanságával kapcsolatban, sem arról, hogy a neki tulajdonított cselekmények indokolttá teszik-e a büntetőeljárás lefolytatását;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Marine Le Pen mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Francia Köztársaság illetékes hatóságának és Marine Le Pennek. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63. sz. ügy, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85. sz. ügy, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05. sz. ügy, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07. és C-201/07. sz. ügy, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06. sz. ügy, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C-163/10. sz. ügy, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11. és T-347/11. sz. ügy, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2017. március 2., csütörtök

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/165 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/165

---

P8_TA(2017)0057

Az EU–Libanon közötti euromediterrán megállapodás (Horvátország csatlakozása) ***

Az Európai Parlament 2017. március 2-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (05748/2016 – C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 263/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05748/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05748/2016),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv tervezetére (05750/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv tervezetére (05750/2016),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0171/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0171/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0027/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0027/2017),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Libanoni Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/166 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/166

---

P8_TA(2017)0058

EU–Liechtenstein-megállapodás a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról ***

Az Európai Parlament 2017. március 2-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 263/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12852/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12852/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodás tervezetére (12881/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodás tervezetére (12881/2016),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0515/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0515/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0025/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0025/2017),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Liechtensteini Hercegség kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/167 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/167

---

P8_TA(2017)0059

A kormányközi energiaügyi megállapodásokra és nem kötelező erejű jogi eszközökre vonatkozó információcsere-mechanizmus ***I

Az Európai Parlament 2017. március 2-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok és harmadik országok által kötött kormányközi energiaügyi megállapodásokra és nem kötelező erejű jogi eszközökre vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról és a 994/2012/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 263/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0053), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0053),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 194. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0034/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 194. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0034/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a francia szenátus, a máltai parlament, az osztrák szövetségi tanács és a portugál nemzetgyűlés által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a francia szenátus, a máltai parlament, az osztrák szövetségi tanács és a portugál nemzetgyűlés által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. szeptember 21-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. szeptember 21-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2016. december 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2016. december 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0305/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0305/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 487., 2016.12.28., 81. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0031

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. március 2-án került elfogadásra a tagállamok és harmadik országok által kötött kormányközi energiaügyi megállapodásokra és nem kötelező erejű jogi eszközökre vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról és a 994/2012/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/684 határozattal.)

---

2017. március 14., kedd

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/168 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/168

---

P8_TA(2017)0066

Higany ***I

Az Európai Parlament 2017. március 14-i jogalkotási állásfoglalása a higanyról és az 1102/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 263/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0039), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0039),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 192. cikkének (1) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0021/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 192. cikkének (1) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0021/2016),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. május 25-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. május 25-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2016. december 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2016. december 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A8-0313/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A8-0313/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | jóváhagyja a Parlament ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL C 303., 2016.8.19., 122. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0023

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. március 14-én került elfogadásra a higanyról és az 1102/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/852 rendelettel.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AZ EURÓPAI PARLAMENT NYILATKOZATA A HIGANYRÓL ÉS A 1102/2008/EK RENDELET HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSÉRŐL SZÓLÓ RENDELETTERVEZETRŐL (2016/0023(COD))

Az, hogy az Európai Parlament a higanyról szóló rendeletre irányuló javaslattal (2016/0023(COD)) kapcsolatos intézményközi tárgyalások során elfogadja a végrehajtási jogi aktusok alkalmazását új termékek vagy folyamatok engedélyezésére vonatkozóan, nem teremt precedenst a hasonló eljárásokra nézve, és nem érinti a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási aktusok elhatárolási kritériumairól a közeljövőben folytatandó intézményközi tárgyalásokat.

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG NYILATKOZATA A HIGANNYAL KAPCSOLATOS NEMZETKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL

A Minamata egyezmény és a higanyról szóló új rendelet világszinten és az Unióban is jelentős mértékben hozzájárul a polgárok higanyszennyezéssel szembeni védelméhez.

A nemzetközi együttműködést fenn kell tartani az egyezmény valamennyi fél általi sikeres végrehajtása, valamint rendelkezéseinek további megerősítése érdekében.

Az Európai Bizottság ezért az egyezménnyel összhangban és az alkalmazandó uniós politikáknak, szabályoknak és eljárásoknak megfelelően elkötelezi magát a további együttműködés támogatása mellett, többek között az alábbi területeken vállalva erőfeszítéseket:

| — | az uniós jog és az egyezmény rendelkezései közötti hézagok szűkítése a tiltott, hozzáadott higanyt tartalmazó termékek jegyzékére vonatkozó felülvizsgálati záradék révén; |
| --- | --- |

—

az uniós jog és az egyezmény rendelkezései közötti hézagok szűkítése a tiltott, hozzáadott higanyt tartalmazó termékek jegyzékére vonatkozó felülvizsgálati záradék révén;

| — | az egyezmény finanszírozásra, kapacitásépítésre és technológiatranszferre vonatkozó rendelkezéseivel összefüggésben olyan tevékenységek folytatása, mint a higanykereskedelem és -használat nyomonkövethetőségének javítása, a higanymentes kisüzemi és kisipari aranybányászat tanúsításának és a higanymentes aranyra vonatkozó címke alkalmazásának elősegítése, valamint a fejlődő országok képességeinek fejlesztése, többek között a higanyhulladék-gazdálkodás területén. |
| --- | --- |

—

az egyezmény finanszírozásra, kapacitásépítésre és technológiatranszferre vonatkozó rendelkezéseivel összefüggésben olyan tevékenységek folytatása, mint a higanykereskedelem és -használat nyomonkövethetőségének javítása, a higanymentes kisüzemi és kisipari aranybányászat tanúsításának és a higanymentes aranyra vonatkozó címke alkalmazásának elősegítése, valamint a fejlődő országok képességeinek fejlesztése, többek között a higanyhulladék-gazdálkodás területén.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/170 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/170

---

P8_TA(2017)0067

Hosszú távú részvényesi szerepvállalás és vállalatirányítási nyilatkozat ***I

Az Európai Parlament 2017. március 14-i jogalkotási állásfoglalása a 2007/36/EK irányelvnek a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzése, valamint a 2013/34/EU irányelvnek a vállalatirányítási nyilatkozat egyes elemei tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 263/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0213), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0213),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 50. és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0147/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 50. és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0147/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. július 9-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. július 9-i véleményére (1),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra, valamint a Tanács képviselőjének 2016. december 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra, valamint a Tanács képviselőjének 2016. december 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A8–0158/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A8–0158/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 451., 2014.12.16., 87. o.

(2)  Ez az álláspont lép a 2015. július 8-án elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0257).

---

P8_TC1-COD(2014)0121

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. március 14-én került elfogadásra a 2007/36/EK irányelvnek a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzése tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/828 irányelvvel.)

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/171 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/171

---

P8_TA(2017)0068

A fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzése ***I

Az Európai Parlament 2017. március 14-i jogalkotási állásfoglalása a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 263/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0750), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0750),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0358/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0358/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Lengyelország Szenátusa és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett, indokolással ellátott véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lengyelország Szenátusa és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett, indokolással ellátott véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. április 27-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. április 27-i véleményére (1),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra, valamint a Tanács képviselőjének 2016. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra, valamint a Tanács képviselőjének 2016. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0251/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0251/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi az ezen állásfoglaláshoz csatolt bizottsági nyilatkozatot; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL C 264., 2016.7.20., 77. o.

---

P8_TC1-COD(2015)0269

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. március 14-én került elfogadásra a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/853 rendelettel.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

A Bizottság tudatában van a hatástalanításra vonatkozó hatékony előírások fontosságának, mivel ezek hozzájárulnak a biztonság fokozásához, és a hatóságokat megnyugtatják afelől, hogy a hatástalanított fegyverek valóban és ténylegesen ki vannak vonva a forgalomból.

A Bizottság ezért felgyorsítja a hatástalanítási kritériumoknak a 91/477/EGK irányelv értelmében létrehozott bizottságban helyet foglaló nemzeti szakértők által folytatott felülvizsgálatát annak érdekében, hogy a 91/477/EGK irányelvben meghatározott bizottsági eljárással összhangban és a nemzeti szakértők pozitív visszajelzésének függvényében a Bizottság 2017. május végéig elfogadja a hatástalanított tűzfegyverek végleges működésképtelenségét biztosító hatástalanítási előírásokra és technikákra vonatkozó közös iránymutatások meghatározásáról szóló, 2015. december 15-i (EU) 2015/2403 bizottsági végrehajtási rendelet módosítására irányuló bizottsági végrehajtási rendeletet. A Bizottság felhívja a tagállamokat, hogy mindenben támogassák e folyamat felgyorsítását.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/174 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/174

---

P8_TA(2017)0069

Elhasználódott járművek, hulladékelemek és -akkumulátorok, valamint elektromos és elektronikus berendezések hulladékai ***I

Az Európai Parlament 2017. március 14-én elfogadott módosításai az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK irányelv, az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK irányelv, valamint az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2012/19/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 263/29)

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A környezet minőségének védelme, megőrzése és javítása, az emberi egészség védelme, a természeti erőforrások körültekintő és
  ésszerű
  hasznosítása, valamint a 
  valóban
  körforgásos gazdaság
  kiépítése
  érdekében javítani kell az Európai Unióban folytatott hulladékgazdálkodás színvonalát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A környezet minőségének védelme, megőrzése és javítása, az emberi egészség védelme, a természeti erőforrások körültekintő és
  ésszerű
  hasznosítása, valamint a 
  valóban
  körforgásos gazdaság
  kiépítése
  érdekében javítani kell az Európai Unióban folytatott hulladékgazdálkodás színvonalát.

| (1) | A környezet minőségének védelme, megőrzése és javítása, az emberi egészség védelme, a természeti erőforrások körültekintő és
  hatékony
  hasznosítása, valamint a körforgásos gazdaság
  elvének előmozdítása
  érdekében javítani kell az Európai Unióban folytatott hulladékgazdálkodás színvonalát. |
| --- | --- |

(1)

A környezet minőségének védelme, megőrzése és javítása, az emberi egészség védelme, a természeti erőforrások körültekintő és
  hatékony
  hasznosítása, valamint a körforgásos gazdaság
  elvének előmozdítása
  érdekében javítani kell az Európai Unióban folytatott hulladékgazdálkodás színvonalát.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | A tiszta, hatékony és fenntartható körforgásos gazdaság feltétele a veszélyes anyagoknak a termékekből már a tervezési szakaszban történő eltávolítása, és ebben az összefüggésben a körforgásos gazdaságnak el kell ismernie a hetedik környezetvédelmi cselekvési program kifejezett rendelkezéseit, amely program a toxikus anyagoktól mentes anyagciklusok kifejlesztésére szólít fel, hogy az újrafeldolgozott hulladékot az Unió jelentős, megbízható nyersanyagforrásként hasznosíthassa. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

A tiszta, hatékony és fenntartható körforgásos gazdaság feltétele a veszélyes anyagoknak a termékekből már a tervezési szakaszban történő eltávolítása, és ebben az összefüggésben a körforgásos gazdaságnak el kell ismernie a hetedik környezetvédelmi cselekvési program kifejezett rendelkezéseit, amely program a toxikus anyagoktól mentes anyagciklusok kifejlesztésére szólít fel, hogy az újrafeldolgozott hulladékot az Unió jelentős, megbízható nyersanyagforrásként hasznosíthassa.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

1 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b) | Biztosítani kell a másodlagos nyersanyagok hatékony és alacsony energiafogyasztású kezelését, és prioritást kell biztosítani az e célkitűzés felé mutató fejlesztési és kutatási erőfeszítéseknek. A Bizottságnak emellett meg kell fontolnia egy, a hulladékok besorolásáról szóló javaslat benyújtását a másodlagos nyersanyagok uniós piaca létrehozásának támogatása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)

Biztosítani kell a másodlagos nyersanyagok hatékony és alacsony energiafogyasztású kezelését, és prioritást kell biztosítani az e célkitűzés felé mutató fejlesztési és kutatási erőfeszítéseknek. A Bizottságnak emellett meg kell fontolnia egy, a hulladékok besorolásáról szóló javaslat benyújtását a másodlagos nyersanyagok uniós piaca létrehozásának támogatása céljából.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

1 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1c) | Amennyiben az újrafeldolgozott anyag a hulladékstátusz megszűnésével – akár azért, mert megfelel a hulladékstátusz megszűnésére vonatkozó speciális kritériumoknak, akár azért, mert egy új termékbe kerül beépítésre – újból belép a gazdaságba, annak maradéktalanul meg kell felelnie a vegyi anyagokra vonatkozó uniós jogszabályoknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1c)

Amennyiben az újrafeldolgozott anyag a hulladékstátusz megszűnésével – akár azért, mert megfelel a hulladékstátusz megszűnésére vonatkozó speciális kritériumoknak, akár azért, mert egy új termékbe kerül beépítésre – újból belép a gazdaságba, annak maradéktalanul meg kell felelnie a vegyi anyagokra vonatkozó uniós jogszabályoknak.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | A technológia fejlődésének és az egyre globalizálódó kereskedelemnek köszönhetően az ipari környezet az elmúlt években jelentősen megváltozott. Ezek a tényezők új kihívások elé állítják a környezetvédelemért felelős hulladékgazdálkodást és -kezelést, amely kihívások megoldását fokozottabb kutatási tevékenységgel és célzott szabályozási eszközök együttesével kell megpróbálni. A tervezett amortizáció egyre növekvő problémát jelent, hisz az valójában ellentmond a körforgásos gazdaság céljainak, ezért ennek megszüntetésén összehangolt erőfeszítésekkel kell együtt dolgoznia minden érintettnek, az iparágnak, a vevőknek és a szabályozó hatóságoknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

A technológia fejlődésének és az egyre globalizálódó kereskedelemnek köszönhetően az ipari környezet az elmúlt években jelentősen megváltozott. Ezek a tényezők új kihívások elé állítják a környezetvédelemért felelős hulladékgazdálkodást és -kezelést, amely kihívások megoldását fokozottabb kutatási tevékenységgel és célzott szabályozási eszközök együttesével kell megpróbálni. A tervezett amortizáció egyre növekvő problémát jelent, hisz az valójában ellentmond a körforgásos gazdaság céljainak, ezért ennek megszüntetésén összehangolt erőfeszítésekkel kell együtt dolgoznia minden érintettnek, az iparágnak, a vevőknek és a szabályozó hatóságoknak.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A tagállamok által szolgáltatott
  statisztikai adatok
  alapvető fontosságúak ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja az egyes tagállamok hulladékjogi előírásoknak való megfelelését. A 
  statisztikai
  adatok minőségét, megbízhatóságát és összevethetőségét fokozni kell a hulladékokkal összefüggő adatszolgáltatás egységes belépési ponton keresztül történő teljesítésével, az elavult adatszolgáltatási követelmények megszüntetésével, a nemzeti adatszolgáltatási mechanizmusok összehasonlító értékelésével és az adatminőség-ellenőrzési jelentés bevezetésével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A tagállamok által szolgáltatott
  statisztikai adatok
  alapvető fontosságúak ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja az egyes tagállamok hulladékjogi előírásoknak való megfelelését. A 
  statisztikai
  adatok minőségét, megbízhatóságát és összevethetőségét fokozni kell a hulladékokkal összefüggő adatszolgáltatás egységes belépési ponton keresztül történő teljesítésével, az elavult adatszolgáltatási követelmények megszüntetésével, a nemzeti adatszolgáltatási mechanizmusok összehasonlító értékelésével és az adatminőség-ellenőrzési jelentés bevezetésével.

| (3) | A tagállamok által szolgáltatott
  adatok és információk
  alapvető fontosságúak ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja az egyes tagállamok hulladékjogi előírásoknak való megfelelését. A 
  szolgáltatott
  adatok minőségét, megbízhatóságát és összevethetőségét fokozni kell a 
  megbízható forrásokon alapuló adatok gyűjtése és feldolgozása közös módszertanának kidolgozásával és a
  hulladékokkal összefüggő adatszolgáltatás egységes belépési ponton keresztül történő teljesítésével, az elavult adatszolgáltatási követelmények megszüntetésével, a nemzeti adatszolgáltatási mechanizmusok összehasonlító értékelésével és az adatminőség-ellenőrzési jelentés bevezetésével.
  A hulladékgazdálkodás területén a megbízható adatszolgáltatás nélkülözhetetlen a hatékony végrehajtáshoz és az adatok tagállamok közötti összehasonlíthatóságához. Ezért az ezen irányelvekben meghatározott célértékek teljesítésével kapcsolatos jelentéseik összeállítása során a tagállamoknak a Bizottság által a tagállamok nemzeti statisztikai hivatalaival és a hulladékgazdálkodásért felelős nemzeti hatóságokkal együttműködésben kidolgozott közös módszertant kell alkalmazniuk. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok által szolgáltatott
  adatok és információk
  alapvető fontosságúak ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja az egyes tagállamok hulladékjogi előírásoknak való megfelelését. A 
  szolgáltatott
  adatok minőségét, megbízhatóságát és összevethetőségét fokozni kell a 
  megbízható forrásokon alapuló adatok gyűjtése és feldolgozása közös módszertanának kidolgozásával és a
  hulladékokkal összefüggő adatszolgáltatás egységes belépési ponton keresztül történő teljesítésével, az elavult adatszolgáltatási követelmények megszüntetésével, a nemzeti adatszolgáltatási mechanizmusok összehasonlító értékelésével és az adatminőség-ellenőrzési jelentés bevezetésével.
  A hulladékgazdálkodás területén a megbízható adatszolgáltatás nélkülözhetetlen a hatékony végrehajtáshoz és az adatok tagállamok közötti összehasonlíthatóságához. Ezért az ezen irányelvekben meghatározott célértékek teljesítésével kapcsolatos jelentéseik összeállítása során a tagállamoknak a Bizottság által a tagállamok nemzeti statisztikai hivatalaival és a hulladékgazdálkodásért felelős nemzeti hatóságokkal együttműködésben kidolgozott közös módszertant kell alkalmazniuk.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak szelektív gyűjtését megfelelő kezelés követi. Az egyenlő feltételek, valamint a hulladékra vonatkozó jogszabályoknak és a körforgásos gazdaság fogalmának való megfelelés biztosítása érdekében a Bizottságnak a 2012/19/EU irányelvnek megfelelően az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak kezelésére közös előírásokat kell kidolgoznia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak szelektív gyűjtését megfelelő kezelés követi. Az egyenlő feltételek, valamint a hulladékra vonatkozó jogszabályoknak és a körforgásos gazdaság fogalmának való megfelelés biztosítása érdekében a Bizottságnak a 2012/19/EU irányelvnek megfelelően az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak kezelésére közös előírásokat kell kidolgoznia.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A hulladékgazdálkodás területén a megbízható statisztikai-adatszolgáltatás nélkülözhetetlen a hatékony végrehajtáshoz, az adatok összehasonlíthatóságához és a tagállamok közötti egyenlő versenyfeltételek biztosításához. Ezért akkor, amikor az ezen irányelvekben meghatározott célértékek teljesítéséről összeállítják jelentéseiket, a tagállamoknak
  a Bizottság és
  a tagállamok nemzeti statisztikai
  hivatalai által közösen
  kidolgozott
  legújabb módszertant
  kell alkalmazniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A hulladékgazdálkodás területén a megbízható statisztikai-adatszolgáltatás nélkülözhetetlen a hatékony végrehajtáshoz, az adatok összehasonlíthatóságához és a tagállamok közötti egyenlő versenyfeltételek biztosításához. Ezért akkor, amikor az ezen irányelvekben meghatározott célértékek teljesítéséről összeállítják jelentéseiket, a tagállamoknak
  a Bizottság és
  a tagállamok nemzeti statisztikai
  hivatalai által közösen
  kidolgozott
  legújabb módszertant
  kell alkalmazniuk.

| (4) | A hulladékgazdálkodás területén a megbízható statisztikai-adatszolgáltatás nélkülözhetetlen a hatékony végrehajtáshoz, az adatok összehasonlíthatóságához és a tagállamok közötti egyenlő versenyfeltételek biztosításához. Ezért akkor, amikor az ezen irányelvekben meghatározott célértékek teljesítéséről összeállítják jelentéseiket, a tagállamoknak – a tagállamok nemzeti statisztikai
  hivatalaival együttműködésben – az adatgyűjtés és -feldolgozás Bizottság által
  kidolgozott
  közös módszertanát
  kell alkalmazniuk. |
| --- | --- |

(4)

A hulladékgazdálkodás területén a megbízható statisztikai-adatszolgáltatás nélkülözhetetlen a hatékony végrehajtáshoz, az adatok összehasonlíthatóságához és a tagállamok közötti egyenlő versenyfeltételek biztosításához. Ezért akkor, amikor az ezen irányelvekben meghatározott célértékek teljesítéséről összeállítják jelentéseiket, a tagállamoknak – a tagállamok nemzeti statisztikai
  hivatalaival együttműködésben – az adatgyűjtés és -feldolgozás Bizottság által
  kidolgozott
  közös módszertanát
  kell alkalmazniuk.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | Az ezen irányelvben meghatározott célértékek elérésének elősegítése és a körforgásos gazdaságra való átállás előmozdítása érdekében a Bizottságnak elő kell mozdítania az információk és a bevált gyakorlatok tagállamok, illetve különböző gazdasági ágazatok közötti koordinációját és cseréjét. Ezt a cserét egy olyan kommunikációs platform létrehozásával lehetne elősegíteni, amely felhívhatná a figyelmet az új ipari megoldásokra és jobb áttekintést nyújthatna a rendelkezésre álló kapacitásokról, valamint hozzájárulna a hulladékipar és az egyéb ágazatok összekapcsolásához és az ipari szimbiózis támogatásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

Az ezen irányelvben meghatározott célértékek elérésének elősegítése és a körforgásos gazdaságra való átállás előmozdítása érdekében a Bizottságnak elő kell mozdítania az információk és a bevált gyakorlatok tagállamok, illetve különböző gazdasági ágazatok közötti koordinációját és cseréjét. Ezt a cserét egy olyan kommunikációs platform létrehozásával lehetne elősegíteni, amely felhívhatná a figyelmet az új ipari megoldásokra és jobb áttekintést nyújthatna a rendelkezésre álló kapacitásokról, valamint hozzájárulna a hulladékipar és az egyéb ágazatok összekapcsolásához és az ipari szimbiózis támogatásához.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

4 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b) | A 2008/98/EK irányelvben megállapított hulladékhierarchiát elsőbbségi sorrendként kell alkalmazni az Unió hulladékmegelőzésre és -gazdálkodásra vonatkozó jogszabályaiban. Ez a hierarchia alkalmazandó tehát az elhasználódott járművek, az elemek és akkumulátorok, a hulladékelemek és -akkumulátorok, valamint az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai tekintetében. Az ezen irányelv célkitűzéseinek való megfelelés közben a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket a hulladékhierarchiai prioritások figyelembe vételére és e prioritások gyakorlati végrehajtásának biztosítására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4b)

A 2008/98/EK irányelvben megállapított hulladékhierarchiát elsőbbségi sorrendként kell alkalmazni az Unió hulladékmegelőzésre és -gazdálkodásra vonatkozó jogszabályaiban. Ez a hierarchia alkalmazandó tehát az elhasználódott járművek, az elemek és akkumulátorok, a hulladékelemek és -akkumulátorok, valamint az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai tekintetében. Az ezen irányelv célkitűzéseinek való megfelelés közben a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket a hulladékhierarchiai prioritások figyelembe vételére és e prioritások gyakorlati végrehajtásának biztosítására.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | Mivel egyre nagyobb szükség van a hulladék kezelésére és újrahasznosítására az Unión belül, a körforgásos gazdaságnak megfelelően hangsúlyt kell fektetni annak biztosítására, hogy a hulladékszállításhoz kapcsolódó eljárások megfeleljenek az uniós környezetvédelmi jogszabályok alapelveinek és követelményeinek, különösen a közelség, a hasznosítás elsőbbsége és az önellátás elvének. A Bizottságnak meg kell vizsgálnia az egyablakos rendszer bevezetésének szükségességét a hulladékszállítás adminisztratív eljárása számára az adminisztratív teher csökkentése céljából. A tagállamok minden szükséges intézkedést meg kell tegyenek a jogellenes hulladékszállítás megelőzése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

Mivel egyre nagyobb szükség van a hulladék kezelésére és újrahasznosítására az Unión belül, a körforgásos gazdaságnak megfelelően hangsúlyt kell fektetni annak biztosítására, hogy a hulladékszállításhoz kapcsolódó eljárások megfeleljenek az uniós környezetvédelmi jogszabályok alapelveinek és követelményeinek, különösen a közelség, a hasznosítás elsőbbsége és az önellátás elvének. A Bizottságnak meg kell vizsgálnia az egyablakos rendszer bevezetésének szükségességét a hulladékszállítás adminisztratív eljárása számára az adminisztratív teher csökkentése céljából. A tagállamok minden szükséges intézkedést meg kell tegyenek a jogellenes hulladékszállítás megelőzése érdekében.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

7a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | A 2000/53/EK és a 2012/19/EU irányelv egyes nem alapvető elemeinek kiegészítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az 2000/53/EK irányelv szerinti adatgyűjtés és -feldolgozás közös módszertanára, illetve az elhasználódott járművek újrahasználatra és hasznosításra vonatkozó irányszámainak végrehajtásáról szóló, 2012/19/EU irányelv szerinti adatszolgáltatás formátumára vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. Különösen fontos, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

A 2000/53/EK és a 2012/19/EU irányelv egyes nem alapvető elemeinek kiegészítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az 2000/53/EK irányelv szerinti adatgyűjtés és -feldolgozás közös módszertanára, illetve az elhasználódott járművek újrahasználatra és hasznosításra vonatkozó irányszámainak végrehajtásáról szóló, 2012/19/EU irányelv szerinti adatszolgáltatás formátumára vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. Különösen fontos, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

7 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7b) | Az elemek és akkumulátorok, valamint a hulladékelemek és -akkumulátorok tekintetében az adatgyűjtésre és adatfeldolgozásra vonatkozó közös módszertan és az adatszolgáltatás formátumának meghatározása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke alapján jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7b)

Az elemek és akkumulátorok, valamint a hulladékelemek és -akkumulátorok tekintetében az adatgyűjtésre és adatfeldolgozásra vonatkozó közös módszertan és az adatszolgáltatás formátumának meghatározása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke alapján jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – - 1 bekezdés (új)

2000/53/EK irányelv

6 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A 6. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |
| „(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy az elhasználódott járműveket a 75/442/EGK irányelv 4. cikkében meghatározott általános követelmények szerint és az ezen irányelv I. mellékletében meghatározott minimális műszaki követelményekkel összhangban tárolják (még ideiglenesen is) és kezeljék, az egészségvédelemre és környezetvédelemre vonatkozó nemzeti jogszabályok sérelme nélkül.” | „(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy az elhasználódott járműveket
  a hulladékhierarchiával kapcsolatos prioritásoknak megfelelően,
  a 75/442/EGK irányelv 4. cikkében meghatározott általános követelmények szerint és az ezen irányelv I. mellékletében meghatározott minimális műszaki követelményekkel összhangban tárolják (még ideiglenesen is) és kezeljék, az egészségvédelemre és környezetvédelemre vonatkozó nemzeti jogszabályok sérelme nélkül.” |

Hatályos szöveg

Módosítás

A 6. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy az elhasználódott járműveket a 75/442/EGK irányelv 4. cikkében meghatározott általános követelmények szerint és az ezen irányelv I. mellékletében meghatározott minimális műszaki követelményekkel összhangban tárolják (még ideiglenesen is) és kezeljék, az egészségvédelemre és környezetvédelemre vonatkozó nemzeti jogszabályok sérelme nélkül.”

„(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy az elhasználódott járműveket
  a hulladékhierarchiával kapcsolatos prioritásoknak megfelelően,
  a 75/442/EGK irányelv 4. cikkében meghatározott általános követelmények szerint és az ezen irányelv I. mellékletében meghatározott minimális műszaki követelményekkel összhangban tárolják (még ideiglenesen is) és kezeljék, az egészségvédelemre és környezetvédelemre vonatkozó nemzeti jogszabályok sérelme nélkül.”

Módosítás 15

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2000/53/EK irányelv

9 cikk – 1 a bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1a)   A tagállamok a 7. cikk (2) bekezdésének végrehajtása tekintetében minden egyes naptári évre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. Az adatokat elektronikus úton kell benyújtani az adatgyűjtés tárgyévének végét követő
  18
  hónapon belül. Az adatszolgáltatást a Bizottság által az (1d) bekezdésnek megfelelően meghatározott formátumban kell teljesíteni.
  Az első adatszolgáltatásnak a [beírandó évszám: az ezen irányelv átültetése utáni év]. január 1-jétől [beírandó évszám: az ezen irányelv átültetésének éve utáni év]. december 31-ig terjedő időszakra kell vonatkoznia. | (1a)   A tagállamok a 7. cikk (2) bekezdésének végrehajtása tekintetében minden egyes naptári évre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. Az adatokat
  az e cikk (1d) bekezdésében említett közös módszertan szerint kell gyűjteni és feldolgozni, és
  elektronikus úton kell benyújtani az adatgyűjtés tárgyévének végét követő
  12
  hónapon belül. Az adatszolgáltatást a Bizottság által az (1d) bekezdésnek megfelelően meghatározott formátumban kell teljesíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)   A tagállamok a 7. cikk (2) bekezdésének végrehajtása tekintetében minden egyes naptári évre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. Az adatokat elektronikus úton kell benyújtani az adatgyűjtés tárgyévének végét követő
  18
  hónapon belül. Az adatszolgáltatást a Bizottság által az (1d) bekezdésnek megfelelően meghatározott formátumban kell teljesíteni.
  Az első adatszolgáltatásnak a [beírandó évszám: az ezen irányelv átültetése utáni év]. január 1-jétől [beírandó évszám: az ezen irányelv átültetésének éve utáni év]. december 31-ig terjedő időszakra kell vonatkoznia.

(1a)   A tagállamok a 7. cikk (2) bekezdésének végrehajtása tekintetében minden egyes naptári évre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. Az adatokat
  az e cikk (1d) bekezdésében említett közös módszertan szerint kell gyűjteni és feldolgozni, és
  elektronikus úton kell benyújtani az adatgyűjtés tárgyévének végét követő
  12
  hónapon belül. Az adatszolgáltatást a Bizottság által az (1d) bekezdésnek megfelelően meghatározott formátumban kell teljesíteni.

Módosítás 16

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2000/53/EK irányelv

9 cikk – 1 c bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1c)   A Bizottság megvizsgálja az e cikknek megfelelően szolgáltatott adatokat, majd jelentést tesz közzé a vizsgálat eredményeiről.
  A
  jelentésnek ki kell terjednie az adatgyűjtés szervezésének, az adatok forrásainak és a tagállamok által használt módszertannak az értékelésére
  , valamint
  ezen adatok
  hiánytalanságára
  ,
  megbízhatóságára
  ,
  időszerűségére
  és
  konzisztenciájára
  . Az értékelés javító célú konkrét ajánlásokat is tartalmazhat. A jelentést háromévente kell elkészíteni. | (1c)   A Bizottság megvizsgálja az e cikknek megfelelően szolgáltatott adatokat, majd jelentést tesz közzé a vizsgálat eredményeiről.
  Az (1d) bekezdésben említett adatgyűjtésre és adatfeldolgozásra vonatkozó közös módszertan létrehozásáig a
  jelentésnek ki kell terjednie az adatgyűjtés szervezésének, az adatok forrásainak és a tagállamok által használt módszertannak az értékelésére
  . A Bizottság értékeli
  ezen adatok
  hiánytalanságát
  ,
  megbízhatóságát
  ,
  időszerűségét
  és
  konzisztenciáját is
  . Az értékelés javító célú konkrét ajánlásokat is tartalmazhat. A jelentést háromévente kell elkészíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1c)   A Bizottság megvizsgálja az e cikknek megfelelően szolgáltatott adatokat, majd jelentést tesz közzé a vizsgálat eredményeiről.
  A
  jelentésnek ki kell terjednie az adatgyűjtés szervezésének, az adatok forrásainak és a tagállamok által használt módszertannak az értékelésére
  , valamint
  ezen adatok
  hiánytalanságára
  ,
  megbízhatóságára
  ,
  időszerűségére
  és
  konzisztenciájára
  . Az értékelés javító célú konkrét ajánlásokat is tartalmazhat. A jelentést háromévente kell elkészíteni.

(1c)   A Bizottság megvizsgálja az e cikknek megfelelően szolgáltatott adatokat, majd jelentést tesz közzé a vizsgálat eredményeiről.
  Az (1d) bekezdésben említett adatgyűjtésre és adatfeldolgozásra vonatkozó közös módszertan létrehozásáig a
  jelentésnek ki kell terjednie az adatgyűjtés szervezésének, az adatok forrásainak és a tagállamok által használt módszertannak az értékelésére
  . A Bizottság értékeli
  ezen adatok
  hiánytalanságát
  ,
  megbízhatóságát
  ,
  időszerűségét
  és
  konzisztenciáját is
  . Az értékelés javító célú konkrét ajánlásokat is tartalmazhat. A jelentést háromévente kell elkészíteni.

Módosítás 17

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2000/53/EK irányelv

9 cikk – 1 ca bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1ca) | A jelentésben a Bizottság tájékoztatást nyújthat ezen irányelv egészének végrehajtásáról, illetve annak a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt hatásáról. Adott esetben az ezen irányelv módosítására irányuló jogalkotási javaslatot is csatol a jelentéshez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1ca)

(1ca)

A jelentésben a Bizottság tájékoztatást nyújthat ezen irányelv egészének végrehajtásáról, illetve annak a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt hatásáról. Adott esetben az ezen irányelv módosítására irányuló jogalkotási javaslatot is csatol a jelentéshez.

Módosítás 18

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2000/53/EK irányelv

9 cikk – 1 d bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1d) | A Bizottság az (1a) bekezdés szerinti adatszolgáltatás formátumát megállapító
  végrehajtási
  aktusokat fogad el.
  Ezeket a végrehajtási aktusokat a 11. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1d)

A Bizottság az (1a) bekezdés szerinti adatszolgáltatás formátumát megállapító
  végrehajtási
  aktusokat fogad el.
  Ezeket a végrehajtási aktusokat a 11. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással kell elfogadni.

végrehajtási

Ezeket a végrehajtási aktusokat a 11. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással kell elfogadni.

| (1d) | A Bizottság
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogad el
  ezen irányelv módosítása céljából
  az (1a) bekezdés szerinti
  adatgyűjtés és -feldolgozás közös módszertanára, illetve az
  adatszolgáltatás formátumára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1d)

A Bizottság
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogad el
  ezen irányelv módosítása céljából
  az (1a) bekezdés szerinti
  adatgyűjtés és -feldolgozás közös módszertanára, illetve az
  adatszolgáltatás formátumára vonatkozóan.

felhatalmazáson alapuló jogi

ezen irányelv módosítása céljából

adatgyűjtés és -feldolgozás közös módszertanára, illetve az

Módosítás 19

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2000/53/EK irányelv

9 cikk – 1 d a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1da) | A körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv értelmében és tekintettel a körforgásos gazdaságra való átállásra vonatkozó uniós kötelezettségvállalásra, a Bizottság 2018. december 31-ig egy hatásvizsgálat alapján és a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós célkitűzések és kezdeményezések figyelembevételével felülvizsgálja ezen irányelv egészét, különösen a hatályát és a célértékeket. Különös hangsúlyt kell helyezni a vélhetően elhasználódott járműnek minősülő használt járművek szállítására. Ebben az esetben az elhasználódott járművek szállítására vonatkozó, megbízottak számára kidolgozott 9. iránymutatást kell alkalmazni. A Bizottság megvizsgálja, hogy lehetséges-e az egyes erőforrásokra és különösen a kritikus nyersanyagokra vonatkozóan is konkrét célértékeket meghatározni. A felülvizsgálathoz adott esetben jogalkotási javaslatot is csatolni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1da)

(1da)

A körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv értelmében és tekintettel a körforgásos gazdaságra való átállásra vonatkozó uniós kötelezettségvállalásra, a Bizottság 2018. december 31-ig egy hatásvizsgálat alapján és a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós célkitűzések és kezdeményezések figyelembevételével felülvizsgálja ezen irányelv egészét, különösen a hatályát és a célértékeket. Különös hangsúlyt kell helyezni a vélhetően elhasználódott járműnek minősülő használt járművek szállítására. Ebben az esetben az elhasználódott járművek szállítására vonatkozó, megbízottak számára kidolgozott 9. iránymutatást kell alkalmazni. A Bizottság megvizsgálja, hogy lehetséges-e az egyes erőforrásokra és különösen a kritikus nyersanyagokra vonatkozóan is konkrét célértékeket meghatározni. A felülvizsgálathoz adott esetben jogalkotási javaslatot is csatolni kell.

Módosítás 20

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 a bekezdés (új)

1 cikk – 1 a bekezdés (új)

2000/53/EK irányelv

9 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A szöveg a következő cikkel egészül ki:






  „9a. cikk




  A fokozottabb mértékben körforgásos gazdaság irányába történő átmenet eszközei




  Az ezen irányelvben meghatározott célkitűzésekhez való hozzájárulás érdekében a tagállamok megfelelő gazdasági eszközöket vesznek igénybe, és egyéb intézkedéseket hoznak a hulladékhierarchia alkalmazásának ösztönzésére. Ilyen eszközök és intézkedések lehetnek például a 2008/98/EK irányelv IVa. mellékletében felsoroltak.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„9a. cikk

A fokozottabb mértékben körforgásos gazdaság irányába történő átmenet eszközei

Az ezen irányelvben meghatározott célkitűzésekhez való hozzájárulás érdekében a tagállamok megfelelő gazdasági eszközöket vesznek igénybe, és egyéb intézkedéseket hoznak a hulladékhierarchia alkalmazásának ösztönzésére. Ilyen eszközök és intézkedések lehetnek például a 2008/98/EK irányelv IVa. mellékletében felsoroltak.”

Módosítás 21

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 1 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 1 a pont (új)

2006/66/EK irányelv

22 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „22a. cikk




  Adatok



  (1)   
  A 10. és a 12. cikk alapján a tagállamok által szolgáltatott adatokhoz minőség-ellenőrzési jelentést kell mellékelni.




  (2)   
  A Bizottság a 23a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el ezen irányelv kiegészítése céljából, meghatározva az adatgyűjtés és -feldolgozás módszertanát, illetve a jelentés formátumát.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„22a. cikk

Adatok

(1)   
  A 10. és a 12. cikk alapján a tagállamok által szolgáltatott adatokhoz minőség-ellenőrzési jelentést kell mellékelni.

(2)   
  A Bizottság a 23a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el ezen irányelv kiegészítése céljából, meghatározva az adatgyűjtés és -feldolgozás módszertanát, illetve a jelentés formátumát.”

Módosítás 22

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – -a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – -a pont (új)

2006/66/EK irányelv

23 cikk – cím

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -a) | A 23. cikkben a cím helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-a)

-a)

A 23. cikkben a cím helyébe a következő szöveg lép:

„
  Felülvizsgálat
  ”

Felülvizsgálat

„
  Jelentéstétel és felülvizsgálat
  ”

Jelentéstétel és felülvizsgálat

Módosítás 23

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – a pont

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – a pont

2006/66/EK irányelv

23 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság legkésőbb 2016 végéig jelentést állít össze ezen irányelv végrehajtásáról, valamint a környezetre és a belső piac működésére kifejtett hatásairól. | (1)   A Bizottság legkésőbb 2016 végéig
  és azt követően háromévenként
  jelentést állít össze ezen irányelv végrehajtásáról, valamint a környezetre és a belső piac működésére kifejtett hatásairól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság legkésőbb 2016 végéig jelentést állít össze ezen irányelv végrehajtásáról, valamint a környezetre és a belső piac működésére kifejtett hatásairól.

(1)   A Bizottság legkésőbb 2016 végéig
  és azt követően háromévenként
  jelentést állít össze ezen irányelv végrehajtásáról, valamint a környezetre és a belső piac működésére kifejtett hatásairól.

Módosítás 24

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – b a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – b a pont (új)

2006/66/EK irányelv

23 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:





  „(3a)
     
  A körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv értelmében és a körforgásos gazdaságra való átállásra irányuló uniós kötelezettségvállalásra tekintettel a Bizottság 2018. december 31-ig egy hatásvizsgálat alapján felülvizsgálja ezen irányelv egészét és különösen a hatályát és a célértékeket. A felülvizsgálat során figyelembe kell venni az Unió körforgásos gazdaságának szakpolitikai célkitűzéseit és kezdeményezéseit, valamint a veszélyes anyagokat – elsősorban nehéz- és más fémeket vagy fémionokat – nem használó új típusú akkumulátorok technológiai fejlődését. A Bizottság megvizsgálja, hogy lehetséges-e az egyes erőforrásokra és különösen a kritikus nyersanyagokra vonatkozóan is konkrét célértékeket meghatározni. A felülvizsgálathoz adott esetben jogalkotási javaslatot is csatolni kell.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)
     
  A körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv értelmében és a körforgásos gazdaságra való átállásra irányuló uniós kötelezettségvállalásra tekintettel a Bizottság 2018. december 31-ig egy hatásvizsgálat alapján felülvizsgálja ezen irányelv egészét és különösen a hatályát és a célértékeket. A felülvizsgálat során figyelembe kell venni az Unió körforgásos gazdaságának szakpolitikai célkitűzéseit és kezdeményezéseit, valamint a veszélyes anyagokat – elsősorban nehéz- és más fémeket vagy fémionokat – nem használó új típusú akkumulátorok technológiai fejlődését. A Bizottság megvizsgálja, hogy lehetséges-e az egyes erőforrásokra és különösen a kritikus nyersanyagokra vonatkozóan is konkrét célértékeket meghatározni. A felülvizsgálathoz adott esetben jogalkotási javaslatot is csatolni kell.”

Módosítás 25

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

2006/66/EK irányelv

23 aa cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „23aa. cikk




  A fokozottabb mértékben körforgásos gazdaság irányába történő átmenet eszközei




  Az ezen irányelvben meghatározott célkitűzésekhez való hozzájárulás érdekében a tagállamok megfelelő gazdasági eszközöket vesznek igénybe, és egyéb intézkedéseket hoznak a hulladékhierarchia alkalmazásának ösztönzésére. Ilyen eszközök és intézkedések lehetnek például a 2008/98/EK irányelv IVa. mellékletében felsoroltak.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„23aa. cikk

A fokozottabb mértékben körforgásos gazdaság irányába történő átmenet eszközei

Az ezen irányelvben meghatározott célkitűzésekhez való hozzájárulás érdekében a tagállamok megfelelő gazdasági eszközöket vesznek igénybe, és egyéb intézkedéseket hoznak a hulladékhierarchia alkalmazásának ösztönzésére. Ilyen eszközök és intézkedések lehetnek például a 2008/98/EK irányelv IVa. mellékletében felsoroltak.”

Módosítás 27

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – - 1 pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – - 1 pont (új)

2012/19/EU irányelv

8 cikk – 5 bekezdés – 4 albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1. | A 8. cikk (5) bekezdésének negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-1.

-1.

A 8. cikk (5) bekezdésének negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ezen cikk végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottság minimális minőségi szabványokat meghatározó végrehajtási jogi aktusokat
  fogadhat
  el
  , elsősorban az európai szabványügyi szervezetek által kidolgozott szabványok alapulvételével.
  Ezeket a végrehajtási aktusokat a 21. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.”

fogadhat

, elsősorban az európai szabványügyi szervezetek által kidolgozott szabványok alapulvételével.

„Ezen cikk végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében
  és a 2012/19/EU irányelvben adott felhatalmazással összhangban
  a Bizottság minimális minőségi szabványokat meghatározó végrehajtási jogi aktusokat
  fogad
  el. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 21. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.”

Módosítás 28

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b pont

3 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b pont

2012/19/EU irányelv

16 cikk – 5 a bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5a)   A tagállamok a 16. cikk (4) bekezdésének végrehajtása tekintetében minden egyes naptári évre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. Az adatokat elektronikus úton kell benyújtani az adatgyűjtés tárgyévének végét követő
  18
  hónapon belül. Az adatszolgáltatást a Bizottság által az (5d) bekezdésnek megfelelően meghatározott formátumban kell teljesíteni.
  Az első adatszolgáltatásnak a [beírandó évszám: az ezen irányelv átültetése utáni év]. január 1-jétől [beírandó évszám: az ezen irányelv átültetésének éve utáni év]. december 31-ig terjedő időszakra kell vonatkoznia. | (5a)   A tagállamok a 16. cikk (4) bekezdésének végrehajtása tekintetében minden egyes naptári évre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. Az adatokat
  az e cikk (5d) bekezdésében említett közös módszertan szerint kell gyűjteni és feldolgozni, és
  elektronikus úton kell benyújtani az adatgyűjtés tárgyévének végét követő
  12
  hónapon belül.
  A tagállamok biztosítják az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak gyűjtésében vagy kezelésében részt vevő valamennyi szereplőtől kapott adatok benyújtását.
  Az adatszolgáltatást a Bizottság által az (5d) bekezdésnek megfelelően meghatározott formátumban kell teljesíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)   A tagállamok a 16. cikk (4) bekezdésének végrehajtása tekintetében minden egyes naptári évre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. Az adatokat elektronikus úton kell benyújtani az adatgyűjtés tárgyévének végét követő
  18
  hónapon belül. Az adatszolgáltatást a Bizottság által az (5d) bekezdésnek megfelelően meghatározott formátumban kell teljesíteni.
  Az első adatszolgáltatásnak a [beírandó évszám: az ezen irányelv átültetése utáni év]. január 1-jétől [beírandó évszám: az ezen irányelv átültetésének éve utáni év]. december 31-ig terjedő időszakra kell vonatkoznia.

(5a)   A tagállamok a 16. cikk (4) bekezdésének végrehajtása tekintetében minden egyes naptári évre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. Az adatokat
  az e cikk (5d) bekezdésében említett közös módszertan szerint kell gyűjteni és feldolgozni, és
  elektronikus úton kell benyújtani az adatgyűjtés tárgyévének végét követő
  12
  hónapon belül.
  A tagállamok biztosítják az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak gyűjtésében vagy kezelésében részt vevő valamennyi szereplőtől kapott adatok benyújtását.
  Az adatszolgáltatást a Bizottság által az (5d) bekezdésnek megfelelően meghatározott formátumban kell teljesíteni.

Módosítás 29

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b pont

3 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b pont

2012/19/EU irányelv

16 cikk – 5 c bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5c)   A Bizottság megvizsgálja az e cikknek megfelelően szolgáltatott adatokat, majd jelentést tesz közzé a vizsgálat eredményeiről.
  A
  jelentésnek ki kell terjednie az adatgyűjtés szervezésének, az adatok forrásainak és a tagállamok által használt módszertannak az értékelésére
  , valamint
  ezen adatok
  hiánytalanságára, megbízhatóságára, időszerűségére
  és
  konzisztenciájára
  . Az értékelés javító célú konkrét ajánlásokat is tartalmazhat. A jelentést háromévente kell elkészíteni. | (5c)   A Bizottság megvizsgálja az e cikknek megfelelően szolgáltatott adatokat, majd jelentést tesz közzé a vizsgálat eredményeiről.
  Az (5d) bekezdésben meghatározott adatgyűjtés és -feldolgozás közös módszertanának létrehozásáig a
  jelentésnek ki kell terjednie az adatgyűjtés szervezésének, az adatok forrásainak és a tagállamok által használt módszertannak az értékelésére. A Bizottság értékeli ezen adatok
  hiánytalanságát, megbízhatóságát, időszerűségét
  és
  konzisztenciáját is
  . Az értékelés javító célú konkrét ajánlásokat is tartalmazhat. A jelentést háromévente kell elkészíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5c)   A Bizottság megvizsgálja az e cikknek megfelelően szolgáltatott adatokat, majd jelentést tesz közzé a vizsgálat eredményeiről.
  A
  jelentésnek ki kell terjednie az adatgyűjtés szervezésének, az adatok forrásainak és a tagállamok által használt módszertannak az értékelésére
  , valamint
  ezen adatok
  hiánytalanságára, megbízhatóságára, időszerűségére
  és
  konzisztenciájára
  . Az értékelés javító célú konkrét ajánlásokat is tartalmazhat. A jelentést háromévente kell elkészíteni.

(5c)   A Bizottság megvizsgálja az e cikknek megfelelően szolgáltatott adatokat, majd jelentést tesz közzé a vizsgálat eredményeiről.
  Az (5d) bekezdésben meghatározott adatgyűjtés és -feldolgozás közös módszertanának létrehozásáig a
  jelentésnek ki kell terjednie az adatgyűjtés szervezésének, az adatok forrásainak és a tagállamok által használt módszertannak az értékelésére. A Bizottság értékeli ezen adatok
  hiánytalanságát, megbízhatóságát, időszerűségét
  és
  konzisztenciáját is
  . Az értékelés javító célú konkrét ajánlásokat is tartalmazhat. A jelentést háromévente kell elkészíteni.

Módosítás 30

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b pont

3 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b pont

2012/19/EU irányelv

16 cikk – 5 c a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5ca)
     
  A jelentésben a Bizottság tájékoztatást nyújt az irányelv egészének végrehajtásáról, illetve annak a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt hatásáról. Adott esetben az irányelv módosítására irányuló jogalkotási javaslatot is kell csatolni a jelentéshez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5ca)
     
  A jelentésben a Bizottság tájékoztatást nyújt az irányelv egészének végrehajtásáról, illetve annak a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt hatásáról. Adott esetben az irányelv módosítására irányuló jogalkotási javaslatot is kell csatolni a jelentéshez.

Módosítás 31

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b pont

3 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b pont

2012/19/EU irányelv

16 cikk – 5 d bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5d)   A Bizottság az (5a) bekezdés szerinti adatszolgáltatás formátumát megállapító
  végrehajtási
  aktusokat fogad el. Ezeket a 
  végrehajtási
  aktusokat a 
  21.
  cikk
  (2) bekezdése
  szerinti eljárással kell elfogadni. | (5d)   A Bizottság a 20. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogad el
  ezen irányelv módosítása céljából
  az (5a) bekezdés szerinti
  adatgyűjtés és -feldolgozás közös módszertanára, illetve az
  adatszolgáltatás formátumára vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5d)   A Bizottság az (5a) bekezdés szerinti adatszolgáltatás formátumát megállapító
  végrehajtási
  aktusokat fogad el. Ezeket a 
  végrehajtási
  aktusokat a 
  21.
  cikk
  (2) bekezdése
  szerinti eljárással kell elfogadni.

(5d)   A Bizottság a 20. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogad el
  ezen irányelv módosítása céljából
  az (5a) bekezdés szerinti
  adatgyűjtés és -feldolgozás közös módszertanára, illetve az
  adatszolgáltatás formátumára vonatkozóan.

Módosítás 32

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b pont

3 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b pont

2012/19/EU irányelv

16 cikk – 5 d a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5da)
     
  Az (5c) bekezdésben hivatkozott felülvizsgálat során a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv értelmében és tekintettel a körforgásos gazdaságra való átállásra vonatkozó uniós kötelezettségvállalásra, a Bizottság egy hatásvizsgálat alapján és a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós célkitűzések és kezdeményezések figyelembevételével felülvizsgálja ezen irányelv egészét és különösen a hatályát és a célértékeket. A Bizottság megvizsgálja, hogy lehetséges-e az egyes erőforrásokra és különösen a kritikus nyersanyagokra vonatkozóan konkrét célértékeket meghatározni. A felülvizsgálathoz adott esetben jogalkotási javaslatot is csatolni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5da)
     
  Az (5c) bekezdésben hivatkozott felülvizsgálat során a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv értelmében és tekintettel a körforgásos gazdaságra való átállásra vonatkozó uniós kötelezettségvállalásra, a Bizottság egy hatásvizsgálat alapján és a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós célkitűzések és kezdeményezések figyelembevételével felülvizsgálja ezen irányelv egészét és különösen a hatályát és a célértékeket. A Bizottság megvizsgálja, hogy lehetséges-e az egyes erőforrásokra és különösen a kritikus nyersanyagokra vonatkozóan konkrét célértékeket meghatározni. A felülvizsgálathoz adott esetben jogalkotási javaslatot is csatolni kell.

Módosítás 33

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 1 a pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 1 a pont (új)

2012/19/EU irányelv

16 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „16a. cikk




  A fokozottabb mértékben körforgásos gazdaság irányába történő átmenet eszközei




  Az ezen irányelvben meghatározott célkitűzésekhez való hozzájárulás érdekében a tagállamok megfelelő gazdasági eszközöket vesznek igénybe, és egyéb intézkedéseket hoznak a hulladékhierarchia alkalmazásának ösztönzésére. Ilyen eszközök és intézkedések lehetnek például a 2008/98/EK irányelv IVa. mellékletében felsoroltak.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„16a. cikk

A fokozottabb mértékben körforgásos gazdaság irányába történő átmenet eszközei

Az ezen irányelvben meghatározott célkitűzésekhez való hozzájárulás érdekében a tagállamok megfelelő gazdasági eszközöket vesznek igénybe, és egyéb intézkedéseket hoznak a hulladékhierarchia alkalmazásának ösztönzésére. Ilyen eszközök és intézkedések lehetnek például a 2008/98/EK irányelv IVa. mellékletében felsoroltak.”

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0013/2017).

1

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/189 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/189

---

P8_TA(2017)0070

Hulladékok ***I

Az Európai Parlament 2017. március 14-én elfogadott módosításai a hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 263/30)

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

-1 preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1) | Ezen irányelv célja, hogy intézkedéseket állapítson meg a környezet és az emberi egészség védelme érdekében, amit a hulladékkeletkezés és -gazdálkodás káros hatásainak megelőzése vagy csökkentése, az erőforrás-felhasználás globális hatásainak csökkentése és e felhasználás hatékonyságának javítása, valamint annak révén kíván megvalósítani, hogy biztosítja, hogy a hulladékot a körforgásos gazdasághoz való hozzájárulás céljából erőforrásként értékelik az Európai Unióban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1)

Ezen irányelv célja, hogy intézkedéseket állapítson meg a környezet és az emberi egészség védelme érdekében, amit a hulladékkeletkezés és -gazdálkodás káros hatásainak megelőzése vagy csökkentése, az erőforrás-felhasználás globális hatásainak csökkentése és e felhasználás hatékonyságának javítása, valamint annak révén kíván megvalósítani, hogy biztosítja, hogy a hulladékot a körforgásos gazdasághoz való hozzájárulás céljából erőforrásként értékelik az Európai Unióban.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

-1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1a) | Tekintettel az Uniónak a nyersanyagok importjától való függésére és a természeti erőforrások jelentős részének rövid távon várható gyors kimerülésére, kulcsfontosságú feladat, hogy az Unióban található erőforrások közül amennyit csak lehet ismét kiaknázhatóvá tegyünk, valamint hogy fokozzuk a körkörös gazdaságra való átállás ütemét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1a)

Tekintettel az Uniónak a nyersanyagok importjától való függésére és a természeti erőforrások jelentős részének rövid távon várható gyors kimerülésére, kulcsfontosságú feladat, hogy az Unióban található erőforrások közül amennyit csak lehet ismét kiaknázhatóvá tegyünk, valamint hogy fokozzuk a körkörös gazdaságra való átállás ütemét.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

-1 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1b) | A körforgásos gazdaság fontos lehetőségeket kínál a helyi gazdaságok számára, és megteremti a minden érintett érdekelt fél számára előnyös helyzet lehetőségét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1b)

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

-1 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1c) | A hulladékgazdálkodást fenntartható anyaggazdálkodássá kell átalakítani. A 2008/98/EK irányelv felülvizsgálata erre nyújt lehetőséget. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1c)

A hulladékgazdálkodást fenntartható anyaggazdálkodássá kell átalakítani. A 2008/98/EK irányelv felülvizsgálata erre nyújt lehetőséget.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

-1 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1d) | A körforgásos gazdaságra való sikeres átállás érdekében a hulladékokról szóló irányelvek felülvizsgálata és végrehajtása mellett teljes körűen végre kell hajtani „Az anyagkörforgás megvalósítása – a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv” című cselekvési tervet. A cselekvési tervnek növelnie kell a körfogásos gazdaság, valamint az energia-, éghajlat-, agrár-, ipar- és kutatási politika közötti koherenciát, összhangot és szinergiákat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1d)

A körforgásos gazdaságra való sikeres átállás érdekében a hulladékokról szóló irányelvek felülvizsgálata és végrehajtása mellett teljes körűen végre kell hajtani „Az anyagkörforgás megvalósítása – a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv” című cselekvési tervet. A cselekvési tervnek növelnie kell a körfogásos gazdaság, valamint az energia-, éghajlat-, agrár-, ipar- és kutatási politika közötti koherenciát, összhangot és szinergiákat.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

-1 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1e) | 2015. július 9-én az Európai Parlament elfogadta az „Erőforrás-hatékonyság: elmozdulás a körforgásos gazdaság felé” című állásfoglalását

   (1a)

  , amelyben kiemelte különösen a kötelezően teljesítendő hulladékcsökkentési célértékek meghatározásának, hulladékmegelőzési intézkedések kidolgozásának, továbbá világos és egyértelmű fogalommeghatározások bevezetésének szükségességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1e)

2015. július 9-én az Európai Parlament elfogadta az „Erőforrás-hatékonyság: elmozdulás a körforgásos gazdaság felé” című állásfoglalását

   (1a)

  , amelyben kiemelte különösen a kötelezően teljesítendő hulladékcsökkentési célértékek meghatározásának, hulladékmegelőzési intézkedések kidolgozásának, továbbá világos és egyértelmű fogalommeghatározások bevezetésének szükségességét.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A környezet minőségének védelme, megőrzése és javítása, az emberi egészség védelme, a természeti erőforrások körültekintő és
  ésszerű
  hasznosítása,
  valamint
  a 
  valóban
  körforgásos gazdaság
  kiépítése
  érdekében javítani kell az Európai Unióban folytatott hulladékgazdálkodás színvonalát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A környezet minőségének védelme, megőrzése és javítása, az emberi egészség védelme, a természeti erőforrások körültekintő és
  ésszerű
  hasznosítása,
  valamint
  a 
  valóban
  körforgásos gazdaság
  kiépítése
  érdekében javítani kell az Európai Unióban folytatott hulladékgazdálkodás színvonalát.

| (1) | A környezet minőségének védelme, megőrzése és javítása, az emberi egészség védelme, a természeti erőforrások körültekintő és
  hatékony
  hasznosítása, a körforgásos gazdaság
  elveinek előmozdítása, a megújuló energia terjesztésének fokozása, az energiahatékonyság növelése és az Unió importerőforrásoktól való függőségének csökkentése
  érdekében javítani kell az Európai Unióban folytatott hulladékgazdálkodás színvonalát
  , új gazdasági lehetőségek és hosszú távú versenyképesség biztosítása révén. A ténylegesen körforgásos gazdaság kialakítása érdekében a fenntartható termelésre és fogyasztásra vonatkozó kiegészítő intézkedésekre van szükség, amelyek a termékek teljes életciklusára összpontosítanak, megőrizve az erőforrásokat és megvalósítva az anyagkörforgás. Az erőforrások hatékonyabb felhasználása ezenkívül jelentős nettó megtakarítást hozna az uniós vállalkozások, az állami hatóságok és a fogyasztók számára, miközben csökkentené a teljes éves üvegházhatásúgáz-kibocsátást
  . |
| --- | --- |

(1)

A környezet minőségének védelme, megőrzése és javítása, az emberi egészség védelme, a természeti erőforrások körültekintő és
  hatékony
  hasznosítása, a körforgásos gazdaság
  elveinek előmozdítása, a megújuló energia terjesztésének fokozása, az energiahatékonyság növelése és az Unió importerőforrásoktól való függőségének csökkentése
  érdekében javítani kell az Európai Unióban folytatott hulladékgazdálkodás színvonalát
  , új gazdasági lehetőségek és hosszú távú versenyképesség biztosítása révén. A ténylegesen körforgásos gazdaság kialakítása érdekében a fenntartható termelésre és fogyasztásra vonatkozó kiegészítő intézkedésekre van szükség, amelyek a termékek teljes életciklusára összpontosítanak, megőrizve az erőforrásokat és megvalósítva az anyagkörforgás. Az erőforrások hatékonyabb felhasználása ezenkívül jelentős nettó megtakarítást hozna az uniós vállalkozások, az állami hatóságok és a fogyasztók számára, miközben csökkentené a teljes éves üvegházhatásúgáz-kibocsátást
  .

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | A körforgásos gazdaság felé tartó átmenet érdekében tett fokozott erőfeszítések 2–4 %-kal csökkenthetik az üvegházhatású gázok éves kibocsátását, ami egyértelműen ösztönzi a körforgásos gazdaságba való beruházást. Az erőforrás-termelékenység jobb hatékonyság révén történő növelése és az erőforrások pazarlásának csökkentése jelentősen csökkenthetné az erőforrás-felhasználást és az üvegházhatásúgáz-kibocsátást. Ezért a körforgásos gazdaságnak az éghajlat-politika szerves részét kell képeznie, mivel szinergiákat teremt, amint azt az erőforrásokkal foglalkozó nemzetközi testület jelentései is hangsúlyozzák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

A körforgásos gazdaság felé tartó átmenet érdekében tett fokozott erőfeszítések 2–4 %-kal csökkenthetik az üvegházhatású gázok éves kibocsátását, ami egyértelműen ösztönzi a körforgásos gazdaságba való beruházást. Az erőforrás-termelékenység jobb hatékonyság révén történő növelése és az erőforrások pazarlásának csökkentése jelentősen csökkenthetné az erőforrás-felhasználást és az üvegházhatásúgáz-kibocsátást. Ezért a körforgásos gazdaságnak az éghajlat-politika szerves részét kell képeznie, mivel szinergiákat teremt, amint azt az erőforrásokkal foglalkozó nemzetközi testület jelentései is hangsúlyozzák.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

1 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b) | A körforgásos gazdaságnak figyelembe kell vennie a hetedik környezetvédelmi cselekvési program kifejezett rendelkezéseit, amelyek a mérgektől mentes anyagkörforgások kialakítására szólítanak fel, hogy az újrafeldolgozott hulladékot az Unió jelentős, megbízható nyersanyagforrásként hasznosíthassa. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)

A körforgásos gazdaságnak figyelembe kell vennie a hetedik környezetvédelmi cselekvési program kifejezett rendelkezéseit, amelyek a mérgektől mentes anyagkörforgások kialakítására szólítanak fel, hogy az újrafeldolgozott hulladékot az Unió jelentős, megbízható nyersanyagforrásként hasznosíthassa.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (14) meghatározott, a hulladék újrahasználatra való előkészítésére és újrafeldolgozására vonatkozó célértékeket
  módosítani
  kell annak érdekében, hogy jobban tükrözzék az Uniónak
  a
  körforgásos gazdaság felé való elmozdulás iránti ambícióját. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

A 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (14) meghatározott, a hulladék újrahasználatra való előkészítésére és újrafeldolgozására vonatkozó célértékeket
  módosítani
  kell annak érdekében, hogy jobban tükrözzék az Uniónak
  a
  körforgásos gazdaság felé való elmozdulás iránti ambícióját.

| (2) | A 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (14) meghatározott, a hulladék újrahasználatra való előkészítésére és újrafeldolgozására vonatkozó célértékeket
  növelni
  kell annak érdekében, hogy jobban tükrözzék az Uniónak
  az erőforrás-hatékony
  körforgásos gazdaság felé való elmozdulás iránti ambícióját
  , megtéve a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a hulladékot hasznos erőforrásnak tekintsék
  . |
| --- | --- |

(2)

A 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (14) meghatározott, a hulladék újrahasználatra való előkészítésére és újrafeldolgozására vonatkozó célértékeket
  növelni
  kell annak érdekében, hogy jobban tükrözzék az Uniónak
  az erőforrás-hatékony
  körforgásos gazdaság felé való elmozdulás iránti ambícióját
  , megtéve a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a hulladékot hasznos erőforrásnak tekintsék
  .

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Számos tagállam még nem alakította ki a szükséges hulladékgazdálkodási infrastruktúráját. Ezért alapvetően fontos az intézkedésekhez és beruházásokhoz iránymutatást nyújtó hosszú távú szakpolitikai célokat meghatározni, különösen annak megelőzése érdekében, hogy a maradékhulladék kezelése terén strukturális kapacitásfeleslegek alakuljanak ki, és hogy az újrafeldolgozásra alkalmas anyagok a hulladékhierarchia
  alján
  rekedjenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Számos tagállam még nem alakította ki a szükséges hulladékgazdálkodási infrastruktúráját. Ezért alapvetően fontos az intézkedésekhez és beruházásokhoz iránymutatást nyújtó hosszú távú szakpolitikai célokat meghatározni, különösen annak megelőzése érdekében, hogy a maradékhulladék kezelése terén strukturális kapacitásfeleslegek alakuljanak ki, és hogy az újrafeldolgozásra alkalmas anyagok a hulladékhierarchia
  alján
  rekedjenek.

| (3) | Számos tagállam még nem alakította ki a szükséges hulladékgazdálkodási infrastruktúráját. Ezért alapvetően fontos az intézkedésekhez és beruházásokhoz iránymutatást nyújtó hosszú távú szakpolitikai célokat meghatározni
  , valamint pénzügyi és politikai támogatást biztosítani
  , különösen annak megelőzése érdekében, hogy a maradékhulladék kezelése terén strukturális kapacitásfeleslegek alakuljanak ki, és hogy az újrafeldolgozásra alkalmas anyagok a hulladékhierarchia
  alsóbb szintjein
  rekedjenek.
  Ebben az összefüggésben a vonatkozó célok elérése érdekében elengedhetetlen az európai strukturális és beruházási alapok igénybevétele a megelőzéshez, újrahasználathoz és újrafeldolgozáshoz szükséges hulladékgazdálkodási infrastruktúra fejlesztésének finanszírozására. Az is alapvető fontosságú, hogy a tagállamok ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban módosítsák meglévő hulladékmegelőzési programjaikat, és beruházásaikat ennek megfelelően kiigazítsák. |
| --- | --- |

(3)

Számos tagállam még nem alakította ki a szükséges hulladékgazdálkodási infrastruktúráját. Ezért alapvetően fontos az intézkedésekhez és beruházásokhoz iránymutatást nyújtó hosszú távú szakpolitikai célokat meghatározni
  , valamint pénzügyi és politikai támogatást biztosítani
  , különösen annak megelőzése érdekében, hogy a maradékhulladék kezelése terén strukturális kapacitásfeleslegek alakuljanak ki, és hogy az újrafeldolgozásra alkalmas anyagok a hulladékhierarchia
  alsóbb szintjein
  rekedjenek.
  Ebben az összefüggésben a vonatkozó célok elérése érdekében elengedhetetlen az európai strukturális és beruházási alapok igénybevétele a megelőzéshez, újrahasználathoz és újrafeldolgozáshoz szükséges hulladékgazdálkodási infrastruktúra fejlesztésének finanszírozására. Az is alapvető fontosságú, hogy a tagállamok ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban módosítsák meglévő hulladékmegelőzési programjaikat, és beruházásaikat ennek megfelelően kiigazítsák.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A települési hulladék az Unióban képződő összes hulladék mintegy 7–10 %-át teszi ki; ugyanakkor hulladékgazdálkodási szempontból ez a hulladékáram az egyik legösszetettebb, és kezelésének módja általában jól jelzi egy adott ország hulladékgazdálkodási rendszerének általános minőségét. A települési hulladékkal kapcsolatos kihívások annak tudhatók be, hogy rendkívül komplex, vegyes összetételű hulladékfajtáról van szó, hogy a hulladék a polgárok közvetlen közelségében termelődik,
  valamint
  hogy a kérdés iránt a közvélemény különösen nagy érdeklődést tanúsít. A települési hulladék ezért meglehetősen összetett hulladékgazdálkodást tesz szükségessé: elengedhetetlen hozzá a hatékony gyűjtőrendszer, a 
  polgárok
  és a vállalkozások aktív részvétele, az infrastruktúrának a hulladék sajátos összetételéhez való hozzáigazítása, valamint az átgondolt finanszírozás. Azok az országok, amelyek hatékony rendszert dolgoztak ki a települési hulladékkal való gazdálkodás területén, általában a hulladékgazdálkodás egészét tekintve is jobb teljesítményt nyújtanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A települési hulladék az Unióban képződő összes hulladék mintegy 7–10 %-át teszi ki; ugyanakkor hulladékgazdálkodási szempontból ez a hulladékáram az egyik legösszetettebb, és kezelésének módja általában jól jelzi egy adott ország hulladékgazdálkodási rendszerének általános minőségét. A települési hulladékkal kapcsolatos kihívások annak tudhatók be, hogy rendkívül komplex, vegyes összetételű hulladékfajtáról van szó, hogy a hulladék a polgárok közvetlen közelségében termelődik,
  valamint
  hogy a kérdés iránt a közvélemény különösen nagy érdeklődést tanúsít. A települési hulladék ezért meglehetősen összetett hulladékgazdálkodást tesz szükségessé: elengedhetetlen hozzá a hatékony gyűjtőrendszer, a 
  polgárok
  és a vállalkozások aktív részvétele, az infrastruktúrának a hulladék sajátos összetételéhez való hozzáigazítása, valamint az átgondolt finanszírozás. Azok az országok, amelyek hatékony rendszert dolgoztak ki a települési hulladékkal való gazdálkodás területén, általában a hulladékgazdálkodás egészét tekintve is jobb teljesítményt nyújtanak.

| (4) | A települési hulladék az Unióban képződő összes hulladék mintegy 7–10 %-át teszi ki; ugyanakkor hulladékgazdálkodási szempontból ez a hulladékáram az egyik legösszetettebb, és kezelésének módja általában jól jelzi egy adott ország hulladékgazdálkodási rendszerének általános minőségét. A települési hulladékkal kapcsolatos kihívások annak tudhatók be, hogy rendkívül komplex, vegyes összetételű hulladékfajtáról van szó, hogy a hulladék a polgárok közvetlen közelségében termelődik, hogy a kérdés iránt a közvélemény különösen nagy érdeklődést tanúsít
  , valamint hogy ez a hulladékfajta hatást gyakorol a környezetre és az emberi egészségre
  . A települési hulladék ezért meglehetősen összetett hulladékgazdálkodást tesz szükségessé: elengedhetetlen hozzá a hatékony gyűjtőrendszer, a 
  hatékony hulladékválogatási rendszer, a hulladékáramok megfelelő nyomon követése, az állampolgárok
  és a vállalkozások aktív részvétele, az infrastruktúrának a hulladék sajátos összetételéhez való hozzáigazítása, valamint az átgondolt finanszírozás. Azok az országok, amelyek hatékony rendszert dolgoztak ki a települési hulladékkal való gazdálkodás területén, általában a hulladékgazdálkodás egészét tekintve is jobb teljesítményt nyújtanak
  , beleértve az újrafeldolgozási célértékek elérését is. Azonban a települési hulladék megfelelő kezelése önmagában nem elegendő a körforgásos gazdaság felé tartó átmenet előmozdításához, amelyben a hulladékot erőforrásnak tekintik. Az átmenet elindításához a termékek és a hulladék egész életciklusát figyelembe vevő megközelítésre van szükség. |
| --- | --- |

(4)

A települési hulladék az Unióban képződő összes hulladék mintegy 7–10 %-át teszi ki; ugyanakkor hulladékgazdálkodási szempontból ez a hulladékáram az egyik legösszetettebb, és kezelésének módja általában jól jelzi egy adott ország hulladékgazdálkodási rendszerének általános minőségét. A települési hulladékkal kapcsolatos kihívások annak tudhatók be, hogy rendkívül komplex, vegyes összetételű hulladékfajtáról van szó, hogy a hulladék a polgárok közvetlen közelségében termelődik, hogy a kérdés iránt a közvélemény különösen nagy érdeklődést tanúsít
  , valamint hogy ez a hulladékfajta hatást gyakorol a környezetre és az emberi egészségre
  . A települési hulladék ezért meglehetősen összetett hulladékgazdálkodást tesz szükségessé: elengedhetetlen hozzá a hatékony gyűjtőrendszer, a 
  hatékony hulladékválogatási rendszer, a hulladékáramok megfelelő nyomon követése, az állampolgárok
  és a vállalkozások aktív részvétele, az infrastruktúrának a hulladék sajátos összetételéhez való hozzáigazítása, valamint az átgondolt finanszírozás. Azok az országok, amelyek hatékony rendszert dolgoztak ki a települési hulladékkal való gazdálkodás területén, általában a hulladékgazdálkodás egészét tekintve is jobb teljesítményt nyújtanak
  , beleértve az újrafeldolgozási célértékek elérését is. Azonban a települési hulladék megfelelő kezelése önmagában nem elegendő a körforgásos gazdaság felé tartó átmenet előmozdításához, amelyben a hulladékot erőforrásnak tekintik. Az átmenet elindításához a termékek és a hulladék egész életciklusát figyelembe vevő megközelítésre van szükség.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | A tapasztalat azt mutatja, hogy mind a köz-, mind pedig a magánirányítású rendszerek segíthetnek a körforgásos gazdaság megvalósításában, és egy adott rendszer használatáról gyakran a földrajzi vagy strukturális körülményektől függően döntenek. Az ebben az irányelvben meghatározott szabályok lehetővé teszik olyan rendszer létrehozását, amelyben általánosan a település felel a települési hulladék gyűjtéséért, de olyan rendszer bevezetését is, ahol ezeket a szolgáltatásokat magánvállalatoknak szervezik ki. Az e rendszerek közötti váltás eldöntése a tagállamok felelősségi körébe tartozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

A tapasztalat azt mutatja, hogy mind a köz-, mind pedig a magánirányítású rendszerek segíthetnek a körforgásos gazdaság megvalósításában, és egy adott rendszer használatáról gyakran a földrajzi vagy strukturális körülményektől függően döntenek. Az ebben az irányelvben meghatározott szabályok lehetővé teszik olyan rendszer létrehozását, amelyben általánosan a település felel a települési hulladék gyűjtéséért, de olyan rendszer bevezetését is, ahol ezeket a szolgáltatásokat magánvállalatoknak szervezik ki. Az e rendszerek közötti váltás eldöntése a tagállamok felelősségi körébe tartozik.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A fogalmak tartalmának egyértelművé tétele érdekében a 2008/98/EK irányelvet ki kell egészíteni a települési hulladék, az építési és bontási hulladék, a végső újrafeldolgozási eljárás
  és
  a 
  feltöltés
  fogalommeghatározásával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A fogalmak tartalmának egyértelművé tétele érdekében a 2008/98/EK irányelvet ki kell egészíteni a települési hulladék, az építési és bontási hulladék, a végső újrafeldolgozási eljárás
  és
  a 
  feltöltés
  fogalommeghatározásával.

| (5) | A fogalmak tartalmának egyértelművé tétele érdekében a 2008/98/EK irányelvet ki kell egészíteni a települési hulladék,
  a kereskedelmi és ipari hulladék,
  az építési és bontási hulladék,
  újrahasználatra való előkészítéssel foglalkozó gazdasági szereplő, a szerves újrafeldolgozás
  a végső újrafeldolgozási eljárás
  , a feltöltés, a válogatás,
  a 
  szemét és az élelmiszer-hulladék
  fogalommeghatározásával. |
| --- | --- |

(5)

A fogalmak tartalmának egyértelművé tétele érdekében a 2008/98/EK irányelvet ki kell egészíteni a települési hulladék,
  a kereskedelmi és ipari hulladék,
  az építési és bontási hulladék,
  újrahasználatra való előkészítéssel foglalkozó gazdasági szereplő, a szerves újrafeldolgozás
  a végső újrafeldolgozási eljárás
  , a feltöltés, a válogatás,
  a 
  szemét és az élelmiszer-hulladék
  fogalommeghatározásával.

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | A tagállamok értesítései és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatában bekövetkező fejlemények alapján a Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia a 2008/98/EK irányelv legfontosabb rendelkezéseinek értelmezéséről szóló iránymutatást, hogy javítsa, összehangolja és harmonizálja a hulladék és a melléktermékek fogalmát a tagállamokban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

A tagállamok értesítései és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatában bekövetkező fejlemények alapján a Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia a 2008/98/EK irányelv legfontosabb rendelkezéseinek értelmezéséről szóló iránymutatást, hogy javítsa, összehangolja és harmonizálja a hulladék és a melléktermékek fogalmát a tagállamokban.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

5 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5b) | Biztosítani kell a 2008/98/EK irányelv és a kapcsolódó uniós jogalkotási aktusok, például a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  és az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1b)

  közötti koherenciát. Biztosítani kell különösen a „hulladék”, a „hulladékhierarchia” és a „melléktermék” fogalommeghatározásának e jogalkotási aktusok szerinti koherens értelmezését és alkalmazását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5b)

Biztosítani kell a 2008/98/EK irányelv és a kapcsolódó uniós jogalkotási aktusok, például a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  és az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1b)

  közötti koherenciát. Biztosítani kell különösen a „hulladék”, a „hulladékhierarchia” és a „melléktermék” fogalommeghatározásának e jogalkotási aktusok szerinti koherens értelmezését és alkalmazását.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

5 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5c) | A veszélyes és nem veszélyes hulladékot a 2014/955/EU bizottsági határozattal

   (1a)

  és az 1357/2014/EU bizottsági rendelettel

   (1b)

  összhangban kell meghatározni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5c)

A veszélyes és nem veszélyes hulladékot a 2014/955/EU bizottsági határozattal

   (1a)

  és az 1357/2014/EU bizottsági rendelettel

   (1b)

  összhangban kell meghatározni.

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Ahhoz, hogy az újrafeldolgozási célértékek meghatározása megbízható és összehasonlítható adatok alapján történjen, illetve lehetővé váljon e célértékek elérésének hatékonyabb nyomon követése, a települési hulladéknak a 2008/98/EK irányelvben szereplő fogalmát
  összhangba
  kell
  hozni azzal
  a 
  fogalommeghatározással
  , amelyet az Európai Statisztikai Hivatal és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet statisztikai célokra használ, és amelynek alapján a tagállamok már több éve szolgáltatnak adatokat. A települési hulladéknak az irányelv szerinti fogalommeghatározása nem veszi figyelembe, hogy a hulladék kezelője köz- vagy magánszektorbeli gazdasági szereplő-e. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Ahhoz, hogy az újrafeldolgozási célértékek meghatározása megbízható és összehasonlítható adatok alapján történjen, illetve lehetővé váljon e célértékek elérésének hatékonyabb nyomon követése, a települési hulladéknak a 2008/98/EK irányelvben szereplő fogalmát
  összhangba
  kell
  hozni azzal
  a 
  fogalommeghatározással
  , amelyet az Európai Statisztikai Hivatal és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet statisztikai célokra használ, és amelynek alapján a tagállamok már több éve szolgáltatnak adatokat. A települési hulladéknak az irányelv szerinti fogalommeghatározása nem veszi figyelembe, hogy a hulladék kezelője köz- vagy magánszektorbeli gazdasági szereplő-e.

| (6) | Ahhoz, hogy az újrafeldolgozási célértékek meghatározása megbízható és összehasonlítható adatok alapján történjen, illetve lehetővé váljon e célértékek elérésének hatékonyabb nyomon követése, a települési hulladéknak a 2008/98/EK irányelvben szereplő fogalmát
  hozzá
  kell
  igazítani ahhoz
  a 
  fogalommeghatározáshoz
  , amelyet az Európai Statisztikai Hivatal és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet statisztikai célokra használ, és amelynek alapján a tagállamok már több éve szolgáltatnak adatokat. A települési hulladéknak az irányelv szerinti fogalommeghatározása nem veszi figyelembe, hogy a hulladék kezelője köz- vagy magánszektorbeli gazdasági szereplő-e. |
| --- | --- |

(6)

Ahhoz, hogy az újrafeldolgozási célértékek meghatározása megbízható és összehasonlítható adatok alapján történjen, illetve lehetővé váljon e célértékek elérésének hatékonyabb nyomon követése, a települési hulladéknak a 2008/98/EK irányelvben szereplő fogalmát
  hozzá
  kell
  igazítani ahhoz
  a 
  fogalommeghatározáshoz
  , amelyet az Európai Statisztikai Hivatal és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet statisztikai célokra használ, és amelynek alapján a tagállamok már több éve szolgáltatnak adatokat. A települési hulladéknak az irányelv szerinti fogalommeghatározása nem veszi figyelembe, hogy a hulladék kezelője köz- vagy magánszektorbeli gazdasági szereplő-e.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | A tagállamoknak megfelelő ösztönzőket kell alkalmazniuk a hulladékhierarchia megvalósítása érdekében, ezek közé tartoznak különösen az ebben az irányelvben meghatározott hulladékmegelőzési és újrafeldolgozási célértékek megvalósítására irányuló pénzügyi ösztönzők, például a hulladéklerakási és -égetési díjak, a kidobott mennyiség alapján történő fizetési rendszerek, a kiterjesztett gyártói felelősségen alapuló rendszerek és a helyi önkormányzatokat megcélzó ösztönzők. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

A tagállamoknak megfelelő ösztönzőket kell alkalmazniuk a hulladékhierarchia megvalósítása érdekében, ezek közé tartoznak különösen az ebben az irányelvben meghatározott hulladékmegelőzési és újrafeldolgozási célértékek megvalósítására irányuló pénzügyi ösztönzők, például a hulladéklerakási és -égetési díjak, a kidobott mennyiség alapján történő fizetési rendszerek, a kiterjesztett gyártói felelősségen alapuló rendszerek és a helyi önkormányzatokat megcélzó ösztönzők.

| (7) | A tagállamoknak megfelelő ösztönzőket kell alkalmazniuk a hulladékhierarchia megvalósítása érdekében, ezek közé tartoznak különösen az ebben az irányelvben meghatározott hulladékmegelőzési és újrafeldolgozási célértékek megvalósítására irányuló pénzügyi, gazdasági és szabályozási ösztönzők, például a hulladéklerakási és -égetési díjak, a kidobott mennyiség alapján történő fizetési rendszerek, a kiterjesztett gyártói felelősségen alapuló rendszerek, az élelmiszer-adományozás elősegítése és a helyi önkormányzatokat megcélzó ösztönzők.
  Az ezen irányelvben foglalt célkitűzésekhez való hozzájárulás érdekében a tagállamoknak módjukban áll felhasználni olyan gazdasági eszközöket vagy intézkedéseket, melyeket ezen irányelv melléklete tájékoztató jelleggel felsorol. A tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk annak érdekében is, hogy elősegítsék a válogatott anyagok jó minőségének elérését. |
| --- | --- |

(7)

A tagállamoknak megfelelő ösztönzőket kell alkalmazniuk a hulladékhierarchia megvalósítása érdekében, ezek közé tartoznak különösen az ebben az irányelvben meghatározott hulladékmegelőzési és újrafeldolgozási célértékek megvalósítására irányuló pénzügyi, gazdasági és szabályozási ösztönzők, például a hulladéklerakási és -égetési díjak, a kidobott mennyiség alapján történő fizetési rendszerek, a kiterjesztett gyártói felelősségen alapuló rendszerek, az élelmiszer-adományozás elősegítése és a helyi önkormányzatokat megcélzó ösztönzők.
  Az ezen irányelvben foglalt célkitűzésekhez való hozzájárulás érdekében a tagállamoknak módjukban áll felhasználni olyan gazdasági eszközöket vagy intézkedéseket, melyeket ezen irányelv melléklete tájékoztató jelleggel felsorol. A tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk annak érdekében is, hogy elősegítsék a válogatott anyagok jó minőségének elérését.

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | A hulladékhierarchia helyes alkalmazásának elősegítése érdekében a tagállamoknak intézkedéseket kell bevezetniük, amelyek ösztönzik a többször használható, műszaki szempontból tartós és könnyen javítható termékek fejlesztését, gyártását és forgalmazását, amelyek a hulladékká válás és az újrahasználatra való előkészítés vagy újrafeldolgozás után alkalmasak az ismételt forgalomba hozatalra. Az említett intézkedéseknek figyelembe kell venniük a termékek teljes életciklusa során jelentkező hatásokat és a hulladékhierarchiát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

A hulladékhierarchia helyes alkalmazásának elősegítése érdekében a tagállamoknak intézkedéseket kell bevezetniük, amelyek ösztönzik a többször használható, műszaki szempontból tartós és könnyen javítható termékek fejlesztését, gyártását és forgalmazását, amelyek a hulladékká válás és az újrahasználatra való előkészítés vagy újrafeldolgozás után alkalmasak az ismételt forgalomba hozatalra. Az említett intézkedéseknek figyelembe kell venniük a termékek teljes életciklusa során jelentkező hatásokat és a hulladékhierarchiát.

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | Annak érdekében, hogy a másodnyersanyagok piacain működő gazdasági szereplők nagyobb bizonyossággal rendelkezzenek arról, hogy bizonyos anyagok vagy tárgyak hulladéknak számítanak-e vagy sem, valamint az egyenlő feltételek biztosítása érdekében, fontos
  uniós szinten harmonizált feltételeket
  meghatározni arra vonatkozóan, hogy az anyagok vagy tárgyak milyen esetben számítanak mellékterméknek, és hogy a hasznosítási műveleten átesett hulladékok milyen esetben nem számítanak többé hulladéknak.
  Olyan esetekben, ahol fontos a belső piac zavartalan működésének vagy a környezetvédelem magas szintjének biztosítása az Unióban, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a meghatározott hulladékokra, valamint a meghatározott felhasználási célokra vonatkozó harmonizált feltételek alkalmazásának részletes kritériumairól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Annak érdekében, hogy a másodnyersanyagok piacain működő gazdasági szereplők nagyobb bizonyossággal rendelkezzenek arról, hogy bizonyos anyagok vagy tárgyak hulladéknak számítanak-e vagy sem, valamint az egyenlő feltételek biztosítása érdekében, fontos
  uniós szinten harmonizált feltételeket
  meghatározni arra vonatkozóan, hogy az anyagok vagy tárgyak milyen esetben számítanak mellékterméknek, és hogy a hasznosítási műveleten átesett hulladékok milyen esetben nem számítanak többé hulladéknak.
  Olyan esetekben, ahol fontos a belső piac zavartalan működésének vagy a környezetvédelem magas szintjének biztosítása az Unióban, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a meghatározott hulladékokra, valamint a meghatározott felhasználási célokra vonatkozó harmonizált feltételek alkalmazásának részletes kritériumairól.

| (8) | Annak érdekében, hogy a másodnyersanyagok piacain működő gazdasági szereplők nagyobb bizonyossággal rendelkezzenek arról, hogy bizonyos anyagok vagy tárgyak hulladéknak számítanak-e vagy sem, valamint az egyenlő feltételek biztosítása érdekében fontos
  egyértelmű szabályokat
  meghatározni arra vonatkozóan, hogy az anyagok vagy tárgyak milyen esetben számítanak mellékterméknek, és hogy a hasznosítási műveleten átesett hulladékok milyen esetben nem számítanak többé hulladéknak. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy a másodnyersanyagok piacain működő gazdasági szereplők nagyobb bizonyossággal rendelkezzenek arról, hogy bizonyos anyagok vagy tárgyak hulladéknak számítanak-e vagy sem, valamint az egyenlő feltételek biztosítása érdekében fontos
  egyértelmű szabályokat
  meghatározni arra vonatkozóan, hogy az anyagok vagy tárgyak milyen esetben számítanak mellékterméknek, és hogy a hasznosítási műveleten átesett hulladékok milyen esetben nem számítanak többé hulladéknak.

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | A belső piac zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében azt az anyagot vagy tárgyat, amely olyan termelési folyamat eredményeként jön létre, amelynek elsődleges célja nem e tárgy vagy anyag előállítása, általános szabályként – bizonyos harmonizált feltételek teljesülése és Unió-szerte a környezet és az emberi egészség védelme magas szintjének esetén – mellékterméknek kell tekinteni. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a melléktermék státusz alkalmazása részletes kritériumainak meghatározásáról, elsőbbséget adva az ipari és mezőgazdasági szimbiózis meglévő és megismételhető gyakorlatainak. E kritériumok hiányában a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy – kizárólag eseti alapon – részletes kritériumokat határozhatnak meg a melléktermék státusz alkalmazására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

A belső piac zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében azt az anyagot vagy tárgyat, amely olyan termelési folyamat eredményeként jön létre, amelynek elsődleges célja nem e tárgy vagy anyag előállítása, általános szabályként – bizonyos harmonizált feltételek teljesülése és Unió-szerte a környezet és az emberi egészség védelme magas szintjének esetén – mellékterméknek kell tekinteni. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a melléktermék státusz alkalmazása részletes kritériumainak meghatározásáról, elsőbbséget adva az ipari és mezőgazdasági szimbiózis meglévő és megismételhető gyakorlatainak. E kritériumok hiányában a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy – kizárólag eseti alapon – részletes kritériumokat határozhatnak meg a melléktermék státusz alkalmazására.

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

8 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8b) | A belső piac zökkenőmentes működésének és Unió-szerte a környezet és az emberi egészség védelme magas szintjének biztosítása érdekében általános szabályként a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el bizonyos típusú hulladékok hulladékstátuszának megszűnésére vonatkozó harmonizált rendelkezések meghatározásáról. A hulladékstátusz megszűnése tekintetében konkrét kritériumok kidolgozását kell fontolóra venni legalább az építőipari adalékanyagok, a papír, az üveg, a fém, a gumiabroncsok és a textilanyagok vonatkozásában. Amennyiben a kritériumokat uniós szinten nem határozták meg, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy bizonyos hulladékok esetében uniós szinten meghatározott feltételek szerint részletes tagállami kritériumokat állapítsanak meg a hulladékstátusz megszűnésére vonatkozóan. Ha tagállami szinten sem állapítottak meg ilyen kritériumokat, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a hasznosítási műveleten átesett hulladék ne számítson többé hulladéknak, amennyiben megfelel az uniós szinten meghatározott feltételeknek, amit a tagállami illetékes hatóságnak eseti alapon ellenőriznie kell. A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv kiegészítése céljából azon általános követelmények meghatározásáról, amelyeket a tagállamoknak kell teljesíteniük, amikor a 6. cikk értelmében műszaki előírásokat fogadnak el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8b)

A belső piac zökkenőmentes működésének és Unió-szerte a környezet és az emberi egészség védelme magas szintjének biztosítása érdekében általános szabályként a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el bizonyos típusú hulladékok hulladékstátuszának megszűnésére vonatkozó harmonizált rendelkezések meghatározásáról. A hulladékstátusz megszűnése tekintetében konkrét kritériumok kidolgozását kell fontolóra venni legalább az építőipari adalékanyagok, a papír, az üveg, a fém, a gumiabroncsok és a textilanyagok vonatkozásában. Amennyiben a kritériumokat uniós szinten nem határozták meg, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy bizonyos hulladékok esetében uniós szinten meghatározott feltételek szerint részletes tagállami kritériumokat állapítsanak meg a hulladékstátusz megszűnésére vonatkozóan. Ha tagállami szinten sem állapítottak meg ilyen kritériumokat, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a hasznosítási műveleten átesett hulladék ne számítson többé hulladéknak, amennyiben megfelel az uniós szinten meghatározott feltételeknek, amit a tagállami illetékes hatóságnak eseti alapon ellenőriznie kell. A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv kiegészítése céljából azon általános követelmények meghatározásáról, amelyeket a tagállamoknak kell teljesíteniük, amikor a 6. cikk értelmében műszaki előírásokat fogadnak el.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

8 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8c) | Amennyiben az újrafeldolgozott anyag a hulladékstátusz megszűnésével – akár azért, mert teljesíti a hulladékstátusz megszűnésére vonatkozó konkrét kritériumokat, akár azért, mert új termékbe kerül beépítésre – újból belép a gazdaságba, maradéktalanul meg kell felelnie a vegyi anyagokra vonatkozó uniós jogszabályoknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8c)

Amennyiben az újrafeldolgozott anyag a hulladékstátusz megszűnésével – akár azért, mert teljesíti a hulladékstátusz megszűnésére vonatkozó konkrét kritériumokat, akár azért, mert új termékbe kerül beépítésre – újból belép a gazdaságba, maradéktalanul meg kell felelnie a vegyi anyagokra vonatkozó uniós jogszabályoknak.

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

8 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8d) | A körforgásos gazdaság felé tartó átmenetnek teljes körűen ki kell használnia a digitális innovációt. E célból elektronikus eszközöket, például a hulladékkal mint új erőforrással való kereskedésre szolgáló online platformokat kell kifejleszteni azzal a céllal, hogy könnyebbé tegyék a kereskedési műveleteket, és csökkentsék a gazdasági szereplőkre háruló adminisztratív terheket, javítva ezáltal az ipari szimbiózist. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8d)

A körforgásos gazdaság felé tartó átmenetnek teljes körűen ki kell használnia a digitális innovációt. E célból elektronikus eszközöket, például a hulladékkal mint új erőforrással való kereskedésre szolgáló online platformokat kell kifejleszteni azzal a céllal, hogy könnyebbé tegyék a kereskedési műveleteket, és csökkentsék a gazdasági szereplőkre háruló adminisztratív terheket, javítva ezáltal az ipari szimbiózist.

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

8 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8e) | Ezen irányelvben a kiterjesztett gyártói felelősségre vonatkozó rendelkezések olyan termékek tervezésének és gyártásának ösztönzésére szolgálnak, amelyek esetében teljes mértékben figyelembe veszik és megkönnyítik az erőforrások hatékony felhasználását a termék teljes életciklusa során, beleértve javítását, újrahasználatát, szétszerelését és újrafeldolgozását anélkül, hogy ez hátrányosan érintené az áruk szabad mozgását a belső piacon. A kiterjesztett gyártói felelősség a gyártókra háruló egyedi kötelezettség, akiknek számonkérhetőknek kell lenniük az általuk forgalomba hozott termékek hulladékainak életciklus végi kezelésével kapcsolatban. A gyártók számára azonban lehetővé kell tenni, hogy felelősségüket egyénileg vagy kollektíven vállalják. A tagállamoknak biztosítaniuk kell a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek létrehozását legalább a csomagolóanyagok, elektromos és elektronikai berendezések, elemek és akkumulátorok, valamint a hulladékká vált gépjárművek esetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8e)

Ezen irányelvben a kiterjesztett gyártói felelősségre vonatkozó rendelkezések olyan termékek tervezésének és gyártásának ösztönzésére szolgálnak, amelyek esetében teljes mértékben figyelembe veszik és megkönnyítik az erőforrások hatékony felhasználását a termék teljes életciklusa során, beleértve javítását, újrahasználatát, szétszerelését és újrafeldolgozását anélkül, hogy ez hátrányosan érintené az áruk szabad mozgását a belső piacon. A kiterjesztett gyártói felelősség a gyártókra háruló egyedi kötelezettség, akiknek számonkérhetőknek kell lenniük az általuk forgalomba hozott termékek hulladékainak életciklus végi kezelésével kapcsolatban. A gyártók számára azonban lehetővé kell tenni, hogy felelősségüket egyénileg vagy kollektíven vállalják. A tagállamoknak biztosítaniuk kell a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek létrehozását legalább a csomagolóanyagok, elektromos és elektronikai berendezések, elemek és akkumulátorok, valamint a hulladékká vált gépjárművek esetében.

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

8 f preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8f) | A kiterjesztett gyártói felelősségi rendszert a tagállamok által megállapított szabályokként kell érteni, melyek célja annak biztosítása, hogy a termékek gyártói viseljék a pénzügyi és/vagy operatív felelősséget a termék életciklusa fogyasztás utáni szakaszának irányításáért. E szabályok nem akadályozhatják a gyártókat abban, hogy kötelezettségeiket egyénileg vagy kollektíven teljesítsék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8f)

A kiterjesztett gyártói felelősségi rendszert a tagállamok által megállapított szabályokként kell érteni, melyek célja annak biztosítása, hogy a termékek gyártói viseljék a pénzügyi és/vagy operatív felelősséget a termék életciklusa fogyasztás utáni szakaszának irányításáért. E szabályok nem akadályozhatják a gyártókat abban, hogy kötelezettségeiket egyénileg vagy kollektíven teljesítsék.

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A kiterjesztett gyártói felelősségen alapuló rendszerek alapvető elemei a hatékony hulladékgazdálkodásnak, eredményességük és működésük azonban komoly eltérést mutat az egyes tagállamok között. Ezért meg kell határozni a kiterjesztett gyártói felelősség minimális működési követelményeit. A 
  követelményeknek
  a költségek csökkentését, a teljesítmény fokozását, többek között a kis- és középvállalkozások
  számára is egyenlő versenyfeltételek biztosítását
  ,
  valamint
  a belső piac zökkenőmentes működése előtt álló akadályok elhárítását
  kell szolgálniuk. Emellett
  hozzá kell járulniuk az életciklus végi költségeknek a termékek árába való beépítéséhez, és arra kell ösztönözniük
  kell
  a gyártókat, hogy
  a termékek
  tervezése során
  fordítsanak nagyobb figyelmet
  az
  újrafeldolgozhatóság
  és
  újrahasznosíthatóság szempontjaira
  . A követelményeknek az új és a már működő kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerekre is vonatkozniuk kell. A meglévő kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek esetében azonban átmeneti időszakot kell biztosítani a struktúráknak és az eljárásoknak az új követelményekhez való hozzáigazítására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A kiterjesztett gyártói felelősségen alapuló rendszerek alapvető elemei a hatékony hulladékgazdálkodásnak, eredményességük és működésük azonban komoly eltérést mutat az egyes tagállamok között. Ezért meg kell határozni a kiterjesztett gyártói felelősség minimális működési követelményeit. A 
  követelményeknek
  a költségek csökkentését, a teljesítmény fokozását, többek között a kis- és középvállalkozások
  számára is egyenlő versenyfeltételek biztosítását
  ,
  valamint
  a belső piac zökkenőmentes működése előtt álló akadályok elhárítását
  kell szolgálniuk. Emellett
  hozzá kell járulniuk az életciklus végi költségeknek a termékek árába való beépítéséhez, és arra kell ösztönözniük
  kell
  a gyártókat, hogy
  a termékek
  tervezése során
  fordítsanak nagyobb figyelmet
  az
  újrafeldolgozhatóság
  és
  újrahasznosíthatóság szempontjaira
  . A követelményeknek az új és a már működő kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerekre is vonatkozniuk kell. A meglévő kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek esetében azonban átmeneti időszakot kell biztosítani a struktúráknak és az eljárásoknak az új követelményekhez való hozzáigazítására.

| (9) | A kiterjesztett gyártói felelősségen alapuló rendszerek alapvető elemei a hatékony hulladékgazdálkodásnak, eredményességük és működésük azonban komoly eltérést mutat az egyes tagállamok között. Ezért meg kell határozni a kiterjesztett gyártói felelősség
  rendszereinek – legyenek akár egyéniek akár kollektívek –
  minimális működési követelményeit.
  Különbséget kell tenni a valamennyi rendszerre alkalmazandó és a csak kollektív rendszerekre alkalmazandó minimumkövetelmények között. Mindazonáltal az összes követelménynek
  a költségek csökkentését
  és
  a teljesítmény fokozását
  kell szolgálnia
  ,
  olyan intézkedések révén, mint az elkülönített gyűjtés és válogatás jobb végrehajtásának elősegítése, a jobb minőségű újrafeldolgozás biztosítása, a másodnyersanyagokhoz való költséghatékony hozzáférés biztosításának elősegítése, valamint az egyenlő versenyfeltételek biztosítását
  többek között a kis- és középvállalkozások
  és az e-kereskedelmi vállalkozások számára
  ,
  továbbá
  a belső piac zökkenőmentes működése előtt álló akadályok elhárítását
  . Az említett követelményeknek
  hozzá kell járulniuk az életciklus végi költségeknek a termékek árába való beépítéséhez, és arra kell ösztönözniük a gyártókat, hogy
  intelligens üzleti modelleket fejlesszenek ki, és termékeik
  tervezése során
  vegyék figyelembe a hulladékhierarchiát a tartósság, újrafeldolgozhatóság, újrafelhasználhatóság és a javíthatóság ösztönzése révén. Ösztönözniük kell az 1907/2006/EK rendelet 57. cikkében meghatározott, különös aggodalomra okot adó anyagok fokozatos helyettesítését, amennyiben gazdasági és műszaki szempontból megvalósítható, megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák állnak rendelkezésre. A kiterjesztett gyártói felelősségre vonatkozó minimumkövetelmények végrehajtását független hatóságoknak kell felügyelniük, és a végrehajtás nem háríthat aránytalan pénzügyi vagy adminisztratív terhet a közigazgatási szervekre, gazdasági szereplőkre és a fogyasztókra.
   A követelményeknek az új és a már működő kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerekre is vonatkozniuk kell. A meglévő kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek esetében azonban átmeneti időszakot kell biztosítani a struktúráknak és az eljárásoknak az új követelményekhez való hozzáigazítására. |
| --- | --- |

(9)

A kiterjesztett gyártói felelősségen alapuló rendszerek alapvető elemei a hatékony hulladékgazdálkodásnak, eredményességük és működésük azonban komoly eltérést mutat az egyes tagállamok között. Ezért meg kell határozni a kiterjesztett gyártói felelősség
  rendszereinek – legyenek akár egyéniek akár kollektívek –
  minimális működési követelményeit.
  Különbséget kell tenni a valamennyi rendszerre alkalmazandó és a csak kollektív rendszerekre alkalmazandó minimumkövetelmények között. Mindazonáltal az összes követelménynek
  a költségek csökkentését
  és
  a teljesítmény fokozását
  kell szolgálnia
  ,
  olyan intézkedések révén, mint az elkülönített gyűjtés és válogatás jobb végrehajtásának elősegítése, a jobb minőségű újrafeldolgozás biztosítása, a másodnyersanyagokhoz való költséghatékony hozzáférés biztosításának elősegítése, valamint az egyenlő versenyfeltételek biztosítását
  többek között a kis- és középvállalkozások
  és az e-kereskedelmi vállalkozások számára
  ,
  továbbá
  a belső piac zökkenőmentes működése előtt álló akadályok elhárítását
  . Az említett követelményeknek
  hozzá kell járulniuk az életciklus végi költségeknek a termékek árába való beépítéséhez, és arra kell ösztönözniük a gyártókat, hogy
  intelligens üzleti modelleket fejlesszenek ki, és termékeik
  tervezése során
  vegyék figyelembe a hulladékhierarchiát a tartósság, újrafeldolgozhatóság, újrafelhasználhatóság és a javíthatóság ösztönzése révén. Ösztönözniük kell az 1907/2006/EK rendelet 57. cikkében meghatározott, különös aggodalomra okot adó anyagok fokozatos helyettesítését, amennyiben gazdasági és műszaki szempontból megvalósítható, megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák állnak rendelkezésre. A kiterjesztett gyártói felelősségre vonatkozó minimumkövetelmények végrehajtását független hatóságoknak kell felügyelniük, és a végrehajtás nem háríthat aránytalan pénzügyi vagy adminisztratív terhet a közigazgatási szervekre, gazdasági szereplőkre és a fogyasztókra.
   A követelményeknek az új és a már működő kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerekre is vonatkozniuk kell. A meglévő kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek esetében azonban átmeneti időszakot kell biztosítani a struktúráknak és az eljárásoknak az új követelményekhez való hozzáigazítására.

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | Ezen irányelv kiterjesztett gyártói felelősségről szóló rendelkezéseinek alkalmazása nem érinti más, különösen adott hulladékáramokra vonatkozó uniós jogi aktusok kiterjesztett gyártói felelősségről szóló rendelkezéseit |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

Ezen irányelv kiterjesztett gyártói felelősségről szóló rendelkezéseinek alkalmazása nem érinti más, különösen adott hulladékáramokra vonatkozó uniós jogi aktusok kiterjesztett gyártói felelősségről szóló rendelkezéseit

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

9 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9b) | A Bizottságnak késedelem nélkül iránymutatásokat kell elfogadnia a gyártők hozzájárulásának szabályozásáról a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerekben, hogy segítse a tagállamokat ezen irányelvnek – a belső piac előmozdítása érdekében való – végrehajtásában. A belső piaci koherencia biztosítása érdekében a Bizottságnak módjában kell állnia, hogy e célból felhatalmazáson alapuló jogi aktusok formájában összehangolt kritériumokat fogadjon el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9b)

A Bizottságnak késedelem nélkül iránymutatásokat kell elfogadnia a gyártők hozzájárulásának szabályozásáról a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerekben, hogy segítse a tagállamokat ezen irányelvnek – a belső piac előmozdítása érdekében való – végrehajtásában. A belső piaci koherencia biztosítása érdekében a Bizottságnak módjában kell állnia, hogy e célból felhatalmazáson alapuló jogi aktusok formájában összehangolt kritériumokat fogadjon el.

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

9 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9c) | A kiterjesztett gyártói felelősség kollektív végrehajtása érdekében létrehozott rendszerek esetében a tagállamoknak biztosítékokat kell alkalmazniuk a szerződő felek és a kiterjesztett gyártói felelősségi szervezetek közötti összeférhetetlenség ellen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9c)

A kiterjesztett gyártói felelősség kollektív végrehajtása érdekében létrehozott rendszerek esetében a tagállamoknak biztosítékokat kell alkalmazniuk a szerződő felek és a kiterjesztett gyártói felelősségi szervezetek közötti összeférhetetlenség ellen.

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A hulladékképződés megelőzésének leghatékonyabb módja az erőforrás-hatékonyság fejlesztése
  és
  hulladék környezetre gyakorolt hatásának csökkentése. Ezért fontos, hogy a tagállamok megfelelő intézkedéseket hozzanak a hulladékképződés megelőzésére, és
  ezen
  intézkedések
  végrehajtásának
  nyomon
  követésére
  és
  értékelésére
  . A hulladékképződés megelőzésére irányuló intézkedések végrehajtása terén elért általános előrehaladás egységes mérésére közös mutatókat kell meghatározni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A hulladékképződés megelőzésének leghatékonyabb módja az erőforrás-hatékonyság fejlesztése
  és
  hulladék környezetre gyakorolt hatásának csökkentése. Ezért fontos, hogy a tagállamok megfelelő intézkedéseket hozzanak a hulladékképződés megelőzésére, és
  ezen
  intézkedések
  végrehajtásának
  nyomon
  követésére
  és
  értékelésére
  . A hulladékképződés megelőzésére irányuló intézkedések végrehajtása terén elért általános előrehaladás egységes mérésére közös mutatókat kell meghatározni.

| (10) | A hulladékképződés megelőzésének leghatékonyabb módja az erőforrás-hatékonyság fejlesztése
  , a
  hulladék környezetre gyakorolt hatásának csökkentése
  , a tartós, újrafeldolgozható és újrahasználható, jó minőségű anyagok használatának támogatása, valamint az egyre ritkábbá váló nyersanyagok behozatalától való függőség mérséklése. E tekintetben kulcsfontosságú az innovatív üzleti modellek fejlesztése.
  Ezért fontos, hogy a tagállamok
  megelőzési célszámokat határozzanak meg,
  megfelelő intézkedéseket hozzanak a hulladékképződés
  és a szemetelés
  megelőzésére,
  beleértve a megfelelő gazdasági eszközök
  és
  egyéb
  intézkedések
  alkalmazását, melyek révén fokozatosan helyettesítik az 1907/2006/EK rendelet 57. cikkében meghatározott, különös aggodalomra okot adó anyagokat, amennyiben gazdasági és műszaki szempontból megvalósítható, megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák állnak rendelkezésre, továbbá lépjenek fel a tervezett elavulás ellen, támogassák az újrahasználatot, jobb terméktájékoztatók segítségével fokozzák a tudatos fogyasztói magatartás kialakítását, és ösztönözzék a hulladékmegelőzésről szóló tájékoztató kampányokat. A tagállamoknak szintén
  nyomon
  kell követniük
  és
  értékelniük kell ezen intézkedések végrehajtása és a hulladékképződés csökkentése terén elért előrehaladást, és törekedniük kell a hulladékképződésnek a gazdasági növekedéstől való függetlenítésére
  . A hulladékképződés megelőzésére irányuló intézkedések végrehajtása terén elért általános előrehaladás egységes mérésére közös mutatókat
  és módszertant
  kell meghatározni. |
| --- | --- |

(10)

A hulladékképződés megelőzésének leghatékonyabb módja az erőforrás-hatékonyság fejlesztése
  , a
  hulladék környezetre gyakorolt hatásának csökkentése
  , a tartós, újrafeldolgozható és újrahasználható, jó minőségű anyagok használatának támogatása, valamint az egyre ritkábbá váló nyersanyagok behozatalától való függőség mérséklése. E tekintetben kulcsfontosságú az innovatív üzleti modellek fejlesztése.
  Ezért fontos, hogy a tagállamok
  megelőzési célszámokat határozzanak meg,
  megfelelő intézkedéseket hozzanak a hulladékképződés
  és a szemetelés
  megelőzésére,
  beleértve a megfelelő gazdasági eszközök
  és
  egyéb
  intézkedések
  alkalmazását, melyek révén fokozatosan helyettesítik az 1907/2006/EK rendelet 57. cikkében meghatározott, különös aggodalomra okot adó anyagokat, amennyiben gazdasági és műszaki szempontból megvalósítható, megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák állnak rendelkezésre, továbbá lépjenek fel a tervezett elavulás ellen, támogassák az újrahasználatot, jobb terméktájékoztatók segítségével fokozzák a tudatos fogyasztói magatartás kialakítását, és ösztönözzék a hulladékmegelőzésről szóló tájékoztató kampányokat. A tagállamoknak szintén
  nyomon
  kell követniük
  és
  értékelniük kell ezen intézkedések végrehajtása és a hulladékképződés csökkentése terén elért előrehaladást, és törekedniük kell a hulladékképződésnek a gazdasági növekedéstől való függetlenítésére
  . A hulladékképződés megelőzésére irányuló intézkedések végrehajtása terén elért általános előrehaladás egységes mérésére közös mutatókat
  és módszertant
  kell meghatározni.

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | A termelés és a fogyasztás során a fenntarthatóság támogatása jelentős mértékben hozzájárulhat a hulladékképződés megelőzéséhez. A tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk annak érdekében, hogy növeljék a fogyasztók ezzel kapcsolatos tudatosságát, és arra sarkallják őket, hogy tevőlegesen közreműködjenek az erőforrás-hatékonyság javításában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

A termelés és a fogyasztás során a fenntarthatóság támogatása jelentős mértékben hozzájárulhat a hulladékképződés megelőzéséhez. A tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk annak érdekében, hogy növeljék a fogyasztók ezzel kapcsolatos tudatosságát, és arra sarkallják őket, hogy tevőlegesen közreműködjenek az erőforrás-hatékonyság javításában.

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

10 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10b) | Az eredeti hulladéktermelő kulcsszerepet játszik a hulladékképződés megelőzésében és később a szelektálás első szakaszában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10b)

Az eredeti hulladéktermelő kulcsszerepet játszik a hulladékképződés megelőzésében és később a szelektálás első szakaszában.

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | Annak érdekében, hogy a teljes ellátási láncban csökkentsék az élelmiszer-veszteséget és az élelmiszer-hulladékot, a 4a. cikkben meghatározottak szerint létre kell hozni az élelmiszer-hulladékok hierarchiáját. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

Annak érdekében, hogy a teljes ellátási láncban csökkentsék az élelmiszer-veszteséget és az élelmiszer-hulladékot, a 4a. cikkben meghatározottak szerint létre kell hozni az élelmiszer-hulladékok hierarchiáját.

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Az ENSZ közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel, és különösen az élelmiszer-pazarlás 2030-ig
  felére
  történő csökkentésére vonatkozó célkitűzéssel összhangban a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk az élelmiszerek hulladékká válásának megelőzése érdekében. Ezen intézkedéseknek az
  elsődleges termelés, a feldolgozás és
  a 
  gyártás során
  ,
  a kiskereskedelem és egyéb élelmiszer-forgalmazás keretében
  ,
  valamint a vendéglátásban
  és
  a háztartásokban történő élelmiszer-pazarlás megelőzésére
  kell irányulniuk. Tekintettel az élelmiszer-pazarlás megelőzésének környezeti és gazdasági előnyeire, a tagállamoknak konkrét intézkedéseket kell hozniuk az élelmiszerek hulladékká válásának megelőzésére és az
  élelmiszer-pazarlás
  csökkentése terén
  elért előrehaladás mérésére.
   A bevált gyakorlatok
  EU-szerte
  történő, tagállamok és élelmiszer-ipari vállalkozók közötti cseréjének megkönnyítése érdekében egységes
  módszereket
  kell meghatározni az ilyen mérések céljából. Az élelmiszer-hulladék szintjéről
  kétévente
  jelentést kell készíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Az ENSZ közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel, és különösen az élelmiszer-pazarlás 2030-ig
  felére
  történő csökkentésére vonatkozó célkitűzéssel összhangban a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk az élelmiszerek hulladékká válásának megelőzése érdekében. Ezen intézkedéseknek az
  elsődleges termelés, a feldolgozás és
  a 
  gyártás során
  ,
  a kiskereskedelem és egyéb élelmiszer-forgalmazás keretében
  ,
  valamint a vendéglátásban
  és
  a háztartásokban történő élelmiszer-pazarlás megelőzésére
  kell irányulniuk. Tekintettel az élelmiszer-pazarlás megelőzésének környezeti és gazdasági előnyeire, a tagállamoknak konkrét intézkedéseket kell hozniuk az élelmiszerek hulladékká válásának megelőzésére és az
  élelmiszer-pazarlás
  csökkentése terén
  elért előrehaladás mérésére.
   A bevált gyakorlatok
  EU-szerte
  történő, tagállamok és élelmiszer-ipari vállalkozók közötti cseréjének megkönnyítése érdekében egységes
  módszereket
  kell meghatározni az ilyen mérések céljából. Az élelmiszer-hulladék szintjéről
  kétévente
  jelentést kell készíteni.

| (12) | Az ENSZ közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel, és különösen az élelmiszer-pazarlás 2030-ig
  50 %-kal
  történő csökkentésére vonatkozó célkitűzéssel összhangban a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk az élelmiszerek hulladékká válásának megelőzése
  és csökkentése
  érdekében. Ezen intézkedéseknek az
  élelmiszer-hulladék keletkezésének megelőzésére és csökkentésére, valamint
  a 
  teljes ellátási láncban
  ,
  ideértve az elsődleges termelés
  ,
  szállítás
  és
  tárolás során jelentkező élelmiszer-veszteség csökkentésére
  kell irányulniuk. Tekintettel az élelmiszer-pazarlás megelőzésének környezeti
  , társadalmi
  és gazdasági előnyeire, a tagállamoknak konkrét intézkedéseket kell hozniuk az élelmiszerek hulladékká válásának megelőzésére
  , többek között hulladékmegelőzési programjuk részeként tudatosságnövelő kampányokat szervezniük annak bemutatására, hogy miként előzhető meg az élelmiszer hulladékká válása. Ezen intézkedések révén a tagállamoknak arra kell törekedniük, hogy uniós szinten 2025-ig 30 %-kal, 2030-ig pedig 50 %-kal csökkenjen az élelmiszer-hulladék mennyisége. A tagállamoknak szintén mérniük kell az élelmiszer-hulladék
  és az
  élelmiszer-veszteség
  csökkentése terén
  tett előrelépéseket. Ezen előrelépések mérése és
  a bevált gyakorlatok
  Unió-szerte
  történő, tagállamok és élelmiszer-ipari vállalkozók közötti cseréjének megkönnyítése érdekében egységes
  módszertant
  kell meghatározni az ilyen mérések céljából. Az élelmiszer-hulladék szintjéről
  évente
  jelentést kell készíteni. |
| --- | --- |

(12)

Az ENSZ közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel, és különösen az élelmiszer-pazarlás 2030-ig
  50 %-kal
  történő csökkentésére vonatkozó célkitűzéssel összhangban a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk az élelmiszerek hulladékká válásának megelőzése
  és csökkentése
  érdekében. Ezen intézkedéseknek az
  élelmiszer-hulladék keletkezésének megelőzésére és csökkentésére, valamint
  a 
  teljes ellátási láncban
  ,
  ideértve az elsődleges termelés
  ,
  szállítás
  és
  tárolás során jelentkező élelmiszer-veszteség csökkentésére
  kell irányulniuk. Tekintettel az élelmiszer-pazarlás megelőzésének környezeti
  , társadalmi
  és gazdasági előnyeire, a tagállamoknak konkrét intézkedéseket kell hozniuk az élelmiszerek hulladékká válásának megelőzésére
  , többek között hulladékmegelőzési programjuk részeként tudatosságnövelő kampányokat szervezniük annak bemutatására, hogy miként előzhető meg az élelmiszer hulladékká válása. Ezen intézkedések révén a tagállamoknak arra kell törekedniük, hogy uniós szinten 2025-ig 30 %-kal, 2030-ig pedig 50 %-kal csökkenjen az élelmiszer-hulladék mennyisége. A tagállamoknak szintén mérniük kell az élelmiszer-hulladék
  és az
  élelmiszer-veszteség
  csökkentése terén
  tett előrelépéseket. Ezen előrelépések mérése és
  a bevált gyakorlatok
  Unió-szerte
  történő, tagállamok és élelmiszer-ipari vállalkozók közötti cseréjének megkönnyítése érdekében egységes
  módszertant
  kell meghatározni az ilyen mérések céljából. Az élelmiszer-hulladék szintjéről
  évente
  jelentést kell készíteni.

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | Az élelmiszer-hulladék megelőzése érdekében a tagállamoknak ösztönzőkkel kellene támogatniuk a kiskereskedelmi forgalomban és az élelmiszeripari létesítményekben nem értékesített termékek gyűjtését és karitatív szervezetek közötti elosztását. Az élelmiszer-hulladék csökkentése érdekében jobban fel kell világosítani a fogyasztókat a minőségmegőrzési idő jelentéséről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Az ipari hulladék, a kereskedelmi hulladékok bizonyos része és a nyersanyag-kitermelésből származó hulladék összetétel és mennyiség szempontjából rendkívül változatos képet mutat, és rendkívül eltérőek lehetnek a jellemzői aszerint, hogy milyen az adott tagállam gazdaságának struktúrája, milyen a hulladékot előállító iparág vagy kereskedelmi ágazat felépítése, és mekkora egy-egy földrajzi területen az iparűzés és a kereskedelmi tevékenység területegységre jutó volumene.
  Ezért
  a legtöbb ipari és nyersanyag-kitermelésből származó hulladék esetében
  megfelelő
  megoldás, ha az adott ágazat sajátosságaihoz igazodva kidolgozásra kerülnek olyan BAT-referenciadokumentumok (az elérhető legjobb technikákat rögzítő dokumentumok) vagy hasonló eszközök, amelyek
  az
  egy-egy hulladéktípus kezelésével összefüggésben felmerülő sajátos kérdéseket tárgyalják16. Az ipari és a kereskedelmi csomagolási hulladékra
  ugyanakkor
  továbbra is
  vonatkoznia kell
  a 94/62/EK és a 2008/98/EK irányelv
  követelményeinek
  ,
  ideértve e követelmények átdolgozott változatát is
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Az ipari hulladék, a kereskedelmi hulladékok bizonyos része és a nyersanyag-kitermelésből származó hulladék összetétel és mennyiség szempontjából rendkívül változatos képet mutat, és rendkívül eltérőek lehetnek a jellemzői aszerint, hogy milyen az adott tagállam gazdaságának struktúrája, milyen a hulladékot előállító iparág vagy kereskedelmi ágazat felépítése, és mekkora egy-egy földrajzi területen az iparűzés és a kereskedelmi tevékenység területegységre jutó volumene.
  Ezért
  a legtöbb ipari és nyersanyag-kitermelésből származó hulladék esetében
  megfelelő
  megoldás, ha az adott ágazat sajátosságaihoz igazodva kidolgozásra kerülnek olyan BAT-referenciadokumentumok (az elérhető legjobb technikákat rögzítő dokumentumok) vagy hasonló eszközök, amelyek
  az
  egy-egy hulladéktípus kezelésével összefüggésben felmerülő sajátos kérdéseket tárgyalják16. Az ipari és a kereskedelmi csomagolási hulladékra
  ugyanakkor
  továbbra is
  vonatkoznia kell
  a 94/62/EK és a 2008/98/EK irányelv
  követelményeinek
  ,
  ideértve e követelmények átdolgozott változatát is
  .

| (13) | Az ipari hulladék, a kereskedelmi hulladékok bizonyos része és a nyersanyag-kitermelésből származó hulladék összetétel és mennyiség szempontjából rendkívül változatos képet mutat, és rendkívül eltérőek lehetnek a jellemzői aszerint, hogy milyen az adott tagállam gazdaságának struktúrája, milyen a hulladékot előállító iparág vagy kereskedelmi ágazat felépítése, és mekkora egy-egy földrajzi területen az iparűzés és a kereskedelmi tevékenység területegységre jutó volumene.
  Azonban
  a legtöbb ipari és nyersanyag-kitermelésből származó hulladék esetében
  a körforgásos gazdaság elérése szempontjából ideiglenes
  megoldás, ha az adott ágazat sajátosságaihoz igazodva kidolgozásra kerülnek olyan BAT-referenciadokumentumok (az elérhető legjobb technikákat rögzítő dokumentumok) vagy hasonló eszközök, amelyek egy-egy hulladéktípus kezelésével összefüggésben felmerülő sajátos kérdéseket tárgyalják16. Az ipari és a kereskedelmi csomagolási hulladékra továbbra is
  vonatkoznak
  a 94/62/EK és a 2008/98/EK irányelv
  követelményei, a Bizottságnak pedig fontolóra kell vennie annak lehetőségét, hogy 2018. december 31-ig célértékeket határozzon meg a kereskedelmi és a nem veszélyes ipari hulladék újrahasználatára és újrafeldolgozására vonatkozóan
  ,
  melyeket 2025-ig, illetve 2030-ig kell teljesíteni
  . |
| --- | --- |

(13)

Az ipari hulladék, a kereskedelmi hulladékok bizonyos része és a nyersanyag-kitermelésből származó hulladék összetétel és mennyiség szempontjából rendkívül változatos képet mutat, és rendkívül eltérőek lehetnek a jellemzői aszerint, hogy milyen az adott tagállam gazdaságának struktúrája, milyen a hulladékot előállító iparág vagy kereskedelmi ágazat felépítése, és mekkora egy-egy földrajzi területen az iparűzés és a kereskedelmi tevékenység területegységre jutó volumene.
  Azonban
  a legtöbb ipari és nyersanyag-kitermelésből származó hulladék esetében
  a körforgásos gazdaság elérése szempontjából ideiglenes
  megoldás, ha az adott ágazat sajátosságaihoz igazodva kidolgozásra kerülnek olyan BAT-referenciadokumentumok (az elérhető legjobb technikákat rögzítő dokumentumok) vagy hasonló eszközök, amelyek egy-egy hulladéktípus kezelésével összefüggésben felmerülő sajátos kérdéseket tárgyalják16. Az ipari és a kereskedelmi csomagolási hulladékra továbbra is
  vonatkoznak
  a 94/62/EK és a 2008/98/EK irányelv
  követelményei, a Bizottságnak pedig fontolóra kell vennie annak lehetőségét, hogy 2018. december 31-ig célértékeket határozzon meg a kereskedelmi és a nem veszélyes ipari hulladék újrahasználatára és újrafeldolgozására vonatkozóan
  ,
  melyeket 2025-ig, illetve 2030-ig kell teljesíteni
  .

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | A Bizottságnak a körforgásos gazdaság egyik üzleti modelljeként aktívan elő kell mozdítania a megosztást szolgáló platformokat. Erősebb integrációt kell teremtenie a körforgásos gazdaságra irányuló cselekvési terv és a megosztáson alapuló gazdaságra vonatkozó iránymutatások között, és meg kell vizsgálnia minden lehetséges intézkedést, hogy ehhez ösztönzőket nyújtson. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

A Bizottságnak a körforgásos gazdaság egyik üzleti modelljeként aktívan elő kell mozdítania a megosztást szolgáló platformokat. Erősebb integrációt kell teremtenie a körforgásos gazdaságra irányuló cselekvési terv és a megosztáson alapuló gazdaságra vonatkozó iránymutatások között, és meg kell vizsgálnia minden lehetséges intézkedést, hogy ehhez ösztönzőket nyújtson.

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

13 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13b) | A körforgásos gazdaságra való átállásnak az Európa 2020 stratégia által meghatározott intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés célkitűzéseinek teljesítésére kell irányulnia, különös tekintettel a környezetvédelemhez, a tiszta energiaforrásokra való átálláshoz, a fenntartható regionális fejlesztéshez és a tagállamok foglalkoztatásának növeléséhez kapcsolódó célkitűzésekre. Ennek folytán az általános irányítás javítása, az eljárási és termékinnováció támogatása és az érintett területek foglalkoztatásának fejlesztése érdekében a körforgásos gazdaság fejlesztésének elő kell mozdítania olyan szereplők részvételét is, mint a kis- és középvállalkozások, a szociális gazdaság vállalkozásai, a nonprofit szervezetek és a hulladékgazdálkodásban regionális és helyi szinten részt vevő szervezetek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13b)

A körforgásos gazdaságra való átállásnak az Európa 2020 stratégia által meghatározott intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés célkitűzéseinek teljesítésére kell irányulnia, különös tekintettel a környezetvédelemhez, a tiszta energiaforrásokra való átálláshoz, a fenntartható regionális fejlesztéshez és a tagállamok foglalkoztatásának növeléséhez kapcsolódó célkitűzésekre. Ennek folytán az általános irányítás javítása, az eljárási és termékinnováció támogatása és az érintett területek foglalkoztatásának fejlesztése érdekében a körforgásos gazdaság fejlesztésének elő kell mozdítania olyan szereplők részvételét is, mint a kis- és középvállalkozások, a szociális gazdaság vállalkozásai, a nonprofit szervezetek és a hulladékgazdálkodásban regionális és helyi szinten részt vevő szervezetek.

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | A jelentős környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi előnyök elérése érdekében növelni kell a települési hulladék újrahasználatra való előkészítésére és újrafeldolgozására vonatkozó célértékeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

A jelentős környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi előnyök elérése érdekében növelni kell a települési hulladék újrahasználatra való előkészítésére és újrafeldolgozására vonatkozó célértékeket.

| (14) | A jelentős környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi előnyök elérése érdekében
  2025-ig legalább 60 %-kal, 2030-ig pedig legalább 70 %-kal
  növelni kell a települési hulladék újrahasználatra való előkészítésére és újrafeldolgozására vonatkozó célértékeket
  , és fel kell gyorsítani a körforgásos gazdaság felé való elmozdulást
  . |
| --- | --- |

(14)

A jelentős környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi előnyök elérése érdekében
  2025-ig legalább 60 %-kal, 2030-ig pedig legalább 70 %-kal
  növelni kell a települési hulladék újrahasználatra való előkészítésére és újrafeldolgozására vonatkozó célértékeket
  , és fel kell gyorsítani a körforgásos gazdaság felé való elmozdulást
  .

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14a) | A tagállamoknak támogatniuk kell olyan rendszerek kialakítását, amelyek előmozdítják az újrahasználattal kapcsolatos tevékenységeket és a termékek élettartamának kiterjesztését azzal a feltétellel, hogy a termékek minősége és biztonsága nem szenved csorbát. Ilyen rendszereket kell kialakítani különösen az elektromos és elektronikai berendezésekre, textiltermékekre, bútorokra, építőanyagokra, gumiabroncsokra és a 94/62/EK irányelv 5. cikkében szereplő csomagolóanyagokra vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14a)

A tagállamoknak támogatniuk kell olyan rendszerek kialakítását, amelyek előmozdítják az újrahasználattal kapcsolatos tevékenységeket és a termékek élettartamának kiterjesztését azzal a feltétellel, hogy a termékek minősége és biztonsága nem szenved csorbát. Ilyen rendszereket kell kialakítani különösen az elektromos és elektronikai berendezésekre, textiltermékekre, bútorokra, építőanyagokra, gumiabroncsokra és a 94/62/EK irányelv 5. cikkében szereplő csomagolóanyagokra vonatkozóan.

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

14 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14b) | Az újrahasználat előmozdítása érdekében a tagállamoknak módjukban kell állnia, hogy mennyiségi célkitűzéseket határozzanak meg, és meg kell hozniuk a gyártókra vonatkozó szükséges intézkedéseket, hogy az újrahasználattal foglalkozó szervezetek könnyen hozzáférhessenek a használati utasításokhoz, az alkatrészekhez és az újrahasználatra való előkészítéshez szükséges műszaki információkhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14b)

Az újrahasználat előmozdítása érdekében a tagállamoknak módjukban kell állnia, hogy mennyiségi célkitűzéseket határozzanak meg, és meg kell hozniuk a gyártókra vonatkozó szükséges intézkedéseket, hogy az újrahasználattal foglalkozó szervezetek könnyen hozzáférhessenek a használati utasításokhoz, az alkatrészekhez és az újrahasználatra való előkészítéshez szükséges műszaki információkhoz.

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

14 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14c) | El kell ismerni és meg kell erősíteni a szociális gazdaság vállalkozásainak az újrahasználat és az újrahasználatra való előkészítés ágazatában betöltött szerepét. A tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket, hogy előmozdítsák a szociális vállalkozások szerepét ebben az ágazatban, adott esetben többek között azáltal, hogy gazdasági eszközöket és közbeszerzést vezetnek be, elősegítik a hozzáférést a hulladékgyűjtő pontokhoz, valamint más megfelelő gazdasági vagy szabályozási ösztönzőt nyújtanak. A körforgásos gazdaságra irányuló intézkedéscsomaggal létrehozott új szabályozási keretnek biztosítania kell azt, hogy az érdekelt felek folytatni tudják munkájukat az újrahasználat és az újrahasználatra való előkészítés ágazatában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14c)

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

14 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14d) | A körforgásos gazdaságra való átállás számos pozitív szempontot kínál, mind gazdaságilag (pl. a nyersanyag-erőforrások felhasználásának optimalizálása), mind környezetileg (pl. a környezet védelme és a hulladékszennyezés csökkentése), mind pedig társadalmilag (pl. szociálisan befogadó munkahelyek létrehozása és a társadalmi kötelékek kiépítése). A körforgásos gazdaság összhangban áll a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság ethoszával, megvalósításának pedig elsősorban a környezeti és társadalmi haszon létrehozását kell lehetővé tennie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14d)

A körforgásos gazdaságra való átállás számos pozitív szempontot kínál, mind gazdaságilag (pl. a nyersanyag-erőforrások felhasználásának optimalizálása), mind környezetileg (pl. a környezet védelme és a hulladékszennyezés csökkentése), mind pedig társadalmilag (pl. szociálisan befogadó munkahelyek létrehozása és a társadalmi kötelékek kiépítése). A körforgásos gazdaság összhangban áll a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság ethoszával, megvalósításának pedig elsősorban a környezeti és társadalmi haszon létrehozását kell lehetővé tennie.

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

14 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14e) | A szociális és szolidáris gazdaság szereplői tevékenységeik, különösen az újrahasználatra való előkészítés és az újrahasználat révén hozzájárulnak a szociális és szolidáris gazdaság előmozdításához. Az említett tevékenységek fenntarthatóságát az Európai Unióban biztosítani kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14e)

A szociális és szolidáris gazdaság szereplői tevékenységeik, különösen az újrahasználatra való előkészítés és az újrahasználat révén hozzájárulnak a szociális és szolidáris gazdaság előmozdításához. Az említett tevékenységek fenntarthatóságát az Európai Unióban biztosítani kell.

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | A települési hulladék újrahasználatra való előkészítésére és újrafeldolgozására vonatkozó jelenlegi célértékek fokozatos emelése révén biztosítható, hogy a gazdasági szempontból értékes
  hulladékanyagok újrahasználatra
  és
  hatékony
  újrafeldolgozásra kerüljenek, és hogy a hulladékban található értékes anyagok visszakerüljenek az európai gazdaságba, elősegítve ezzel a nyersanyag-politikai kezdeményezés (17) és körforgásos gazdaság megvalósulását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

A települési hulladék újrahasználatra való előkészítésére és újrafeldolgozására vonatkozó jelenlegi célértékek fokozatos emelése révén biztosítható, hogy a gazdasági szempontból értékes
  hulladékanyagok újrahasználatra
  és
  hatékony
  újrafeldolgozásra kerüljenek, és hogy a hulladékban található értékes anyagok visszakerüljenek az európai gazdaságba, elősegítve ezzel a nyersanyag-politikai kezdeményezés (17) és körforgásos gazdaság megvalósulását.

| (15) | A települési hulladék újrahasználatra való előkészítésére és újrafeldolgozására vonatkozó jelenlegi célértékek fokozatos emelése révén biztosítható, hogy a gazdasági szempontból értékes
  hulladékanyagokat – az emberi egészség
  és
  a környezet magas szintű védelmének biztosítása mellett – ténylegesen előkészítsék az újrahasználatra, valamint
  újrafeldolgozásra kerüljenek, és hogy a hulladékban található értékes anyagok visszakerüljenek az európai gazdaságba, elősegítve ezzel a nyersanyag-politikai kezdeményezés (17) és körforgásos gazdaság megvalósulását. |
| --- | --- |

(15)

A települési hulladék újrahasználatra való előkészítésére és újrafeldolgozására vonatkozó jelenlegi célértékek fokozatos emelése révén biztosítható, hogy a gazdasági szempontból értékes
  hulladékanyagokat – az emberi egészség
  és
  a környezet magas szintű védelmének biztosítása mellett – ténylegesen előkészítsék az újrahasználatra, valamint
  újrafeldolgozásra kerüljenek, és hogy a hulladékban található értékes anyagok visszakerüljenek az európai gazdaságba, elősegítve ezzel a nyersanyag-politikai kezdeményezés (17) és körforgásos gazdaság megvalósulását.

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A tagállamok között jelentős különbségek vannak a hulladékgazdálkodási teljesítmény területén, különösen a települési hulladék újrafeldolgozása tekintetében. Az említett különbségek
  figyelembe vétele
  érdekében azoknak a tagállamoknak, amelyekben 2013-ban az Eurostat adatai szerint a települési hulladék kevesebb mint 20 %-a került újrafeldolgozásra, több időt kell adni arra, hogy megfeleljenek az újrahasználatra való előkészítés és az újrafeldolgozás tekintetében megállapított, 2025-re és 2030-ra kitűzött céloknak. Figyelembe véve a tagállamok által az elmúlt tizenöt évben elért átlagos éves előrehaladás mértékét, ezeknek a tagállamoknak a múltbeli fejlesztések szintjénél jóval nagyobb mértékben kell növelniük újrafeldolgozási kapacitásukat ahhoz, hogy teljesíteni tudják ezen célokat. A célkitűzések felé tett folyamatos előrehaladás és a végrehajtás terén jelentkező hiányosságok kellő időben való kezelése érdekében azoknak a tagállamoknak, amelyek több időt kapnak, időközi célértékeket kell teljesíteniük és végrehajtási
  tervet
  kell készíteniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A tagállamok között jelentős különbségek vannak a hulladékgazdálkodási teljesítmény területén, különösen a települési hulladék újrafeldolgozása tekintetében. Az említett különbségek
  figyelembe vétele
  érdekében azoknak a tagállamoknak, amelyekben 2013-ban az Eurostat adatai szerint a települési hulladék kevesebb mint 20 %-a került újrafeldolgozásra, több időt kell adni arra, hogy megfeleljenek az újrahasználatra való előkészítés és az újrafeldolgozás tekintetében megállapított, 2025-re és 2030-ra kitűzött céloknak. Figyelembe véve a tagállamok által az elmúlt tizenöt évben elért átlagos éves előrehaladás mértékét, ezeknek a tagállamoknak a múltbeli fejlesztések szintjénél jóval nagyobb mértékben kell növelniük újrafeldolgozási kapacitásukat ahhoz, hogy teljesíteni tudják ezen célokat. A célkitűzések felé tett folyamatos előrehaladás és a végrehajtás terén jelentkező hiányosságok kellő időben való kezelése érdekében azoknak a tagállamoknak, amelyek több időt kapnak, időközi célértékeket kell teljesíteniük és végrehajtási
  tervet
  kell készíteniük.

| (16) | A tagállamok között jelentős különbségek vannak a hulladékgazdálkodási teljesítmény területén, különösen a települési hulladék újrafeldolgozása tekintetében. Az említett különbségek
  figyelembevétele
  érdekében azoknak a tagállamoknak, amelyekben 2013-ban az Eurostat adatai szerint a települési hulladék kevesebb mint 20 %-a került újrafeldolgozásra,
  és amelyek esetében nem állt fenn annak veszélye, hogy 2025-ig nem érik el a települési hulladék újrahasználatra való előkészítésének és újrafeldolgozásának legalább 50 %-os célértékét,
  több időt kell adni arra, hogy megfeleljenek az újrahasználatra való előkészítés és az újrafeldolgozás tekintetében megállapított, 2025-re
  kitűzött céloknak. Ugyanezeknek a tagállamoknak több időt kell hagyni arra is, hogy az újrahasználatra való előkészítés
  és
  az újrafeldolgozás tekintetében megállapított,
  2030-ra kitűzött céloknak
  megfeleljenek, amennyiben esetükben nem áll fenn annak veszélye, hogy 2030-ig nem érik el a települési hulladék újrahasználatra való előkészítésének és újrafeldolgozásának legalább 60 %-os célértékét
  . Figyelembe véve a tagállamok által az elmúlt tizenöt évben elért átlagos éves előrehaladás mértékét, ezeknek a tagállamoknak a múltbeli fejlesztések szintjénél jóval nagyobb mértékben kell növelniük újrafeldolgozási kapacitásukat ahhoz, hogy teljesíteni tudják ezen célokat. A célkitűzések felé tett folyamatos előrehaladás
  biztosítása
  és a végrehajtás terén jelentkező hiányosságok kellő időben való kezelése érdekében azoknak a tagállamoknak, amelyek több időt kapnak, időközi célértékeket kell teljesíteniük, és végrehajtási
  terveket
  kell készíteniük
  , amelyek hatékonyságát a Bizottságnak meghatározott kritériumok alapján értékelnie kell
  . |
| --- | --- |

(16)

A tagállamok között jelentős különbségek vannak a hulladékgazdálkodási teljesítmény területén, különösen a települési hulladék újrafeldolgozása tekintetében. Az említett különbségek
  figyelembevétele
  érdekében azoknak a tagállamoknak, amelyekben 2013-ban az Eurostat adatai szerint a települési hulladék kevesebb mint 20 %-a került újrafeldolgozásra,
  és amelyek esetében nem állt fenn annak veszélye, hogy 2025-ig nem érik el a települési hulladék újrahasználatra való előkészítésének és újrafeldolgozásának legalább 50 %-os célértékét,
  több időt kell adni arra, hogy megfeleljenek az újrahasználatra való előkészítés és az újrafeldolgozás tekintetében megállapított, 2025-re
  kitűzött céloknak. Ugyanezeknek a tagállamoknak több időt kell hagyni arra is, hogy az újrahasználatra való előkészítés
  és
  az újrafeldolgozás tekintetében megállapított,
  2030-ra kitűzött céloknak
  megfeleljenek, amennyiben esetükben nem áll fenn annak veszélye, hogy 2030-ig nem érik el a települési hulladék újrahasználatra való előkészítésének és újrafeldolgozásának legalább 60 %-os célértékét
  . Figyelembe véve a tagállamok által az elmúlt tizenöt évben elért átlagos éves előrehaladás mértékét, ezeknek a tagállamoknak a múltbeli fejlesztések szintjénél jóval nagyobb mértékben kell növelniük újrafeldolgozási kapacitásukat ahhoz, hogy teljesíteni tudják ezen célokat. A célkitűzések felé tett folyamatos előrehaladás
  biztosítása
  és a végrehajtás terén jelentkező hiányosságok kellő időben való kezelése érdekében azoknak a tagállamoknak, amelyek több időt kapnak, időközi célértékeket kell teljesíteniük, és végrehajtási
  terveket
  kell készíteniük
  , amelyek hatékonyságát a Bizottságnak meghatározott kritériumok alapján értékelnie kell
  .

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16a) | A jó minőségű másodlagos nyersanyagok felhasználásának biztosítása érdekében a végső újrafeldolgozási eljárás eredményének meg kell felelnie a minőségi szabványoknak. Ezért a Bizottságnak azt kell kérnie az európai szabványügyi szervektől, hogy a végső újrafeldolgozási eljárásba kerülő hulladékanyagokra és a másodlagos nyersanyagokra, különösen a műanyagokra vonatkozóan egyaránt dolgozzanak ki a piacon létező, legjobb termelési gyakorlatokon alapuló szabványokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16a)

A jó minőségű másodlagos nyersanyagok felhasználásának biztosítása érdekében a végső újrafeldolgozási eljárás eredményének meg kell felelnie a minőségi szabványoknak. Ezért a Bizottságnak azt kell kérnie az európai szabványügyi szervektől, hogy a végső újrafeldolgozási eljárásba kerülő hulladékanyagokra és a másodlagos nyersanyagokra, különösen a műanyagokra vonatkozóan egyaránt dolgozzanak ki a piacon létező, legjobb termelési gyakorlatokon alapuló szabványokat.

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | Az újrahasználatra való előkészítésről gyűjtött adatok megbízhatóságának biztosításához elengedhetetlen a közös adatszolgáltatási szabályok létrehozása. Ehhez hasonlóan fontos, hogy pontosabban kerüljenek meghatározásra azok a szabályok, amelyek alapján a tagállamoknak be kell számolniuk arról, hogy mi kerül ténylegesen újrafeldolgozásra, illetve mi számítható bele az újrafeldolgozásra vonatkozó célértékek teljesítésébe.
  E célból általános szabályként
  az
  újrafeldolgozási célértékek elérésével kapcsolatos adatszolgáltatásnak a végső újrafeldolgozási eljárásba bekerülő hulladékmennyiségen
  kell alapulnia
  . Az adminisztratív terhek mérséklése érdekében
  a 
  tagállamoknak szigorú feltételek mellett lehetővé kell tenni, hogy újrafeldolgozásra kerülő hulladék részarányáról
  a 
  hulladékosztályozó létesítményekből kilépő anyagmennyiségek alapján számoljanak be
  . Az anyagok tömegében a végső újrafeldolgozási eljárás részét képező fizikai és/vagy kémiai átalakítási folyamatok miatt bekövetkező veszteséget nem kell levonni az újrafeldolgozottként bejelentett hulladék tömegéből. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

Az újrahasználatra való előkészítésről gyűjtött adatok megbízhatóságának biztosításához elengedhetetlen a közös adatszolgáltatási szabályok létrehozása. Ehhez hasonlóan fontos, hogy pontosabban kerüljenek meghatározásra azok a szabályok, amelyek alapján a tagállamoknak be kell számolniuk arról, hogy mi kerül ténylegesen újrafeldolgozásra, illetve mi számítható bele az újrafeldolgozásra vonatkozó célértékek teljesítésébe.
  E célból általános szabályként
  az
  újrafeldolgozási célértékek elérésével kapcsolatos adatszolgáltatásnak a végső újrafeldolgozási eljárásba bekerülő hulladékmennyiségen
  kell alapulnia
  . Az adminisztratív terhek mérséklése érdekében
  a 
  tagállamoknak szigorú feltételek mellett lehetővé kell tenni, hogy újrafeldolgozásra kerülő hulladék részarányáról
  a 
  hulladékosztályozó létesítményekből kilépő anyagmennyiségek alapján számoljanak be
  . Az anyagok tömegében a végső újrafeldolgozási eljárás részét képező fizikai és/vagy kémiai átalakítási folyamatok miatt bekövetkező veszteséget nem kell levonni az újrafeldolgozottként bejelentett hulladék tömegéből.

| (17) | Az újrahasználatra való előkészítésről gyűjtött adatok megbízhatóságának biztosításához elengedhetetlen a közös adatszolgáltatási szabályok létrehozása
  , amelynek során elkerülendő, hogy túlzott adminisztratív terhet hárítsanak a kis és közepes méretű szereplőkre
  . Ehhez hasonlóan fontos, hogy pontosabban kerüljenek meghatározásra azok a szabályok, amelyek alapján a tagállamoknak be kell számolniuk arról, hogy mi kerül ténylegesen újrafeldolgozásra, illetve mi számítható bele az újrafeldolgozásra vonatkozó célértékek teljesítésébe.
  Az újrafeldolgozott települési hulladék kiszámításának egyetlen, harmonizált módszeren kell alapulnia, amely megakadályozza, hogy a tagállamok a hasznosítatlan hulladékot újrafeldolgozott hulladékként kezeljék. E célból az újrafeldolgozási célértékek elérésével kapcsolatos adatszolgáltatásnak
  a 
  végső újrafeldolgozási eljárásba bekerülő hulladékmennyiségen kell alapulnia
  . Az anyagok tömegében a végső újrafeldolgozási eljárás részét képező fizikai és/vagy kémiai átalakítási folyamatok miatt bekövetkező veszteséget nem kell levonni az újrafeldolgozottként bejelentett hulladék tömegéből. |
| --- | --- |

(17)

Az újrahasználatra való előkészítésről gyűjtött adatok megbízhatóságának biztosításához elengedhetetlen a közös adatszolgáltatási szabályok létrehozása
  , amelynek során elkerülendő, hogy túlzott adminisztratív terhet hárítsanak a kis és közepes méretű szereplőkre
  . Ehhez hasonlóan fontos, hogy pontosabban kerüljenek meghatározásra azok a szabályok, amelyek alapján a tagállamoknak be kell számolniuk arról, hogy mi kerül ténylegesen újrafeldolgozásra, illetve mi számítható bele az újrafeldolgozásra vonatkozó célértékek teljesítésébe.
  Az újrafeldolgozott települési hulladék kiszámításának egyetlen, harmonizált módszeren kell alapulnia, amely megakadályozza, hogy a tagállamok a hasznosítatlan hulladékot újrafeldolgozott hulladékként kezeljék. E célból az újrafeldolgozási célértékek elérésével kapcsolatos adatszolgáltatásnak
  a 
  végső újrafeldolgozási eljárásba bekerülő hulladékmennyiségen kell alapulnia
  . Az anyagok tömegében a végső újrafeldolgozási eljárás részét képező fizikai és/vagy kémiai átalakítási folyamatok miatt bekövetkező veszteséget nem kell levonni az újrafeldolgozottként bejelentett hulladék tömegéből.

Módosítás 52

Irányelvre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a hulladék újrahasználatra való előkészítésére és újrafeldolgozására vonatkozó célértékek elérésének kiszámításához figyelembe vegyék
  az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők és
  az elismert betétdíjas rendszerek üzemeltetői által újrahasználatra előkészített termékeket
  és
  alkatrészeket
  , valamint
  a fémek égetési
  folyamatot is magában foglaló
  újrafeldolgozását. Ezen adatok egységes kiszámításának biztosítása érdekében a Bizottság részletes szabályokat fog elfogadni
  az újrahasználatra való
  előkészítés területén elismert gazdasági szereplők és az elismert betétdíjas rendszerek meghatározásáról
  ,
  az újrafeldolgozott fémekre vonatkozó minőségi kritériumokról, valamint az adatok gyűjtéséről
  ,
  ellenőrzéséről és bejelentéséről
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a hulladék újrahasználatra való előkészítésére és újrafeldolgozására vonatkozó célértékek elérésének kiszámításához figyelembe vegyék
  az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők és
  az elismert betétdíjas rendszerek üzemeltetői által újrahasználatra előkészített termékeket
  és
  alkatrészeket
  , valamint
  a fémek égetési
  folyamatot is magában foglaló
  újrafeldolgozását. Ezen adatok egységes kiszámításának biztosítása érdekében a Bizottság részletes szabályokat fog elfogadni
  az újrahasználatra való
  előkészítés területén elismert gazdasági szereplők és az elismert betétdíjas rendszerek meghatározásáról
  ,
  az újrafeldolgozott fémekre vonatkozó minőségi kritériumokról, valamint az adatok gyűjtéséről
  ,
  ellenőrzéséről és bejelentéséről
  .

| (18) | Az újrahasználatra való előkészítésre és az újrafeldolgozásra vonatkozó adatok egységes kiszámításának biztosítása érdekében a Bizottságnak részletes szabályokat kell elfogadnia
  az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők
  , a betétdíjas rendszerek
  és
  a végső újrafeldolgozást végző szereplők meghatározásáról, ideértve az adatok gyűjtéséről, nyomonkövethetőségéről, ellenőrzéséről
  és
  bejelentéséről
  , valamint
  az égetési vagy együttégetési
  folyamatot is magában foglaló
  eljárással újrafeldolgozott fémekre vonatkozó minőségi kritériumokról szóló konkrét szabályok elfogadását. Annak kiszámítása céljából, hogy
  az újrahasználatra való
  előkészítésre és az újrafeldolgozásra vonatkozó célértékeket elérték-e, a harmonizált számítási módszer elfogadását követően a tagállamok számára lehetővé kell tenni
  ,
  hogy figyelembe vegyék a fémek égetési vagy együttégetési folyamatot is magában foglaló újrafeldolgozását
  ,
  például az energetikai hasznosítást
  . |
| --- | --- |

(18)

Az újrahasználatra való előkészítésre és az újrafeldolgozásra vonatkozó adatok egységes kiszámításának biztosítása érdekében a Bizottságnak részletes szabályokat kell elfogadnia
  az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők
  , a betétdíjas rendszerek
  és
  a végső újrafeldolgozást végző szereplők meghatározásáról, ideértve az adatok gyűjtéséről, nyomonkövethetőségéről, ellenőrzéséről
  és
  bejelentéséről
  , valamint
  az égetési vagy együttégetési
  folyamatot is magában foglaló
  eljárással újrafeldolgozott fémekre vonatkozó minőségi kritériumokról szóló konkrét szabályok elfogadását. Annak kiszámítása céljából, hogy
  az újrahasználatra való
  előkészítésre és az újrafeldolgozásra vonatkozó célértékeket elérték-e, a harmonizált számítási módszer elfogadását követően a tagállamok számára lehetővé kell tenni
  ,
  hogy figyelembe vegyék a fémek égetési vagy együttégetési folyamatot is magában foglaló újrafeldolgozását
  ,
  például az energetikai hasznosítást
  .

Módosítás 53

Irányelvre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | A papír, a fémek, a műanyagok
  és
  az üveg elkülönített gyűjtésére szolgáló rendszerek létrehozására vonatkozó kötelezettség teljesítése alapvető szerepet játszik abban, hogy a tagállamok növeljék az újrahasználatra előkészített és az újrafeldolgozásra kerülő hulladék részarányát. Emellett a biohulladékot is elkülönítetten kell gyűjteni annak érdekében, hogy növelni lehessen az újrahasználatra előkészített és újrafeldolgozott hulladékok arányát, és meg lehessen előzni az újrafeldolgozható száraz anyagok szennyeződését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

A papír, a fémek, a műanyagok
  és
  az üveg elkülönített gyűjtésére szolgáló rendszerek létrehozására vonatkozó kötelezettség teljesítése alapvető szerepet játszik abban, hogy a tagállamok növeljék az újrahasználatra előkészített és az újrafeldolgozásra kerülő hulladék részarányát. Emellett a biohulladékot is elkülönítetten kell gyűjteni annak érdekében, hogy növelni lehessen az újrahasználatra előkészített és újrafeldolgozott hulladékok arányát, és meg lehessen előzni az újrafeldolgozható száraz anyagok szennyeződését.

| (20) | A papír, a fémek, a műanyagok, az üveg
  , a textilanyagok és a biohulladékok
  elkülönített gyűjtésére szolgáló rendszerek létrehozására vonatkozó kötelezettség teljesítése alapvető szerepet játszik abban, hogy a tagállamok növeljék az újrahasználatra előkészített és az újrafeldolgozásra kerülő hulladék részarányát. Emellett a biohulladékot is elkülönítetten kell gyűjteni
  és újrahasznosítani
  annak érdekében, hogy növelni lehessen az újrahasználatra előkészített és újrafeldolgozott hulladékok arányát, és meg lehessen előzni az újrafeldolgozható száraz anyagok szennyeződését
  , valamint el lehessen kerülni e hulladékok elégetését és lerakását. Emellett ösztönözni kell és el kell mélyíteni a más hulladékáramokra és az új anyagokra vonatkozó lehetséges gyűjtési és újrafeldolgozási rendszerekkel kapcsolatos kutatást. |
| --- | --- |

(20)

A papír, a fémek, a műanyagok, az üveg
  , a textilanyagok és a biohulladékok
  elkülönített gyűjtésére szolgáló rendszerek létrehozására vonatkozó kötelezettség teljesítése alapvető szerepet játszik abban, hogy a tagállamok növeljék az újrahasználatra előkészített és az újrafeldolgozásra kerülő hulladék részarányát. Emellett a biohulladékot is elkülönítetten kell gyűjteni
  és újrahasznosítani
  annak érdekében, hogy növelni lehessen az újrahasználatra előkészített és újrafeldolgozott hulladékok arányát, és meg lehessen előzni az újrafeldolgozható száraz anyagok szennyeződését
  , valamint el lehessen kerülni e hulladékok elégetését és lerakását. Emellett ösztönözni kell és el kell mélyíteni a más hulladékáramokra és az új anyagokra vonatkozó lehetséges gyűjtési és újrafeldolgozási rendszerekkel kapcsolatos kutatást.

Módosítás 54

Irányelvre irányuló javaslat

20 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (20a) | A biogazdaság döntő szerepet játszik a nyersanyagok rendelkezésre állásának biztosításában az Unióban. A települési hulladék hatékony felhasználása fontos ösztönzőt nyújthat a biogazdaság ellátási lánca számára. Különösen a biohulladék fenntartható kezelése nyújt lehetőséget arra, hogy az anyagok és nyersanyagok előállítása során a fosszilis tüzelőanyagokon alapuló nyersanyagokat megújuló forrásokkal helyettesítsék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20a)

A biogazdaság döntő szerepet játszik a nyersanyagok rendelkezésre állásának biztosításában az Unióban. A települési hulladék hatékony felhasználása fontos ösztönzőt nyújthat a biogazdaság ellátási lánca számára. Különösen a biohulladék fenntartható kezelése nyújt lehetőséget arra, hogy az anyagok és nyersanyagok előállítása során a fosszilis tüzelőanyagokon alapuló nyersanyagokat megújuló forrásokkal helyettesítsék.

Módosítás 55

Irányelvre irányuló javaslat

20 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (20b) | Az olyan hulladékkezelés elkerülése érdekében, amelyben az erőforrások a hulladékhierarchia alacsonyabb szintjein rekednek, valamint a színvonalas újrafeldolgozás lehetővé tétele és a jó minőségű másodlagos nyersanyagok felhasználásának fokozása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell a biohulladékok elkülönített gyűjtését és oly módon történő szerves újrafeldolgozását, amely megfelel a magas szintű környezetvédelemnek, és amelynek eredménye megfelel a vonatkozó, szigorú minőségi szabványoknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20b)

Az olyan hulladékkezelés elkerülése érdekében, amelyben az erőforrások a hulladékhierarchia alacsonyabb szintjein rekednek, valamint a színvonalas újrafeldolgozás lehetővé tétele és a jó minőségű másodlagos nyersanyagok felhasználásának fokozása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell a biohulladékok elkülönített gyűjtését és oly módon történő szerves újrafeldolgozását, amely megfelel a magas szintű környezetvédelemnek, és amelynek eredménye megfelel a vonatkozó, szigorú minőségi szabványoknak.

Módosítás 56

Irányelvre irányuló javaslat

20 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (20c) | Az elkülönített gyűjtés ellenére sok újrafeldolgozható hulladék kerül a kevert hulladékba. Jó minőségű válogatással, különösen optikai válogatással jelentős mennyiségű anyag válogatható ki a maradékhulladékból, majd ezt követően újrafeldolgozható, és másodlagos nyersanyaggá dolgozható fel. A tagállamoknak ezért intézkedéseket kell hozniuk annak biztosítására, hogy a nem elkülönítetten gyűjtött hulladék is válogatásra kerüljön. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20c)

Az elkülönített gyűjtés ellenére sok újrafeldolgozható hulladék kerül a kevert hulladékba. Jó minőségű válogatással, különösen optikai válogatással jelentős mennyiségű anyag válogatható ki a maradékhulladékból, majd ezt követően újrafeldolgozható, és másodlagos nyersanyaggá dolgozható fel. A tagállamoknak ezért intézkedéseket kell hozniuk annak biztosítására, hogy a nem elkülönítetten gyűjtött hulladék is válogatásra kerüljön.

Módosítás 57

Irányelvre irányuló javaslat

20 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (20d) | A települési hulladék veszélyes anyagokkal való szennyeződését elkerülendő – amely szennyeződés csökkenti az újrafeldolgozás minőségét, és így akadályozza a másodlagos nyersanyagok felhasználását – a tagállamoknak elkülönített gyűjtési rendszereket kell létrehozniuk a háztartásokban keletkező veszélyes hulladékok esetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20d)

A települési hulladék veszélyes anyagokkal való szennyeződését elkerülendő – amely szennyeződés csökkenti az újrafeldolgozás minőségét, és így akadályozza a másodlagos nyersanyagok felhasználását – a tagállamoknak elkülönített gyűjtési rendszereket kell létrehozniuk a háztartásokban keletkező veszélyes hulladékok esetében.

Módosítás 58

Irányelvre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | A veszélyes hulladékokkal való helyes gazdálkodás továbbra is problémát jelent az Unióban, és az e hulladéktípus kezelésére vonatkozó adatok egy része nem áll rendelkezésre. Ezért tagállami elektronikus veszélyeshulladék-nyilvántartások létrehozásával kell megerősíteni a kapcsolódó nyilvántartási és nyomonkövetési rendszereket. A vállalkozások és a közigazgatási szervek nyilvántartási kötelezettségeinek egyszerűsítése és az Unión belüli hulladékáramok jobb nyomon követése érdekében az elektronikus adatgyűjtést
  adott esetben
  más hulladéktípusokra is ki kell terjeszteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

A veszélyes hulladékokkal való helyes gazdálkodás továbbra is problémát jelent az Unióban, és az e hulladéktípus kezelésére vonatkozó adatok egy része nem áll rendelkezésre. Ezért tagállami elektronikus veszélyeshulladék-nyilvántartások létrehozásával kell megerősíteni a kapcsolódó nyilvántartási és nyomonkövetési rendszereket. A vállalkozások és a közigazgatási szervek nyilvántartási kötelezettségeinek egyszerűsítése és az Unión belüli hulladékáramok jobb nyomon követése érdekében az elektronikus adatgyűjtést
  adott esetben
  más hulladéktípusokra is ki kell terjeszteni.

| (21) | A veszélyes hulladékokkal való helyes gazdálkodás továbbra is problémát jelent az Unióban, és az e hulladéktípus kezelésére vonatkozó adatok egy része nem áll rendelkezésre. Ezért tagállami elektronikus veszélyeshulladék-nyilvántartások létrehozásával kell megerősíteni a kapcsolódó nyilvántartási és nyomonkövetési rendszereket. A vállalkozások és a közigazgatási szervek nyilvántartási kötelezettségeinek egyszerűsítése és az Unión belüli hulladékáramok jobb nyomon követése érdekében az elektronikus adatgyűjtést más hulladéktípusokra is ki kell terjeszteni. |
| --- | --- |

(21)

A veszélyes hulladékokkal való helyes gazdálkodás továbbra is problémát jelent az Unióban, és az e hulladéktípus kezelésére vonatkozó adatok egy része nem áll rendelkezésre. Ezért tagállami elektronikus veszélyeshulladék-nyilvántartások létrehozásával kell megerősíteni a kapcsolódó nyilvántartási és nyomonkövetési rendszereket. A vállalkozások és a közigazgatási szervek nyilvántartási kötelezettségeinek egyszerűsítése és az Unión belüli hulladékáramok jobb nyomon követése érdekében az elektronikus adatgyűjtést más hulladéktípusokra is ki kell terjeszteni.

Módosítás 59

Irányelvre irányuló javaslat

21 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (21a) | A hulladékolajok elkülönített gyűjtése és regenerálása jelentős gazdasági és környezeti haszonnal jár, az ellátásbiztonság terén is. Ki kell alakítani az elkülönített gyűjtést, és célértékeket kell meghatározni a hulladékolajok regenerálására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21a)

A hulladékolajok elkülönített gyűjtése és regenerálása jelentős gazdasági és környezeti haszonnal jár, az ellátásbiztonság terén is. Ki kell alakítani az elkülönített gyűjtést, és célértékeket kell meghatározni a hulladékolajok regenerálására.

Módosítás 60

Irányelvre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | Ez az irányelv hosszú távú célokat tűz ki az Unió területén folytatott hulladékgazdálkodás számára, és ezáltal egyértelmű iránymutatást nyújt a tagállamoknak és a gazdasági szereplőknek az ebben az irányelvben meghatározott célok eléréséhez szükséges beruházásokkal kapcsolatban. Nemzeti hulladékgazdálkodási stratégiáik kidolgozása
  és
  a hulladékgazdálkodási infrastruktúrára irányuló beruházásaik tervezése során a tagállamoknak a hulladékképződés megelőzésének, az újrahasználatra való előkészítésnek
  és
  az újrafeldolgozásnak a hulladékhierarchiával összhangban történő előmozdításához ésszerű módon igénybe kell venniük az európai strukturális és beruházási alapokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

Ez az irányelv hosszú távú célokat tűz ki az Unió területén folytatott hulladékgazdálkodás számára, és ezáltal egyértelmű iránymutatást nyújt a tagállamoknak és a gazdasági szereplőknek az ebben az irányelvben meghatározott célok eléréséhez szükséges beruházásokkal kapcsolatban. Nemzeti hulladékgazdálkodási stratégiáik kidolgozása
  és
  a hulladékgazdálkodási infrastruktúrára irányuló beruházásaik tervezése során a tagállamoknak a hulladékképződés megelőzésének, az újrahasználatra való előkészítésnek
  és
  az újrafeldolgozásnak a hulladékhierarchiával összhangban történő előmozdításához ésszerű módon igénybe kell venniük az európai strukturális és beruházási alapokat.

| (22) | Ez az irányelv hosszú távú célokat tűz ki az Unió területén folytatott hulladékgazdálkodás számára, és ezáltal egyértelmű iránymutatást nyújt a tagállamoknak és a gazdasági szereplőknek az ebben az irányelvben meghatározott célok eléréséhez szükséges beruházásokkal kapcsolatban. Nemzeti hulladékgazdálkodási stratégiáik kidolgozása
  , valamint
  a hulladékgazdálkodási infrastruktúrára
  és a körforgásos gazdaságra
  irányuló beruházásaik tervezése során a tagállamoknak
  először
  a hulladékképződés megelőzésének
  és
  az újrahasználatra való előkészítésnek
  , majd pedig
  az újrafeldolgozásnak a hulladékhierarchiával összhangban történő előmozdításához ésszerű módon igénybe kell venniük az európai strukturális és beruházási alapokat.
  A Bizottságnak – a hulladékhierarchiával összhangban – lehetővé kell tennie a Horizont 2020 és az európai strukturális és beruházási alapok felhasználását olyan hatékony pénzügyi keret létrehozására, amely segítséget nyújt a helyi önkormányzatoknak ezen irányelv követelményeinek végrehajtásában és az innovatív technológiák és a hulladékgazdálkodás bevezetésének finanszírozásában. |
| --- | --- |

(22)

Ez az irányelv hosszú távú célokat tűz ki az Unió területén folytatott hulladékgazdálkodás számára, és ezáltal egyértelmű iránymutatást nyújt a tagállamoknak és a gazdasági szereplőknek az ebben az irányelvben meghatározott célok eléréséhez szükséges beruházásokkal kapcsolatban. Nemzeti hulladékgazdálkodási stratégiáik kidolgozása
  , valamint
  a hulladékgazdálkodási infrastruktúrára
  és a körforgásos gazdaságra
  irányuló beruházásaik tervezése során a tagállamoknak
  először
  a hulladékképződés megelőzésének
  és
  az újrahasználatra való előkészítésnek
  , majd pedig
  az újrafeldolgozásnak a hulladékhierarchiával összhangban történő előmozdításához ésszerű módon igénybe kell venniük az európai strukturális és beruházási alapokat.
  A Bizottságnak – a hulladékhierarchiával összhangban – lehetővé kell tennie a Horizont 2020 és az európai strukturális és beruházási alapok felhasználását olyan hatékony pénzügyi keret létrehozására, amely segítséget nyújt a helyi önkormányzatoknak ezen irányelv követelményeinek végrehajtásában és az innovatív technológiák és a hulladékgazdálkodás bevezetésének finanszírozásában.

Módosítás 61

Irányelvre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | Egyes nyersanyagok kiemelkedően fontosak az uniós gazdaságban, és a hiányukból adódó nem megfelelő ellátottság kockázata magas. Az ilyen nyersanyagok ellátásának biztonsága érdekében, a nyersanyag-politikai kezdeményezéssel és a nyersanyagokkal foglalkozó európai innovációs partnerség célkitűzéseivel és célértékeivel összhangban a tagállamoknak
  az ilyen típusú
  nyersanyagokat jelentős mennyiségben tartalmazó
  hulladékok vonatkozásában
   – a gazdasági és műszaki megvalósíthatóság, illetőleg a környezeti előnyök figyelembevételével – intézkedéseket kell hozniuk
  a lehető legjobb hulladékgazdálkodás biztosítására
  . A Bizottság összeállította az EU számára kritikus fontosságú nyersanyagok jegyzékét (18). A jegyzéket a Bizottság rendszeresen felülvizsgálja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

Egyes nyersanyagok kiemelkedően fontosak az uniós gazdaságban, és a hiányukból adódó nem megfelelő ellátottság kockázata magas. Az ilyen nyersanyagok ellátásának biztonsága érdekében, a nyersanyag-politikai kezdeményezéssel és a nyersanyagokkal foglalkozó európai innovációs partnerség célkitűzéseivel és célértékeivel összhangban a tagállamoknak
  az ilyen típusú
  nyersanyagokat jelentős mennyiségben tartalmazó
  hulladékok vonatkozásában
   – a gazdasági és műszaki megvalósíthatóság, illetőleg a környezeti előnyök figyelembevételével – intézkedéseket kell hozniuk
  a lehető legjobb hulladékgazdálkodás biztosítására
  . A Bizottság összeállította az EU számára kritikus fontosságú nyersanyagok jegyzékét (18). A jegyzéket a Bizottság rendszeresen felülvizsgálja.

| (23) | Egyes nyersanyagok kiemelkedően fontosak az uniós gazdaságban, és a hiányukból adódó nem megfelelő ellátottság kockázata magas. Az ilyen nyersanyagok ellátásának biztonsága érdekében, a nyersanyag-politikai kezdeményezéssel és a nyersanyagokkal foglalkozó európai innovációs partnerség célkitűzéseivel és célértékeivel összhangban a tagállamoknak
  a kritikus fontosságú
  nyersanyagokat jelentős mennyiségben tartalmazó
  termékek újrahasználatának és a hasonló hulladék újrafeldolgozásának előmozdítása és az ezekkel folytatott hatékony gazdálkodás biztosítása érdekében
   – a gazdasági és műszaki megvalósíthatóság, illetőleg a környezeti
  és egészségügyi
  előnyök figyelembevételével – intézkedéseket kell hozniuk. A Bizottság összeállította az EU számára kritikus fontosságú nyersanyagok jegyzékét (18). A jegyzéket a Bizottság rendszeresen felülvizsgálja. |
| --- | --- |

(23)

Egyes nyersanyagok kiemelkedően fontosak az uniós gazdaságban, és a hiányukból adódó nem megfelelő ellátottság kockázata magas. Az ilyen nyersanyagok ellátásának biztonsága érdekében, a nyersanyag-politikai kezdeményezéssel és a nyersanyagokkal foglalkozó európai innovációs partnerség célkitűzéseivel és célértékeivel összhangban a tagállamoknak
  a kritikus fontosságú
  nyersanyagokat jelentős mennyiségben tartalmazó
  termékek újrahasználatának és a hasonló hulladék újrafeldolgozásának előmozdítása és az ezekkel folytatott hatékony gazdálkodás biztosítása érdekében
   – a gazdasági és műszaki megvalósíthatóság, illetőleg a környezeti
  és egészségügyi
  előnyök figyelembevételével – intézkedéseket kell hozniuk. A Bizottság összeállította az EU számára kritikus fontosságú nyersanyagok jegyzékét (18). A jegyzéket a Bizottság rendszeresen felülvizsgálja.

Módosítás 62

Irányelvre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | A nyersanyag-politikai kezdeményezés eredményes végrehajtásának további támogatása érdekében a tagállamoknak
  elő kell segíteniük azon termékek újrahasználatát, amelyek jelentős nyersanyagforrásnak számítanak.
  Hulladékgazdálkodási terveikben
  ezért
  nemzeti szinten megfelelő intézkedéseket kell meghatározniuk az ilyen nyersanyagokból jelentős mennyiséget tartalmazó hulladékok gyűjtésére és hasznosítására vonatkozóan. Az intézkedéseket a hulladékgazdálkodási terveknek az ezen irányelv hatálybalépését követő első naprakésszé tétele során kell belefoglalni a tervekbe. A Bizottság tájékoztatást fog nyújtani az uniós szinten releváns termékcsoportokról és hulladékáramokról. Ez a rendelkezés nem zárja ki, hogy a tagállamok más, a nemzetgazdaságuk számára fontos nyersanyagok esetében is intézkedéseket hozzanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

A nyersanyag-politikai kezdeményezés eredményes végrehajtásának további támogatása érdekében a tagállamoknak
  elő kell segíteniük azon termékek újrahasználatát, amelyek jelentős nyersanyagforrásnak számítanak.
  Hulladékgazdálkodási terveikben
  ezért
  nemzeti szinten megfelelő intézkedéseket kell meghatározniuk az ilyen nyersanyagokból jelentős mennyiséget tartalmazó hulladékok gyűjtésére és hasznosítására vonatkozóan. Az intézkedéseket a hulladékgazdálkodási terveknek az ezen irányelv hatálybalépését követő első naprakésszé tétele során kell belefoglalni a tervekbe. A Bizottság tájékoztatást fog nyújtani az uniós szinten releváns termékcsoportokról és hulladékáramokról. Ez a rendelkezés nem zárja ki, hogy a tagállamok más, a nemzetgazdaságuk számára fontos nyersanyagok esetében is intézkedéseket hozzanak.

| (24) | A nyersanyag-politikai kezdeményezés eredményes végrehajtásának további támogatása érdekében a tagállamoknak hulladékgazdálkodási terveikben nemzeti szinten megfelelő intézkedéseket kell meghatározniuk az ilyen nyersanyagokból jelentős mennyiséget tartalmazó hulladékok gyűjtésére
  , válogatására
  és hasznosítására vonatkozóan. Az intézkedéseket a hulladékgazdálkodási terveknek az ezen irányelv hatálybalépését követő első naprakésszé tétele során kell belefoglalni a tervekbe. A Bizottság tájékoztatást fog nyújtani az uniós szinten releváns termékcsoportokról és hulladékáramokról. Ez a rendelkezés nem zárja ki, hogy a tagállamok más, a nemzetgazdaságuk számára fontos nyersanyagok esetében is intézkedéseket hozzanak. |
| --- | --- |

(24)

A nyersanyag-politikai kezdeményezés eredményes végrehajtásának további támogatása érdekében a tagállamoknak hulladékgazdálkodási terveikben nemzeti szinten megfelelő intézkedéseket kell meghatározniuk az ilyen nyersanyagokból jelentős mennyiséget tartalmazó hulladékok gyűjtésére
  , válogatására
  és hasznosítására vonatkozóan. Az intézkedéseket a hulladékgazdálkodási terveknek az ezen irányelv hatálybalépését követő első naprakésszé tétele során kell belefoglalni a tervekbe. A Bizottság tájékoztatást fog nyújtani az uniós szinten releváns termékcsoportokról és hulladékáramokról. Ez a rendelkezés nem zárja ki, hogy a tagállamok más, a nemzetgazdaságuk számára fontos nyersanyagok esetében is intézkedéseket hozzanak.

Módosítás 63

Irányelvre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | A szemetelés közvetlenül károsítja a környezetet és rontja a polgárok jó közérzetét, a magas takarítási költségek pedig szükségtelen gazdasági terhet jelentenek a társadalom számára. A hulladékgazdálkodási tervekben meghatározott konkrét intézkedések és azoknak az illetékes hatóságok általi megfelelő végrehajtása hozzájárulhat e probléma megszüntetéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

A szemetelés közvetlenül károsítja a környezetet és rontja a polgárok jó közérzetét, a magas takarítási költségek pedig szükségtelen gazdasági terhet jelentenek a társadalom számára. A hulladékgazdálkodási tervekben meghatározott konkrét intézkedések és azoknak az illetékes hatóságok általi megfelelő végrehajtása hozzájárulhat e probléma megszüntetéséhez.

| (25) | A szemetelés közvetlenül
  és közvetve
  károsítja a környezetet, és rontja a polgárok jó közérzetét
  és káros a gazdaságra.
   A magas takarítási költségek pedig szükségtelen gazdasági terhet jelentenek a társadalom számára. A hulladékgazdálkodási tervekben meghatározott konkrét intézkedések és azoknak az illetékes hatóságok általi megfelelő végrehajtása hozzájárulhat e probléma megszüntetéséhez.
  A takarítással szemben a szemetelés megakadályozását kell előnyben részesíteni. A szemetelés megakadályozása az illetékes hatóságok, a gyártók és a fogyasztók közös feladata. A szemetelés megelőzése érdekében elengedhetetlen a fogyasztók helytelen magatartásának megváltoztatása. Azoknak a gyártóknak, amelyeknek a termékei valószínűleg szemétté válnak, a szemetelés megelőzése érdekében népszerűsíteniük kell termékeik fenntartható használatát. Emellett az oktatás és a figyelemfelhívás is döntő szerepet játszik a magatartás megváltoztatásában. |
| --- | --- |

(25)

A szemetelés közvetlenül
  és közvetve
  károsítja a környezetet, és rontja a polgárok jó közérzetét
  és káros a gazdaságra.
   A magas takarítási költségek pedig szükségtelen gazdasági terhet jelentenek a társadalom számára. A hulladékgazdálkodási tervekben meghatározott konkrét intézkedések és azoknak az illetékes hatóságok általi megfelelő végrehajtása hozzájárulhat e probléma megszüntetéséhez.
  A takarítással szemben a szemetelés megakadályozását kell előnyben részesíteni. A szemetelés megakadályozása az illetékes hatóságok, a gyártók és a fogyasztók közös feladata. A szemetelés megelőzése érdekében elengedhetetlen a fogyasztók helytelen magatartásának megváltoztatása. Azoknak a gyártóknak, amelyeknek a termékei valószínűleg szemétté válnak, a szemetelés megelőzése érdekében népszerűsíteniük kell termékeik fenntartható használatát. Emellett az oktatás és a figyelemfelhívás is döntő szerepet játszik a magatartás megváltoztatásában.

Módosítás 64

Irányelvre irányuló javaslat

25 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (25a) | A 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  a kötelező, uniós szintű jogi eszköz a tengeri hulladékkal kapcsolatban a jó környezeti állapot elérésére szolgáló környezetvédelmi célértékek értékelésére, nyomon követésére és meghatározására. A tengeri hulladék fő forrásai azonban szárazföldi tevékenységek, okai pedig a szilárd hulladék kezelésének rossz gyakorlatai, az infrastruktúra hiánya és a lakossági tudatosság hiánya. Ezért az ENSZ közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel összhangban, és különösen a tengeri hulladék 2030-ig uniós szinten 50 %-kal történő csökkentésére vonatkozó célkitűzés elérésére törekedve a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk az olyan szárazföldi szemét csökkentése érdekében, amely valószínűleg tengeri hulladékká válik. Tekintettel az tengeri hulladék megelőzésének környezeti és gazdasági előnyeire, a tagállamoknak hulladékmegelőzési programjaik keretében konkrét intézkedéseket kell hozniuk a tengeri hulladék keletkezésének megelőzésére. Ezen intézkedések révén a tagállamoknak arra kell törekedniük, hogy uniós szinten 2025-ig 30 %-kal, 2030-ig pedig 50 %-kal csökkenjen a tengeri hulladék mennyisége. A célértékek elérésére tett előrelépések és Unió-szerte a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjének megkönnyítése érdekében egységes módszereket kell meghatározni a szárazföldről származó tengeri hulladék mérése céljából. A szárazföldről származó tengeri hulladék szintjéről évente jelentést kell készíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25a)

A 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  a kötelező, uniós szintű jogi eszköz a tengeri hulladékkal kapcsolatban a jó környezeti állapot elérésére szolgáló környezetvédelmi célértékek értékelésére, nyomon követésére és meghatározására. A tengeri hulladék fő forrásai azonban szárazföldi tevékenységek, okai pedig a szilárd hulladék kezelésének rossz gyakorlatai, az infrastruktúra hiánya és a lakossági tudatosság hiánya. Ezért az ENSZ közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel összhangban, és különösen a tengeri hulladék 2030-ig uniós szinten 50 %-kal történő csökkentésére vonatkozó célkitűzés elérésére törekedve a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk az olyan szárazföldi szemét csökkentése érdekében, amely valószínűleg tengeri hulladékká válik. Tekintettel az tengeri hulladék megelőzésének környezeti és gazdasági előnyeire, a tagállamoknak hulladékmegelőzési programjaik keretében konkrét intézkedéseket kell hozniuk a tengeri hulladék keletkezésének megelőzésére. Ezen intézkedések révén a tagállamoknak arra kell törekedniük, hogy uniós szinten 2025-ig 30 %-kal, 2030-ig pedig 50 %-kal csökkenjen a tengeri hulladék mennyisége. A célértékek elérésére tett előrelépések és Unió-szerte a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjének megkönnyítése érdekében egységes módszereket kell meghatározni a szárazföldről származó tengeri hulladék mérése céljából. A szárazföldről származó tengeri hulladék szintjéről évente jelentést kell készíteni.

Módosítás 65

Irányelvre irányuló javaslat

25 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (25b) | A hulladék nem megfelelő – szemetelés, szennyvíz és szilárd hulladék, például műanyagok kibocsátása formájában történő – ártalmatlanítása negatív hatást gyakorol a tengeri környezetre és az emberi egészségre, valamint jelentős gazdasági és társadalmi költségekkel jár. Az ilyen hulladék megbontja a hulladékhierarchia fontossági sorrendjét is, különösen azzal, hogy megkerüli az ártalmatlanítás előtti újrahasználatra való előkészítést, újrafeldolgozást és az egyéb hasznosítást. A tengeri hulladék határokon átnyúló jellegét és annak szükségességét figyelembe véve, hogy össze kell hangolni az erőfeszítéseket, a tagállamoknak a 2008/56/EK irányelv 11. cikke alapján létrehozott nyomon követési programokat felhasználva intézkedéseket kell hozniuk a csökkentési célértékeik elérése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25b)

A hulladék nem megfelelő – szemetelés, szennyvíz és szilárd hulladék, például műanyagok kibocsátása formájában történő – ártalmatlanítása negatív hatást gyakorol a tengeri környezetre és az emberi egészségre, valamint jelentős gazdasági és társadalmi költségekkel jár. Az ilyen hulladék megbontja a hulladékhierarchia fontossági sorrendjét is, különösen azzal, hogy megkerüli az ártalmatlanítás előtti újrahasználatra való előkészítést, újrafeldolgozást és az egyéb hasznosítást. A tengeri hulladék határokon átnyúló jellegét és annak szükségességét figyelembe véve, hogy össze kell hangolni az erőfeszítéseket, a tagállamoknak a 2008/56/EK irányelv 11. cikke alapján létrehozott nyomon követési programokat felhasználva intézkedéseket kell hozniuk a csökkentési célértékeik elérése érdekében.

Módosítás 66

Irányelvre irányuló javaslat

25 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (25c) | A használat után a háztartási, kereskedelmi vagy ipari szennyvízelvezető rendszereket elérő, leöblítendő kozmetikai és testápoló termékekben lévő mikroszemcsék közvetlen forrásai a leginkább megelőzendők közé tartozó mikroműanyag-szennyezésnek. Az ezen irányelvben rögzített célkitűzésekhez való hozzájárulás érdekében a tagállamoknak intézkedéseket kell tenniük a mikroszemcsés összetevők használatának és a mikroműanyagok szennyvíztisztító rendszerekbe való bejutásának és a tengeri környezetbe való engedésének megelőzése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25c)

A használat után a háztartási, kereskedelmi vagy ipari szennyvízelvezető rendszereket elérő, leöblítendő kozmetikai és testápoló termékekben lévő mikroszemcsék közvetlen forrásai a leginkább megelőzendők közé tartozó mikroműanyag-szennyezésnek. Az ezen irányelvben rögzített célkitűzésekhez való hozzájárulás érdekében a tagállamoknak intézkedéseket kell tenniük a mikroszemcsés összetevők használatának és a mikroműanyagok szennyvíztisztító rendszerekbe való bejutásának és a tengeri környezetbe való engedésének megelőzése érdekében.

Módosítás 67

Irányelvre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (27) | A tagállamok által háromévente összeállított végrehajtási jelentések nem bizonyultak hatékony eszköznek a megfelelés ellenőrzése és a helyes végrehajtás biztosítása szempontjából, ugyanakkor szükségtelen adminisztratív terhet jelentenek. Ezért helyénvaló hatályon kívül helyezni a tagállamokat ilyen jellegű jelentések készítésére kötelező rendelkezéseket. Helyettük a megfelelés ellenőrzésére
  kizárólag
  azokat a statisztikai adatokat kell felhasználni, amelyeket a tagállamok évente megküldenek a Bizottságnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27)

A tagállamok által háromévente összeállított végrehajtási jelentések nem bizonyultak hatékony eszköznek a megfelelés ellenőrzése és a helyes végrehajtás biztosítása szempontjából, ugyanakkor szükségtelen adminisztratív terhet jelentenek. Ezért helyénvaló hatályon kívül helyezni a tagállamokat ilyen jellegű jelentések készítésére kötelező rendelkezéseket. Helyettük a megfelelés ellenőrzésére
  kizárólag
  azokat a statisztikai adatokat kell felhasználni, amelyeket a tagállamok évente megküldenek a Bizottságnak.

| (27) | A tagállamok által háromévente összeállított végrehajtási jelentések nem bizonyultak hatékony eszköznek a megfelelés ellenőrzése és a helyes végrehajtás biztosítása szempontjából, ugyanakkor szükségtelen adminisztratív terhet jelentenek. Ezért helyénvaló hatályon kívül helyezni a tagállamokat ilyen jellegű jelentések készítésére kötelező rendelkezéseket. Helyettük a megfelelés ellenőrzésére azokat a statisztikai adatokat kell felhasználni, amelyeket a tagállamok évente megküldenek a Bizottságnak.
  Mindazonáltal a tagállamoknak kérésre haladéktalanul be kell nyújtaniuk a Bizottsághoz minden olyan információt, amely szükséges ahhoz, hogy a Bizottság összességében értékelje ezen irányelv végrehajtását, valamint a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

(27)

A tagállamok által háromévente összeállított végrehajtási jelentések nem bizonyultak hatékony eszköznek a megfelelés ellenőrzése és a helyes végrehajtás biztosítása szempontjából, ugyanakkor szükségtelen adminisztratív terhet jelentenek. Ezért helyénvaló hatályon kívül helyezni a tagállamokat ilyen jellegű jelentések készítésére kötelező rendelkezéseket. Helyettük a megfelelés ellenőrzésére azokat a statisztikai adatokat kell felhasználni, amelyeket a tagállamok évente megküldenek a Bizottságnak.
  Mindazonáltal a tagállamoknak kérésre haladéktalanul be kell nyújtaniuk a Bizottsághoz minden olyan információt, amely szükséges ahhoz, hogy a Bizottság összességében értékelje ezen irányelv végrehajtását, valamint a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt hatását.

Módosítás 68

Irányelvre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | A tagállamok által szolgáltatott
  statisztikai adatok
  alapvető fontosságúak ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja az egyes tagállamok hulladékjogi előírásoknak való megfelelését. A 
  statisztikai
  adatok minőségét, megbízhatóságát és összevethetőségét fokozni kell a hulladékokkal összefüggő adatszolgáltatás egységes belépési ponton keresztül történő teljesítésével, az elavult adatszolgáltatási követelmények megszüntetésével, a nemzeti adatszolgáltatási mechanizmusok összehasonlító értékelésével és az adatminőség-ellenőrzési jelentés bevezetésével. Ezért a hulladékjogi célértékek teljesítésével kapcsolatos jelentéseik összeállítása során a tagállamoknak a Bizottság
  és
  a tagállamok nemzeti statisztikai
  hivatalai által közösen
  kidolgozott
  legújabb
  módszertant kell alkalmazniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

A tagállamok által szolgáltatott
  statisztikai adatok
  alapvető fontosságúak ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja az egyes tagállamok hulladékjogi előírásoknak való megfelelését. A 
  statisztikai
  adatok minőségét, megbízhatóságát és összevethetőségét fokozni kell a hulladékokkal összefüggő adatszolgáltatás egységes belépési ponton keresztül történő teljesítésével, az elavult adatszolgáltatási követelmények megszüntetésével, a nemzeti adatszolgáltatási mechanizmusok összehasonlító értékelésével és az adatminőség-ellenőrzési jelentés bevezetésével. Ezért a hulladékjogi célértékek teljesítésével kapcsolatos jelentéseik összeállítása során a tagállamoknak a Bizottság
  és
  a tagállamok nemzeti statisztikai
  hivatalai által közösen
  kidolgozott
  legújabb
  módszertant kell alkalmazniuk.

| (28) | A tagállamok által szolgáltatott
  adatok és információk
  alapvető fontosságúak ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja az egyes tagállamok hulladékjogi előírásoknak való megfelelését. A 
  szolgáltatott
  adatok minőségét, megbízhatóságát és összevethetőségét fokozni kell a 
  megbízható forrásokon alapuló adatok gyűjtése és feldolgozása közös módszertanának kidolgozásával és a
  hulladékokkal összefüggő adatszolgáltatás egységes belépési ponton keresztül történő teljesítésével, az elavult adatszolgáltatási követelmények megszüntetésével, a nemzeti adatszolgáltatási mechanizmusok összehasonlító értékelésével és az adatminőség-ellenőrzési jelentés bevezetésével. Ezért a hulladékjogi célértékek teljesítésével kapcsolatos jelentéseik összeállítása során a tagállamoknak a Bizottság
  által
  a tagállamok nemzeti statisztikai
  hivatalaival és a hulladékgazdálkodásért felelős nemzeti, regionális és helyi hatóságaival együttműködve
  kidolgozott
  közös
  módszertant kell alkalmazniuk. |
| --- | --- |

(28)

A tagállamok által szolgáltatott
  adatok és információk
  alapvető fontosságúak ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja az egyes tagállamok hulladékjogi előírásoknak való megfelelését. A 
  szolgáltatott
  adatok minőségét, megbízhatóságát és összevethetőségét fokozni kell a 
  megbízható forrásokon alapuló adatok gyűjtése és feldolgozása közös módszertanának kidolgozásával és a
  hulladékokkal összefüggő adatszolgáltatás egységes belépési ponton keresztül történő teljesítésével, az elavult adatszolgáltatási követelmények megszüntetésével, a nemzeti adatszolgáltatási mechanizmusok összehasonlító értékelésével és az adatminőség-ellenőrzési jelentés bevezetésével. Ezért a hulladékjogi célértékek teljesítésével kapcsolatos jelentéseik összeállítása során a tagállamoknak a Bizottság
  által
  a tagállamok nemzeti statisztikai
  hivatalaival és a hulladékgazdálkodásért felelős nemzeti, regionális és helyi hatóságaival együttműködve
  kidolgozott
  közös
  módszertant kell alkalmazniuk.

Módosítás 69

Irányelvre irányuló javaslat

28 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (28a) | A Bizottság háromévente jelentést tesz közzé a tagállamok által szolgáltatott adatok és információk alapján, hogy beszámoljon a Parlamentnek és a Tanácsnak az újrafeldolgozási célértékek elérése és az ezen irányelvben meghatározott új kötelezettségek végrehajtása terén tett előrelépésekről. Ezeknek a háromévente közzétett jelentéseknek értékelniük kell a 2008/98/EK irányelv egésze által a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt hatást is, és meg kell vizsgálniuk, hogy szükség van-e módosításokra ahhoz, hogy a 2008/98/EK irányelv a körforgásos gazdaság célkitűzései tekintetében megfeleljen a célnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28a)

A Bizottság háromévente jelentést tesz közzé a tagállamok által szolgáltatott adatok és információk alapján, hogy beszámoljon a Parlamentnek és a Tanácsnak az újrafeldolgozási célértékek elérése és az ezen irányelvben meghatározott új kötelezettségek végrehajtása terén tett előrelépésekről. Ezeknek a háromévente közzétett jelentéseknek értékelniük kell a 2008/98/EK irányelv egésze által a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt hatást is, és meg kell vizsgálniuk, hogy szükség van-e módosításokra ahhoz, hogy a 2008/98/EK irányelv a körforgásos gazdaság célkitűzései tekintetében megfeleljen a célnak.

Módosítás 70

Irányelvre irányuló javaslat

28 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (28b) | A megfelelő irányításban, végrehajtásban, a határon átnyúló együttműködésben és a hulladékipari bevált gyakorlatok és innovációk terjesztésében való közreműködés, valamint a 2008/98/EK irányelvben rögzített célértékek tényleges és következetes végrehajtása érdekében a Bizottságnak platformot kell létrehoznia a tagállamok és a Bizottság közötti, az említett irányelv gyakorlati végrehajtásával kapcsolatos információcsere és bevált gyakorlatok cseréje céljából. A platform munkájának eredményét nyilvánosságra kell hozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28b)

A megfelelő irányításban, végrehajtásban, a határon átnyúló együttműködésben és a hulladékipari bevált gyakorlatok és innovációk terjesztésében való közreműködés, valamint a 2008/98/EK irányelvben rögzített célértékek tényleges és következetes végrehajtása érdekében a Bizottságnak platformot kell létrehoznia a tagállamok és a Bizottság közötti, az említett irányelv gyakorlati végrehajtásával kapcsolatos információcsere és bevált gyakorlatok cseréje céljából. A platform munkájának eredményét nyilvánosságra kell hozni.

Módosítás 71

Irányelvre irányuló javaslat

28 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (28c) | A körforgásos gazdaság megvalósításának és a nagyobb erőforrás-hatékonyságnak gazdasági potenciálja és környezeti haszna nyilvánvaló. Az anyagkörforgás megvalósításához szükséges lépéseket különböző szakpolitikai dokumentumokban mutatták be, többek között az Európai Erőforrás-hatékonysági Platform (EREP) Erőforrás-hatékony Európáról szóló, 2012. december 17-i kiáltványában és az ezt követő szakpolitikai ajánlásokban, valamint az Európai Parlamentnek a körforgásos gazdaság megvalósításáról szóló, 2015. június 25-i saját kezdeményezésű jelentésében és végül a Bizottságnak a körforgásos gazdaságra vonatkozó, 2015. december 2-i cselekvési tervében. Ezek mind olyan intézkedéseket terjesztenek elő, amelyek túlmutatnak a hulladékon, és a teljes anyagciklusra vonatkoznak, így nem csak az Unió hulladékokról szóló jogszabályok terén végzett munkájára kell irányadónak lenniük, hanem azt is biztosítaniuk kell, hogy ambiciózus intézkedések történjenek az anyagkörforgás megvalósítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28c)

A körforgásos gazdaság megvalósításának és a nagyobb erőforrás-hatékonyságnak gazdasági potenciálja és környezeti haszna nyilvánvaló. Az anyagkörforgás megvalósításához szükséges lépéseket különböző szakpolitikai dokumentumokban mutatták be, többek között az Európai Erőforrás-hatékonysági Platform (EREP) Erőforrás-hatékony Európáról szóló, 2012. december 17-i kiáltványában és az ezt követő szakpolitikai ajánlásokban, valamint az Európai Parlamentnek a körforgásos gazdaság megvalósításáról szóló, 2015. június 25-i saját kezdeményezésű jelentésében és végül a Bizottságnak a körforgásos gazdaságra vonatkozó, 2015. december 2-i cselekvési tervében. Ezek mind olyan intézkedéseket terjesztenek elő, amelyek túlmutatnak a hulladékon, és a teljes anyagciklusra vonatkoznak, így nem csak az Unió hulladékokról szóló jogszabályok terén végzett munkájára kell irányadónak lenniük, hanem azt is biztosítaniuk kell, hogy ambiciózus intézkedések történjenek az anyagkörforgás megvalósítása érdekében.

Módosítás 72

Irányelvre irányuló javaslat

28 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (28d) | A kutatás és innováció, valamint az erőforrás-hatékonyságon alapuló intelligens üzleti modellek elengedhetetlenek a körforgásos gazdaság felé tartó átmenet támogatásához az Unióban, ahol a hulladékot új erőforrásnak tekintik. E cél elérése érdekében a Horizont 2020 keretében hozzá kell járulni azokhoz a kutatási és innovációs projektekhez, amelyek a terepen tudják demonstrálni és kipróbálni a körforgásos gazdaság gazdasági és környezeti fenntarthatóságát. Ugyanakkor rendszerszintű megközelítés alkalmazása mellett az említett projektek hozzájárulhatnak az innovációt ösztönző és könnyebben végrehajtható jogszabályok kidolgozásához azáltal, hogy azonosítják a lehetséges szabályozási bizonytalanságokat, akadályokat és hiányosságokat, amelyek gátolják az erőforrások hatékony felhasználásán alapuló üzleti modellek kialakítását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28d)

A kutatás és innováció, valamint az erőforrás-hatékonyságon alapuló intelligens üzleti modellek elengedhetetlenek a körforgásos gazdaság felé tartó átmenet támogatásához az Unióban, ahol a hulladékot új erőforrásnak tekintik. E cél elérése érdekében a Horizont 2020 keretében hozzá kell járulni azokhoz a kutatási és innovációs projektekhez, amelyek a terepen tudják demonstrálni és kipróbálni a körforgásos gazdaság gazdasági és környezeti fenntarthatóságát. Ugyanakkor rendszerszintű megközelítés alkalmazása mellett az említett projektek hozzájárulhatnak az innovációt ösztönző és könnyebben végrehajtható jogszabályok kidolgozásához azáltal, hogy azonosítják a lehetséges szabályozási bizonytalanságokat, akadályokat és hiányosságokat, amelyek gátolják az erőforrások hatékony felhasználásán alapuló üzleti modellek kialakítását.

Módosítás 73

Irányelvre irányuló javaslat

28 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (28e) | 2015. december 2-án a Bizottság benyújtotta a körforgásos gazdaságra irányuló uniós cselekvési tervet, hogy előmozdítsa Európa körforgásos gazdaságba tartó átmenetét. Mivel a Bizottság konkrét és ambiciózus cselekvési programot hozott létre, amely az egész ciklust felölelő intézkedéseket tartalmaz, az átmenet felgyorsítása érdekében kiegészítő intézkedésekre van szükség. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28e)

2015. december 2-án a Bizottság benyújtotta a körforgásos gazdaságra irányuló uniós cselekvési tervet, hogy előmozdítsa Európa körforgásos gazdaságba tartó átmenetét. Mivel a Bizottság konkrét és ambiciózus cselekvési programot hozott létre, amely az egész ciklust felölelő intézkedéseket tartalmaz, az átmenet felgyorsítása érdekében kiegészítő intézkedésekre van szükség.

Módosítás 74

Irányelvre irányuló javaslat

28 f preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (28f) | Az erőforrások felhasználásának javítása jelentős nettó megtakarítást hozhatna az uniós vállalkozások, állami hatóságok és fogyasztók számára, miközben csökkenthetné a teljes éves üvegházhatásúgáz-kibocsátást. Ezért a Bizottságnak 2018 végéig az erőforrás-hatékonyságra vonatkozóan fő mutatót és az almutatókat összegző eredménytáblát kell javasolnia, hogy nyomon kövesse az uniós erőforrás-hatékonysági célérték elérése felé tett haladást, amelynek értelmében 2030-ig a 2014-es szinthez képest 30 %-kal kell növelni az erőforrás-hatékonyságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28f)

Az erőforrások felhasználásának javítása jelentős nettó megtakarítást hozhatna az uniós vállalkozások, állami hatóságok és fogyasztók számára, miközben csökkenthetné a teljes éves üvegházhatásúgáz-kibocsátást. Ezért a Bizottságnak 2018 végéig az erőforrás-hatékonyságra vonatkozóan fő mutatót és az almutatókat összegző eredménytáblát kell javasolnia, hogy nyomon kövesse az uniós erőforrás-hatékonysági célérték elérése felé tett haladást, amelynek értelmében 2030-ig a 2014-es szinthez képest 30 %-kal kell növelni az erőforrás-hatékonyságot.

Módosítás 75

Irányelvre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | A
  2008/98/EK irányelv kiegészítése, illetve módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy
  az 5. cikk (2) bekezdése,
  a 
  6. cikk (2) bekezdése, a 7. cikk (1) bekezdése, a 11a. cikk (2) és (6) bekezdése, a 26. cikk, a 27. cikk (1) és (4) bekezdése, valamint a 38. cikk (1), (2) és (3) bekezdése
  vonatkozásában a Szerződés 290. cikke alapján jogi aktusokat fogadjon el
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időszerű és megfelelő továbbításáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

A
  2008/98/EK irányelv kiegészítése, illetve módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy
  az 5. cikk (2) bekezdése,
  a 
  6. cikk (2) bekezdése, a 7. cikk (1) bekezdése, a 11a. cikk (2) és (6) bekezdése, a 26. cikk, a 27. cikk (1) és (4) bekezdése, valamint a 38. cikk (1), (2) és (3) bekezdése
  vonatkozásában a Szerződés 290. cikke alapján jogi aktusokat fogadjon el
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időszerű és megfelelő továbbításáról.

| (29) | Az
  2008/98/EK irányelv kiegészítése, illetve módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 
  következők
  vonatkozásában a Szerződés 290. cikke alapján jogi aktusokat fogadjon el: |
| --- | --- |

(29)

Az
  2008/98/EK irányelv kiegészítése, illetve módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 
  következők
  vonatkozásában a Szerződés 290. cikke alapján jogi aktusokat fogadjon el:

| — | azon feltételek alkalmazásának részletes kritériumai, amelyek alapján egy anyagot vagy tárgyat hulladéknak kell tekinteni, illetve már nem számít hulladéknak; |
| --- | --- |

—

azon feltételek alkalmazásának részletes kritériumai, amelyek alapján egy anyagot vagy tárgyat hulladéknak kell tekinteni, illetve már nem számít hulladéknak;

| — | azon általános követelmények meghatározása, amelyeket a tagállamoknak kell teljesíteniük, amikor a hulladékstátusz megszűnésére vonatkozó műszaki előírásokat fogadnak el; |
| --- | --- |

—

azon általános követelmények meghatározása, amelyeket a tagállamoknak kell teljesíteniük, amikor a hulladékstátusz megszűnésére vonatkozó műszaki előírásokat fogadnak el;

| — | a hulladékok jegyzékének létrehozása; |
| --- | --- |

—

a hulladékok jegyzékének létrehozása;

| — | azon összehangolt kritériumok, amelyeket a gyártók által a kiterjesztett gyártói felelősségi kötelezettségeknek való megfelelés céljából fizetett pénzügyi hozzájárulás meghatározásakor kell követni, a termékek életciklusának végén jelentkező tényleges költségek alapján módosítva; |
| --- | --- |

—

azon összehangolt kritériumok, amelyeket a gyártók által a kiterjesztett gyártói felelősségi kötelezettségeknek való megfelelés céljából fizetett pénzügyi hozzájárulás meghatározásakor kell követni, a termékek életciklusának végén jelentkező tényleges költségek alapján módosítva;

| — | a hulladékkeletkezés csökkentése és a hulladékmegelőzési intézkedések végrehajtása terén tett előrelépések mérésére szolgáló mutatók; |
| --- | --- |

—

a hulladékkeletkezés csökkentése és a hulladékmegelőzési intézkedések végrehajtása terén tett előrelépések mérésére szolgáló mutatók;

| — | az élelmiszer-hulladék szintjének egységes mérésére szolgáló közös módszertan, beleértve a minőségre vonatkozó minimumkövetelményeket is; |
| --- | --- |

—

az élelmiszer-hulladék szintjének egységes mérésére szolgáló közös módszertan, beleértve a minőségre vonatkozó minimumkövetelményeket is;

| — | a szárazföldi eredetű tengeri hulladék szintjének egységes mérésére szolgáló közös módszertan, beleértve a minőségre vonatkozó minimumkövetelményeket is; |
| --- | --- |

—

a szárazföldi eredetű tengeri hulladék szintjének egységes mérésére szolgáló közös módszertan, beleértve a minőségre vonatkozó minimumkövetelményeket is;

| — | minőségi és működési minimumkövetelmények az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők, a betétdíjas rendszerek és a végső újrafeldolgozást végző szereplők meghatározására, beleértve az adatgyűjtésre, az adatok nyomonkövethetőségére, ellenőrzésére és jelentésére vonatkozó konkrét szabályokat is; |
| --- | --- |

—

minőségi és működési minimumkövetelmények az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők, a betétdíjas rendszerek és a végső újrafeldolgozást végző szereplők meghatározására, beleértve az adatgyűjtésre, az adatok nyomonkövethetőségére, ellenőrzésére és jelentésére vonatkozó konkrét szabályokat is;

| — | egységes módszertan az égetési vagy együttégetési folyamatot is magában foglaló újrafeldolgozáson átment fémek tömegének kiszámításához, beleértve az újrafeldolgozott fémek minőségi kritériumait is; |
| --- | --- |

—

egységes módszertan az égetési vagy együttégetési folyamatot is magában foglaló újrafeldolgozáson átment fémek tömegének kiszámításához, beleértve az újrafeldolgozott fémek minőségi kritériumait is;

| — | a 2008/98/EK irányelv I. mellékletében felsorolt D2, D3, D4, D6, D7 és D12 ártalmatlanítási műveletekhez kapcsolódó műszaki kritériumok és működési eljárások, és adott esetben az említett eljárások tilalma, amennyiben nem felelnek meg az emberi egészség és a környezet védelmére vonatkozó bizonyos kritériumoknak; |
| --- | --- |

—

a 2008/98/EK irányelv I. mellékletében felsorolt D2, D3, D4, D6, D7 és D12 ártalmatlanítási műveletekhez kapcsolódó műszaki kritériumok és működési eljárások, és adott esetben az említett eljárások tilalma, amennyiben nem felelnek meg az emberi egészség és a környezet védelmére vonatkozó bizonyos kritériumoknak;

| — | a 2008/98/EK irányelv alapján engedélyköteles hulladékkezelési tevékenységek műszaki minimumszabványai, amennyiben bizonyított, hogy ezek a szabványok előnyökkel járnak az emberi egészség és a környezet védelme terén; |
| --- | --- |

—

a 2008/98/EK irányelv alapján engedélyköteles hulladékkezelési tevékenységek műszaki minimumszabványai, amennyiben bizonyított, hogy ezek a szabványok előnyökkel járnak az emberi egészség és a környezet védelme terén;

| — | a 2008/98/EK irányelv alapján kötelezően nyilvántartásba veendő tevékenységek minimumszabványai, amennyiben bizonyított, hogy ezek a szabványok előnyökkel járnak az emberi egészség és a környezet védelme, illetve a belső piac zavarainak elkerülése terén; |
| --- | --- |

—

a 2008/98/EK irányelv alapján kötelezően nyilvántartásba veendő tevékenységek minimumszabványai, amennyiben bizonyított, hogy ezek a szabványok előnyökkel járnak az emberi egészség és a környezet védelme, illetve a belső piac zavarainak elkerülése terén;

| — | a 2008/98/EK irányelv II. mellékletének R1. pontjában említett hulladékégető létesítményekre vonatkozóan meghatározott képlet alkalmazásának előírásai; |
| --- | --- |

—

a 2008/98/EK irányelv II. mellékletének R1. pontjában említett hulladékégető létesítményekre vonatkozóan meghatározott képlet alkalmazásának előírásai;

| — | az adatgyűjtés és -feldolgozás módszertana, az adatgyűjtés szervezése és az adatok forrásai, valamint az élelmiszer-hulladékra és tengeri hulladékra, az újrahasználatra való előkészítésre, az újrafeldolgozásra és feltöltésre vonatkozó célértékek végrehajtásával kapcsolatos adatok tagállamok által a Bizottságnak való szolgáltatásának formátuma, valamint |
| --- | --- |

—

az adatgyűjtés és -feldolgozás módszertana, az adatgyűjtés szervezése és az adatok forrásai, valamint az élelmiszer-hulladékra és tengeri hulladékra, az újrahasználatra való előkészítésre, az újrafeldolgozásra és feltöltésre vonatkozó célértékek végrehajtásával kapcsolatos adatok tagállamok által a Bizottságnak való szolgáltatásának formátuma, valamint

| — | a 2008/98/EK irányelv I–V. mellékletének hozzáigazítása a tudományos és műszaki fejlődéshez. |
| --- | --- |

—

a 2008/98/EK irányelv I–V. mellékletének hozzáigazítása a tudományos és műszaki fejlődéshez.

Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban rögzített elveknek megfelelően kerüljön sor. Különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

Módosítás 76

Irányelvre irányuló javaslat

30 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (30) | A 2008/98/EK irányelv egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságot a 
  9. cikk (4) és (5) bekezdése, a 33. cikk (2) bekezdése, a 35. cikk (5) bekezdése és a 37. cikk (6) bekezdése
  vonatkozásában végrehajtási hatáskörrel kell felruházni
  . Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (19)

  megfelelően kell gyakorolni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30)

A 2008/98/EK irányelv egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságot a 
  9. cikk (4) és (5) bekezdése, a 33. cikk (2) bekezdése, a 35. cikk (5) bekezdése és a 37. cikk (6) bekezdése
  vonatkozásában végrehajtási hatáskörrel kell felruházni
  . Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (19)

  megfelelően kell gyakorolni.

| (30) | A 2008/98/EK irányelv egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságot a 
  következők
  vonatkozásában végrehajtási hatáskörrel kell felruházni: |
| --- | --- |

(30)

A 2008/98/EK irányelv egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságot a 
  következők
  vonatkozásában végrehajtási hatáskörrel kell felruházni:

| — | a hulladékgazdálkodási tervek és a hulladékmegelőzési programok elfogadására és lényegi felülvizsgálatára vonatkozó értesítések és tájékoztatások formátuma, valamint; |
| --- | --- |

—

a hulladékgazdálkodási tervek és a hulladékmegelőzési programok elfogadására és lényegi felülvizsgálatára vonatkozó értesítések és tájékoztatások formátuma, valamint;

| — | a veszélyes hulladékok elektronikus nyilvántartásának működésére vonatkozó minimumfeltételek. |
| --- | --- |

—

a veszélyes hulladékok elektronikus nyilvántartásának működésére vonatkozó minimumfeltételek.

Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (19)

  megfelelően kell gyakorolni.

Módosítás 77

Irányelvre irányuló javaslat

33 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (33) | Mivel ezen irányelv célkitűzéseit, nevezetesen az Unióban folytatott hulladékgazdálkodás színvonalának javítását, valamint ezen keresztül a környezet minőségének védelméhez, megőrzéséhez és javításához, a tengeri hulladék mennyiségének csökkentése révén az óceánok egészségéhez és a tengeri eredetű élelmiszerek biztonságához, illetőleg a természeti erőforrások Unión belül megvalósítandó körültekintő és ésszerű
  hasznosításához
  való hozzájárulást a tagállamok külön-külön nem képesek megfelelően megvalósítani, és azok – figyelemmel az intézkedések nagyságrendjére vagy hatásaira – az Unió szintjén jobban megvalósíthatók, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének megfelelően a szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az ugyanazon cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban ez az irányelv nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33)

Mivel ezen irányelv célkitűzéseit, nevezetesen az Unióban folytatott hulladékgazdálkodás színvonalának javítását, valamint ezen keresztül a környezet minőségének védelméhez, megőrzéséhez és javításához, a tengeri hulladék mennyiségének csökkentése révén az óceánok egészségéhez és a tengeri eredetű élelmiszerek biztonságához, illetőleg a természeti erőforrások Unión belül megvalósítandó körültekintő és ésszerű
  hasznosításához
  való hozzájárulást a tagállamok külön-külön nem képesek megfelelően megvalósítani, és azok – figyelemmel az intézkedések nagyságrendjére vagy hatásaira – az Unió szintjén jobban megvalósíthatók, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének megfelelően a szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az ugyanazon cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban ez az irányelv nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket,

| (33) | Mivel ezen irányelv célkitűzéseit, nevezetesen az Unióban folytatott hulladékgazdálkodás színvonalának javítását, valamint ezen keresztül a környezet minőségének védelméhez, megőrzéséhez és javításához, a tengeri hulladék mennyiségének csökkentése révén az óceánok egészségéhez és a tengeri eredetű élelmiszerek biztonságához, illetőleg a természeti erőforrások Unión belül megvalósítandó körültekintő
  , kisebb mértékű
  és ésszerű
  felhasználásához
  való hozzájárulást a tagállamok külön-külön nem képesek megfelelően megvalósítani, és azok – figyelemmel az intézkedések nagyságrendjére vagy hatásaira – az Unió szintjén jobban megvalósíthatók, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének megfelelően a szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az ugyanazon cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban ez az irányelv nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(33)

Mivel ezen irányelv célkitűzéseit, nevezetesen az Unióban folytatott hulladékgazdálkodás színvonalának javítását, valamint ezen keresztül a környezet minőségének védelméhez, megőrzéséhez és javításához, a tengeri hulladék mennyiségének csökkentése révén az óceánok egészségéhez és a tengeri eredetű élelmiszerek biztonságához, illetőleg a természeti erőforrások Unión belül megvalósítandó körültekintő
  , kisebb mértékű
  és ésszerű
  felhasználásához
  való hozzájárulást a tagállamok külön-külön nem képesek megfelelően megvalósítani, és azok – figyelemmel az intézkedések nagyságrendjére vagy hatásaira – az Unió szintjén jobban megvalósíthatók, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének megfelelően a szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az ugyanazon cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban ez az irányelv nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket,

Módosítás 78

Irányelvre irányuló javaslat

33 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (33a) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell a magas szintű munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot a termelés, az újrafeldolgozás, a javítás, az újrahasználatra való előkészítés során és a hulladékágazatban, figyelembe véve az ezen ágazatokban dolgozó munkavállalókat érintő sajátos kockázatokat, és gondoskodniuk kell a területre vonatkozó, már meglévő uniós jogszabályok megfelelő végrehajtásáról és érvényesítéséről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33a)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell a magas szintű munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot a termelés, az újrafeldolgozás, a javítás, az újrahasználatra való előkészítés során és a hulladékágazatban, figyelembe véve az ezen ágazatokban dolgozó munkavállalókat érintő sajátos kockázatokat, és gondoskodniuk kell a területre vonatkozó, már meglévő uniós jogszabályok megfelelő végrehajtásáról és érvényesítéséről.

Módosítás 79

Irányelvre irányuló javaslat

33 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (33b) | Az irányelv elfogadása a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban meghatározott kötelezettségvállalások figyelembevételével történt, és végrehajtásának és alkalmazásának az említett megállapodásban foglalt iránymutatások szerint kell történnie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33b)

Az irányelv elfogadása a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban meghatározott kötelezettségvállalások figyelembevételével történt, és végrehajtásának és alkalmazásának az említett megállapodásban foglalt iránymutatások szerint kell történnie.

Módosítás 80

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 pont (új)

2008/98/EK irányelv

1 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1. | Az 1. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Módosítás

-1.

Ez
  az irányelv intézkedéseket állapít meg a környezet és az emberi egészség védelme érdekében, amelyet a hulladékkeletkezés és -gazdálkodás káros hatásainak megelőzése vagy csökkentése, valamint az erőforrás-felhasználás globális hatásainak csökkentése és e felhasználás hatékonyságának javítása révén kíván megvalósítani.

| | „Ez
  az irányelv intézkedéseket állapít meg a környezet és az emberi egészség védelme érdekében, amelyet
  az Unió hosszú távú versenyképességének biztosításához és a körforgásos gazdaság felé tartó átmenethez elengedhetetlen lépések, azaz a hulladékkeletkezés megelőzése vagy csökkentése,
  a hulladékkeletkezés és -gazdálkodás káros hatásainak megelőzése vagy csökkentése, valamint az erőforrás-felhasználás globális hatásainak csökkentése és e felhasználás hatékonyságának javítása révén kíván megvalósítani.” |
| --- | --- |

„Ez
  az irányelv intézkedéseket állapít meg a környezet és az emberi egészség védelme érdekében, amelyet
  az Unió hosszú távú versenyképességének biztosításához és a körforgásos gazdaság felé tartó átmenethez elengedhetetlen lépések, azaz a hulladékkeletkezés megelőzése vagy csökkentése,
  a hulladékkeletkezés és -gazdálkodás káros hatásainak megelőzése vagy csökkentése, valamint az erőforrás-felhasználás globális hatásainak csökkentése és e felhasználás hatékonyságának javítása révén kíván megvalósítani.”

Módosítás 81

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – a pont

2008/98/EK irányelv

3 cikk – 1 a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| „1a. | »települési hulladék«: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

„1a.

»települési hulladék«:

| „1a. | »települési hulladék«: |
| --- | --- |

„1a.

»települési hulladék«:

| a) | a háztartásokból származó kevert hulladék és elkülönítetten gyűjtött hulladék, beleértve a következőket: |
| --- | --- |

a)

a háztartásokból származó kevert hulladék és elkülönítetten gyűjtött hulladék, beleértve a következőket:

| a) | a háztartásokból származó kevert hulladék és elkülönítetten gyűjtött hulladék, beleértve a következőket: |
| --- | --- |

a)

a háztartásokból származó kevert hulladék és elkülönítetten gyűjtött hulladék, beleértve a következőket:

| | — | papír és kartonpapír, üveg, fém, műanyag, biohulladék, fa, textil, elektromos és elektronikus berendezések hulladékai, hulladékelemek és -akkumulátorok, |
| --- | --- | --- |

—

papír és kartonpapír, üveg, fém, műanyag, biohulladék, fa, textil, elektromos és elektronikus berendezések hulladékai, hulladékelemek és -akkumulátorok,

| | — | papír és kartonpapír, üveg, fém, műanyag, biohulladék, fa, textil, elektromos és elektronikus berendezések hulladékai, hulladékelemek és -akkumulátorok, |
| --- | --- | --- |

—

papír és kartonpapír, üveg, fém, műanyag, biohulladék, fa, textil, elektromos és elektronikus berendezések hulladékai, hulladékelemek és -akkumulátorok,

| | — | lomhulladék, például
  háztartási készülékek,
  ágybetét, bútor, |
| --- | --- | --- |

—

lomhulladék, például
  háztartási készülékek,
  ágybetét, bútor,

| | — | lomhulladék, például ágybetét
  és
  bútor, |
| --- | --- | --- |

—

lomhulladék, például ágybetét
  és
  bútor,

| | — | kerti hulladék, például falevél, fűnyesedék, |
| --- | --- | --- |

—

kerti hulladék, például falevél, fűnyesedék,

| | — | kerti hulladék, például falevél, fűnyesedék, |
| --- | --- | --- |

—

kerti hulladék, például falevél, fűnyesedék,

| b) | olyan,
  egyéb forrásokból
  származó kevert hulladék és elkülönítetten gyűjtött hulladék, amely jellegében
  , összetételében
  és
  mennyiségében
  hasonló a háztartási hulladékhoz; |
| --- | --- |

b)

olyan,
  egyéb forrásokból
  származó kevert hulladék és elkülönítetten gyűjtött hulladék, amely jellegében
  , összetételében
  és
  mennyiségében
  hasonló a háztartási hulladékhoz;

| b) | olyan,
  kisvállalkozásokból, irodaépületekből és intézményekből – többek között iskolákból, kórházakból és kormányzati épületekből –
  származó kevert hulladék és elkülönítetten gyűjtött hulladék, amely jellegében és
  összetételében
  hasonló a háztartási hulladékhoz. |
| --- | --- |

b)

olyan,
  kisvállalkozásokból, irodaépületekből és intézményekből – többek között iskolákból, kórházakból és kormányzati épületekből –
  származó kevert hulladék és elkülönítetten gyűjtött hulladék, amely jellegében és
  összetételében
  hasonló a háztartási hulladékhoz.

| c) | a piac- és utcatakarítás során képződő hulladék, ideértve az utcai söpredéket, az utcai szemétgyűjtőkből származó hulladékot, valamint a park- és kertgondozás során keletkező hulladékot. |
| --- | --- |

c)

a piac- és utcatakarítás során képződő hulladék, ideértve az utcai söpredéket, az utcai szemétgyűjtőkből származó hulladékot, valamint a park- és kertgondozás során keletkező hulladékot.

| c) | a piac- és utcatakarítás során képződő hulladék, ideértve az utcai söpredéket, az utcai szemétgyűjtőkből származó hulladékot, valamint a park- és kertgondozás során keletkező hulladékot. |
| --- | --- |

c)

a piac- és utcatakarítás során képződő hulladék, ideértve az utcai söpredéket, az utcai szemétgyűjtőkből származó hulladékot, valamint a park- és kertgondozás során keletkező hulladékot.

A települési hulladék fogalmába nem tartozik bele a szennyvízhálózatból és a szennyvízkezelő művekből származó hulladék, például a szennyvíziszap, valamint az építési és bontási hulladék.”;

A települési hulladék fogalmába nem tartozik bele a szennyvízhálózatból és a szennyvízkezelő művekből származó hulladék, például a szennyvíziszap, valamint az építési és bontási hulladék.

A települési hulladéknak az irányelv szerinti fogalommeghatározása nem veszi figyelembe, hogy a hulladék kezelője köz- vagy magánszektorbeli gazdasági szereplő-e;”;

Módosítás 82

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – a a pont (új)

2008/98/EK irányelv

3 cikk – 1 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a szöveg a következő ponttal egészül ki:










  „1b. | »kereskedelmi és ipari hulladék«: kereskedelmi és ipari tevékenységekből és/vagy üzemekből származó kevert hulladék és elkülönítetten gyűjtött hulladék.



  A kereskedelmi és ipari hulladék fogalmába nem tartozik bele a települési hulladék, az építési és bontási hulladék, valamint szennyvízhálózatból és a szennyvízkezelő művekből származó hulladék, például a szennyvíziszap;”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

aa)

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„1b.

A kereskedelmi és ipari hulladék fogalmába nem tartozik bele a települési hulladék, az építési és bontási hulladék, valamint szennyvízhálózatból és a szennyvízkezelő művekből származó hulladék, például a szennyvíziszap;”;

Módosítás 83

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – b pont

2008/98/EK irányelv

3 cikk – 2 a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2a. | „nem
  veszélyes
  hulladék”
  : olyan hulladék,
  amely a III. mellékletben felsorolt veszélyes tulajdonságok egyikével sem rendelkezik;”
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2a.

„nem
  veszélyes
  hulladék”
  : olyan hulladék,
  amely a III. mellékletben felsorolt veszélyes tulajdonságok egyikével sem rendelkezik;”
  ;

| 2a. | „nem
  veszélyes
  hulladék”
  : olyan hulladék,
  amelyre nem vonatkozik e cikk 2. pontja
  ; |
| --- | --- |

2a.

„nem
  veszélyes
  hulladék”
  : olyan hulladék,
  amelyre nem vonatkozik e cikk 2. pontja
  ;

Módosítás 84

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – c pont

2008/98/EK irányelv

3 cikk – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | „biohulladék”: biológiailag lebontható, kerti vagy parkokból származó hulladék, háztartásokban, éttermekben, étkeztetőknél és kiskereskedelmi létesítményekben keletkező élelmiszer- és konyhai hulladék, élelmiszer-feldolgozó üzemekben keletkező hasonló hulladék, valamint a hasonló biológiai lebonthatósággal
  rendelkező egyéb hulladék, amely jellegében, összetételében
  és
  mennyiségében hasonló a fentiekhez
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4.

„biohulladék”: biológiailag lebontható, kerti vagy parkokból származó hulladék, háztartásokban, éttermekben, étkeztetőknél és kiskereskedelmi létesítményekben keletkező élelmiszer- és konyhai hulladék, élelmiszer-feldolgozó üzemekben keletkező hasonló hulladék, valamint a hasonló biológiai lebonthatósággal
  rendelkező egyéb hulladék, amely jellegében, összetételében
  és
  mennyiségében hasonló a fentiekhez
  ;

| 4. | „biohulladék”: biológiailag lebontható, kerti vagy parkokból származó hulladék, háztartásokban, éttermekben, étkeztetőknél és kiskereskedelmi létesítményekben keletkező élelmiszer- és konyhai hulladék, élelmiszer-feldolgozó üzemekben keletkező hasonló hulladék, valamint a hasonló biológiai lebonthatósággal és
  komposztálhatósággal rendelkező egyéb hulladék
  ; |
| --- | --- |

4.

„biohulladék”: biológiailag lebontható, kerti vagy parkokból származó hulladék, háztartásokban, éttermekben, étkeztetőknél és kiskereskedelmi létesítményekben keletkező élelmiszer- és konyhai hulladék, élelmiszer-feldolgozó üzemekben keletkező hasonló hulladék, valamint a hasonló biológiai lebonthatósággal és
  komposztálhatósággal rendelkező egyéb hulladék
  ;

Módosítás 85

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – d a pont (új)

2008/98/EK irányelv

3 cikk – 9 pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | a 9. pont helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Módosítás

da)

a 9. pont helyébe a következő szöveg lép:

| 9. | „hulladékgazdálkodás”
  : a hulladékok gyűjtése, szállítása, hasznosítása és ártalmatlanítása, beleértve az ilyen műveletek felügyeletét és a hulladéklerakók utógondozását, valamint a kereskedőként vagy közvetítőként végzett tevékenységet is; |
| --- | --- |

9.

„hulladékgazdálkodás”
  : a hulladékok gyűjtése, szállítása, hasznosítása és ártalmatlanítása, beleértve az ilyen műveletek felügyeletét és a hulladéklerakók utógondozását, valamint a kereskedőként vagy közvetítőként végzett tevékenységet is;

| | „9. | »hulladékgazdálkodás«
  : a hulladékok gyűjtése, szállítása
  , válogatása
  , hasznosítása és ártalmatlanítása, beleértve az ilyen műveletek felügyeletét és a hulladéklerakók utógondozását, valamint a kereskedőként vagy közvetítőként végzett tevékenységet is;”; |
| --- | --- | --- |

„9.

»hulladékgazdálkodás«
  : a hulladékok gyűjtése, szállítása
  , válogatása
  , hasznosítása és ártalmatlanítása, beleértve az ilyen műveletek felügyeletét és a hulladéklerakók utógondozását, valamint a kereskedőként vagy közvetítőként végzett tevékenységet is;”;

Módosítás 86

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – d b pont (új)

2008/98/EK irányelv

3 cikk – 11 pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | db) | a 11. pont helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Módosítás

db)

a 11. pont helyébe a következő szöveg lép:

| 11. | „elkülönített gyűjtés”
  : olyan gyűjtés, amelynek során a hulladékáramot a hulladék fajtája és jellege szerint elkülönítik a különleges kezelés elősegítésére; |
| --- | --- |

11.

„elkülönített gyűjtés”
  : olyan gyűjtés, amelynek során a hulladékáramot a hulladék fajtája és jellege szerint elkülönítik a különleges kezelés elősegítésére;

| „11. | »elkülönített gyűjtés«
  : olyan gyűjtés, amelynek során a hulladékáramot a hulladék fajtája és jellege szerint elkülönítik a különleges kezelés elősegítésére
  , különösen az újrahasználatra való előkészítésre és az újrafeldolgozási műveletekre;”
  ; |
| --- | --- |

„11.

»elkülönített gyűjtés«
  : olyan gyűjtés, amelynek során a hulladékáramot a hulladék fajtája és jellege szerint elkülönítik a különleges kezelés elősegítésére
  , különösen az újrahasználatra való előkészítésre és az újrafeldolgozási műveletekre;”
  ;

Módosítás 87

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – e pont

2008/98/EK irányelv

3 cikk – 16 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 16. | „újrahasználatra való előkészítés”: ellenőrzési, tisztítási és javítási hasznosítási műveletek, amelyek során az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők által
  vagy az elismert betétdíjas rendszerek keretében
  összegyűjtött
  hulladékokat,
  termékeket vagy termék-alkatrészeket oly módon előkészítik, hogy azok további előfeldolgozás nélkül alkalmasak legyenek az újrahasználatra;”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

16.

„újrahasználatra való előkészítés”: ellenőrzési, tisztítási és javítási hasznosítási műveletek, amelyek során az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők által
  vagy az elismert betétdíjas rendszerek keretében
  összegyűjtött
  hulladékokat,
  termékeket vagy termék-alkatrészeket oly módon előkészítik, hogy azok további előfeldolgozás nélkül alkalmasak legyenek az újrahasználatra;”;

| 16. | „újrahasználatra való előkészítés”: ellenőrzési, tisztítási és javítási hasznosítási műveletek, amelyek során
  a hulladékká vált és
  az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők által összegyűjtött termékeket vagy termék-alkatrészeket oly módon előkészítik, hogy azok további előfeldolgozás nélkül alkalmasak legyenek az újrahasználatra; |
| --- | --- |

16.

„újrahasználatra való előkészítés”: ellenőrzési, tisztítási és javítási hasznosítási műveletek, amelyek során
  a hulladékká vált és
  az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők által összegyűjtött termékeket vagy termék-alkatrészeket oly módon előkészítik, hogy azok további előfeldolgozás nélkül alkalmasak legyenek az újrahasználatra;

Módosítás 88

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – e a pont (új)

2008/98/EK irányelv

3 cikk – 16 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | a szöveg a következő ponttal egészül ki:










  „16a. | »újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplő«: olyan hulladékkezelő vállalkozás, amely az újrahasználatra való előkészítés folyamatláncában működik összhangban az alkalmazandó szabályokkal;”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ea)

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„16a.

Módosítás 89

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – e b pont (új)

2008/98/EK irányelv

3 cikk – 16 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | eb) | a szöveg a következő ponttal egészül ki:










  „16b. | »újragyártás«: olyan eljárás, amelynek során a terméket az alkatrészek újrafelhasználásával, felújításával és cseréjével újszerű állapotba hozzák;”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

eb)

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„16b.

Módosítás 90

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – e c pont (új)

2008/98/EK irányelv

3 cikk – 17 pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ec) | a 17. pont helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Módosítás

ec)

a 17. pont helyébe a következő szöveg lép:

| 17. | „újrafeldogozás”: olyan hasznosítási művelet, amelynek során a hulladék anyagokat termékké vagy anyaggá alakítják, akár azok eredeti használati céljára, akár más célokra. Ez magában foglalja a 
  biológiai
  szerves
  anyagok feldolgozását
  is, nem tartalmazza azonban az energetikai hasznosítást és az olyan anyaggá történő feldolgozást, amelyet üzemanyagként vagy feltöltési műveletek során használnak fel; |
| --- | --- |

17.

„újrafeldogozás”: olyan hasznosítási művelet, amelynek során a hulladék anyagokat termékké vagy anyaggá alakítják, akár azok eredeti használati céljára, akár más célokra. Ez magában foglalja a 
  biológiai
  szerves
  anyagok feldolgozását
  is, nem tartalmazza azonban az energetikai hasznosítást és az olyan anyaggá történő feldolgozást, amelyet üzemanyagként vagy feltöltési műveletek során használnak fel;

| „17. | »újrafeldolgozás«: olyan hasznosítási művelet, amelynek során a hulladék anyagokat termékké vagy anyaggá alakítják, akár azok eredeti használati céljára, akár más célokra. Ez magában foglalja a szerves
  újrafeldolgozást
  is, nem tartalmazza azonban az energetikai hasznosítást és az olyan anyaggá történő feldolgozást, amelyet üzemanyagként vagy feltöltési műveletek során használnak fel;”; |
| --- | --- |

„17.

»újrafeldolgozás«: olyan hasznosítási művelet, amelynek során a hulladék anyagokat termékké vagy anyaggá alakítják, akár azok eredeti használati céljára, akár más célokra. Ez magában foglalja a szerves
  újrafeldolgozást
  is, nem tartalmazza azonban az energetikai hasznosítást és az olyan anyaggá történő feldolgozást, amelyet üzemanyagként vagy feltöltési műveletek során használnak fel;”;

Módosítás 91

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – e d pont (új)

2008/98/EK irányelv

3 cikk – - 17 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ed) | a szöveg a következő ponttal egészül ki:










  „-17a. | »szerves újrafeldolgozás«: a hulladék biológiailag lebontható részének aerob vagy anaerob kezelés útján történő újrafeldolgozása, amelynek révén termék vagy anyag jön létre; a mechanikai-biológiai kezelés és a lerakás nem tekinthető szerves újrafeldolgozási formának;”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ed)

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„-17a.

Módosítás 92

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – f pont

2008/98/EK irányelv

3 cikk – 17 a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 17a. | „végső újrafeldolgozási eljárás”: az az újrafeldolgozási eljárás, amely akkor veszi kezdetét, amikor nincs szükség további
  mechanikus
  hulladékválogatási műveletekre,
  a hulladékanyagok bekerülnek egy termelési folyamatba, és
  ténylegesen termékekké vagy anyagokká alakítják
  őket
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

17a.

„végső újrafeldolgozási eljárás”: az az újrafeldolgozási eljárás, amely akkor veszi kezdetét, amikor nincs szükség további
  mechanikus
  hulladékválogatási műveletekre,
  a hulladékanyagok bekerülnek egy termelési folyamatba, és
  ténylegesen termékekké vagy anyagokká alakítják
  őket
  ;

| 17a. | „végső újrafeldolgozási eljárás”: az az újrafeldolgozási eljárás, amely akkor veszi kezdetét, amikor nincs szükség további hulladékválogatási műveletekre,
  és a hulladékanyagokat
  ténylegesen termékekké vagy anyagokká alakítják; |
| --- | --- |

17a.

„végső újrafeldolgozási eljárás”: az az újrafeldolgozási eljárás, amely akkor veszi kezdetét, amikor nincs szükség további hulladékválogatási műveletekre,
  és a hulladékanyagokat
  ténylegesen termékekké vagy anyagokká alakítják;

Módosítás 93

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – f pont

2008/98/EK irányelv

3 cikk – 17 b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 17b. | „feltöltés”: minden olyan hasznosítási művelet, amely során az egyébként erre a célra felhasználni tervezett, hulladéknak nem minősülő anyag helyett erre alkalmas hulladékot használnak talajkiemeléssel érintett területek helyreállítására vagy mérnöki tájrendezési vagy építési célokra;”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

17b.

„feltöltés”: minden olyan hasznosítási művelet, amely során az egyébként erre a célra felhasználni tervezett, hulladéknak nem minősülő anyag helyett erre alkalmas hulladékot használnak talajkiemeléssel érintett területek helyreállítására vagy mérnöki tájrendezési vagy építési célokra;”;

| 17b. | „feltöltés”:
  az újrafeldolgozás kivételével
  minden olyan hasznosítási művelet, amely során az egyébként erre a célra felhasználni tervezett, hulladéknak nem minősülő anyag helyett erre alkalmas
  , nem veszélyes inert hulladékot vagy más nem veszélyes
  hulladékot használnak talajkiemeléssel érintett területek helyreállítására vagy mérnöki tájrendezési vagy építési célokra
  olyan mennyiségben, amely nem haladja meg a helyreállításhoz vagy mérnöki tájrendezéshez feltétlenül szükséges mennyiséget
  ; |
| --- | --- |

17b.

„feltöltés”:
  az újrafeldolgozás kivételével
  minden olyan hasznosítási művelet, amely során az egyébként erre a célra felhasználni tervezett, hulladéknak nem minősülő anyag helyett erre alkalmas
  , nem veszélyes inert hulladékot vagy más nem veszélyes
  hulladékot használnak talajkiemeléssel érintett területek helyreállítására vagy mérnöki tájrendezési vagy építési célokra
  olyan mennyiségben, amely nem haladja meg a helyreállításhoz vagy mérnöki tájrendezéshez feltétlenül szükséges mennyiséget
  ;

Módosítás 94

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – f a pont (új)

2008/98/EK irányelv

3 cikk – 17 c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fa) | a cikk a következő 1a. ponttal egészül ki:










  „17c. | »hígítás«: a hulladékok egy vagy több más anyaggal vagy hulladékkal történő keverése, hogy kémiai átalakulás nélkül csökkenjen a hulladékban jelen lévő egy vagy több összetevő koncentrációja annak érdekében, hogy a hígított hulladékok kezelésre vagy újrafeldolgozásra továbbíthatók legyenek, ami a hígítatlan hulladékok esetében nem megengedett.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

fa)

a cikk a következő 1a. ponttal egészül ki:

„17c.

Módosítás 95

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 2 pont – f b pont (új)

2008/98/EK irányelv

3 cikk – 20 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fb) | a cikk a következő ponttal egészül ki:










  „20a. | »szennyeződésmentesítés«: minden olyan művelet, amellyel a hulladékokból megsemmisítés céljából eltávolítják vagy kezelik a nem kívánatos veszélyes vagy szennyező anyagokat.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

fb)

a cikk a következő ponttal egészül ki:

„20a.

Módosítás 96

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – f c pont (új)

2008/98/EK irányelv

3 cikk – 20 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fc) | a cikk a következő ponttal egészül ki:










  „20b. | »válogatás«: minden olyan hulladékgazdálkodási művelet, amely az összegyűjtött hulladékot különböző frakciókra és alfrakciókra különíti el;”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

fc)

a cikk a következő ponttal egészül ki:

„20b.

Módosítás 97

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – f d pont (új)

2008/98/EK irányelv

3 cikk – 20 c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fd) | a cikk a következő ponttal egészül ki:










  „20c. | »szemét«: a lakosság számára hozzáférhető területeken lévő, kis méretű hulladék, amelyet helytelen módon, szándékosan vagy hanyagságból a környezetbe távolítottak el;”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

fd)

a cikk a következő ponttal egészül ki:

„20c.

Módosítás 98

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – f e pont (új)

2008/98/EK irányelv

3 cikk – 20 d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fe) | a cikk a következő ponttal egészül ki:










  „20d. | »élelmiszer-hulladék«: emberi fogyasztásra szánt, ehető vagy nem ehető állapotú, az ellátási láncból többek között az előállítás, a feldolgozás, a gyártás, a szállítás, a tárolás, a kiskereskedelem és a fogyasztók szintjén ártalmatlanítás céljából eltávolított élelmiszer, az elsődleges termelési veszteséget kivéve;”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

fe)

a cikk a következő ponttal egészül ki:

„20d.

Módosítás 99

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – f f pont (új)

2008/98/EK irányelv

3 cikk – 20 e pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ff) | a cikk a következő ponttal egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ff)

a cikk a következő ponttal egészül ki:

| „20e. | »maradékhulladék«: olyan hulladék, amely kezelési vagy hasznosítási művelet során képződik, ideértve az újrafeldolgozást is, és tovább már nem hasznosítható, ezért ártalmatlanítani kell;”; |
| --- | --- |

„20e.

Módosítás 101

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

2008/98/EK irányelv

4 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | A 4. cikk (2) bekezdése első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Módosítás

2a.

(2)   Az (1) bekezdésben említett hulladékhierarchia alkalmazásakor a tagállamok intézkedéseket tesznek azon lehetőségek ösztönzésére, amelyek a legjobb általános környezeti eredményt hozzák. Ez az egyes hulladékáramok esetében megkövetelheti a hierarchiától való eltérést, amennyiben ezt indokolja az ilyen hulladék keletkezése és az azzal való gazdálkodás által gyakorolt általános hatásokra vonatkozó életciklus-szemlélet.

| | „(2)   Az (1) bekezdésben említett hulladékhierarchia alkalmazásakor a tagállamok intézkedéseket tesznek azon lehetőségek ösztönzésére, amelyek a legjobb általános környezeti eredményt hozzák. Ez az egyes hulladékáramok esetében megkövetelheti a hierarchiától való eltérést, amennyiben ezt indokolja az ilyen hulladék keletkezése és az azzal való gazdálkodás által gyakorolt általános hatásokra vonatkozó életciklus-szemlélet.
  Ez megkövetelheti azt, hogy bizonyos hulladékokat a további kezelés előtt szennyezésmentesítsék.”; |
| --- | --- |

„(2)   Az (1) bekezdésben említett hulladékhierarchia alkalmazásakor a tagállamok intézkedéseket tesznek azon lehetőségek ösztönzésére, amelyek a legjobb általános környezeti eredményt hozzák. Ez az egyes hulladékáramok esetében megkövetelheti a hierarchiától való eltérést, amennyiben ezt indokolja az ilyen hulladék keletkezése és az azzal való gazdálkodás által gyakorolt általános hatásokra vonatkozó életciklus-szemlélet.
  Ez megkövetelheti azt, hogy bizonyos hulladékokat a további kezelés előtt szennyezésmentesítsék.”;

Módosítás 102

Módosítás 102

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2008/98/EK irányelv

4 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok megfelelő gazdasági eszközökkel ösztönzik a hulladékhierarchia alkalmazását. | (3)   A tagállamok megfelelő gazdasági eszközökkel
  és egyéb intézkedésekkel
  ösztönzik a hulladékhierarchia alkalmazását.
  Ezen intézkedések és eszközök között szerepelhetnek a IVa. mellékletben említett intézkedések és eszközök, melyek célja a 29. cikkben említett hulladékmegelőzési programok végrehajtásának elősegítése és az újrahasználatra való előkészítés és az újrafeldolgozás tekintetében a 11. cikk (2) bekezdésében megállapított célértékek elérésére irányuló tevékenységek támogatása, az másodlagos nyersanyagok használatának maximalizálása és a primer nyersanyagokhoz képesti költségkülönbségek kiegyenlítése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tagállamok megfelelő gazdasági eszközökkel ösztönzik a hulladékhierarchia alkalmazását.

(3)   A tagállamok megfelelő gazdasági eszközökkel
  és egyéb intézkedésekkel
  ösztönzik a hulladékhierarchia alkalmazását.
  Ezen intézkedések és eszközök között szerepelhetnek a IVa. mellékletben említett intézkedések és eszközök, melyek célja a 29. cikkben említett hulladékmegelőzési programok végrehajtásának elősegítése és az újrahasználatra való előkészítés és az újrafeldolgozás tekintetében a 11. cikk (2) bekezdésében megállapított célértékek elérésére irányuló tevékenységek támogatása, az másodlagos nyersanyagok használatának maximalizálása és a primer nyersanyagokhoz képesti költségkülönbségek kiegyenlítése érdekében.

Módosítás 103

Módosítás 103

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2008/98/EK irányelv

4 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok [beírandó dátum: tizennyolc hónappal ezen irányelv hatálybalépése után]-ig és az azt követő minden
  ötödik
  évben jelentést tesznek a Bizottságnak az e bekezdés alapján elfogadott konkrét eszközökről. | A tagállamok ...[beírandó dátum: tizennyolc hónappal ezen irányelv hatálybalépése után]-ig és az azt követő minden
  harmadik
  évben jelentést tesznek a Bizottságnak az e bekezdés alapján elfogadott konkrét eszközökről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok [beírandó dátum: tizennyolc hónappal ezen irányelv hatálybalépése után]-ig és az azt követő minden
  ötödik
  évben jelentést tesznek a Bizottságnak az e bekezdés alapján elfogadott konkrét eszközökről.

ötödik

A tagállamok ...[beírandó dátum: tizennyolc hónappal ezen irányelv hatálybalépése után]-ig és az azt követő minden
  harmadik
  évben jelentést tesznek a Bizottságnak az e bekezdés alapján elfogadott konkrét eszközökről.

harmadik

Módosítás 104

Módosítás 104

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 a pont (új)

2008/98/EK irányelv

4 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a. | A 4. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(3a)
     
  A tagállamok díjrendszert hoznak létre, hogy biztosítsák az ezen irányelv végrehajtásához szükséges, települési hulladékra irányuló hulladékgazdálkodási infrastruktúra teljes finanszírozását.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3a.

3a.

A 4. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)
     
  A tagállamok díjrendszert hoznak létre, hogy biztosítsák az ezen irányelv végrehajtásához szükséges, települési hulladékra irányuló hulladékgazdálkodási infrastruktúra teljes finanszírozását.”;

Módosítás 105

Módosítás 105

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 b pont (új)

2008/98/EK irányelv

4 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3b. | A 4. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(3b)
     
  A tagállamok alkalmazzák a hulladékhierarchiát, hogy elősegítsék a a körforgásos gazdaság felé tartó átmenetet. E célból az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (1a)

  összhangban a tagállamok az uniós támogatások odaítélése során alkalmazzák a hulladékhierarchiát, és a hulladékgazdálkodási infrastruktúrába történő beruházások terén előnyben részesítik a megelőzést, az újrahasználatot, az újrahasználatra való előkészítést és az újrafeldolgozást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3b.

3b.

A 4. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3b)
     
  A tagállamok alkalmazzák a hulladékhierarchiát, hogy elősegítsék a a körforgásos gazdaság felé tartó átmenetet. E célból az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (1a)

  összhangban a tagállamok az uniós támogatások odaítélése során alkalmazzák a hulladékhierarchiát, és a hulladékgazdálkodási infrastruktúrába történő beruházások terén előnyben részesítik a megelőzést, az újrahasználatot, az újrahasználatra való előkészítést és az újrafeldolgozást.

Módosítás 107

Módosítás 107

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 c pont (új)

2008/98/EK irányelv

4 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3c. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3c.

3c.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„4a. cikk

„4a. cikk

Az élelmiszer-hulladékok hierarchiája

Az élelmiszer-hulladékok hierarchiája

(1)   
  Az alábbi egyedi élemiszerhulladék-hierarchiát a következő fontossági sorrendben kell alkalmazni a hulladékmegelőzésre és -gazdálkodásra vonatkozó jogszabályok és politika terén:

| a) | hulladékforrás kialakulásának megelőzése; |
| --- | --- |

a)

hulladékforrás kialakulásának megelőzése;

hulladékforrás kialakulásának megelőzése;

| b) | ehető élelmiszer megmentése, az emberi fogyasztásra szánt élelmiszer elsőbbsége az állati takarmányozással szemben és újrafeldolgozás nem élelmiszeripari termékké; |
| --- | --- |

b)

ehető élelmiszer megmentése, az emberi fogyasztásra szánt élelmiszer elsőbbsége az állati takarmányozással szemben és újrafeldolgozás nem élelmiszeripari termékké;

ehető élelmiszer megmentése, az emberi fogyasztásra szánt élelmiszer elsőbbsége az állati takarmányozással szemben és újrafeldolgozás nem élelmiszeripari termékké;

| c) | szerves újrafeldolgozás; |
| --- | --- |

c)

szerves újrafeldolgozás;

szerves újrafeldolgozás;

| d) | energetikai hasznosítás; |
| --- | --- |

d)

energetikai hasznosítás;

energetikai hasznosítás;

| e) | ártalmatlanítás. |
| --- | --- |

e)

ártalmatlanítás.

ártalmatlanítás.

(2)   
  A tagállamok az élelmiszer-hulladék keletkezésének megelőzése érdekében ösztönzőket nyújtanak, az élelmiszer-adományozás elősegítésével vagy adott esetben pénzügyi vagy adóügyi intézkedések kialakításával.”;

Módosítás 108

Módosítás 108

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – a pont

2008/98/EK irányelv

5 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy azon
  anyagok vagy tárgyak, amelyek olyan termelési folyamatok eredményeként keletkeznek, melyek elsődleges célja nem az adott anyag vagy tárgy előállítása, az alábbi feltételek teljesülése esetén
  ne
  hulladéknak, hanem mellékterméknek
  minősüljenek
  : | (1)   
  Azon
  anyagok vagy tárgyak, amelyek olyan termelési folyamatok eredményeként keletkeznek, melyek elsődleges célja nem az adott anyag vagy tárgy előállítása, az alábbi feltételek teljesülése esetén
  nem
  hulladéknak, hanem mellékterméknek
  minősülnek
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy azon
  anyagok vagy tárgyak, amelyek olyan termelési folyamatok eredményeként keletkeznek, melyek elsődleges célja nem az adott anyag vagy tárgy előállítása, az alábbi feltételek teljesülése esetén
  ne
  hulladéknak, hanem mellékterméknek
  minősüljenek
  :

(1)   
  Azon
  anyagok vagy tárgyak, amelyek olyan termelési folyamatok eredményeként keletkeznek, melyek elsődleges célja nem az adott anyag vagy tárgy előállítása, az alábbi feltételek teljesülése esetén
  nem
  hulladéknak, hanem mellékterméknek
  minősülnek
  :

Módosítás 109

Módosítás 109

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – b pont

2008/98/EK irányelv

5 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusok elfogadása útján megállapítsa
  az (1) bekezdésben meghatározott feltételek alkalmazásának részletes kritériumait konkrét anyagok vagy tárgyak vonatkozásában. | (2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogadjon el ezen irányelv kiegészítése céljából, melyekkel megállapítja
  az (1) bekezdésben meghatározott feltételek alkalmazásának részletes kritériumait konkrét anyagok vagy tárgyak vonatkozásában.
  A Bizottság a részletes kritériumok kidolgozása során prioritásként kezeli az ipari szimbiózis meglévő és megismételhető gyakorlatait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusok elfogadása útján megállapítsa
  az (1) bekezdésben meghatározott feltételek alkalmazásának részletes kritériumait konkrét anyagok vagy tárgyak vonatkozásában.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogadjon el ezen irányelv kiegészítése céljából, melyekkel megállapítja
  az (1) bekezdésben meghatározott feltételek alkalmazásának részletes kritériumait konkrét anyagok vagy tárgyak vonatkozásában.
  A Bizottság a részletes kritériumok kidolgozása során prioritásként kezeli az ipari szimbiózis meglévő és megismételhető gyakorlatait.

Módosítás 110

Módosítás 110

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – b a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – b a pont (új)

2008/98/EK irányelv

5 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:





  „(2a)
     
  Amennyiben a kritériumokat uniós szinten nem határozták meg a (2) bekezdésben meghatározott eljárásnak megfelelően, a tagállamok eseti alapon részletes kritériumokat állapíthatnak meg az adott anyagok vagy tárgyak tekintetében az (1) bekezdésben említett feltételek alkalmazásáról, beleértve adott esetben a szennyező anyagokra vonatkozó határértékeket is.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  Amennyiben a kritériumokat uniós szinten nem határozták meg a (2) bekezdésben meghatározott eljárásnak megfelelően, a tagállamok eseti alapon részletes kritériumokat állapíthatnak meg az adott anyagok vagy tárgyak tekintetében az (1) bekezdésben említett feltételek alkalmazásáról, beleértve adott esetben a szennyező anyagokra vonatkozó határértékeket is.”;

Módosítás 111

Módosítás 111

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – c pont

2008/98/EK irányelv

5 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok értesítik a Bizottságot
  az
  (
  1
  ) bekezdés alapján,
  a műszaki szabályokkal és
  az
  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 2015. szeptember 9-i
  (EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (*1) összhangban elfogadott műszaki szabályokról
  , ha ezt az említett irányelv megköveteli
  . | (3)   A tagállamok értesítik a Bizottságot
  a
  (
  2a
  ) bekezdés alapján, az (EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (*2) összhangban elfogadott műszaki szabályokról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tagállamok értesítik a Bizottságot
  az
  (
  1
  ) bekezdés alapján,
  a műszaki szabályokkal és
  az
  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 2015. szeptember 9-i
  (EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (*1) összhangban elfogadott műszaki szabályokról
  , ha ezt az említett irányelv megköveteli
  .

(3)   A tagállamok értesítik a Bizottságot
  a
  (
  2a
  ) bekezdés alapján, az (EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (*2) összhangban elfogadott műszaki szabályokról.

Módosítás 112

Módosítás 112

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – a pont – i pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – a pont – i pont

2008/98/EK irányelv

6 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok biztosítják, hogy
  a
  hasznosítási műveleten átesett hulladék ne minősüljön hulladéknak, ha megfelel a következő feltételeknek: | (1)   A tagállamok biztosítják, hogy
  az újrafeldolgozáson vagy egyéb
  hasznosítási műveleten átesett hulladék ne minősüljön hulladéknak, ha megfelel a következő feltételeknek: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy
  a
  hasznosítási műveleten átesett hulladék ne minősüljön hulladéknak, ha megfelel a következő feltételeknek:

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy
  az újrafeldolgozáson vagy egyéb
  hasznosítási műveleten átesett hulladék ne minősüljön hulladéknak, ha megfelel a következő feltételeknek:

Módosítás 113

Módosítás 113

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

2008/98/EK irányelv

6 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusok elfogadása útján megállapítsa
  az (1) bekezdésben meghatározott feltételek alkalmazásának részletes kritériumait
  bizonyos
  hulladékok vonatkozásában. A részletes kritériumoknak szükség esetén a szennyező anyagok határértékeit is tartalmazniuk kell, és figyelembe kell venniük az anyag vagy a tárgy lehetséges káros
  környezeti
  hatásait. | (2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38a. cikknek megfelelően
  , a tagállamokban fennálló helyzet nyomon követése alapján
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogadjon el ezen irányelv kiegészítése céljából, melyekkel megállapítja,
  az (1) bekezdésben meghatározott feltételek alkalmazásának részletes kritériumait
  meghatározott
  hulladékok vonatkozásában. A részletes kritériumoknak szükség esetén a szennyező anyagok határértékeit is tartalmazniuk kell, és figyelembe kell venniük az anyag vagy a tárgy
  emberi egészségre vagy környezetre gyakorolt
  lehetséges káros hatásait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusok elfogadása útján megállapítsa
  az (1) bekezdésben meghatározott feltételek alkalmazásának részletes kritériumait
  bizonyos
  hulladékok vonatkozásában. A részletes kritériumoknak szükség esetén a szennyező anyagok határértékeit is tartalmazniuk kell, és figyelembe kell venniük az anyag vagy a tárgy lehetséges káros
  környezeti
  hatásait.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38a. cikknek megfelelően
  , a tagállamokban fennálló helyzet nyomon követése alapján
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogadjon el ezen irányelv kiegészítése céljából, melyekkel megállapítja,
  az (1) bekezdésben meghatározott feltételek alkalmazásának részletes kritériumait
  meghatározott
  hulladékok vonatkozásában. A részletes kritériumoknak szükség esetén a szennyező anyagok határértékeit is tartalmazniuk kell, és figyelembe kell venniük az anyag vagy a tárgy
  emberi egészségre vagy környezetre gyakorolt
  lehetséges káros hatásait.

Módosítás 114

Módosítás 114

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

2008/98/EK irányelv

6 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az olyan hulladék, amelynek hulladékstátusza az (1) bekezdés alapján megszűnt, az ebben az irányelvben, a 94/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben, a 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben, a 2006/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben és a 2012/19/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben(*) meghatározott célértékek teljesítésének kiszámítása céljából
  újrahasználatra előkészítettnek, újrafeldolgozottnak vagy hasznosítottnak tekinthető
  , ha az adott, valamely fent említett irányelvvel összhangban újrahasználatra való előkészítésen, újrafeldolgozáson vagy hasznosításon esett át. | (3)   Az olyan hulladék, amelynek hulladékstátusza az (1) bekezdés alapján megszűnt, az ebben az irányelvben, a 94/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben, a 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben, a 2006/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben és a 2012/19/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben(*)
  az újrahasználatra való előkészítés, az újrafeldolgozás vagy hasznosítás tekintetében
  meghatározott célértékek teljesítésének kiszámítása céljából
  figyelembe vehető
  , ha az adott, valamely fent említett irányelvvel összhangban újrahasználatra való előkészítésen, újrafeldolgozáson vagy hasznosításon esett át.
  Az olyan hulladék tömege, amelynek hulladékstátusza megszűnt, bejelenthető újrafeldolgozottként, amennyiben a megszűnt hulladékstátuszú anyagokat újrafeldolgozási eljárásnak – kivéve az energetikai hasznosítást és az olyan anyagokká való átalakítást, amelyeket üzemanyagként vagy feltöltési műveletekben használnak fel – vetetik alá. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az olyan hulladék, amelynek hulladékstátusza az (1) bekezdés alapján megszűnt, az ebben az irányelvben, a 94/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben, a 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben, a 2006/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben és a 2012/19/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben(*) meghatározott célértékek teljesítésének kiszámítása céljából
  újrahasználatra előkészítettnek, újrafeldolgozottnak vagy hasznosítottnak tekinthető
  , ha az adott, valamely fent említett irányelvvel összhangban újrahasználatra való előkészítésen, újrafeldolgozáson vagy hasznosításon esett át.

(3)   Az olyan hulladék, amelynek hulladékstátusza az (1) bekezdés alapján megszűnt, az ebben az irányelvben, a 94/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben, a 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben, a 2006/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben és a 2012/19/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben(*)
  az újrahasználatra való előkészítés, az újrafeldolgozás vagy hasznosítás tekintetében
  meghatározott célértékek teljesítésének kiszámítása céljából
  figyelembe vehető
  , ha az adott, valamely fent említett irányelvvel összhangban újrahasználatra való előkészítésen, újrafeldolgozáson vagy hasznosításon esett át.
  Az olyan hulladék tömege, amelynek hulladékstátusza megszűnt, bejelenthető újrafeldolgozottként, amennyiben a megszűnt hulladékstátuszú anyagokat újrafeldolgozási eljárásnak – kivéve az energetikai hasznosítást és az olyan anyagokká való átalakítást, amelyeket üzemanyagként vagy feltöltési műveletekben használnak fel – vetetik alá.

Módosítás 115

Módosítás 115

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

2008/98/EK irányelv

6 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Amennyiben a kritériumokat uniós szinten nem határozták meg a (2) bekezdésben meghatározott eljárással összhangban, a tagállamok részletes kritériumokat állapíthatnak meg az adott hulladék tekintetében az (1) bekezdésben említett feltételek alkalmazásáról, beleértve a szennyező anyagokra vonatkozó határértékeket is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Amennyiben a kritériumokat uniós szinten nem határozták meg a (2) bekezdésben meghatározott eljárással összhangban, a tagállamok részletes kritériumokat állapíthatnak meg az adott hulladék tekintetében az (1) bekezdésben említett feltételek alkalmazásáról, beleértve a szennyező anyagokra vonatkozó határértékeket is.

Módosítás 116

Módosítás 116

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

2008/98/EK irányelv

6 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  Ha nemzeti szinten nem állapítottak meg ilyen kritériumokat, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a hasznosítási műveleten átesett hulladék ne számítson többé hulladéknak, amennyiben megfelel az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek, amelyeket a nemzeti illetékes hatóságnak eseti alapon ellenőriznie kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3b)
     
  Ha nemzeti szinten nem állapítottak meg ilyen kritériumokat, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a hasznosítási műveleten átesett hulladék ne számítson többé hulladéknak, amennyiben megfelel az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek, amelyeket a nemzeti illetékes hatóságnak eseti alapon ellenőriznie kell.

Módosítás 117

Módosítás 117

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

2008/98/EK irányelv

6 cikk – 3 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3c)
     
  A belső piac koherenciájának biztosítás a céljából a Bizottságot felhatalmazzák, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv kiegészítése céljából azon általános követelmények meghatározásáról, amelyeket a tagállamoknak kell teljesíteniük, amikor e cikk (3a) és (3b) bekezdésének értelmében műszaki előírásokat fogadnak el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3c)
     
  A belső piac koherenciájának biztosítás a céljából a Bizottságot felhatalmazzák, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv kiegészítése céljából azon általános követelmények meghatározásáról, amelyeket a tagállamoknak kell teljesíteniük, amikor e cikk (3a) és (3b) bekezdésének értelmében műszaki előírásokat fogadnak el.

Módosítás 118

Módosítás 118

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

2008/98/EK irányelv

6 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A tagállamok értesítik a Bizottságot
  az
  (
  1
  ) bekezdés alapján, az (EU) 2015/1535
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelvvel összhangban elfogadott műszaki szabályokról
  , ha ezt az említett irányelv megköveteli. | (4)   A tagállamok értesítik a Bizottságot
  a
  (
  3a) és (3b
  ) bekezdés alapján, az (EU) 2015/1535 irányelvvel összhangban elfogadott műszaki szabályokról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A tagállamok értesítik a Bizottságot
  az
  (
  1
  ) bekezdés alapján, az (EU) 2015/1535
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelvvel összhangban elfogadott műszaki szabályokról
  , ha ezt az említett irányelv megköveteli.

(4)   A tagállamok értesítik a Bizottságot
  a
  (
  3a) és (3b
  ) bekezdés alapján, az (EU) 2015/1535 irányelvvel összhangban elfogadott műszaki szabályokról.

Módosítás 119

Módosítás 119

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont – a a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont – a a pont (új)

2008/98/EK irányelv

7 cikk – 4 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

(4)   A veszélyes hulladék nem veszélyes hulladékká történő átsorolása nem érhető el olyan módon, hogy a hulladékot hígítják vagy összekeverik abból a célból, hogy a veszélyes anyagok eredeti koncentrációját a hulladékot veszélyesként meghatározó küszöbértékek szintje alá csökkentsék.

| | „(4)   A veszélyes hulladék nem veszélyes hulladékká történő átsorolása
  vagy a veszélyes tulajdonságok megváltoztatása
  nem érhető el olyan módon, hogy a hulladékot hígítják vagy összekeverik abból a célból, hogy a veszélyes anyagok eredeti koncentrációját a hulladékot veszélyesként meghatározó
  vagy egy veszélyes tulajdonságot meghatározó
  küszöbértékek szintje alá csökkentsék.”; |
| --- | --- |

„(4)   A veszélyes hulladék nem veszélyes hulladékká történő átsorolása
  vagy a veszélyes tulajdonságok megváltoztatása
  nem érhető el olyan módon, hogy a hulladékot hígítják vagy összekeverik abból a célból, hogy a veszélyes anyagok eredeti koncentrációját a hulladékot veszélyesként meghatározó
  vagy egy veszélyes tulajdonságot meghatározó
  küszöbértékek szintje alá csökkentsék.”;

Módosítás 120

Módosítás 120

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – -a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – -a pont (új)

2008/98/EK irányelv

8 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -a) | az (1) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-a)

-a)

az (1) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(1)   Az újrahasználatnak, valamint a megelőzésnek, az újrafeldolgozásnak és a hulladék egyéb hasznosításának megerősítése érdekében a tagállamok jogalkotási vagy nem jogalkotási intézkedéseket
  hozhatnak
  , ezáltal biztosítva, hogy a termékek fejlesztésével, előállításával, feldolgozásával, kezelésével, eladásával vagy behozatalával hivatásszerűen foglalkozó természetes vagy jogi személy (a termék gyártója) kiterjesztett gyártói felelősséggel rendelkezzék.

| | „(1)   Az újrahasználatnak, valamint a megelőzésnek, az újrafeldolgozásnak és a hulladék egyéb hasznosításának megerősítése érdekében a tagállamok jogalkotási vagy nem jogalkotási intézkedéseket
  hoznak
  , ezáltal biztosítva, hogy a termékek fejlesztésével, előállításával, feldolgozásával, kezelésével, eladásával vagy behozatalával hivatásszerűen foglalkozó természetes vagy jogi személy (a termék gyártója) kiterjesztett gyártói felelősséggel rendelkezzék.”; |
| --- | --- |

„(1)   Az újrahasználatnak, valamint a megelőzésnek, az újrafeldolgozásnak és a hulladék egyéb hasznosításának megerősítése érdekében a tagállamok jogalkotási vagy nem jogalkotási intézkedéseket
  hoznak
  , ezáltal biztosítva, hogy a termékek fejlesztésével, előállításával, feldolgozásával, kezelésével, eladásával vagy behozatalával hivatásszerűen foglalkozó természetes vagy jogi személy (a termék gyártója) kiterjesztett gyártói felelősséggel rendelkezzék.”;

Módosítás 121

Módosítás 121

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – a pont

2008/98/EK irányelv

8 cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az ilyen intézkedések magukban foglalhatják továbbá a 
  termékek
  gyártói számára konkrét működési és pénzügyi kötelezettségeket meghatározó
  kiterjesztett
  gyártói
  felelősségi rendszerek létrehozását
  is. | Az ilyen intézkedések magukban foglalhatják továbbá a 
  kiterjesztett
  gyártói
  felelősség egyéni vagy kollektív teljesítésére vonatkozó kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek létrehozását is. Az ilyen rendszerek a gyártók
  számára konkrét működési és
  /vagy
  pénzügyi kötelezettségeket meghatározó
  szabályokból állnak, ahol a
  gyártói
  felelősséget kiterjesztik a termék életciklusának fogyasztás utáni szakaszára
  is.
  A tagállamok ilyen rendszereket hoznak létre legalább a 94/62/EK irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott csomagolóanyagok, a 2012/19/EU irányelv 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott elektromos és elektronikai berendezések, a 2006/66/EK irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott elemek és akkumulátorok, valamint a 2000/53/EK irányelv 2. cikke 2. pontjában meghatározott, hulladékká vált gépjárművek esetében esetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az ilyen intézkedések magukban foglalhatják továbbá a 
  termékek
  gyártói számára konkrét működési és pénzügyi kötelezettségeket meghatározó
  kiterjesztett
  gyártói
  felelősségi rendszerek létrehozását
  is.

termékek

kiterjesztett

felelősségi rendszerek létrehozását

Az ilyen intézkedések magukban foglalhatják továbbá a 
  kiterjesztett
  gyártói
  felelősség egyéni vagy kollektív teljesítésére vonatkozó kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek létrehozását is. Az ilyen rendszerek a gyártók
  számára konkrét működési és
  /vagy
  pénzügyi kötelezettségeket meghatározó
  szabályokból állnak, ahol a
  gyártói
  felelősséget kiterjesztik a termék életciklusának fogyasztás utáni szakaszára
  is.
  A tagállamok ilyen rendszereket hoznak létre legalább a 94/62/EK irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott csomagolóanyagok, a 2012/19/EU irányelv 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott elektromos és elektronikai berendezések, a 2006/66/EK irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott elemek és akkumulátorok, valamint a 2000/53/EK irányelv 2. cikke 2. pontjában meghatározott, hulladékká vált gépjárművek esetében esetében.

kiterjesztett

felelősség egyéni vagy kollektív teljesítésére vonatkozó kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek létrehozását is. Az ilyen rendszerek a gyártók

/vagy

szabályokból állnak, ahol a

felelősséget kiterjesztik a termék életciklusának fogyasztás utáni szakaszára

A tagállamok ilyen rendszereket hoznak létre legalább a 94/62/EK irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott csomagolóanyagok, a 2012/19/EU irányelv 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott elektromos és elektronikai berendezések, a 2006/66/EK irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott elemek és akkumulátorok, valamint a 2000/53/EK irányelv 2. cikke 2. pontjában meghatározott, hulladékká vált gépjárművek esetében esetében.

Módosítás 122

Módosítás 122

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – a a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – a a pont (új)

2008/98/EK irányelv

8 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | A (2) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

A (2) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

A (2) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(2)   
  A
  tagállamok megfelelő intézkedéseket
  hozhatnak
  a környezeti hatás, valamint a gyártás és a későbbi használat során a hulladékkeletkezés
  csökkentését célzó terméktervezés ösztönzésére,
  és annak biztosítása érdekében, hogy a hulladékká vált termékek hasznosítása és ártalmatlanítása a 4. és a 13. cikkel összhangban történjék.

| | „(2)   
  (2) A
  tagállamok megfelelő intézkedéseket
  hoznak, amelyek arra ösztönzik a gyártókat, hogy javítsák a termékek és a termékek alkotóelemeinek tervezését az erőforrás-hatékonyság fejlesztése,
  a környezeti hatás
  csökkentése
  , valamint a gyártás és a későbbi használat során a hulladékkeletkezés
  csökkentése
  és annak biztosítása érdekében, hogy a hulladékká vált termékek hasznosítása és ártalmatlanítása a 4. és a 13. cikkel összhangban történjék.”; |
| --- | --- |

„(2)   
  (2) A
  tagállamok megfelelő intézkedéseket
  hoznak, amelyek arra ösztönzik a gyártókat, hogy javítsák a termékek és a termékek alkotóelemeinek tervezését az erőforrás-hatékonyság fejlesztése,
  a környezeti hatás
  csökkentése
  , valamint a gyártás és a későbbi használat során a hulladékkeletkezés
  csökkentése
  és annak biztosítása érdekében, hogy a hulladékká vált termékek hasznosítása és ártalmatlanítása a 4. és a 13. cikkel összhangban történjék.”;

Módosítás 123

Módosítás 123

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – b pont

2008/98/EK irányelv

8 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| „Ezen
  intézkedések – a hulladékhierarchia helyes alkalmazásának elősegítése érdekében –
  ösztönözhetik egyebek mellett
  a többször használható, műszaki szempontból tartós és a hulladékká válás
  után
  újrahasználatra való
  előkészítésre és újrafeldolgozásra alkalmas termékek fejlesztését, gyártását és forgalmazását
  . Az
  intézkedéseknek
  figyelembe
  kell venniük
  a termékek teljes életciklusa során jelentkező hatásokat. | Ezen
  intézkedések – a hulladékhierarchia helyes alkalmazásának elősegítése érdekében –
  ösztönzik
  a többször használható, műszaki szempontból tartós és
  könnyen javítható termékek és anyagok fejlesztését, gyártását és forgalmazását, amelyek
  a hulladékká válás
  és az
  újrahasználatra való
  előkészítés vagy újrafeldolgozás után alkalmasak a forgalomba hozatalra
  . Az
  intézkedések
  figyelembe
  veszik
  a termékek teljes életciklusa során jelentkező hatásokat
  , – ideértve adott esetben a többszöri újrahasznosítás lehetőségét – és a hulladékhierarchiát
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

„Ezen
  intézkedések – a hulladékhierarchia helyes alkalmazásának elősegítése érdekében –
  ösztönözhetik egyebek mellett
  a többször használható, műszaki szempontból tartós és a hulladékká válás
  után
  újrahasználatra való
  előkészítésre és újrafeldolgozásra alkalmas termékek fejlesztését, gyártását és forgalmazását
  . Az
  intézkedéseknek
  figyelembe
  kell venniük
  a termékek teljes életciklusa során jelentkező hatásokat.

„Ezen

ösztönözhetik egyebek mellett

után

előkészítésre és újrafeldolgozásra alkalmas termékek fejlesztését, gyártását és forgalmazását

intézkedéseknek

kell venniük

Ezen
  intézkedések – a hulladékhierarchia helyes alkalmazásának elősegítése érdekében –
  ösztönzik
  a többször használható, műszaki szempontból tartós és
  könnyen javítható termékek és anyagok fejlesztését, gyártását és forgalmazását, amelyek
  a hulladékká válás
  és az
  újrahasználatra való
  előkészítés vagy újrafeldolgozás után alkalmasak a forgalomba hozatalra
  . Az
  intézkedések
  figyelembe
  veszik
  a termékek teljes életciklusa során jelentkező hatásokat
  , – ideértve adott esetben a többszöri újrahasznosítás lehetőségét – és a hulladékhierarchiát
  .

Ezen

ösztönzik

könnyen javítható termékek és anyagok fejlesztését, gyártását és forgalmazását, amelyek

és az

előkészítés vagy újrafeldolgozás után alkalmasak a forgalomba hozatalra

intézkedések

veszik

, – ideértve adott esetben a többszöri újrahasznosítás lehetőségét – és a hulladékhierarchiát

Módosítás 124

Módosítás 124

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – b a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – b a pont (új)

2008/98/EK irányelv

8 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:





  „(2a)
     
  A tagállamok ...[beírandó dátum: harminchat hónappal ezen irányelv hatálybalépése után]-ig és az azt követő minden harmadik évben értesítik a Bizottságot az (1) és (2) bekezdés alapján elfogadott intézkedésekről. A Bizottság a maga részéről a kapott tájékoztatásokat közzéteszi.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  A tagállamok ...[beírandó dátum: harminchat hónappal ezen irányelv hatálybalépése után]-ig és az azt követő minden harmadik évben értesítik a Bizottságot az (1) és (2) bekezdés alapján elfogadott intézkedésekről. A Bizottság a maga részéről a kapott tájékoztatásokat közzéteszi.”;

Módosítás 125

Módosítás 125

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – b b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – b b pont (új)

2008/98/EK irányelv

8 cikk – 4 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

bb)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

(4)   A kiterjesztett gyártói felelősséget a 15. cikk (1) bekezdésében előírt hulladékgazdálkodással kapcsolatos felelősség és a 
  hatályos, hulladékáramra és anyagokra vonatkozó egyedi jogszabályok sérelme nélkül alkalmazzák
  .

| | „(4)   A kiterjesztett gyártói felelősséget a 15. cikk (1) bekezdésében előírt hulladékgazdálkodással kapcsolatos felelősség
  sérelme nélkül alkalmazzák. A 8. és a 8a. cikk rendelkezései nem sértik a többi uniós jogszabályban szereplő, kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerekkel kapcsolatos rendelkezéseket.”; |
| --- | --- |

„(4)   A kiterjesztett gyártói felelősséget a 15. cikk (1) bekezdésében előírt hulladékgazdálkodással kapcsolatos felelősség
  sérelme nélkül alkalmazzák. A 8. és a 8a. cikk rendelkezései nem sértik a többi uniós jogszabályban szereplő, kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerekkel kapcsolatos rendelkezéseket.”;

Módosítás 126

Módosítás 126

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – c pont

2008/98/EK irányelv

8 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A Bizottság a tagállamok és a gyártói felelősségi rendszerekkel kapcsolatban érintett
  szereplők részvételével információcserét szervez
  a 8a. cikkben meghatározott követelmények gyakorlati végrehajtásáról, valamint a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek megfelelő irányítására, és az azok keretében történő határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó bevált módszerekről. Ez magában foglalja többek között a gyártói felelősségi rendszerek szervezeti jellemzőire és nyomon követésére, a hulladékgazdálkodási üzemeltetők kiválasztására és a szemetelés megelőzésére vonatkozó információk cseréjét. A Bizottság közzéteszi az információcsere eredményét. | (5)   A Bizottság
  legkésőbb ...[ezen irányelv hatálybalépésétől számított 6 hónap]-ig platformot hoz létre
  a tagállamok és a gyártói felelősségi rendszerekkel kapcsolatban érintett
  civil szervezetek, regionális és helyi hatóságok, valamint gazdasági szereplők közötti információcseréhez
  a 8a. cikkben meghatározott követelmények gyakorlati végrehajtásáról, valamint a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek megfelelő irányítására, és az azok keretében történő határokon átnyúló együttműködésre
  , valamint a belső piac zökkenőmentes működésére
  vonatkozó bevált módszerekről. Ez magában foglalja többek között a gyártói felelősségi rendszerek szervezeti jellemzőire és nyomon követésére, a 
  8a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában említett pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó harmonizált kritériumok kidolgozására, a
  hulladékgazdálkodási üzemeltetők kiválasztására és a 
  hulladékkeletkezés és a
  szemetelés megelőzésére vonatkozó információk cseréjét. A Bizottság közzéteszi az információcsere eredményét
  és iránymutatást nyújthat a főbb szempontokról
  . |
| | A Bizottság tanulmány alapján és a platform eredményeit figyelembe véve legkésőbb ...[ezen irányelv hatálybalépésétől számított 6 hónap]-ig iránymutatásokat fogad el a 8a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában említett pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó harmonizált kritériumok meghatározásáról. A belső piac koherenciájának biztosítás a céljából a Bizottság ezen irányelv kiegészítéseként a 38a. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat a 8a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában említett pénzügyi hozzájárulások meghatározása során a tagállamok által követendő, harmonizált kritériumok megállapításáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A Bizottság a tagállamok és a gyártói felelősségi rendszerekkel kapcsolatban érintett
  szereplők részvételével információcserét szervez
  a 8a. cikkben meghatározott követelmények gyakorlati végrehajtásáról, valamint a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek megfelelő irányítására, és az azok keretében történő határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó bevált módszerekről. Ez magában foglalja többek között a gyártói felelősségi rendszerek szervezeti jellemzőire és nyomon követésére, a hulladékgazdálkodási üzemeltetők kiválasztására és a szemetelés megelőzésére vonatkozó információk cseréjét. A Bizottság közzéteszi az információcsere eredményét.

(5)   A Bizottság
  legkésőbb ...[ezen irányelv hatálybalépésétől számított 6 hónap]-ig platformot hoz létre
  a tagállamok és a gyártói felelősségi rendszerekkel kapcsolatban érintett
  civil szervezetek, regionális és helyi hatóságok, valamint gazdasági szereplők közötti információcseréhez
  a 8a. cikkben meghatározott követelmények gyakorlati végrehajtásáról, valamint a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek megfelelő irányítására, és az azok keretében történő határokon átnyúló együttműködésre
  , valamint a belső piac zökkenőmentes működésére
  vonatkozó bevált módszerekről. Ez magában foglalja többek között a gyártói felelősségi rendszerek szervezeti jellemzőire és nyomon követésére, a 
  8a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában említett pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó harmonizált kritériumok kidolgozására, a
  hulladékgazdálkodási üzemeltetők kiválasztására és a 
  hulladékkeletkezés és a
  szemetelés megelőzésére vonatkozó információk cseréjét. A Bizottság közzéteszi az információcsere eredményét
  és iránymutatást nyújthat a főbb szempontokról
  .

A Bizottság tanulmány alapján és a platform eredményeit figyelembe véve legkésőbb ...[ezen irányelv hatálybalépésétől számított 6 hónap]-ig iránymutatásokat fogad el a 8a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában említett pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó harmonizált kritériumok meghatározásáról. A belső piac koherenciájának biztosítás a céljából a Bizottság ezen irányelv kiegészítéseként a 38a. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat a 8a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában említett pénzügyi hozzájárulások meghatározása során a tagállamok által követendő, harmonizált kritériumok megállapításáról.

A Bizottság tanulmány alapján és a platform eredményeit figyelembe véve legkésőbb ...[ezen irányelv hatálybalépésétől számított 6 hónap]-ig iránymutatásokat fogad el a 8a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában említett pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó harmonizált kritériumok meghatározásáról. A belső piac koherenciájának biztosítás a céljából a Bizottság ezen irányelv kiegészítéseként a 38a. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat a 8a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában említett pénzügyi hozzájárulások meghatározása során a tagállamok által követendő, harmonizált kritériumok megállapításáról.

Módosítás 127

Módosítás 127

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

2008/98/EK irányelv

8 a cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerekre vonatkozó általános
  követelmények | A kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerekre vonatkozó általános
  minimumkövetelmények |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerekre vonatkozó általános
  követelmények

követelmények

A kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerekre vonatkozó általános
  minimumkövetelmények

minimumkövetelmények

Módosítás 128

Módosítás 128

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

2008/98/EK irányelv

8 a cikk – 1 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | egyértelműen meghatározzák az uniós piacon termékeket forgalomba hozó gyártók, az ő nevükben kiterjesztett gyártói felelősségi rendszereket működtető szervezetek, a hulladékgazdálkodással foglalkozó magán- vagy közszektorbeli szereplők, a helyi önkormányzatok, és adott esetben az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők szerepét és felelősségét; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

egyértelműen meghatározzák az uniós piacon termékeket forgalomba hozó gyártók, az ő nevükben kiterjesztett gyártói felelősségi rendszereket működtető szervezetek, a hulladékgazdálkodással foglalkozó magán- vagy közszektorbeli szereplők, a helyi önkormányzatok, és adott esetben az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők szerepét és felelősségét;

| — | egyértelműen meghatározzák
  minden érintett szereplő, köztük
  az uniós piacon termékeket forgalomba hozó gyártók, az ő nevükben
  közös rendszerek keretében
  kiterjesztett gyártói felelősségi rendszereket működtető szervezetek, a hulladékgazdálkodással foglalkozó magán- vagy közszektorbeli szereplők, a 
  forgalmazók, a regionális és
  helyi önkormányzatok, és adott esetben
  az újrafelhasználási és javítási hálózatok,
  az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők szerepét és felelősségét; |
| --- | --- |

—

egyértelműen meghatározzák
  minden érintett szereplő, köztük
  az uniós piacon termékeket forgalomba hozó gyártók, az ő nevükben
  közös rendszerek keretében
  kiterjesztett gyártói felelősségi rendszereket működtető szervezetek, a hulladékgazdálkodással foglalkozó magán- vagy közszektorbeli szereplők, a 
  forgalmazók, a regionális és
  helyi önkormányzatok, és adott esetben
  az újrafelhasználási és javítási hálózatok,
  az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők szerepét és felelősségét;

minden érintett szereplő, köztük

közös rendszerek keretében

forgalmazók, a regionális és

az újrafelhasználási és javítási hálózatok,

Módosítás 129

Módosítás 129

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

2008/98/EK irányelv

8 a cikk – 1 bekezdés – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | a hulladékhierarchiával összhangban lévő, mérhető hulladékgazdálkodási célértékeket határoznak meg annak érdekében, hogy legalább az adott rendszerre vonatkozó, az ebben az irányelvben, a 94/62/EK irányelvben, a 2000/53/EK irányelvben, a 2006/66/EK irányelvben és a 2012/19/EU irányelvben foglalt mennyiségi célértékeket teljesítsék; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

a hulladékhierarchiával összhangban lévő, mérhető hulladékgazdálkodási célértékeket határoznak meg annak érdekében, hogy legalább az adott rendszerre vonatkozó, az ebben az irányelvben, a 94/62/EK irányelvben, a 2000/53/EK irányelvben, a 2006/66/EK irányelvben és a 2012/19/EU irányelvben foglalt mennyiségi célértékeket teljesítsék;

| — | a hulladékhierarchiával összhangban lévő, mérhető
  hulladékcsökkentési és
  hulladékgazdálkodási célértékeket határoznak meg annak érdekében, hogy legalább az adott rendszerre vonatkozó, az ebben az irányelvben, a 94/62/EK irányelvben, a 2000/53/EK irányelvben, a 2006/66/EK irányelvben és a 2012/19/EU irányelvben foglalt mennyiségi célértékeket teljesítsék; |
| --- | --- |

—

a hulladékhierarchiával összhangban lévő, mérhető
  hulladékcsökkentési és
  hulladékgazdálkodási célértékeket határoznak meg annak érdekében, hogy legalább az adott rendszerre vonatkozó, az ebben az irányelvben, a 94/62/EK irányelvben, a 2000/53/EK irányelvben, a 2006/66/EK irányelvben és a 2012/19/EU irányelvben foglalt mennyiségi célértékeket teljesítsék;

hulladékcsökkentési és

Módosítás 130

Módosítás 130

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

2008/98/EK irányelv

8 a cikk – 1 bekezdés – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | jelentéstételi rendszert hoznak létre a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszer hatálya alá tartozó gyártók által az Unió piacán forgalomba hozott termékekre vonatkozó adatok összegyűjtésére. Miután ezek a termékek hulladékká válnak, a jelentéstételi rendszernek biztosítania kell az ilyen hulladék gyűjtésére és kezelésére, valamint adott esetben a hulladékanyag-áramokra vonatkozó adatok összegyűjtését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

jelentéstételi rendszert hoznak létre a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszer hatálya alá tartozó gyártók által az Unió piacán forgalomba hozott termékekre vonatkozó adatok összegyűjtésére. Miután ezek a termékek hulladékká válnak, a jelentéstételi rendszernek biztosítania kell az ilyen hulladék gyűjtésére és kezelésére, valamint adott esetben a hulladékanyag-áramokra vonatkozó adatok összegyűjtését;

| — | jelentéstételi rendszert hoznak létre a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszer hatálya alá tartozó gyártók által az Unió piacán forgalomba hozott termékekre vonatkozó
  megbízható és pontos
  adatok összegyűjtésére. Miután ezek a termékek hulladékká válnak, a jelentéstételi rendszernek biztosítania kell az ilyen hulladék gyűjtésére és kezelésére, valamint adott esetben a hulladékanyag-áramokra vonatkozó
  megbízható és pontos
  adatok összegyűjtését; |
| --- | --- |

—

jelentéstételi rendszert hoznak létre a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszer hatálya alá tartozó gyártók által az Unió piacán forgalomba hozott termékekre vonatkozó
  megbízható és pontos
  adatok összegyűjtésére. Miután ezek a termékek hulladékká válnak, a jelentéstételi rendszernek biztosítania kell az ilyen hulladék gyűjtésére és kezelésére, valamint adott esetben a hulladékanyag-áramokra vonatkozó
  megbízható és pontos
  adatok összegyűjtését;

megbízható és pontos

megbízható és pontos

Módosítás 131

Módosítás 131

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

2008/98/EK irányelv

8 a cikk – 1 bekezdés – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | egyenlő bánásmódot és megkülönböztetésmentességet biztosítanak a termékek gyártói, valamint a kis- és középvállalkozások számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

egyenlő bánásmódot és megkülönböztetésmentességet biztosítanak a termékek gyártói, valamint a kis- és középvállalkozások számára.

| — | egyenlő bánásmódot és megkülönböztetésmentességet biztosítanak a termékek gyártói,
  a gyűjtési, szállítási és kezelési szolgáltatásokat nyújtók,
  valamint a kis- és középvállalkozások számára. |
| --- | --- |

—

egyenlő bánásmódot és megkülönböztetésmentességet biztosítanak a termékek gyártói,
  a gyűjtési, szállítási és kezelési szolgáltatásokat nyújtók,
  valamint a kis- és középvállalkozások számára.

a gyűjtési, szállítási és kezelési szolgáltatásokat nyújtók,

Módosítás 132

Módosítás 132

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

2008/98/EK irányelv

8 a cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok megteszik a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy 8. cikk (1) bekezdésének megfelelően létrehozott kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek által megcélzott hulladékbirtokosok tájékoztatást kapjanak a rendelkezésre álló hulladékgyűjtési rendszerekről és a szemetelés megelőzéséről. A tagállamok intézkedéseket hoznak annak érdekében is, hogy a hulladékbirtokosokat a meglévő elkülönített gyűjtési
  rendszerekben való részvételre ösztönözzék
  , különösen gazdasági ösztönzők vagy adott esetben előírások révén. | (2)   A tagállamok megteszik a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy 8. cikk (1) bekezdésének megfelelően létrehozott kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek által megcélzott hulladékbirtokosok tájékoztatást kapjanak a rendelkezésre álló
  visszavételi rendszerekről, újrafelhasználási és javítási hálózatokról, az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplőkről,
  hulladékgyűjtési rendszerekről és a szemetelés megelőzéséről. A tagállamok intézkedéseket hoznak annak érdekében is, hogy a hulladékbirtokosokat
  azon feladatuk teljesítésére ösztönözzék, hogy a hulladékokat
  a meglévő elkülönített gyűjtési
  rendszerekbe szállítsák
  , különösen gazdasági ösztönzők vagy adott esetben előírások révén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok megteszik a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy 8. cikk (1) bekezdésének megfelelően létrehozott kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek által megcélzott hulladékbirtokosok tájékoztatást kapjanak a rendelkezésre álló hulladékgyűjtési rendszerekről és a szemetelés megelőzéséről. A tagállamok intézkedéseket hoznak annak érdekében is, hogy a hulladékbirtokosokat a meglévő elkülönített gyűjtési
  rendszerekben való részvételre ösztönözzék
  , különösen gazdasági ösztönzők vagy adott esetben előírások révén.

(2)   A tagállamok megteszik a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy 8. cikk (1) bekezdésének megfelelően létrehozott kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek által megcélzott hulladékbirtokosok tájékoztatást kapjanak a rendelkezésre álló
  visszavételi rendszerekről, újrafelhasználási és javítási hálózatokról, az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplőkről,
  hulladékgyűjtési rendszerekről és a szemetelés megelőzéséről. A tagállamok intézkedéseket hoznak annak érdekében is, hogy a hulladékbirtokosokat
  azon feladatuk teljesítésére ösztönözzék, hogy a hulladékokat
  a meglévő elkülönített gyűjtési
  rendszerekbe szállítsák
  , különösen gazdasági ösztönzők vagy adott esetben előírások révén.

Módosítás 133

Módosítás 133

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

2008/98/EK irányelv

8 a cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | egyértelműen
  meghatározott földrajzi területen egyértelműen meghatározott termékekkel és anyagokkal foglalkozik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

egyértelműen
  meghatározott földrajzi területen egyértelműen meghatározott termékekkel és anyagokkal foglalkozik;

egyértelműen

| a) | az értékesítési terület alapján egyértelműen
  meghatározott földrajzi területen egyértelműen meghatározott termékekkel és anyagokkal foglalkozik
  , anélkül, hogy ezeket a térségeket olyan területekre korlátoznák, ahol a hulladékgyűjtés és -gazdálkodás nyereséges
  ; |
| --- | --- |

a)

az értékesítési terület alapján egyértelműen
  meghatározott földrajzi területen egyértelműen meghatározott termékekkel és anyagokkal foglalkozik
  , anélkül, hogy ezeket a térségeket olyan területekre korlátoznák, ahol a hulladékgyűjtés és -gazdálkodás nyereséges
  ;

az értékesítési terület alapján egyértelműen

, anélkül, hogy ezeket a térségeket olyan területekre korlátoznák, ahol a hulladékgyűjtés és -gazdálkodás nyereséges

Módosítás 134

Módosítás 134

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

2008/98/EK irányelv

8 a cikk – 3 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | rendelkezik a kiterjesztett gyártói felelősségi kötelezettségek teljesítéséhez szükséges működési és pénzügyi eszközökkel; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

rendelkezik a kiterjesztett gyártói felelősségi kötelezettségek teljesítéséhez szükséges működési és pénzügyi eszközökkel;

| b) | rendelkezik a kiterjesztett gyártói felelősségi kötelezettségek teljesítéséhez szükséges működési és
  /vagy
  pénzügyi eszközökkel; |
| --- | --- |

b)

rendelkezik a kiterjesztett gyártói felelősségi kötelezettségek teljesítéséhez szükséges működési és
  /vagy
  pénzügyi eszközökkel;

/vagy

Módosítás 135

Módosítás 135

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

2008/98/EK irányelv

8 a cikk – 3 bekezdés – d pont – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | a gyártók által fizetett pénzügyi
  hozzájárulás
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

a gyártók által fizetett pénzügyi
  hozzájárulás
  ;

hozzájárulás

| — | a
  kollektív rendszerek keretében a
  gyártók által
  az értékesített egységek vagy a forgalomba hozott termékek tonnamennyisége alapján
  fizetett pénzügyi
  hozzájárulások
  ; |
| --- | --- |

—

a
  kollektív rendszerek keretében a
  gyártók által
  az értékesített egységek vagy a forgalomba hozott termékek tonnamennyisége alapján
  fizetett pénzügyi
  hozzájárulások
  ;

kollektív rendszerek keretében a

az értékesített egységek vagy a forgalomba hozott termékek tonnamennyisége alapján

hozzájárulások

Módosítás 136

Módosítás 136

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

2008/98/EK irányelv

8 a cikk – 3 bekezdés – d pont – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | a hulladékgazdálkodással foglalkozó üzemeltetők kiválasztására irányuló eljárás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

a hulladékgazdálkodással foglalkozó üzemeltetők kiválasztására irányuló eljárás.

| — | a
  kollektív rendszerek keretében a
  hulladékgazdálkodással foglalkozó üzemeltetők kiválasztására irányuló eljárás; |
| --- | --- |

—

a
  kollektív rendszerek keretében a
  hulladékgazdálkodással foglalkozó üzemeltetők kiválasztására irányuló eljárás;

kollektív rendszerek keretében a

Módosítás 137

Módosítás 137

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

2008/98/EK irányelv

8 a cikk – 3 bekezdés – d pont – 3 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | az (1) bekezdés második francia bekezdésében említett hulladékcsökkentési és hulladékgazdálkodási célértékek elérése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

az (1) bekezdés második francia bekezdésében említett hulladékcsökkentési és hulladékgazdálkodási célértékek elérése;

az (1) bekezdés második francia bekezdésében említett hulladékcsökkentési és hulladékgazdálkodási célértékek elérése;

Módosítás 139

Módosítás 139

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

2008/98/EK irányelv

8 a cikk – 4 bekezdés – a pont – bevezető rész és 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az általuk az Unió piacán forgalomba hozott termékek teljes hulladékgazdálkodási költségét fedezze,
  beleértve a következőket
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az általuk az Unió piacán forgalomba hozott termékek teljes hulladékgazdálkodási költségét fedezze,
  beleértve a következőket
  :

beleértve a következőket

| a) | az általuk az Unió piacán forgalomba hozott termékek teljes hulladékgazdálkodási költségét fedezze,
  az alábbiak szerint
  : |
| --- | --- |

a)

az általuk az Unió piacán forgalomba hozott termékek teljes hulladékgazdálkodási költségét fedezze,
  az alábbiak szerint
  :

az alábbiak szerint

| | — | az (1) bekezdés második francia bekezdésében említett hulladékgazdálkodási célértékeknek való megfeleléshez
  szükséges elkülönített gyűjtési, válogatási és kezelési műveletek költsége, figyelembe véve a termékekből származó másodnyersanyagok újrahasználatából vagy értékesítéséből befolyó bevételeket; |
| --- | --- | --- |

—

az (1) bekezdés második francia bekezdésében említett hulladékgazdálkodási célértékeknek való megfeleléshez
  szükséges elkülönített gyűjtési, válogatási és kezelési műveletek költsége, figyelembe véve a termékekből származó másodnyersanyagok újrahasználatából vagy értékesítéséből befolyó bevételeket;

az (1) bekezdés második francia bekezdésében említett hulladékgazdálkodási célértékeknek való megfeleléshez

| | — | a megfelelő hulladékgazdálkodás biztosításához
  szükséges elkülönített gyűjtési, válogatási
  , szállítási
  és kezelési műveletek költsége, figyelembe véve a termékekből származó másodnyersanyagok újrahasználatából vagy értékesítéséből befolyó bevételeket; |
| --- | --- | --- |

—

a megfelelő hulladékgazdálkodás biztosításához
  szükséges elkülönített gyűjtési, válogatási
  , szállítási
  és kezelési műveletek költsége, figyelembe véve a termékekből származó másodnyersanyagok újrahasználatából vagy értékesítéséből befolyó bevételeket;

a megfelelő hulladékgazdálkodás biztosításához

, szállítási

Módosítás 140

Módosítás 140

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

2008/98/EK irányelv

8 a cikk – 4 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az
  egyes termékek vagy hasonló termékekből álló termékcsoportok életciklusának végén jelentkező tényleges költségek alapján módosításra kerüljön, figyelembe véve különösen a termékek újrahasználhatóságát és
  újrafeldolgozhatóságát
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az
  egyes termékek vagy hasonló termékekből álló termékcsoportok életciklusának végén jelentkező tényleges költségek alapján módosításra kerüljön, figyelembe véve különösen a termékek újrahasználhatóságát és
  újrafeldolgozhatóságát
  ;

az

újrafeldolgozhatóságát

| b) | a kollektív rendszerek keretében az
  egyes termékek vagy hasonló termékekből álló termékcsoportok életciklusának végén jelentkező tényleges költségek alapján módosításra kerüljön, figyelembe véve különösen a termékek
  tartósságát, javíthatóságát,
  újrahasználhatóságát
  , újrafeldolgozhatóságát
  és
  a veszélyes anyagok jelenlétét, életciklus-megközelítést alkalmazva és a vonatkozó uniós jogszabályok követelményeivel összhangban, valamint adott esetben harmonizált kritériumok alapján a belső piac zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében
  ; |
| --- | --- |

b)

a kollektív rendszerek keretében az
  egyes termékek vagy hasonló termékekből álló termékcsoportok életciklusának végén jelentkező tényleges költségek alapján módosításra kerüljön, figyelembe véve különösen a termékek
  tartósságát, javíthatóságát,
  újrahasználhatóságát
  , újrafeldolgozhatóságát
  és
  a veszélyes anyagok jelenlétét, életciklus-megközelítést alkalmazva és a vonatkozó uniós jogszabályok követelményeivel összhangban, valamint adott esetben harmonizált kritériumok alapján a belső piac zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében
  ;

a kollektív rendszerek keretében az

tartósságát, javíthatóságát,

, újrafeldolgozhatóságát

a veszélyes anyagok jelenlétét, életciklus-megközelítést alkalmazva és a vonatkozó uniós jogszabályok követelményeivel összhangban, valamint adott esetben harmonizált kritériumok alapján a belső piac zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében

Módosítás 141

Módosítás 141

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

2008/98/EK irányelv

8 a cikk – 4 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a nyújtott szolgáltatások optimalizált költségén alapuljon, amennyiben a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszer nevében közszektorbeli hulladékgazdálkodási üzemeltetők hajtják végre az operatív feladatokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a nyújtott szolgáltatások optimalizált költségén alapuljon, amennyiben a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszer nevében közszektorbeli hulladékgazdálkodási üzemeltetők hajtják végre az operatív feladatokat.

| c) | a nyújtott szolgáltatások optimalizált költségén alapuljon, amennyiben a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszer nevében közszektorbeli hulladékgazdálkodási üzemeltetők hajtják végre az operatív feladatokat.
  A szolgáltatás optimalizált költségének átláthatónak kell lennie, és tükröznie kell a hulladékgazdálkodási szereplők által a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek nevében elvégzett operatív feladatok végrehajtása során viselt költségeket. |
| --- | --- |

c)

a nyújtott szolgáltatások optimalizált költségén alapuljon, amennyiben a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszer nevében közszektorbeli hulladékgazdálkodási üzemeltetők hajtják végre az operatív feladatokat.
  A szolgáltatás optimalizált költségének átláthatónak kell lennie, és tükröznie kell a hulladékgazdálkodási szereplők által a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek nevében elvégzett operatív feladatok végrehajtása során viselt költségeket.

A szolgáltatás optimalizált költségének átláthatónak kell lennie, és tükröznie kell a hulladékgazdálkodási szereplők által a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek nevében elvégzett operatív feladatok végrehajtása során viselt költségeket.

Módosítás 142

Módosítás 142

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

2008/98/EK irányelv

8 a cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok megfelelő ellenőrzési és végrehajtási keretrendszert hoznak létre annak biztosítása érdekében, hogy a termékek gyártói végrehajtják kiterjesztett gyártói felelősségi kötelezettségeiket, a pénzügyi eszközök felhasználása megfelelően történik, és a rendszer működtetésében érintett valamennyi szereplő megbízható adatokat szolgáltat. | A tagállamok megfelelő ellenőrzési és végrehajtási keretrendszert hoznak létre annak biztosítása érdekében, hogy a termékek gyártói
  – távértékesítés esetében is –
  végrehajtják kiterjesztett gyártói felelősségi kötelezettségeiket, a pénzügyi eszközök felhasználása megfelelően történik, és a rendszer működtetésében érintett valamennyi szereplő megbízható adatokat szolgáltat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok megfelelő ellenőrzési és végrehajtási keretrendszert hoznak létre annak biztosítása érdekében, hogy a termékek gyártói végrehajtják kiterjesztett gyártói felelősségi kötelezettségeiket, a pénzügyi eszközök felhasználása megfelelően történik, és a rendszer működtetésében érintett valamennyi szereplő megbízható adatokat szolgáltat.

A tagállamok megfelelő ellenőrzési és végrehajtási keretrendszert hoznak létre annak biztosítása érdekében, hogy a termékek gyártói
  – távértékesítés esetében is –
  végrehajtják kiterjesztett gyártói felelősségi kötelezettségeiket, a pénzügyi eszközök felhasználása megfelelően történik, és a rendszer működtetésében érintett valamennyi szereplő megbízható adatokat szolgáltat.

– távértékesítés esetében is –

Módosítás 143

Módosítás 143

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

2008/98/EK irányelv

8 a cikk – 5 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ha egy tagállam területén a gyártók nevében több szervezet is foglalkozik
  a kiterjesztett gyártói felelősségi kötelezettségek
  teljesítésével, a tagállam független hatóságot hoz létre
  a kiterjesztett gyártói felelősségi
  kötelezettségek teljesítésének felügyeletére
  . | A tagállamok független hatóságot neveznek ki vagy hoznak létre
  a kiterjesztett gyártói felelősségi kötelezettségek
  végrehajtásának felügyeletére és különösen annak ellenőrzésére, hogy
  a kiterjesztett gyártói felelősségi
  szervezetek megfelelnek-e az ebben az irányelvben meghatározott követelményeknek
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ha egy tagállam területén a gyártók nevében több szervezet is foglalkozik
  a kiterjesztett gyártói felelősségi kötelezettségek
  teljesítésével, a tagállam független hatóságot hoz létre
  a kiterjesztett gyártói felelősségi
  kötelezettségek teljesítésének felügyeletére
  .

Ha egy tagállam területén a gyártók nevében több szervezet is foglalkozik

teljesítésével, a tagállam független hatóságot hoz létre

kötelezettségek teljesítésének felügyeletére

A tagállamok független hatóságot neveznek ki vagy hoznak létre
  a kiterjesztett gyártói felelősségi kötelezettségek
  végrehajtásának felügyeletére és különösen annak ellenőrzésére, hogy
  a kiterjesztett gyártói felelősségi
  szervezetek megfelelnek-e az ebben az irányelvben meghatározott követelményeknek
  .

A tagállamok független hatóságot neveznek ki vagy hoznak létre

végrehajtásának felügyeletére és különösen annak ellenőrzésére, hogy

szervezetek megfelelnek-e az ebben az irányelvben meghatározott követelményeknek

Módosítás 144

Módosítás 144

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

2008/98/EK irányelv

8 a cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A tagállamok
  létrehoznak egy platformot
  , amely rendszeres párbeszédet biztosít a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszer végrehajtásában részt vevő valamennyi szereplő között, beleértve a magán- és közszektorbeli hulladékgazdálkodási üzemeltetőket, a helyi önkormányzatokat, és adott esetben az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplőket. | (6)   A tagállamok
  platformot jelölnek ki vagy hoznak létre
  , amely rendszeres párbeszédet biztosít a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszer végrehajtásában részt vevő valamennyi szereplő között, beleértve a 
  gyártókat és forgalmazókat, a
  magán- és közszektorbeli hulladékgazdálkodási üzemeltetőket, a 
  szociális gazdasági szereplőket, a
  helyi önkormányzatokat,
  a civilszervezeteket
  és adott esetben
  az újrafelhasználási és javítási hálózatokat és
  az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplőket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A tagállamok
  létrehoznak egy platformot
  , amely rendszeres párbeszédet biztosít a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszer végrehajtásában részt vevő valamennyi szereplő között, beleértve a magán- és közszektorbeli hulladékgazdálkodási üzemeltetőket, a helyi önkormányzatokat, és adott esetben az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplőket.

(6)   A tagállamok
  platformot jelölnek ki vagy hoznak létre
  , amely rendszeres párbeszédet biztosít a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszer végrehajtásában részt vevő valamennyi szereplő között, beleértve a 
  gyártókat és forgalmazókat, a
  magán- és közszektorbeli hulladékgazdálkodási üzemeltetőket, a 
  szociális gazdasági szereplőket, a
  helyi önkormányzatokat,
  a civilszervezeteket
  és adott esetben
  az újrafelhasználási és javítási hálózatokat és
  az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplőket.

Módosítás 145

Módosítás 145

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

2008/98/EK irányelv

9 cikk – - 1 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1)
     
  A hulladékmegelőzésben való közreműködés érdekében a tagállamok legalább az alábbi célkitűzések elérésére törekednek: |
| | a) | a hulladékképződés jelentős csökkentése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(-1)
     
  A hulladékmegelőzésben való közreműködés érdekében a tagállamok legalább az alábbi célkitűzések elérésére törekednek:

a)

a hulladékképződés jelentős csökkentése;

a hulladékképződés jelentős csökkentése;

| b) | a hulladékképződés gazdasági növekedéstől való függetlenítése; |
| --- | --- |

b)

a hulladékképződés gazdasági növekedéstől való függetlenítése;

a hulladékképződés gazdasági növekedéstől való függetlenítése;

| c) | az 1907/2006/EK rendelet 57. cikkében meghatározott, különös aggodalomra okot adó anyagok fokozatos helyettesítése, amennyiben gazdasági és műszaki szempontból megvalósítható, megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák állnak rendelkezésre; |
| --- | --- |

c)

az 1907/2006/EK rendelet 57. cikkében meghatározott, különös aggodalomra okot adó anyagok fokozatos helyettesítése, amennyiben gazdasági és műszaki szempontból megvalósítható, megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák állnak rendelkezésre;

az 1907/2006/EK rendelet 57. cikkében meghatározott, különös aggodalomra okot adó anyagok fokozatos helyettesítése, amennyiben gazdasági és műszaki szempontból megvalósítható, megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák állnak rendelkezésre;

| d) | a 2014. évi kiinduló értékhez képest az uniós élelmiszer-hulladék 30 %-os csökkentése 2025-ig, illetve 50 %-os csökkentése 2030-ig; |
| --- | --- |

d)

a 2014. évi kiinduló értékhez képest az uniós élelmiszer-hulladék 30 %-os csökkentése 2025-ig, illetve 50 %-os csökkentése 2030-ig;

a 2014. évi kiinduló értékhez képest az uniós élelmiszer-hulladék 30 %-os csökkentése 2025-ig, illetve 50 %-os csökkentése 2030-ig;

| e) | a 2014. évi kiinduló értékhez képest az uniós tengeri hulladék 30 %-os csökkentése 2025-ig, illetve 50 %-os csökkentése 2030-ig. |
| --- | --- |

e)

a 2014. évi kiinduló értékhez képest az uniós tengeri hulladék 30 %-os csökkentése 2025-ig, illetve 50 %-os csökkentése 2030-ig.

a 2014. évi kiinduló értékhez képest az uniós tengeri hulladék 30 %-os csökkentése 2025-ig, illetve 50 %-os csökkentése 2030-ig.

Módosítás 146

Módosítás 146

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

2008/98/EK irányelv

9 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A
  tagállamok intézkedéseket hoznak annak
  érdekében
  , hogy megelőzzék a hulladékképződést. Ezen intézkedéseknek: | (1)   A
  (-1) bekezdésben meghatározott célkitűzések elérése
  érdekében
  a tagállamok meghozzák legalább az alábbi intézkedéseket
  : |
| — | ösztönözniük kell
  az erőforrás-hatékony, tartós, javítható és újrafeldolgozható termékek használatát, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A
  tagállamok intézkedéseket hoznak annak
  érdekében
  , hogy megelőzzék a hulladékképződést. Ezen intézkedéseknek:

(1)   A
  (-1) bekezdésben meghatározott célkitűzések elérése
  érdekében
  a tagállamok meghozzák legalább az alábbi intézkedéseket
  :

—

ösztönözniük kell
  az erőforrás-hatékony, tartós, javítható és újrafeldolgozható termékek használatát,

ösztönözniük kell

| — | előmozdítják és támogatják a fenntartható fogyasztási és termelési modelleket, valamint
  az erőforrás-hatékony, tartós
  , újrahasználható, könnyen megosztható
  , javítható és újrafeldolgozható termékek használatát, |
| --- | --- |

—

előmozdítják és támogatják a fenntartható fogyasztási és termelési modelleket, valamint
  az erőforrás-hatékony, tartós
  , újrahasználható, könnyen megosztható
  , javítható és újrafeldolgozható termékek használatát,

előmozdítják és támogatják a fenntartható fogyasztási és termelési modelleket, valamint

, újrahasználható, könnyen megosztható

| — | akadályozzák a tervezett elavulású termékek forgalomba hozatalát; |
| --- | --- |

—

akadályozzák a tervezett elavulású termékek forgalomba hozatalát;

akadályozzák a tervezett elavulású termékek forgalomba hozatalát;

| — | be kell azonosítaniuk
  és
  meg kell célozniuk
  azokat a termékeket, amelyek olyan nyersanyagok fő forrásának számítanak, amelyek az Unió gazdasága számára kiemelten fontosak, és amelyek ellátási zavarai magas kockázattal járnak, hogy ily módon megakadályozzák az ilyen anyagok hulladékká válását, |
| --- | --- |

—

be kell azonosítaniuk
  és
  meg kell célozniuk
  azokat a termékeket, amelyek olyan nyersanyagok fő forrásának számítanak, amelyek az Unió gazdasága számára kiemelten fontosak, és amelyek ellátási zavarai magas kockázattal járnak, hogy ily módon megakadályozzák az ilyen anyagok hulladékká válását,

be kell azonosítaniuk

meg kell célozniuk

| — | beazonosítják
  és
  megcélozzák
  azokat a termékeket, amelyek olyan nyersanyagok fő forrásának számítanak, amelyek az Unió gazdasága számára kiemelten fontosak, és amelyek ellátási zavarai magas kockázattal járnak, hogy ily módon megakadályozzák az ilyen anyagok hulladékká válását, |
| --- | --- |

—

beazonosítják
  és
  megcélozzák
  azokat a termékeket, amelyek olyan nyersanyagok fő forrásának számítanak, amelyek az Unió gazdasága számára kiemelten fontosak, és amelyek ellátási zavarai magas kockázattal járnak, hogy ily módon megakadályozzák az ilyen anyagok hulladékká válását,

beazonosítják

megcélozzák

| — | ösztönözniük kell az újrahasználattal kapcsolatos tevékenységeket elősegítő rendszerek létrehozását
  ,
  különösen az elektromos és elektronikai berendezések
  ,
  a textiltermékek
  és
  a bútorok esetében, |
| --- | --- |

—

ösztönözniük kell az újrahasználattal kapcsolatos tevékenységeket elősegítő rendszerek létrehozását
  ,
  különösen az elektromos és elektronikai berendezések
  ,
  a textiltermékek
  és
  a bútorok esetében,

ösztönözniük kell az újrahasználattal kapcsolatos tevékenységeket elősegítő rendszerek létrehozását

különösen az elektromos és elektronikai berendezések

a textiltermékek

a bútorok esetében,

| — | ösztönzik a termékek élettartamának kiterjesztését ott, ahol ez környezeti előnnyel jár
  ,
  és támogatják a 9a. cikkben említett termékek javításával
  ,
  újrahasználatával, újragyártásával
  és
  felújításával kapcsolatos tevékenységeket elősegítő rendszereket; |
| --- | --- |

—

ösztönzik a termékek élettartamának kiterjesztését ott, ahol ez környezeti előnnyel jár
  ,
  és támogatják a 9a. cikkben említett termékek javításával
  ,
  újrahasználatával, újragyártásával
  és
  felújításával kapcsolatos tevékenységeket elősegítő rendszereket;

ösztönzik a termékek élettartamának kiterjesztését ott, ahol ez környezeti előnnyel jár

és támogatják a 9a. cikkben említett termékek javításával

újrahasználatával, újragyártásával

felújításával kapcsolatos tevékenységeket elősegítő rendszereket;

| — | csökkenteniük kell
  az ipari termeléshez, az ásványok kitermeléséhez, valamint az építéshez és bontáshoz kapcsolódó folyamatok során képződő hulladék mennyiségét, figyelembe véve az elérhető legjobb technikákat, |
| --- | --- |

—

csökkenteniük kell
  az ipari termeléshez, az ásványok kitermeléséhez, valamint az építéshez és bontáshoz kapcsolódó folyamatok során képződő hulladék mennyiségét, figyelembe véve az elérhető legjobb technikákat,

csökkenteniük kell

| — | csökkentik
  az ipari termeléshez
  , a gyártáshoz
  , az ásványok kitermeléséhez, valamint az építéshez és bontáshoz kapcsolódó folyamatok
  , valamint a kereskedelemhez és szolgáltatásokhoz kapcsolódó folyamatok
  során képződő hulladék mennyiségét,
  többek között olyan eszközök révén, mint a bontás előtti audit,
  figyelembe véve az elérhető legjobb technikákat
  és bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

—

csökkentik
  az ipari termeléshez
  , a gyártáshoz
  , az ásványok kitermeléséhez, valamint az építéshez és bontáshoz kapcsolódó folyamatok
  , valamint a kereskedelemhez és szolgáltatásokhoz kapcsolódó folyamatok
  során képződő hulladék mennyiségét,
  többek között olyan eszközök révén, mint a bontás előtti audit,
  figyelembe véve az elérhető legjobb technikákat
  és bevált gyakorlatokat;

csökkentik

, a gyártáshoz

, valamint a kereskedelemhez és szolgáltatásokhoz kapcsolódó folyamatok

többek között olyan eszközök révén, mint a bontás előtti audit,

és bevált gyakorlatokat;

| — | csökkenteniük kell
  az
  elsődleges termelés, a feldolgozás és a gyártás során, a kiskereskedelem és egyéb élelmiszer-forgalmazás keretében, valamint a vendéglátásban és a háztartásokban képződő élelmiszer-hulladék mennyiségét. |
| --- | --- |

—

csökkenteniük kell
  az
  elsődleges termelés, a feldolgozás és a gyártás során, a kiskereskedelem és egyéb élelmiszer-forgalmazás keretében, valamint a vendéglátásban és a háztartásokban képződő élelmiszer-hulladék mennyiségét.

csökkenteniük kell

elsődleges termelés, a feldolgozás és a gyártás során, a kiskereskedelem és egyéb élelmiszer-forgalmazás keretében, valamint a vendéglátásban és a háztartásokban képződő élelmiszer-hulladék mennyiségét.

| — | általánosan csökkentik
  az
  élelmiszer-hulladék keletkezését; |
| --- | --- |

—

általánosan csökkentik
  az
  élelmiszer-hulladék keletkezését;

általánosan csökkentik

élelmiszer-hulladék keletkezését;

| — | csökkentik a teljes ellátási láncban, ideértve az elsődleges termelés, szállítás és tárolás során jelentkező élelmiszer-veszteséget; |
| --- | --- |

—

csökkentik a teljes ellátási láncban, ideértve az elsődleges termelés, szállítás és tárolás során jelentkező élelmiszer-veszteséget;

csökkentik a teljes ellátási láncban, ideértve az elsődleges termelés, szállítás és tárolás során jelentkező élelmiszer-veszteséget;

| — | megelőzik a szemetelést a természeti és ezen belül a tengeri környezetben történő szemetelés fő forrásainak tekinthető termékek azonosításával, és intézkedéseket hoznak az e forrásokból származó szemetelés visszaszorítására; |
| --- | --- |

—

megelőzik a szemetelést a természeti és ezen belül a tengeri környezetben történő szemetelés fő forrásainak tekinthető termékek azonosításával, és intézkedéseket hoznak az e forrásokból származó szemetelés visszaszorítására;

megelőzik a szemetelést a természeti és ezen belül a tengeri környezetben történő szemetelés fő forrásainak tekinthető termékek azonosításával, és intézkedéseket hoznak az e forrásokból származó szemetelés visszaszorítására;

| — | biztosítják a különös aggodalomra okot adó anyagokról szóló tájékoztatást az ellátási lánctól a fogyasztók és a hulladékfeldolgozást végző szereplők felé; |
| --- | --- |

—

biztosítják a különös aggodalomra okot adó anyagokról szóló tájékoztatást az ellátási lánctól a fogyasztók és a hulladékfeldolgozást végző szereplők felé;

biztosítják a különös aggodalomra okot adó anyagokról szóló tájékoztatást az ellátási lánctól a fogyasztók és a hulladékfeldolgozást végző szereplők felé;

| — | tájékoztatási kampányokat dolgoznak ki a hulladékmegelőzéssel és szemeteléssel kapcsolatos kérdések tudatosítása érdekében. |
| --- | --- |

—

tájékoztatási kampányokat dolgoznak ki a hulladékmegelőzéssel és szemeteléssel kapcsolatos kérdések tudatosítása érdekében.

tájékoztatási kampányokat dolgoznak ki a hulladékmegelőzéssel és szemeteléssel kapcsolatos kérdések tudatosítása érdekében.

Módosítás 147

Módosítás 147

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

2008/98/EK irányelv

9 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok figyelemmel kísérik és értékelik a hulladékképződés megelőzését célzó intézkedések végrehajtását. E célból megfelelő minőségi és mennyiségi mutatókat és célértékeket alkalmaznak, különösen az ártalmatlanításra vagy energetikai hasznosításra kerülő települési hulladék egy főre eső mennyisége tekintetében. | (2)   A tagállamok figyelemmel kísérik és értékelik a hulladékképződés megelőzését célzó intézkedések végrehajtását. E célból megfelelő minőségi és mennyiségi mutatókat és célértékeket alkalmaznak, különösen
  a termelt települési hulladék egy főre eső mennyisége és
  az ártalmatlanításra vagy energetikai hasznosításra kerülő települési hulladék egy főre eső mennyisége tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok figyelemmel kísérik és értékelik a hulladékképződés megelőzését célzó intézkedések végrehajtását. E célból megfelelő minőségi és mennyiségi mutatókat és célértékeket alkalmaznak, különösen az ártalmatlanításra vagy energetikai hasznosításra kerülő települési hulladék egy főre eső mennyisége tekintetében.

(2)   A tagállamok figyelemmel kísérik és értékelik a hulladékképződés megelőzését célzó intézkedések végrehajtását. E célból megfelelő minőségi és mennyiségi mutatókat és célértékeket alkalmaznak, különösen
  a termelt települési hulladék egy főre eső mennyisége és
  az ártalmatlanításra vagy energetikai hasznosításra kerülő települési hulladék egy főre eső mennyisége tekintetében.

Módosítás 148

Módosítás 148

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

2008/98/EK irányelv

9 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság a 38a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a hulladékképződés csökkentése és az e cikk (1) bekezdésében felsorolt hulladékmegelőzési intézkedések végrehajtása terén elért előrehaladás mérésére. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat az irányelv hatálybalépését követő 18 hónapon belül fogadják el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság a 38a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a hulladékképződés csökkentése és az e cikk (1) bekezdésében felsorolt hulladékmegelőzési intézkedések végrehajtása terén elért előrehaladás mérésére. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat az irányelv hatálybalépését követő 18 hónapon belül fogadják el.

Módosítás 149

Módosítás 149

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

2008/98/EK irányelv

9 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok figyelemmel kísérik és értékelik az élelmiszer-pazarlás megelőzésére irányuló intézkedések végrehajtását az élelmiszer-hulladék
  mennyiségének
  a 
  (4) bekezdéssel
  összhangban
  meghatározott
  módszertan
  alapján történő mérésével
  . | (3)   A tagállamok figyelemmel kísérik és értékelik az élelmiszer-hulladék megelőzésére irányuló intézkedések végrehajtását az élelmiszer-hulladék
  szintjének közös módszertan alapján történő mérésével. A Bizottság 2017. december 31-ig a 38a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el ezen irányelv kiegészítése céljából az élelmiszer-hulladék szintjének egységes mérésére szolgáló közös módszertan létrehozásáról, beleértve a minőségre vonatkozó minimumkövetelményeket is. A módszertan figyelembe veszi az adományozások vagy az élelmiszer hulladékká válásának más módon való megelőzése révén végrehajtott hulladékmegelőzési intézkedéseket is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tagállamok figyelemmel kísérik és értékelik az élelmiszer-pazarlás megelőzésére irányuló intézkedések végrehajtását az élelmiszer-hulladék
  mennyiségének
  a 
  (4) bekezdéssel
  összhangban
  meghatározott
  módszertan
  alapján történő mérésével
  .

(3)   A tagállamok figyelemmel kísérik és értékelik az élelmiszer-hulladék megelőzésére irányuló intézkedések végrehajtását az élelmiszer-hulladék
  szintjének közös módszertan alapján történő mérésével. A Bizottság 2017. december 31-ig a 38a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el ezen irányelv kiegészítése céljából az élelmiszer-hulladék szintjének egységes mérésére szolgáló közös módszertan létrehozásáról, beleértve a minőségre vonatkozó minimumkövetelményeket is. A módszertan figyelembe veszi az adományozások vagy az élelmiszer hulladékká válásának más módon való megelőzése révén végrehajtott hulladékmegelőzési intézkedéseket is.

Módosítás 236

Módosítás 236

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

2008/98/EK irányelv

9 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A Bizottság 2020. december 31-ig megvizsgálja annak lehetőségét, hogy a (3) bekezdés értelmében kialakított egységes módszertant követő számítások alapján kötelező uniós szintű élelmiszerhulladék-csökkentési célértékeket határozzon meg, amelyeket 2025-ig és 2030-ig kell teljesíteni. E célból a Bizottság – adott esetben jogalkotási javaslattal kísért – jelentést készít, amelyet továbbít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A Bizottság 2020. december 31-ig megvizsgálja annak lehetőségét, hogy a (3) bekezdés értelmében kialakított egységes módszertant követő számítások alapján kötelező uniós szintű élelmiszerhulladék-csökkentési célértékeket határozzon meg, amelyeket 2025-ig és 2030-ig kell teljesíteni. E célból a Bizottság – adott esetben jogalkotási javaslattal kísért – jelentést készít, amelyet továbbít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

Módosítás 150

Módosítás 150

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

2008/98/EK irányelv

9 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  A tagállamok nyomon követik és értékelik a szárazföldi eredetű tengeri hulladékképződés megelőzésére irányuló intézkedéseik végrehajtását, mégpedig úgy, hogy közös módszertan alapján mérik a szárazföldi eredetű tengeri hulladék szintjét. A Bizottság 2017. december 31-ig a 38a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el a szárazföldi eredetű tengeri hulladék egységes mérésére szolgáló közös módszertan létrehozása céljából, beleértve a minőségre vonatkozó minimumkövetelményeket is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3b)
     
  A tagállamok nyomon követik és értékelik a szárazföldi eredetű tengeri hulladékképződés megelőzésére irányuló intézkedéseik végrehajtását, mégpedig úgy, hogy közös módszertan alapján mérik a szárazföldi eredetű tengeri hulladék szintjét. A Bizottság 2017. december 31-ig a 38a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el a szárazföldi eredetű tengeri hulladék egységes mérésére szolgáló közös módszertan létrehozása céljából, beleértve a minőségre vonatkozó minimumkövetelményeket is.

Módosítás 151

Módosítás 151

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

2008/98/EK irányelv

9 cikk – 3 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3c)
     
  A Bizottság 2018. december 31-ig megvizsgálja annak lehetőségét, hogy az egy főre jutó, létrejött települési hulladék teljes mennyiségét alapul véve kiszámított közös mutatók alapján uniós szintű hulladékmegelőzési célértékeket határozzon meg, amelyeket 2025-ig és 2030-ig kell teljesíteni. E célból a Bizottság – adott esetben jogalkotási javaslattal kísért – jelentést készít, amelyet továbbít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3c)
     
  A Bizottság 2018. december 31-ig megvizsgálja annak lehetőségét, hogy az egy főre jutó, létrejött települési hulladék teljes mennyiségét alapul véve kiszámított közös mutatók alapján uniós szintű hulladékmegelőzési célértékeket határozzon meg, amelyeket 2025-ig és 2030-ig kell teljesíteni. E célból a Bizottság – adott esetben jogalkotási javaslattal kísért – jelentést készít, amelyet továbbít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

Módosítás 152

Módosítás 152

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

2008/98/EK irányelv

9 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   
  A Bizottság végrehajtási aktusok elfogadása útján mutatókat állapíthat meg a hulladékképződés megelőzésére irányuló intézkedések végrehajtása terén elért általános előrehaladás mérésére. Az élelmiszer-hulladék szintjének egységes mérése érdekében a Bizottság végrehajtási aktus elfogadása útján egységes módszertant, többek között minőségi minimumkövetelményeket határoz meg. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 39. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással kell elfogadni. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   
  A Bizottság végrehajtási aktusok elfogadása útján mutatókat állapíthat meg a hulladékképződés megelőzésére irányuló intézkedések végrehajtása terén elért általános előrehaladás mérésére. Az élelmiszer-hulladék szintjének egységes mérése érdekében a Bizottság végrehajtási aktus elfogadása útján egységes módszertant, többek között minőségi minimumkövetelményeket határoz meg. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 39. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással kell elfogadni.

törölve

törölve

Módosítás 153

Módosítás 153

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

2008/98/EK irányelv

9 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   
  Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség minden évben jelentést tesz közzé, amelyben bemutatja tagállamonkénti bontásban és az Unió egészére vonatkozóan a hulladékképződés megelőzésében, a hulladékképződésnek a gazdasági növekedéstől való függetlenítésében és a körforgásos gazdaság létrehozásában elért eredményeket. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   
  Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség minden évben jelentést tesz közzé, amelyben bemutatja tagállamonkénti bontásban és az Unió egészére vonatkozóan a hulladékképződés megelőzésében, a hulladékképződésnek a gazdasági növekedéstől való függetlenítésében és a körforgásos gazdaság létrehozásában elért eredményeket.

törölve

törölve

Módosítás 154

Módosítás 154

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 9 a pont (új)

2008/98/EK irányelv

9 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9a.

9a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„9a. cikk

„9a. cikk

Újrahasználat

Újrahasználat

(1)   
  A tagállamok támogatják olyan rendszerek kialakítását, amelyek előmozdítják az újrahasználattal kapcsolatos tevékenységeket és a termékek élettartamának kiterjesztését azzal a feltétellel, hogy a termékek minősége és biztonsága nem szenved csorbát.

(2)   
  A tagállamok intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy előmozdítsák a termékek, különösen a kritikus fontosságú nyersanyagokat jelentős mennyiségben tartalmazó termékek újrahasználatát. Ezen intézkedések között lehetnek az újrahasználat területén elismert gazdasági szereplők és a betétdíjas, illetve újratöltő rendszerek létrehozását elősegítő és támogató, valamint a termékek újragyártását, felújítását és rendeltetésük módosítását ösztönző intézkedések.

A tagállamok gazdasági eszközöket és intézkedéseket használnak, valamint mennyiségi célértékeket határozhatnak meg.

A tagállamok gazdasági eszközöket és intézkedéseket használnak, valamint mennyiségi célértékeket határozhatnak meg.

(3)   
  A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak lehetővé tétele érdekében, hogy az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők hozzáférjenek a termékek újrahasználatához szükséges használati utasításokhoz, alkatrészekhez, műszaki információkhoz vagy egyéb más eszközhöz, felszereléshez vagy szoftverhez, a szellemitulajdon-jogok sérelme nélkül.”;

Módosítás 155

Módosítás 155

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 9 b pont (új)

2008/98/EK irányelv

9 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9b. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9b.

9b.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„9b. cikk

„9b. cikk

A közös használatot szolgáló platformok

A közös használatot szolgáló platformok

(1)   
  A Bizottság üzleti modellként aktívan támogatja a közös használatot szolgáló platformokat. A Bizottság erős kapcsolatot hoz létre az említett platformok és a közösségi gazdaságra vonatkozó iránymutatások között, és megvizsgál minden lehetséges intézkedést annak érdekében, hogy ösztönzőket biztosítson ezek számára, a kiterjesztett gyártói felelősséget, a közbeszerzést és a környezettudatos tervezést is beleértve.

(2)   
  A tagállamok támogatják a közös használatot szolgáló platformok előmozdítására szolgáló rendszerek létrehozását valamennyi ágazatban.”;

Módosítás 156

Módosítás 156

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 9 c pont (új)

2008/98/EK irányelv

10 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9c. | A 10. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

9c.

9c.

A 10. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(2)   Amennyiben az (1) bekezdés teljesítése és a hasznosítás előmozdítása vagy javítása érdekében szükséges, a hulladékot elkülönítve kell gyűjteni, amennyire az műszakilag, környezetileg és gazdaságilag kivitelezhető, és azt nem szabad összekeverni más hulladékkal vagy eltérő tulajdonságokkal rendelkező más anyagokkal.

„(2)   Az (1) bekezdés teljesítése és a hasznosítás előmozdítása vagy javítása érdekében a hulladékot elkülönítve kell gyűjteni, és azt nem szabad összekeverni más hulladékkal vagy eltérő tulajdonságokkal rendelkező más anyagokkal.

A tagállamok az első albekezdéstől eltérve ebből kizárhatják a ritkán lakott területeket, ahol bizonyítást nyer, hogy az elkülönített gyűjtés az életciklus-szemlélet figyelembevétele mellett nem hozza meg a legjobb környezetvédelmi eredményt.

A tagállamok az első albekezdéstől eltérve ebből kizárhatják a ritkán lakott területeket, ahol bizonyítást nyer, hogy az elkülönített gyűjtés az életciklus-szemlélet figyelembevétele mellett nem hozza meg a legjobb környezetvédelmi eredményt.

A tagállamok értesítik a Bizottságot azon szándékukról, ha élni kívánnak ezzel az eltéréssel. A Bizottság ezen irányelv célkitűzéseinek figyelembevétele mellett megvizsgálja az értesítést, és értékeli, hogy indokolt-e az eltérés. Amennyiben az értesítés ellen a Bizottság nem emel kifogást kilenc hónapon belül, az eltérést engedélyezettnek kell tekinteni. Amennyiben a Bizottság kifogással él, erről határozatot fogad el és értesíti a tagállamot.”;

A tagállamok értesítik a Bizottságot azon szándékukról, ha élni kívánnak ezzel az eltéréssel. A Bizottság ezen irányelv célkitűzéseinek figyelembevétele mellett megvizsgálja az értesítést, és értékeli, hogy indokolt-e az eltérés. Amennyiben az értesítés ellen a Bizottság nem emel kifogást kilenc hónapon belül, az eltérést engedélyezettnek kell tekinteni. Amennyiben a Bizottság kifogással él, erről határozatot fogad el és értesíti a tagállamot.”;

Módosítás 157

Módosítás 157

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 d pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 9 d pont (új)

2008/98/EK irányelv

10 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9d. | A 10. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(2a)
     
  A tagállamok intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy a 11. cikk (1) bekezdésével és a 22. cikkkel összhangban elkülönítetten gyűjtött hulladékot, az ilyen hulladék válogatásából származó maradékanyagok kivételével, a hulladékégetők ne fogadják el.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9d.

9d.

A 10. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  A tagállamok intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy a 11. cikk (1) bekezdésével és a 22. cikkkel összhangban elkülönítetten gyűjtött hulladékot, az ilyen hulladék válogatásából származó maradékanyagok kivételével, a hulladékégetők ne fogadják el.”;

Módosítás 158

Módosítás 158

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 e pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 9 e pont (új)

2008/98/EK irányelv

10 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9e. | A 10. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(2b)
     
  A tagállamok adott esetben meghozzák a veszélyes hulladék hasznosítás előtti szennyezésmentesítéséhez szükséges intézkedéseket.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9e.

9e.

A 10. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2b)
     
  A tagállamok adott esetben meghozzák a veszélyes hulladék hasznosítás előtti szennyezésmentesítéséhez szükséges intézkedéseket.”;

Módosítás 159

Módosítás 159

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – -a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – -a pont (új)

2008/98/EK irányelv

11 cikk – cím

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -a) | a cím helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-a)

-a)

a cím helyébe a következő szöveg lép:

Újrahasználat
  és
  újrafeldolgozás

Újrahasználat

újrafeldolgozás

„Újrahasználatra való előkészítés
  és
  újrafeldolgozás”

Módosítás 160

Módosítás 160

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – a pont

2008/98/EK irányelv

11 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok
  adott esetben
  intézkedéseket hoznak az újrahasználatra való előkészítéssel kapcsolatos tevékenységek támogatása,
  elsősorban
  az
  újrafelhasználási és javítási
  hálózatok létrehozásának és
  támogatásának ösztönzése
  , az ilyen hálózatok hulladékgyűjtő pontokhoz való hozzáférésének megkönnyítése, valamint a gazdasági eszközök, a közbeszerzési kritériumok,
  a
  mennyiségi célkitűzések és egyéb eszközök használatának elősegítése
  érdekében
  . | (1)   A tagállamok intézkedéseket hoznak az újrahasználatra való előkészítéssel kapcsolatos tevékenységek támogatása
  érdekében
  ,
  többek között
  az
  újrahasználatra való előkészítéssel foglalkozó gazdasági szereplők és
  hálózatok létrehozásának és
  elismerésének elősegítése révén, különösen azok esetében, amelyek szociális vállalkozásként működnek
  , az ilyen
  elismert szereplők és
  hálózatok hulladékgyűjtő pontokhoz való hozzáférésének megkönnyítése
  révén
  , valamint a gazdasági eszközök, a közbeszerzési kritériumok, mennyiségi célkitűzések és egyéb eszközök használatának elősegítése
  révén
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok
  adott esetben
  intézkedéseket hoznak az újrahasználatra való előkészítéssel kapcsolatos tevékenységek támogatása,
  elsősorban
  az
  újrafelhasználási és javítási
  hálózatok létrehozásának és
  támogatásának ösztönzése
  , az ilyen hálózatok hulladékgyűjtő pontokhoz való hozzáférésének megkönnyítése, valamint a gazdasági eszközök, a közbeszerzési kritériumok,
  a
  mennyiségi célkitűzések és egyéb eszközök használatának elősegítése
  érdekében
  .

(1)   A tagállamok intézkedéseket hoznak az újrahasználatra való előkészítéssel kapcsolatos tevékenységek támogatása
  érdekében
  ,
  többek között
  az
  újrahasználatra való előkészítéssel foglalkozó gazdasági szereplők és
  hálózatok létrehozásának és
  elismerésének elősegítése révén, különösen azok esetében, amelyek szociális vállalkozásként működnek
  , az ilyen
  elismert szereplők és
  hálózatok hulladékgyűjtő pontokhoz való hozzáférésének megkönnyítése
  révén
  , valamint a gazdasági eszközök, a közbeszerzési kritériumok, mennyiségi célkitűzések és egyéb eszközök használatának elősegítése
  révén
  .

Módosítás 161

Módosítás 161

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – a pont

2008/98/EK irányelv

11 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok intézkedéseket hoznak a magas színvonalú újrahasznosítás támogatása érdekében, és ebből a célból
  elkülönített hulladékgyűjtést vezetnek be, ahol az műszaki, környezetvédelmi és gazdasági szempontból megoldható, és ahol az megfelelő
  a vonatkozó újrafeldolgozási ágazat szükséges minőségi előírásainak
  teljesítéséhez, valamint a (2) bekezdésben rögzített célértékek eléréséhez
  . | A tagállamok intézkedéseket hoznak a magas színvonalú újrahasznosítás támogatása érdekében, és ebből a célból
  bevezetik a 10. cikk (2) bekezdésében említett elkülönített hulladékgyűjtést
  a vonatkozó újrafeldolgozási ágazat szükséges minőségi előírásainak
  teljesítése érdekében
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok intézkedéseket hoznak a magas színvonalú újrahasznosítás támogatása érdekében, és ebből a célból
  elkülönített hulladékgyűjtést vezetnek be, ahol az műszaki, környezetvédelmi és gazdasági szempontból megoldható, és ahol az megfelelő
  a vonatkozó újrafeldolgozási ágazat szükséges minőségi előírásainak
  teljesítéséhez, valamint a (2) bekezdésben rögzített célértékek eléréséhez
  .

elkülönített hulladékgyűjtést vezetnek be, ahol az műszaki, környezetvédelmi és gazdasági szempontból megoldható, és ahol az megfelelő

teljesítéséhez, valamint a (2) bekezdésben rögzített célértékek eléréséhez

A tagállamok intézkedéseket hoznak a magas színvonalú újrahasznosítás támogatása érdekében, és ebből a célból
  bevezetik a 10. cikk (2) bekezdésében említett elkülönített hulladékgyűjtést
  a vonatkozó újrafeldolgozási ágazat szükséges minőségi előírásainak
  teljesítése érdekében
  .

bevezetik a 10. cikk (2) bekezdésében említett elkülönített hulladékgyűjtést

teljesítése érdekében

Módosítás 162

Módosítás 162

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – a a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – a a pont (új)

2008/98/EK irányelv

11 cikk – 1 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:




  „A tagállamok szabályozási és gazdasági eszközökkel ösztönzik a másodnyersanyagok felhasználását.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A tagállamok szabályozási és gazdasági eszközökkel ösztönzik a másodnyersanyagok felhasználását.”;

„A tagállamok szabályozási és gazdasági eszközökkel ösztönzik a másodnyersanyagok felhasználását.”;

Módosítás 164

Módosítás 164

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – a b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – a b pont (új)

2008/98/EK irányelv

11 cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | az (1) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

ab)

az (1) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

az (1) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A 10. cikk (2) bekezdésére figyelemmel 2015-ig elkülönített hulladékgyűjtési rendszert kell felállítani legalább a következők esetében: papír, fém, műanyag és üveg.”

| | „A 10. cikk (2) bekezdésére figyelemmel 2015-ig elkülönített hulladékgyűjtési rendszert kell felállítani legalább a következők esetében: papír, fém, műanyag és üveg.
  Emellett a tagállamok 2020-ig létrehozzák a textilanyagok kötelező elkülönített hulladékgyűjtési rendszerét.”; |
| --- | --- |

„A 10. cikk (2) bekezdésére figyelemmel 2015-ig elkülönített hulladékgyűjtési rendszert kell felállítani legalább a következők esetében: papír, fém, műanyag és üveg.
  Emellett a tagállamok 2020-ig létrehozzák a textilanyagok kötelező elkülönített hulladékgyűjtési rendszerét.”;

Emellett a tagállamok 2020-ig létrehozzák a textilanyagok kötelező elkülönített hulladékgyűjtési rendszerét.”;

Módosítás 165

Módosítás 165

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – b pont

2008/98/EK irányelv

11 cikk – 1 bekezdés – 4 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok intézkedéseket hoznak az építési és bontási hulladék
  és
  legalább a következő anyagok
  hulladékválogatási rendszereinek támogatására: fa
  ,
  adalékanyag
  , fém, üveg és
  gipsz
  . | A tagállamok intézkedéseket hoznak az építési és bontási hulladék
  válogatásának biztosítására
  legalább a következő anyagok
  tekintetében: fa, kőzettörmelék (beton, tégla
  ,
  cserép és kerámia)
  , fém,
  műanyag, gipsz,
  üveg és
  vakolat. A tagállamok a IVa. mellékletben felsorolt intézkedéseket alkalmazhatják. |
| | A tagállamok ösztönzik a bontás előtti auditokat az építési vagy bontási hulladékokban a szennyezőanyagok vagy más nemkívánatos anyagok csökkentése érdekében, hozzájárulva ezáltal a színvonalas újrafeldolgozáshoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok intézkedéseket hoznak az építési és bontási hulladék
  és
  legalább a következő anyagok
  hulladékválogatási rendszereinek támogatására: fa
  ,
  adalékanyag
  , fém, üveg és
  gipsz
  .

és

hulladékválogatási rendszereinek támogatására: fa

adalékanyag

gipsz

A tagállamok intézkedéseket hoznak az építési és bontási hulladék
  válogatásának biztosítására
  legalább a következő anyagok
  tekintetében: fa, kőzettörmelék (beton, tégla
  ,
  cserép és kerámia)
  , fém,
  műanyag, gipsz,
  üveg és
  vakolat. A tagállamok a IVa. mellékletben felsorolt intézkedéseket alkalmazhatják.

válogatásának biztosítására

tekintetében: fa, kőzettörmelék (beton, tégla

cserép és kerámia)

műanyag, gipsz,

vakolat. A tagállamok a IVa. mellékletben felsorolt intézkedéseket alkalmazhatják.

A tagállamok ösztönzik a bontás előtti auditokat az építési vagy bontási hulladékokban a szennyezőanyagok vagy más nemkívánatos anyagok csökkentése érdekében, hozzájárulva ezáltal a színvonalas újrafeldolgozáshoz.

A tagállamok ösztönzik a bontás előtti auditokat az építési vagy bontási hulladékokban a szennyezőanyagok vagy más nemkívánatos anyagok csökkentése érdekében, hozzájárulva ezáltal a színvonalas újrafeldolgozáshoz.

Módosítás 166

Módosítás 166

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – b a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – b a pont (új)

2008/98/EK irányelv

11 cikk – 1 bekezdés – 4 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | Az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:




  „A tagállamok intézkedéseket hoznak a kereskedelmi és ipari hulladék esetében legalább a következő anyagok hulladékválogatási rendszereinek támogatására: fémek, műanyagok, papír és kartonpapír, biohulladék, üveg és fa.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

Az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

Az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A tagállamok intézkedéseket hoznak a kereskedelmi és ipari hulladék esetében legalább a következő anyagok hulladékválogatási rendszereinek támogatására: fémek, műanyagok, papír és kartonpapír, biohulladék, üveg és fa.”;

„A tagállamok intézkedéseket hoznak a kereskedelmi és ipari hulladék esetében legalább a következő anyagok hulladékválogatási rendszereinek támogatására: fémek, műanyagok, papír és kartonpapír, biohulladék, üveg és fa.”;

Módosítás 167

Módosítás 167

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – b b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – b b pont (új)

2008/98/EK irányelv

11 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | a (2) bekezdés bevezető részének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

bb)

a (2) bekezdés bevezető részének helyébe a következő szöveg lép:

a (2) bekezdés bevezető részének helyébe a következő szöveg lép:

Az
  ezen irányelv célkitűzéseinek való megfelelés, valamint a magas forráshatékonysági szinttel működő, európai
  újrafeldolgozó társadalom
  irányába való elmozdulás érdekében a tagállamok megteszik a következő célok eléréséhez szükséges intézkedéseket:

Az

újrafeldolgozó társadalom

| | „Az
  ezen irányelv célkitűzéseinek való megfelelés, valamint a magas forráshatékonysági szinttel működő, európai
  körforgásos gazdaság
  irányába való elmozdulás érdekében a tagállamok megteszik a következő célok eléréséhez szükséges intézkedéseket:”; |
| --- | --- |

„Az
  ezen irányelv célkitűzéseinek való megfelelés, valamint a magas forráshatékonysági szinttel működő, európai
  körforgásos gazdaság
  irányába való elmozdulás érdekében a tagállamok megteszik a következő célok eléréséhez szükséges intézkedéseket:”;

Módosítás 168

Módosítás 168

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – d pont

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – d pont

2008/98/EK irányelv

11 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | 2025-ig az újrahasználatra előkészített és újrafeldolgozott települési hulladék mennyiségét minimum 60
  tömegszázalékra
  kell növelni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

2025-ig az újrahasználatra előkészített és újrafeldolgozott települési hulladék mennyiségét minimum 60
  tömegszázalékra
  kell növelni;

tömegszázalékra

| c) | 2025-ig az újrahasználatra előkészített és újrafeldolgozott települési hulladék mennyiségét
  a keletkezett települési hulladék
  minimum 60
  tömegszázalékára
  kell növelni
  , beleértve a települési hulladék minimum 3 %-ának újrahasználatra való előkészítését
  ; |
| --- | --- |

c)

2025-ig az újrahasználatra előkészített és újrafeldolgozott települési hulladék mennyiségét
  a keletkezett települési hulladék
  minimum 60
  tömegszázalékára
  kell növelni
  , beleértve a települési hulladék minimum 3 %-ának újrahasználatra való előkészítését
  ;

a keletkezett települési hulladék

tömegszázalékára

, beleértve a települési hulladék minimum 3 %-ának újrahasználatra való előkészítését

Módosítás 169

Módosítás 169

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – d pont

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – d pont

2008/98/EK irányelv

11 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | 2030-ig az újrahasználatra előkészített és újrafeldolgozott települési hulladék mennyiségét minimum
  65 tömegszázalékra
  kell növelni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

2030-ig az újrahasználatra előkészített és újrafeldolgozott települési hulladék mennyiségét minimum
  65 tömegszázalékra
  kell növelni;

65 tömegszázalékra

| d) | 2030-ig az újrahasználatra előkészített és újrafeldolgozott települési hulladék mennyiségét
  a keletkezett települési hulladék
  minimum
  70 tömegszázalékára
  kell növelni
  , beleértve a települési hulladék minimum 5 %-ának újrahasználatra való előkészítését
  ; |
| --- | --- |

d)

2030-ig az újrahasználatra előkészített és újrafeldolgozott települési hulladék mennyiségét
  a keletkezett települési hulladék
  minimum
  70 tömegszázalékára
  kell növelni
  , beleértve a települési hulladék minimum 5 %-ának újrahasználatra való előkészítését
  ;

a keletkezett települési hulladék

70 tömegszázalékára

, beleértve a települési hulladék minimum 5 %-ának újrahasználatra való előkészítését

Módosítás 170

Módosítás 170

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – e pont

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – e pont

2008/98/EK irányelv

11 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   
  A (2) bekezdés c) és d) pontjában említett célérték elérésére Észtország, Görögország, Horvátország, Lettország, Málta, Románia és Szlovákia kaphat további öt évet. Az e rendelkezéssel élni kívánó tagállam e szándékáról legkésőbb 24 hónappal
  a (2) bekezdés c)
  vagy d)
  pontjában
  megállapított határidő lejárta előtt értesíti a Bizottságot. A határidő kiterjesztése esetén a tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy 2025-re legalább 50 tömegszázalékra, 2030-ra pedig legalább 60 tömegszázalékra növelje az újrahasználatra előkészített és újrafeldolgozott települési hulladék mennyiségét. | (3)   A
  tagállamok ötéves meghosszabbítást kérhetnek
  a (2) bekezdés c) pontjában
  meghatározott célérték eléréséhez
  ,
  amennyiben megfelelnek a következő feltételeknek: |
| | a) | 2013-ban települési hulladékuknak kevesebb mint 20 %-át készítették elő újrahasználatra és dolgozták fel újra; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   
  A (2) bekezdés c) és d) pontjában említett célérték elérésére Észtország, Görögország, Horvátország, Lettország, Málta, Románia és Szlovákia kaphat további öt évet. Az e rendelkezéssel élni kívánó tagállam e szándékáról legkésőbb 24 hónappal
  a (2) bekezdés c)
  vagy d)
  pontjában
  megállapított határidő lejárta előtt értesíti a Bizottságot. A határidő kiterjesztése esetén a tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy 2025-re legalább 50 tömegszázalékra, 2030-ra pedig legalább 60 tömegszázalékra növelje az újrahasználatra előkészített és újrafeldolgozott települési hulladék mennyiségét.

(3)   A
  tagállamok ötéves meghosszabbítást kérhetnek
  a (2) bekezdés c) pontjában
  meghatározott célérték eléréséhez
  ,
  amennyiben megfelelnek a következő feltételeknek:

a)

2013-ban települési hulladékuknak kevesebb mint 20 %-át készítették elő újrahasználatra és dolgozták fel újra; valamint

2013-ban települési hulladékuknak kevesebb mint 20 %-át készítették elő újrahasználatra és dolgozták fel újra; valamint

| b) | nem szerepelnek azon tagállamok jegyzékén, amelyek esetében fennáll annak veszélye, hogy 2025-ig nem érik el a települési hulladék újrahasználatra való előkészítésének és újrafeldolgozásának legalább 50 %-os, a 11b. cikk (2) bekezdésének b) pontjában megállapított célértékét. |
| --- | --- |

b)

nem szerepelnek azon tagállamok jegyzékén, amelyek esetében fennáll annak veszélye, hogy 2025-ig nem érik el a települési hulladék újrahasználatra való előkészítésének és újrafeldolgozásának legalább 50 %-os, a 11b. cikk (2) bekezdésének b) pontjában megállapított célértékét.

nem szerepelnek azon tagállamok jegyzékén, amelyek esetében fennáll annak veszélye, hogy 2025-ig nem érik el a települési hulladék újrahasználatra való előkészítésének és újrafeldolgozásának legalább 50 %-os, a 11b. cikk (2) bekezdésének b) pontjában megállapított célértékét.

E meghosszabbítás engedélyeztetése céljából a tagállamok a (3) bekezdéssel összhangban legkésőbb 24 hónappal a (2) bekezdés c) pontjában meghatározott határidő előtt, de a 11b. cikkben említett, az e bekezdésben rögzített célértékek teljesítéséről szóló jelentés közzétételénél nem korábban benyújtják kérelmüket a Bizottsághoz.

E meghosszabbítás engedélyeztetése céljából a tagállamok a (3) bekezdéssel összhangban legkésőbb 24 hónappal a (2) bekezdés c) pontjában meghatározott határidő előtt, de a 11b. cikkben említett, az e bekezdésben rögzített célértékek teljesítéséről szóló jelentés közzétételénél nem korábban benyújtják kérelmüket a Bizottsághoz.

Módosítás 171

Módosítás 171

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – e pont

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – e pont

2008/98/EK irányelv

11 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az értesítéshez mellékelni kell egy
  végrehajtási tervet, amely ismerteti a 
  célértékek
  új határidőre való elérését biztosító intézkedéseket. A tervnek ezenkívül tartalmaznia kell egy részletes ütemtervet a javasolt intézkedések végrehajtásáról, valamint egy értékelést azok várható hatásairól. | A meghosszabbítás iránti kérelemhez
  végrehajtási tervet
  kell mellékelni
  , amely ismerteti a 
  célérték
  új határidőre való elérését biztosító intézkedéseket.
  A tervet a meglévő hulladékgazdálkodási tervek értékelése alapján kell kidolgozni, és
  a tervnek ezenkívül tartalmaznia kell egy részletes ütemtervet a javasolt intézkedések végrehajtásáról, valamint egy értékelést azok várható hatásairól. |
| | Ezen túlmenően a harmadik albekezdésben említett tervnek legalább a következő követelményeknek meg kell felelnie: |
| | a) | megfelelő gazdasági eszközöket használ az ezen irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében említett hulladékhierarchia alkalmazásának ösztönzésére; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az értesítéshez mellékelni kell egy
  végrehajtási tervet, amely ismerteti a 
  célértékek
  új határidőre való elérését biztosító intézkedéseket. A tervnek ezenkívül tartalmaznia kell egy részletes ütemtervet a javasolt intézkedések végrehajtásáról, valamint egy értékelést azok várható hatásairól.

Az értesítéshez mellékelni kell egy

célértékek

A meghosszabbítás iránti kérelemhez
  végrehajtási tervet
  kell mellékelni
  , amely ismerteti a 
  célérték
  új határidőre való elérését biztosító intézkedéseket.
  A tervet a meglévő hulladékgazdálkodási tervek értékelése alapján kell kidolgozni, és
  a tervnek ezenkívül tartalmaznia kell egy részletes ütemtervet a javasolt intézkedések végrehajtásáról, valamint egy értékelést azok várható hatásairól.

A meghosszabbítás iránti kérelemhez

kell mellékelni

célérték

A tervet a meglévő hulladékgazdálkodási tervek értékelése alapján kell kidolgozni, és

Ezen túlmenően a harmadik albekezdésben említett tervnek legalább a következő követelményeknek meg kell felelnie:

Ezen túlmenően a harmadik albekezdésben említett tervnek legalább a következő követelményeknek meg kell felelnie:

a)

megfelelő gazdasági eszközöket használ az ezen irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében említett hulladékhierarchia alkalmazásának ösztönzésére;

megfelelő gazdasági eszközöket használ az ezen irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében említett hulladékhierarchia alkalmazásának ösztönzésére;

| b) | bizonyítja a strukturális és kohéziós alapok és egyéb intézkedések hatékony és eredményes felhasználását olyan bizonyítható, hosszú távú beruházások révén, amelyek célja a vonatkozó célértékek teljesítéséhez szükséges hulladékgazdálkodási infrastruktúrák fejlesztésének finanszírozása; |
| --- | --- |

b)

bizonyítja a strukturális és kohéziós alapok és egyéb intézkedések hatékony és eredményes felhasználását olyan bizonyítható, hosszú távú beruházások révén, amelyek célja a vonatkozó célértékek teljesítéséhez szükséges hulladékgazdálkodási infrastruktúrák fejlesztésének finanszírozása;

bizonyítja a strukturális és kohéziós alapok és egyéb intézkedések hatékony és eredményes felhasználását olyan bizonyítható, hosszú távú beruházások révén, amelyek célja a vonatkozó célértékek teljesítéséhez szükséges hulladékgazdálkodási infrastruktúrák fejlesztésének finanszírozása;

| c) | kiváló minőségű statisztikai adatokat nyújt, és egyértelmű előrejelzések készítését teszi lehetővé a hulladékgazdálkodási kapacitásokról, valamint az ezen irányelv 11. cikkének (2) bekezdésében, a 94/62/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében és az 1999/31/EK irányelv 5. cikkének (2a), (2b) és (2c) bekezdésében előírt célértékek teljesülésétől való távolságról; |
| --- | --- |

c)

kiváló minőségű statisztikai adatokat nyújt, és egyértelmű előrejelzések készítését teszi lehetővé a hulladékgazdálkodási kapacitásokról, valamint az ezen irányelv 11. cikkének (2) bekezdésében, a 94/62/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében és az 1999/31/EK irányelv 5. cikkének (2a), (2b) és (2c) bekezdésében előírt célértékek teljesülésétől való távolságról;

kiváló minőségű statisztikai adatokat nyújt, és egyértelmű előrejelzések készítését teszi lehetővé a hulladékgazdálkodási kapacitásokról, valamint az ezen irányelv 11. cikkének (2) bekezdésében, a 94/62/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében és az 1999/31/EK irányelv 5. cikkének (2a), (2b) és (2c) bekezdésében előírt célértékek teljesülésétől való távolságról;

| d) | meghatározta az ezen irányelv 29. cikkében említett hulladékmegelőzési programot; |
| --- | --- |

d)

meghatározta az ezen irányelv 29. cikkében említett hulladékmegelőzési programot;

meghatározta az ezen irányelv 29. cikkében említett hulladékmegelőzési programot;

A Bizottság értékeli, hogy teljesültek-e a negyedik albekezdés a)–d) pontjaiban meghatározott követelmények. Ha a Bizottság a terv kézhezvételétől számítva öt hónapon belül nem emel kifogást a bemutatott tervvel szemben, akkor úgy kell tekinteni, hogy a határidő meghosszabbítására vonatkozó kérelmet elfogadta.

A Bizottság értékeli, hogy teljesültek-e a negyedik albekezdés a)–d) pontjaiban meghatározott követelmények. Ha a Bizottság a terv kézhezvételétől számítva öt hónapon belül nem emel kifogást a bemutatott tervvel szemben, akkor úgy kell tekinteni, hogy a határidő meghosszabbítására vonatkozó kérelmet elfogadta.

Ha a Bizottság a benyújtott tervvel szemben kifogást emel, felkéri az érintett tagállamot egy átdolgozott terv benyújtására a kifogások kézhezvételétől számítva két hónapon belül.

Ha a Bizottság a benyújtott tervvel szemben kifogást emel, felkéri az érintett tagállamot egy átdolgozott terv benyújtására a kifogások kézhezvételétől számítva két hónapon belül.

A Bizottság az átdolgozott tervet a beérkezésétől számítva két hónapon belül értékeli, és a határidő meghosszabbítására irányuló kérelmet írásban elfogadja vagy elutasítja. Ha a Bizottság ezen a határidőn belül nem reagál, akkor úgy kell tekinteni, hogy a határidő meghosszabbítására vonatkozó kérelmet elfogadta.

A Bizottság az átdolgozott tervet a beérkezésétől számítva két hónapon belül értékeli, és a határidő meghosszabbítására irányuló kérelmet írásban elfogadja vagy elutasítja. Ha a Bizottság ezen a határidőn belül nem reagál, akkor úgy kell tekinteni, hogy a határidő meghosszabbítására vonatkozó kérelmet elfogadta.

A Bizottság döntése meghozatalától számított két hónapon belül tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot döntése eredményéről.

A Bizottság döntése meghozatalától számított két hónapon belül tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot döntése eredményéről.

Ha az első albekezdésben említett meghosszabbítást engedélyezik, de a tagállam 2025-ig nem éri el a települési hulladéka 50 %-ának újrahasználatra való előkészítésére és újrafeldolgozására vonatkozó célértéket, a fenti meghosszabbítást automatikusan visszavontnak kell tekinteni.

Ha az első albekezdésben említett meghosszabbítást engedélyezik, de a tagállam 2025-ig nem éri el a települési hulladéka 50 %-ának újrahasználatra való előkészítésére és újrafeldolgozására vonatkozó célértéket, a fenti meghosszabbítást automatikusan visszavontnak kell tekinteni.

Módosítás 172

Módosítás 172

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – e pont

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – e pont

2008/98/EK irányelv

11 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A tagállamok ötéves meghosszabbítást kérhetnek a (2) bekezdés d) pontjában meghatározott célérték eléréséhez, amennyiben megfelelnek a következő feltételeknek: |
| | a) | megfelelnek a (3) bekezdés első albekezdésének a) és b) pontjában meghatározott feltéteknek; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A tagállamok ötéves meghosszabbítást kérhetnek a (2) bekezdés d) pontjában meghatározott célérték eléréséhez, amennyiben megfelelnek a következő feltételeknek:

a)

megfelelnek a (3) bekezdés első albekezdésének a) és b) pontjában meghatározott feltéteknek; valamint

megfelelnek a (3) bekezdés első albekezdésének a) és b) pontjában meghatározott feltéteknek; valamint

| b) | nem szerepelnek azon tagállamok jegyzékén, amelyek esetében fennáll annak veszélye, hogy 2030-ig nem érik el a települési hulladék újrahasználatra való előkészítésének és újrafeldolgozásának legalább 60 %-os, a 11b. cikk (2) bekezdésének b) pontjában megállapított célértékét. |
| --- | --- |

b)

nem szerepelnek azon tagállamok jegyzékén, amelyek esetében fennáll annak veszélye, hogy 2030-ig nem érik el a települési hulladék újrahasználatra való előkészítésének és újrafeldolgozásának legalább 60 %-os, a 11b. cikk (2) bekezdésének b) pontjában megállapított célértékét.

nem szerepelnek azon tagállamok jegyzékén, amelyek esetében fennáll annak veszélye, hogy 2030-ig nem érik el a települési hulladék újrahasználatra való előkészítésének és újrafeldolgozásának legalább 60 %-os, a 11b. cikk (2) bekezdésének b) pontjában megállapított célértékét.

Az e cikk első albekezdésében említett meghosszabbítás engedélyeztetése céljából a tagállamok e cikk (3) bekezdésével összhangban legkésőbb 24 hónappal a (2) bekezdés d) pontjában meghatározott határidő előtt, de a 11b. cikkben említett, az e bekezdésben rögzített célértékek teljesítéséről szóló jelentés közzétételénél nem korábban benyújtják kérelmüket a Bizottsághoz.

Az e cikk első albekezdésében említett meghosszabbítás engedélyeztetése céljából a tagállamok e cikk (3) bekezdésével összhangban legkésőbb 24 hónappal a (2) bekezdés d) pontjában meghatározott határidő előtt, de a 11b. cikkben említett, az e bekezdésben rögzített célértékek teljesítéséről szóló jelentés közzétételénél nem korábban benyújtják kérelmüket a Bizottsághoz.

Ha a meghosszabbítást engedélyezik, de a tagállam 2030-ig nem éri el a települési hulladéka 60 %-ának újrahasználatra való előkészítésére és újrafeldolgozására vonatkozó célértéket, a fenti meghosszabbítást automatikusan visszavontnak kell tekinteni.

Ha a meghosszabbítást engedélyezik, de a tagállam 2030-ig nem éri el a települési hulladéka 60 %-ának újrahasználatra való előkészítésére és újrafeldolgozására vonatkozó célértéket, a fenti meghosszabbítást automatikusan visszavontnak kell tekinteni.

Módosítás 173

Módosítás 173

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – e pont

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – e pont

2008/98/EK irányelv

11 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   
  A
  Bizottság legkésőbb 2024. december 31-ig megvizsgálja, hogy van-e lehetőség a (2) bekezdés d) pontjában megállapított célérték növelésére,
  valamint az egyéb hulladékáramokra vonatkozó célértékek megállapítására
  . E célból a Bizottság – adott esetben javaslattal kiegészített – jelentését továbbítani kell az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. | (4)   
  A
  Bizottság legkésőbb 2024. december 31-ig megvizsgálja, hogy van-e lehetőség a (2) bekezdés d) pontjában megállapított célérték növelésére,
  figyelembe véve a tagállamok által e célérték elérése érdekében alkalmazott bevált gyakorlatokat és intézkedéseket
  . E célból a Bizottság – adott esetben javaslattal kiegészített – jelentését továbbítani kell az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   
  A
  Bizottság legkésőbb 2024. december 31-ig megvizsgálja, hogy van-e lehetőség a (2) bekezdés d) pontjában megállapított célérték növelésére,
  valamint az egyéb hulladékáramokra vonatkozó célértékek megállapítására
  . E célból a Bizottság – adott esetben javaslattal kiegészített – jelentését továbbítani kell az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(4)   
  A
  Bizottság legkésőbb 2024. december 31-ig megvizsgálja, hogy van-e lehetőség a (2) bekezdés d) pontjában megállapított célérték növelésére,
  figyelembe véve a tagállamok által e célérték elérése érdekében alkalmazott bevált gyakorlatokat és intézkedéseket
  . E célból a Bizottság – adott esetben javaslattal kiegészített – jelentését továbbítani kell az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

Módosítás 174

Módosítás 174

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – e pont

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – e pont

2008/98/EK irányelv

11 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A Bizottság megvizsgálja annak lehetőségét, hogy a kereskedelmi hulladékok, nem veszélyes ipari hulladékok és más hulladékáramok tekintetében alkalmazandó, újrahasználatra való előkészítésre és újrafeldolgozásra vonatkozó célértékeket határozzon meg, amelyeket 2025-ig és 2030-ig kell teljesíteni. E célból a Bizottság 2018. december 31-ig – adott esetben jogalkotási javaslattal kísért – jelentést készít, amelyet továbbít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  A Bizottság megvizsgálja annak lehetőségét, hogy a kereskedelmi hulladékok, nem veszélyes ipari hulladékok és más hulladékáramok tekintetében alkalmazandó, újrahasználatra való előkészítésre és újrafeldolgozásra vonatkozó célértékeket határozzon meg, amelyeket 2025-ig és 2030-ig kell teljesíteni. E célból a Bizottság 2018. december 31-ig – adott esetben jogalkotási javaslattal kísért – jelentést készít, amelyet továbbít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

Módosítás 175

Módosítás 175

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – e pont

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont – e pont

2008/98/EK irányelv

11 cikk – 4 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b)
     
  A Bizottság megvizsgálja annak lehetőségét, hogy az építési és bontási hulladékok tekintetében alkalmazandó, újrahasználatra való előkészítésre és újrafeldolgozásra vonatkozó célértékeket határozzon meg, amelyeket 2025-ig és 2030-ig kell teljesíteni. E célból a Bizottság 2018. december 31-ig – adott esetben jogalkotási javaslattal kísért – jelentést készít, amelyet továbbít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4b)
     
  A Bizottság megvizsgálja annak lehetőségét, hogy az építési és bontási hulladékok tekintetében alkalmazandó, újrahasználatra való előkészítésre és újrafeldolgozásra vonatkozó célértékeket határozzon meg, amelyeket 2025-ig és 2030-ig kell teljesíteni. E célból a Bizottság 2018. december 31-ig – adott esetben jogalkotási javaslattal kísért – jelentést készít, amelyet továbbít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

Módosítás 176

Módosítás 176

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

2008/98/EK irányelv

11 a cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjában és (3) bekezdésében meghatározott célértékek elérésének kiszámítását a következők szerint kell elvégezni: | (1)   A 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjában és (3) bekezdésében meghatározott célértékek elérésének kiszámítását a következők szerint kell elvégezni: |
| a) | az újrafeldolgozott települési hulladék
  tömege alatt
  a végső újrafeldolgozási eljárásba bekerülő hulladék
  tömegét
  kell
  érteni
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjában és (3) bekezdésében meghatározott célértékek elérésének kiszámítását a következők szerint kell elvégezni:

(1)   A 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjában és (3) bekezdésében meghatározott célértékek elérésének kiszámítását a következők szerint kell elvégezni:

a)

az újrafeldolgozott települési hulladék
  tömege alatt
  a végső újrafeldolgozási eljárásba bekerülő hulladék
  tömegét
  kell
  érteni
  ;

tömege alatt

tömegét

érteni

| a) | az újrafeldolgozott települési hulladék
  tömegét
  a végső újrafeldolgozási eljárásba
  egy adott év alatt
  bekerülő hulladék
  tömegeként
  kell
  kiszámítani
  ; |
| --- | --- |

a)

az újrafeldolgozott települési hulladék
  tömegét
  a végső újrafeldolgozási eljárásba
  egy adott év alatt
  bekerülő hulladék
  tömegeként
  kell
  kiszámítani
  ;

tömegét

egy adott év alatt

tömegeként

kiszámítani

| b) | az újrahasználatra előkészített települési hulladék
  tömege alatt
  az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők által hasznosított vagy gyűjtött olyan települési hulladék
  tömegét
  kell
  érteni
  , amely minden olyan ellenőrzési, tisztítási és javítási műveleten átment, amely a hulladék további válogatás vagy előfeldolgozás nélküli újrahasználatához szükséges; |
| --- | --- |

b)

az újrahasználatra előkészített települési hulladék
  tömege alatt
  az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők által hasznosított vagy gyűjtött olyan települési hulladék
  tömegét
  kell
  érteni
  , amely minden olyan ellenőrzési, tisztítási és javítási műveleten átment, amely a hulladék további válogatás vagy előfeldolgozás nélküli újrahasználatához szükséges;

tömege alatt

tömegét

érteni

| b) | az újrahasználatra előkészített települési hulladék
  tömegét
  az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők által
  egy adott évben
  hasznosított vagy gyűjtött olyan települési hulladék
  tömegeként
  kell
  kiszámítani
  , amely minden olyan ellenőrzési, tisztítási és javítási műveleten átment, amely a hulladék további válogatás vagy előfeldolgozás nélküli újrahasználatához szükséges; |
| --- | --- |

b)

az újrahasználatra előkészített települési hulladék
  tömegét
  az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők által
  egy adott évben
  hasznosított vagy gyűjtött olyan települési hulladék
  tömegeként
  kell
  kiszámítani
  , amely minden olyan ellenőrzési, tisztítási és javítási műveleten átment, amely a hulladék további válogatás vagy előfeldolgozás nélküli újrahasználatához szükséges;

tömegét

egy adott évben

tömegeként

kiszámítani

| c) | a tagállamok a számításnál figyelembe vehetik az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők és az elismert betétdíjas rendszerek üzemeltetői által újrahasználatra előkészített termékeket és alkatrészeket. Az újrahasználatra előkészített és újrafeldolgozott települési hulladék módosított, az újrahasználatra előkészített termékek és alkatrészek tömegét figyelembe vevő arányának kiszámításához a tagállamoknak a gazdasági szereplőktől származó, ellenőrzött adatokat és a VI. mellékletben meghatározott képletet kell alkalmazniuk. |
| --- | --- |

c)

a tagállamok a számításnál figyelembe vehetik az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők és az elismert betétdíjas rendszerek üzemeltetői által újrahasználatra előkészített termékeket és alkatrészeket. Az újrahasználatra előkészített és újrafeldolgozott települési hulladék módosított, az újrahasználatra előkészített termékek és alkatrészek tömegét figyelembe vevő arányának kiszámításához a tagállamoknak a gazdasági szereplőktől származó, ellenőrzött adatokat és a VI. mellékletben meghatározott képletet kell alkalmazniuk.

a tagállamok a számításnál figyelembe vehetik az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők és az elismert betétdíjas rendszerek üzemeltetői által újrahasználatra előkészített termékeket és alkatrészeket. Az újrahasználatra előkészített és újrafeldolgozott települési hulladék módosított, az újrahasználatra előkészített termékek és alkatrészek tömegét figyelembe vevő arányának kiszámításához a tagállamoknak a gazdasági szereplőktől származó, ellenőrzött adatokat és a VI. mellékletben meghatározott képletet kell alkalmazniuk.

Módosítás 177

Módosítás 177

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

2008/98/EK irányelv

11 a cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A Bizottság 2018. december 31-ig felkéri az európai szabványügyi szerveket, hogy a végső újrafeldolgozási eljárásba kerülő hulladékanyagokra és a másodlagos nyersanyagokra, különösen a műanyagokra vonatkozóan dolgozzanak ki a legjobb termelési gyakorlatokon alapuló európai minőségi szabványokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A Bizottság 2018. december 31-ig felkéri az európai szabványügyi szerveket, hogy a végső újrafeldolgozási eljárásba kerülő hulladékanyagokra és a másodlagos nyersanyagokra, különösen a műanyagokra vonatkozóan dolgozzanak ki a legjobb termelési gyakorlatokon alapuló európai minőségi szabványokat.

Módosítás 178

Módosítás 178

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

2008/98/EK irányelv

11 a cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdés
  b
  ) és
  c
  ) pontja
  , valamint a VI. melléklet
  egységes feltételek alapján történő alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a 38a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján megállapítja az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők és
  az elismert betétdíjas rendszerek
  meghatározásához szükséges minimális minőségi és működési követelményeket, beleértve az adatgyűjtésre, -ellenőrzésre és -szolgáltatásra vonatkozó szabályokat. | (2)   Az (1) bekezdés
  a
  ) és
  b
  ) pontja egységes feltételek alapján történő alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a 38a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján megállapítja az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők
  , betétdíjas rendszerek
  és
  a végső újrafeldolgozást végző szereplők
  meghatározásához szükséges minimális minőségi és működési követelményeket, beleértve az adatgyűjtésre, -ellenőrzésre és -szolgáltatásra
  és az adatok nyomonkövethetőségére
  vonatkozó szabályokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdés
  b
  ) és
  c
  ) pontja
  , valamint a VI. melléklet
  egységes feltételek alapján történő alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a 38a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján megállapítja az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők és
  az elismert betétdíjas rendszerek
  meghatározásához szükséges minimális minőségi és működési követelményeket, beleértve az adatgyűjtésre, -ellenőrzésre és -szolgáltatásra vonatkozó szabályokat.

(2)   Az (1) bekezdés
  a
  ) és
  b
  ) pontja egységes feltételek alapján történő alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a 38a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján megállapítja az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők
  , betétdíjas rendszerek
  és
  a végső újrafeldolgozást végző szereplők
  meghatározásához szükséges minimális minőségi és működési követelményeket, beleértve az adatgyűjtésre, -ellenőrzésre és -szolgáltatásra
  és az adatok nyomonkövethetőségére
  vonatkozó szabályokat.

Módosítás 179

Módosítás 179

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

2008/98/EK irányelv

11 a cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   
  Az (1) bekezdéstől eltérve bármilyen válogatási művelet eredményéül kapott hulladék tömegét bele lehet számítani az újrafeldolgozott települési hulladék tömegébe, amennyiben: | (3)   
  A tagállamok biztosítják, hogy a hasznosításból vagy újrafeldolgozásból/újrahasználatra való előkészítésből kilépő termékek és anyagok (kimenet) tömegéről nyilvántartást vezessenek. |
| a) | az eredményül kapott hulladék bekerül a végső újrafeldolgozási eljárásba, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   
  Az (1) bekezdéstől eltérve bármilyen válogatási művelet eredményéül kapott hulladék tömegét bele lehet számítani az újrafeldolgozott települési hulladék tömegébe, amennyiben:

(3)   
  A tagállamok biztosítják, hogy a hasznosításból vagy újrafeldolgozásból/újrahasználatra való előkészítésből kilépő termékek és anyagok (kimenet) tömegéről nyilvántartást vezessenek.

a)

az eredményül kapott hulladék bekerül a végső újrafeldolgozási eljárásba,

az eredményül kapott hulladék bekerül a végső újrafeldolgozási eljárásba,

| b) | a végső újrafeldolgozási eljárás alá nem vetett, ártalmatlanításra vagy energetikai hasznosításra kerülő anyagok tömege az újrafeldolgozottként számított hulladék teljes tömegének 10 %-a alatt marad. |
| --- | --- |

b)

a végső újrafeldolgozási eljárás alá nem vetett, ártalmatlanításra vagy energetikai hasznosításra kerülő anyagok tömege az újrafeldolgozottként számított hulladék teljes tömegének 10 %-a alatt marad.

a végső újrafeldolgozási eljárás alá nem vetett, ártalmatlanításra vagy energetikai hasznosításra kerülő anyagok tömege az újrafeldolgozottként számított hulladék teljes tömegének 10 %-a alatt marad.

Módosítás 180

Módosítás 180

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

2008/98/EK irányelv

11 a cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A tagállamok hatékony minőség-ellenőrzési és nyomonkövetési rendszert hoznak létre a települési hulladék vonatkozásában
  a
  (
  3) bekezdés a) és b
  )
  pontjában
  foglalt
  feltételek teljesülésének
  biztosítása érdekében. A rendszer alapulhat a 35. cikk (4) bekezdése szerint létrehozott elektronikus nyilvántartásokon, a válogatott hulladék minőségi követelményeire vonatkozó műszaki előírásokon, vagy bármilyen más egyenértékű intézkedésen, amely biztosítja az újrafeldolgozott hulladékról gyűjtött adatok megbízhatóságát és pontosságát. | (4)   A
  (2) bekezdésel összhangban a
  tagállamok hatékony minőség-ellenőrzési és nyomonkövetési rendszert hoznak létre a települési hulladék vonatkozásában
  az
  (
  1
  )
  bekezdésben
  foglalt
  szabályok betartásának
  biztosítása érdekében. A rendszer alapulhat a 35. cikk (4) bekezdése szerint létrehozott elektronikus nyilvántartásokon, a válogatott hulladék minőségi követelményeire vonatkozó műszaki előírásokon, vagy bármilyen más egyenértékű intézkedésen, amely biztosítja az újrafeldolgozott hulladékról gyűjtött adatok megbízhatóságát és pontosságát.
  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a minőségellenőrzésre és nyomonkövethetőségre vonatkozóan választott módszerről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A tagállamok hatékony minőség-ellenőrzési és nyomonkövetési rendszert hoznak létre a települési hulladék vonatkozásában
  a
  (
  3) bekezdés a) és b
  )
  pontjában
  foglalt
  feltételek teljesülésének
  biztosítása érdekében. A rendszer alapulhat a 35. cikk (4) bekezdése szerint létrehozott elektronikus nyilvántartásokon, a válogatott hulladék minőségi követelményeire vonatkozó műszaki előírásokon, vagy bármilyen más egyenértékű intézkedésen, amely biztosítja az újrafeldolgozott hulladékról gyűjtött adatok megbízhatóságát és pontosságát.

(4)   A
  (2) bekezdésel összhangban a
  tagállamok hatékony minőség-ellenőrzési és nyomonkövetési rendszert hoznak létre a települési hulladék vonatkozásában
  az
  (
  1
  )
  bekezdésben
  foglalt
  szabályok betartásának
  biztosítása érdekében. A rendszer alapulhat a 35. cikk (4) bekezdése szerint létrehozott elektronikus nyilvántartásokon, a válogatott hulladék minőségi követelményeire vonatkozó műszaki előírásokon, vagy bármilyen más egyenértékű intézkedésen, amely biztosítja az újrafeldolgozott hulladékról gyűjtött adatok megbízhatóságát és pontosságát.
  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a minőségellenőrzésre és nyomonkövethetőségre vonatkozóan választott módszerről.

Módosítás 181

Módosítás 181

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

2008/98/EK irányelv

11 a cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjában
  és
  (3) bekezdésében meghatározott célértékek elérésének kiszámítása során a tagállamok az elégetésre kerülő települési hulladék mennyiségével arányosan figyelembe vehetik a fémek égetési folyamatot is magában foglaló újrafeldolgozását, amennyiben az újrafeldolgozott fémek megfelelnek bizonyos minőségi követelményeknek. | (5)   A 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjában
  , valamint a 11. cikk
  (3) bekezdésében meghatározott célértékek elérésének kiszámítása során
  – miután a Bizottság elfogadta az e cikk (6) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktust –
  a tagállamok az elégetésre
  vagy együttégetésre
  kerülő települési hulladék mennyiségével arányosan figyelembe vehetik a fémek égetési
  vagy együttégetési
  folyamatot is magában foglaló újrafeldolgozását, amennyiben az újrafeldolgozott fémek megfelelnek bizonyos minőségi követelményeknek
  , és amennyiben a hulladékot égetés előtt szétválogatták, vagy eleget tettek a papír, a fém, a műanyag, az üveg és a biohulladék elkülönített gyűjtésére vonatkozó kötelezettségnek
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjában
  és
  (3) bekezdésében meghatározott célértékek elérésének kiszámítása során a tagállamok az elégetésre kerülő települési hulladék mennyiségével arányosan figyelembe vehetik a fémek égetési folyamatot is magában foglaló újrafeldolgozását, amennyiben az újrafeldolgozott fémek megfelelnek bizonyos minőségi követelményeknek.

(5)   A 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjában
  , valamint a 11. cikk
  (3) bekezdésében meghatározott célértékek elérésének kiszámítása során
  – miután a Bizottság elfogadta az e cikk (6) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktust –
  a tagállamok az elégetésre
  vagy együttégetésre
  kerülő települési hulladék mennyiségével arányosan figyelembe vehetik a fémek égetési
  vagy együttégetési
  folyamatot is magában foglaló újrafeldolgozását, amennyiben az újrafeldolgozott fémek megfelelnek bizonyos minőségi követelményeknek
  , és amennyiben a hulladékot égetés előtt szétválogatták, vagy eleget tettek a papír, a fém, a műanyag, az üveg és a biohulladék elkülönített gyűjtésére vonatkozó kötelezettségnek
  .

Módosítás 182

Módosítás 182

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

2008/98/EK irányelv

11 a cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Az (5) bekezdés harmonizált feltételek alapján való alkalmazása érdekében a Bizottság a 38a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján egységes módszertant határoz meg az égetési folyamatot is magában foglaló újrafeldolgozáson átment fémek tömegének kiszámításához, és megállapítja az újrafeldolgozott fémekre vonatkozó minőségi kritériumokat is. | (6)   Az (5) bekezdés harmonizált feltételek alapján való alkalmazása érdekében a Bizottság a 38a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján egységes módszertant határoz meg az égetési
  vagy együttégetési
  folyamatot is magában foglaló újrafeldolgozáson átment fémek tömegének kiszámításához, és megállapítja az újrafeldolgozott fémekre vonatkozó minőségi kritériumokat is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   Az (5) bekezdés harmonizált feltételek alapján való alkalmazása érdekében a Bizottság a 38a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján egységes módszertant határoz meg az égetési folyamatot is magában foglaló újrafeldolgozáson átment fémek tömegének kiszámításához, és megállapítja az újrafeldolgozott fémekre vonatkozó minőségi kritériumokat is.

(6)   Az (5) bekezdés harmonizált feltételek alapján való alkalmazása érdekében a Bizottság a 38a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján egységes módszertant határoz meg az égetési
  vagy együttégetési
  folyamatot is magában foglaló újrafeldolgozáson átment fémek tömegének kiszámításához, és megállapítja az újrafeldolgozott fémekre vonatkozó minőségi kritériumokat is.

Módosítás 183

Módosítás 183

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

2008/98/EK irányelv

11 b cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontja és (
  3
  ) bekezdése szerinti célértékek teljesítésében elért eredményekről a Bizottság az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel együttműködve jelentést készít legkésőbb három évvel minden egyes, az említett rendelkezésekben megállapított határidő lejárta előtt. | (1)   A 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontja
  , a 11. cikk (3) bekezdése
  és
  a 21. cikk
  (
  1a
  ) bekezdése szerinti célértékek teljesítésében elért eredményekről a Bizottság az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel együttműködve jelentést készít legkésőbb három évvel minden egyes, az említett rendelkezésekben megállapított határidő lejárta előtt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontja és (
  3
  ) bekezdése szerinti célértékek teljesítésében elért eredményekről a Bizottság az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel együttműködve jelentést készít legkésőbb három évvel minden egyes, az említett rendelkezésekben megállapított határidő lejárta előtt.

(1)   A 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontja
  , a 11. cikk (3) bekezdése
  és
  a 21. cikk
  (
  1a
  ) bekezdése szerinti célértékek teljesítésében elért eredményekről a Bizottság az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel együttműködve jelentést készít legkésőbb három évvel minden egyes, az említett rendelkezésekben megállapított határidő lejárta előtt.

Módosítás 184

Módosítás 184

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

2008/98/EK irányelv

11 b cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | az Unió-szerte alkalmazott, bevált gyakorlatok példái, amelyek iránymutatással szolgálhatnak a célértékek eléréséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

az Unió-szerte alkalmazott, bevált gyakorlatok példái, amelyek iránymutatással szolgálhatnak a célértékek eléréséhez.

az Unió-szerte alkalmazott, bevált gyakorlatok példái, amelyek iránymutatással szolgálhatnak a célértékek eléréséhez.

Módosítás 185

Módosítás 185

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

2008/98/EK irányelv

11 b cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Szükség esetén az (1) bekezdésben említett jelentések foglalkoznak ezen irányelv egyéb követelményeinek végrehajtásával, például a 29. cikkben említett hulladékmegelőzési programokban foglalt célértékek elérésére vonatkozó előrejelzésekkel, valamint az energetikai hasznosítás keretében ártalmatlanított vagy energetikailag hasznosított települési hulladék százalékarányával és egy főre jutó mennyiségével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Szükség esetén az (1) bekezdésben említett jelentések foglalkoznak ezen irányelv egyéb követelményeinek végrehajtásával, például a 29. cikkben említett hulladékmegelőzési programokban foglalt célértékek elérésére vonatkozó előrejelzésekkel, valamint az energetikai hasznosítás keretében ártalmatlanított vagy energetikailag hasznosított települési hulladék százalékarányával és egy főre jutó mennyiségével.

Módosítás 186

Módosítás 186

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 12 a pont (új)

2008/98/EK irányelv

12 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12a. | A 12. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(1a)
     
  A tagállamok meghozzák az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy az ártalmatlanított települési hulladék mennyisége 2030-ra a képződő települési hulladék összmennyiségének legfeljebb 10 %-ára csökkenjen.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12a.

12a.

A 12. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     
  A tagállamok meghozzák az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy az ártalmatlanított települési hulladék mennyisége 2030-ra a képződő települési hulladék összmennyiségének legfeljebb 10 %-ára csökkenjen.”;

Módosítás 187

Módosítás 187

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 12 b pont (új)

2008/98/EK irányelv

12 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12b. | A 12. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(1b)
     
  A Bizottság felülvizsgálja az I. mellékletben felsorolt ártalmatlanítási műveleteket. A felülvizsgálat fényében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el ezen irányelv kiegészítése céljából a D2, D3, D4, D6, D7 és D12 ártalmatlanítási műveletekhez kapcsolódó műszaki kritériumokra és működési eljárásokra vonatkozó részletes szabályok megállapításáról. Adott esetben az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok megtilthatják azokat az ártalmatlanítási műveleteket, amelyek nem felelnek meg a 13. cikkben rögzített követelményeknek.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12b.

12b.

A 12. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1b)
     
  A Bizottság felülvizsgálja az I. mellékletben felsorolt ártalmatlanítási műveleteket. A felülvizsgálat fényében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el ezen irányelv kiegészítése céljából a D2, D3, D4, D6, D7 és D12 ártalmatlanítási műveletekhez kapcsolódó műszaki kritériumokra és működési eljárásokra vonatkozó részletes szabályok megállapításáról. Adott esetben az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok megtilthatják azokat az ártalmatlanítási műveleteket, amelyek nem felelnek meg a 13. cikkben rögzített követelményeknek.”;

Módosítás 188

Módosítás 188

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 12 c pont (új)

2008/98/EK irányelv

12 cikk – 1 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12c. | A 12. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(1c)
     
  A tagállamok egyedi intézkedéseket hoznak annak megakadályozása érdekében, hogy a hulladékot – közvetlenül vagy közvetve – a tengeri környezetbe engedjék. A tagállamok ezen irányelv hatálybalépésétől számított 18 hónap elteltével és az azt követő minden második évben jelentést tesznek a Bizottságnak az e bekezdés végrehajtása céljából elfogadott intézkedésekről. A Bizottság kétévente jelentést tesz közzé a hat hónapon belül benyújtott információk alapján.




  A Bizottság végrehajtási jogi aktusok elfogadása útján megállapítja az e bekezdés végrehajtására vonatkozó módszereket és mutatókat. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 39. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással kell elfogadni.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12c.

12c.

A 12. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1c)
     
  A tagállamok egyedi intézkedéseket hoznak annak megakadályozása érdekében, hogy a hulladékot – közvetlenül vagy közvetve – a tengeri környezetbe engedjék. A tagállamok ezen irányelv hatálybalépésétől számított 18 hónap elteltével és az azt követő minden második évben jelentést tesznek a Bizottságnak az e bekezdés végrehajtása céljából elfogadott intézkedésekről. A Bizottság kétévente jelentést tesz közzé a hat hónapon belül benyújtott információk alapján.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok elfogadása útján megállapítja az e bekezdés végrehajtására vonatkozó módszereket és mutatókat. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 39. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással kell elfogadni.”

Módosítás 189

Módosítás 189

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 d pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 12 d pont (új)

2008/98/EK irányelv

15 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12d. | A 15. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(4a)
     
  A 2014/24/EU irányelvvel összhangban a tagállamok intézkedéseket hozhatnak annak biztosítása érdekében, hogy a helyi hatóságok, valamint a termékek gyártói nevében kiterjesztett gyártói felelősséget érvényesítő szervezetek által a hulladékgazdálkodási üzemeltetők kiválasztására alkalmazott eljárások tartalmazzanak olyan szociális záradékokat, amelyek támogatják a szociális és szolidaritási vállalkozások és platformok szerepvállalását.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12d.

12d.

A 15. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4a)
     
  A 2014/24/EU irányelvvel összhangban a tagállamok intézkedéseket hozhatnak annak biztosítása érdekében, hogy a helyi hatóságok, valamint a termékek gyártói nevében kiterjesztett gyártói felelősséget érvényesítő szervezetek által a hulladékgazdálkodási üzemeltetők kiválasztására alkalmazott eljárások tartalmazzanak olyan szociális záradékokat, amelyek támogatják a szociális és szolidaritási vállalkozások és platformok szerepvállalását.”

Módosítás 190

Módosítás 190

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 e pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 12 e pont (új)

2008/98/EK irányelv

18 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12e. | A 18. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

12e.

12e.

A 18. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(3)   A műszaki és gazdasági megvalósíthatósági kritériumok függvényében, ha egy veszélyes hulladéknak az (1) bekezdésben meghatározottakkal ellentétes módon történő keverésére került sor, lehetőség és szükség szerint szétválasztást kell végezni a 13. cikknek való megfelelés érdekében.

| | „(3)   Ha egy veszélyes hulladéknak az (1) bekezdésben meghatározottakkal ellentétes módon történő keverésére került sor, a tagállamok a 36. cikk sérelme nélkül biztosítják, hogy elvégezzék a szétválasztást, amennyiben az műszakilag megvalósítható.


  Amennyiben a szétválasztás műszakilag nem megvalósítható, a vegyes hulladékot olyan létesítményben kell kezelni, amelyek engedélyt kaptak az ilyen vegyes hulladékok, valamint azok egyes összetevőinek kezelésére.” |
| --- | --- |

„(3)   Ha egy veszélyes hulladéknak az (1) bekezdésben meghatározottakkal ellentétes módon történő keverésére került sor, a tagállamok a 36. cikk sérelme nélkül biztosítják, hogy elvégezzék a szétválasztást, amennyiben az műszakilag megvalósítható.

Amennyiben a szétválasztás műszakilag nem megvalósítható, a vegyes hulladékot olyan létesítményben kell kezelni, amelyek engedélyt kaptak az ilyen vegyes hulladékok, valamint azok egyes összetevőinek kezelésére.”

Módosítás 191

Módosítás 191

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 f pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 12 f pont (új)

2008/98/EK irányelv

20 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12f. | a 20. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:



  „2020. január 1-jéig a tagállamok elkülönített gyűjtési és átvételi rendszereket hoznak létre a háztartásokban keletkező veszélyes hulladékok számára annak biztosítása érdekében, hogy a veszélyes hulladékot megfelelően kezeljék, és az ne szennyezze a többi települési hulladékáramot.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12f.

12f.

a 20. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„2020. január 1-jéig a tagállamok elkülönített gyűjtési és átvételi rendszereket hoznak létre a háztartásokban keletkező veszélyes hulladékok számára annak biztosítása érdekében, hogy a veszélyes hulladékot megfelelően kezeljék, és az ne szennyezze a többi települési hulladékáramot.”

„2020. január 1-jéig a tagállamok elkülönített gyűjtési és átvételi rendszereket hoznak létre a háztartásokban keletkező veszélyes hulladékok számára annak biztosítása érdekében, hogy a veszélyes hulladékot megfelelően kezeljék, és az ne szennyezze a többi települési hulladékáramot.”

Módosítás 192

Módosítás 192

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 g pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 12 g pont (új)

2008/98/EK irányelv

20 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12 g. | a 20. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:



  „A Bizottság ...[ezen irányelv hatálybalépése után 18 hónappal]-ig iránymutatásokat dolgoz ki annak érdekében, hogy támogassa és segítse a tagállamokat a háztartásokban keletkező veszélyes hulladék gyűjtésében és biztonságos kezelésében.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12 g.

12 g.

a 20. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság ...[ezen irányelv hatálybalépése után 18 hónappal]-ig iránymutatásokat dolgoz ki annak érdekében, hogy támogassa és segítse a tagállamokat a háztartásokban keletkező veszélyes hulladék gyűjtésében és biztonságos kezelésében.”

„A Bizottság ...[ezen irányelv hatálybalépése után 18 hónappal]-ig iránymutatásokat dolgoz ki annak érdekében, hogy támogassa és segítse a tagállamokat a háztartásokban keletkező veszélyes hulladék gyűjtésében és biztonságos kezelésében.”

Módosítás 193

Módosítás 193

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 h pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 12 h pont (új)

2008/98/EK irányelv

21 cikk – 1 bekezdés – a pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12h. | A 21. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

12h.

12h.

A 21. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| a) | a
  hulladékolajokat elkülönítve gyűjtsék
  , ha ez műszakilag megvalósítható
  ; |
| --- | --- |

a)

a
  hulladékolajokat elkülönítve gyűjtsék
  , ha ez műszakilag megvalósítható
  ;

a

, ha ez műszakilag megvalósítható

| | „a) | a
  hulladékolajokat elkülönítve gyűjtsék;” |
| --- | --- | --- |

„a)

a
  hulladékolajokat elkülönítve gyűjtsék;”

a

Módosítás 194

Módosítás 194

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 i pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 12 i pont (új)

2008/98/EK irányelv

21 cikk – 1 bekezdés – c pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12i. | A 21. cikk (1) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

12i.

12i.

A 21. cikk (1) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| c) | ha műszakilag és gazdaságilag megvalósítható, a
  különböző tulajdonságokkal rendelkező hulladékolajokat ne keverjék, és a hulladékolajokat ne keverjék más hulladékokkal vagy anyagokkal, ha az ilyen keverés megakadályozná a 
  kezelésüket
  . |
| --- | --- |

c)

ha műszakilag és gazdaságilag megvalósítható, a
  különböző tulajdonságokkal rendelkező hulladékolajokat ne keverjék, és a hulladékolajokat ne keverjék más hulladékokkal vagy anyagokkal, ha az ilyen keverés megakadályozná a 
  kezelésüket
  .

ha műszakilag és gazdaságilag megvalósítható, a

kezelésüket

| | „c) | a
  különböző tulajdonságokkal rendelkező hulladékolajokat ne keverjék, és a hulladékolajokat ne keverjék más hulladékokkal vagy anyagokkal, ha az ilyen keverés megakadályozná a 
  regenerálásukat
  .” |
| --- | --- | --- |

„c)

a
  különböző tulajdonságokkal rendelkező hulladékolajokat ne keverjék, és a hulladékolajokat ne keverjék más hulladékokkal vagy anyagokkal, ha az ilyen keverés megakadályozná a 
  regenerálásukat
  .”

a

regenerálásukat

Módosítás 195

Módosítás 195

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 j pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 12 j pont (új)

2008/98/EK irányelv

21 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12j. | A 21. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(1a)
     
  A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a hulladékolaj regenerálását 2025-ig a keletkező hulladékolaj legalább 85 tömegszázalékra növeljék.




  Regenerálás céljából más tagállamba szállított hulladékolaj csak abban a tagállamban számítható be a célérték eléréséhez, ahol begyűjtötték, és csak akkor, ha az 1013/2006/EK rendelet veszélyes hulladékok határokat átlépő szállítására vonatkozó előírásait betartották.




  A regenerálás, újrahasználatra való előkészítés vagy újrafeldolgozás céljából az Unióból kivitt olajat azt azt begyűjtő tagállam csak akkor veheti figyelembe a célértékek elérésének kiszámítása során, ha az 1013/2006/EK rendelettel összhangban az exportőr igazolni tudja, hogy a hulladékszállítmány megfelel az említett rendelet előírásainak, és hogy a hulladékolaj Unión kívül történő regeneráló kezelésére olyan körülmények között kerül sor, amelyek megfelelnek a vonatkozó uniós környezetvédelmi jogszabályoknak.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12j.

12j.

A 21. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     
  A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a hulladékolaj regenerálását 2025-ig a keletkező hulladékolaj legalább 85 tömegszázalékra növeljék.

Regenerálás céljából más tagállamba szállított hulladékolaj csak abban a tagállamban számítható be a célérték eléréséhez, ahol begyűjtötték, és csak akkor, ha az 1013/2006/EK rendelet veszélyes hulladékok határokat átlépő szállítására vonatkozó előírásait betartották.

A regenerálás, újrahasználatra való előkészítés vagy újrafeldolgozás céljából az Unióból kivitt olajat azt azt begyűjtő tagállam csak akkor veheti figyelembe a célértékek elérésének kiszámítása során, ha az 1013/2006/EK rendelettel összhangban az exportőr igazolni tudja, hogy a hulladékszállítmány megfelel az említett rendelet előírásainak, és hogy a hulladékolaj Unión kívül történő regeneráló kezelésére olyan körülmények között kerül sor, amelyek megfelelnek a vonatkozó uniós környezetvédelmi jogszabályoknak.”

Módosítás 196

Módosítás 196

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 k pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 12 k pont (új)

2008/98/EK irányelv

21 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12k. | A 21. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

12k.

12k.

A 21. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(2)   
  A hulladékolajok elkülönített gyűjtése és megfelelő kezelése
  érdekében a tagállamok saját helyzetüknek megfelelően további intézkedéseket, például műszaki követelményeket, gyártói felelősséget, gazdasági eszközöket alkalmazhatnak, vagy önkéntes megállapodásokat létesíthetnek.

| | „(2)   
  Az (1) és (1a) bekezdésben rögzített kötelezettségek teljesítése
  érdekében a tagállamok saját helyzetüknek megfelelően további intézkedéseket, például műszaki követelményeket, gyártói felelősséget, gazdasági eszközöket alkalmazhatnak, vagy önkéntes megállapodásokat létesíthetnek.” |
| --- | --- |

„(2)   
  Az (1) és (1a) bekezdésben rögzített kötelezettségek teljesítése
  érdekében a tagállamok saját helyzetüknek megfelelően további intézkedéseket, például műszaki követelményeket, gyártói felelősséget, gazdasági eszközöket alkalmazhatnak, vagy önkéntes megállapodásokat létesíthetnek.”

Módosítás 197

Módosítás 197

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 l pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 12 l pont (új)

2008/98/EK irányelv

21 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12l. | A 21. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

12l.

12l.

A 21. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(3)   
  Ha a tagállami jogszabályok értelmében a hulladékolajokra regenerálási követelmények vonatkoznak, a tagállamok előírhatják, hogy az ilyen hulladékolajokat regenerálni kell, ha ez műszakilag megvalósítható, és ha
  az 1013/2006/EK rendelet 11. vagy 12. cikke alkalmazandó, korlátozhatják a hulladékolajok területükről
  történő országhatárokat átlépő szállítását
  hulladékégető vagy együttégető létesítményekbe, annak érdekében, hogy elsőbbséget adjanak a hulladékolajok regenerálásának.

| | „(3)   
  Ha
  az 1013/2006/EK rendelet 11. vagy 12. cikke alkalmazandó,
  a tagállamok
  korlátozhatják a hulladékolajok területükről
  az országhatárukon túli
  hulladékégető vagy együttégető létesítményekbe
  történő szállítását
  annak érdekében, hogy elsőbbséget adjanak a hulladékolajok regenerálásának.” |
| --- | --- |

„(3)   
  Ha
  az 1013/2006/EK rendelet 11. vagy 12. cikke alkalmazandó,
  a tagállamok
  korlátozhatják a hulladékolajok területükről
  az országhatárukon túli
  hulladékégető vagy együttégető létesítményekbe
  történő szállítását
  annak érdekében, hogy elsőbbséget adjanak a hulladékolajok regenerálásának.”

Módosítás 198

Módosítás 198

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

2008/98/EK irányelv

22 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  tagállamok
  biztosítják
  a biohulladék
  elkülönített gyűjtését, ahol az műszaki, környezetvédelmi és gazdasági szempontból megoldható
  ,
  és ahol az megfelelő
  a 
  komposztra vonatkozó releváns minőségi előírások teljesítéséhez, valamint a 11
  . cikk (2)
  bekezdésének a), c) és d) pontjában és (3) bekezdésében rögzített célértékek eléréséhez
  . | (1) | A
  tagállamok
  gondoskodnak
  a biohulladék
  keletkezés helyén történő elkülönített gyűjtéséről
  , a 
  10
  . cikk (2)
  bekezdésével összhangban
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A
  tagállamok
  biztosítják
  a biohulladék
  elkülönített gyűjtését, ahol az műszaki, környezetvédelmi és gazdasági szempontból megoldható
  ,
  és ahol az megfelelő
  a 
  komposztra vonatkozó releváns minőségi előírások teljesítéséhez, valamint a 11
  . cikk (2)
  bekezdésének a), c) és d) pontjában és (3) bekezdésében rögzített célértékek eléréséhez
  .

A

biztosítják

elkülönített gyűjtését, ahol az műszaki, környezetvédelmi és gazdasági szempontból megoldható

és ahol az megfelelő

komposztra vonatkozó releváns minőségi előírások teljesítéséhez, valamint a 11

bekezdésének a), c) és d) pontjában és (3) bekezdésében rögzített célértékek eléréséhez

(1)

A
  tagállamok
  gondoskodnak
  a biohulladék
  keletkezés helyén történő elkülönített gyűjtéséről
  , a 
  10
  . cikk (2)
  bekezdésével összhangban
  .

A

gondoskodnak

keletkezés helyén történő elkülönített gyűjtéséről

10

bekezdésével összhangban

Módosítás 199

Módosítás 199

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

2008/98/EK irányelv

22 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A tagállamok ösztönzik a háztartási komposztálást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A tagállamok ösztönzik a háztartási komposztálást.

Módosítás 237

Módosítás 237

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

2008/98/EK irányelv

22 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok
  adott esetben és
  a 4. és a 13. cikkel összhangban intézkedéseket hoznak
  az alábbiak ösztönzése
  érdekében: | (2)   A tagállamok a 4. és a 13. cikkel összhangban intézkedéseket hoznak
  , ideértve a nyomonkövethetőségi és a be- és kimeneti minőségbiztosítási rendszereket is, a biohulladékok oly módon történő szerves újrafeldolgozásának biztosítása
  érdekében
  , amely megfelel a magas szintű környezetvédelemnek, és amelynek eredménye megfelel a vonatkozó, szigorú minőségi szabványoknak. |
| a) | a biohulladék elkülönített gyűjtése tekintettel a biohulladék komposztálására és lebontására; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok
  adott esetben és
  a 4. és a 13. cikkel összhangban intézkedéseket hoznak
  az alábbiak ösztönzése
  érdekében:

adott esetben és

az alábbiak ösztönzése

(2)   A tagállamok a 4. és a 13. cikkel összhangban intézkedéseket hoznak
  , ideértve a nyomonkövethetőségi és a be- és kimeneti minőségbiztosítási rendszereket is, a biohulladékok oly módon történő szerves újrafeldolgozásának biztosítása
  érdekében
  , amely megfelel a magas szintű környezetvédelemnek, és amelynek eredménye megfelel a vonatkozó, szigorú minőségi szabványoknak.

a)

a biohulladék elkülönített gyűjtése tekintettel a biohulladék komposztálására és lebontására;

a biohulladék elkülönített gyűjtése tekintettel a biohulladék komposztálására és lebontására;

| b) | a biohulladék oly módon történő kezelése, amely magas szintű környezetvédelemnek felel meg; |
| --- | --- |

b)

a biohulladék oly módon történő kezelése, amely magas szintű környezetvédelemnek felel meg;

a biohulladék oly módon történő kezelése, amely magas szintű környezetvédelemnek felel meg;

| c) | a biohulladékból készített, környezetvédelmi szempontból biztonságos anyagok használata. |
| --- | --- |

c)

a biohulladékból készített, környezetvédelmi szempontból biztonságos anyagok használata.

a biohulladékból készített, környezetvédelmi szempontból biztonságos anyagok használata.

Módosítás 242

Módosítás 242

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

2008/98/EK irányelv

22 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Az újrafeldolgozott biohulladék tömege alatt a szerves újrafeldolgozási eljárásba egy adott év alatt bekerülő hulladék tömegét kell érteni. |
| | A végső újrafeldolgozási eljárás alá nem vetett, ártalmatlanításra vagy energetikai hasznosításra kerülő anyagok tömege nem számítható be újrafeldolgozott hulladékként. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Az újrafeldolgozott biohulladék tömege alatt a szerves újrafeldolgozási eljárásba egy adott év alatt bekerülő hulladék tömegét kell érteni.

A végső újrafeldolgozási eljárás alá nem vetett, ártalmatlanításra vagy energetikai hasznosításra kerülő anyagok tömege nem számítható be újrafeldolgozott hulladékként.

A végső újrafeldolgozási eljárás alá nem vetett, ártalmatlanításra vagy energetikai hasznosításra kerülő anyagok tömege nem számítható be újrafeldolgozott hulladékként.

Módosítás 201

Módosítás 201

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

2008/98/EK irányelv

22 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  A Bizottság 2018. december 31-ig módosítási javaslatot nyújt be a 2150/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (1a)

  kapcsolatban annak érdekében, hogy bevezessék a keletkezés helyén elkülönítve gyűjtött települési biohulladékra vonatkozó európai hulladékkódokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2b)
     
  A Bizottság 2018. december 31-ig módosítási javaslatot nyújt be a 2150/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (1a)

  kapcsolatban annak érdekében, hogy bevezessék a keletkezés helyén elkülönítve gyűjtött települési biohulladékra vonatkozó európai hulladékkódokat.

Módosítás 238

Módosítás 238

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

2008/98/EK irányelv

22 cikk – 2 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2c)
     
  A Bizottság 2018. december 31-ig felkéri az európai szabványügyi szerveket, hogy a szerves újrafeldolgozási eljárásba kerülő biohulladékra, a komposztra és a fermentált anyagokra vonatkozóan dolgozzanak ki a rendelkezésre álló bevált gyakorlatokon alapuló európai minőségi szabványokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2c)
     
  A Bizottság 2018. december 31-ig felkéri az európai szabványügyi szerveket, hogy a szerves újrafeldolgozási eljárásba kerülő biohulladékra, a komposztra és a fermentált anyagokra vonatkozóan dolgozzanak ki a rendelkezésre álló bevált gyakorlatokon alapuló európai minőségi szabványokat.

Módosítás 202

Módosítás 202

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 13 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 13 a pont (új)

2008/98/EK irányelv

24 cikk – 1 bekezdés – b pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 13a. | A 24. cikk b) pontja helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

13a.

13a.

A 24. cikk b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| b) | a hulladék hasznosítása. |
| --- | --- |

b)

a hulladék hasznosítása.

| | „b) | a nem veszélyes hulladék hasznosítása.” |
| --- | --- | --- |

„b)

a nem veszélyes hulladék hasznosítása.”

Módosítás 203

Módosítás 203

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont

2008/98/EK irányelv

26 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok mentesíthetik illetékes hatóságaikat az évente legfeljebb 20 tonna nem veszélyes hulladékot gyűjtő vagy szállító létesítményekre és vállalkozásokra vonatkozó nyilvántartás-vezetési kötelezettség alól. | A tagállamok mentesíthetik illetékes hatóságaikat az évente legfeljebb 20 tonna nem veszélyes hulladékot
  , illetve az évente legfeljebb 2 tonna veszélyes hulladékot
  gyűjtő vagy szállító létesítményekre és vállalkozásokra vonatkozó nyilvántartás-vezetési kötelezettség alól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok mentesíthetik illetékes hatóságaikat az évente legfeljebb 20 tonna nem veszélyes hulladékot gyűjtő vagy szállító létesítményekre és vállalkozásokra vonatkozó nyilvántartás-vezetési kötelezettség alól.

A tagállamok mentesíthetik illetékes hatóságaikat az évente legfeljebb 20 tonna nem veszélyes hulladékot
  , illetve az évente legfeljebb 2 tonna veszélyes hulladékot
  gyűjtő vagy szállító létesítményekre és vállalkozásokra vonatkozó nyilvántartás-vezetési kötelezettség alól.

, illetve az évente legfeljebb 2 tonna veszélyes hulladékot

Módosítás 204

Módosítás 204

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont

2008/98/EK irányelv

26 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság a 38a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján módosíthatja a nem veszélyes hulladékok mennyiségére vonatkozó határértéket. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság a 38a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján módosíthatja a nem veszélyes hulladékok mennyiségére vonatkozó határértéket.

A Bizottság a 38a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján módosíthatja a nem veszélyes hulladékok mennyiségére vonatkozó határértéket.

törölve

törölve

Módosítás 205

Módosítás 205

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – a pont

2008/98/EK irányelv

27 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján megállapítsa a 23. cikk értelmében engedélyezési kötelezettséget maga után vonó hulladékkezelési tevékenységeket szabályozó műszaki minimumszabványokat abban az esetben, ha a rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy ilyen minimumszabványok megállapítása előnyös lehet az emberi egészség és a környezet védelme szempontjából. | (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján megállapítsa a 23. cikk értelmében engedélyezési kötelezettséget maga után vonó hulladékkezelési tevékenységeket
  , különösen a hulladékok elkülönített gyűjtését, válogatását és újrafeldolgozását
  szabályozó műszaki minimumszabványokat abban az esetben, ha a rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy ilyen minimumszabványok megállapítása előnyös lehet az emberi egészség és a környezet védelme szempontjából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján megállapítsa a 23. cikk értelmében engedélyezési kötelezettséget maga után vonó hulladékkezelési tevékenységeket szabályozó műszaki minimumszabványokat abban az esetben, ha a rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy ilyen minimumszabványok megállapítása előnyös lehet az emberi egészség és a környezet védelme szempontjából.

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján megállapítsa a 23. cikk értelmében engedélyezési kötelezettséget maga után vonó hulladékkezelési tevékenységeket
  , különösen a hulladékok elkülönített gyűjtését, válogatását és újrafeldolgozását
  szabályozó műszaki minimumszabványokat abban az esetben, ha a rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy ilyen minimumszabványok megállapítása előnyös lehet az emberi egészség és a környezet védelme szempontjából.

Módosítás 206

Módosítás 206

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 16 pont – a pont – ii pont

1 cikk – 1 bekezdés – 16 pont – a pont – ii pont

2008/98/EK irányelv

28 cikk – 3 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | a szemetelés minden formájának megszüntetésére és valamennyi típusú szemét összetakarítására irányuló intézkedések. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

a szemetelés minden formájának megszüntetésére és valamennyi típusú szemét összetakarítására irányuló intézkedések.

| f) | a szemetelés minden formájának megszüntetésére
  , megelőzésére
  és valamennyi típusú szemét összetakarítására irányuló intézkedések. |
| --- | --- |

f)

a szemetelés minden formájának megszüntetésére
  , megelőzésére
  és valamennyi típusú szemét összetakarítására irányuló intézkedések.

, megelőzésére

Módosítás 207

Módosítás 207

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 16 pont – a pont – ii a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 16 pont – a pont – ii a pont (új)

2008/98/EK irányelv

28 cikk – 3 bekezdés – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iia. | a cikk a következő ponttal egészül ki:







  „fa) | az ezen irányelvben meghatározott célkitűzések teljesítése érekében a hulladékképződés megelőzésének előmozdítására és az optimális elkülönített gyűjtési rendszerek és infrastruktúrák létrehozására szolgáló kellő finanszírozási lehetőségek biztosítása a helyi hatóságok számára.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iia.

iia.

a cikk a következő ponttal egészül ki:

„fa)

az ezen irányelvben meghatározott célkitűzések teljesítése érekében a hulladékképződés megelőzésének előmozdítására és az optimális elkülönített gyűjtési rendszerek és infrastruktúrák létrehozására szolgáló kellő finanszírozási lehetőségek biztosítása a helyi hatóságok számára.”;

az ezen irányelvben meghatározott célkitűzések teljesítése érekében a hulladékképződés megelőzésének előmozdítására és az optimális elkülönített gyűjtési rendszerek és infrastruktúrák létrehozására szolgáló kellő finanszírozási lehetőségek biztosítása a helyi hatóságok számára.”;

Módosítás 208

Módosítás 208

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 16 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 16 pont – b pont

2008/98/EK irányelv

28 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A hulladékgazdálkodási terveknek meg kell felelniük a 94/62/EK irányelv 14. cikkében a hulladékgazdálkodás tervezésével kapcsolatban meghatározott követelményeknek, az ezen irányelv 11. cikkének (2)
  és (3)
  bekezdésében foglalt célértékeknek és az 1999/31/EK irányelv 5. cikkében foglalt követelményeknek. | (5)   A hulladékgazdálkodási terveknek meg kell felelniük a 94/62/EK irányelv 14. cikkében a hulladékgazdálkodás tervezésével kapcsolatban meghatározott követelményeknek, az ezen irányelv 11. cikkének (2) bekezdésében foglalt célértékeknek és az 1999/31/EK irányelv 5. cikkében foglalt követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A hulladékgazdálkodási terveknek meg kell felelniük a 94/62/EK irányelv 14. cikkében a hulladékgazdálkodás tervezésével kapcsolatban meghatározott követelményeknek, az ezen irányelv 11. cikkének (2)
  és (3)
  bekezdésében foglalt célértékeknek és az 1999/31/EK irányelv 5. cikkében foglalt követelményeknek.

(5)   A hulladékgazdálkodási terveknek meg kell felelniük a 94/62/EK irányelv 14. cikkében a hulladékgazdálkodás tervezésével kapcsolatban meghatározott követelményeknek, az ezen irányelv 11. cikkének (2) bekezdésében foglalt célértékeknek és az 1999/31/EK irányelv 5. cikkében foglalt követelményeknek.

Módosítás 209

Módosítás 209

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont – a pont

2008/98/EK irányelv

29 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  A tagállamok az
  1., 4,
  és
  9.
  cikkel összhangban
  a hulladékképződés megelőzésére szolgáló intézkedéseket
  tartalmazó hulladékmegelőzési programot állítanak össze
  . | (1)   
  Az
  1.
  és
  4
  . cikkben
  ,
  valamint a
  9.
  cikk (-1) bekezdésében felsorolt célkitűzések eléréséhez való hozzájárulás érdekében a tagállamok a hulladékmegelőzési programot hoznak létre, meghatározva legalább
  a hulladékképződés megelőzésére szolgáló intézkedéseket
  a 9. cikk (1) bekezdésével összhangban
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  A tagállamok az
  1., 4,
  és
  9.
  cikkel összhangban
  a hulladékképződés megelőzésére szolgáló intézkedéseket
  tartalmazó hulladékmegelőzési programot állítanak össze
  .

(1)   
  Az
  1.
  és
  4
  . cikkben
  ,
  valamint a
  9.
  cikk (-1) bekezdésében felsorolt célkitűzések eléréséhez való hozzájárulás érdekében a tagállamok a hulladékmegelőzési programot hoznak létre, meghatározva legalább
  a hulladékképződés megelőzésére szolgáló intézkedéseket
  a 9. cikk (1) bekezdésével összhangban
  .

Módosítás 210

Módosítás 210

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont – a a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont – a a pont (új)

2008/98/EK irányelv

29 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | az (1) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

az (1) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

az (1) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

Ezeket
  a programokat vagy be kell építeni a 28. cikkben meghatározott hulladékgazdálkodási tervekbe, vagy más környezetvédelmi politikai programokba, vagy adott esetben külön programokként kell működniük. Amennyiben az ilyen programot beépítik a hulladékgazdálkodási tervbe vagy más programokba, akkor a hulladékmegelőző intézkedéseket egyértelműen meg kell határozni.

Ezeket

| | „Ezeket
  a programokat vagy be kell építeni a 28. cikkben meghatározott hulladékgazdálkodási tervekbe, vagy más környezetvédelmi politikai programokba, vagy adott esetben külön programokként kell működniük. Amennyiben az ilyen programot beépítik a hulladékgazdálkodási tervbe vagy más programokba, akkor a hulladékmegelőző
  célkitűzéseket és
  intézkedéseket egyértelműen meg kell határozni.” |
| --- | --- |

„Ezeket
  a programokat vagy be kell építeni a 28. cikkben meghatározott hulladékgazdálkodási tervekbe, vagy más környezetvédelmi politikai programokba, vagy adott esetben külön programokként kell működniük. Amennyiben az ilyen programot beépítik a hulladékgazdálkodási tervbe vagy más programokba, akkor a hulladékmegelőző
  célkitűzéseket és
  intézkedéseket egyértelműen meg kell határozni.”

Módosítás 211

Módosítás 211

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont – a b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont – a b pont (új)

2008/98/EK irányelv

29 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | A (2) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

ab)

A (2) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

A (2) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(2)   Az (1) bekezdésben
  meghatározott programok hulladékmegelőzési célkitűzéseket állapítanak meg.
   A 
  tagállamok ismertetik a
  megelőzésre irányuló
  meglévő intézkedéseket,
  és
  értékelik
  a 
  IV
  . mellékletben
  foglalt
  intézkedések példáinak vagy az egyéb megfelelő intézkedéseknek a hasznosságát.

| | „(2)   Az (1) bekezdésben
  említett programokban a tagállamok ismertetik legalább
  a 
  9. cikk (1) bekezdésében említett,
  megelőzésre irányuló
  intézkedések végrehajtását
  és
  a 9. cikk (-1) bekezdésében meghatározott célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásukat.
   A 
  tagállamok adott esetben ismertetik, hogy a IVa
  . mellékletben
  felsorolt eszközök és intézkedések általi hozzájárulást, és értékelik az
  intézkedések példáinak vagy az egyéb megfelelő intézkedéseknek a hasznosságát.” |
| --- | --- |

„(2)   Az (1) bekezdésben
  említett programokban a tagállamok ismertetik legalább
  a 
  9. cikk (1) bekezdésében említett,
  megelőzésre irányuló
  intézkedések végrehajtását
  és
  a 9. cikk (-1) bekezdésében meghatározott célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásukat.
   A 
  tagállamok adott esetben ismertetik, hogy a IVa
  . mellékletben
  felsorolt eszközök és intézkedések általi hozzájárulást, és értékelik az
  intézkedések példáinak vagy az egyéb megfelelő intézkedéseknek a hasznosságát.”

Módosítás 212

Módosítás 212

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont – a c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont – a c pont (új)

2008/98/EK irányelv

29 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ac) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:





  „(2a)
     
  A tagállamok az e cikkben meghatározott hulladékmegelőzési programjaik keretében konkrét élelmiszerhulladék-megelőzési programokat fogadnak el.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ac)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  A tagállamok az e cikkben meghatározott hulladékmegelőzési programjaik keretében konkrét élelmiszerhulladék-megelőzési programokat fogadnak el.”;

Módosítás 213

Módosítás 213

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 17 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 17 a pont (új)

2008/98/EK irányelv

30 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 17a. | A 30. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

17a.

17a.

A 30. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(2)   Az európai környezetvédelmi ügynökség
  éves jelentésében szerepelteti
  a hulladékmegelőzési programok teljesítésével és végrehajtásával kapcsolatos előrehaladás értékelését.

| | „(2)   Az európai környezetvédelmi ügynökség
  kétévente jelentést tesz közzé, amely tartalmazza
  a hulladékmegelőzési programok teljesítésével és végrehajtásával kapcsolatos előrehaladás értékelését
  , valamint a hulladékmegelőzési programok egyes tagállamokra és az Unió egészére vonatkozó célkitűzései tekintetében elért eredményeket, ideértve a hulladékképződés gazdasági növekedéstől való függetlenítését és a körforgásos gazdaság felé tartó átmenetet is
  .” |
| --- | --- |

„(2)   Az európai környezetvédelmi ügynökség
  kétévente jelentést tesz közzé, amely tartalmazza
  a hulladékmegelőzési programok teljesítésével és végrehajtásával kapcsolatos előrehaladás értékelését
  , valamint a hulladékmegelőzési programok egyes tagállamokra és az Unió egészére vonatkozó célkitűzései tekintetében elért eredményeket, ideértve a hulladékképződés gazdasági növekedéstől való függetlenítését és a körforgásos gazdaság felé tartó átmenetet is
  .”

Módosítás 214

Módosítás 214

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 19 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 19 pont – b pont

2008/98/EK irányelv

35 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A tagállamok teljes földrajzi területükre vonatkozóan elektronikus nyilvántartást vagy koordináltan vezetett elektronikus nyilvántartásokat hoznak létre az (1) bekezdésben említett veszélyes hulladékokról. A 
  tagállamok egyéb hulladékáramokról is létrehozhatnak
  ilyen nyilvántartást
  , különösen
  azokról, amelyekre az uniós jogszabályok célértékeket határoznak meg. Erre a célra a tagállamoknak fel kell használniuk a 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet(*) alapján létrehozott Európai Szennyezőanyag-kibocsátási és -szállítási Nyilvántartás céljára az iparban működő gazdasági szereplők által szolgáltatott adatokat. | (4)   A tagállamok teljes földrajzi területükre vonatkozóan elektronikus nyilvántartást vagy koordináltan vezetett elektronikus nyilvántartásokat hoznak létre az (1) bekezdésben említett veszélyes hulladékokról
  , illetve használják
  a 
  már létrehozott elektronikus nyilvántartásokat vagy koordináltan vezetett elektronikus nyilvántartásokat. A tagállamok
  ilyen nyilvántartást
  hoznak létre legalább
  azokról
  a hulladékáramokról
  , amelyekre az uniós jogszabályok célértékeket határoznak meg. Erre a célra a tagállamoknak fel kell használniuk a 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet(*) alapján létrehozott Európai Szennyezőanyag-kibocsátási és -szállítási Nyilvántartás céljára az iparban működő gazdasági szereplők által szolgáltatott adatokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A tagállamok teljes földrajzi területükre vonatkozóan elektronikus nyilvántartást vagy koordináltan vezetett elektronikus nyilvántartásokat hoznak létre az (1) bekezdésben említett veszélyes hulladékokról. A 
  tagállamok egyéb hulladékáramokról is létrehozhatnak
  ilyen nyilvántartást
  , különösen
  azokról, amelyekre az uniós jogszabályok célértékeket határoznak meg. Erre a célra a tagállamoknak fel kell használniuk a 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet(*) alapján létrehozott Európai Szennyezőanyag-kibocsátási és -szállítási Nyilvántartás céljára az iparban működő gazdasági szereplők által szolgáltatott adatokat.

(4)   A tagállamok teljes földrajzi területükre vonatkozóan elektronikus nyilvántartást vagy koordináltan vezetett elektronikus nyilvántartásokat hoznak létre az (1) bekezdésben említett veszélyes hulladékokról
  , illetve használják
  a 
  már létrehozott elektronikus nyilvántartásokat vagy koordináltan vezetett elektronikus nyilvántartásokat. A tagállamok
  ilyen nyilvántartást
  hoznak létre legalább
  azokról
  a hulladékáramokról
  , amelyekre az uniós jogszabályok célértékeket határoznak meg. Erre a célra a tagállamoknak fel kell használniuk a 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet(*) alapján létrehozott Európai Szennyezőanyag-kibocsátási és -szállítási Nyilvántartás céljára az iparban működő gazdasági szereplők által szolgáltatott adatokat.

Módosítás 215

Módosítás 215

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2008/98/EK irányelv

37 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok a 11. cikk (2)
  bekezdése
  a)–d)
  pontjának
  és a 
  11
  .
  cikk (3) bekezdésének végrehajtása
  tekintetében minden egyes naptári évre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. Az adatokat elektronikus úton kell benyújtani az adatgyűjtés tárgyévének végét követő
  18
  hónapon belül. Az adatszolgáltatást a Bizottság által a (6) bekezdésnek megfelelően meghatározott formátumban kell teljesíteni.
  Az
  első adatszolgáltatásnak a 2020. január 1-jétől2020. december 31-ig terjedő időszakra kell vonatkoznia. | (1)   A tagállamok a 
  9. cikk (-1) bekezdésében, a
  11. cikk (2)
  bekezdésének
  a)–d)
  pontjában
  és
  (3) bekezdésében, valamint
  a 
  21
  .
  cikkben meghatározott célértékek elérése felé tett haladás
  tekintetében minden egyes naptári évre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. Az adatokat
  e cikk (6) bekezdésében említett közös módszertan szerint kell gyűjteni és feldolgozni, és
  elektronikus úton kell benyújtani az adatgyűjtés tárgyévének végét követő
  12
  hónapon belül. Az adatszolgáltatást a Bizottság által a (6) bekezdésnek megfelelően meghatározott formátumban kell teljesíteni.
  A 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjával, valamint (3) bekezdésével kapcsolatos
  első adatszolgáltatásnak a 2020. január 1-jétől2020. december 31-ig terjedő időszakra kell vonatkoznia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok a 11. cikk (2)
  bekezdése
  a)–d)
  pontjának
  és a 
  11
  .
  cikk (3) bekezdésének végrehajtása
  tekintetében minden egyes naptári évre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. Az adatokat elektronikus úton kell benyújtani az adatgyűjtés tárgyévének végét követő
  18
  hónapon belül. Az adatszolgáltatást a Bizottság által a (6) bekezdésnek megfelelően meghatározott formátumban kell teljesíteni.
  Az
  első adatszolgáltatásnak a 2020. január 1-jétől2020. december 31-ig terjedő időszakra kell vonatkoznia.

(1)   A tagállamok a 
  9. cikk (-1) bekezdésében, a
  11. cikk (2)
  bekezdésének
  a)–d)
  pontjában
  és
  (3) bekezdésében, valamint
  a 
  21
  .
  cikkben meghatározott célértékek elérése felé tett haladás
  tekintetében minden egyes naptári évre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. Az adatokat
  e cikk (6) bekezdésében említett közös módszertan szerint kell gyűjteni és feldolgozni, és
  elektronikus úton kell benyújtani az adatgyűjtés tárgyévének végét követő
  12
  hónapon belül. Az adatszolgáltatást a Bizottság által a (6) bekezdésnek megfelelően meghatározott formátumban kell teljesíteni.
  A 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjával, valamint (3) bekezdésével kapcsolatos
  első adatszolgáltatásnak a 2020. január 1-jétől2020. december 31-ig terjedő időszakra kell vonatkoznia.

Módosítás 216

Módosítás 216

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2008/98/EK irányelv

37 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  A tagállamok a 9. cikk (4) bekezdésének végrehajtása tekintetében minden második naptári évre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. Az adatokat elektronikus úton kell benyújtani az adatgyűjtés tárgyidőszakának végét követő 18 hónapon belül. Az adatszolgáltatást a Bizottság által a (6) bekezdésnek megfelelően meghatározott formátumban kell teljesíteni. Az első adatszolgáltatásnak a 2020. január 1-jétől2021. december 31-ig terjedő időszakra kell vonatkoznia. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  A tagállamok a 9. cikk (4) bekezdésének végrehajtása tekintetében minden második naptári évre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. Az adatokat elektronikus úton kell benyújtani az adatgyűjtés tárgyidőszakának végét követő 18 hónapon belül. Az adatszolgáltatást a Bizottság által a (6) bekezdésnek megfelelően meghatározott formátumban kell teljesíteni. Az első adatszolgáltatásnak a 2020. január 1-jétől2021. december 31-ig terjedő időszakra kell vonatkoznia.

törölve

törölve

Módosítás 217

Módosítás 217

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2008/98/EK irányelv

37 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjában foglalt követelmény teljesítésének ellenőrzése céljából az újrahasználatra előkészített hulladék mennyiségéről az újrafeldolgozott hulladékmennyiségtől elkülönítve kell beszámolni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjában foglalt követelmény teljesítésének ellenőrzése céljából az újrahasználatra előkészített hulladék mennyiségéről az újrafeldolgozott hulladékmennyiségtől elkülönítve kell beszámolni.

Módosítás 218

Módosítás 218

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2008/98/EK irányelv

37 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A Bizottság megvizsgálja az e cikknek megfelelően szolgáltatott adatokat, majd jelentést tesz közzé a vizsgálat eredményeiről. A jelentésnek ki kell terjednie az adatgyűjtés szervezésének, az adatok forrásainak és a tagállamok által használt módszertannak az értékelésére
  , valamint
  ezen adatok
  hiánytalanságára
  ,
  megbízhatóságára
  ,
  időszerűségére
  és
  konzisztenciájára
  . Az értékelés javító célú konkrét ajánlásokat is tartalmazhat. A jelentést háromévente kell elkészíteni. | (5)   A Bizottság megvizsgálja az e cikknek megfelelően szolgáltatott adatokat, majd jelentést tesz közzé a vizsgálat eredményeiről. A 
  (6) bekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadásáig a
  jelentésnek ki kell terjednie az adatgyűjtés szervezésének, az adatok forrásainak és a tagállamok által használt módszertannak az értékelésére
  . A Bizottság minden esetben értékeli
  ezen adatok
  hiánytalanságát
  ,
  megbízhatóságát
  ,
  időszerűségét
  és
  konzisztenciáját
  . Az értékelés javító célú konkrét ajánlásokat is tartalmazhat. A jelentést
  a tagállamok első adatközlését követő kilencedik hónapban, majd azt követően
  háromévente kell elkészíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A Bizottság megvizsgálja az e cikknek megfelelően szolgáltatott adatokat, majd jelentést tesz közzé a vizsgálat eredményeiről. A jelentésnek ki kell terjednie az adatgyűjtés szervezésének, az adatok forrásainak és a tagállamok által használt módszertannak az értékelésére
  , valamint
  ezen adatok
  hiánytalanságára
  ,
  megbízhatóságára
  ,
  időszerűségére
  és
  konzisztenciájára
  . Az értékelés javító célú konkrét ajánlásokat is tartalmazhat. A jelentést háromévente kell elkészíteni.

(5)   A Bizottság megvizsgálja az e cikknek megfelelően szolgáltatott adatokat, majd jelentést tesz közzé a vizsgálat eredményeiről. A 
  (6) bekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadásáig a
  jelentésnek ki kell terjednie az adatgyűjtés szervezésének, az adatok forrásainak és a tagállamok által használt módszertannak az értékelésére
  . A Bizottság minden esetben értékeli
  ezen adatok
  hiánytalanságát
  ,
  megbízhatóságát
  ,
  időszerűségét
  és
  konzisztenciáját
  . Az értékelés javító célú konkrét ajánlásokat is tartalmazhat. A jelentést
  a tagállamok első adatközlését követő kilencedik hónapban, majd azt követően
  háromévente kell elkészíteni.

Módosítás 219

Módosítás 219

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2008/98/EK irányelv

37 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  Az (5) bekezdésben említett jelentésben a Bizottságnak szerepeltetnie kell az ezen irányelv egészének végrehajtásával kapcsolatos információkat, és értékelnie kell az irányelv emberi egészségre és környezetre gyakorolt hatását. Adott esetben az irányelv felülvizsgálatáról szóló javaslatot is csatolhat a jelentéshez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  Az (5) bekezdésben említett jelentésben a Bizottságnak szerepeltetnie kell az ezen irányelv egészének végrehajtásával kapcsolatos információkat, és értékelnie kell az irányelv emberi egészségre és környezetre gyakorolt hatását. Adott esetben az irányelv felülvizsgálatáról szóló javaslatot is csatolhat a jelentéshez.

Módosítás 220

Módosítás 220

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2008/98/EK irányelv

37 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A Bizottság az
  (1)
  és
  (2) bekezdés szerinti
  ,
  valamint a feltöltési műveletekre vonatkozó adatszolgáltatás formátumát megállapító végrehajtási aktusokat fogad el. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 39. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással kell elfogadni. | (6)   A Bizottság
  a 38a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el ezen irányelv kiegészítése céljából
  az
  adatgyűjtés
  és
  -feldolgozás közös módszertanának
  ,
  az adatgyűjtés szervezésének, az adatok forrásainak meghatározásáról, továbbá az (1) bekezdés szerinti, valamint az újrahasználatra való előkészítésre és a feltöltési műveletekre vonatkozó adatszolgáltatás formátumának meghatározásáról
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A Bizottság az
  (1)
  és
  (2) bekezdés szerinti
  ,
  valamint a feltöltési műveletekre vonatkozó adatszolgáltatás formátumát megállapító végrehajtási aktusokat fogad el. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 39. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással kell elfogadni.

(6)   A Bizottság
  a 38a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el ezen irányelv kiegészítése céljából
  az
  adatgyűjtés
  és
  -feldolgozás közös módszertanának
  ,
  az adatgyűjtés szervezésének, az adatok forrásainak meghatározásáról, továbbá az (1) bekezdés szerinti, valamint az újrahasználatra való előkészítésre és a feltöltési műveletekre vonatkozó adatszolgáltatás formátumának meghatározásáról
  .

Módosítás 221

Módosítás 221

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 21 a pont (új)

2008/98/EK irányelv

37 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 21a. | a szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

21a.

21a.

a szöveg a következő cikkel egészül ki:

„37a. cikk

„37a. cikk

A körforgásos gazdaságra vonatkozó keret

A körforgásos gazdaságra vonatkozó keret

Az 1. cikkben meghatározott intézkedések támogatása érdekében a Bizottság legkésőbb 2018. december 31-ig:

Az 1. cikkben meghatározott intézkedések támogatása érdekében a Bizottság legkésőbb 2018. december 31-ig:

| a) | jelentést készít az uniós célértékek, különösen az uniós erőforrás-hatékonysági célérték, valamint a fenntartható fogyasztás és termelés terén elfogadandó horizontális szabályozási intézkedések szükségességének értékeléséről. A jelentéshez adott esetben jogalkotási javaslatot is csatol. |
| --- | --- |

a)

jelentést készít az uniós célértékek, különösen az uniós erőforrás-hatékonysági célérték, valamint a fenntartható fogyasztás és termelés terén elfogadandó horizontális szabályozási intézkedések szükségességének értékeléséről. A jelentéshez adott esetben jogalkotási javaslatot is csatol.

jelentést készít az uniós célértékek, különösen az uniós erőforrás-hatékonysági célérték, valamint a fenntartható fogyasztás és termelés terén elfogadandó horizontális szabályozási intézkedések szükségességének értékeléséről. A jelentéshez adott esetben jogalkotási javaslatot is csatol.

| b) | jelentés készít, amelyben a körforgásos gazdaság felé való elmozdulás akadályainak azonosítása érdekében megvizsgálja, hogy mennyire következetesek a termékekre, hulladékokra és vegyi anyagokra vonatkozó uniós szabályozási keretek; |
| --- | --- |

b)

jelentés készít, amelyben a körforgásos gazdaság felé való elmozdulás akadályainak azonosítása érdekében megvizsgálja, hogy mennyire következetesek a termékekre, hulladékokra és vegyi anyagokra vonatkozó uniós szabályozási keretek;

jelentés készít, amelyben a körforgásos gazdaság felé való elmozdulás akadályainak azonosítása érdekében megvizsgálja, hogy mennyire következetesek a termékekre, hulladékokra és vegyi anyagokra vonatkozó uniós szabályozási keretek;

| c) | jelentést készít azzal a céllal, hogy azonosítsa azon jogszabályok közötti kölcsönhatásokat, amelyek gátolhatják a különféle iparágak közötti szinergiák kialakulását, valamint megakadályozhatják a melléktermékek további felhasználását és a hulladékok újrahasználatra való előkészítését és meghatározott alkalmazások céljára történő újrafeldolgozását. E jelentést adott esetben jogalkotási javaslat vagy egy arra vonatkozó iránymutatás is kíséri, hogy miként számolhatók fel az azonosított akadályok és tárhatók fel a melléktermékekben és másodnyersanyagokban rejlő piaci lehetőségek; |
| --- | --- |

c)

jelentést készít azzal a céllal, hogy azonosítsa azon jogszabályok közötti kölcsönhatásokat, amelyek gátolhatják a különféle iparágak közötti szinergiák kialakulását, valamint megakadályozhatják a melléktermékek további felhasználását és a hulladékok újrahasználatra való előkészítését és meghatározott alkalmazások céljára történő újrafeldolgozását. E jelentést adott esetben jogalkotási javaslat vagy egy arra vonatkozó iránymutatás is kíséri, hogy miként számolhatók fel az azonosított akadályok és tárhatók fel a melléktermékekben és másodnyersanyagokban rejlő piaci lehetőségek;

jelentést készít azzal a céllal, hogy azonosítsa azon jogszabályok közötti kölcsönhatásokat, amelyek gátolhatják a különféle iparágak közötti szinergiák kialakulását, valamint megakadályozhatják a melléktermékek további felhasználását és a hulladékok újrahasználatra való előkészítését és meghatározott alkalmazások céljára történő újrafeldolgozását. E jelentést adott esetben jogalkotási javaslat vagy egy arra vonatkozó iránymutatás is kíséri, hogy miként számolhatók fel az azonosított akadályok és tárhatók fel a melléktermékekben és másodnyersanyagokban rejlő piaci lehetőségek;

| d) | benyújtja a környezetbarát tervezésről szóló uniós jogszabályok átfogó felülvizsgálatát hatályának annak érdekében történő kiterjesztése céljából, hogy felölelje az összes fő termékvonalat, beleértve az energiaterméknek nem minősülő termékcsoportokat is, valamint fokozatosan az összes erőforrás-hatékonysági jellemzőt beépítse a termékek tervezésére vonatkozó kötelező követelményekbe, és kiigazítsa az ökocímkére vonatkozó rendelkezéseket.” |
| --- | --- |

d)

benyújtja a környezetbarát tervezésről szóló uniós jogszabályok átfogó felülvizsgálatát hatályának annak érdekében történő kiterjesztése céljából, hogy felölelje az összes fő termékvonalat, beleértve az energiaterméknek nem minősülő termékcsoportokat is, valamint fokozatosan az összes erőforrás-hatékonysági jellemzőt beépítse a termékek tervezésére vonatkozó kötelező követelményekbe, és kiigazítsa az ökocímkére vonatkozó rendelkezéseket.”

benyújtja a környezetbarát tervezésről szóló uniós jogszabályok átfogó felülvizsgálatát hatályának annak érdekében történő kiterjesztése céljából, hogy felölelje az összes fő termékvonalat, beleértve az energiaterméknek nem minősülő termékcsoportokat is, valamint fokozatosan az összes erőforrás-hatékonysági jellemzőt beépítse a termékek tervezésére vonatkozó kötelező követelményekbe, és kiigazítsa az ökocímkére vonatkozó rendelkezéseket.”

Módosítás 222

Módosítás 222

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 21 a pont (új)

2008/98/EK irányelv

38 cikk – cím

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 21a. | A 38. cikkben a cím helyébe az alábbi szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

21a.

21a.

A 38. cikkben a cím helyébe az alábbi szöveg lép:

A műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás és értelmezés

A műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás és értelmezés

| | „A
  bevált gyakorlatok és az információk cseréje,
  műszaki
  fejlődés értelmezése és a hozzá való igazodás” |
| --- | --- |

„A
  bevált gyakorlatok és az információk cseréje,
  műszaki
  fejlődés értelmezése és a hozzá való igazodás”

Módosítás 223

Módosítás 223

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 22 pont

2008/98/EK irányelv

38 cikk – - 1 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1)
     
  A Bizottság platformot hoz létre a Bizottság és a tagállamok – ideértve a regionális és települési hatóságokat is – közötti rendszeres és strukturált információcseréhez és a bevált gyakorlatok megosztásához az irányelv követelményeinek gyakorlati végrehajtásáról a megfelelő irányítás, végrehajtás, a határon átnyúló együttműködés és a hulladékkezelés terén bevált gyakorlatok és innovációk terjesztése biztosításának céljából. |
| | A platformot különösen az alábbi célokra használják: |
| | — | a 4. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósításának előmozdítása érdekében a 4. cikk (3) bekezdésével összhangban használt eszközökre és ösztönzőkre vonatkozó információcsere és a bevált gyakorlatok megosztása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(-1)
     
  A Bizottság platformot hoz létre a Bizottság és a tagállamok – ideértve a regionális és települési hatóságokat is – közötti rendszeres és strukturált információcseréhez és a bevált gyakorlatok megosztásához az irányelv követelményeinek gyakorlati végrehajtásáról a megfelelő irányítás, végrehajtás, a határon átnyúló együttműködés és a hulladékkezelés terén bevált gyakorlatok és innovációk terjesztése biztosításának céljából.

A platformot különösen az alábbi célokra használják:

A platformot különösen az alábbi célokra használják:

—

a 4. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósításának előmozdítása érdekében a 4. cikk (3) bekezdésével összhangban használt eszközökre és ösztönzőkre vonatkozó információcsere és a bevált gyakorlatok megosztása;

a 4. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósításának előmozdítása érdekében a 4. cikk (3) bekezdésével összhangban használt eszközökre és ösztönzőkre vonatkozó információcsere és a bevált gyakorlatok megosztása;

| — | a 8. cikk (1) és (2) bekezdésében rögzített intézkedésekre vonatkozó információcsere és a bevált gyakorlatok megosztása; |
| --- | --- |

—

a 8. cikk (1) és (2) bekezdésében rögzített intézkedésekre vonatkozó információcsere és a bevált gyakorlatok megosztása;

a 8. cikk (1) és (2) bekezdésében rögzített intézkedésekre vonatkozó információcsere és a bevált gyakorlatok megosztása;

| — | a megelőzésre és az olyan rendszerek kialakítására vonatkozó információcsere és a bevált gyakorlatok megosztása, amelyek előmozdítják az újrahasználattal kapcsolatos tevékenységeket és a termékek élettartamának kiterjesztését; |
| --- | --- |

—

a megelőzésre és az olyan rendszerek kialakítására vonatkozó információcsere és a bevált gyakorlatok megosztása, amelyek előmozdítják az újrahasználattal kapcsolatos tevékenységeket és a termékek élettartamának kiterjesztését;

a megelőzésre és az olyan rendszerek kialakítására vonatkozó információcsere és a bevált gyakorlatok megosztása, amelyek előmozdítják az újrahasználattal kapcsolatos tevékenységeket és a termékek élettartamának kiterjesztését;

| — | az elkülönített gyűjtésre vonatkozó kötelezettségekek végrehajtására vonatkozó információcsere és a bevált gyakorlatok megosztása; |
| --- | --- |

—

az elkülönített gyűjtésre vonatkozó kötelezettségekek végrehajtására vonatkozó információcsere és a bevált gyakorlatok megosztása;

az elkülönített gyűjtésre vonatkozó kötelezettségekek végrehajtására vonatkozó információcsere és a bevált gyakorlatok megosztása;

| — | a 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjában, valamint a 21. cikkben meghatározott célértékek elérését szolgáló intézkedésekre és ösztönzőkre vonatkozó információcsere és a bevált gyakorlatok megosztása; |
| --- | --- |

—

a 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjában, valamint a 21. cikkben meghatározott célértékek elérését szolgáló intézkedésekre és ösztönzőkre vonatkozó információcsere és a bevált gyakorlatok megosztása;

a 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjában, valamint a 21. cikkben meghatározott célértékek elérését szolgáló intézkedésekre és ösztönzőkre vonatkozó információcsere és a bevált gyakorlatok megosztása;

| — | a bevált gyakorlatok megosztása a települési hulladékáramoknak a válogatástól a végső újrafeldolgozási folyamatig történő nyomon követésére szolgáló intézkedések és rendszerek kidolgozásáról, amelyek kulcsfontosságúak a hulladék minőségének ellenőrzéséhez és a hulladékáramokban és az újrafeldolgozási folyamatban fellépő veszteségek méréséhez. |
| --- | --- |

—

a bevált gyakorlatok megosztása a települési hulladékáramoknak a válogatástól a végső újrafeldolgozási folyamatig történő nyomon követésére szolgáló intézkedések és rendszerek kidolgozásáról, amelyek kulcsfontosságúak a hulladék minőségének ellenőrzéséhez és a hulladékáramokban és az újrafeldolgozási folyamatban fellépő veszteségek méréséhez.

a bevált gyakorlatok megosztása a települési hulladékáramoknak a válogatástól a végső újrafeldolgozási folyamatig történő nyomon követésére szolgáló intézkedések és rendszerek kidolgozásáról, amelyek kulcsfontosságúak a hulladék minőségének ellenőrzéséhez és a hulladékáramokban és az újrafeldolgozási folyamatban fellépő veszteségek méréséhez.

A Bizottság közzéteszi az információcsere és a bevált gyakorlatok megosztásának eredményét.

A Bizottság közzéteszi az információcsere és a bevált gyakorlatok megosztásának eredményét.

Módosítás 224

Módosítás 224

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 22 pont

2008/98/EK irányelv

38 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság iránymutatásokat
  dolgozhat
  ki a hasznosítás és az ártalmatlanítás fogalommeghatározásainak értelmezésére. | A Bizottság iránymutatásokat
  dolgoz
  ki
  a hulladék, a települési hulladék, a megelőzés, az újrahasználat, az újrahasználatra való előkészítés,
  a hasznosítás és az ártalmatlanítás fogalommeghatározásainak értelmezésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság iránymutatásokat
  dolgozhat
  ki a hasznosítás és az ártalmatlanítás fogalommeghatározásainak értelmezésére.

dolgozhat

A Bizottság iránymutatásokat
  dolgoz
  ki
  a hulladék, a települési hulladék, a megelőzés, az újrahasználat, az újrahasználatra való előkészítés,
  a hasznosítás és az ártalmatlanítás fogalommeghatározásainak értelmezésére.

dolgoz

a hulladék, a települési hulladék, a megelőzés, az újrahasználat, az újrahasználatra való előkészítés,

Módosítás 225

Módosítás 225

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 22 pont

2008/98/EK irányelv

38 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján módosítsa a VI. mellékletet. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján módosítsa a VI. mellékletet.

törölve

törölve

Módosítás 226

Módosítás 226

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 23 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 23 pont

2008/98/EK irányelv

38 a cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  A Bizottság
  az 5. cikk (2) bekezdésében, a 6. cikk (2) bekezdésében, a 7. cikk (1) bekezdésében, a 11a. cikk (2) és (6) bekezdésében, a 
  26
  .
  cikkben
  , a 27. cikk (1) és (4) bekezdésében és a 38. cikk (1)
  , (2)
  és (
  3
  ) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól [beírandó dátum: ezen irányelv hatálybalépésének napja]-tól/-től kezdődő hatállyal. | (2)   
  Bizottság
  az 5. cikk (2) bekezdésében, a 6. cikk (2)
  és (4)
  bekezdésében, a 7. cikk (1) bekezdésében, a 
  8. cikk (5) bekezdésében, a 9. cikk (2a), (3) és (3a) bekezdésében, a
  11a. cikk (2) és (6) bekezdésében, a 
  12
  .
  cikk (1b) bekezdésében
  , a 27. cikk (1) és (4) bekezdésében
  , a 37. cikk (6) bekezdésében
  és a 38. cikk (1) és (
  2
  ) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól [beírandó dátum: ezen irányelv hatálybalépésének napja]-tól/-től kezdődő hatállyal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  A Bizottság
  az 5. cikk (2) bekezdésében, a 6. cikk (2) bekezdésében, a 7. cikk (1) bekezdésében, a 11a. cikk (2) és (6) bekezdésében, a 
  26
  .
  cikkben
  , a 27. cikk (1) és (4) bekezdésében és a 38. cikk (1)
  , (2)
  és (
  3
  ) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól [beírandó dátum: ezen irányelv hatálybalépésének napja]-tól/-től kezdődő hatállyal.

(2)   
  Bizottság
  az 5. cikk (2) bekezdésében, a 6. cikk (2)
  és (4)
  bekezdésében, a 7. cikk (1) bekezdésében, a 
  8. cikk (5) bekezdésében, a 9. cikk (2a), (3) és (3a) bekezdésében, a
  11a. cikk (2) és (6) bekezdésében, a 
  12
  .
  cikk (1b) bekezdésében
  , a 27. cikk (1) és (4) bekezdésében
  , a 37. cikk (6) bekezdésében
  és a 38. cikk (1) és (
  2
  ) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól [beírandó dátum: ezen irányelv hatálybalépésének napja]-tól/-től kezdődő hatállyal.

Módosítás 227

Módosítás 227

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 23 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 23 pont

2008/98/EK irányelv

38 a cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 5. cikk (2) bekezdésében, a 6. cikk (2) bekezdésében, a 7. cikk (1) bekezdésében, a 11a. cikk (2) és (6) bekezdésében, a 
  26
  .
  cikkben
  , a 27. cikk (1) és (4) bekezdésében és a 38. cikk (1)
  , (2)
  és (
  3
  ) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. | (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 5. cikk (2) bekezdésében, a 6. cikk (2)
  és (4)
  bekezdésében, a 7. cikk (1) bekezdésében, a 
  8. cikk (5) bekezdésében, a 9. cikk (2a), (3) és (3a) bekezdésében, a
  11a. cikk (2) és (6) bekezdésében, a 
  12
  .
  cikk (1b) bekezdésében
  , a 27. cikk (1) és (4) bekezdésében
  , a 37. cikk (6) bekezdésében
  és a 38. cikk (1) és (
  2
  ) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 5. cikk (2) bekezdésében, a 6. cikk (2) bekezdésében, a 7. cikk (1) bekezdésében, a 11a. cikk (2) és (6) bekezdésében, a 
  26
  .
  cikkben
  , a 27. cikk (1) és (4) bekezdésében és a 38. cikk (1)
  , (2)
  és (
  3
  ) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 5. cikk (2) bekezdésében, a 6. cikk (2)
  és (4)
  bekezdésében, a 7. cikk (1) bekezdésében, a 
  8. cikk (5) bekezdésében, a 9. cikk (2a), (3) és (3a) bekezdésében, a
  11a. cikk (2) és (6) bekezdésében, a 
  12
  .
  cikk (1b) bekezdésében
  , a 27. cikk (1) és (4) bekezdésében
  , a 37. cikk (6) bekezdésében
  és a 38. cikk (1) és (
  2
  ) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

Módosítás 228

Módosítás 228

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 23 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 23 pont

2008/98/EK irányelv

38 a cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

Módosítás 229

Módosítás 229

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 23 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 23 pont

2008/98/EK irányelv

38 a cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Az 5. cikk (2) bekezdése, a 6. cikk (2) bekezdése, a 7. cikk (1) bekezdése, a 11a. cikk (2) és (6) bekezdése, a 
  26
  . cikk, a 27. cikk (1) és (4) bekezdése és a 38. cikk (1)
  , (2)
  és (
  3
  ) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. | (5)   Az 5. cikk (2) bekezdése, a 6. cikk (2)
  és (4)
  bekezdése, a 7. cikk (1) bekezdése, a 
  8. cikk (5) bekezdése, a 9. cikk (2a), (3) és (3a) bekezdése, a
  11a. cikk (2) és (6) bekezdése, a 
  12
  . cikk
  (1b) bekezdése
  , a 27. cikk (1) és (4) bekezdése
  , a 37. cikk (6) bekezdése
  és a 38. cikk (1) és (
  2
  ) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Az 5. cikk (2) bekezdése, a 6. cikk (2) bekezdése, a 7. cikk (1) bekezdése, a 11a. cikk (2) és (6) bekezdése, a 
  26
  . cikk, a 27. cikk (1) és (4) bekezdése és a 38. cikk (1)
  , (2)
  és (
  3
  ) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(5)   Az 5. cikk (2) bekezdése, a 6. cikk (2)
  és (4)
  bekezdése, a 7. cikk (1) bekezdése, a 
  8. cikk (5) bekezdése, a 9. cikk (2a), (3) és (3a) bekezdése, a
  11a. cikk (2) és (6) bekezdése, a 
  12
  . cikk
  (1b) bekezdése
  , a 27. cikk (1) és (4) bekezdése
  , a 37. cikk (6) bekezdése
  és a 38. cikk (1) és (
  2
  ) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 230

Módosítás 230

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 24 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 24 a pont (új)

2008/98/EK irányelv

II melléklet – R 13 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 24a. | A II. melléklet a következő ponttal egészül ki:









  „R13 a: | újrahasználatra való előkészítés”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

24a.

24a.

A II. melléklet a következő ponttal egészül ki:

„R13 a:

„R13 a:

újrahasználatra való előkészítés”;

Módosítás 231

Módosítás 231

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 24 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 24 b pont (új)

2008/98/EK irányelv

IV a melléklet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 24b. | Az irányelv az ezen irányelv mellékletének megfelelő IVa. melléklettel egészül ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

24b.

24b.

Az irányelv az ezen irányelv mellékletének megfelelő IVa. melléklettel egészül ki.

Módosítás 232

Módosítás 232

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 25 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 25 pont

2008/98/EK irányelv

VI melléklet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 25. | Az irányelv az ezen irányelv mellékletének megfelelő VI. melléklettel egészül ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

25.

Az irányelv az ezen irányelv mellékletének megfelelő VI. melléklettel egészül ki.

törölve

törölve

Módosítás 233

Módosítás 233

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet

I melléklet

2008/98/EK irányelv

VI melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A termékek és alkatrészek újrahasználatra való előkészítésére vonatkozó számítási módszer a 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontja és (3) bekezdése értelmében | törölve |
| Az újrahasználatra való előkészítésre és újrafeldolgozásra vonatkozó, a 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontja és (3) bekezdése szerinti módosított arány kiszámításához a tagállamoknak a következő képletet kell használniuk: | |
| E: az újrahasználatra való előkészítés és újrafeldolgozás módosított aránya egy adott évben; | |
| A: az újrafeldolgozott vagy újrahasználatra előkészített települési hulladék tömege egy adott évben; | |
| R: az újrafeldolgozott vagy újrahasználatra előkészített termékek és alkatrészek tömege egy adott évben; | |
| P: az adott évben keletkező települési hulladék tömege. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A termékek és alkatrészek újrahasználatra való előkészítésére vonatkozó számítási módszer a 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontja és (3) bekezdése értelmében

A termékek és alkatrészek újrahasználatra való előkészítésére vonatkozó számítási módszer a 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontja és (3) bekezdése értelmében

törölve

törölve

Az újrahasználatra való előkészítésre és újrafeldolgozásra vonatkozó, a 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontja és (3) bekezdése szerinti módosított arány kiszámításához a tagállamoknak a következő képletet kell használniuk:

Az újrahasználatra való előkészítésre és újrafeldolgozásra vonatkozó, a 11. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontja és (3) bekezdése szerinti módosított arány kiszámításához a tagállamoknak a következő képletet kell használniuk:

Formula

E: az újrahasználatra való előkészítés és újrafeldolgozás módosított aránya egy adott évben;

E: az újrahasználatra való előkészítés és újrafeldolgozás módosított aránya egy adott évben;

A: az újrafeldolgozott vagy újrahasználatra előkészített települési hulladék tömege egy adott évben;

A: az újrafeldolgozott vagy újrahasználatra előkészített települési hulladék tömege egy adott évben;

R: az újrafeldolgozott vagy újrahasználatra előkészített termékek és alkatrészek tömege egy adott évben;

R: az újrafeldolgozott vagy újrahasználatra előkészített termékek és alkatrészek tömege egy adott évben;

P: az adott évben keletkező települési hulladék tömege.

P: az adott évben keletkező települési hulladék tömege.

Módosítás 234

Módosítás 234

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

- I melléklet (új)

- I melléklet (új)

2008/98/EK irányelv

IV a melléklet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -I. melléklet |
| | Az irányelv a következő IVa. melléklettel egészül ki: |
| | „IVa. melléklet |
| | A körforgásos gazdaság felé tartó átmenet előmozdítását szolgáló eszközök tájékoztató jellegű jegyzéke |
| | 1. | Gazdasági eszközök: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

-I. melléklet

-I. melléklet

Az irányelv a következő IVa. melléklettel egészül ki:

Az irányelv a következő IVa. melléklettel egészül ki:

„IVa. melléklet

„IVa. melléklet

A körforgásos gazdaság felé tartó átmenet előmozdítását szolgáló eszközök tájékoztató jellegű jegyzéke

A körforgásos gazdaság felé tartó átmenet előmozdítását szolgáló eszközök tájékoztató jellegű jegyzéke

1.

Gazdasági eszközök:

| 1.1 | a hulladéklerakók igénybevételéért kivetett adók és/vagy díjak fokozatos növelése valamennyi hulladékkategória (háztartási, inert, egyéb) esetében; |
| --- | --- |

1.1

a hulladéklerakók igénybevételéért kivetett adók és/vagy díjak fokozatos növelése valamennyi hulladékkategória (háztartási, inert, egyéb) esetében;

| 1.2 | a hulladékégetésre kivetett adók és/vagy díjak bevezetése vagy növelése; |
| --- | --- |

1.2

a hulladékégetésre kivetett adók és/vagy díjak bevezetése vagy növelése;

| 1.3 | az előállított hulladék mennyiségével arányos díjakon alapuló rendszer bevezetése; |
| --- | --- |

1.3

az előállított hulladék mennyiségével arányos díjakon alapuló rendszer bevezetése;

| 1.4 | a meglévő és a később bevezetendő gyártói felelősségi rendszerek költséghatékonyságának növelésére irányuló intézkedések; |
| --- | --- |

1.4

a meglévő és a később bevezetendő gyártói felelősségi rendszerek költséghatékonyságának növelésére irányuló intézkedések;

| 1.5 | a gyártói pénzügyi és/vagy operatív felelősségi rendszerek hatályának új hulladékáramokra való kiterjesztése; |
| --- | --- |

1.5

a gyártói pénzügyi és/vagy operatív felelősségi rendszerek hatályának új hulladékáramokra való kiterjesztése;

| 1.6 | olyan gazdasági ösztönzők bevezetése, amelyek a helyi hatóságokat a megelőzés ösztönzésére és a szelektív gyűjtőrendszerek kialakítására és megerősítésére késztetik; |
| --- | --- |

1.6

olyan gazdasági ösztönzők bevezetése, amelyek a helyi hatóságokat a megelőzés ösztönzésére és a szelektív gyűjtőrendszerek kialakítására és megerősítésére késztetik;

| 1.7 | az újrahasználó ágazat fejlődését támogató intézkedések; |
| --- | --- |

1.7

az újrahasználó ágazat fejlődését támogató intézkedések;

| 1.8 | a hulladékhierarchiával ellentétes hatású támogatások megszüntetése. |
| --- | --- |

1.8

a hulladékhierarchiával ellentétes hatású támogatások megszüntetése.

| 2. | Egyéb intézkedések: |
| --- | --- |

2.

Egyéb intézkedések:

| 2.1 | a fenntartható fogyasztást és termelést előmozdító fenntartható közbeszerzés bevezetése; |
| --- | --- |

2.1

a fenntartható fogyasztást és termelést előmozdító fenntartható közbeszerzés bevezetése;

| 2.2 | olyan technikai és adóügyi intézkedések bevezetése, amelyek támogatják az újrahasznált termékek és az újrafeldolgozott anyagok (köztük a komposztált anyagok) piacainak fejlődését, és javítják az újrafeldolgozott anyagok minőségét; |
| --- | --- |

2.2

olyan technikai és adóügyi intézkedések bevezetése, amelyek támogatják az újrahasznált termékek és az újrafeldolgozott anyagok (köztük a komposztált anyagok) piacainak fejlődését, és javítják az újrafeldolgozott anyagok minőségét;

| 2.3 | az elérhető legjobb technológiák alkalmazása a hulladékkezelés terén, a különös aggodalomra okot adó anyagok eltávolítása céljából, amennyiben gazdasági és műszaki szempontból megvalósítható; |
| --- | --- |

2.3

az elérhető legjobb technológiák alkalmazása a hulladékkezelés terén, a különös aggodalomra okot adó anyagok eltávolítása céljából, amennyiben gazdasági és műszaki szempontból megvalósítható;

| 2.4 | olyan intézkedések bevezetése, amelyek növelik a helyes hulladékgazdálkodással és a szemetelés csökkentésével kapcsolatos lakossági tudatosságot, ideértve a hulladékmennyiség forrásnál való csökkentését és a szelektív hulladékgyűjtő rendszerekben való magas szintű részvételt ösztönző eseti kampányok szervezését is; |
| --- | --- |

2.4

olyan intézkedések bevezetése, amelyek növelik a helyes hulladékgazdálkodással és a szemetelés csökkentésével kapcsolatos lakossági tudatosságot, ideértve a hulladékmennyiség forrásnál való csökkentését és a szelektív hulladékgyűjtő rendszerekben való magas szintű részvételt ösztönző eseti kampányok szervezését is;

| 2.5 | olyan intézkedések bevezetése, amelyek többek között digitális eszközökkel megfelelő koordinációt biztosítanak a hulladékgazdálkodásban érintett valamennyi illetékes hatóság között, és biztosítják a legfontosabb érdekeltek részvételét; |
| --- | --- |

2.5

olyan intézkedések bevezetése, amelyek többek között digitális eszközökkel megfelelő koordinációt biztosítanak a hulladékgazdálkodásban érintett valamennyi illetékes hatóság között, és biztosítják a legfontosabb érdekeltek részvételét;

| 2.6 | az európai strukturális és beruházási alapok felhasználása az előírt célértékek teljesítéséhez szükséges hulladékgazdálkodási infrastruktúra kiépítésének finanszírozására.”. |
| --- | --- |

2.6

az európai strukturális és beruházási alapok felhasználása az előírt célértékek teljesítéséhez szükséges hulladékgazdálkodási infrastruktúra kiépítésének finanszírozására.”.

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0034/2017).

1

(1a)  
  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0266.

1a

Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0266.

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

14

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

14

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelve (2009. április 23.) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelve (2009. április 23.) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).

(1b)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

1b

Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

(1a)  
  A Bizottság 2014/955/EU határozata (2014. december 18.) a hulladékjegyzékről szóló 2000/532/EK határozatnak a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban történő módosításáról (HL L 370., 2014.12.30., 44. o.).

1a

A Bizottság 2014/955/EU határozata (2014. december 18.) a hulladékjegyzékről szóló 2000/532/EK határozatnak a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban történő módosításáról (HL L 370., 2014.12.30., 44. o.).

(1b)  
  A Bizottság 1357/2014/EU rendelete (2014. december 18.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv III. mellékletének felváltásáról (HL L 365., 2014.12.19., 89. o.).

1b

A Bizottság 1357/2014/EU rendelete (2014. december 18.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv III. mellékletének felváltásáról (HL L 365., 2014.12.19., 89. o.).

(17)  COM(2008)0699 és COM(2014)0297.

17

(17)  COM(2008)0699 és COM(2014)0297.

17

(18)  COM(2014)0297.

18

(18)  COM(2014)0297.

18

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/56/EK irányelve (2008. június 17.) a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (HL L 164., 2008.6.25., 19. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 2008/56/EK irányelve (2008. június 17.) a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (HL L 164., 2008.6.25., 19. o.).

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

19

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

19

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács i 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).”;

1a

Az Európai Parlament és a Tanács i 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).”;

(*1)  

  HL L 241., 2015.9.17., 1. o.

*1

HL L 241., 2015.9.17., 1. o.

(*2)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1535 irányelve (2015. szeptember 9.) a műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról (

  HL L 241., 2015.9.17., 1. o.).

*2

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1535 irányelve (2015. szeptember 9.) a műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról (

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2150/2002/EK rendelete (2002. november 25.) a hulladékra vonatkozó statisztikákról (HL L 332., 2002.12.9., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 2150/2002/EK rendelete (2002. november 25.) a hulladékra vonatkozó statisztikákról (HL L 332., 2002.12.9., 1. o.).

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/300 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/300

---

P8_TA(2017)0071

Hulladéklerakók ***I

Az Európai Parlament 2017. március 14-én elfogadott módosításai a hulladéklerakókról szóló 1999/31/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 263/31)

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

-1 preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1) | Tekintettel az Uniónak a nyersanyagok importjától való függésére és a természeti erőforrások jelentős részének rövid távon várható gyors kimerülésére, kulcsfontosságú feladat, hogy az Unióban található erőforrások közül amennyit csak lehet ismét kiaknázhatóvá tegyünk, valamint hogy fokozzuk a körforgásos gazdaságra való átállás ütemét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1)

Tekintettel az Uniónak a nyersanyagok importjától való függésére és a természeti erőforrások jelentős részének rövid távon várható gyors kimerülésére, kulcsfontosságú feladat, hogy az Unióban található erőforrások közül amennyit csak lehet ismét kiaknázhatóvá tegyünk, valamint hogy fokozzuk a körforgásos gazdaságra való átállás ütemét.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

-1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1a) | A hulladékgazdálkodást fenntartható anyaggazdálkodássá kell átalakítani. A hulladéklerakókról szóló irányelv felülvizsgálata erre nyújt lehetőséget. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1a)

A hulladékgazdálkodást fenntartható anyaggazdálkodássá kell átalakítani. A hulladéklerakókról szóló irányelv felülvizsgálata erre nyújt lehetőséget.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A környezet minőségének védelme, megőrzése és javítása, az emberi egészség védelme, a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosítása,
  valamint
  a valóban körforgásos gazdaság kiépítése érdekében javítani kell az Európai Unióban folytatott hulladékgazdálkodás színvonalát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A környezet minőségének védelme, megőrzése és javítása, az emberi egészség védelme, a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosítása,
  valamint
  a valóban körforgásos gazdaság kiépítése érdekében javítani kell az Európai Unióban folytatott hulladékgazdálkodás színvonalát.

| (1) | A környezet minőségének védelme, megőrzése és javítása, az emberi egészség védelme, a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosítása, a valóban körforgásos gazdaság kiépítése
  , az energiahatékonyság növelése, valamint az Unió erőforrás-függőségének csökkentése
  érdekében javítani kell az Európai Unióban folytatott hulladékgazdálkodás színvonalát. |
| --- | --- |

(1)

A környezet minőségének védelme, megőrzése és javítása, az emberi egészség védelme, a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosítása, a valóban körforgásos gazdaság kiépítése
  , az energiahatékonyság növelése, valamint az Unió erőforrás-függőségének csökkentése
  érdekében javítani kell az Európai Unióban folytatott hulladékgazdálkodás színvonalát.

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | A körforgásos gazdaságnak meg kell valósítania a hetedik környezetvédelmi cselekvési program kifejezett rendelkezéseit, amely toxikus anyagoktól mentes anyagciklusok kifejlesztésére szólít fel annak érdekében, hogy az újrafeldolgozott hulladék jelentős és megbízható uniós nyersanyagforrásként kerüljön felhasználásra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

A körforgásos gazdaságnak meg kell valósítania a hetedik környezetvédelmi cselekvési program kifejezett rendelkezéseit, amely toxikus anyagoktól mentes anyagciklusok kifejlesztésére szólít fel annak érdekében, hogy az újrafeldolgozott hulladék jelentős és megbízható uniós nyersanyagforrásként kerüljön felhasználásra.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A hulladéklerakókban való elhelyezés korlátozására vonatkozóan az 1999/31/EK tanácsi irányelvben (14) előírt célértékeket
  módosítani
  kell, hogy jobban tükrözzék az Uniónak a körforgásos gazdaság felé való elmozdulás iránti ambícióját, valamint hogy a nem veszélyes hulladék hulladéklerakókban való elhelyezésének
  korlátozásával
  előrelépés történjen a nyersanyag-politikai kezdeményezés (15) végrehajtásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

A hulladéklerakókban való elhelyezés korlátozására vonatkozóan az 1999/31/EK tanácsi irányelvben (14) előírt célértékeket
  módosítani
  kell, hogy jobban tükrözzék az Uniónak a körforgásos gazdaság felé való elmozdulás iránti ambícióját, valamint hogy a nem veszélyes hulladék hulladéklerakókban való elhelyezésének
  korlátozásával
  előrelépés történjen a nyersanyag-politikai kezdeményezés (15) végrehajtásában.

| (2) | A hulladéklerakókban való elhelyezés korlátozására vonatkozóan az 1999/31/EK tanácsi irányelvben (14) előírt célértékeket
  meg
  kell
  erősíteni
  , hogy jobban tükrözzék az Uniónak a körforgásos gazdaság felé való elmozdulás iránti ambícióját, valamint hogy a nem veszélyes hulladék hulladéklerakókban való elhelyezésének
  fokozatos minimalizálásával
  előrelépés történjen a nyersanyag-politikai kezdeményezés (15) végrehajtásában.
  A Bizottság és a tagállamok gondoskodnak arról, hogy ez egy olyan, integrált politikába illeszkedjék, amely biztosítja a hulladékhierarchia körültekintő alkalmazását, elősegíti a megelőzés, újrahasznosítás és újrafeldolgozás felé történő elmozdulást, illetve megakadályozza a hulladéklerakóban való elhelyezésről az égetésre való áttérést. |
| --- | --- |

(2)

A hulladéklerakókban való elhelyezés korlátozására vonatkozóan az 1999/31/EK tanácsi irányelvben (14) előírt célértékeket
  meg
  kell
  erősíteni
  , hogy jobban tükrözzék az Uniónak a körforgásos gazdaság felé való elmozdulás iránti ambícióját, valamint hogy a nem veszélyes hulladék hulladéklerakókban való elhelyezésének
  fokozatos minimalizálásával
  előrelépés történjen a nyersanyag-politikai kezdeményezés (15) végrehajtásában.
  A Bizottság és a tagállamok gondoskodnak arról, hogy ez egy olyan, integrált politikába illeszkedjék, amely biztosítja a hulladékhierarchia körültekintő alkalmazását, elősegíti a megelőzés, újrahasznosítás és újrafeldolgozás felé történő elmozdulást, illetve megakadályozza a hulladéklerakóban való elhelyezésről az égetésre való áttérést.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A hulladékjogi előírások következetességének fokozása érdekében az 1999/31/EK irányelvben található fogalommeghatározásokat hozzá kell igazítani a 2008/98/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvben (16) találhatókhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A hulladékjogi előírások következetességének fokozása érdekében az 1999/31/EK irányelvben található fogalommeghatározásokat hozzá kell igazítani a 2008/98/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvben (16) találhatókhoz.

| (4) | A hulladékjogi előírások következetességének fokozása érdekében az 1999/31/EK irányelvben található fogalommeghatározásokat
  szükség esetén
  hozzá kell igazítani a 2008/98/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvben (16) találhatókhoz. |
| --- | --- |

(4)

A hulladékjogi előírások következetességének fokozása érdekében az 1999/31/EK irányelvben található fogalommeghatározásokat
  szükség esetén
  hozzá kell igazítani a 2008/98/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvben (16) találhatókhoz.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi szempontból egyértelműen előnyös tovább korlátozni a hulladék hulladéklerakókban való elhelyezését, első lépésként az elkülönítve gyűjtött hulladékáramok, például a műanyagok, a fémek, az üveg, a papír és a biohulladék tekintetében. Az elkülönítve gyűjtött hulladékokból származó maradékhulladék
  újrafeldolgozásának
  vagy egyéb formában történő
  hasznosításának
  műszaki,
  környezeti
  vagy
  gazdasági megvalósíthatóságát figyelembe kell venni a hulladéklerakókban való elhelyezésre vonatkozó korlátozás végrehajtásakor
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi szempontból egyértelműen előnyös tovább korlátozni a hulladék hulladéklerakókban való elhelyezését, első lépésként az elkülönítve gyűjtött hulladékáramok, például a műanyagok, a fémek, az üveg, a papír és a biohulladék tekintetében. Az elkülönítve gyűjtött hulladékokból származó maradékhulladék
  újrafeldolgozásának
  vagy egyéb formában történő
  hasznosításának
  műszaki,
  környezeti
  vagy
  gazdasági megvalósíthatóságát figyelembe kell venni a hulladéklerakókban való elhelyezésre vonatkozó korlátozás végrehajtásakor
  .

| (5) | Környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi szempontból egyértelműen előnyös tovább korlátozni a hulladék hulladéklerakókban való elhelyezését, első lépésként az elkülönítve gyűjtött hulladékáramok – például a műanyagok, a fémek, az üveg, a papír és a biohulladék – tekintetében
  , azzal a céllal, hogy a hulladéklerakók kizárólag maradékhulladékot fogadjanak
  . Az
  infrastruktúrába, valamint a kutatásba és az innovációba történő hosszú távú beruházásoknak döntő szerepük lesz az
  elkülönítve gyűjtött hulladékokból származó maradékhulladék
  mennyiségének csökkentésében, amelynek újrafeldolgozása
  vagy egyéb formában történő
  hasznosítása jelenleg
  műszaki,
  környezetvédelmi
  vagy
  gazdaságossági szempontból nem valósítható meg
  . |
| --- | --- |

(5)

Környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi szempontból egyértelműen előnyös tovább korlátozni a hulladék hulladéklerakókban való elhelyezését, első lépésként az elkülönítve gyűjtött hulladékáramok – például a műanyagok, a fémek, az üveg, a papír és a biohulladék – tekintetében
  , azzal a céllal, hogy a hulladéklerakók kizárólag maradékhulladékot fogadjanak
  . Az
  infrastruktúrába, valamint a kutatásba és az innovációba történő hosszú távú beruházásoknak döntő szerepük lesz az
  elkülönítve gyűjtött hulladékokból származó maradékhulladék
  mennyiségének csökkentésében, amelynek újrafeldolgozása
  vagy egyéb formában történő
  hasznosítása jelenleg
  műszaki,
  környezetvédelmi
  vagy
  gazdaságossági szempontból nem valósítható meg
  .

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | A hulladék hulladéklerakókban való további elhelyezésének korlátozására, mint a természeti erőforrások kezelésének a körforgásos gazdaságon belüli, fenntartható módjára irányuló politikai és társadalmi ösztönzésnek tiszteletben kell tartania a 2008/98/EK irányelv 4. cikkében megállapított hulladékgazdálkodási hierarchiát és szigorúan olyan megközelítést kell alkalmaznia, amely a megelőzést helyezi előtérbe és betartja az elővigyázatosság elvét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

A hulladék hulladéklerakókban való további elhelyezésének korlátozására, mint a természeti erőforrások kezelésének a körforgásos gazdaságon belüli, fenntartható módjára irányuló politikai és társadalmi ösztönzésnek tiszteletben kell tartania a 2008/98/EK irányelv 4. cikkében megállapított hulladékgazdálkodási hierarchiát és szigorúan olyan megközelítést kell alkalmaznia, amely a megelőzést helyezi előtérbe és betartja az elővigyázatosság elvét.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A települési hulladékon belül jelentős részarányt képvisel a biológiailag lebontható települési hulladék. A biológiailag lebontható, kezeletlen hulladék hulladéklerakókban való elhelyezése súlyos kedvezőtlen környezeti hatásokkal jár az üvegházhatásúgáz-kibocsátás, valamint a felszíni vizek, a talajvíz, a talaj és a levegő szennyezése formájában. Noha a biológiailag lebontható hulladék hulladéklerakóktól való eltérítése tekintetében az 1999/31/EK irányelv már előír célértékeket, a biológiailag lebontható hulladék hulladéklerakókban való elhelyezésére vonatkozóan helyénvaló további korlátozásokat megállapítani, méghozzá a 2008/98/EK irányelv 22. cikkének megfelelően elkülönítve
  gyűjtött
  , biológiailag lebontható hulladék hulladéklerakókban való elhelyezésének betiltásával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A települési hulladékon belül jelentős részarányt képvisel a biológiailag lebontható települési hulladék. A biológiailag lebontható, kezeletlen hulladék hulladéklerakókban való elhelyezése súlyos kedvezőtlen környezeti hatásokkal jár az üvegházhatásúgáz-kibocsátás, valamint a felszíni vizek, a talajvíz, a talaj és a levegő szennyezése formájában. Noha a biológiailag lebontható hulladék hulladéklerakóktól való eltérítése tekintetében az 1999/31/EK irányelv már előír célértékeket, a biológiailag lebontható hulladék hulladéklerakókban való elhelyezésére vonatkozóan helyénvaló további korlátozásokat megállapítani, méghozzá a 2008/98/EK irányelv 22. cikkének megfelelően elkülönítve
  gyűjtött
  , biológiailag lebontható hulladék hulladéklerakókban való elhelyezésének betiltásával.

| (6) | A települési hulladékon belül jelentős részarányt képvisel a biológiailag lebontható települési hulladék. A biológiailag lebontható, kezeletlen hulladék hulladéklerakókban való elhelyezése súlyos kedvezőtlen környezeti hatásokkal jár az üvegházhatásúgáz-kibocsátás, valamint a felszíni vizek, a talajvíz, a talaj és a levegő szennyezése formájában. Noha a biológiailag lebontható hulladék hulladéklerakóktól való eltérítése tekintetében az 1999/31/EK irányelv már előír célértékeket, a biológiailag lebontható hulladék hulladéklerakókban való elhelyezésére vonatkozóan helyénvaló további korlátozásokat megállapítani, méghozzá a 2008/98/EK irányelv 22. cikkének megfelelően elkülönítve
  gyűjtendő
  , biológiailag lebontható hulladék hulladéklerakókban való elhelyezésének betiltásával. |
| --- | --- |

(6)

A települési hulladékon belül jelentős részarányt képvisel a biológiailag lebontható települési hulladék. A biológiailag lebontható, kezeletlen hulladék hulladéklerakókban való elhelyezése súlyos kedvezőtlen környezeti hatásokkal jár az üvegházhatásúgáz-kibocsátás, valamint a felszíni vizek, a talajvíz, a talaj és a levegő szennyezése formájában. Noha a biológiailag lebontható hulladék hulladéklerakóktól való eltérítése tekintetében az 1999/31/EK irányelv már előír célértékeket, a biológiailag lebontható hulladék hulladéklerakókban való elhelyezésére vonatkozóan helyénvaló további korlátozásokat megállapítani, méghozzá a 2008/98/EK irányelv 22. cikkének megfelelően elkülönítve
  gyűjtendő
  , biológiailag lebontható hulladék hulladéklerakókban való elhelyezésének betiltásával.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Számos tagállam még nem alakította ki teljes mértékben a szükséges hulladékgazdálkodási infrastruktúráját. A hulladéklerakók igénybevételének csökkentésére vonatkozó célérték megállapítása tovább ösztönzi az elkülönített
  gyűjtést
  és a hulladékok
  válogatását
  és
  újrafeldolgozását
  , lehetővé téve annak elkerülését, hogy az újrafeldolgozásra alkalmas hulladékok a hulladékhierarchia
  alján
  rekedjenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Számos tagállam még nem alakította ki teljes mértékben a szükséges hulladékgazdálkodási infrastruktúráját. A hulladéklerakók igénybevételének csökkentésére vonatkozó célérték megállapítása tovább ösztönzi az elkülönített
  gyűjtést
  és a hulladékok
  válogatását
  és
  újrafeldolgozását
  , lehetővé téve annak elkerülését, hogy az újrafeldolgozásra alkalmas hulladékok a hulladékhierarchia
  alján
  rekedjenek.

| (7) | Számos tagállam még nem alakította ki teljes mértékben a szükséges hulladékgazdálkodási infrastruktúráját. A hulladéklerakók igénybevételének csökkentésére vonatkozó
  világos és nagyra törő
  célérték megállapítása tovább ösztönzi az elkülönített
  gyűjtés
  és a hulladékok
  válogatásának
  és
  újrafeldolgozásának megkönnyítése érdekében tett beruházásokat
  , lehetővé téve annak elkerülését, hogy az újrafeldolgozásra alkalmas hulladékok a hulladékhierarchia
  legalacsonyabb szintjén
  rekedjenek. |
| --- | --- |

(7)

Számos tagállam még nem alakította ki teljes mértékben a szükséges hulladékgazdálkodási infrastruktúráját. A hulladéklerakók igénybevételének csökkentésére vonatkozó
  világos és nagyra törő
  célérték megállapítása tovább ösztönzi az elkülönített
  gyűjtés
  és a hulladékok
  válogatásának
  és
  újrafeldolgozásának megkönnyítése érdekében tett beruházásokat
  , lehetővé téve annak elkerülését, hogy az újrafeldolgozásra alkalmas hulladékok a hulladékhierarchia
  legalacsonyabb szintjén
  rekedjenek.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A hulladéklerakók igénybevételének fokozatos
  csökkentése
  elengedhetetlen az emberi egészségre és a környezetre káros hatások megelőzéséhez, valamint annak biztosításához, hogy a gazdasági szempontból értékes hulladékanyagok a megfelelő hulladékgazdálkodásnak köszönhetően és a hulladékhierarchiával összhangban fokozatosan ténylegesen hasznosításra kerüljenek. E 
  csökkentéssel el
  kell
  kerülni
  , hogy a maradékhulladék – például energetikai hasznosítás vagy a kezeletlen települési hulladék alacsony minőségű terméket eredményező mechanikai-biológiai úton történő – kezelésére szolgáló létesítményekben túlzott kapacitás alakuljon ki, ami veszélyeztetheti a 2008/98/EK irányelv 11. cikkében rögzített, a települési hulladék újrahasználatra való előkészítésére és újrafeldolgozására vonatkozó hosszú távú uniós célok elérését. Ehhez hasonlóan, az emberi egészséget vagy a környezetet érő káros hatások megelőzése érdekében a tagállamoknak ugyan meg kell tenniük minden szükséges lépést annak érdekében, hogy csak kezelt hulladék kerüljön a hulladéklerakókba, azonban gondoskodni kell arról, hogy e kötelezettség betartása a települési maradékhulladék kezelésében ne vezessen kapacitásfeleslegek kialakulásához. Ezen túlmenően a 2008/98/EK irányelv 11. cikkében megállapított célértékek és az ezen irányelv 5. cikkében a hulladéklerakók igénybevételének csökkentésére vonatkozóan meghatározott célérték közötti összhang biztosítása, valamint a szóban forgó célértékek eléréséhez szükséges infrastruktúra és beruházások összehangolt tervezése érdekében azoknak a tagállamoknak, amelyek a települési hulladék újrafeldolgozására vonatkozó célértékek elérésére hosszabb határidőt kaptak, több időt kell biztosítani a hulladéklerakók igénybevételének 2030-ig történő csökkentésére vonatkozó cél megvalósítására is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A hulladéklerakók igénybevételének fokozatos
  csökkentése
  elengedhetetlen az emberi egészségre és a környezetre káros hatások megelőzéséhez, valamint annak biztosításához, hogy a gazdasági szempontból értékes hulladékanyagok a megfelelő hulladékgazdálkodásnak köszönhetően és a hulladékhierarchiával összhangban fokozatosan ténylegesen hasznosításra kerüljenek. E 
  csökkentéssel el
  kell
  kerülni
  , hogy a maradékhulladék – például energetikai hasznosítás vagy a kezeletlen települési hulladék alacsony minőségű terméket eredményező mechanikai-biológiai úton történő – kezelésére szolgáló létesítményekben túlzott kapacitás alakuljon ki, ami veszélyeztetheti a 2008/98/EK irányelv 11. cikkében rögzített, a települési hulladék újrahasználatra való előkészítésére és újrafeldolgozására vonatkozó hosszú távú uniós célok elérését. Ehhez hasonlóan, az emberi egészséget vagy a környezetet érő káros hatások megelőzése érdekében a tagállamoknak ugyan meg kell tenniük minden szükséges lépést annak érdekében, hogy csak kezelt hulladék kerüljön a hulladéklerakókba, azonban gondoskodni kell arról, hogy e kötelezettség betartása a települési maradékhulladék kezelésében ne vezessen kapacitásfeleslegek kialakulásához. Ezen túlmenően a 2008/98/EK irányelv 11. cikkében megállapított célértékek és az ezen irányelv 5. cikkében a hulladéklerakók igénybevételének csökkentésére vonatkozóan meghatározott célérték közötti összhang biztosítása, valamint a szóban forgó célértékek eléréséhez szükséges infrastruktúra és beruházások összehangolt tervezése érdekében azoknak a tagállamoknak, amelyek a települési hulladék újrafeldolgozására vonatkozó célértékek elérésére hosszabb határidőt kaptak, több időt kell biztosítani a hulladéklerakók igénybevételének 2030-ig történő csökkentésére vonatkozó cél megvalósítására is.

| (8) | A hulladéklerakók igénybevételének fokozatos
  minimalizálása
  elengedhetetlen az emberi egészségre és a környezetre káros hatások megelőzéséhez, valamint annak biztosításához, hogy a gazdasági szempontból értékes hulladékanyagok a 
  2008/98/EK irányelvben meghatározott
  megfelelő hulladékgazdálkodásnak köszönhetően és a hulladékhierarchiával összhangban fokozatosan ténylegesen hasznosításra kerüljenek.
  A hulladéklerakás
  e 
  fokozatos csökkentése számos tagállamban jelentős változást követel majd meg a hulladékgazdálkodásban. A hulladékgyűjtéssel és -feldolgozással kapcsolatos jobb statisztikákkal és a hulladékáramok jobb nyomon követhetőségével elkerülhetővé
  kell
  válnia
  , hogy a maradékhulladék – például energetikai hasznosítás vagy a kezeletlen települési hulladék alacsony minőségű terméket eredményező mechanikai-biológiai úton történő – kezelésére szolgáló létesítményekben túlzott kapacitás alakuljon ki, ami veszélyeztetheti a 2008/98/EK irányelv 11. cikkében rögzített, a települési hulladék újrahasználatra való előkészítésére és újrafeldolgozására vonatkozó hosszú távú uniós célok elérését. Ehhez hasonlóan, az emberi egészséget vagy a környezetet érő káros hatások megelőzése érdekében a tagállamoknak ugyan meg kell tenniük minden szükséges lépést annak érdekében, hogy csak kezelt hulladék kerüljön a hulladéklerakókba, azonban gondoskodni kell arról, hogy e kötelezettség betartása a települési maradékhulladék kezelésében ne vezessen kapacitásfeleslegek kialakulásához
  . Az egyes tagállamokban a közelmúltban végrehajtott beruházások fényében, amelyek a maradékhulladék kezelésére szolgáló létesítményekben túlzott kapacitás kialakulását eredményezték (energetikai hasznosítás vagy alacsony minőségű terméket eredményező mechanikai-biológiai úton történő kezelés), kulcsfontosságú, hogy egyértelmű jelzést küldjünk a hulladékgazdálkodási üzemeltetőknek és a tagállamoknak, hogy kerüljék el az olyan beruházásokat, amelyek nem összeegyeztethetők a hulladéklerakókról vagy a hulladékokról szóló keretirányelvekben megállapított, hosszú távú célkitűzésekkel, és amelyeket később megbánnának. Ezen okokból kifolyólag fontolóra lehetne venni a települési hulladék elégetésének korlátozását, összhangban a 2008/98/EK irányelv 11. cikkében és az 1999/31/EK irányelv 5. cikkében rögzített, újrahasználatra való előkészítésre és újrafeldolgozásra vonatkozó célokkal.
  Ezen túlmenően a 2008/98/EK irányelv 11. cikkében megállapított célértékek és az ezen irányelv 5. cikkében a hulladéklerakók igénybevételének csökkentésére vonatkozóan meghatározott célérték közötti összhang biztosítása, valamint a szóban forgó célértékek eléréséhez szükséges infrastruktúra és beruházások összehangolt tervezése érdekében azoknak a tagállamoknak, amelyek a települési hulladék újrafeldolgozására vonatkozó célértékek elérésére hosszabb határidőt kaptak, több időt kell biztosítani a hulladéklerakók igénybevételének 2030-ig történő csökkentésére vonatkozó cél megvalósítására is. |
| --- | --- |

(8)

A hulladéklerakók igénybevételének fokozatos
  minimalizálása
  elengedhetetlen az emberi egészségre és a környezetre káros hatások megelőzéséhez, valamint annak biztosításához, hogy a gazdasági szempontból értékes hulladékanyagok a 
  2008/98/EK irányelvben meghatározott
  megfelelő hulladékgazdálkodásnak köszönhetően és a hulladékhierarchiával összhangban fokozatosan ténylegesen hasznosításra kerüljenek.
  A hulladéklerakás
  e 
  fokozatos csökkentése számos tagállamban jelentős változást követel majd meg a hulladékgazdálkodásban. A hulladékgyűjtéssel és -feldolgozással kapcsolatos jobb statisztikákkal és a hulladékáramok jobb nyomon követhetőségével elkerülhetővé
  kell
  válnia
  , hogy a maradékhulladék – például energetikai hasznosítás vagy a kezeletlen települési hulladék alacsony minőségű terméket eredményező mechanikai-biológiai úton történő – kezelésére szolgáló létesítményekben túlzott kapacitás alakuljon ki, ami veszélyeztetheti a 2008/98/EK irányelv 11. cikkében rögzített, a települési hulladék újrahasználatra való előkészítésére és újrafeldolgozására vonatkozó hosszú távú uniós célok elérését. Ehhez hasonlóan, az emberi egészséget vagy a környezetet érő káros hatások megelőzése érdekében a tagállamoknak ugyan meg kell tenniük minden szükséges lépést annak érdekében, hogy csak kezelt hulladék kerüljön a hulladéklerakókba, azonban gondoskodni kell arról, hogy e kötelezettség betartása a települési maradékhulladék kezelésében ne vezessen kapacitásfeleslegek kialakulásához
  . Az egyes tagállamokban a közelmúltban végrehajtott beruházások fényében, amelyek a maradékhulladék kezelésére szolgáló létesítményekben túlzott kapacitás kialakulását eredményezték (energetikai hasznosítás vagy alacsony minőségű terméket eredményező mechanikai-biológiai úton történő kezelés), kulcsfontosságú, hogy egyértelmű jelzést küldjünk a hulladékgazdálkodási üzemeltetőknek és a tagállamoknak, hogy kerüljék el az olyan beruházásokat, amelyek nem összeegyeztethetők a hulladéklerakókról vagy a hulladékokról szóló keretirányelvekben megállapított, hosszú távú célkitűzésekkel, és amelyeket később megbánnának. Ezen okokból kifolyólag fontolóra lehetne venni a települési hulladék elégetésének korlátozását, összhangban a 2008/98/EK irányelv 11. cikkében és az 1999/31/EK irányelv 5. cikkében rögzített, újrahasználatra való előkészítésre és újrafeldolgozásra vonatkozó célokkal.
  Ezen túlmenően a 2008/98/EK irányelv 11. cikkében megállapított célértékek és az ezen irányelv 5. cikkében a hulladéklerakók igénybevételének csökkentésére vonatkozóan meghatározott célérték közötti összhang biztosítása, valamint a szóban forgó célértékek eléréséhez szükséges infrastruktúra és beruházások összehangolt tervezése érdekében azoknak a tagállamoknak, amelyek a települési hulladék újrafeldolgozására vonatkozó célértékek elérésére hosszabb határidőt kaptak, több időt kell biztosítani a hulladéklerakók igénybevételének 2030-ig történő csökkentésére vonatkozó cél megvalósítására is.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | Ezen irányelv célkitűzései elérésének elősegítése és a körforgásos gazdaságra való átállás ösztönzése érdekében a Bizottságnak elő kell mozdítania egyrészt a tagállamok, másrészt a gazdaság különböző ágazatai közötti koordinációt, valamint az információk és a bevált gyakorlatok cseréjét. Ezt a cserét egy olyan kommunikációs platform létrehozásával lehetne elősegíteni, amely felhívhatná a figyelmet az új ipari megoldásokra és jobb áttekintést nyújthatna a rendelkezésre álló kapacitásokról, valamint hozzájárulna a hulladékipar és az egyéb ágazatok összekapcsolásához és az ipari szimbiózis támogatásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

Ezen irányelv célkitűzései elérésének elősegítése és a körforgásos gazdaságra való átállás ösztönzése érdekében a Bizottságnak elő kell mozdítania egyrészt a tagállamok, másrészt a gazdaság különböző ágazatai közötti koordinációt, valamint az információk és a bevált gyakorlatok cseréjét. Ezt a cserét egy olyan kommunikációs platform létrehozásával lehetne elősegíteni, amely felhívhatná a figyelmet az új ipari megoldásokra és jobb áttekintést nyújthatna a rendelkezésre álló kapacitásokról, valamint hozzájárulna a hulladékipar és az egyéb ágazatok összekapcsolásához és az ipari szimbiózis támogatásához.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

8 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8b) | A Bizottságnak támogatnia kell a koordinációt és az információk és bevált gyakorlatok kicserélését a tagállamok, a regionális és különösen a helyi hatóságok között, beleértve az összes érintett civiltársadalmi szervezetet, a szociális partnerszervezeteket, a környezetvédelmi és fogyasztói szervezeteket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8b)

A Bizottságnak támogatnia kell a koordinációt és az információk és bevált gyakorlatok kicserélését a tagállamok, a regionális és különösen a helyi hatóságok között, beleértve az összes érintett civiltársadalmi szervezetet, a szociális partnerszervezeteket, a környezetvédelmi és fogyasztói szervezeteket.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

8 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8c) | A jelen irányelv céljainak megfelelő alkalmazása és végrehajtása érdekében gondoskodni kell arról, hogy azoknak a területeknek a helyi hatóságait, ahol a hulladéklerakók találhatók, elismerjék érintett szereplőnek, mivel közvetlenül ők szenvedik el a hulladék lerakóban való elhelyezésének következményeit. Ennek kapcsán előzetesen nyilvános és demokratikus konzultációt kell tartani azokon a településeken és több települést magukba foglaló területeken, ahol hulladéklerakó fog létesülni, és megfelelő kompenzációt kell nyújtani a helyi lakosság számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8c)

A jelen irányelv céljainak megfelelő alkalmazása és végrehajtása érdekében gondoskodni kell arról, hogy azoknak a területeknek a helyi hatóságait, ahol a hulladéklerakók találhatók, elismerjék érintett szereplőnek, mivel közvetlenül ők szenvedik el a hulladék lerakóban való elhelyezésének következményeit. Ennek kapcsán előzetesen nyilvános és demokratikus konzultációt kell tartani azokon a településeken és több települést magukba foglaló területeken, ahol hulladéklerakó fog létesülni, és megfelelő kompenzációt kell nyújtani a helyi lakosság számára.

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

8 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8d) | A Bizottságnak garantálnia kell, hogy az uniós és nemzeti törvények megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az Unióban található összes hulladéklerakót ellenőrizzék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8d)

A Bizottságnak garantálnia kell, hogy az uniós és nemzeti törvények megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az Unióban található összes hulladéklerakót ellenőrizzék.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Ezen irányelv jobb, a határidőkhöz jobban igazodó és egységesebb végrehajtása és a végrehajtás hiányosságainak előrejelzése érdekében fel kell állítani egy korai előrejelző rendszert, amely lehetővé teszi a gyenge pontok észlelését és azt, hogy a beavatkozás már jóval a célértékek teljesítésének határideje előtt megtörténjen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Ezen irányelv jobb, a határidőkhöz jobban igazodó és egységesebb végrehajtása és a végrehajtás hiányosságainak előrejelzése érdekében fel kell állítani egy korai előrejelző rendszert, amely lehetővé teszi a gyenge pontok észlelését és azt, hogy a beavatkozás már jóval a célértékek teljesítésének határideje előtt megtörténjen.

| (9) | Ezen irányelv jobb, a határidőkhöz jobban igazodó és egységesebb végrehajtása és a végrehajtás hiányosságainak előrejelzése érdekében fel kell állítani egy korai előrejelző rendszert, amely lehetővé teszi a gyenge pontok észlelését és azt, hogy a beavatkozás már jóval a célértékek teljesítésének határideje előtt megtörténjen
  , és elősegítse a bevált gyakorlatok cseréjét a különféle gazdasági szereplők között
  . |
| --- | --- |

(9)

Ezen irányelv jobb, a határidőkhöz jobban igazodó és egységesebb végrehajtása és a végrehajtás hiányosságainak előrejelzése érdekében fel kell állítani egy korai előrejelző rendszert, amely lehetővé teszi a gyenge pontok észlelését és azt, hogy a beavatkozás már jóval a célértékek teljesítésének határideje előtt megtörténjen
  , és elősegítse a bevált gyakorlatok cseréjét a különféle gazdasági szereplők között
  .

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A tagállamok által szolgáltatott
  statisztikai adatok
  alapvető fontosságúak ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja az egyes tagállamok hulladékjogi előírásoknak való megfelelését. A 
  statisztikai
  adatok minőségét, megbízhatóságát és összevethetőségét fokozni kell a hulladékokkal összefüggő adatszolgáltatás egységes belépési ponton keresztül történő teljesítésével, az elavult adatszolgáltatási követelmények megszüntetésével, a nemzeti adatszolgáltatási mechanizmusok összehasonlító értékelésével és az adatminőség-ellenőrzési jelentés bevezetésével. A hulladékgazdálkodás területén a megbízható adatszolgáltatás nélkülözhetetlen a hatékony végrehajtáshoz és az adatok tagállamok közötti összehasonlíthatóságához. Ezért
  akkor, amikor
  az 1999/31/EK irányelvben
  meghatározott
  célértékek
  teljesítéséről összeállítják jelentéseiket,
  a tagállamoknak a Bizottság
  és
  a tagállamok nemzeti statisztikai
  hivatalai által közösen
  kidolgozott
  legújabb
  módszertant kell alkalmazniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A tagállamok által szolgáltatott
  statisztikai adatok
  alapvető fontosságúak ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja az egyes tagállamok hulladékjogi előírásoknak való megfelelését. A 
  statisztikai
  adatok minőségét, megbízhatóságát és összevethetőségét fokozni kell a hulladékokkal összefüggő adatszolgáltatás egységes belépési ponton keresztül történő teljesítésével, az elavult adatszolgáltatási követelmények megszüntetésével, a nemzeti adatszolgáltatási mechanizmusok összehasonlító értékelésével és az adatminőség-ellenőrzési jelentés bevezetésével. A hulladékgazdálkodás területén a megbízható adatszolgáltatás nélkülözhetetlen a hatékony végrehajtáshoz és az adatok tagállamok közötti összehasonlíthatóságához. Ezért
  akkor, amikor
  az 1999/31/EK irányelvben
  meghatározott
  célértékek
  teljesítéséről összeállítják jelentéseiket,
  a tagállamoknak a Bizottság
  és
  a tagállamok nemzeti statisztikai
  hivatalai által közösen
  kidolgozott
  legújabb
  módszertant kell alkalmazniuk.

| (11) | A tagállamok által szolgáltatott
  adatok és információk
  alapvető fontosságúak ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja az egyes tagállamok hulladékjogi előírásoknak való megfelelését. A 
  szolgáltatott
  adatok minőségét, megbízhatóságát és összevethetőségét fokozni kell
  a megbízható forrásokon alapuló adatok gyűjtése és feldolgozása közös módszertanának kidolgozásával és
  a hulladékokkal összefüggő adatszolgáltatás egységes belépési ponton keresztül történő teljesítésével, az elavult adatszolgáltatási követelmények megszüntetésével, a nemzeti adatszolgáltatási mechanizmusok összehasonlító értékelésével és az adatminőség-ellenőrzési jelentés bevezetésével. A hulladékgazdálkodás területén a megbízható adatszolgáltatás nélkülözhetetlen a hatékony végrehajtáshoz és az adatok tagállamok közötti összehasonlíthatóságához. Ezért az 1999/31/EK irányelvben
  megállapított
  célértékek
  teljesítésével kapcsolatos jelentéseik összeállítása során
  a tagállamoknak a Bizottság
  által
  a tagállamok nemzeti statisztikai
  hivatalaival és a hulladékgazdálkodásért felelős nemzeti hatóságokkal való együttműködésben
  kidolgozott
  közös
  módszertant kell alkalmazniuk. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok által szolgáltatott
  adatok és információk
  alapvető fontosságúak ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja az egyes tagállamok hulladékjogi előírásoknak való megfelelését. A 
  szolgáltatott
  adatok minőségét, megbízhatóságát és összevethetőségét fokozni kell
  a megbízható forrásokon alapuló adatok gyűjtése és feldolgozása közös módszertanának kidolgozásával és
  a hulladékokkal összefüggő adatszolgáltatás egységes belépési ponton keresztül történő teljesítésével, az elavult adatszolgáltatási követelmények megszüntetésével, a nemzeti adatszolgáltatási mechanizmusok összehasonlító értékelésével és az adatminőség-ellenőrzési jelentés bevezetésével. A hulladékgazdálkodás területén a megbízható adatszolgáltatás nélkülözhetetlen a hatékony végrehajtáshoz és az adatok tagállamok közötti összehasonlíthatóságához. Ezért az 1999/31/EK irányelvben
  megállapított
  célértékek
  teljesítésével kapcsolatos jelentéseik összeállítása során
  a tagállamoknak a Bizottság
  által
  a tagállamok nemzeti statisztikai
  hivatalaival és a hulladékgazdálkodásért felelős nemzeti hatóságokkal való együttműködésben
  kidolgozott
  közös
  módszertant kell alkalmazniuk.

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Az 1999/31/EK irányelv
  kiegészítése, illetve
  módosítása érdekében
  – különös tekintettel mellékleteinek a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítására –
  a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 
  16. cikk vonatkozásában a
  Szerződés 290. cikke alapján jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő
  munka
  során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten
  is
  . A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  előkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak
  az Európai Parlament és a Tanács
  részére történő egyidejű, időszerű
  és
  megfelelő továbbításáról
  . A mellékletek módosítása kizárólag az ezen irányelvben megállapított elvekkel összhangban történhet. Ennek érdekében a II. mellékletet illetően a Bizottságnak figyelembe kell vennie a vizsgálatokra és az átvételi kritériumokra vonatkozóan a II. mellékletben megállapított általános elveket és általános eljárásokat. Ezen túlmenően meg kell állapítania minden egyes hulladéklerakó-kategória vonatkozásában – és szükség esetén az egyes kategóriákon belüli hulladéklerakó-típusok vonatkozásában, ideértve a földfelszín alatti tárolást is – az alkalmazandó specifikus kritériumokat, vizsgálati módszereket és a kapcsolódó határértékeket. A mellékletekkel összefüggésben a Bizottságnak meg kell fontolnia, hogy az ezen irányelv hatálybalépésétől számított két éven belül a hulladéklerakókkal kapcsolatos ellenőrzési, mintavételi és elemzési módszerek szabványosítására irányuló javaslatokat fogadjon el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Az 1999/31/EK irányelv
  kiegészítése, illetve
  módosítása érdekében
  – különös tekintettel mellékleteinek a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítására –
  a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 
  16. cikk vonatkozásában a
  Szerződés 290. cikke alapján jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő
  munka
  során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten
  is
  . A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  előkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak
  az Európai Parlament és a Tanács
  részére történő egyidejű, időszerű
  és
  megfelelő továbbításáról
  . A mellékletek módosítása kizárólag az ezen irányelvben megállapított elvekkel összhangban történhet. Ennek érdekében a II. mellékletet illetően a Bizottságnak figyelembe kell vennie a vizsgálatokra és az átvételi kritériumokra vonatkozóan a II. mellékletben megállapított általános elveket és általános eljárásokat. Ezen túlmenően meg kell állapítania minden egyes hulladéklerakó-kategória vonatkozásában – és szükség esetén az egyes kategóriákon belüli hulladéklerakó-típusok vonatkozásában, ideértve a földfelszín alatti tárolást is – az alkalmazandó specifikus kritériumokat, vizsgálati módszereket és a kapcsolódó határértékeket. A mellékletekkel összefüggésben a Bizottságnak meg kell fontolnia, hogy az ezen irányelv hatálybalépésétől számított két éven belül a hulladéklerakókkal kapcsolatos ellenőrzési, mintavételi és elemzési módszerek szabványosítására irányuló javaslatokat fogadjon el.

| (12) | Az 1999/31/EK irányelv módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikke alapján jogi aktusokat fogadjon el
  a mellékleteknek a tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása tekintetében
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő
  munkája
  során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten
  , és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor
  . A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében
  az Európai Parlament és a Tanács
  a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot,
  és
  szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein
  . A mellékletek módosítása kizárólag az ezen irányelvben megállapított elvekkel összhangban történhet. Ennek érdekében a II. mellékletet illetően a Bizottságnak figyelembe kell vennie a vizsgálatokra és az átvételi kritériumokra vonatkozóan a II. mellékletben megállapított általános elveket és általános eljárásokat. Ezen túlmenően meg kell állapítania minden egyes hulladéklerakó-kategória vonatkozásában – és szükség esetén az egyes kategóriákon belüli hulladéklerakó-típusok vonatkozásában, ideértve a földfelszín alatti tárolást is – az alkalmazandó specifikus kritériumokat, vizsgálati módszereket és a kapcsolódó határértékeket. A mellékletekkel összefüggésben a Bizottságnak meg kell fontolnia, hogy
  adott esetben
  az ezen irányelv hatálybalépésétől számított két éven belül a hulladéklerakókkal kapcsolatos ellenőrzési, mintavételi és elemzési módszerek szabványosítására irányuló javaslatokat fogadjon el. |
| --- | --- |

(12)

Az 1999/31/EK irányelv módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikke alapján jogi aktusokat fogadjon el
  a mellékleteknek a tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása tekintetében
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő
  munkája
  során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten
  , és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor
  . A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében
  az Európai Parlament és a Tanács
  a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot,
  és
  szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein
  . A mellékletek módosítása kizárólag az ezen irányelvben megállapított elvekkel összhangban történhet. Ennek érdekében a II. mellékletet illetően a Bizottságnak figyelembe kell vennie a vizsgálatokra és az átvételi kritériumokra vonatkozóan a II. mellékletben megállapított általános elveket és általános eljárásokat. Ezen túlmenően meg kell állapítania minden egyes hulladéklerakó-kategória vonatkozásában – és szükség esetén az egyes kategóriákon belüli hulladéklerakó-típusok vonatkozásában, ideértve a földfelszín alatti tárolást is – az alkalmazandó specifikus kritériumokat, vizsgálati módszereket és a kapcsolódó határértékeket. A mellékletekkel összefüggésben a Bizottságnak meg kell fontolnia, hogy
  adott esetben
  az ezen irányelv hatálybalépésétől számított két éven belül a hulladéklerakókkal kapcsolatos ellenőrzési, mintavételi és elemzési módszerek szabványosítására irányuló javaslatokat fogadjon el.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Az 1999/31/EK irányelv egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságot a 
  3. cikk (3) bekezdése
  ,
  az I. melléklet 3.5. pontja
  és a 
  II. melléklet 5. pontja vonatkozásában végrehajtási hatáskörrel kell felruházni
  . Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (17) megfelelően kell gyakorolni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Az 1999/31/EK irányelv egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságot a 
  3. cikk (3) bekezdése
  ,
  az I. melléklet 3.5. pontja
  és a 
  II. melléklet 5. pontja vonatkozásában végrehajtási hatáskörrel kell felruházni
  . Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (17) megfelelően kell gyakorolni.

| (13) | Az 1999/31/EK irányelv egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságot
  végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni
  a 
  nem veszélyes hulladékok lerakásának meghatározása
  ,
  a hulladéklerakók szivárgási tényezőjének bizonyos feltételek mellett történő meghatározásához használandó módszer meghatározása,
  és a 
  hulladékból való mintavétel európai szabványának kidolgozása tekintetében, mivel a hulladékból történő mintavétel a minta reprezentatív jellege és a mintavételi technikák szempontjából komoly problémákat vethet fel, ami a különböző típusú hulladékok heterogén jellegéből adódik
  . Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (17) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(13)

Az 1999/31/EK irányelv egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságot
  végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni
  a 
  nem veszélyes hulladékok lerakásának meghatározása
  ,
  a hulladéklerakók szivárgási tényezőjének bizonyos feltételek mellett történő meghatározásához használandó módszer meghatározása,
  és a 
  hulladékból való mintavétel európai szabványának kidolgozása tekintetében, mivel a hulladékból történő mintavétel a minta reprezentatív jellege és a mintavételi technikák szempontjából komoly problémákat vethet fel, ami a különböző típusú hulladékok heterogén jellegéből adódik
  . Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (17) megfelelően kell gyakorolni.

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16a) | A Bizottságnak és a tagállamoknak gondoskodniuk kell a hulladéklerakók és a hulladéklerakás miatt károsodott területek fenntartható felhasználásáról és fenntartható alternatív használatáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16a)

A Bizottságnak és a tagállamoknak gondoskodniuk kell a hulladéklerakók és a hulladéklerakás miatt károsodott területek fenntartható felhasználásáról és fenntartható alternatív használatáról.

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

16 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16b) | Az irányelv elfogadása a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban meghatározott kötelezettségvállalások figyelembevételével történt, és végrehajtásának és alkalmazásának az ezen megállapodásban foglalt iránymutatások szerint kell történnie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16b)

Az irányelv elfogadása a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban meghatározott kötelezettségvállalások figyelembevételével történt, és végrehajtásának és alkalmazásának az ezen megállapodásban foglalt iránymutatások szerint kell történnie.

Módosítás 52/rev

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 pont (új)

1999/31/EK irányelv

1 cikk – - 1 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1) | Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(-1)
     
  A hulladéklerakók újrafeldolgozható és hasznosítható hulladék lerakása céljából történő igénybevételének fokozatos megszüntetése az Unió körforgásos gazdaságra való átállásának alapvető feltétele.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1)

„(-1)
     
  A hulladéklerakók újrafeldolgozható és hasznosítható hulladék lerakása céljából történő igénybevételének fokozatos megszüntetése az Unió körforgásos gazdaságra való átállásának alapvető feltétele.”

Módosítás 23

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – a pont

1999/31/EK irányelv

2 cikk – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a „hulladék”, a „települési hulladék”, a „veszélyes hulladék”, a „hulladéktermelő”, a „hulladékbirtokos”, a „hulladékgazdálkodás”, az „elkülönített gyűjtés”, a „hasznosítás”, az „újrafeldolgozás” és az „ártalmatlanítás” fogalom meghatározása tekintetében a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 3. cikkében található fogalommeghatározások alkalmazandók; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a „hulladék”, a „települési hulladék”, a „veszélyes hulladék”, a „hulladéktermelő”, a „hulladékbirtokos”, a „hulladékgazdálkodás”, az „elkülönített gyűjtés”, a „hasznosítás”, az „újrafeldolgozás” és az „ártalmatlanítás” fogalom meghatározása tekintetében a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 3. cikkében található fogalommeghatározások alkalmazandók;

*1

| a) | a „hulladék”, a „települési hulladék”, a „veszélyes hulladék”, a 
  „nem veszélyes hulladék”, a
  „hulladéktermelő”, a „hulladékbirtokos”, a „hulladékgazdálkodás”, az „elkülönített gyűjtés”, a „hasznosítás”, az „újrafeldolgozás” és az „ártalmatlanítás” fogalom meghatározása tekintetében a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*2) 3. cikkében található fogalommeghatározások alkalmazandók; |
| --- | --- |

a)

a „hulladék”, a „települési hulladék”, a „veszélyes hulladék”, a 
  „nem veszélyes hulladék”, a
  „hulladéktermelő”, a „hulladékbirtokos”, a „hulladékgazdálkodás”, az „elkülönített gyűjtés”, a „hasznosítás”, az „újrafeldolgozás” és az „ártalmatlanítás” fogalom meghatározása tekintetében a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*2) 3. cikkében található fogalommeghatározások alkalmazandók;

„nem veszélyes hulladék”, a

*2

Módosítás 24

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – a a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – a a pont (új)

1999/31/EK irányelv

2 cikk – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a szöveg a következő aa) ponttal egészül ki:








  „aa) | »maradékhulladék«: olyan hulladék, amely kezelési vagy hasznosítási művelet során képződik (az újrafeldolgozást is ideértve), és tovább már nem hasznosítható, ezért ártalmatlanítani kell;” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

a szöveg a következő aa) ponttal egészül ki:

a szöveg a következő aa) ponttal egészül ki:

„aa)

»maradékhulladék«: olyan hulladék, amely kezelési vagy hasznosítási művelet során képződik (az újrafeldolgozást is ideértve), és tovább már nem hasznosítható, ezért ártalmatlanítani kell;”

»maradékhulladék«: olyan hulladék, amely kezelési vagy hasznosítási művelet során képződik (az újrafeldolgozást is ideértve), és tovább már nem hasznosítható, ezért ártalmatlanítani kell;”

Módosítás 25

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b a pont (új)

1999/31/EK irányelv

2 cikk – m pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | az m) pont a következőképpen módosul: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

az m) pont a következőképpen módosul:

az m) pont a következőképpen módosul:

| m) | „biológiailag
  lebontható/lebomló
  hulladék”
  :
  minden olyan
  hulladék,
  amely hajlamos anaerob vagy aerob bomlásra
  ,
  mint pl. az élelmiszer- és kerti
  hulladék,
  papír és kartonpapír
  ; |
| --- | --- |

m)

„biológiailag
  lebontható/lebomló
  hulladék”
  :
  minden olyan
  hulladék,
  amely hajlamos anaerob vagy aerob bomlásra
  ,
  mint pl. az élelmiszer- és kerti
  hulladék,
  papír és kartonpapír
  ;

„biológiailag

hulladék”

minden olyan

amely hajlamos anaerob vagy aerob bomlásra

mint pl. az élelmiszer- és kerti

papír és kartonpapír

| | „m) | »biológiailag
  lebontható/lebomló
  hulladék«
  :
  az élelmiszer- és a kerti
  hulladék,
  a papír és a kartonpapír
  ,
  a fa, valamint minden más olyan
  hulladék,
  amely hajlamos anaerob vagy aerob bomlásra
  ;” |
| --- | --- | --- |

„m)

»biológiailag
  lebontható/lebomló
  hulladék«
  :
  az élelmiszer- és a kerti
  hulladék,
  a papír és a kartonpapír
  ,
  a fa, valamint minden más olyan
  hulladék,
  amely hajlamos anaerob vagy aerob bomlásra
  ;”

»biológiailag

hulladék«

az élelmiszer- és a kerti

a papír és a kartonpapír

a fa, valamint minden más olyan

amely hajlamos anaerob vagy aerob bomlásra

Módosítás 26

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 1 a pont (új)

1999/31/EK irányelv

3 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | A 3. cikk (3) bekezdése a következőképpen módosul: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

A 3. cikk (3) bekezdése a következőképpen módosul:

(3)   A 75/442/EGK irányelv sérelme nélkül, a tagállamok saját döntésük szerint kinyilváníthatják, hogy ezen irányelv I. mellékletének 2., 3.1., 3.2. és 3.3. pontjában foglalt rendelkezések hatálya alól mentesíteni lehet az ásványkincs feltárásából, kitermeléséből, kezeléséből és tárolásából, valamint kőfejtők működéséből származó
  olyan
  , az inerthulladéktól különböző
  hulladékok elhelyezését, amely hulladékokat az ezen irányelv 17. cikke értelmében létrehozott bizottság
  nem
  veszélyesként határoz meg
  ,
  és
  amelyeket oly módon helyeznek el, hogy a környezetet ne szennyezzék, vagy az emberi egészséget ne veszélyeztessék.

| | „(3)   A 75/442/EGK irányelv sérelme nélkül, a tagállamok saját döntésük szerint kinyilváníthatják, hogy ezen irányelv I. mellékletének 2., 3.1., 3.2. és 3.3. pontjában foglalt rendelkezések hatálya alól mentesíteni lehet az ásványkincs feltárásából, kitermeléséből, kezeléséből és tárolásából, valamint kőfejtők működéséből származó, az inerthulladéktól különböző nem
  veszélyes hulladékok elhelyezését
  , amelyeket oly módon helyeznek el, hogy a környezetet ne szennyezzék, vagy az emberi egészséget ne veszélyeztessék.
  A Bizottság végrehajtási aktusokat fogad el, amelyek meghatározzák, mi minősül nem veszélyes hulladékok elhelyezésének. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 17. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

„(3)   A 75/442/EGK irányelv sérelme nélkül, a tagállamok saját döntésük szerint kinyilváníthatják, hogy ezen irányelv I. mellékletének 2., 3.1., 3.2. és 3.3. pontjában foglalt rendelkezések hatálya alól mentesíteni lehet az ásványkincs feltárásából, kitermeléséből, kezeléséből és tárolásából, valamint kőfejtők működéséből származó, az inerthulladéktól különböző nem
  veszélyes hulladékok elhelyezését
  , amelyeket oly módon helyeznek el, hogy a környezetet ne szennyezzék, vagy az emberi egészséget ne veszélyeztessék.
  A Bizottság végrehajtási aktusokat fogad el, amelyek meghatározzák, mi minősül nem veszélyes hulladékok elhelyezésének. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 17. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

Módosítás 27

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – -a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – -a pont (új)

1999/31/EK irányelv

5 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-a)

-a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

(1)   A tagállamok legkésőbb a 18. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontot követő két éven belül nemzeti stratégiát dolgoznak ki a 
  hulladéklerakókba kerülő,
  biológiailag lebontható
  hulladékok mennyiségének csökkentésére
  , és e stratégiát benyújtják a Bizottsághoz. E stratégia tartalmazza a (2) bekezdésben foglalt célok elérését szolgáló intézkedéseket, különösen újrafelhasználás, komposztálás, biogáztermelés vagy
  anyag hasznosítás illetve
  energia-visszanyerés útján. A 18. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontot követő 30 hónapon belül a Bizottság a nemzeti stratégiákat összefoglaló jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára.

| | (1)   A tagállamok legkésőbb a 18. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontot követő két éven belül
  a hulladékgazdálkodásért felelős regionális és helyi hatóságokkal együttműködve
  nemzeti stratégiát dolgoznak ki a biológiailag lebontható
  hulladék hulladéklerakókban való elhelyezésének fokozatos megszüntetésére irányuló célkitűzés végrehajtására
  , és e stratégiát benyújtják a Bizottsághoz. E stratégia tartalmazza a (2) bekezdésben foglalt célok elérését szolgáló intézkedéseket, különösen újrafelhasználás, komposztálás, biogáztermelés
  , anyaghasznosítás
  vagy
  , amennyiben ezek nem lehetségesek,
  energia-visszanyerés útján. A 18. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontot követő 30 hónapon belül a Bizottság a nemzeti stratégiákat összefoglaló jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára. |
| --- | --- |

(1)   A tagállamok legkésőbb a 18. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontot követő két éven belül
  a hulladékgazdálkodásért felelős regionális és helyi hatóságokkal együttműködve
  nemzeti stratégiát dolgoznak ki a biológiailag lebontható
  hulladék hulladéklerakókban való elhelyezésének fokozatos megszüntetésére irányuló célkitűzés végrehajtására
  , és e stratégiát benyújtják a Bizottsághoz. E stratégia tartalmazza a (2) bekezdésben foglalt célok elérését szolgáló intézkedéseket, különösen újrafelhasználás, komposztálás, biogáztermelés
  , anyaghasznosítás
  vagy
  , amennyiben ezek nem lehetségesek,
  energia-visszanyerés útján. A 18. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontot követő 30 hónapon belül a Bizottság a nemzeti stratégiákat összefoglaló jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára.

Módosítás 28

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – b pont

1999/31/EK irányelv

5 cikk – 3 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | a 2008/98/EK irányelv 11. cikkének (1) bekezdése és 22. cikke alapján elkülönítve gyűjtött hulladék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

a 2008/98/EK irányelv 11. cikkének (1) bekezdése és 22. cikke alapján elkülönítve gyűjtött hulladék.

| f) | a 2008/98/EK irányelv 11. cikkének (1) bekezdése és 22. cikke alapján elkülönítve gyűjtött hulladék
  , valamint a 94/62/EK irányelv 3
  .
  cikkében meghatározottak szerinti csomagolás és/vagy csomagolási hulladék; |
| --- | --- |

f)

a 2008/98/EK irányelv 11. cikkének (1) bekezdése és 22. cikke alapján elkülönítve gyűjtött hulladék
  , valamint a 94/62/EK irányelv 3
  .
  cikkében meghatározottak szerinti csomagolás és/vagy csomagolási hulladék;

, valamint a 94/62/EK irányelv 3

cikkében meghatározottak szerinti csomagolás és/vagy csomagolási hulladék;

Módosítás 29

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – c pont

1999/31/EK irányelv

5 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A tagállamok meghozzák az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a hulladéklerakókban elhelyezett települési hulladék mennyisége 2030-ra a képződő települési hulladék összmennyiségének
  10
  %-ára csökkenjen. | (5)   A tagállamok meghozzák az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a hulladéklerakókban elhelyezett települési hulladék
  éves
  mennyisége 2030-ra a képződő települési hulladék összmennyiségének
  5
  %-ára csökkenjen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A tagállamok meghozzák az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a hulladéklerakókban elhelyezett települési hulladék mennyisége 2030-ra a képződő települési hulladék összmennyiségének
  10
  %-ára csökkenjen.

(5)   A tagállamok meghozzák az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a hulladéklerakókban elhelyezett települési hulladék
  éves
  mennyisége 2030-ra a képződő települési hulladék összmennyiségének
  5
  %-ára csökkenjen.

Módosítás 30

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – c pont

1999/31/EK irányelv

5 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  A tagállamok a nem veszélyes hulladék elhelyezésére szolgáló hulladéklerakókban legkésőbb 2030. december 31-től kizárólag települési maradékhulladékot fogadnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  A tagállamok a nem veszélyes hulladék elhelyezésére szolgáló hulladéklerakókban legkésőbb 2030. december 31-től kizárólag települési maradékhulladékot fogadnak.

Módosítás 31

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – c pont

1999/31/EK irányelv

5 cikk – 6 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az (5) bekezdésben említett célérték elérésére Észtország, Görögország, Horvátország, Lettország, Málta, Románia és Szlovákia kaphat további öt évet. Az e rendelkezéssel élni kívánó tagállamok e szándékukról legkésőbb 24 hónappal az (5) bekezdésben megállapított határidő lejárta előtt értesítik a Bizottságot. Hosszabbítás esetén a tagállamok meghozzák az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a hulladéklerakókban elhelyezett települési hulladék mennyisége 2030-ra a képződő települési hulladék összmennyiségének 20 %-ára csökkenjen. | Bármely tagállam ötéves meghosszabbítást kérhet
  az (5) bekezdésben
  meghatározott cél eléréséhez
  ,
  amennyiben 2013-ban
  települési
  hulladékának több mint 65 %-át hulladéklerakókban helyezte el
  . |
| | A tagállam 2028. december 31-ig kérelmet nyújt be a Bizottsághoz e meghosszabbítás engedélyezése iránt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az (5) bekezdésben említett célérték elérésére Észtország, Görögország, Horvátország, Lettország, Málta, Románia és Szlovákia kaphat további öt évet. Az e rendelkezéssel élni kívánó tagállamok e szándékukról legkésőbb 24 hónappal az (5) bekezdésben megállapított határidő lejárta előtt értesítik a Bizottságot. Hosszabbítás esetén a tagállamok meghozzák az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a hulladéklerakókban elhelyezett települési hulladék mennyisége 2030-ra a képződő települési hulladék összmennyiségének 20 %-ára csökkenjen.

Az (5) bekezdésben említett célérték elérésére Észtország, Görögország, Horvátország, Lettország, Málta, Románia és Szlovákia kaphat további öt évet. Az e rendelkezéssel élni kívánó tagállamok e szándékukról legkésőbb 24 hónappal az (5) bekezdésben megállapított határidő lejárta előtt értesítik a Bizottságot. Hosszabbítás esetén a tagállamok meghozzák az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a hulladéklerakókban elhelyezett települési hulladék mennyisége 2030-ra a képződő települési hulladék összmennyiségének 20 %-ára csökkenjen.

Bármely tagállam ötéves meghosszabbítást kérhet
  az (5) bekezdésben
  meghatározott cél eléréséhez
  ,
  amennyiben 2013-ban
  települési
  hulladékának több mint 65 %-át hulladéklerakókban helyezte el
  .

Bármely tagállam ötéves meghosszabbítást kérhet

meghatározott cél eléréséhez

amennyiben 2013-ban

hulladékának több mint 65 %-át hulladéklerakókban helyezte el

A tagállam 2028. december 31-ig kérelmet nyújt be a Bizottsághoz e meghosszabbítás engedélyezése iránt.

A tagállam 2028. december 31-ig kérelmet nyújt be a Bizottsághoz e meghosszabbítás engedélyezése iránt.

Módosítás 32

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – c pont

1999/31/EK irányelv

5 cikk – 6 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az értesítéshez
  mellékelni kell egy végrehajtási tervet, amely ismerteti a 
  célértékek
  új határidőre való elérését biztosító intézkedéseket. A tervnek ezenkívül tartalmaznia kell egy részletes ütemtervet a javasolt intézkedések végrehajtásáról, valamint egy értékelést azok várható hatásairól. | A meghosszabbítás iránti kérelemhez
  mellékelni kell egy végrehajtási tervet, amely ismerteti a 
  célérték
  új határidőre való elérését biztosító intézkedéseket.
  A tervet a meglévő hulladékgazdálkodási tervek értékelése alapján kell kidolgozni, és
  a tervnek ezenkívül tartalmaznia kell egy részletes ütemtervet a javasolt intézkedések végrehajtásáról, valamint egy értékelést azok várható hatásairól. |
| | Ezen túlmenően a harmadik albekezdésben említett tervnek legalább a következő követelményeknek meg kell felelnie: |
| | a) | megfelelő gazdasági eszközöket alkalmaz a 2008/98/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében szereplő hulladékhierarchia alkalmazásának ösztönzésére; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az értesítéshez
  mellékelni kell egy végrehajtási tervet, amely ismerteti a 
  célértékek
  új határidőre való elérését biztosító intézkedéseket. A tervnek ezenkívül tartalmaznia kell egy részletes ütemtervet a javasolt intézkedések végrehajtásáról, valamint egy értékelést azok várható hatásairól.

Az értesítéshez

célértékek

A meghosszabbítás iránti kérelemhez
  mellékelni kell egy végrehajtási tervet, amely ismerteti a 
  célérték
  új határidőre való elérését biztosító intézkedéseket.
  A tervet a meglévő hulladékgazdálkodási tervek értékelése alapján kell kidolgozni, és
  a tervnek ezenkívül tartalmaznia kell egy részletes ütemtervet a javasolt intézkedések végrehajtásáról, valamint egy értékelést azok várható hatásairól.

A meghosszabbítás iránti kérelemhez

célérték

A tervet a meglévő hulladékgazdálkodási tervek értékelése alapján kell kidolgozni, és

Ezen túlmenően a harmadik albekezdésben említett tervnek legalább a következő követelményeknek meg kell felelnie:

Ezen túlmenően a harmadik albekezdésben említett tervnek legalább a következő követelményeknek meg kell felelnie:

a)

megfelelő gazdasági eszközöket alkalmaz a 2008/98/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében szereplő hulladékhierarchia alkalmazásának ösztönzésére;

megfelelő gazdasági eszközöket alkalmaz a 2008/98/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében szereplő hulladékhierarchia alkalmazásának ösztönzésére;

| b) | bizonyítja a strukturális és kohéziós alapok hatékony és eredményes felhasználását, bizonyítható hosszú távú beruházások révén, amelyek célja a megfelelő célértékek eléréséhez szükséges hulladékgazdálkodási infrastruktúrák fejlesztésének finanszírozása. |
| --- | --- |

b)

bizonyítja a strukturális és kohéziós alapok hatékony és eredményes felhasználását, bizonyítható hosszú távú beruházások révén, amelyek célja a megfelelő célértékek eléréséhez szükséges hulladékgazdálkodási infrastruktúrák fejlesztésének finanszírozása.

bizonyítja a strukturális és kohéziós alapok hatékony és eredményes felhasználását, bizonyítható hosszú távú beruházások révén, amelyek célja a megfelelő célértékek eléréséhez szükséges hulladékgazdálkodási infrastruktúrák fejlesztésének finanszírozása.

| c) | jó minőségű statisztikai adatokkal és egyértelmű előrejelzésekkel szolgál a hulladékgazdálkodási kapacitásokról, valamint az ezen cikk (5) bekezdésében, a 94/62/EK irányelv 5. és 6. cikkében és a 2008/98/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdésében előírt célértékek teljesülésétől való távolságról; |
| --- | --- |

c)

jó minőségű statisztikai adatokkal és egyértelmű előrejelzésekkel szolgál a hulladékgazdálkodási kapacitásokról, valamint az ezen cikk (5) bekezdésében, a 94/62/EK irányelv 5. és 6. cikkében és a 2008/98/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdésében előírt célértékek teljesülésétől való távolságról;

jó minőségű statisztikai adatokkal és egyértelmű előrejelzésekkel szolgál a hulladékgazdálkodási kapacitásokról, valamint az ezen cikk (5) bekezdésében, a 94/62/EK irányelv 5. és 6. cikkében és a 2008/98/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdésében előírt célértékek teljesülésétől való távolságról;

| d) | a 2008/98/EK irányelv 29. cikkében említett hulladékmegelőzési programokat határoz meg; |
| --- | --- |

d)

a 2008/98/EK irányelv 29. cikkében említett hulladékmegelőzési programokat határoz meg;

a 2008/98/EK irányelv 29. cikkében említett hulladékmegelőzési programokat határoz meg;

a Bizottság értékeli, hogy teljesültek-e a negyedik albekezdés a)–d) pontjaiban meghatározott követelmények.

a Bizottság értékeli, hogy teljesültek-e a negyedik albekezdés a)–d) pontjaiban meghatározott követelmények.

Ha a Bizottság a benyújtott terv kézhezvételétől számított öt hónapon belül nem emel kifogást a tervvel szemben, akkor úgy kell tekinteni, hogy a határidő meghosszabbítására vonatkozó kérelmet elfogadta.

Ha a Bizottság a benyújtott terv kézhezvételétől számított öt hónapon belül nem emel kifogást a tervvel szemben, akkor úgy kell tekinteni, hogy a határidő meghosszabbítására vonatkozó kérelmet elfogadta.

Ha a Bizottság a benyújtott tervvel szemben kifogást emel, felkéri az érintett tagállamot egy átdolgozott terv benyújtására a kifogások kézhezvételétől számítva két hónapon belül.

Ha a Bizottság a benyújtott tervvel szemben kifogást emel, felkéri az érintett tagállamot egy átdolgozott terv benyújtására a kifogások kézhezvételétől számítva két hónapon belül.

A Bizottság az átdolgozott tervet a beérkezésétől számítva két hónapon belül értékeli, és a határidő meghosszabbítására irányuló kérelmet írásban elfogadja vagy elutasítja. Ha a Bizottság ezen a határidőn belül nem reagál, akkor úgy kell tekinteni, hogy a határidő meghosszabbítására vonatkozó kérelmet elfogadta.

A Bizottság az átdolgozott tervet a beérkezésétől számítva két hónapon belül értékeli, és a határidő meghosszabbítására irányuló kérelmet írásban elfogadja vagy elutasítja. Ha a Bizottság ezen a határidőn belül nem reagál, akkor úgy kell tekinteni, hogy a határidő meghosszabbítására vonatkozó kérelmet elfogadta.

A Bizottság a határozat meghozatalától számított két hónapon belül tájékoztatja a Tanácsot és az Európai Parlamentet a döntéséről.

A Bizottság a határozat meghozatalától számított két hónapon belül tájékoztatja a Tanácsot és az Európai Parlamentet a döntéséről.

Módosítás 33

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – c pont

1999/31/EK irányelv

5 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   A Bizottság legkésőbb
  2024
  . december 31-ig megvizsgálja, hogy van-e lehetőség
  az (5) bekezdésben megállapított célérték további csökkentésére, valamint
  a települési hulladéktól eltérő nem veszélyes hulladék hulladéklerakókban való elhelyezésére vonatkozó korlátozások bevezetésére. E célból a Bizottság – adott esetben javaslattal kiegészített – jelentését továbbítani kell az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. | (7)   A Bizottság legkésőbb
  2018
  . december 31-ig megvizsgálja, hogy van-e lehetőség a települési hulladéktól eltérő nem veszélyes hulladék hulladéklerakókban való elhelyezésére vonatkozó
  célérték és
  korlátozások bevezetésére. E célból a Bizottság – adott esetben
  jogalkotási
  javaslattal kiegészített – jelentését továbbítani kell az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   A Bizottság legkésőbb
  2024
  . december 31-ig megvizsgálja, hogy van-e lehetőség
  az (5) bekezdésben megállapított célérték további csökkentésére, valamint
  a települési hulladéktól eltérő nem veszélyes hulladék hulladéklerakókban való elhelyezésére vonatkozó korlátozások bevezetésére. E célból a Bizottság – adott esetben javaslattal kiegészített – jelentését továbbítani kell az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(7)   A Bizottság legkésőbb
  2018
  . december 31-ig megvizsgálja, hogy van-e lehetőség a települési hulladéktól eltérő nem veszélyes hulladék hulladéklerakókban való elhelyezésére vonatkozó
  célérték és
  korlátozások bevezetésére. E célból a Bizottság – adott esetben
  jogalkotási
  javaslattal kiegészített – jelentését továbbítani kell az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

Módosítás 34

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – c a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – c a pont (új)

1999/31/EK irányelv

5 cikk – 7 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | A 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:





  (7a)
     
  a Bizottság tovább vizsgálja annak megvalósíthatóságát, hogy javaslatot tegyen a lerakókban való emelt szintű bányászatot szabályozó keretre, hogy így lehetővé váljék a meglévő hulladéklerakókban lévő másodlagos nyersanyagok visszanyerése; 2025. december 31-ig a tagállamok feltérképezik a létező hulladéklerakókat, és jelzik azok potenciálját az emelt szintű bányászatot illetően, valamint megosztják az információt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

A 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

A 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

(7a)
     
  a Bizottság tovább vizsgálja annak megvalósíthatóságát, hogy javaslatot tegyen a lerakókban való emelt szintű bányászatot szabályozó keretre, hogy így lehetővé váljék a meglévő hulladéklerakókban lévő másodlagos nyersanyagok visszanyerése; 2025. december 31-ig a tagállamok feltérképezik a létező hulladéklerakókat, és jelzik azok potenciálját az emelt szintű bányászatot illetően, valamint megosztják az információt.

Módosítás 35

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

1999/31/EK irányelv

5 a cikk – 2 bekezdés – bevezető mondat

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  A Bizottság az
  (1) bekezdésben
  előírt jelentéseiben
  : | (2)   
  Az
  (1) bekezdésben
  említett jelentéseket nyilvánosságra kell hozni és a következőket kell tartalmazniuk
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  A Bizottság az
  (1) bekezdésben
  előírt jelentéseiben
  :

(2)   
  Az
  (1) bekezdésben
  említett jelentéseket nyilvánosságra kell hozni és a következőket kell tartalmazniuk
  :

Módosítás 36

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

1999/31/EK irányelv

5 a cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | „ba) | az Unió-szerte alkalmazott bevált gyakorlatok példái, amelyek iránymutatással szolgálhatnak az 5. cikkben megfogalmazott célok eléréséhez” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

„ba)

az Unió-szerte alkalmazott bevált gyakorlatok példái, amelyek iránymutatással szolgálhatnak az 5. cikkben megfogalmazott célok eléréséhez”

az Unió-szerte alkalmazott bevált gyakorlatok példái, amelyek iránymutatással szolgálhatnak az 5. cikkben megfogalmazott célok eléréséhez”

Módosítás 37

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 a pont (új)

1999/31/EK irányelv

5 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a. | A szöveg a következő 5b cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3a.

3a.

A szöveg a következő 5b cikkel egészül ki:

5b. cikk

5b. cikk

A bevált gyakorlatok és az információk cseréje

A bevált gyakorlatok és az információk cseréje

A Bizottság platformot hoz létre a bevált gyakorlatoknak a Bizottság és a tagállamok közötti rendszeres és strukturált cseréje, valamint az ezen irányelv gyakorlati végrehajtásával kapcsolatos információk átadása céljára. Ez az információcsere hozzájárul a megfelelő irányítás, a végrehajtás, a határon átnyúló együttműködés, valamint az olyan bevált gyakorlatok cseréjének biztosításához, mint például az innovációs egyezségek és a kölcsönös felülvizsgálat. A platformnak továbbá ösztönzőket kell teremtenie az élenjárók számára és lehetővé kell tennie egyes szakaszok átugrását. A Bizottság a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teszi a platform eredményeit.

A Bizottság platformot hoz létre a bevált gyakorlatoknak a Bizottság és a tagállamok közötti rendszeres és strukturált cseréje, valamint az ezen irányelv gyakorlati végrehajtásával kapcsolatos információk átadása céljára. Ez az információcsere hozzájárul a megfelelő irányítás, a végrehajtás, a határon átnyúló együttműködés, valamint az olyan bevált gyakorlatok cseréjének biztosításához, mint például az innovációs egyezségek és a kölcsönös felülvizsgálat. A platformnak továbbá ösztönzőket kell teremtenie az élenjárók számára és lehetővé kell tennie egyes szakaszok átugrását. A Bizottság a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teszi a platform eredményeit.

Módosítás 38

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 b pont (új)

1999/31/EK irányelv

6 cikk – a pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3b. | A 6. cikk a) pontja a következőképpen módosul: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3b.

3b.

A 6. cikk a) pontja a következőképpen módosul:

| „a) | a hulladéklerakóban csak kezelésen átesett hulladékot helyezzenek el. Ezt a rendelkezést nem lehet inerthulladékra alkalmazni, amelynek kezelése műszakilag nem célszerű, sem más olyan hulladékokra, amelyeknél az ilyen kezelés nem járul hozzá ezen irányelv az 1. cikkben kijelölt céljaihoz azáltal, hogy csökkentené a hulladék mennyiségét, vagy annak az emberi egészségre vagy a környezetre való veszélyességét;” |
| --- | --- |

„a)

a hulladéklerakóban csak kezelésen átesett hulladékot helyezzenek el. Ezt a rendelkezést nem lehet inerthulladékra alkalmazni, amelynek kezelése műszakilag nem célszerű, sem más olyan hulladékokra, amelyeknél az ilyen kezelés nem járul hozzá ezen irányelv az 1. cikkben kijelölt céljaihoz azáltal, hogy csökkentené a hulladék mennyiségét, vagy annak az emberi egészségre vagy a környezetre való veszélyességét;”

| | „a) | a hulladéklerakóban csak kezelésen átesett hulladékot helyezzenek el. Ezt a rendelkezést nem lehet inerthulladékra alkalmazni, amelynek kezelése műszakilag nem célszerű, sem más olyan hulladékokra, amelyeknél az ilyen kezelés nem járul hozzá ezen irányelv az 1. cikkben kijelölt céljaihoz azáltal, hogy csökkentené a hulladék mennyiségét, vagy annak az emberi egészségre vagy a környezetre való veszélyességét
  , feltéve, hogy a szóban forgó tagállam teljesíti az ezen irányelv 5. cikke (2) bekezdésében foglalt hulladékcsökkentési célértékeket és a 2008/98/EK irányelv 11. cikkében foglalt újrafeldolgozási célértékeket;” |
| --- | --- | --- |

„a)

a hulladéklerakóban csak kezelésen átesett hulladékot helyezzenek el. Ezt a rendelkezést nem lehet inerthulladékra alkalmazni, amelynek kezelése műszakilag nem célszerű, sem más olyan hulladékokra, amelyeknél az ilyen kezelés nem járul hozzá ezen irányelv az 1. cikkben kijelölt céljaihoz azáltal, hogy csökkentené a hulladék mennyiségét, vagy annak az emberi egészségre vagy a környezetre való veszélyességét
  , feltéve, hogy a szóban forgó tagállam teljesíti az ezen irányelv 5. cikke (2) bekezdésében foglalt hulladékcsökkentési célértékeket és a 2008/98/EK irányelv 11. cikkében foglalt újrafeldolgozási célértékeket;”

, feltéve, hogy a szóban forgó tagállam teljesíti az ezen irányelv 5. cikke (2) bekezdésében foglalt hulladékcsökkentési célértékeket és a 2008/98/EK irányelv 11. cikkében foglalt újrafeldolgozási célértékeket;”

Módosítás 39

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1999/31/EK irányelv

6 cikk – a pont – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | A 6. cikk a) pontja a következő
  mondattal
  egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

A 6. cikk a) pontja a következő
  mondattal
  egészül ki:

mondattal

| 4. | A 6. cikk a) pontja a következő
  albekezdéssel
  egészül ki: |
| --- | --- |

4.

A 6. cikk a) pontja a következő
  albekezdéssel
  egészül ki:

albekezdéssel

| | „A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az e ponttal összhangban meghozott intézkedések ne veszélyeztessék a 2008/98/EK irányelvben – különösen annak 11. cikkében – meghatározott, az újrahasználatra való előkészítés és az újrafeldolgozás fokozásával kapcsolatos célok elérését.” |
| --- | --- |

„A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az e ponttal összhangban meghozott intézkedések ne veszélyeztessék a 2008/98/EK irányelvben – különösen annak 11. cikkében – meghatározott, az újrahasználatra való előkészítés és az újrafeldolgozás fokozásával kapcsolatos célok elérését.”

| | „A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az e ponttal összhangban meghozott intézkedések ne veszélyeztessék a 2008/98/EK irányelvben – különösen annak 11. cikkében – meghatározott,
  a hulladék-hierarchiával és
  az újrahasználatra való előkészítés és az újrafeldolgozás fokozásával kapcsolatos célok elérését.” |
| --- | --- |

„A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az e ponttal összhangban meghozott intézkedések ne veszélyeztessék a 2008/98/EK irányelvben – különösen annak 11. cikkében – meghatározott,
  a hulladék-hierarchiával és
  az újrahasználatra való előkészítés és az újrafeldolgozás fokozásával kapcsolatos célok elérését.”

Módosítás 40

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1999/31/EK irányelv

15 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok az 5. cikk (2) és (5) bekezdésének végrehajtása tekintetében minden egyes naptári évre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. Az adatokat elektronikus úton kell benyújtani az adatgyűjtés tárgyévének végét követő
  18
  hónapon belül. Az adatszolgáltatást a Bizottság által az (5) bekezdésnek megfelelően meghatározott formátumban kell teljesíteni. Az első adatszolgáltatásnak a [beírandó évszám: az ezen irányelv átültetése utáni év]. január 1-jétől [beírandó évszám: az ezen irányelv átültetésének éve utáni év]. december 31-ig terjedő időszakra kell vonatkoznia. | (1)   A tagállamok az 5. cikk (2) és (5) bekezdésének végrehajtása tekintetében minden egyes naptári évre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. Az adatokat elektronikus úton kell benyújtani az adatgyűjtés tárgyévének végét követő
  12
  hónapon belül. Az adatszolgáltatást a Bizottság által az (5) bekezdésnek megfelelően meghatározott formátumban kell teljesíteni. Az
  5. cikk (5) bekezdésében szereplő célra vonatkozó
  első adatszolgáltatásnak a [beírandó évszám: az ezen irányelv átültetése utáni év]. január 1-jétől ...[beírandó évszám: az ezen irányelv átültetésének éve utáni év]. december 31-ig terjedő időszakra kell vonatkoznia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok az 5. cikk (2) és (5) bekezdésének végrehajtása tekintetében minden egyes naptári évre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. Az adatokat elektronikus úton kell benyújtani az adatgyűjtés tárgyévének végét követő
  18
  hónapon belül. Az adatszolgáltatást a Bizottság által az (5) bekezdésnek megfelelően meghatározott formátumban kell teljesíteni. Az első adatszolgáltatásnak a [beírandó évszám: az ezen irányelv átültetése utáni év]. január 1-jétől [beírandó évszám: az ezen irányelv átültetésének éve utáni év]. december 31-ig terjedő időszakra kell vonatkoznia.

(1)   A tagállamok az 5. cikk (2) és (5) bekezdésének végrehajtása tekintetében minden egyes naptári évre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. Az adatokat elektronikus úton kell benyújtani az adatgyűjtés tárgyévének végét követő
  12
  hónapon belül. Az adatszolgáltatást a Bizottság által az (5) bekezdésnek megfelelően meghatározott formátumban kell teljesíteni. Az
  5. cikk (5) bekezdésében szereplő célra vonatkozó
  első adatszolgáltatásnak a [beírandó évszám: az ezen irányelv átültetése utáni év]. január 1-jétől ...[beírandó évszám: az ezen irányelv átültetésének éve utáni év]. december 31-ig terjedő időszakra kell vonatkoznia.

Módosítás 41

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 6 a pont (új)

1999/31/EK irányelv

15 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6a. | a szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6a.

6a.

a szöveg a következő cikkel egészül ki:

„15a. cikk

„15a. cikk

A fokozottabb mértékben körforgásos gazdaság elősegítésének eszközei

A fokozottabb mértékben körforgásos gazdaság elősegítésének eszközei

Az ezen irányelvben meghatározott célkitűzésekhez való hozzájárulás érdekében a tagállamok megfelelő gazdasági eszközöket vesznek igénybe, és egyéb intézkedéseket hoznak a hulladékhierarchia alkalmazásának ösztönzésére. Ilyen eszközök és intézkedések lehetnek például a 2008/98/EK irányelv IVa. mellékletében felsoroltak.”

Az ezen irányelvben meghatározott célkitűzésekhez való hozzájárulás érdekében a tagállamok megfelelő gazdasági eszközöket vesznek igénybe, és egyéb intézkedéseket hoznak a hulladékhierarchia alkalmazásának ösztönzésére. Ilyen eszközök és intézkedések lehetnek például a 2008/98/EK irányelv IVa. mellékletében felsoroltak.”

Módosítás 42

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 6 b pont (új)

1999/31/EK irányelv

15 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6b. | a szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6b.

6b.

a szöveg a következő cikkel egészül ki:

„15b. cikk

„15b. cikk

A hulladéklerakók szivárgási tényezőjének meghatározása

A hulladéklerakók szivárgási tényezőjének meghatározása

A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kidolgozza és elfogadja a hulladéklerakók szivárgási tényezőjének adott területen, vagy a telep egész kiterjedésében történő meghatározásához használandó módszert. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 17. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kidolgozza és elfogadja a hulladéklerakók szivárgási tényezőjének adott területen, vagy a telep egész kiterjedésében történő meghatározásához használandó módszert. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 17. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

Módosítás 43

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 6 c pont (új)

1999/31/EK irányelv

15 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6c. | A rendelet a következő 15c. cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6c.

6c.

A rendelet a következő 15c. cikkel egészül ki:

„15c. cikk

„15c. cikk

A hulladékból való mintavétel európai szabványa

A hulladékból való mintavétel európai szabványa

A Bizottság végrehajtási aktusok révén kidolgozza a hulladékból való mintavétel európai szabványát. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 17. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. A végrehajtási aktusok elfogadásáig a tagállamok a nemzeti szabványokat és eljárásokat alkalmazhatják.”

A Bizottság végrehajtási aktusok révén kidolgozza a hulladékból való mintavétel európai szabványát. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 17. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. A végrehajtási aktusok elfogadásáig a tagállamok a nemzeti szabványokat és eljárásokat alkalmazhatják.”

Módosítás 44

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

1999/31/EK irányelv

17 a cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

Módosítás 45

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 9 a pont (új)

1999/31/EK irányelv

I melléklet – 3.5 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9a. | Az I. melléklet 3.5. pontját el kell hagyni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9a.

9a.

Az I. melléklet 3.5. pontját el kell hagyni.

Módosítás 46

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 9 b pont (új)

1999/31/EK irányelv

II melléklet – 5 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9b. | A II. melléklet 5. pontját el kell hagyni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9b.

9b.

A II. melléklet 5. pontját el kell hagyni.

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0031/2017).

1

(14)  A Tanács 1999. április 26-i 1999/31/EK irányelve a hulladéklerakókról (HL L 182., 1999.7.16., 1. o.).

14

(15)  COM(2008)0699 és COM(2014)0297.

15

(14)  A Tanács 1999/31/EK irányelve (1999. április 26.) a hulladéklerakókról (HL L 182., 1999.7.16., 1. o.).

14

(15)  COM(2008)0699 és COM(2014)0297.

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. november 19-i 2008/98/EK irányelve a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

16

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

17

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

17

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. november 19-i 2008/98/EK irányelve a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).”;

*1

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).”;

*2

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/322 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/322

---

P8_TA(2017)0072

Csomagolás és csomagolási hulladék ***I

Az Európai Parlament 2017. március 14-én elfogadott módosításai a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 263/32)

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

-1 preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1) | Tekintettel az Uniónak a nyersanyagok importjától való függésére és a természeti erőforrások jelentős részének rövid távon várható gyors kimerülésére, kulcsfontosságú feladat, hogy az Unióban található erőforrások közül amennyit csak lehet ismét kiaknázhatóvá tegyünk, valamint hogy fokozzuk a körforgásos gazdaságra való átállás ütemét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1)

Tekintettel az Uniónak a nyersanyagok importjától való függésére és a természeti erőforrások jelentős részének rövid távon várható gyors kimerülésére, kulcsfontosságú feladat, hogy az Unióban található erőforrások közül amennyit csak lehet ismét kiaknázhatóvá tegyünk, valamint hogy fokozzuk a körforgásos gazdaságra való átállás ütemét.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

-1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1a) | A hulladékgazdálkodást fenntartható anyaggazdálkodássá kell átalakítani. Az Európai Parlament és a Tanács 94/62/EK irányelvének

   (1a)

  felülvizsgálata lehetőséget nyújt erre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1a)

A hulladékgazdálkodást fenntartható anyaggazdálkodássá kell átalakítani. Az Európai Parlament és a Tanács 94/62/EK irányelvének

   (1a)

  felülvizsgálata lehetőséget nyújt erre.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A környezet minőségének védelme, megőrzése és javítása, az emberi egészség védelme, a természeti erőforrások körültekintő és
  ésszerű
  hasznosítása,
  valamint
  a 
  valóban
  körforgásos gazdaság
  kiépítése
  érdekében javítani kell az Európai Unióban folytatott hulladékgazdálkodás színvonalát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A környezet minőségének védelme, megőrzése és javítása, az emberi egészség védelme, a természeti erőforrások körültekintő és
  ésszerű
  hasznosítása,
  valamint
  a 
  valóban
  körforgásos gazdaság
  kiépítése
  érdekében javítani kell az Európai Unióban folytatott hulladékgazdálkodás színvonalát.

| (1) | A környezet minőségének védelme, megőrzése és javítása, az emberi egészség védelme, a természeti erőforrások körültekintő és
  hatékony
  hasznosítása, a körforgásos gazdaság
  elveinek előmozdítása, a megújuló energia terjesztésének fokozása, az energiahatékonyság növelése és az Unió importerőforrásoktól való függőségének csökkentése
  érdekében javítani kell az Európai Unióban folytatott hulladékgazdálkodás színvonalát
  , ami új gazdasági lehetőségeket és hosszú távú versenyképességet biztosít. A ténylegesen körforgásos gazdaság kialakítása érdekében a fenntartható termelésre és fogyasztásra vonatkozóan kiegészítő intézkedésekre van szükség, amelyek a termékek teljes életciklusára összpontosítanak, megőrizve az erőforrásokat és megvalósítva az anyagkörforgást. Az erőforrások hatékonyabb felhasználása ezenkívül jelentős nettó megtakarítást hozna az uniós vállalkozások, az állami hatóságok és a fogyasztók számára, miközben csökkentené a teljes éves üvegházhatásúgáz-kibocsátást
  . |
| --- | --- |

(1)

A környezet minőségének védelme, megőrzése és javítása, az emberi egészség védelme, a természeti erőforrások körültekintő és
  hatékony
  hasznosítása, a körforgásos gazdaság
  elveinek előmozdítása, a megújuló energia terjesztésének fokozása, az energiahatékonyság növelése és az Unió importerőforrásoktól való függőségének csökkentése
  érdekében javítani kell az Európai Unióban folytatott hulladékgazdálkodás színvonalát
  , ami új gazdasági lehetőségeket és hosszú távú versenyképességet biztosít. A ténylegesen körforgásos gazdaság kialakítása érdekében a fenntartható termelésre és fogyasztásra vonatkozóan kiegészítő intézkedésekre van szükség, amelyek a termékek teljes életciklusára összpontosítanak, megőrizve az erőforrásokat és megvalósítva az anyagkörforgást. Az erőforrások hatékonyabb felhasználása ezenkívül jelentős nettó megtakarítást hozna az uniós vállalkozások, az állami hatóságok és a fogyasztók számára, miközben csökkentené a teljes éves üvegházhatásúgáz-kibocsátást
  .

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | A hulladék hasznosításának és újrafeldolgozásának előmozdítására mint a természeti erőforrások kezelésének a körforgásos gazdaságon belüli, fenntartható módjára irányuló politikai és társadalmi ösztönzésnek tiszteletben kell tartania a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  4. cikkében megállapított hulladékgazdálkodási hierarchiát és szigorúan olyan megközelítést kell alkalmaznia, amely az újrafeldolgozás helyett a megelőzést helyezi előtérbe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

A hulladék hasznosításának és újrafeldolgozásának előmozdítására mint a természeti erőforrások kezelésének a körforgásos gazdaságon belüli, fenntartható módjára irányuló politikai és társadalmi ösztönzésnek tiszteletben kell tartania a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  4. cikkében megállapított hulladékgazdálkodási hierarchiát és szigorúan olyan megközelítést kell alkalmaznia, amely az újrafeldolgozás helyett a megelőzést helyezi előtérbe.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

1 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b) | A szemetelés, valamint a csomagolás és a csomagolási hulladék nem megfelelő lerakása hátrányosan érinti mind a tengeri környezet védelmét, mind pedig az Unió gazdaságát, és szükségtelen közegészségügyi kockázatokkal jár. A tengerpartokon gyakran fellelhető tárgyak között sok csomagolási hulladék van, melyek hosszú távú kihatással vannak a környezetre, az pedig érinti a turizmust és hogy a lakosság mennyire élvezheti ezeket a természeti területeket. Ezenfelül a tengeri környezetbe kerülő csomagolási hulladék feje tetejére állítja a hulladékhierarchia prioritási sorrendjét, különösen azáltal, hogy nem készítik elő újrahasználatra, újrafeldolgozásra és egyéb hasznosításra a nem megfelelő hulladéklerakást megelőzően. A csomagolási hulladék tengeri szemétben tapasztalható aránytalanul nagy mennyiségű előfordulásának csökkentése érdekében kötelező érvényű célszámokat kell megállapítani, amelyek betartását a tagállamoknak célzott intézkedések elfogadásával kell támogatniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)

A szemetelés, valamint a csomagolás és a csomagolási hulladék nem megfelelő lerakása hátrányosan érinti mind a tengeri környezet védelmét, mind pedig az Unió gazdaságát, és szükségtelen közegészségügyi kockázatokkal jár. A tengerpartokon gyakran fellelhető tárgyak között sok csomagolási hulladék van, melyek hosszú távú kihatással vannak a környezetre, az pedig érinti a turizmust és hogy a lakosság mennyire élvezheti ezeket a természeti területeket. Ezenfelül a tengeri környezetbe kerülő csomagolási hulladék feje tetejére állítja a hulladékhierarchia prioritási sorrendjét, különösen azáltal, hogy nem készítik elő újrahasználatra, újrafeldolgozásra és egyéb hasznosításra a nem megfelelő hulladéklerakást megelőzően. A csomagolási hulladék tengeri szemétben tapasztalható aránytalanul nagy mennyiségű előfordulásának csökkentése érdekében kötelező érvényű célszámokat kell megállapítani, amelyek betartását a tagállamoknak célzott intézkedések elfogadásával kell támogatniuk.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A 94/62/EK
  európai parlamenti és tanácsi irányelvben

   (13) a csomagolási hulladék hasznosítására és újrafeldolgozására vonatkozóan megállapított célértékeket módosítani kell, megnövelve a csomagolási hulladék
  újrahasználatra való előkészítését és
  újrafeldolgozását annak érdekében, hogy az irányelv jobban tükrözze az Uniónak a körforgásos gazdaság felé való elmozdulás iránti ambícióját. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

A 94/62/EK
  európai parlamenti és tanácsi irányelvben

   (13) a csomagolási hulladék hasznosítására és újrafeldolgozására vonatkozóan megállapított célértékeket módosítani kell, megnövelve a csomagolási hulladék
  újrahasználatra való előkészítését és
  újrafeldolgozását annak érdekében, hogy az irányelv jobban tükrözze az Uniónak a körforgásos gazdaság felé való elmozdulás iránti ambícióját.

| (2) | A 94/62/EK
  irányelvben a csomagolás és
  a csomagolási hulladék hasznosítására és újrafeldolgozására vonatkozóan megállapított célértékeket módosítani kell, megnövelve a csomagolási hulladék újrafeldolgozását annak érdekében, hogy az irányelv jobban tükrözze az Uniónak a körforgásos gazdaság felé való elmozdulás iránti ambícióját. |
| --- | --- |

(2)

A 94/62/EK
  irányelvben a csomagolás és
  a csomagolási hulladék hasznosítására és újrafeldolgozására vonatkozóan megállapított célértékeket módosítani kell, megnövelve a csomagolási hulladék újrafeldolgozását annak érdekében, hogy az irányelv jobban tükrözze az Uniónak a körforgásos gazdaság felé való elmozdulás iránti ambícióját.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | Az újrahasználatra vonatkozóan a tagállamok által elérendő külön mennyiségi célértékeket kell megállapítani az újrafelhasználható csomagolás használatának előmozdítása, valamint a munkahelyteremtéshez való hozzájárulás és erőforrás-megtakarítások elérése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

Az újrahasználatra vonatkozóan a tagállamok által elérendő külön mennyiségi célértékeket kell megállapítani az újrafelhasználható csomagolás használatának előmozdítása, valamint a munkahelyteremtéshez való hozzájárulás és erőforrás-megtakarítások elérése érdekében.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

2 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b) | A csomagolások újrahasználatának növelése általános költségcsökkenést eredményezhet az ellátási láncban, és csökkentheti a csomagolási hulladék környezetre gyakorolt hatását. A tagállamoknak támogatniuk kell az olyan újrafelhasználható csomagolás piaci bevezetését, amelyet az életciklusa végén újra fel lehet dolgozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2b)

A csomagolások újrahasználatának növelése általános költségcsökkenést eredményezhet az ellátási láncban, és csökkentheti a csomagolási hulladék környezetre gyakorolt hatását. A tagállamoknak támogatniuk kell az olyan újrafelhasználható csomagolás piaci bevezetését, amelyet az életciklusa végén újra fel lehet dolgozni.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

2 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2c) | Bizonyos helyzetekben – amilyen például az étkeztetés – egyszer használatos csomagolásra van szükség ahhoz, hogy garantálni lehessen az élelmiszer-higiéniát, valamint a fogyasztók egészségét és biztonságát. A tagállamoknak a megelőző intézkedések kidolgozásakor ezt figyelembe kell venniük és elő kell mozdítaniuk az ilyen csomagolás újrafeldolgozásához való jobb hozzáférést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2c)

Bizonyos helyzetekben – amilyen például az étkeztetés – egyszer használatos csomagolásra van szükség ahhoz, hogy garantálni lehessen az élelmiszer-higiéniát, valamint a fogyasztók egészségét és biztonságát. A tagállamoknak a megelőző intézkedések kidolgozásakor ezt figyelembe kell venniük és elő kell mozdítaniuk az ilyen csomagolás újrafeldolgozásához való jobb hozzáférést.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Ezen túlmenően a hulladékjogi előírások következetességének fokozása érdekében a 94/62/EK irányelvben található fogalommeghatározásokat hozzá kell igazítani a hulladékra általánosan alkalmazandó 2008/98/EK
  európai parlamenti és a tanácsi
  irányelvben (14)

  találhatókhoz
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Ezen túlmenően a hulladékjogi előírások következetességének fokozása érdekében a 94/62/EK irányelvben található fogalommeghatározásokat hozzá kell igazítani a hulladékra általánosan alkalmazandó 2008/98/EK
  európai parlamenti és a tanácsi
  irányelvben (14)

  találhatókhoz
  .

| (3) | Ezen túlmenően a hulladékjogi előírások következetességének fokozása érdekében
  , a csomagolás és a csomagolási hulladék sajátosságainak sérelme nélkül,
  a 94/62/EK irányelvben található fogalommeghatározásokat
  adott esetben
  hozzá kell igazítani a hulladékra általánosan alkalmazandó 2008/98/EK irányelvben
  találhatóakhoz
  . |
| --- | --- |

(3)

Ezen túlmenően a hulladékjogi előírások következetességének fokozása érdekében
  , a csomagolás és a csomagolási hulladék sajátosságainak sérelme nélkül,
  a 94/62/EK irányelvben található fogalommeghatározásokat
  adott esetben
  hozzá kell igazítani a hulladékra általánosan alkalmazandó 2008/98/EK irányelvben
  találhatóakhoz
  .

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi szempontból egyértelműen előnyös tovább növelni a csomagolási hulladék
  újrahasználatra való előkészítésére és
  újrafeldolgozására vonatkozóan a 94/62/EK irányelvben megállapított célértékeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi szempontból egyértelműen előnyös tovább növelni a csomagolási hulladék
  újrahasználatra való előkészítésére és
  újrafeldolgozására vonatkozóan a 94/62/EK irányelvben megállapított célértékeket.

| (4) | Környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi szempontból egyértelműen előnyös
  lenne
  tovább növelni a csomagolási hulladék újrafeldolgozására vonatkozóan a 94/62/EK irányelvben megállapított célértékeket. |
| --- | --- |

(4)

Környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi szempontból egyértelműen előnyös
  lenne
  tovább növelni a csomagolási hulladék újrafeldolgozására vonatkozóan a 94/62/EK irányelvben megállapított célértékeket.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | Az erőforrás-hatékonyság javításának, a hulladék által a környezetre gyakorolt hatás csökkentésének és az anyagok magas színvonalú újrafeldolgozása előmozdításának a leghatékonyabb módja a hulladékkeletkezés megelőzése. Mindezen okokból a tagállamoknak az életcikluson alapuló megközelítést kell kialakítaniuk ahhoz, hogy csökkenjen a termékek környezetre gyakorolt hatása. A tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk az újrafelhasználható csomagolás terjedésének ösztönzésére, valamint a nem újrafeldolgozható és felesleges csomagolás fogyasztásának csökkentésére. Ennek érdekében a tagállamoknak megfelelő gazdasági eszközöket és egyéb intézkedéseket kell igénybe venniük a hulladékhierarchia alkalmazásának ösztönzésére. A tagállamoknak tudniuk kell alkalmazni a 2008/98/EK irányelv IVa. mellékletében felsorolt eszközöket és intézkedéseket. Ezenkívül a hulladékkeletkezés megelőzésére irányuló erőfeszítések nem veszélyeztethetik a csomagolásnak a higiénia megőrzésében és a fogyasztó számára nyújtott biztonságban betöltött szerepét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

Az erőforrás-hatékonyság javításának, a hulladék által a környezetre gyakorolt hatás csökkentésének és az anyagok magas színvonalú újrafeldolgozása előmozdításának a leghatékonyabb módja a hulladékkeletkezés megelőzése. Mindezen okokból a tagállamoknak az életcikluson alapuló megközelítést kell kialakítaniuk ahhoz, hogy csökkenjen a termékek környezetre gyakorolt hatása. A tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk az újrafelhasználható csomagolás terjedésének ösztönzésére, valamint a nem újrafeldolgozható és felesleges csomagolás fogyasztásának csökkentésére. Ennek érdekében a tagállamoknak megfelelő gazdasági eszközöket és egyéb intézkedéseket kell igénybe venniük a hulladékhierarchia alkalmazásának ösztönzésére. A tagállamoknak tudniuk kell alkalmazni a 2008/98/EK irányelv IVa. mellékletében felsorolt eszközöket és intézkedéseket. Ezenkívül a hulladékkeletkezés megelőzésére irányuló erőfeszítések nem veszélyeztethetik a csomagolásnak a higiénia megőrzésében és a fogyasztó számára nyújtott biztonságban betöltött szerepét.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

4 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b) | A tagállamoknak megfelelő ösztönzőket kell alkalmazniuk a hulladékhierarchia megvalósítása érdekében, ezek közé tartoznak különösen az ebben az irányelvben meghatározott csomagolásihulladék-megelőzési és -újrafeldolgozási célértékek elérésére irányuló pénz- és adóügyi ösztönzők, például a hulladéklerakási és -égetési díjak, a kidobott mennyiség alapján történő fizetési rendszerek, a kiterjesztett gyártói felelősségen alapuló rendszerek és a helyi önkormányzatokat megcélzó ösztönzők. Ezeknek az intézkedéseknek minden tagállamban a csomagolásihulladék-megelőzési program részét kell képezniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4b)

A tagállamoknak megfelelő ösztönzőket kell alkalmazniuk a hulladékhierarchia megvalósítása érdekében, ezek közé tartoznak különösen az ebben az irányelvben meghatározott csomagolásihulladék-megelőzési és -újrafeldolgozási célértékek elérésére irányuló pénz- és adóügyi ösztönzők, például a hulladéklerakási és -égetési díjak, a kidobott mennyiség alapján történő fizetési rendszerek, a kiterjesztett gyártói felelősségen alapuló rendszerek és a helyi önkormányzatokat megcélzó ösztönzők. Ezeknek az intézkedéseknek minden tagállamban a csomagolásihulladék-megelőzési program részét kell képezniük.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

4 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4c) | Az esetek túlnyomó többségében a csomagolás fajtája nem a végső fogyasztó választása, hanem inkább a gyártóé. A kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerekkel elkerülhető a csomagolási hulladék keletkezése, és olyan rendszerek hozhatók létre, amelyekkel biztosított a használt csomagolás és/vagy csomagolási hulladék fogyasztótól, más végfelhasználótól, vagy a hulladékáramból való visszajuttatása és/vagy gyűjtése, valamint az összegyűjtött csomagolás és/vagy csomagolási hulladék újrahasználata vagy hasznosítása (beleértve az újrafeldolgozást is). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4c)

Az esetek túlnyomó többségében a csomagolás fajtája nem a végső fogyasztó választása, hanem inkább a gyártóé. A kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerekkel elkerülhető a csomagolási hulladék keletkezése, és olyan rendszerek hozhatók létre, amelyekkel biztosított a használt csomagolás és/vagy csomagolási hulladék fogyasztótól, más végfelhasználótól, vagy a hulladékáramból való visszajuttatása és/vagy gyűjtése, valamint az összegyűjtött csomagolás és/vagy csomagolási hulladék újrahasználata vagy hasznosítása (beleértve az újrafeldolgozást is).

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

4 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4d) | A keletkező csomagolási hulladék mennyiségének és a környezetre gyakorolt hatásának csökkentése érdekében – egyúttal ösztönözve a jó minőségű anyagok újrafeldolgozását – át kell tekinteni, és szükség esetén felül kell vizsgálni ezen irányelv II. mellékletének alapvető követelményeit, azon követelmények szigorítása érdekében, amelyek elősegítik, hogy a csomagolásokat újrahasználatra és minőségi újrafeldolgozásra tervezzék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4d)

A keletkező csomagolási hulladék mennyiségének és a környezetre gyakorolt hatásának csökkentése érdekében – egyúttal ösztönözve a jó minőségű anyagok újrafeldolgozását – át kell tekinteni, és szükség esetén felül kell vizsgálni ezen irányelv II. mellékletének alapvető követelményeit, azon követelmények szigorítása érdekében, amelyek elősegítik, hogy a csomagolásokat újrahasználatra és minőségi újrafeldolgozásra tervezzék.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

4 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4e) | A tagállamok nemzeti stratégiáinak tartalmazniuk kell az újrafeldolgozott hulladékból készült termékekkel kapcsolatos ösztönzőket és előnyöket kínáló, a tudatosság növelését célzó intézkedéseket, ami fellendíti majd az újrafeldolgozott termékek ágazatában megvalósuló beruházásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4e)

A tagállamok nemzeti stratégiáinak tartalmazniuk kell az újrafeldolgozott hulladékból készült termékekkel kapcsolatos ösztönzőket és előnyöket kínáló, a tudatosság növelését célzó intézkedéseket, ami fellendíti majd az újrafeldolgozott termékek ágazatában megvalósuló beruházásokat.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

4 f preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4f) | A fenntartható biogazdaság előmozdítása hozzájárulhat Európa nyersanyag-behozataltól való függőségének csökkentéséhez. A bioalapú, újrafeldolgozható csomagolás és a komposztálható, biológiailag lebomló csomagolás piaci feltételeinek javítása és az ilyen anyagok felhasználását jelenleg akadályozó jogszabályok felülvizsgálata lehetőséget kínál a további kutatás és innováció ösztönzésére, valamint arra, hogy a csomagolások gyártásának fosszilis tüzelőanyag-alapú nyersanyagait megújuló erőforrásokkal váltsák fel, amennyiben ez az életciklus-személet tekintetében előnyösnek bizonyul, és támogatja a további szerves újrafeldolgozást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4f)

A fenntartható biogazdaság előmozdítása hozzájárulhat Európa nyersanyag-behozataltól való függőségének csökkentéséhez. A bioalapú, újrafeldolgozható csomagolás és a komposztálható, biológiailag lebomló csomagolás piaci feltételeinek javítása és az ilyen anyagok felhasználását jelenleg akadályozó jogszabályok felülvizsgálata lehetőséget kínál a további kutatás és innováció ösztönzésére, valamint arra, hogy a csomagolások gyártásának fosszilis tüzelőanyag-alapú nyersanyagait megújuló erőforrásokkal váltsák fel, amennyiben ez az életciklus-személet tekintetében előnyösnek bizonyul, és támogatja a további szerves újrafeldolgozást.

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A csomagolási hulladék
  újrahasználatra való előkészítésére és
  újrafeldolgozására vonatkozó meglévő célértékek fokozatos növelésével biztosítani kell, hogy a gazdasági szempontból értékes hulladékanyagok a megfelelő hulladékgazdálkodásnak köszönhetően és a hulladékhierarchiával összhangban fokozatosan és ténylegesen hasznosításra kerüljenek. Ezáltal biztosítani kell, hogy a hulladékban található értékes anyagok visszakerüljenek az európai gazdaságba, amely így előreléphet a nyersanyag-politikai kezdeményezés (15) végrehajtásában, és közelebb juthat ahhoz, hogy körforgásos gazdasággá váljon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A csomagolási hulladék
  újrahasználatra való előkészítésére és
  újrafeldolgozására vonatkozó meglévő célértékek fokozatos növelésével biztosítani kell, hogy a gazdasági szempontból értékes hulladékanyagok a megfelelő hulladékgazdálkodásnak köszönhetően és a hulladékhierarchiával összhangban fokozatosan és ténylegesen hasznosításra kerüljenek. Ezáltal biztosítani kell, hogy a hulladékban található értékes anyagok visszakerüljenek az európai gazdaságba, amely így előreléphet a nyersanyag-politikai kezdeményezés (15) végrehajtásában, és közelebb juthat ahhoz, hogy körforgásos gazdasággá váljon.

| (5) | A csomagolási hulladék újrafeldolgozására vonatkozó meglévő célértékek fokozatos növelésével biztosítani kell, hogy a gazdasági szempontból értékes hulladékanyagok a megfelelő hulladékgazdálkodásnak köszönhetően és a hulladékhierarchiával összhangban fokozatosan és ténylegesen hasznosításra kerüljenek. Ezáltal biztosítani kell, hogy a hulladékban található értékes anyagok visszakerüljenek az európai gazdaságba, amely így előreléphet a nyersanyag-politikai kezdeményezés (15) végrehajtásában, és közelebb juthat ahhoz, hogy körforgásos gazdasággá váljon
  , az élelmiszer-biztonság, a fogyasztók egészsége és az élelmiszerrel érintkező anyagokra vonatkozó jogszabályok sérelme nélkül
  . |
| --- | --- |

(5)

A csomagolási hulladék újrafeldolgozására vonatkozó meglévő célértékek fokozatos növelésével biztosítani kell, hogy a gazdasági szempontból értékes hulladékanyagok a megfelelő hulladékgazdálkodásnak köszönhetően és a hulladékhierarchiával összhangban fokozatosan és ténylegesen hasznosításra kerüljenek. Ezáltal biztosítani kell, hogy a hulladékban található értékes anyagok visszakerüljenek az európai gazdaságba, amely így előreléphet a nyersanyag-politikai kezdeményezés (15) végrehajtásában, és közelebb juthat ahhoz, hogy körforgásos gazdasággá váljon
  , az élelmiszer-biztonság, a fogyasztók egészsége és az élelmiszerrel érintkező anyagokra vonatkozó jogszabályok sérelme nélkül
  .

Módosítás 89

Irányelvre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | A körforgásos gazdaságnak meg kell valósítania a hetedik környezetvédelmi cselekvési program kifejezett rendelkezéseit, amely toxikus anyagoktól mentes anyagciklusok kifejlesztésére szólít fel annak érdekében, hogy az újrafeldolgozott hulladék jelentős és megbízható uniós nyersanyagforrásként kerüljön felhasználásra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

A körforgásos gazdaságnak meg kell valósítania a hetedik környezetvédelmi cselekvési program kifejezett rendelkezéseit, amely toxikus anyagoktól mentes anyagciklusok kifejlesztésére szólít fel annak érdekében, hogy az újrafeldolgozott hulladék jelentős és megbízható uniós nyersanyagforrásként kerüljön felhasználásra.

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

5 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5b) | Amennyiben az újrafeldolgozott anyag a hulladékstátusz megszűnésével – akár azért, mert teljesíti a hulladékstátusz megszűnésére vonatkozó konkrét kritériumokat, akár azért, mert új termékbe kerül beépítésre – újból belép a gazdaságba, maradéktalanul meg kell felelnie a vegyi anyagokra vonatkozó uniós jogszabályoknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5b)

Amennyiben az újrafeldolgozott anyag a hulladékstátusz megszűnésével – akár azért, mert teljesíti a hulladékstátusz megszűnésére vonatkozó konkrét kritériumokat, akár azért, mert új termékbe kerül beépítésre – újból belép a gazdaságba, maradéktalanul meg kell felelnie a vegyi anyagokra vonatkozó uniós jogszabályoknak.

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

5 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5c) | Lényeges különbségek vannak a háztartási csomagolási hulladék, illetve a kereskedelmi és ipari csomagolási hulladék között. Ahhoz, hogy ezekről egyértelmű és pontos képet lehessen kapni, a tagállamoknak elkülönítve kell e két hulladékáramról jelentést tenniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5c)

Lényeges különbségek vannak a háztartási csomagolási hulladék, illetve a kereskedelmi és ipari csomagolási hulladék között. Ahhoz, hogy ezekről egyértelmű és pontos képet lehessen kapni, a tagállamoknak elkülönítve kell e két hulladékáramról jelentést tenniük.

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Számos tagállam még nem alakította ki teljes mértékben a szükséges hulladékgazdálkodási infrastruktúráját. Ezzel összefüggésben alapvetően fontos egyértelmű szakpolitikai célokat meghatározni annak érdekében, hogy az újrafeldolgozható anyagok ne rekedjenek a hulladékhierarchia alján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Számos tagállam még nem alakította ki teljes mértékben a szükséges hulladékgazdálkodási infrastruktúráját. Ezzel összefüggésben alapvetően fontos egyértelmű szakpolitikai célokat meghatározni annak érdekében, hogy az újrafeldolgozható anyagok ne rekedjenek a hulladékhierarchia alján.

| (6) | Számos tagállam még nem alakította ki teljes mértékben a szükséges
  újrafeldolgozási
  hulladékgazdálkodási infrastruktúráját. Ezzel összefüggésben alapvetően fontos egyértelmű szakpolitikai célokat meghatározni
  a megelőzéshez, az újrahasználathoz és az újrafeldolgozáshoz szükséges hulladékkezelő üzemek és létesítmények építésére vonatkozóan
  annak érdekében, hogy az újrafeldolgozható anyagok ne rekedjenek a hulladékhierarchia alján
  , fontos továbbá, hogy innovatív újrafeldolgozási infrastruktúrafejlesztéseket elősegítő ösztönzőket állapítsunk meg
  . |
| --- | --- |

(6)

Számos tagállam még nem alakította ki teljes mértékben a szükséges
  újrafeldolgozási
  hulladékgazdálkodási infrastruktúráját. Ezzel összefüggésben alapvetően fontos egyértelmű szakpolitikai célokat meghatározni
  a megelőzéshez, az újrahasználathoz és az újrafeldolgozáshoz szükséges hulladékkezelő üzemek és létesítmények építésére vonatkozóan
  annak érdekében, hogy az újrafeldolgozható anyagok ne rekedjenek a hulladékhierarchia alján
  , fontos továbbá, hogy innovatív újrafeldolgozási infrastruktúrafejlesztéseket elősegítő ösztönzőket állapítsunk meg
  .

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | Ezen irányelv célkitűzései elérésének elősegítése és a körforgásos gazdaságra való átállás ösztönzése érdekében a Bizottságnak elő kell mozdítania egyrészt a tagállamok, másrészt a gazdaság különböző ágazatai közötti koordinációt, valamint az információk és a bevált gyakorlatok cseréjét. Ezt a cserét egy olyan kommunikációs platform létrehozásával lehetne elősegíteni, amely felhívhatná a figyelmet az új ipari megoldásokra és jobb áttekintést nyújthatna a rendelkezésre álló kapacitásokról, valamint hozzájárulna a hulladékipar és az egyéb ágazatok összekapcsolásához és az ipari szimbiózis támogatásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

Ezen irányelv célkitűzései elérésének elősegítése és a körforgásos gazdaságra való átállás ösztönzése érdekében a Bizottságnak elő kell mozdítania egyrészt a tagállamok, másrészt a gazdaság különböző ágazatai közötti koordinációt, valamint az információk és a bevált gyakorlatok cseréjét. Ezt a cserét egy olyan kommunikációs platform létrehozásával lehetne elősegíteni, amely felhívhatná a figyelmet az új ipari megoldásokra és jobb áttekintést nyújthatna a rendelkezésre álló kapacitásokról, valamint hozzájárulna a hulladékipar és az egyéb ágazatok összekapcsolásához és az ipari szimbiózis támogatásához.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | A 2008/98/EK és az 1999/31/EK irányelvben az újrafeldolgozás vonatkozásában meghatározott célértékek és a hulladéklerakóban való elhelyezés vonatkozásában meghatározott korlátozások mellett többé nincs szükség a 94/62/EK irányelvben a csomagolási hulladék energetikai hasznosítására
  és újrafeldolgozására
  vonatkozóan előírt uniós szintű célértékekre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

A 2008/98/EK és az 1999/31/EK irányelvben az újrafeldolgozás vonatkozásában meghatározott célértékek és a hulladéklerakóban való elhelyezés vonatkozásában meghatározott korlátozások mellett többé nincs szükség a 94/62/EK irányelvben a csomagolási hulladék energetikai hasznosítására
  és újrafeldolgozására
  vonatkozóan előírt uniós szintű célértékekre.

| (7) | A 2008/98/EK és az 1999/31/EK (1a)

  tanácsi
  irányelvben az újrafeldolgozás vonatkozásában meghatározott célértékek és a hulladéklerakóban való elhelyezés vonatkozásában meghatározott korlátozások mellett többé nincs szükség a 94/62/EK irányelvben a csomagolási hulladék energetikai hasznosítására vonatkozóan előírt uniós szintű célértékekre. |
| --- | --- |

(7)

A 2008/98/EK és az 1999/31/EK (1a)

  tanácsi
  irányelvben az újrafeldolgozás vonatkozásában meghatározott célértékek és a hulladéklerakóban való elhelyezés vonatkozásában meghatározott korlátozások mellett többé nincs szükség a 94/62/EK irányelvben a csomagolási hulladék energetikai hasznosítására vonatkozóan előírt uniós szintű célértékekre.

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | Ez az irányelv hosszú távú célokat tűz ki az Unió területén folytatott hulladékgazdálkodás számára, és ezáltal egyértelmű iránymutatást nyújt a tagállamoknak és a gazdasági szereplőknek az ebben az irányelvben meghatározott célok eléréséhez szükséges beruházásokkal kapcsolatban. Nemzeti hulladékgazdálkodási stratégiáik kidolgozása és a hulladékgazdálkodási infrastruktúrára irányuló beruházásaik tervezése során a tagállamoknak körültekintő módon, a hulladékhierarchiával összhangban
  , a megelőzés,
  az
  újrahasználatra való előkészítés
  és
  az újrafeldolgozás ügyének előmozdítása érdekében
  kell
  igénybe venniük az európai strukturális
  és
  beruházási alapokat
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Ez az irányelv hosszú távú célokat tűz ki az Unió területén folytatott hulladékgazdálkodás számára, és ezáltal egyértelmű iránymutatást nyújt a tagállamoknak és a gazdasági szereplőknek az ebben az irányelvben meghatározott célok eléréséhez szükséges beruházásokkal kapcsolatban. Nemzeti hulladékgazdálkodási stratégiáik kidolgozása és a hulladékgazdálkodási infrastruktúrára irányuló beruházásaik tervezése során a tagállamoknak körültekintő módon, a hulladékhierarchiával összhangban
  , a megelőzés,
  az
  újrahasználatra való előkészítés
  és
  az újrafeldolgozás ügyének előmozdítása érdekében
  kell
  igénybe venniük az európai strukturális
  és
  beruházási alapokat
  .

| (8) | Ez az irányelv hosszú távú célokat tűz ki az Unió területén folytatott hulladékgazdálkodás számára, és ezáltal egyértelmű iránymutatást nyújt a tagállamoknak és a gazdasági szereplőknek az ebben az irányelvben meghatározott célok eléréséhez szükséges beruházásokkal kapcsolatban. Nemzeti hulladékgazdálkodási stratégiáik kidolgozása és a hulladékgazdálkodási infrastruktúrára
  és a körforgásos gazdaságra
  irányuló beruházásaik tervezése során a tagállamoknak körültekintő módon, a hulladékhierarchiával összhangban
  kell igénybe venniük
  az
  európai strukturális és beruházási alapokat
  és
  e stratégiákat és beruházási terveket úgy
  kell
  kidolgozniuk, hogy azok elsősorban a hulladék megelőzésének
  és
  újrahasználatának, másodsorban pedig újrafeldolgozásának előmozdítására irányuljanak
  . |
| --- | --- |

(8)

Ez az irányelv hosszú távú célokat tűz ki az Unió területén folytatott hulladékgazdálkodás számára, és ezáltal egyértelmű iránymutatást nyújt a tagállamoknak és a gazdasági szereplőknek az ebben az irányelvben meghatározott célok eléréséhez szükséges beruházásokkal kapcsolatban. Nemzeti hulladékgazdálkodási stratégiáik kidolgozása és a hulladékgazdálkodási infrastruktúrára
  és a körforgásos gazdaságra
  irányuló beruházásaik tervezése során a tagállamoknak körültekintő módon, a hulladékhierarchiával összhangban
  kell igénybe venniük
  az
  európai strukturális és beruházási alapokat
  és
  e stratégiákat és beruházási terveket úgy
  kell
  kidolgozniuk, hogy azok elsősorban a hulladék megelőzésének
  és
  újrahasználatának, másodsorban pedig újrafeldolgozásának előmozdítására irányuljanak
  .

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | Az újrafeldolgozási célértékek 2030 utáni további növelésére vonatkozó szabályokat az ezen irányelv alkalmazása során szerzett tapasztalatok fényében felül kell vizsgálni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

Az újrafeldolgozási célértékek 2030 utáni további növelésére vonatkozó szabályokat az ezen irányelv alkalmazása során szerzett tapasztalatok fényében felül kell vizsgálni.

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A tagállamoknak az újrahasználatra való előkészítésre és újrafeldolgozásra vonatkozó célértékek teljesítésével összefüggésben végzett számítások szempontjából képesnek
  kell
  lenniük
  az
  újrahasználatra való előkészítés területén elismert
  gazdasági szereplők
  és az elismert betétdíjas rendszerek által újrahasználatra előkészített termékek
  és
  összetevők figyelembevételére
  .
  Annak érdekében, hogy a számítások végzése egységes módon történjen,
  a 
  Bizottság részletes szabályokat fog elfogadni az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők és az elismert betétdíjas rendszerek meghatározására, valamint az adatok gyűjtésére, ellenőrzésére és jelentésére vonatkozóan
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A tagállamoknak az újrahasználatra való előkészítésre és újrafeldolgozásra vonatkozó célértékek teljesítésével összefüggésben végzett számítások szempontjából képesnek
  kell
  lenniük
  az
  újrahasználatra való előkészítés területén elismert
  gazdasági szereplők
  és az elismert betétdíjas rendszerek által újrahasználatra előkészített termékek
  és
  összetevők figyelembevételére
  .
  Annak érdekében, hogy a számítások végzése egységes módon történjen,
  a 
  Bizottság részletes szabályokat fog elfogadni az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők és az elismert betétdíjas rendszerek meghatározására, valamint az adatok gyűjtésére, ellenőrzésére és jelentésére vonatkozóan
  .

| (11) | Az újrafeldolgozásra vonatkozó célértékekkel kapcsolatos adatok egységes számításának biztosítása érdekében a Bizottságnak részletes szabályokat
  kell
  elfogadnia
  az
  újrafeldolgozó
  gazdasági szereplők
  meghatározására, valamint az adatok gyűjtésére, nyomon követhetőségére, ellenőrzésére
  és
  jelentésére vonatkozóan
  .
  E harmonizált módszertan elfogadását követően
  a 
  tagállamoknak az újrafeldolgozásra vonatkozó célértékek teljesítésével összefüggésben végzett számítások szempontjából képesnek kell lenniük a fémek égetési vagy együttégetési folyamatot is magában foglaló újrafeldolgozásának figyelembevételére
  . |
| --- | --- |

(11)

Az újrafeldolgozásra vonatkozó célértékekkel kapcsolatos adatok egységes számításának biztosítása érdekében a Bizottságnak részletes szabályokat
  kell
  elfogadnia
  az
  újrafeldolgozó
  gazdasági szereplők
  meghatározására, valamint az adatok gyűjtésére, nyomon követhetőségére, ellenőrzésére
  és
  jelentésére vonatkozóan
  .
  E harmonizált módszertan elfogadását követően
  a 
  tagállamoknak az újrafeldolgozásra vonatkozó célértékek teljesítésével összefüggésben végzett számítások szempontjából képesnek kell lenniük a fémek égetési vagy együttégetési folyamatot is magában foglaló újrafeldolgozásának figyelembevételére
  .

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Az
  újrahasználatra való előkészítésről
  gyűjtött adatok megbízhatóságának biztosításához elengedhetetlen
  a
  közös adatszolgáltatási szabályok létrehozása. Ehhez hasonlóan fontos, hogy pontosabban kerüljenek meghatározásra azok a szabályok, amelyek alapján a tagállamoknak be kell számolniuk arról, hogy mi kerül ténylegesen újrafeldolgozásra, illetve mi számítható bele az újrafeldolgozásra vonatkozó célértékek teljesítésébe.
  E célból általános szabályként az újrafeldolgozási
  célértékek
  elérésével kapcsolatos adatszolgáltatásnak a végső újrafeldolgozási eljárásba bekerülő hulladékmennyiségen kell alapulnia.
  Az
  adminisztratív terhek mérséklése érdekében a tagállamoknak szigorú feltételek mellett lehetővé kell tenni, hogy újrafeldolgozásra kerülő hulladék részarányáról
  a 
  hulladékosztályozó létesítményekből kilépő anyagmennyiségek alapján számoljanak be
  . Az anyagok tömegében a végső újrafeldolgozási eljárás részét képező fizikai és/vagy kémiai átalakítási folyamatok miatt bekövetkező veszteséget nem kell levonni az újrafeldolgozottként bejelentett hulladék tömegéből. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Az
  újrahasználatra való előkészítésről
  gyűjtött adatok megbízhatóságának biztosításához elengedhetetlen
  a
  közös adatszolgáltatási szabályok létrehozása. Ehhez hasonlóan fontos, hogy pontosabban kerüljenek meghatározásra azok a szabályok, amelyek alapján a tagállamoknak be kell számolniuk arról, hogy mi kerül ténylegesen újrafeldolgozásra, illetve mi számítható bele az újrafeldolgozásra vonatkozó célértékek teljesítésébe.
  E célból általános szabályként az újrafeldolgozási
  célértékek
  elérésével kapcsolatos adatszolgáltatásnak a végső újrafeldolgozási eljárásba bekerülő hulladékmennyiségen kell alapulnia.
  Az
  adminisztratív terhek mérséklése érdekében a tagállamoknak szigorú feltételek mellett lehetővé kell tenni, hogy újrafeldolgozásra kerülő hulladék részarányáról
  a 
  hulladékosztályozó létesítményekből kilépő anyagmennyiségek alapján számoljanak be
  . Az anyagok tömegében a végső újrafeldolgozási eljárás részét képező fizikai és/vagy kémiai átalakítási folyamatok miatt bekövetkező veszteséget nem kell levonni az újrafeldolgozottként bejelentett hulladék tömegéből.

| (12) | Az
  újrafeldolgozásról
  gyűjtött adatok megbízhatóságának biztosításához elengedhetetlen
  az adatok gyűjtése, nyomon követhetősége, ellenőrzése és bejelentése vonatkozásában
  közös adatszolgáltatási szabályok létrehozása. Ehhez hasonlóan fontos, hogy pontosabban kerüljenek meghatározásra azok a szabályok, amelyek alapján a tagállamoknak be kell számolniuk arról, hogy mi kerül ténylegesen újrafeldolgozásra, illetve mi számítható bele az újrafeldolgozásra vonatkozó célértékek teljesítésébe.
  A célértékek elérésének számításához egy egységes módszert kell alapul venni, ami megakadályozza, hogy az adatközlés tartalmazza az újrafeldolgozott hulladékként kitett hulladékot. E célból az újrafeldolgozási célértékek elérésével kapcsolatos adatszolgáltatásnak
  a 
  végső újrafeldolgozási eljárásba bekerülő hulladékmennyiségen kell alapulnia
  . Az anyagok tömegében a végső újrafeldolgozási eljárás részét képező fizikai és/vagy kémiai átalakítási folyamatok miatt bekövetkező veszteséget nem kell levonni az újrafeldolgozottként bejelentett hulladék tömegéből. |
| --- | --- |

(12)

Az
  újrafeldolgozásról
  gyűjtött adatok megbízhatóságának biztosításához elengedhetetlen
  az adatok gyűjtése, nyomon követhetősége, ellenőrzése és bejelentése vonatkozásában
  közös adatszolgáltatási szabályok létrehozása. Ehhez hasonlóan fontos, hogy pontosabban kerüljenek meghatározásra azok a szabályok, amelyek alapján a tagállamoknak be kell számolniuk arról, hogy mi kerül ténylegesen újrafeldolgozásra, illetve mi számítható bele az újrafeldolgozásra vonatkozó célértékek teljesítésébe.
  A célértékek elérésének számításához egy egységes módszert kell alapul venni, ami megakadályozza, hogy az adatközlés tartalmazza az újrafeldolgozott hulladékként kitett hulladékot. E célból az újrafeldolgozási célértékek elérésével kapcsolatos adatszolgáltatásnak
  a 
  végső újrafeldolgozási eljárásba bekerülő hulladékmennyiségen kell alapulnia
  . Az anyagok tömegében a végső újrafeldolgozási eljárás részét képező fizikai és/vagy kémiai átalakítási folyamatok miatt bekövetkező veszteséget nem kell levonni az újrafeldolgozottként bejelentett hulladék tömegéből.

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | A tagállamok által szolgáltatott
  statisztikai adatok
  alapvető fontosságúak ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja az egyes tagállamok hulladékjogi előírásoknak való megfelelését. A 
  statisztikai
  adatok minőségét, megbízhatóságát és összevethetőségét fokozni kell a hulladékokkal összefüggő adatszolgáltatás egységes belépési ponton keresztül történő teljesítésével, az elavult adatszolgáltatási követelmények megszüntetésével, a nemzeti adatszolgáltatási mechanizmusok összehasonlító értékelésével és az adatminőség-ellenőrzési jelentés bevezetésével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

A tagállamok által szolgáltatott
  statisztikai adatok
  alapvető fontosságúak ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja az egyes tagállamok hulladékjogi előírásoknak való megfelelését. A 
  statisztikai
  adatok minőségét, megbízhatóságát és összevethetőségét fokozni kell a hulladékokkal összefüggő adatszolgáltatás egységes belépési ponton keresztül történő teljesítésével, az elavult adatszolgáltatási követelmények megszüntetésével, a nemzeti adatszolgáltatási mechanizmusok összehasonlító értékelésével és az adatminőség-ellenőrzési jelentés bevezetésével.

| (14) | A tagállamok által szolgáltatott
  adatok és információk
  alapvető fontosságúak ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja az egyes tagállamok hulladékjogi előírásoknak való megfelelését. A 
  szolgáltatott
  adatok minőségét, megbízhatóságát és összevethetőségét fokozni kell
  a megbízható forrásokon alapuló adatok gyűjtése és feldolgozása közös módszertanának bevezetésével és
  a hulladékokkal összefüggő adatszolgáltatás egységes belépési ponton keresztül történő teljesítésével, az elavult adatszolgáltatási követelmények megszüntetésével, a nemzeti adatszolgáltatási mechanizmusok összehasonlító értékelésével és az adatminőség-ellenőrzési jelentés bevezetésével. |
| --- | --- |

(14)

A tagállamok által szolgáltatott
  adatok és információk
  alapvető fontosságúak ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja az egyes tagállamok hulladékjogi előírásoknak való megfelelését. A 
  szolgáltatott
  adatok minőségét, megbízhatóságát és összevethetőségét fokozni kell
  a megbízható forrásokon alapuló adatok gyűjtése és feldolgozása közös módszertanának bevezetésével és
  a hulladékokkal összefüggő adatszolgáltatás egységes belépési ponton keresztül történő teljesítésével, az elavult adatszolgáltatási követelmények megszüntetésével, a nemzeti adatszolgáltatási mechanizmusok összehasonlító értékelésével és az adatminőség-ellenőrzési jelentés bevezetésével.

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A hulladékgazdálkodás területén a megbízható adatszolgáltatás nélkülözhetetlen a hatékony végrehajtáshoz és az adatok tagállamok közötti összehasonlíthatóságához. Ezért akkor, amikor a 94/62/EK irányelvben meghatározott célértékek teljesítéséről összeállítják jelentéseiket, a tagállamoknak a Bizottság
  és
  a tagállamok nemzeti statisztikai
  hivatalai által közösen
  kidolgozott
  legújabb
  módszertant kell alkalmazniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A hulladékgazdálkodás területén a megbízható adatszolgáltatás nélkülözhetetlen a hatékony végrehajtáshoz és az adatok tagállamok közötti összehasonlíthatóságához. Ezért akkor, amikor a 94/62/EK irányelvben meghatározott célértékek teljesítéséről összeállítják jelentéseiket, a tagállamoknak a Bizottság
  és
  a tagállamok nemzeti statisztikai
  hivatalai által közösen
  kidolgozott
  legújabb
  módszertant kell alkalmazniuk.

| (16) | A hulladékgazdálkodás területén a megbízható adatszolgáltatás nélkülözhetetlen a hatékony végrehajtáshoz és az adatok tagállamok közötti összehasonlíthatóságához. Ezért akkor, amikor a 94/62/EK irányelvben meghatározott célértékek teljesítéséről összeállítják jelentéseiket, a tagállamoknak a Bizottság
  által
  a tagállamok nemzeti statisztikai
  hivatalaival és a hulladékgazdálkodásért felelős nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal együttműködésben
  kidolgozott
  közös adatgyűjtési és -feldolgozási
  módszertant kell alkalmazniuk. |
| --- | --- |

(16)

A hulladékgazdálkodás területén a megbízható adatszolgáltatás nélkülözhetetlen a hatékony végrehajtáshoz és az adatok tagállamok közötti összehasonlíthatóságához. Ezért akkor, amikor a 94/62/EK irányelvben meghatározott célértékek teljesítéséről összeállítják jelentéseiket, a tagállamoknak a Bizottság
  által
  a tagállamok nemzeti statisztikai
  hivatalaival és a hulladékgazdálkodásért felelős nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal együttműködésben
  kidolgozott
  közös adatgyűjtési és -feldolgozási
  módszertant kell alkalmazniuk.

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16a) | A tagállamoknak kérésre haladéktalanul be kell nyújtaniuk a Bizottsághoz az ezen irányelv végrehajtásának, valamint a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt hatásának értékeléséhez szükséges valamennyi információt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16a)

A tagállamoknak kérésre haladéktalanul be kell nyújtaniuk a Bizottsághoz az ezen irányelv végrehajtásának, valamint a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt hatásának értékeléséhez szükséges valamennyi információt.

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | A 94/62/EK irányelv kiegészítése
  , illetve módosítása
  érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy
  a 6a. cikk (2)
  és
  (5) bekezdése, a 11. cikk (3) bekezdése
  ,
  a 19. cikk (2) bekezdése
  és a 
  20. cikk
  vonatkozásában a Szerződés 290. cikke alapján jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson,
  többek között szakértői szinten is
  .
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésekor és szövegezésekor
  a 
  Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak
  az Európai Parlament és a Tanács
  részére történő egyidejű
  ,
  időszerű és megfelelő továbbításáról
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

A 94/62/EK irányelv kiegészítése
  , illetve módosítása
  érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy
  a 6a. cikk (2)
  és
  (5) bekezdése, a 11. cikk (3) bekezdése
  ,
  a 19. cikk (2) bekezdése
  és a 
  20. cikk
  vonatkozásában a Szerződés 290. cikke alapján jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson,
  többek között szakértői szinten is
  .
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésekor és szövegezésekor
  a 
  Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak
  az Európai Parlament és a Tanács
  részére történő egyidejű
  ,
  időszerű és megfelelő továbbításáról
  .

| (17) | A 94/62/EK irányelv kiegészítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy
  az újrafeldolgozásra vonatkozó célértékek elérésének kiszámítása, egyes újrahasznosított anyagokban, termékkörökben
  és
  csomagolástípusokban megengedett legnagyobb nehézfém-koncentráció tekintetében megállapított bizonyos kivételek
  ,
  az újrafeldolgozásra vonatkozó célértékek elérésével kapcsolatos adatgyűjtés és -feldolgozás módszertanának és az adatszolgáltatás formátumának meghatározása,
  és a 
  csomagolás meghatározását szemléltető példák listájának módosításai, valamint az ezen irányelv alkalmazása során felmerülő esetleges technikai nehézségek
  vonatkozásában a Szerződés 290. cikke alapján jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során
  , többek között szakértői szinten,
  megfelelő konzultációkat folytasson,
  és a konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló,


  2016
  .
  április 13-i


  intézményközi megállapodásban szereplő elvekkel összhangban kerüljön sor.
   A 
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében
  az Európai Parlament és a Tanács
  a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot
  ,
  és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein
  . |
| --- | --- |

(17)

A 94/62/EK irányelv kiegészítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy
  az újrafeldolgozásra vonatkozó célértékek elérésének kiszámítása, egyes újrahasznosított anyagokban, termékkörökben
  és
  csomagolástípusokban megengedett legnagyobb nehézfém-koncentráció tekintetében megállapított bizonyos kivételek
  ,
  az újrafeldolgozásra vonatkozó célértékek elérésével kapcsolatos adatgyűjtés és -feldolgozás módszertanának és az adatszolgáltatás formátumának meghatározása,
  és a 
  csomagolás meghatározását szemléltető példák listájának módosításai, valamint az ezen irányelv alkalmazása során felmerülő esetleges technikai nehézségek
  vonatkozásában a Szerződés 290. cikke alapján jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során
  , többek között szakértői szinten,
  megfelelő konzultációkat folytasson,
  és a konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló,


  2016
  .
  április 13-i


  intézményközi megállapodásban szereplő elvekkel összhangban kerüljön sor.
   A 
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében
  az Európai Parlament és a Tanács
  a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot
  ,
  és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein
  .

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | A 94/62/EK irányelv egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságot a 
  12. cikk (3d) bekezdése
  és
  a 19. cikk
  vonatkozásában végrehajtási hatáskörrel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (16) megfelelően kell gyakorolni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

A 94/62/EK irányelv egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságot a 
  12. cikk (3d) bekezdése
  és
  a 19. cikk
  vonatkozásában végrehajtási hatáskörrel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (16) megfelelően kell gyakorolni.

| (18) | A 94/62/EK irányelv egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságot a 
  felhasznált csomagolóanyagok jellegére vonatkozó azonosítási rendszer tudományos
  és
  műszaki fejlődéshez való igazítását célzó módszertan meghatározása
  vonatkozásában végrehajtási hatáskörrel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (16) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(18)

A 94/62/EK irányelv egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságot a 
  felhasznált csomagolóanyagok jellegére vonatkozó azonosítási rendszer tudományos
  és
  műszaki fejlődéshez való igazítását célzó módszertan meghatározása
  vonatkozásában végrehajtási hatáskörrel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (16) megfelelően kell gyakorolni.

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

21 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (21a) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy minden uniós munkavállaló számára magas szintű munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági szabályozások legyenek érvényben a meglévő uniós jogszabályokkal és néhány gyártó, újrafeldolgozó és hulladékgazdálkodási ágazat munkavállalói által tapasztalt sajátos kockázatokkal összhangban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21a)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy minden uniós munkavállaló számára magas szintű munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági szabályozások legyenek érvényben a meglévő uniós jogszabályokkal és néhány gyártó, újrafeldolgozó és hulladékgazdálkodási ágazat munkavállalói által tapasztalt sajátos kockázatokkal összhangban.

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 pont (új)

94/62/EK irányelv

1 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1) | A 1. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Módosítás

(-1)

„(2)   Ebből a célból az irányelv olyan intézkedéseket rögzít, amelyek elsősorban a csomagolási hulladék keletkezésének megelőzésére, további alapelvként pedig a csomagolóanyag újrahasználatára, vagy a csomagolási hulladék anyagában történő vagy más módon történő hasznosításának más formáira, és ilyen módon e hulladék végső ártalmatlanításának csökkentésére irányulnak.”

| | „(2)   Ebből a célból az irányelv olyan intézkedéseket rögzít, amelyek elsősorban a csomagolási hulladék keletkezésének megelőzésére, további alapelvként pedig a csomagolóanyag újrahasználatára, vagy a csomagolási hulladék anyagában történő vagy más módon történő hasznosításának más formáira, és ilyen módon e hulladék végső ártalmatlanításának csökkentésére irányulnak
  , a körforgásos gazdaság felé való átmenet elősegítése érdekében.” |
| --- | --- |

„(2)   Ebből a célból az irányelv olyan intézkedéseket rögzít, amelyek elsősorban a csomagolási hulladék keletkezésének megelőzésére, további alapelvként pedig a csomagolóanyag újrahasználatára, vagy a csomagolási hulladék anyagában történő vagy más módon történő hasznosításának más formáira, és ilyen módon e hulladék végső ártalmatlanításának csökkentésére irányulnak
  , a körforgásos gazdaság felé való átmenet elősegítése érdekében.”

Módosítás 37

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b a pont (új)

94/62/EK irányelv

3 cikk – 2 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a szöveg a következő ponttal egészül ki:





  „2a.
     
  »bioalapú csomagolás«: biológiai eredetű anyagból származó csomagolás, ide nem értve a geológiai alakzatokban található és/vagy megkövült anyagokat;” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„2a.
     
  »bioalapú csomagolás«: biológiai eredetű anyagból származó csomagolás, ide nem értve a geológiai alakzatokban található és/vagy megkövült anyagokat;”

Módosítás 38

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – c pont

94/62/EK irányelv

3 cikk – 3–10 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a 3–10. pontot el kell hagyni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a 3–10. pontot el kell hagyni;

| c) | a 3
  . és 4. pontot, valamint a 6
  –10. pontot el kell hagyni; |
| --- | --- |

c)

a 3
  . és 4. pontot, valamint a 6
  –10. pontot el kell hagyni;

. és 4. pontot, valamint a 6

Módosítás 39

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – d pont

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – d pont

94/62/EK irányelv

3 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| „A »hulladék«, a »hulladéktermelő«, a »hulladékbirtokos«, a »hulladékgazdálkodás«, a »gyűjtés«, az »elkülönített gyűjtés«, a »megelőzés«, az
  »újrahasználat«
  , a »kezelés«, a »hasznosítás«, az
  »újrahasználatra való előkészítés«, az »újrafeldolgozás«
  , a »végső újrafeldolgozási eljárás« és az »ártalmatlanítás« fogalom meghatározása tekintetében a 2008/98/EK irányelv 3. cikkében található fogalommeghatározások alkalmazandók.” | „A »hulladék«, a »hulladéktermelő«, a »hulladékbirtokos«, a »hulladékgazdálkodás«, a »gyűjtés«, az »elkülönített gyűjtés«, a »megelőzés«,
  a »válogatás«, a »települési hulladék«,
  az
  »ipari és kereskedelmi hulladék«
  , a »kezelés«, a »hasznosítás«, az
  »újrafeldolgozás«, a »szerves újrafeldolgozás«
  , a »végső újrafeldolgozási eljárás«
  , a »szemét«
  és az »ártalmatlanítás« fogalom meghatározása tekintetében a 2008/98/EK irányelv 3. cikkében található fogalommeghatározások alkalmazandók.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

„A »hulladék«, a »hulladéktermelő«, a »hulladékbirtokos«, a »hulladékgazdálkodás«, a »gyűjtés«, az »elkülönített gyűjtés«, a »megelőzés«, az
  »újrahasználat«
  , a »kezelés«, a »hasznosítás«, az
  »újrahasználatra való előkészítés«, az »újrafeldolgozás«
  , a »végső újrafeldolgozási eljárás« és az »ártalmatlanítás« fogalom meghatározása tekintetében a 2008/98/EK irányelv 3. cikkében található fogalommeghatározások alkalmazandók.”

»újrahasználat«

»újrahasználatra való előkészítés«, az »újrafeldolgozás«

„A »hulladék«, a »hulladéktermelő«, a »hulladékbirtokos«, a »hulladékgazdálkodás«, a »gyűjtés«, az »elkülönített gyűjtés«, a »megelőzés«,
  a »válogatás«, a »települési hulladék«,
  az
  »ipari és kereskedelmi hulladék«
  , a »kezelés«, a »hasznosítás«, az
  »újrafeldolgozás«, a »szerves újrafeldolgozás«
  , a »végső újrafeldolgozási eljárás«
  , a »szemét«
  és az »ártalmatlanítás« fogalom meghatározása tekintetében a 2008/98/EK irányelv 3. cikkében található fogalommeghatározások alkalmazandók.”

a »válogatás«, a »települési hulladék«,

»ipari és kereskedelmi hulladék«

»újrafeldolgozás«, a »szerves újrafeldolgozás«

, a »szemét«

Módosítás 40

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

94/62/EK irányelv

4 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| „Ilyen egyéb intézkedések lehetnek nemzeti programok, a kiterjesztett gyártói felelősségen alapuló rendszerek révén
  a csomagolás környezeti hatásának minimálisra
  csökkentésére irányuló ösztönzők vagy más, megfelelő esetben
  a 
  gazdasági szereplőkkel folytatott konzultáció alapján elfogadott intézkedések, amelyek célja, hogy összefogják a tagállamokban a megelőzéssel kapcsolatban meghozott számos kezdeményezést, és kihasználják azok előnyeit. Ezen intézkedéseknek meg kell felelniük
  az
  irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott célkitűzéseknek
  .”; | „A tagállamok intézkedéseket fogadnak el
  a csomagolás környezeti hatásának minimálisra
  csökkentése és a hulladék keletkezésének megelőzésére vonatkozó,
  a 
  2008/98/EK irányelv 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott célok eléréséhez való hozzájárulás érdekében. Ezen intézkedések közé tartozik a 8. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében meghatározott kiterjesztett gyártói felelősség és
  az
  újrahasználható csomagolások használatát célzó ösztönzők
  . |
| | A tagállamok intézkedéseket hoznak a nem újrafeldolgozható és a túlzott csomagolás használatának tartós csökkentése érdekében. Ezek az intézkedések nem veszélyeztethetik a higiéniát vagy az élelmiszerbiztonságot. |
| | Emellett a tagállamok egyéb, a gazdasági szereplőkkel és a fogyasztói és környezetvédelmi szervezetekkel folytatott konzultáció alapján elfogadott intézkedéseket is hozhatnak, amelyek célja, hogy összefogják a tagállamokban a megelőzéssel kapcsolatban meghozott számos kezdeményezést, és kihasználják azok előnyeit. |
| | Ezen intézkedéseknek meg kell felelniük az irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott célkitűzéseknek. |
| | A tagállamok megfelelő gazdasági eszközökkel és egyéb intézkedésekkel ösztönzik a hulladékhierarchia alkalmazását. Ilyen eszközök és intézkedések lehetnek például a 2008/98/EK irányelv IVa. mellékletében felsoroltak.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

„Ilyen egyéb intézkedések lehetnek nemzeti programok, a kiterjesztett gyártói felelősségen alapuló rendszerek révén
  a csomagolás környezeti hatásának minimálisra
  csökkentésére irányuló ösztönzők vagy más, megfelelő esetben
  a 
  gazdasági szereplőkkel folytatott konzultáció alapján elfogadott intézkedések, amelyek célja, hogy összefogják a tagállamokban a megelőzéssel kapcsolatban meghozott számos kezdeményezést, és kihasználják azok előnyeit. Ezen intézkedéseknek meg kell felelniük
  az
  irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott célkitűzéseknek
  .”;

„Ilyen egyéb intézkedések lehetnek nemzeti programok, a kiterjesztett gyártói felelősségen alapuló rendszerek révén

csökkentésére irányuló ösztönzők vagy más, megfelelő esetben

gazdasági szereplőkkel folytatott konzultáció alapján elfogadott intézkedések, amelyek célja, hogy összefogják a tagállamokban a megelőzéssel kapcsolatban meghozott számos kezdeményezést, és kihasználják azok előnyeit. Ezen intézkedéseknek meg kell felelniük

irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott célkitűzéseknek

„A tagállamok intézkedéseket fogadnak el
  a csomagolás környezeti hatásának minimálisra
  csökkentése és a hulladék keletkezésének megelőzésére vonatkozó,
  a 
  2008/98/EK irányelv 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott célok eléréséhez való hozzájárulás érdekében. Ezen intézkedések közé tartozik a 8. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében meghatározott kiterjesztett gyártói felelősség és
  az
  újrahasználható csomagolások használatát célzó ösztönzők
  .

„A tagállamok intézkedéseket fogadnak el

csökkentése és a hulladék keletkezésének megelőzésére vonatkozó,

2008/98/EK irányelv 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott célok eléréséhez való hozzájárulás érdekében. Ezen intézkedések közé tartozik a 8. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében meghatározott kiterjesztett gyártói felelősség és

újrahasználható csomagolások használatát célzó ösztönzők

A tagállamok intézkedéseket hoznak a nem újrafeldolgozható és a túlzott csomagolás használatának tartós csökkentése érdekében. Ezek az intézkedések nem veszélyeztethetik a higiéniát vagy az élelmiszerbiztonságot.

A tagállamok intézkedéseket hoznak a nem újrafeldolgozható és a túlzott csomagolás használatának tartós csökkentése érdekében. Ezek az intézkedések nem veszélyeztethetik a higiéniát vagy az élelmiszerbiztonságot.

Emellett a tagállamok egyéb, a gazdasági szereplőkkel és a fogyasztói és környezetvédelmi szervezetekkel folytatott konzultáció alapján elfogadott intézkedéseket is hozhatnak, amelyek célja, hogy összefogják a tagállamokban a megelőzéssel kapcsolatban meghozott számos kezdeményezést, és kihasználják azok előnyeit.

Emellett a tagállamok egyéb, a gazdasági szereplőkkel és a fogyasztói és környezetvédelmi szervezetekkel folytatott konzultáció alapján elfogadott intézkedéseket is hozhatnak, amelyek célja, hogy összefogják a tagállamokban a megelőzéssel kapcsolatban meghozott számos kezdeményezést, és kihasználják azok előnyeit.

Ezen intézkedéseknek meg kell felelniük az irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott célkitűzéseknek.

Ezen intézkedéseknek meg kell felelniük az irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott célkitűzéseknek.

A tagállamok megfelelő gazdasági eszközökkel és egyéb intézkedésekkel ösztönzik a hulladékhierarchia alkalmazását. Ilyen eszközök és intézkedések lehetnek például a 2008/98/EK irányelv IVa. mellékletében felsoroltak.”

A tagállamok megfelelő gazdasági eszközökkel és egyéb intézkedésekkel ösztönzik a hulladékhierarchia alkalmazását. Ilyen eszközök és intézkedések lehetnek például a 2008/98/EK irányelv IVa. mellékletében felsoroltak.”

Módosítás 41

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

94/62/EK irányelv

4 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | A 4. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

A 4. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

A 4. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(3)   A Bizottság
  megfelelő esetben
  javaslatokat tesz
  olyan intézkedésekre, amelyek ezen lényegi
  követelmények betartatásának
  erősítését
  és
  kiegészítését
  ,
  valamint annak biztosítását szolgálják
  , hogy új csomagolás csak akkor kerüljön forgalomba, ha a gyártó a csomagolás alapvető funkcióinak csorbítása nélkül minden szükséges intézkedést megtett a csomagolás környezeti hatásának csökkentésére.

| | „(3)   A Bizottság
  2020. december 31-ig
  javaslatokat tesz
  a lényegi követelmények naprakésszé tételére e
  követelmények betartatásának
  erősítése
  és
  kiegészítése céljából
  ,
  hogy biztosítsa
  , hogy új csomagolás csak akkor kerüljön forgalomba, ha a gyártó a csomagolás alapvető funkcióinak csorbítása nélkül minden szükséges intézkedést megtett a csomagolás környezeti hatásának csökkentésére
  A Bizottság az érintett felekkel való konzultációt követően jogalkotási javaslatot nyújt be a követelmények naprakésszé tételére, különösen az újrahasználat és a színvonalas újrafeldolgozás terveinek erősítése céljából.” |
| --- | --- |

„(3)   A Bizottság
  2020. december 31-ig
  javaslatokat tesz
  a lényegi követelmények naprakésszé tételére e
  követelmények betartatásának
  erősítése
  és
  kiegészítése céljából
  ,
  hogy biztosítsa
  , hogy új csomagolás csak akkor kerüljön forgalomba, ha a gyártó a csomagolás alapvető funkcióinak csorbítása nélkül minden szükséges intézkedést megtett a csomagolás környezeti hatásának csökkentésére
  A Bizottság az érintett felekkel való konzultációt követően jogalkotási javaslatot nyújt be a követelmények naprakésszé tételére, különösen az újrahasználat és a színvonalas újrafeldolgozás terveinek erősítése céljából.”

Módosítás 42

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 2 b pont (új)

94/62/EK irányelv

4 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2b. | A 4. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:





  „(3a)
     
  A tagállamok, amennyiben az életciklus-szemlélet szerint környezeti szempontból előnyös, ösztönzik a megújuló forrásból nyert bioalapú újrahasznosítható csomagolás és a biológiai úton lebontható komposztálható csomagolás használatát az alábbiakhoz hasonló intézkedések meghozatalával:








  a) | használatuk elősegítése többek között gazdasági eszközökkel; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2b.

2b.

A 4. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

A 4. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)
     
  A tagállamok, amennyiben az életciklus-szemlélet szerint környezeti szempontból előnyös, ösztönzik a megújuló forrásból nyert bioalapú újrahasznosítható csomagolás és a biológiai úton lebontható komposztálható csomagolás használatát az alábbiakhoz hasonló intézkedések meghozatalával:

a)

használatuk elősegítése többek között gazdasági eszközökkel;

| b) | az ilyen termékek piaci feltételeinek javítása; |
| --- | --- |

b)

az ilyen termékek piaci feltételeinek javítása;

| c) | az ilyen anyagok használatát akadályozó, meglevő jogszabályok felülvizsgálata.” |
| --- | --- |

c)

az ilyen anyagok használatát akadályozó, meglevő jogszabályok felülvizsgálata.”

Módosítás 43

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 2 c pont (új)

94/62/EK irányelv

5 cikk – cím

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2c. | Az 5. cikk a következő címmel egészül ki:




  „Újrahasználat” |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

2c.

2c.

Az 5. cikk a következő címmel egészül ki:

Az 5. cikk a következő címmel egészül ki:

„Újrahasználat”

„Újrahasználat”

Módosítás 44

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 d pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 2 d pont (új)

94/62/EK irányelv

5 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2d. | A 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

2d.

2d.

A 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

A 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

A tagállamok
  előmozdíthatják
  az olyan csomagolás újrahasználati rendszereit, amely csomagolást a Szerződésnek megfelelően környezetkímélő módon lehet újrahasználni.

előmozdíthatják

| | „(1)   
  A hulladékhierarchiával összhangban
  a tagállamok
  előmozdítják
  az olyan csomagolás újrahasználati rendszereit, amely csomagolást a Szerződésnek megfelelően környezetkímélő módon lehet újrahasználni
  , az élelmiszer-higiénia vagy a fogyasztók biztonsága veszélyeztetése nélkül
  .” |
| --- | --- |

„(1)   
  A hulladékhierarchiával összhangban
  a tagállamok
  előmozdítják
  az olyan csomagolás újrahasználati rendszereit, amely csomagolást a Szerződésnek megfelelően környezetkímélő módon lehet újrahasználni
  , az élelmiszer-higiénia vagy a fogyasztók biztonsága veszélyeztetése nélkül
  .”

Módosítás 45

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 e pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 2 e pont (új)

94/62/EK irányelv

5 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2e. | A 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:





  „(1a)
     
  A tagállamok a csomagolás újrahasználata tekintetében az alábbi célok elérésére törekednek:








  a) | legkésőbb 2025. december 31-ig az összes csomagolási hulladék legalább 5 tömegszázalékát újrahasznosítják; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2e.

2e.

A 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

A 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     
  A tagállamok a csomagolás újrahasználata tekintetében az alábbi célok elérésére törekednek:

a)

legkésőbb 2025. december 31-ig az összes csomagolási hulladék legalább 5 tömegszázalékát újrahasznosítják;

| b) | legkésőbb 2030. december 31-ig az összes csomagolási hulladék legalább 10 tömegszázalékát újrahasznosítják.” |
| --- | --- |

b)

legkésőbb 2030. december 31-ig az összes csomagolási hulladék legalább 10 tömegszázalékát újrahasznosítják.”

Módosítás 46

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 f pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 2 f pont (új)

94/62/EK irányelv

5 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2f. | A 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:





  „(1b)
     
  Az újrahasznosítási műveletek ösztönzése céljából a tagállamok többek között az alábbi intézkedéseket hozhatják:








  — | az újrafelhasználható csomagolási termékek esetében betétdíjas rendszerek használata; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2f.

2f.

A 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

A 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1b)
     
  Az újrahasznosítási műveletek ösztönzése céljából a tagállamok többek között az alábbi intézkedéseket hozhatják:

—

az újrafelhasználható csomagolási termékek esetében betétdíjas rendszerek használata;

| — | a forgalomba hozott újrahasznosítható csomagolások minimális százalékarányának csomagolási áramonként történő évenkénti megállapítása; |
| --- | --- |

—

a forgalomba hozott újrahasznosítható csomagolások minimális százalékarányának csomagolási áramonként történő évenkénti megállapítása;

| — | megfelelő gazdasági ösztönzők az újrahasznosítható csomagolások gyártóinak.” |
| --- | --- |

—

megfelelő gazdasági ösztönzők az újrahasznosítható csomagolások gyártóinak.”

Módosítás 47

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 g pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 2 g pont (új)

94/62/EK irányelv

5 cikk – 1 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2 g. | A 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:





  „(1c)
     
  A betétdíjas rendszereken keresztül összegyűjtött csomagolás és újrafelhasznált csomagolás beszámítható a nemzeti megelőzési programokban meghatározott megelőzési célok elérésébe.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2 g.

2 g.

A 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

A 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1c)
     
  A betétdíjas rendszereken keresztül összegyűjtött csomagolás és újrafelhasznált csomagolás beszámítható a nemzeti megelőzési programokban meghatározott megelőzési célok elérésébe.”

Módosítás 48

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – a pont

94/62/EK irányelv

6 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a cikk címe helyébe a „Hasznosítás
  , újrahasználat
  és újrafelfolgozás” szöveg lép; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a cikk címe helyébe a „Hasznosítás
  , újrahasználat
  és újrafelfolgozás” szöveg lép;

, újrahasználat

| a) | a cikk címe helyébe a „Hasznosítás és újrafelfolgozás” szöveg lép; |
| --- | --- |

a)

a cikk címe helyébe a „Hasznosítás és újrafelfolgozás” szöveg lép;

Módosítás 49

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – a a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – a a pont (új)

94/62/EK irányelv

6 cikk – - 1 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | A 6. cikk a következő (-1) bekezdéssel egészül ki:





  „(-1)
     
  A tagállamok minden csomagolóanyag esetében válogatórendszereket alakítanak ki.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

A 6. cikk a következő (-1) bekezdéssel egészül ki:

A 6. cikk a következő (-1) bekezdéssel egészül ki:

„(-1)
     
  A tagállamok minden csomagolóanyag esetében válogatórendszereket alakítanak ki.”

Módosítás 50

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – b pont

94/62/EK irányelv

6 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | legkésőbb 2025. december 31-ig az összes csomagolási hulladék legalább
  65
  tömegszázalékát
  készítik elő újrahasználatra és
  dolgozzák fel újra; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

legkésőbb 2025. december 31-ig az összes csomagolási hulladék legalább
  65
  tömegszázalékát
  készítik elő újrahasználatra és
  dolgozzák fel újra;

65

készítik elő újrahasználatra és

| f) | legkésőbb 2025. december 31-ig az összes csomagolási hulladék legalább
  70
  tömegszázalékát dolgozzák fel újra; |
| --- | --- |

f)

legkésőbb 2025. december 31-ig az összes csomagolási hulladék legalább
  70
  tömegszázalékát dolgozzák fel újra;

70

Módosítás 51

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – b pont

94/62/EK irányelv

6 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | legkésőbb 2025. december 31-ig a csomagolási hulladékban lévő, az alábbiakban felsorolt anyagok
  újrahasználatra való előkészítése és
  újrafeldolgozása vonatkozásában teljesítik a következő, tömegszázalékban kifejezett minimális célértékeket: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

g)

legkésőbb 2025. december 31-ig a csomagolási hulladékban lévő, az alábbiakban felsorolt anyagok
  újrahasználatra való előkészítése és
  újrafeldolgozása vonatkozásában teljesítik a következő, tömegszázalékban kifejezett minimális célértékeket:

újrahasználatra való előkészítése és

| g) | legkésőbb 2025. december 31-ig a csomagolási hulladékban lévő, az alábbiakban felsorolt anyagok újrafeldolgozása vonatkozásában teljesítik a következő, tömegszázalékban kifejezett minimális célértékeket: |
| --- | --- |

g)

legkésőbb 2025. december 31-ig a csomagolási hulladékban lévő, az alábbiakban felsorolt anyagok újrafeldolgozása vonatkozásában teljesítik a következő, tömegszázalékban kifejezett minimális célértékeket:

| | i. | a műanyagok esetében
  55
  tömegszázalék; |
| --- | --- | --- |

i.

a műanyagok esetében
  55
  tömegszázalék;

55

| | i. | a műanyagok esetében
  60
  tömegszázalék; |
| --- | --- | --- |

i.

a műanyagok esetében
  60
  tömegszázalék;

60

| | ii. | a fa esetében
  60
  tömegszázalék; |
| --- | --- | --- |

ii.

a fa esetében
  60
  tömegszázalék;

60

| | ii. | a fa esetében
  65
  tömegszázalék; |
| --- | --- | --- |

ii.

a fa esetében
  65
  tömegszázalék;

65

| | iii. | a vasfémek esetében
  75
  tömegszázalék; |
| --- | --- | --- |

iii.

a vasfémek esetében
  75
  tömegszázalék;

75

| | iii. | a vasfémek esetében
  80
  tömegszázalék; |
| --- | --- | --- |

iii.

a vasfémek esetében
  80
  tömegszázalék;

80

| | iv. | az alumínium esetében
  75
  tömegszázalék; |
| --- | --- | --- |

iv.

az alumínium esetében
  75
  tömegszázalék;

75

| | iv. | az alumínium esetében
  80
  tömegszázalék; |
| --- | --- | --- |

iv.

az alumínium esetében
  80
  tömegszázalék;

80

| | v. | az üveg esetében
  75
  tömegszázalék; |
| --- | --- | --- |

v.

az üveg esetében
  75
  tömegszázalék;

75

| | v. | az üveg esetében
  80
  tömegszázalék; |
| --- | --- | --- |

v.

az üveg esetében
  80
  tömegszázalék;

80

| | vi. | a papír és a karton esetében
  75
  tömegszázalék; |
| --- | --- | --- |

vi.

a papír és a karton esetében
  75
  tömegszázalék;

75

| | vi. | a papír és a karton esetében
  90
  tömegszázalék; |
| --- | --- | --- |

vi.

a papír és a karton esetében
  90
  tömegszázalék;

90

Módosítás 52

Módosítás 52

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – b pont

94/62/EK irányelv

6 cikk – 1 bekezdés – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | legkésőbb 2030. december 31-ig az összes csomagolási hulladék legalább
  75
  tömegszázalékát
  készítik elő újrahasználatra és
  dolgozzák fel újra; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

h)

legkésőbb 2030. december 31-ig az összes csomagolási hulladék legalább
  75
  tömegszázalékát
  készítik elő újrahasználatra és
  dolgozzák fel újra;

75

készítik elő újrahasználatra és

| h) | legkésőbb 2030. december 31-ig az összes csomagolási hulladék legalább
  80
  tömegszázalékát dolgozzák fel újra; |
| --- | --- |

h)

legkésőbb 2030. december 31-ig az összes csomagolási hulladék legalább
  80
  tömegszázalékát dolgozzák fel újra;

80

Módosítás 53

Módosítás 53

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – b pont

94/62/EK irányelv

6 cikk – 1 bekezdés – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i) | legkésőbb 2030. december 31-ig a csomagolási hulladékban lévő, az alábbiakban felsorolt anyagok
  újrahasználatra való előkészítése és
  újrafeldolgozása vonatkozásában teljesítik a következő, tömegszázalékban kifejezett minimális célértékeket: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i)

legkésőbb 2030. december 31-ig a csomagolási hulladékban lévő, az alábbiakban felsorolt anyagok
  újrahasználatra való előkészítése és
  újrafeldolgozása vonatkozásában teljesítik a következő, tömegszázalékban kifejezett minimális célértékeket:

újrahasználatra való előkészítése és

| i) | legkésőbb 2030. december 31-ig a csomagolási hulladékban lévő, az alábbiakban felsorolt anyagok újrafeldolgozása vonatkozásában teljesítik a következő, tömegszázalékban kifejezett minimális célértékeket: |
| --- | --- |

i)

legkésőbb 2030. december 31-ig a csomagolási hulladékban lévő, az alábbiakban felsorolt anyagok újrafeldolgozása vonatkozásában teljesítik a következő, tömegszázalékban kifejezett minimális célértékeket:

| | i. | a fa esetében
  75
  tömegszázalék; |
| --- | --- | --- |

i.

a fa esetében
  75
  tömegszázalék;

75

| | i. | a fa esetében
  80
  tömegszázalék; |
| --- | --- | --- |

i.

a fa esetében
  80
  tömegszázalék;

80

| | ii. | a vasfémek esetében
  85
  tömegszázalék; |
| --- | --- | --- |

ii.

a vasfémek esetében
  85
  tömegszázalék;

85

| | ii. | a vasfémek esetében
  90
  tömegszázalék; |
| --- | --- | --- |

ii.

a vasfémek esetében
  90
  tömegszázalék;

90

| | iii. | az alumínium esetében
  85
  tömegszázalék; |
| --- | --- | --- |

iii.

az alumínium esetében
  85
  tömegszázalék;

85

| | iii. | az alumínium esetében
  90
  tömegszázalék; |
| --- | --- | --- |

iii.

az alumínium esetében
  90
  tömegszázalék;

90

| | iv. | az üveg esetében
  85
  tömegszázalék; |
| --- | --- | --- |

iv.

az üveg esetében
  85
  tömegszázalék;

85

| | iv. | az üveg esetében
  90
  tömegszázalék; |
| --- | --- | --- |

iv.

az üveg esetében
  90
  tömegszázalék;

90

| | v. | a papír és a karton esetében 85 tömegszázalék. |
| --- | --- | --- |

v.

a papír és a karton esetében 85 tömegszázalék.

a papír és a karton esetében 85 tömegszázalék.

Módosítás 54

Módosítás 54

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – c pont

94/62/EK irányelv

6 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az
  újrahasználatra való előkészítés,
  újrafeldolgozás
  vagy hasznosítás
  céljából másik tagállamba szállított csomagolási hulladék az (1) bekezdés f)–i) pontjában meghatározott célértékek teljesítése szempontjából csak a gyűjtés helye szerinti tagállam által vehető figyelembe. | (3)   Az újrafeldolgozás céljából másik tagállamba szállított csomagolási hulladék az (1) bekezdés f)–i) pontjában meghatározott célértékek teljesítése szempontjából csak a gyűjtés helye szerinti tagállam által vehető figyelembe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az
  újrahasználatra való előkészítés,
  újrafeldolgozás
  vagy hasznosítás
  céljából másik tagállamba szállított csomagolási hulladék az (1) bekezdés f)–i) pontjában meghatározott célértékek teljesítése szempontjából csak a gyűjtés helye szerinti tagállam által vehető figyelembe.

(3)   Az újrafeldolgozás céljából másik tagállamba szállított csomagolási hulladék az (1) bekezdés f)–i) pontjában meghatározott célértékek teljesítése szempontjából csak a gyűjtés helye szerinti tagállam által vehető figyelembe.

Módosítás 55

Módosítás 55

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – c a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – c a pont (új)

94/62/EK irányelv

6 cikk – 4 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | A 6. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

A 6. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

A 6. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(4)   A tagállamok
  adott esetben
  ösztönzik az újrafeldolgozott csomagolási hulladékból nyert anyagok használatát a csomagolás és egyéb termékek gyártásánál azáltal, hogy

„(4)   A tagállamok
  – a hulladékhierarchiával összhangban és amennyiben az az életciklus-szemlélet szerint előnyös –
  ösztönzik az újrafeldolgozott csomagolási hulladékból nyert anyagok használatát a csomagolás és egyéb termékek gyártásánál azáltal, hogy

| a) | javítják az ilyen termékek piaci feltételeit; |
| --- | --- |

a)

javítják az ilyen termékek piaci feltételeit;

| a) | javítják az ilyen termékek piaci feltételeit; |
| --- | --- |

a)

javítják az ilyen termékek piaci feltételeit;

| b) | felülvizsgálják az ilyen anyagok használatát akadályozó meglevő rendeleteket. |
| --- | --- |

b)

felülvizsgálják az ilyen anyagok használatát akadályozó meglevő rendeleteket.

| b) | felülvizsgálják az ilyen anyagok használatát akadályozó meglevő rendeleteket. |
| --- | --- |

b)

felülvizsgálják az ilyen anyagok használatát akadályozó meglevő rendeleteket.

| ba) | megfelelő gazdasági eszközöket – többek között a termékekben található újrahasznosított tartalom előmozdítását és a fenntarthatóságra vonatkozó közbeszerzési kritériumokat – alkalmaznak a másodlagos nyersanyagok felhasználásának ösztönzésére; |
| --- | --- |

ba)

megfelelő gazdasági eszközöket – többek között a termékekben található újrahasznosított tartalom előmozdítását és a fenntarthatóságra vonatkozó közbeszerzési kritériumokat – alkalmaznak a másodlagos nyersanyagok felhasználásának ösztönzésére;

megfelelő gazdasági eszközöket – többek között a termékekben található újrahasznosított tartalom előmozdítását és a fenntarthatóságra vonatkozó közbeszerzési kritériumokat – alkalmaznak a másodlagos nyersanyagok felhasználásának ösztönzésére;

| bb) | népszerűsítik azokat az anyagokat, amelyek újrafeldolgozás esetén akkor sem veszélyeztetik az emberi egészséget, ha élelmiszerrel érintkező anyag készül belőlük.” |
| --- | --- |

bb)

népszerűsítik azokat az anyagokat, amelyek újrafeldolgozás esetén akkor sem veszélyeztetik az emberi egészséget, ha élelmiszerrel érintkező anyag készül belőlük.”

népszerűsítik azokat az anyagokat, amelyek újrafeldolgozás esetén akkor sem veszélyeztetik az emberi egészséget, ha élelmiszerrel érintkező anyag készül belőlük.”

Módosítás 56

Módosítás 56

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – d pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – d pont

94/62/EK irányelv

6 cikk – 5, 8 és 9 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az (5)
  , a (8)
  és a (9) bekezdést el kell hagyni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

az (5)
  , a (8)
  és a (9) bekezdést el kell hagyni.

, a (8)

| d) | az (5) és a (9) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

d)

az (5) és a (9) bekezdést el kell hagyni.

Módosítás 57

Módosítás 57

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – d a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – d a pont (új)

94/62/EK irányelv

6 cikk – 8 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

(8)   
  A Bizottság a lehető leghamarabb, legkésőbb 2005. június 30-ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv végrehajtásának előrehaladásáról és annak környezetre gyakorolt hatásáról, valamint a belső piac működéséről. A jelentés figyelembe veszi az egyes tagállamok egyedi körülményeit. A jelentésben a következők szerepelnek:

„(8)   
  Ennek érdekében Bizottság 2024. december 31-ig megvizsgálja a 6. cikkben megállapított célértékeket és az elérésük felé történt előrelépést, figyelembe véve a tagállamok által az említett célok elérése érdekében alkalmazott bevált gyakorlatokat és intézkedéseket.

Értékelésében a Bizottság megvizsgálja a következőket:

Értékelésében a Bizottság megvizsgálja a következőket:

| a) | értékelés a lényegi követelmények hatékonyságáról, végrehajtásáról és alkalmazásáról; |
| --- | --- |

a)

értékelés a lényegi követelmények hatékonyságáról, végrehajtásáról és alkalmazásáról;

értékelés a lényegi követelmények hatékonyságáról, végrehajtásáról és alkalmazásáról;

| a) | egyéb csomagolási hulladékáramokra vonatkozó célértékek meghatározása; |
| --- | --- |

a)

egyéb csomagolási hulladékáramokra vonatkozó célértékek meghatározása;

egyéb csomagolási hulladékáramokra vonatkozó célértékek meghatározása;

| b) | további megelőző intézkedések, annak érdekében, hogy a csomagolás környezeti hatását alapvető funkciói csorbítása nélkül, a lehető legnagyobb mértékben csökkenteni lehessen; |
| --- | --- |

b)

további megelőző intézkedések, annak érdekében, hogy a csomagolás környezeti hatását alapvető funkciói csorbítása nélkül, a lehető legnagyobb mértékben csökkenteni lehessen;

további megelőző intézkedések, annak érdekében, hogy a csomagolás környezeti hatását alapvető funkciói csorbítása nélkül, a lehető legnagyobb mértékben csökkenteni lehessen;

| b) | külön célértékek meghatározása a háztartási csomagolási hulladék, valamint a kereskedelmi és ipari csomagolási hulladék tekintetében. |
| --- | --- |

b)

külön célértékek meghatározása a háztartási csomagolási hulladék, valamint a kereskedelmi és ipari csomagolási hulladék tekintetében.

külön célértékek meghatározása a háztartási csomagolási hulladék, valamint a kereskedelmi és ipari csomagolási hulladék tekintetében.

| c) | olyan csomagolási környezeti mutató esetleges kidolgozása, amely a csomagolási hulladék keletkezésének megakadályozását egyszerűbbé és hatékonyabbá teszi; |
| --- | --- |

c)

olyan csomagolási környezeti mutató esetleges kidolgozása, amely a csomagolási hulladék keletkezésének megakadályozását egyszerűbbé és hatékonyabbá teszi;

olyan csomagolási környezeti mutató esetleges kidolgozása, amely a csomagolási hulladék keletkezésének megakadályozását egyszerűbbé és hatékonyabbá teszi;

E célból a Bizottság – adott esetben jogalkotási javaslattal kísért – jelentést készít, amelyet továbbít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”

E célból a Bizottság – adott esetben jogalkotási javaslattal kísért – jelentést készít, amelyet továbbít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”

| d) | csomagolási hulladék keletkezésének megakadályozására irányuló tervek; |
| --- | --- |

d)

csomagolási hulladék keletkezésének megakadályozására irányuló tervek;

csomagolási hulladék keletkezésének megakadályozására irányuló tervek;

| e) | újrahasználat ösztönzése, és különösen az újrahasználat és az újrafeldolgozás költségeinek és előnyeinek összehasonlítása; |
| --- | --- |

e)

újrahasználat ösztönzése, és különösen az újrahasználat és az újrafeldolgozás költségeinek és előnyeinek összehasonlítása;

újrahasználat ösztönzése, és különösen az újrahasználat és az újrafeldolgozás költségeinek és előnyeinek összehasonlítása;

| f) | gyártói felelősség, beleértve annak pénzügyi szempontjait is; |
| --- | --- |

f)

gyártói felelősség, beleértve annak pénzügyi szempontjait is;

gyártói felelősség, beleértve annak pénzügyi szempontjait is;

| g) | 2010-ig erőfeszítések a csomagolásban levő nehézfémek és más veszélyes anyagok további csökkentésére, és adott esetben ezek használatának végleges beszüntetésére. |
| --- | --- |

g)

2010-ig erőfeszítések a csomagolásban levő nehézfémek és más veszélyes anyagok további csökkentésére, és adott esetben ezek használatának végleges beszüntetésére.

2010-ig erőfeszítések a csomagolásban levő nehézfémek és más veszélyes anyagok további csökkentésére, és adott esetben ezek használatának végleges beszüntetésére.

Ehhez a jelentéshez adott esetben mellékelni kell az ezen irányelv kapcsolódó rendelkezései felülvizsgálatára vonatkozó javaslatokat, kivéve, ha ezeket a javaslatokat már korábban benyújtották.

Ehhez a jelentéshez adott esetben mellékelni kell az ezen irányelv kapcsolódó rendelkezései felülvizsgálatára vonatkozó javaslatokat, kivéve, ha ezeket a javaslatokat már korábban benyújtották.

Módosítás 58

Módosítás 58

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

94/62/EK irányelv

6 a cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 6. cikk (1) bekezdésének f)–i) pontjaiban meghatározott célértékek elérésének
  kiszámítását a következők szerint
  kell
  elvégezni: | (1)   A 6. cikk (1) bekezdésének f)–i) pontjaiban meghatározott célértékek elérésének
  kiszámítása alkalmazásában az újrafeldolgozott csomagolási hulladék tömegét az egy adott évben végső újrafeldolgozási eljárásba bekerülő hulladék tömegeként
  kell
  beszámítani. |
| a) | az újrafeldolgozott csomagolási hulladék tömege alatt a végső újrafeldolgozási eljárásba bekerülő hulladék tömegét kell érteni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A 6. cikk (1) bekezdésének f)–i) pontjaiban meghatározott célértékek elérésének
  kiszámítását a következők szerint
  kell
  elvégezni:

(1)   A 6. cikk (1) bekezdésének f)–i) pontjaiban meghatározott célértékek elérésének
  kiszámítása alkalmazásában az újrafeldolgozott csomagolási hulladék tömegét az egy adott évben végső újrafeldolgozási eljárásba bekerülő hulladék tömegeként
  kell
  beszámítani.

a)

az újrafeldolgozott csomagolási hulladék tömege alatt a végső újrafeldolgozási eljárásba bekerülő hulladék tömegét kell érteni;

az újrafeldolgozott csomagolási hulladék tömege alatt a végső újrafeldolgozási eljárásba bekerülő hulladék tömegét kell érteni;

| b) | az újrahasználatra előkészített csomagolási hulladék tömege alatt az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők által hasznosított vagy gyűjtött olyan csomagolási hulladék tömegét kell érteni, amely minden olyan ellenőrzési, tisztítási és javítási műveleten átment, amely a hulladék további válogatás vagy előfeldolgozás nélküli újrahasználatához szükséges; |
| --- | --- |

b)

az újrahasználatra előkészített csomagolási hulladék tömege alatt az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők által hasznosított vagy gyűjtött olyan csomagolási hulladék tömegét kell érteni, amely minden olyan ellenőrzési, tisztítási és javítási műveleten átment, amely a hulladék további válogatás vagy előfeldolgozás nélküli újrahasználatához szükséges;

az újrahasználatra előkészített csomagolási hulladék tömege alatt az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők által hasznosított vagy gyűjtött olyan csomagolási hulladék tömegét kell érteni, amely minden olyan ellenőrzési, tisztítási és javítási műveleten átment, amely a hulladék további válogatás vagy előfeldolgozás nélküli újrahasználatához szükséges;

| c) | a tagállamok a számításnál figyelembe vehetik az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők és az elismert betétdíjas rendszerek üzemeltetői által újrahasználatra előkészített termékeket és összetevőket. Az újrahasználatra előkészített és újrafeldolgozott csomagolási hulladék módosított, az újrahasználatra előkészített termékek és alkatrészek tömegét figyelembe vevő arányának kiszámításához a tagállamoknak az üzemeltetőkről származó, ellenőrzött adatokat és a IV. mellékletben meghatározott képletet kell alkalmazniuk. |
| --- | --- |

c)

a tagállamok a számításnál figyelembe vehetik az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők és az elismert betétdíjas rendszerek üzemeltetői által újrahasználatra előkészített termékeket és összetevőket. Az újrahasználatra előkészített és újrafeldolgozott csomagolási hulladék módosított, az újrahasználatra előkészített termékek és alkatrészek tömegét figyelembe vevő arányának kiszámításához a tagállamoknak az üzemeltetőkről származó, ellenőrzött adatokat és a IV. mellékletben meghatározott képletet kell alkalmazniuk.

a tagállamok a számításnál figyelembe vehetik az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági szereplők és az elismert betétdíjas rendszerek üzemeltetői által újrahasználatra előkészített termékeket és összetevőket. Az újrahasználatra előkészített és újrafeldolgozott csomagolási hulladék módosított, az újrahasználatra előkészített termékek és alkatrészek tömegét figyelembe vevő arányának kiszámításához a tagállamoknak az üzemeltetőkről származó, ellenőrzött adatokat és a IV. mellékletben meghatározott képletet kell alkalmazniuk.

Módosítás 59

Módosítás 59

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

94/62/EK irányelv

6 a cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A Bizottság 2018. december 31-ig felkéri az európai szabványügyi szervezeteket, hogy a végső újrafeldolgozási eljárásba kerülő hulladékanyagokra és a másodlagos nyersanyagokra, különösen a műanyagokra vonatkozóan dolgozzanak ki a legjobb termelési gyakorlatokon alapuló európai minőségi szabványokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A Bizottság 2018. december 31-ig felkéri az európai szabványügyi szervezeteket, hogy a végső újrafeldolgozási eljárásba kerülő hulladékanyagokra és a másodlagos nyersanyagokra, különösen a műanyagokra vonatkozóan dolgozzanak ki a legjobb termelési gyakorlatokon alapuló európai minőségi szabványokat.

Módosítás 60

Módosítás 60

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

94/62/EK irányelv

6 a cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1)
  bekezdése b) és c) pontja, valamint a IV. melléklet
  egységes feltételek alapján történő alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a 21a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján megállapítja
  az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági
  szereplők
  és az elismert betétdíjas rendszerek
  meghatározásához szükséges minimális minőségi és működési követelményeket, beleértve az adatgyűjtésre, -ellenőrzésre és
  -szolgáltatásra
  vonatkozó szabályokat. | (2)   Az (1)
  bekezdés
  egységes feltételek alapján történő alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a 21a. cikknek megfelelően
  ezen irányelv kiegészítése céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján megállapítja a végső újrafeldolgozást végző szereplők meghatározásához szükséges minimális minőségi és működési követelményeket, beleértve az adatgyűjtésre, -ellenőrzésre, -szolgáltatásra és nyomonkövetésre vonatkozó szabályokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1)
  bekezdése b) és c) pontja, valamint a IV. melléklet
  egységes feltételek alapján történő alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a 21a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján megállapítja
  az újrahasználatra való előkészítés területén elismert gazdasági
  szereplők
  és az elismert betétdíjas rendszerek
  meghatározásához szükséges minimális minőségi és működési követelményeket, beleértve az adatgyűjtésre, -ellenőrzésre és
  -szolgáltatásra
  vonatkozó szabályokat.

(2)   Az (1)
  bekezdés
  egységes feltételek alapján történő alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a 21a. cikknek megfelelően
  ezen irányelv kiegészítése céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása útján megállapítja a végső újrafeldolgozást végző szereplők meghatározásához szükséges minimális minőségi és működési követelményeket, beleértve az adatgyűjtésre, -ellenőrzésre, -szolgáltatásra és nyomonkövetésre vonatkozó szabályokat.

Módosítás 61

Módosítás 61

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

94/62/EK irányelv

6 a cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság megvizsgálja annak lehetőségét, hogy összehangolja a kompozit csomagolásra vonatkozó jelentéstételt az ezen irányelvben foglalt kötelezettségekkel, és adott esetben javaslatokat tesz ilyen irányú intézkedésekre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság megvizsgálja annak lehetőségét, hogy összehangolja a kompozit csomagolásra vonatkozó jelentéstételt az ezen irányelvben foglalt kötelezettségekkel, és adott esetben javaslatokat tesz ilyen irányú intézkedésekre.

Módosítás 62

Módosítás 62

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

94/62/EK irányelv

6 a cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   
  Az (1) bekezdéstől eltérve bármilyen válogatási művelet eredményéül kapott hulladék tömegét bele lehet számítani az újrafeldolgozott csomagolási hulladék tömegébe, amennyiben: | törölve |
| a) | az eredményül kapott hulladék bekerül a végső újrafeldolgozási eljárásba; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   
  Az (1) bekezdéstől eltérve bármilyen válogatási művelet eredményéül kapott hulladék tömegét bele lehet számítani az újrafeldolgozott csomagolási hulladék tömegébe, amennyiben:

törölve

törölve

a)

az eredményül kapott hulladék bekerül a végső újrafeldolgozási eljárásba;

az eredményül kapott hulladék bekerül a végső újrafeldolgozási eljárásba;

| b) | a végső újrafeldolgozási eljárás alá nem vetett, ártalmatlanításra vagy energetikai hasznosításra kerülő anyagok tömege az újrafeldolgozottként számított hulladék teljes tömegének 10 %-a alatt marad. |
| --- | --- |

b)

a végső újrafeldolgozási eljárás alá nem vetett, ártalmatlanításra vagy energetikai hasznosításra kerülő anyagok tömege az újrafeldolgozottként számított hulladék teljes tömegének 10 %-a alatt marad.

a végső újrafeldolgozási eljárás alá nem vetett, ártalmatlanításra vagy energetikai hasznosításra kerülő anyagok tömege az újrafeldolgozottként számított hulladék teljes tömegének 10 %-a alatt marad.

Módosítás 63

Módosítás 63

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

94/62/EK irányelv

6 a cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A tagállamok hatékony minőség-ellenőrzési és nyomonkövetési rendszert hoznak létre a csomagolási hulladék vonatkozásában
  a (3) bekezdés a) és b) pontjában
  foglalt
  feltételek teljesülésének
  biztosítása érdekében. A rendszer alapulhat a 2008/98/EK irányelv 35. cikkének (4) bekezdése szerint létrehozott elektronikus nyilvántartásokon, a válogatott hulladék minőségi követelményeire vonatkozó műszaki előírásokon, vagy bármilyen más egyenértékű intézkedésen, amely biztosítja az újrafeldolgozott hulladékról gyűjtött adatok megbízhatóságát és pontosságát. | (4)   A
  (2) bekezdésnek megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal összhangban a
  tagállamok hatékony minőség-ellenőrzési és nyomonkövetési rendszert hoznak létre a csomagolási hulladék vonatkozásában
  az (1) bekezdésben
  foglalt
  szabályoknak való megfelelés
  biztosítása érdekében. A rendszer alapulhat a 2008/98/EK irányelv 35. cikkének (4) bekezdése szerint létrehozott elektronikus nyilvántartásokon, a válogatott hulladék minőségi követelményeire vonatkozó műszaki előírásokon, vagy bármilyen más egyenértékű intézkedésen, amely biztosítja az újrafeldolgozott hulladékról gyűjtött adatok megbízhatóságát és pontosságát.
  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a minőségellenőrzésre és nyomonkövethetőségre vonatkozóan választott rendszerről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A tagállamok hatékony minőség-ellenőrzési és nyomonkövetési rendszert hoznak létre a csomagolási hulladék vonatkozásában
  a (3) bekezdés a) és b) pontjában
  foglalt
  feltételek teljesülésének
  biztosítása érdekében. A rendszer alapulhat a 2008/98/EK irányelv 35. cikkének (4) bekezdése szerint létrehozott elektronikus nyilvántartásokon, a válogatott hulladék minőségi követelményeire vonatkozó műszaki előírásokon, vagy bármilyen más egyenértékű intézkedésen, amely biztosítja az újrafeldolgozott hulladékról gyűjtött adatok megbízhatóságát és pontosságát.

(4)   A
  (2) bekezdésnek megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal összhangban a
  tagállamok hatékony minőség-ellenőrzési és nyomonkövetési rendszert hoznak létre a csomagolási hulladék vonatkozásában
  az (1) bekezdésben
  foglalt
  szabályoknak való megfelelés
  biztosítása érdekében. A rendszer alapulhat a 2008/98/EK irányelv 35. cikkének (4) bekezdése szerint létrehozott elektronikus nyilvántartásokon, a válogatott hulladék minőségi követelményeire vonatkozó műszaki előírásokon, vagy bármilyen más egyenértékű intézkedésen, amely biztosítja az újrafeldolgozott hulladékról gyűjtött adatok megbízhatóságát és pontosságát.
  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a minőségellenőrzésre és nyomonkövethetőségre vonatkozóan választott rendszerről.

Módosítás 64

Módosítás 64

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

94/62/EK irányelv

6 a cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A 6. cikk (1) bekezdésének f)–i) pontjaiban meghatározott célértékek elérésének kiszámítása során a tagállamok az elégetésre kerülő csomagolási hulladék mennyiségével arányosan
  figyelembe vehetik
  a fémek égetési folyamatot is magában foglaló újrafeldolgozását, amennyiben az újrafeldolgozott fémek megfelelnek bizonyos minőségi követelményeknek. A tagállamok a 2008/98/EK irányelv 11a. cikkének (6) bekezdésének megfelelően létrehozott közös módszertant használják. | (5)   A 6. cikk (1) bekezdésének f)–i) pontjaiban meghatározott célértékek elérésének kiszámítása során a tagállamok
  csak abban az esetben vehetik figyelembe
  az elégetésre
  vagy együttégetésre
  kerülő csomagolási hulladék mennyiségével arányosan a fémek égetési folyamatot
  vagy együttégetési folyamatot
  is magában foglaló újrafeldolgozását,
  ha a hulladékot égetés előtt szétválogatták, vagy ha eleget tettek a papír, a fém, a műanyag, az üveg és a biohulladék elkülönített gyűjtésére vonatkozó kötelezettségnek, és
  amennyiben az újrafeldolgozott fémek megfelelnek bizonyos minőségi követelményeknek. A tagállamok a 2008/98/EK irányelv 11a. cikkének (6) bekezdésének megfelelően létrehozott közös módszertant használják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A 6. cikk (1) bekezdésének f)–i) pontjaiban meghatározott célértékek elérésének kiszámítása során a tagállamok az elégetésre kerülő csomagolási hulladék mennyiségével arányosan
  figyelembe vehetik
  a fémek égetési folyamatot is magában foglaló újrafeldolgozását, amennyiben az újrafeldolgozott fémek megfelelnek bizonyos minőségi követelményeknek. A tagállamok a 2008/98/EK irányelv 11a. cikkének (6) bekezdésének megfelelően létrehozott közös módszertant használják.

(5)   A 6. cikk (1) bekezdésének f)–i) pontjaiban meghatározott célértékek elérésének kiszámítása során a tagállamok
  csak abban az esetben vehetik figyelembe
  az elégetésre
  vagy együttégetésre
  kerülő csomagolási hulladék mennyiségével arányosan a fémek égetési folyamatot
  vagy együttégetési folyamatot
  is magában foglaló újrafeldolgozását,
  ha a hulladékot égetés előtt szétválogatták, vagy ha eleget tettek a papír, a fém, a műanyag, az üveg és a biohulladék elkülönített gyűjtésére vonatkozó kötelezettségnek, és
  amennyiben az újrafeldolgozott fémek megfelelnek bizonyos minőségi követelményeknek. A tagállamok a 2008/98/EK irányelv 11a. cikkének (6) bekezdésének megfelelően létrehozott közös módszertant használják.

Módosítás 65

Módosítás 65

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

94/62/EK irányelv

6 b cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | felsorolja az Unió-szerte alkalmazott azon bevált gyakorlatok példáit, amelyek iránymutatással szolgálhatnak a célértékek eléréséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

felsorolja az Unió-szerte alkalmazott azon bevált gyakorlatok példáit, amelyek iránymutatással szolgálhatnak a célértékek eléréséhez.

felsorolja az Unió-szerte alkalmazott azon bevált gyakorlatok példáit, amelyek iránymutatással szolgálhatnak a célértékek eléréséhez.

Módosítás 66

Módosítás 66

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

94/62/EK irányelv

6 b cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Szükség esetén az (1) bekezdésben említett jelentések ezen irányelv (1) bekezdésben említettektől eltérő követelményeinek végrehajtásával, például a hulladékmegelőzési programokban foglalt célértékek elérésére vonatkozó előrejelzésekkel, valamint az energetikai hasznosítás keretében ártalmatlanított vagy energetikailag hasznosított települési hulladék százalékarányával és egy főre jutó mennyiségével is foglalkoznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Szükség esetén az (1) bekezdésben említett jelentések ezen irányelv (1) bekezdésben említettektől eltérő követelményeinek végrehajtásával, például a hulladékmegelőzési programokban foglalt célértékek elérésére vonatkozó előrejelzésekkel, valamint az energetikai hasznosítás keretében ártalmatlanított vagy energetikailag hasznosított települési hulladék százalékarányával és egy főre jutó mennyiségével is foglalkoznak.

Módosítás 67

Módosítás 67

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 5 a pont (új)

94/62/EK irányelv

7 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a. | A 7. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

5a.

5a.

A 7. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

A 7. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   
  A
  tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy olyan rendszereket állítsanak fel, melyek biztosítják a következőket:

„(1)   
  Az ezen irányelvben meghatározott célkitűzések teljesítése érdekében a
  tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy olyan rendszereket állítsanak fel, melyek biztosítják
  és ösztönzik
  a következőket:

| a) | a használt csomagolás és/vagy csomagolási hulladék visszaváltása és/vagy begyűjtése a fogyasztótól, más végfelhasználótól vagy a hulladékláncból annak érdekében, hogy azokra a legmegfelelőbb ártalmatlanítási megoldásokat alkalmazzák; |
| --- | --- |

a)

a használt csomagolás és/vagy csomagolási hulladék visszaváltása és/vagy begyűjtése a fogyasztótól, más végfelhasználótól vagy a hulladékláncból annak érdekében, hogy azokra a legmegfelelőbb ártalmatlanítási megoldásokat alkalmazzák;

| a) | a használt csomagolás és/vagy csomagolási hulladék visszaváltása és/vagy begyűjtése a fogyasztótól, más végfelhasználótól vagy a hulladékláncból annak érdekében, hogy azokra a legmegfelelőbb ártalmatlanítási megoldásokat alkalmazzák; |
| --- | --- |

a)

a használt csomagolás és/vagy csomagolási hulladék visszaváltása és/vagy begyűjtése a fogyasztótól, más végfelhasználótól vagy a hulladékláncból annak érdekében, hogy azokra a legmegfelelőbb ártalmatlanítási megoldásokat alkalmazzák;

| b) | a begyűjtött csomagolóanyag és/vagy csomagolási hulladék újrahasználata vagy hasznosítása, beleértve az újrafeldolgozást is, |
| --- | --- |

b)

a begyűjtött csomagolóanyag és/vagy csomagolási hulladék újrahasználata vagy hasznosítása, beleértve az újrafeldolgozást is,

| b) | a begyűjtött csomagolóanyag és/vagy csomagolási hulladék újrahasználata vagy hasznosítása, beleértve az újrafeldolgozást is. |
| --- | --- |

b)

a begyűjtött csomagolóanyag és/vagy csomagolási hulladék újrahasználata vagy hasznosítása, beleértve az újrafeldolgozást is.

annak érdekében, hogy eleget tegyenek az ezen irányelvben megállapított célkitűzéseknek.

annak érdekében, hogy eleget tegyenek az ezen irányelvben megállapított célkitűzéseknek.

annak érdekében, hogy eleget tegyenek az ezen irányelvben megállapított célkitűzéseknek. E rendszerekben az érintett ágazatok piaci szereplői és az illetékes hatóságok részt vehetnek. Ezek – hátrányos megkülönböztetés nélkül – az importált termékekre is vonatkoznak, beleértve a részletes rendelkezéseket és a rendszerekbe való belépésre megállapított díjakat, amelyeket úgy kell kialakítani, hogy a Szerződéssel összhangban elkerüljék a kereskedelem akadályozását vagy a verseny torzulását.”

annak érdekében, hogy eleget tegyenek az ezen irányelvben megállapított célkitűzéseknek. E rendszerekben az érintett ágazatok piaci szereplői és az illetékes hatóságok részt vehetnek. Ezek – hátrányos megkülönböztetés nélkül – az importált termékekre is vonatkoznak, beleértve a részletes rendelkezéseket és a rendszerekbe való belépésre megállapított díjakat, amelyeket úgy kell kialakítani, hogy a Szerződéssel összhangban elkerüljék a kereskedelem akadályozását vagy a verseny torzulását.”

Módosítás 68

Módosítás 68

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 5 b pont (új)

94/62/EK irányelv

7 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5b. | Az irányelv a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5b.

5b.

Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

„7a. cikk

„7a. cikk

A visszavételi és begyűjtési rendszerekre vonatkozó külön intézkedések

A visszavételi és begyűjtési rendszerekre vonatkozó külön intézkedések

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megvalósítsák:

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megvalósítsák:

| a) | legalább a papír, a fém, a műanyag, az üveg csomagolás vagy csomagolási hulladék külön gyűjtését, |
| --- | --- |

a)

legalább a papír, a fém, a műanyag, az üveg csomagolás vagy csomagolási hulladék külön gyűjtését,

legalább a papír, a fém, a műanyag, az üveg csomagolás vagy csomagolási hulladék külön gyűjtését,

| b) | a 2005/270/EK bizottsági határozatban meghatározott kompozit csomagolás begyűjtését olyan meglévő begyűjtési rendszerek keretében, amelyek megfelelnek a végső újrafeldolgozáshoz szükséges minőségi szabványoknak.” |
| --- | --- |

b)

a 2005/270/EK bizottsági határozatban meghatározott kompozit csomagolás begyűjtését olyan meglévő begyűjtési rendszerek keretében, amelyek megfelelnek a végső újrafeldolgozáshoz szükséges minőségi szabványoknak.”

a 2005/270/EK bizottsági határozatban meghatározott kompozit csomagolás begyűjtését olyan meglévő begyűjtési rendszerek keretében, amelyek megfelelnek a végső újrafeldolgozáshoz szükséges minőségi szabványoknak.”

Módosítás 69

Módosítás 69

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 5 c pont (új)

94/62/EK irányelv

8 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5c. | A 8. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

5c.

5c.

A 8. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

A 8. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A gyűjtés, újrahasználat és az újrafeldolgozást is magában foglaló hasznosítás megkönnyítése érdekében a csomagoláson az érintett iparág szerinti azonosítás és osztályozás céljából fel kell tüntetni a 97/129/EK bizottsági határozat (1) alapján felhasznált csomagolóanyag(ok) jellegét.

„(2)   A gyűjtés, újrahasználat és az újrafeldolgozást is magában foglaló hasznosítás megkönnyítése érdekében a csomagoláson
  fel kell tüntetni az ehhez szükséges hasznos információkat. Különösen
  az érintett iparág szerinti azonosítás és osztályozás céljából fel kell tüntetni a 
  csomagoláson a
  97/129/EK bizottsági határozat (1) alapján felhasznált csomagolóanyag(ok) jellegét.

Módosítás 70

Módosítás 70

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – d pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – d pont

94/62/EK irányelv

12 cikk – 3 a bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3a)   A tagállamok a 6. cikk (1) bekezdésének a)–i) pontjaiban előírt célértékek teljesítése tekintetében minden egyes naptári évre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. Az adatokat elektronikus úton kell benyújtani az adatgyűjtés tárgyévének végét követő
  18
  hónapon belül. | (3a)   A tagállamok a 6. cikk (1) bekezdésének a)–i) pontjaiban előírt célértékek teljesítése tekintetében minden egyes naptári évre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. Az adatokat
  a (3d) bekezdésben említett közös módszertan szerint kell gyűjteni és feldolgozni, és
  elektronikus úton kell benyújtani az adatgyűjtés tárgyévének végét követő
  12
  hónapon belül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)   A tagállamok a 6. cikk (1) bekezdésének a)–i) pontjaiban előírt célértékek teljesítése tekintetében minden egyes naptári évre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. Az adatokat elektronikus úton kell benyújtani az adatgyűjtés tárgyévének végét követő
  18
  hónapon belül.

(3a)   A tagállamok a 6. cikk (1) bekezdésének a)–i) pontjaiban előírt célértékek teljesítése tekintetében minden egyes naptári évre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak. Az adatokat
  a (3d) bekezdésben említett közös módszertan szerint kell gyűjteni és feldolgozni, és
  elektronikus úton kell benyújtani az adatgyűjtés tárgyévének végét követő
  12
  hónapon belül.

Módosítás 71

Módosítás 71

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – d pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – d pont

94/62/EK irányelv

12 cikk – 3 a bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az adatszolgáltatást a Bizottság által a (3d) bekezdésnek megfelelően meghatározott formátumban kell teljesíteni.
  Az
  első adatszolgáltatásnak a [beírandó évszám: az ezen irányelv hatálybalépése utáni év]. január 1-jétől [beírandó évszám: az ezen irányelv hatálybalépésének éve utáni év]. december 31-ig terjedő időszakra kell vonatkoznia. | Az adatgyűjtést és -feldolgozást a (3d) bekezdésben említett közös módszertan alkalmazásával,
  az adatszolgáltatást
  pedig
  a Bizottság által a (3d) bekezdésnek megfelelően meghatározott formátumban kell teljesíteni.
  A 6. cikk f)–i) pontjában foglalt célokra vonatkozó
  első adatszolgáltatásnak a [beírandó évszám: az ezen irányelv hatálybalépése utáni év]. január 1-jétől [beírandó évszám: az ezen irányelv hatálybalépésének éve utáni év]. december 31-ig terjedő időszakra kell vonatkoznia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az adatszolgáltatást a Bizottság által a (3d) bekezdésnek megfelelően meghatározott formátumban kell teljesíteni.
  Az
  első adatszolgáltatásnak a [beírandó évszám: az ezen irányelv hatálybalépése utáni év]. január 1-jétől [beírandó évszám: az ezen irányelv hatálybalépésének éve utáni év]. december 31-ig terjedő időszakra kell vonatkoznia.

Az

Az adatgyűjtést és -feldolgozást a (3d) bekezdésben említett közös módszertan alkalmazásával,
  az adatszolgáltatást
  pedig
  a Bizottság által a (3d) bekezdésnek megfelelően meghatározott formátumban kell teljesíteni.
  A 6. cikk f)–i) pontjában foglalt célokra vonatkozó
  első adatszolgáltatásnak a [beírandó évszám: az ezen irányelv hatálybalépése utáni év]. január 1-jétől [beírandó évszám: az ezen irányelv hatálybalépésének éve utáni év]. december 31-ig terjedő időszakra kell vonatkoznia.

Az adatgyűjtést és -feldolgozást a (3d) bekezdésben említett közös módszertan alkalmazásával,

pedig

A 6. cikk f)–i) pontjában foglalt célokra vonatkozó

Módosítás 72

Módosítás 72

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – d pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – d pont

94/62/EK irányelv

12 cikk – 3 c bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3c)   A Bizottság megvizsgálja az e cikknek megfelelően szolgáltatott adatokat, majd jelentést tesz közzé a vizsgálat eredményeiről. A jelentésnek ki kell terjednie az adatgyűjtés szervezésének, az adatok forrásainak és a tagállamok által használt módszertannak az értékelésére
  , valamint
  az adatok
  hiánytalanságára
  ,
  megbízhatóságára
  ,
  időszerűségére
  és
  konzisztenciájára
  . Az értékelés javító célú konkrét ajánlásokat is tartalmazhat. A jelentést háromévente kell elkészíteni. | (3c)   A Bizottság megvizsgálja az e cikknek megfelelően szolgáltatott adatokat, majd jelentést tesz közzé a vizsgálat eredményeiről. A 
  (3d) bekezdésben meghatározott adatgyűjtés és -feldolgozás közös módszertanának létrehozásáig a
  jelentésnek ki kell terjednie az adatgyűjtés szervezésének, az adatok forrásainak és a tagállamok által használt módszertannak az értékelésére
  . A Bizottság értékeli továbbá
  az adatok
  hiánytalanságát
  ,
  megbízhatóságát
  ,
  időszerűségét
  és
  konzisztenciáját
  . Az értékelés javító célú konkrét ajánlásokat is tartalmazhat. A jelentést
  a tagállamok első adatközlését követő kilencedik hónapban, majd azt követően
  háromévente kell elkészíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3c)   A Bizottság megvizsgálja az e cikknek megfelelően szolgáltatott adatokat, majd jelentést tesz közzé a vizsgálat eredményeiről. A jelentésnek ki kell terjednie az adatgyűjtés szervezésének, az adatok forrásainak és a tagállamok által használt módszertannak az értékelésére
  , valamint
  az adatok
  hiánytalanságára
  ,
  megbízhatóságára
  ,
  időszerűségére
  és
  konzisztenciájára
  . Az értékelés javító célú konkrét ajánlásokat is tartalmazhat. A jelentést háromévente kell elkészíteni.

(3c)   A Bizottság megvizsgálja az e cikknek megfelelően szolgáltatott adatokat, majd jelentést tesz közzé a vizsgálat eredményeiről. A 
  (3d) bekezdésben meghatározott adatgyűjtés és -feldolgozás közös módszertanának létrehozásáig a
  jelentésnek ki kell terjednie az adatgyűjtés szervezésének, az adatok forrásainak és a tagállamok által használt módszertannak az értékelésére
  . A Bizottság értékeli továbbá
  az adatok
  hiánytalanságát
  ,
  megbízhatóságát
  ,
  időszerűségét
  és
  konzisztenciáját
  . Az értékelés javító célú konkrét ajánlásokat is tartalmazhat. A jelentést
  a tagállamok első adatközlését követő kilencedik hónapban, majd azt követően
  háromévente kell elkészíteni.

Módosítás 73

Módosítás 73

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – d pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – d pont

94/62/EK irányelv

12 cikk – 3 c a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3ca)
     
  A jelentésben a Bizottság tájékoztatást ad az irányelv egészében vett végrehajtásáról, és értékeli annak az emberi egészségre, a környezetre és a belső piacra gyakorolt hatását. Adott esetben az irányelv felülvizsgálatáról szóló javaslatot is csatolhat a jelentéshez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3ca)
     
  A jelentésben a Bizottság tájékoztatást ad az irányelv egészében vett végrehajtásáról, és értékeli annak az emberi egészségre, a környezetre és a belső piacra gyakorolt hatását. Adott esetben az irányelv felülvizsgálatáról szóló javaslatot is csatolhat a jelentéshez.

Módosítás 74

Módosítás 74

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – d pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – d pont

94/62/EK irányelv

12 cikk – 3 d bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3d)   A Bizottság a (3a) bekezdés szerinti adatszolgáltatás formátumát megállapító
  végrehajtási
  aktusokat fogad el.
  Ezeket a végrehajtási aktusokat a 21. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással kell elfogadni. | (3d)   A Bizottság
  a 38a. cikkel összhangban ezen irányelv kiegészítése céljából az adatgyűjtés és -feldolgozás közös módszertanát, illetve
  a (3a) bekezdés szerinti adatszolgáltatás formátumát megállapító
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogad el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3d)   A Bizottság a (3a) bekezdés szerinti adatszolgáltatás formátumát megállapító
  végrehajtási
  aktusokat fogad el.
  Ezeket a végrehajtási aktusokat a 21. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással kell elfogadni.

(3d)   A Bizottság
  a 38a. cikkel összhangban ezen irányelv kiegészítése céljából az adatgyűjtés és -feldolgozás közös módszertanát, illetve
  a (3a) bekezdés szerinti adatszolgáltatás formátumát megállapító
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogad el.

Módosítás 75

Módosítás 75

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

94/62/EK irányelv

21 a cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság a 6a. cikk (2) bekezdésében, a 11. cikk (3) bekezdésében, a 19. cikk (2) bekezdésében és a 20. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól [beírandó dátum: ezen irányelv hatálybalépésének napja]-tól/-től kezdődő hatállyal. | (2)   A Bizottság a 6a. cikk (2) bekezdésében, a 11. cikk (3) bekezdésében, a 
  12. cikk (3d) bekezdésében, a
  19. cikk (2) bekezdésében és a 20. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól [beírandó dátum: ezen irányelv hatálybalépésének napja]-tól/-től kezdődő hatállyal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság a 6a. cikk (2) bekezdésében, a 11. cikk (3) bekezdésében, a 19. cikk (2) bekezdésében és a 20. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól [beírandó dátum: ezen irányelv hatálybalépésének napja]-tól/-től kezdődő hatállyal.

(2)   A Bizottság a 6a. cikk (2) bekezdésében, a 11. cikk (3) bekezdésében, a 
  12. cikk (3d) bekezdésében, a
  19. cikk (2) bekezdésében és a 20. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól [beírandó dátum: ezen irányelv hatálybalépésének napja]-tól/-től kezdődő hatállyal.

Módosítás 76

Módosítás 76

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

94/62/EK irányelv

21 a cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 6a. cikk (2) bekezdésében, a 11. cikk (3) bekezdésében, a 19. cikk (2) bekezdésében és a 20. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. | (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 6a. cikk (2) bekezdésében, a 11. cikk (3) bekezdésében, a 
  12. cikk (3d) bekezdésében, a
  19. cikk (2) bekezdésében és a 20. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 6a. cikk (2) bekezdésében, a 11. cikk (3) bekezdésében, a 19. cikk (2) bekezdésében és a 20. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 6a. cikk (2) bekezdésében, a 11. cikk (3) bekezdésében, a 
  12. cikk (3d) bekezdésében, a
  19. cikk (2) bekezdésében és a 20. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

Módosítás 77

Módosítás 77

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

94/62/EK irányelv

21 a cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A 6a. cikk (2) bekezdése, a 11. cikk (3) bekezdése, a 19. cikk (2) bekezdése vagy a 20. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. | (5)   A 6a. cikk (2) bekezdése, a 11. cikk (3) bekezdése,
  12. cikk (3d) bekezdése,
  a 19. cikk (2) bekezdése vagy a 20. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A 6a. cikk (2) bekezdése, a 11. cikk (3) bekezdése, a 19. cikk (2) bekezdése vagy a 20. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(5)   A 6a. cikk (2) bekezdése, a 11. cikk (3) bekezdése,
  12. cikk (3d) bekezdése,
  a 19. cikk (2) bekezdése vagy a 20. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 78

Módosítás 78

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 12 a pont (új)

94/62/EK irányelv

II melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12a. | A csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv II. melléklete helyébe az ezen irányelv mellékletében foglaltak lépnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12a.

12a.

A csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv II. melléklete helyébe az ezen irányelv mellékletében foglaltak lépnek.

A csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv II. melléklete helyébe az ezen irányelv mellékletében foglaltak lépnek.

Módosítás 79

Módosítás 79

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont

94/62/EK irányelv

IV. melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 14. | A csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv egy új, IV. melléklettel egészül ki, amelynek szövegét ezen irányelv melléklete tartalmazza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

14.

A csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv egy új, IV. melléklettel egészül ki, amelynek szövegét ezen irányelv melléklete tartalmazza.

A csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv egy új, IV. melléklettel egészül ki, amelynek szövegét ezen irányelv melléklete tartalmazza.

törölve

törölve

Módosítás 80

Módosítás 80

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

Melléklet – - 1 bekezdés (új)

Melléklet – - 1 bekezdés (új)

94/62/EK irányelv

II melléklet – 1 pont – 1 franciabekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1. | A II. melléklet 1. pontjának első franciabekezdése a következőképpen módosul: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-1.

-1.

A II. melléklet 1. pontjának első franciabekezdése a következőképpen módosul:

A II. melléklet 1. pontjának első franciabekezdése a következőképpen módosul:

| — | A
  csomagolást úgy kell megtervezni, előállítani és forgalmazni, hogy lehetővé tegyék annak újrahasználatát vagy hasznosítását (beleértve az újrafeldolgozást), és minimumra csökkentsék annak a környezetre gyakorolt hatását, amikor a csomagolási hulladékok vagy a csomagolási hulladékgazdálkodási műveletek anyagmaradékát ártalmatlanítják. |
| --- | --- |

—

A
  csomagolást úgy kell megtervezni, előállítani és forgalmazni, hogy lehetővé tegyék annak újrahasználatát vagy hasznosítását (beleértve az újrafeldolgozást), és minimumra csökkentsék annak a környezetre gyakorolt hatását, amikor a csomagolási hulladékok vagy a csomagolási hulladékgazdálkodási műveletek anyagmaradékát ártalmatlanítják.

A

| | „— | A
  csomagolást úgy kell megtervezni, előállítani és forgalmazni, hogy lehetővé tegyék annak
  a hulladékhierarchiával összhangban történő
  újrahasználatát vagy hasznosítását (beleértve az újrafeldolgozást), és minimumra csökkentsék annak a környezetre gyakorolt hatását, amikor a csomagolási hulladékok vagy a csomagolási hulladékgazdálkodási műveletek anyagmaradékát ártalmatlanítják.” |
| --- | --- | --- |

„—

A
  csomagolást úgy kell megtervezni, előállítani és forgalmazni, hogy lehetővé tegyék annak
  a hulladékhierarchiával összhangban történő
  újrahasználatát vagy hasznosítását (beleértve az újrafeldolgozást), és minimumra csökkentsék annak a környezetre gyakorolt hatását, amikor a csomagolási hulladékok vagy a csomagolási hulladékgazdálkodási műveletek anyagmaradékát ártalmatlanítják.”

A

a hulladékhierarchiával összhangban történő

Módosítás 81

Módosítás 81

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

Melléklet – - 1 a bekezdés (új)

Melléklet – - 1 a bekezdés (új)

94/62/EK irányelv

II melléklet – 1 pont – 1 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1a. | A II. melléklet 1. pont a következő 1a. franciabekezdéssel egészül ki:








  „— | A csomagolást úgy kell előállítani, hogy a lehető legkisebb legyen a szénlábnyoma, többek között biológiailag lebontható és fenntartható bioalapú anyagok felhasználásával.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

-1a.

-1a.

A II. melléklet 1. pont a következő 1a. franciabekezdéssel egészül ki:

A II. melléklet 1. pont a következő 1a. franciabekezdéssel egészül ki:

„—

A csomagolást úgy kell előállítani, hogy a lehető legkisebb legyen a szénlábnyoma, többek között biológiailag lebontható és fenntartható bioalapú anyagok felhasználásával.”

A csomagolást úgy kell előállítani, hogy a lehető legkisebb legyen a szénlábnyoma, többek között biológiailag lebontható és fenntartható bioalapú anyagok felhasználásával.”

Módosítás 82

Módosítás 82

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

Melléklet – - 1 b bekezdés (új)

Melléklet – - 1 b bekezdés (új)

94/62/EK irányelv

II melléklet – 3 pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (A magyar változatot nem érinti.) |
| c) | A komposztálás formájában hasznosítható csomagolás |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

c)

A komposztálás formájában hasznosítható csomagolás

A komposztálással feldolgozott csomagolási hulladéknak olyan biológiai úton lebontható jelleggel kell rendelkeznie, hogy az ne akadályozza az elkülönített begyűjtést és azt a komposztálási eljárást vagy tevékenységet, amelynek azt alávetik.

Módosítás 83

Módosítás 83

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

Melléklet – - 1 c bekezdés (új)

Melléklet – - 1 c bekezdés (új)

94/62/EK irányelv

II melléklet – 3 pont – d pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1c. | A II. melléklet 3. pontjának d) pontja a következőképpen módosul: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-1c.

-1c.

A II. melléklet 3. pontjának d) pontja a következőképpen módosul:

A II. melléklet 3. pontjának d) pontja a következőképpen módosul:

| d) | Biológiai úton lebontható csomagolás |
| --- | --- |

d)

Biológiai úton lebontható csomagolás

| „d) | Biológiai úton lebontható csomagolás |
| --- | --- |

„d)

Biológiai úton lebontható csomagolás

A biológiai úton lebontható csomagolásnak olyan tulajdonsággal kell rendelkeznie, hogy képes legyen fizikai, kémiai, termikus vagy biológiai bomlásra úgy, hogy a kész komposzt végső soron szén-dioxiddá, biomasszává és vízzé bomoljon le.

A biológiai úton lebontható csomagolásnak olyan tulajdonsággal kell rendelkeznie, hogy képes legyen fizikai, kémiai, termikus vagy biológiai bomlásra úgy, hogy a kész komposzt végső soron szén-dioxiddá, biomasszává és vízzé bomoljon le.
  Az oxidatív úton lebontható műanyag csomagolás nem tekinthető biológiai úton lebonthatónak.”

Az oxidatív úton lebontható műanyag csomagolás nem tekinthető biológiai úton lebonthatónak.”

Módosítás 84

Módosítás 84

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

Melléklet – 2 bekezdés

Melléklet – 2 bekezdés

94/62/EK irányelv

IV. melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A szöveg a következő IV. mellékletekkel egészül ki: | törölve |
| „IV. 
  MELLÉKLET | |
| A 6. cikk (1) bekezdése f)–i) pontjának alkalmazásában a termékek és összetevők újrahasználatra való előkészítésére vonatkozó számítás módszere | |
| A 6. cikk (1) bekezdése f)–i) pontjának megfelelően az újrafeldolgozás és az újrahasználatra való előkészítés módosított arányának számításához a tagállamok az alábbi képletet alkalmazzák: | |
| »E=«»(A+R)*100« /»(P+R)« | |
| E: az újrahasználatra való előkészítés és újrafeldolgozás módosított aránya egy adott évben; | |
| A: az újrafeldolgozott vagy újrahasználatra előkészített csomagolási hulladék tömege egy adott évben; | |
| R: az újrafeldolgozott vagy újrahasználatra előkészített termékek és összetevők tömege egy adott évben; | |
| P: az adott évben keletkező csomagolási hulladék tömege.” | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A szöveg a következő IV. mellékletekkel egészül ki:

A szöveg a következő IV. mellékletekkel egészül ki:

törölve

törölve

„IV. 
  MELLÉKLET

MELLÉKLET

A 6. cikk (1) bekezdése f)–i) pontjának alkalmazásában a termékek és összetevők újrahasználatra való előkészítésére vonatkozó számítás módszere

A 6. cikk (1) bekezdése f)–i) pontjának alkalmazásában a termékek és összetevők újrahasználatra való előkészítésére vonatkozó számítás módszere

A 6. cikk (1) bekezdése f)–i) pontjának megfelelően az újrafeldolgozás és az újrahasználatra való előkészítés módosított arányának számításához a tagállamok az alábbi képletet alkalmazzák:

A 6. cikk (1) bekezdése f)–i) pontjának megfelelően az újrafeldolgozás és az újrahasználatra való előkészítés módosított arányának számításához a tagállamok az alábbi képletet alkalmazzák:

»E=«»(A+R)*100« /»(P+R)«

»E=«»(A+R)*100« /»(P+R)«

E: az újrahasználatra való előkészítés és újrafeldolgozás módosított aránya egy adott évben;

E: az újrahasználatra való előkészítés és újrafeldolgozás módosított aránya egy adott évben;

A: az újrafeldolgozott vagy újrahasználatra előkészített csomagolási hulladék tömege egy adott évben;

A: az újrafeldolgozott vagy újrahasználatra előkészített csomagolási hulladék tömege egy adott évben;

R: az újrafeldolgozott vagy újrahasználatra előkészített termékek és összetevők tömege egy adott évben;

R: az újrafeldolgozott vagy újrahasználatra előkészített termékek és összetevők tömege egy adott évben;

P: az adott évben keletkező csomagolási hulladék tömege.”

P: az adott évben keletkező csomagolási hulladék tömege.”

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0029/2017).

1

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 94/62/EK irányelve (1994. december 20.) a csomagolásról és a csomagolási hulladékról (HL L 365., 1994.12.31., 10. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 94/62/EK irányelve (1994. december 20.) a csomagolásról és a csomagolási hulladékról (HL L 365., 1994.12.31., 10. o.).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK (2008. november 19.) irányelve a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK (2008. november 19.) irányelve a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

(13)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 94/62/EK irányelve (1994. december 20.) a csomagolásról és a csomagolási hulladékról (HL L 365., 1994.12.31., 10. o.).

13

Az Európai Parlament és a Tanács 94/62/EK irányelve (1994. december 20.) a csomagolásról és a csomagolási hulladékról (HL L 365., 1994.12.31., 10. o.).

(14)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

14

Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

(15)  COM(2013)0442.

15

(15)  COM(2013)0442.

15

(1a)  
  A Tanács 1999/31/EK irányelve (1999. április 26.) a hulladéklerakókról (HL L 182., 1999.7.16., 1. o.).

1a

A Tanács 1999/31/EK irányelve (1999. április 26.) a hulladéklerakókról (HL L 182., 1999.7.16., 1. o.).

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

16

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

16

(1)  HL L 50., 1997.2.20., 28. o.”

1

(1)  HL L 50., 1997.2.20., 28. o.”

1

---

2017. március 15., szerda

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/360 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/360

---

P8_TA(2017)0078

EU–Brazília-megállapodás: a Horvátország engedményes listáján szereplő engedményeknek az EU–csatlakozás során történő módosítása ***

Az Európai Parlament 2017. március 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 263/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (13037/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (13037/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió és az Brazil Szövetségi Köztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodás tervezetére (13038/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Brazil Szövetségi Köztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodás tervezetére (13038/2016),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0490/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0490/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0052/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0052/2017),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/361 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/361

---

P8_TA(2017)0079

A gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Dániával való automatizált adatcsere megindítása *

Az Európai Parlament 2017. március 15-i jogalkotási állásfoglalása a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Dániával való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS))

(Konzultáció)

(2018/C 263/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (12212/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (12212/2016),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0476/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0476/2016),

| — | tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1), és különösen annak 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1), és különösen annak 33. cikkére,

| — | tekintettel a határokon átnyúló bűnüldözési együttműködés megerősítéséről az EU-ban: a prümi határozat és az európai információcsere-modell végrehajtása című, 2013. október 10-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határokon átnyúló bűnüldözési együttműködés megerősítéséről az EU-ban: a prümi határozat és az európai információcsere-modell végrehajtása című, 2013. október 10-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az európai biztonsági stratégiáról szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztonsági stratégiáról szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0051/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0051/2017),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0419.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0269.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/362 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/362

---

P8_TA(2017)0080

A DNS-adatokra vonatkozó, Görögországgal való automatizált adatcsere megindítása *

Az Európai Parlament 2017. március 15-i jogalkotási állásfoglalása a DNS-adatokra vonatkozó, Görögországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS))

(Konzultáció)

(2018/C 263/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (12211/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (12211/2016),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0477/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0477/2016),

| — | tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1), és különösen annak 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1), és különösen annak 33. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0053/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0053/2017),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/363 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/363

---

P8_TA(2017)0081

Az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állat-egészségügyi és állatjóléti, a növény-egészségügyi és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok ***II

Az Európai Parlament 2017. március 15-i jogalkotási állásfoglalása az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állat-egészségügyi és állatjóléti szabályok, a növény-egészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2018/C 263/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10755/1/2016 – C8-0015/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10755/1/2016 – C8-0015/2017),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. október 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. október 16-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2013. november 29-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2013. november 29-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0265) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0265) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (3),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 67a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 67a. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0022/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0022/2017),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL C 67., 2014.3.6., 166. o.

(2)  HL C 114., 2014.4.15., 96. o.

(3)  Elfogadott szövegek: P7_TA(2014)0380.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/364 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/364

---

P8_TA(2017)0082

A 470–790 MHz-es frekvenciasáv Unión belüli használata ***I

Az Európai Parlament 2017. március 15-i jogalkotási állásfoglalása a 470–790 MHz-es frekvenciasáv Unión belüli használatáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 263/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0043), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0043),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0020/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0020/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. május 26-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. május 26-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. január 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. január 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0327/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0327/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 303., 2016.8.19., 127. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0027

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. március 15-én került elfogadásra a 470–790 MHz frekvenciasáv Unión belüli használatáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/899 határozattal.)

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/365 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/365

---

P8_TA(2017)0085

Iránymutatások a 2018. évi költségvetéshez – III. szakasz

Az Európai Parlament 2017. március 15-i állásfoglalása a 2018. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról, III. szakasz – Bizottság (2016/2323(BUD))

(2018/C 263/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2) (a továbbiakban: intézményközi megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2) (a továbbiakban: intézményközi megállapodás),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (5) és az ehhez csatolt, a Parlament, a Tanács és a Bizottság által elfogadott együttes nyilatkozatokra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (5) és az ehhez csatolt, a Parlament, a Tanács és a Bizottság által elfogadott együttes nyilatkozatokra (6),

| — | tekintettel a Tanácsnak a 2018. évi költségvetésre vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2017. február 21-i következtetéseire (6522/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a 2018. évi költségvetésre vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2017. február 21-i következtetéseire (6522/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 86a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 86a. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0060/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0060/2017),

| A. | mivel 2018 lesz a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret ötödik éve; |
| --- | --- |

A.

mivel 2018 lesz a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret ötödik éve;

| B. | mivel a belső gazdasági és társadalmi háttér, valamint a külső kihívások és politikai bizonytalanságok miatt a 2018-as uniós költségvetésre nehezedő nyomás valószínűleg fennmarad; |
| --- | --- |

B.

mivel a belső gazdasági és társadalmi háttér, valamint a külső kihívások és politikai bizonytalanságok miatt a 2018-as uniós költségvetésre nehezedő nyomás valószínűleg fennmarad;

| C. | mivel az azonnali kihívásokra és válságokra való költségvetési reagálásnak olyan fenntartható válaszokkal kell együtt járnia, amelyek az Unió közös jövőjét szolgálják; |
| --- | --- |

C.

mivel az azonnali kihívásokra és válságokra való költségvetési reagálásnak olyan fenntartható válaszokkal kell együtt járnia, amelyek az Unió közös jövőjét szolgálják;

A fenntartható növekedést, a foglalkoztatást és a biztonságot segítő költségvetés

| 1. | üdvözli, hogy az uniós költségvetés fontos szerepet játszik az EU előtt álló kihívásokra adott konkrét válaszok megvalósításában; hangsúlyozza, hogy uniós szinten a tisztességes, minőségi és stabil foglalkoztatás – különösen a fiatalok számára –, a gazdasági növekedés és a társadalmi-gazdasági konvergencia, a migráció, a biztonság és a populizmus leküzdése, valamint az éghajlatváltozás jelentik a fő problémákat, és az EU költségvetése továbbra is része e kérdések megoldásának; hangsúlyozza, hogy az EU költségvetését alapvető elvként a szolidaritásnak kell meghatároznia; hangsúlyozza, hogy csak egy erős és célzott, valódi európai hozzáadott értéket biztosító uniós költségvetés szolgálja az összes tagállam és uniós polgár javát; várakozásai szerint a Bizottság olyan 2018-as költségvetési tervezetet terjeszt majd elő, amely lehetővé teszi az EU számára, hogy a növekedés és a munkahelyteremtés révén továbbra is hozzájáruljon a jólét megteremtéséhez, és biztosítsa polgárai biztonságát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy az uniós költségvetésnek a költségvetési fegyelem fenntartása mellett rendelkeznie kell olyan eszközökkel, amelyek lehetővé teszik, hogy egyidejűleg több válságra reagáljon, így szükség van bizonyos mértékű rugalmasságra; véleménye szerint amellett, hogy továbbra is a növekedés és a foglalkoztatás alkotja az uniós költségvetés központi prioritásait, ezeken a területeken az uniós polgárok védelemmel és biztonsággal kapcsolatos aggályainak kezelésével párhuzamosan kell tartós eredményt és fejlődést elérni; ismételten felszólít a tematikus koncentrációra a 2018-as uniós költségvetés prioritásainak meghatározása kapcsán; |
| --- | --- |

2.

Kutatás, infrastruktúra és kkv-k mint a növekedés és a foglalkoztatás fontos előmozdítói

| 3. | hangsúlyozza, hogy az uniós gazdaság versenyképességének fokozása, az infrastruktúra, a megfelelően finanszírozott kutatás, a szakképzettség fejlesztéséhez nyújtott támogatás és az EU folyamatos elkötelezettsége a beruházások erősítése mellett kulcsfontosságú a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés biztosítása érdekében; úgy véli, hogy a társadalmi és környezetvédelmi szempontból fenntartható és jól fizetett munkahelyek létrehozását kell az uniós költségvetés egyik fő prioritásává tenni; hangoztatja, hogy a munkahelyeket elsősorban a magánszektor hozza létre, és ezért megfelelő költségvetési támogatást kell fordítani a köz- és a magánszektorban létrejövő beruházások erősítésére, különös figyelmet fordítva a kkv-kre; ebből következően hangsúlyozza az 1a. fejezet fontosságát, amely valódi hozzáadott értéket nyújt az európai polgárok és vállalkozások számára, és megfelelő szintű finanszírozás biztosítását szorgalmazza e fejezet számára; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a kutatásba és az innovációba való beruházás, beleértve az induló vállalkozások támogatását is, a valódi versenyképesség elérésének előfeltételét jelenti az Unióban, továbbá nélkülözhetetlen a globális szinten is innovatív és versenyképes uniós gazdaság biztosításához; sajnálja, hogy a kutatás és az innováció területén rendelkezésre álló elégtelen uniós finanszírozás miatt riasztóan alacsony a pályázatok sikerességi aránya, és a kutatás és az innováció területén számos minőségi projekt kimarad az uniós finanszírozásból; rámutat arra, hogy számos érdekelt fél, köztük kkv-k visszariad attól, hogy projektjavaslatokat nyújtson be a Horizont 2020 keretében; e tekintetben szorgalmazza, hogy biztosítsanak megfelelő szintű előirányzatokat a Horizont 2020 program számára, és egyúttal folytassák a program egyszerűsítésére irányuló menetrendet; hangsúlyozza, hogy a Horizont 2020 költségvetésének bővítése nem történhet más kutatási programok rovására; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elismeri, hogy továbbra is a kkv-k alkotják az európai gazdaság gerincét, és a jövőben is döntő szerepet fognak játszani az EU egészében a munkahelyteremtés és a növekedés terén; úgy véli továbbá, hogy a kkv-k a munkahelyteremtés fő forrásai, és ezért szükségük van a finanszírozáshoz való megfelelő hozzáférésre; ezzel összefüggésben a program sikerére tekintettel kéri a COSME-előirányzatok növelését; hangsúlyozza a COSME-program megerősítésének fontosságát az új többéves pénzügyi keretben annak érdekében, hogy az EU jelentősebb támogatást tudjon nyújtani a kkv-knak; úgy véli, hogy a más pénzügyi eszközökkel való szinergiák megteremtése jobb eredményekhez vezetne; |
| --- | --- |

5.

| 6. | határozottan támogatja az európai infrastrukturális hálózatok interoperabilitásának továbbfejlesztését és erősítését; úgy véli, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) finanszírozása létfontosságú e célkitűzések elérése szempontjából, és felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson megfelelő szintű finanszírozást 2018-ban; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) fontos szerepét és potenciálját az Európában még mindig meglévő beruházási szakadék mérséklése terén, és elismeri az eddig elért pozitív eredményeket; üdvözli továbbá a Bizottságnak az ESBA 2020-ig történő meghosszabbítására irányuló javaslatát, amelynek a működés további javítását, ezen belül az addicionalitás és a földrajzi egyensúly elvének alkalmazását kell céloznia, ami további erőfeszítéseket igényel; felhívja a figyelmet arra, hogy az ESBA-n keresztül finanszírozott projektek kiválasztásának a minőségen kell alapulnia, és keresletvezéreltnek kell lennie; üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy megerősíti az Európai Beruházási Tanácsadó Platform szerepét a célzottabb technikai támogatás szempontjából, valamint a földrajzi egyensúly erősítése érdekében; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy az alap hatásai tekintetében végzett hatásvizsgálat révén rendszeresen elemezze ESBA szerepét; |
| --- | --- |

7.

Oktatás és ifjúsági foglalkoztatás – a fiatalabb nemzedék sikerének előfeltételei

| 8. | úgy véli, hogy az oktatás a fenntartható, jól fizetett és stabil munkahelyek előfeltétele; hangsúlyozza a mobilitás fontosságát, mivel az olyan eszköz, amely lehetővé teszi a fiatal európaiak számára, hogy kihasználják sokrétű készségeiket, ugyanakkor szélesebb körű képzési és foglalkoztatási lehetőségeket tesz elérhetővé; e tekintetben üdvözli az Erasmus+ szerepét abban, hogy megkönnyítette az ifjú diákok, gyakornokok és önkéntesek Európán belüli mobilitását; úgy véli, hogy különösen a nacionalizmus és a populizmus erősödésének idején fontos megkönnyíteni a különböző európai nemzetek és kultúrák közötti természetes interakciót, az európai öntudat és identitás erősítése érdekében; ezzel összefüggésben kéri az Erasmus+ program finanszírozásának további növelését 2018-ban; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy európai szinten az ifjúsági munkanélküliség az egyik legfőbb probléma, amelynek különösen nagy társadalmi hatása van, elsősorban az Unió legszegényebb régióiban, és ez a fiatal európaiak egész generációját veszélyezteti, aláásva a hosszú távú gazdasági növekedést; hangsúlyozza, hogy a 2017-es uniós költségvetésről született egyeztetési megállapodás részeként az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (IFK) 500 millió EUR előirányzatot kap egy 2017-es költségvetés-módosításon keresztül; úgy véli, hogy az IFK alapvető módon járul hozzá Unió munkahelyteremtésre és növekedésre vonatkozó kiemelt célkitűzésének megvalósításához, és továbbra is szilárdan elkötelezett amellett, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret végéig megfelelő finanszírozást kell biztosítani az ifjúsági munkanélküliség elleni fellépés és az IFK folytatása számára, egyúttal javítani kell annak működését és végrehajtását; e tekintetben hangsúlyozza az EU ifjúsági stratégiájának fontosságát; |
| --- | --- |

9.

| 10. | örömmel veszi tudomásul a „18. születésnapi európai Interrail-bérlet” program elindítására irányuló javaslatot; hangsúlyozza, hogy ebben a projektben benne rejlik az európai öntudat és identitás fokozásának lehetősége; hangsúlyozza azonban, hogy a projekt nem finanszírozható más sikeres – különösen az ifjúság és a kultúra területét érintő – uniós programok kárára, kapcsolatos uniós programok kárára, és a programnak társadalmi szempontból a lehető leginkluzívabbnak kell lennie, és olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek Európa periférikus szigeteinek lakosaira is kiterjednek; kéri a Bizottságot, hogy mérje fel a kezdeményezés lehetséges költségeit és finanszírozási forrásait, és terjesszen elő megfelelő javaslatokat; |
| --- | --- |

10.

Az EU költségvetésének hagyományos prioritásai mint beruházási politikák

| 11. | az EU költségvetésének egyik fő beruházási eszközeként határozottan támogatja a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót biztosító regionális politikát; kiemeli, hogy ez a szakpolitika növekedést generál és munkahelyeket hoz létre minden tagállamban; aggodalmát fejezi ki azonban a jelenlegi többéves pénzügyi keretbe tartozó operatív programok végrehajtásában tapasztalható elfogadhatatlan késedelmek miatt, amelyek eddig alacsonyabb beruházásokhoz vezettek, amelyek nem járultak hozzá kellőképpen a növekedéshez és a munkahelyteremtéshez, illetve az európai régiókon belüli és azok közötti gazdasági, társadalmi és területi egyenlőtlenségek mérsékléséhez; felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa a késedelmek okait, és a tagállamokat, hogy működjenek együtt a késedelmek kezelése és főleg annak biztosítása érdekében, hogy lezáruljon az irányító, ellenőrző és az igazoló hatóságok kijelölése, és jelentős mértékben felgyorsuljon a végrehajtás; |
| --- | --- |

11.

| 12. | elismeri az európai mezőgazdasági ágazat jelentőségét az élelmezésbiztonság fenntartása és a biodiverzitás kezelése terén az Európai Unióban; kifejezi teljes támogatását az orosz embargó, a madárinfluenza, a tejipari válság, valamint a húságazat válsága által sújtott termelők számára; ezért felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is nyújtson támogatást a mezőgazdasági termelőknek Európa-szerte az előre nem látható piaci ingadozások leküzdéséhez és a biztonságos és jó minőségű élelmiszer-ellátás biztosításához; kéri, hogy fordítsanak kellő figyelmet a kisüzemi mezőgazdasági termelésre és halászatra; |
| --- | --- |

12.

Belső kihívások

| 13. | meggyőződése, hogy a jelenlegi körülmények között az uniós költségvetés elégtelennek bizonyult arra, hogy kezelje a migrációs és menekültválság hatásait és az ahhoz kapcsolódó humanitárius kihívásokat, illetve a biztonság területén jelentkező kihívásokat, például a nemzetközi terrorizmus erősödését; ennek alapján hangsúlyozza, hogy – amint azt a különleges eszközök, például a rugalmassági eszköz ismételt mozgósítása is igazolta – tartós megoldást kell találni arra a problémára, hogy az uniós költségvetést eredetileg nem ilyen méretű válsághelyzetek kezelésére tervezték; rámutat arra, hogy világos, mérhető és átfogó célkitűzéseket tartalmazó következetes stratégiát kell elfogadni a migrációs és menekültválság kezelésére; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a kiegészítő eszközök e kihívások kezelése érdekében történő mozgósításának szükségessége nem élvezhet elsőbbséget más fontos uniós (például a munkahelyekkel és a növekedéssel kapcsolatos) politikákkal szemben; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli a Belső Biztonsági Alaphoz és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alaphoz hasonló eszközök szerepét a migrációs és menekültügyi válság és a kapcsolódó humanitárius kihívások hatásainak kezelésében, és szorgalmazza megfelelő költségvetés biztosítását az elkövetkezendő években ezen alapok számára; ismételten hangsúlyozza a tagállamok közötti tehermegosztás elvének fontosságát a menekültekről való megfelelő gondoskodáshoz szükséges erőfeszítések finanszírozása terén; üdvözli továbbá a bel- és igazságügy területén tevékenykedő uniós ügynökségek, például az Europol, az Európai Határ- és Parti Őrség, az EASO, az Eurojust, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége és az eu-LISA szerepét, és ezzel összefüggésben kéri, hogy megbízatásuk végrehajtására megemelt költségvetési és személyzeti feltételek mellett kerüljön sor; meggyőződése, hogy az Uniónak többet kell beruháznia határigazgatásának megerősítésébe, a bűnüldöző hatóságok és a nemzeti hatóságok közötti együttműködés fokozásába, a terrorizmus, a radikalizálódás, valamint a súlyos és szervezett bűnözés elleni küzdelembe az integrációs intézkedések javításával, az információs rendszerek interoperabilitásának biztosításával, valamint – a visszaküldés tilalma elvének maradéktalan tiszteletben tartása mellett – a nemzetközi védelemre nem jogosult személyek számára a megfelelő visszatérési műveletek garantálásával; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kiemeli, hogy a Belső Biztonsági Alap jelenlegi költségvetése (körülbelül 700 millió EUR kötelezettségvállalások formájában) nem elégséges a nemzetközi terrorizmusból fakadó biztonsági kihívások kezeléséhez; ezért megerősített pénzügyi forrásokat kér a biztonsági infrastruktúra színvonalának megfelelőbb és korszerűbb szintre emelése érdekében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | emlékeztet az európai ügynökségek fontos szerepére, amelyet az európai jogalkotási prioritások végrehajtásának biztosításában és ezáltal a versenyképességgel, növekedéssel, foglalkoztatással, valamint a jelenlegi migrációs és menekültügyi válság kezelésével kapcsolatos uniós politikai célkitűzések teljesítésében töltenek be; ezért ragaszkodik ahhoz, hogy megfelelő pénzügyi és emberi erőforrásokat biztosítsanak az igazgatási és az operatív kiadásokhoz egyaránt annak érdekében, hogy az ügynökségek megvalósíthassák a rájuk bízott feladatokat, és a lehető legjobb eredményeket érhessék el; az ügynökségek létszámának és előirányzatainak a 2014-es költségvetés óta bekövetkezett növelése kapcsán kiemeli, hogy ezeket az új politikák kidolgozása és törvényi szabályozása részének kell tekinteni, és ki kell hagyni az 5 %-os létszámcsökkentési cél kiszámításából; ezért hangsúlyozza, hogy a 2018-as költségvetés az Európai Unió egyes intézményeire és szerveire vonatkozóan az intézményközi megállapodás keretei között elfogadott 5 %-os csökkentésen felül nem rendelkezhet további létszámcsökkentésekről az európai ügynökségek létszámtervében; |
| --- | --- |

16.

| 17. | határozottan támogatja a tagállamok közötti jobb együttműködés ösztönzésére és a védelem területén meglévő szinergiák megvalósítására irányuló kezdeményezéseket a védelmi kutatások terén; hangsúlyozza azonban, hogy e tevékenység számára friss forrásokat kell biztosítani, mivel ez egy olyan új szakpolitikai kezdeményezés, amelynek jelentős hatása van az EU költségvetésére; szorgalmazza továbbá minden finanszírozási lehetőség feltárását egy külön erre a célra szolgáló költségvetéssel rendelkező védelmi kutatási program számára a következő többéves pénzügyi kereten belül; emlékeztet arra, hogy amellett, hogy tiszteletben kell tartani a Szerződésekben foglalt rendelkezéseket, a védelem területén folytatott megerősített együttműködés egy szükséges lehetőség az EU előtt álló azon biztonsági kihívások kezelése érdekében, amelyeket az Unió szomszédságában fennálló elhúzódó instabil helyzet, valamint az EU egyes partnereinek NATO-célkitűzések iránti elkötelezettségével kapcsolatos bizonytalanság okoz; emellett kiemeli, hogy javítani kell az európai védelmi ipar versenyképességét és innovációját, ami hozzájárulhat a növekedés serkentéséhez és a munkahelyteremtéshez; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő költségvetési forrásokat a külső kihívások összehangoltabb módon történő kezeléséhez; tudomásul veszi a kutatási és kapacitási ablakokkal rendelkező Európai Védelmi Alap létrehozását; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetésnek támogatnia kell a párizsi megállapodás célkitűzéseinek és az EU saját hosszú távú éghajlatvédelmi céljainak teljesítését azon cél megvalósításával, hogy a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretben az éghajlat-politikával kapcsolatos kiadások aránya elérje a 20 %-ot; aggodalommal állapítja meg, hogy az EU 2020-ra vonatkozó, biodiverzitással kapcsolatos céljai nem fognak megvalósulni, hacsak nem tesznek további jelentős erőfeszítéseket; ezért hangsúlyozza, hogy fontos a biodiverzitás védelmének általános érvényesítése az uniós költségvetésben, különös tekintettel a LIFE programra és a Natura 2000 hálózatra; |
| --- | --- |

18.

Külső kihívások

| 19. | hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetés a külső szolidaritás eszköze is, amennyiben sürgős segítséget és támogatást nyújt humanitárius és polgári válságok során a rászoruló országok számára; emlékeztet arra, hogy a szegénység felszámolásával és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kihívásokat az EU és tagállamai kulcsfontosságú prioritásként határozták meg; ennek kapcsán megismétli, hogy az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy hozzájárul a fenntartható fejlődési célok eléréséhez, és hogy a 2015 utánra meghatározott ütemterv időkeretén belül eléri a 0,7 %-os ODA/GNI célt; felhívja a figyelmet arra, hogy a hosszú távú fejlesztési támogatások Európában a kereskedelem fellendülése és a GDP növekedése formájában térülnek meg; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megerősíti azon meggyőződését, hogy a jelenlegi migrációs és menekültügyi válság és a kapcsolódó humanitárius kihívások kiváltó okainak kezelése érdekében az Uniónak fokoznia kell szerepvállalását a migrációs hullámokat kibocsátó országokban végrehajtott beruházások révén; e tekintetben felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki ütemtervet a migrációs válság hatékony kezelése érdekében; hangsúlyozza, hogy az állandó és békés gazdasági és társadalmi fejlődés biztosítása érdekében szükség van az összes fejlesztési politikai eszköz stratégiai céloknak jobban megfelelő kiigazítására a meglévő külső politikák végrehajtásának veszélyeztetése nélkül; rámutat arra, hogy az infrastruktúrába, a lakásépítésbe, az oktatásba, az egészségügyi szolgáltatásokba és a kkv-k támogatásába történő, a munkahelyteremtést, a szociális védelmet és a társadalmi befogadást középpontba állító beruházások a migráció kiváltó okainak kezelését célzó megoldás részét képezik; ezért üdvözli a külső beruházási tervet, amely e kihívásokra adott megoldás részeként egységes és összehangolt keretrendszert biztosít a beruházások előmozdításához Afrikában és a szomszédságpolitikai partnerországokban, szem előtt tartva, hogy annak teljes mértékben igazodnia kell a fenntartható fejlődési célokhoz, és hozzá kell járulnia azok eléréséhez; elvárja, hogy a külső beruházási terv az emberi jogok, az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése és a jó kormányzás veszélyeztetése nélkül mozdítsa elő a fenntartható fejlődést, és hogy gondoskodjanak az Európai Fenntartható Fejlődési Alap és projektjei átlátható irányításáról; |
| --- | --- |

20.

| 21. | megjegyzi, hogy a Bizottság által követett jelenlegi tendencia, vagyis az, hogy a törökországi menekülteket támogató eszközhöz hasonló másodlagos költségvetési mechanizmusokhoz és más hasonló eszközökhöz folyamodik, nem minden esetben bizonyult sikeresnek; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az uniós költségvetésen kívüli pénzügyi eszközök létrehozása aláássa a költségvetés átlátható kezelését, és csorbítja a Parlamentnek azon jogát, hogy hatékonyan ellenőrizze a kiadásokat; ezért kitart azon álláspontja mellett, hogy az elmúlt években létrehozott eseti külső pénzügyi eszközöket be kell építeni az EU költségvetésébe, és a Parlamentnek teljes körűen ellenőriznie kell ezen eszközök végrehajtását; hangsúlyozza azonban, hogy ezeket az eszközöket nem szabad más meglévő külső eszközök kárára finanszírozni; rámutat a tagállamok által tett ígéretek és az alapokhoz való tényleges hozzájárulásuk közötti eltérésre, és sürgeti a tagállamokat, hogy tartsák be az EU által nyújtott hozzájárulásokkal megegyező hozzájárulás teljesítésére vonatkozó ígéreteiket; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kiemeli, hogy az EU stabil szomszédsága az uniós stabilitás és jólét megőrzésének egyik feltétele; ezért felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson elsőbbséget az EU szomszédságában végrehajtott beruházások számára annak érdekében, hogy támogassa a térség előtt álló fő problémák – nevezetesen a migrációs és menekültügyi válság és a déli szomszédságban ahhoz kapcsolódó humanitárius kihívások, valamint az orosz agresszió a keleti partnerség területén – kezelését; ismételten hangsúlyozza, hogy a politikai és gazdasági reformok elősegítése szempontjából sarkalatos azon országok támogatása, amelyek az Unióval kötött társulási megállapodásokat hajtanak végre, de hangsúlyozza, hogy ez a támogatás addig alkalmazandó, amíg ezek az országok teljesítik a jogosultsági kritériumokat, különösen a jogállamiság és a demokratikus intézmények érvényesítése tekintetében; |
| --- | --- |

22.

Az EU hitelességének fokozását eredményező elegendő kifizetési előirányzatok

| 23. | megismétli korábbi felhívásait, amelyekben szorgalmazta a kifizetési előirányzatok megfelelő szintjének biztosítását az EU költségvetése számára annak érdekében, hogy teljesíthesse beruházási költségvetésként meghatározott fő célkitűzését; meggyőződése, hogy ezt a szerepet nem lehet úgy betölteni, hogy az EU nem tesz eleget kötelezettségvállalásainak, és ezáltal veszélyezteti hitelességét; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy a 2014–2020 közötti időszakra szóló megosztott irányítású programok végrehajtásában mutatkozó késedelmek a 2016-ra és 2017-re szóló kifizetési kérelmek csökkenéséhez vezettek; különösen aggasztónak tartja a kifizetetlen számlák lehetséges újbóli felhalmozódását a jelenlegi többéves pénzügyi keret futamidejének végén, és emlékeztet a 2014 végére felhalmozódó 24,7 milliárd EUR összegű rekordszintre; üdvözli, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata alkalmával a Bizottság most először 2020-ig szóló kifizetési előrejelzést is készített, de hangsúlyozza, hogy ezt minden évben megfelelően frissíteni kell annak érdekében, hogy a költségvetési hatóság időben meghozhassa a szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy annak ellenére, hogy még nem jött létre végleges megállapodás a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról, a felülvizsgálat több, jelenleg tárgyalás alatt lévő pozitív eleme – különösen a fokozott rugalmasság tekintetében – nagy mértékben elősegítheti egy jövőbeli kifizetési válság megelőzését és kezelését; úgy véli, hogy ha a kohéziós politika végrehajtása a terveknek megfelelően felgyorsul, akkor már a következő évben szükség lehet a fokozott rugalmasságra az uniós költségvetésben szereplő kifizetési előirányzatok megfelelő szintjének biztosítása, illetve annak elkerülése érdekében, hogy az év végére felhalmozódjanak a kohéziós politikával kapcsolatos kifizetetlen számlák; |
| --- | --- |

25.

| 26. | megállapítja és sajnálja, hogy a társasági adó terén az adócsalás és az adókikerülés óriási kiesést okozott a tagállamok adóbevételeiben, és ezáltal csökkentette az uniós költségvetéshez nyújtott hozzájárulásaikat; úgy véli továbbá, hogy ez a tisztességtelen adóverseny bizonyos esetekben az egyik tagállamból a másikba történő GDP-transzferrel, valamint a nem uniós adóparadicsomokba irányuló GNI-transzferrel jár együtt, csökkentve az uniós költségvetéshez nyújtott összesített tagállami hozzájárulásokat; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ismételten hangot ad annak a régóta képviselt álláspontjának, hogy az egyedi kifizetési eszközöket (a Rugalmassági Eszközt, az Európai Unió Szolidaritási Alapját, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot és a sürgősségisegély-tartalékot) a kötelezettségvállalásokhoz hasonlóan a kifizetések többéves pénzügyi keretben meghatározott kifizetési felső határán túlmenően kell bevezetni a költségvetésbe; a többéves pénzügyi keret folyamatban lévő félidős felülvizsgálatával összefüggésben kiemeli a többéves pénzügyi keret egyedi eszközei kifizetése kérdésének költségvetési kezelése terén a rendkívüli tartalékról szóló 2014-es határozat felülvizsgálatával elért potenciális előrelépést, annak ellenére, hogy az ügyet nem sikerült egyértelműen rendezni; |
| --- | --- |

27.

Előretekintés

| 28. | hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet szerint a Bizottság 2017 végéig előterjeszti a 2020 utáni többéves pénzügyi keretre irányuló javaslatait, amelyeknek már tartalmazniuk kell az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból való kilépésre vonatkozó döntését, amely hatással lesz a 2020 utáni többéves pénzügyi keretre; hangsúlyozza, hogy a döntés következtében nem lehet mindent ugyanúgy folytatni; rendkívül fontosnak tartja az új pénzügyi keret és a megreformált és hatékonyabb uniós költségvetés meghatározásához vezető folyamatot, és elvárja, hogy az arányban álljon az Unió előtt álló kihívásokkal és a már meglévő kötelezettségvállalásokkal; kéri a többéves pénzügyi keret folyamatban lévő félidős felülvizsgálatának gyors és pozitív lezárását, amely biztosíthatja a jelenlegi pénzügyi keret szükség szerinti kiigazítását, valamint azt a további rugalmasságot az uniós költségvetésben, amely nélkülözhetetlen Unió céljainak elérése szempontjából; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kiemeli, hogy az EU költségvetésének kiszámíthatósága és hosszú távú fenntarthatósága az erős és stabil Európai Unió egyik előfeltétele; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a többéves pénzügyi keret időtartamát hozzáigazítsák a Parlament és a Bizottság politikai ciklusaihoz; felhívja a figyelmet arra, hogy az Egyesült Királyság Unióból való kilépése lehetőséget ad azon hosszú ideje fennálló kérdések kezelésére, amelyek eddig megakadályozták, hogy az EU költségvetése elérje valós potenciálját, különösen a költségvetés bevételi oldala tekintetében annak érdekében, hogy kivezessék a visszatérítéseket és a korrekciós mechanizmusokat; megerősíti az EU saját forrásai rendszerének mélyreható reformját támogató álláspontját, és e vonatkozásban üdvözli a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport zárójelentésének benyújtását; felkéri az összes érintett felet, hogy vonják le a megfelelő következtetéseket ebből a jelentésből, és elemezzék a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport azon ajánlásai végrehajtásának megvalósíthatóságát, amelyek elősegítenék, hogy az EU költségvetése stabilabbá, egyszerűbbé, autonómabbá, méltányosabbá és kiszámíthatóbbá váljon; elvárja, hogy bármilyen új saját erőforrás a tagállamok által fizetett GNI-hozzájárulás csökkentéséhez vezessen; üdvözli a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport következtetését azzal kapcsolatban, hogy az uniós költségvetésnek azokra a területekre kell koncentrálnia, amelyek a legmagasabb európai hozzáadott értéket nyújtják, valamint a „méltányos megtérülés” megközelítéssel kapcsolatban, amelyet meg kell szüntetni, miután a jelentés bizonyítja, hogy a „nettó mérlegtől” függetlenül valamennyi tagállam részesül az uniós költségvetés előnyeiből; |
| --- | --- |

29.

| 30. | bátorítja a Bizottságot, hogy folytassa az eredményközpontú uniós költségvetési stratégia kidolgozását és végrehajtását; ennek kapcsán kiemeli a szabályok és a felügyeleti eljárás egyszerűsítésének, valamint a vonatkozó teljesítménymutatók kidolgozásának fontosságát; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség elvét – ahol lehetséges – horizontális szakpolitikai célkitűzésként érvényre kell juttatni az uniós költségvetés minden tételében; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Parlament – mint az egyetlen olyan intézmény, amelyet az Unió polgárai demokratikusan választanak – teljes mértékben részt vegyen minden költségvetéssel összefüggő ügyben; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja a Tanácsot, hogy politikai nyilatkozatainak eleget téve működjön együtt annak biztosítása érdekében, hogy az EU megfelelő költségvetéssel rendelkezzen; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(2)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(4)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

(5)  HL L 51., 2017.2.28.

(6)  Elfogadott szövegek, 2016.12.1., P8_TA(2016)0475.

---

2017. március 16., csütörtök

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/371 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/371

---

P8_TA(2017)0090

A konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok és fémek importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc ***I

Az Európai Parlament 2017. március 16-i jogalkotási állásfoglalása a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany felelősségteljes importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc tekintetében alkalmazott öntanúsítás uniós rendszerének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 263/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0111), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0111),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0092/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0092/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2016. december 8-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2016. december 8-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság és a Fejlesztési Bizottság véleményeire (A8-0141/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság és a Fejlesztési Bizottság véleményeire (A8-0141/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy javaslatát lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Ez az álláspont lép a 2015. május 20-án elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0204).

---

P8_TC1-COD(2014)0059

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. március 16-án került elfogadásra a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/821 rendelettel.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A Tanács nyilatkozata a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletről

A Tanács megállapodott abban, hogy az alkalmazandó határértékek időben történő elfogadása és a rendelet céljainak teljesítése érdekében kivételesen felhatalmazza a Bizottságot, hogy az 1. cikk (4) és (5) bekezdésével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján módosítsa az I. mellékletben foglalt határértékeket. A Tanács ezen döntése nem érinti a kereskedelem, valamint általában a külkapcsolatok területével kapcsolatos jövőbeli jogalkotási javaslatokat.

A Bizottság 1. nyilatkozata a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletről

A Bizottság mérlegelni fogja további jogalkotási javaslatok előterjesztését az ellátási láncukban ónt, tantált, volfrámot és aranyat tartalmazó termékekkel foglalkozó európai uniós vállalatokra nézve, amennyiben arra a következtetésre jut, hogy az ásványok felelősségteljes ellátási láncának EU-s piaca által tett összesített erőfeszítések nem elégségesek a termelő országok felelősségteljes ellátási magatartásának ösztönzésére, vagy amennyiben úgy értékeli, hogy az OECD-útmutatással összhangban a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncban a downstream gazdasági szereplők közreműködése nem kielégítő.

A Bizottság 2. nyilatkozata a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletről

Az 1. cikk (5) bekezdése szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása gyakorlása során a Bizottság kellően figyelembe veszi e rendelet célkitűzéseit, konkrétan az (1), (7), (10) és (17) preambulumbekezdésekben megfogalmazottakat.

Ennek során a Bizottság különösen a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségek upstream aranyellátási láncainak működésével járó kockázatokra lesz tekintettel, és figyelembe veszi az EU-ba aranyat importáló uniós kis- és mikrovállalkozások álláspontját is.

A Bizottság 3. nyilatkozata a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletről

Az Európai Parlament konkrét iránymutatásokra vonatkozó kérésére reagálva a Bizottság kész a konfliktusok által érintett térségekből származó ásványok felelősségteljes beszerzésére vonatkozó konkrét teljesítménymutatók kidolgozására. Ezen iránymutatásoknak köszönhetően a több mint 500 főt foglalkoztató, érintett vállalatokat – amelyek a 2014/95/EU irányelvnek megfelelően kötelesek a nem pénzügyi információk közzétételére – arra ösztönzik, hogy az ónt, tantált, volfrámot és aranyat tartalmazó termékeikkel kapcsolatban konkrét információkat hozzanak nyilvánosságra.

---

| 25.7.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/373 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/373

---

P8_TA(2017)0091

A halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló uniós keretrendszer ***I

Az Európai Parlament 2017. március 16-i jogalkotási állásfoglalása a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló uniós keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2018/C 263/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0294), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0294),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0160/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0160/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. szeptember 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. szeptember 16-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2016. február 10-i véleményére (2); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2016. február 10-i véleményére (2);

| — | tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 104. cikkének (3) bekezdése alapján a Jogi Bizottság által a Halászati Bizottsághoz intézett, 2016. január 28-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 104. cikkének (3) bekezdése alapján a Jogi Bizottság által a Halászati Bizottsághoz intézett, 2016. január 28-i levélre,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra, valamint a Tanács képviselőjének 2017. január 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra, valamint a Tanács képviselőjének 2017. január 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 104. és 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 104. és 59. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0150/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0150/2016),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a Bizottság javaslata a benne akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a Bizottság javaslata a benne akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy javaslatát lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 13., 2016.1.15., 201. o.

(2)  HL C 120., 2016.4.5., 40. o.

(3)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

P8_TC1-COD(2015)0133

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. március 16-án került elfogadásra a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló uniós keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról és a 199/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (átdolgozás) szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/1004 rendelettel.)

---