# Úřední věstník C 343/2018

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 343 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6125. září2018 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 343

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6125. září2018

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | USNESENÍ |
| | Plenární shromáždění Euronest |
| 2018/C 343/01 | Usnesení Parlamentního shromáždění Euronest o bezpečnostních výzvách v zemích Východního partnerství a posílení úlohy EU při jejich řešení | 1 |
| 2018/C 343/02 | Usnesení Parlamentního shromáždění Euronest o přímých zahraničních investicích v členských státech EU a zemích Východního partnerství | 8 |
| 2018/C 343/03 | Usnesení Parlamentního shromáždění Euronest o rozvoji energetické účinnosti a o energetické udržitelnosti v EU a v zemích Východního partnerství | 12 |
| 2018/C 343/04 | Usnesení Parlamentního shromáždění Euronest o řešení neformální a nehlášené práce a zlepšení sociálního zabezpečení zaměstnanců v Evropské unii a v zemích Východního partnerství | 19 |
| 2018/C 343/05 | Usnesení Parlamentního shromáždění Euronest o ukrajinských politických vězních v Rusku, zejména Olehu Sencovi | 24 |
| 2018/C 343/06 | Usnesení Parlamentního shromáždění Euronest o urychlení ratifikace Dohody o komplexním a posíleném partnerství mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Arménskou republikou na straně druhé vnitrostátními parlamenty | 26 |
| 2018/C 343/07 | Usnesení Parlamentního shromáždění Euronest o víceletém finančním rámci EU na období po roce 2020 a o rozvoji modelu Východního partnerství plus | 27 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Plenární shromáždění Euronest

2018/C 343/01

Usnesení Parlamentního shromáždění Euronest o bezpečnostních výzvách v zemích Východního partnerství a posílení úlohy EU při jejich řešení

1

2018/C 343/02

Usnesení Parlamentního shromáždění Euronest o přímých zahraničních investicích v členských státech EU a zemích Východního partnerství

8

2018/C 343/03

Usnesení Parlamentního shromáždění Euronest o rozvoji energetické účinnosti a o energetické udržitelnosti v EU a v zemích Východního partnerství

12

2018/C 343/04

Usnesení Parlamentního shromáždění Euronest o řešení neformální a nehlášené práce a zlepšení sociálního zabezpečení zaměstnanců v Evropské unii a v zemích Východního partnerství

19

2018/C 343/05

Usnesení Parlamentního shromáždění Euronest o ukrajinských politických vězních v Rusku, zejména Olehu Sencovi

24

2018/C 343/06

Usnesení Parlamentního shromáždění Euronest o urychlení ratifikace Dohody o komplexním a posíleném partnerství mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Arménskou republikou na straně druhé vnitrostátními parlamenty

26

2018/C 343/07

Usnesení Parlamentního shromáždění Euronest o víceletém finančním rámci EU na období po roce 2020 a o rozvoji modelu Východního partnerství plus

27

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Plenární shromáždění Euronest

| 25.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 343/1

---

Usnesení Parlamentního shromáždění Euronest o bezpečnostních výzvách v zemích Východního partnerství a posílení úlohy EU při jejich řešení

(2018/C 343/01)

PARLAMENTNÍ SHROMÁŽDĚNÍ EURONEST,

| — | s ohledem na ustavující listinu Parlamentního shromáždění Euronest ze dne 3. května 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na ustavující listinu Parlamentního shromáždění Euronest ze dne 3. května 2011,

| — | s ohledem na společné prohlášení summitu Východního partnerství konaného v Bruselu dne 24. listopadu 2017 a na jeho předchozí prohlášení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení summitu Východního partnerství konaného v Bruselu dne 24. listopadu 2017 a na jeho předchozí prohlášení,

| — | s ohledem na globální strategii pro zahraniční a bezpečnostní politiku Evropské unie z června 2016 nazvanou „Sdílená vize, společný postup: silnější Evropa“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na globální strategii pro zahraniční a bezpečnostní politiku Evropské unie z června 2016 nazvanou „Sdílená vize, společný postup: silnější Evropa“,

| — | s ohledem na společný pracovní dokument Komise a Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) ze dne 9. června 2017 nazvaný „Východní partnerství – 20 výstupů do roku 2020: Zaměření se na hlavní priority a hmatatelné výsledky“ (SWD(2017)0300), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společný pracovní dokument Komise a Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) ze dne 9. června 2017 nazvaný „Východní partnerství – 20 výstupů do roku 2020: Zaměření se na hlavní priority a hmatatelné výsledky“ (SWD(2017)0300),

| — | s ohledem na společnou zprávu Komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 18. května 2017 o provádění přezkumu evropské politiky sousedství (JOIN(2017)0018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společnou zprávu Komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 18. května 2017 o provádění přezkumu evropské politiky sousedství (JOIN(2017)0018),

| — | s ohledem na doporučení Evropského parlamentu ze dne 15. listopadu 2017 Radě, Komisi a ESVČ k Východnímu partnerství před summitem konaným v listopadu 2017 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Evropského parlamentu ze dne 15. listopadu 2017 Radě, Komisi a ESVČ k Východnímu partnerství před summitem konaným v listopadu 2017 (1),

| — | s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. listopadu 2016 o strategické komunikaci EU s cílem bojovat proti propagandě, kterou proti ní vedou třetí strany (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. listopadu 2016 o strategické komunikaci EU s cílem bojovat proti propagandě, kterou proti ní vedou třetí strany (2),

| — | s ohledem na dvoustranné usnesení gruzínského parlamentu ze dne 21. března 2018 o závažném porušování lidských práv v okupované Abcházii a regionu Cchinvali a na Otchozoriho-Tatunašviliho seznam, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dvoustranné usnesení gruzínského parlamentu ze dne 21. března 2018 o závažném porušování lidských práv v okupované Abcházii a regionu Cchinvali a na Otchozoriho-Tatunašviliho seznam,

| — | s ohledem na závěry šestého plenárního zasedání parlamentního shromáždění Euronest, které se konalo v Kyjevě ve dnech 31. října a 1. listopadu 2017, zejména s ohledem na otázku kybernetické bezpečnosti; |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry šestého plenárního zasedání parlamentního shromáždění Euronest, které se konalo v Kyjevě ve dnech 31. října a 1. listopadu 2017, zejména s ohledem na otázku kybernetické bezpečnosti;

| A. | vzhledem k tomu, že EU a země Východního partnerství mají zásadní zájem na zajištění míru a bezpečnosti v Evropě, což je hlavní podmínkou jejich stability, prosperity a rozvoje; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že EU a země Východního partnerství mají zásadní zájem na zajištění míru a bezpečnosti v Evropě, což je hlavní podmínkou jejich stability, prosperity a rozvoje;

| B. | vzhledem k tomu, že vnitřní bezpečnost, stabilita a mír v EU a v zemích Východního partnerství vyžadují respektování a podporu mezinárodního práva a řádu, svrchovanosti a základních hodnot demokracie a právního státu a dodržování lidských práv a základních svobod; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že vnitřní bezpečnost, stabilita a mír v EU a v zemích Východního partnerství vyžadují respektování a podporu mezinárodního práva a řádu, svrchovanosti a základních hodnot demokracie a právního státu a dodržování lidských práv a základních svobod;

| C. | vzhledem k tomu, že Východní partnerství usiluje o společné cíle, kterými jsou podpora stability, budování důvěry a spolupráce, podpora demokratických reforem, posilování a upevňování demokratických institucí, dobrých sousedských vztahů, mírového řešení konfliktů a regionální spolupráce, posilování mezilidských kontaktů a rozvoj obchodu, a to s cílem prohloubit politický dialog, přidružení a hospodářskou spolupráci a integraci; vzhledem k tomu, že vedle zásady diferenciace se každé partnerské zemi nabízí příležitost posílit své politické a hospodářské vztahy s EU do té míry, v jaké to odpovídá její ambici; vzhledem k tomu, že podle článku 49 Smlouvy o Evropské unii (SEU) a v souladu s Římským prohlášením učiněným dne 25. března 2017 může kterýkoli evropský stát požádat o členství v Evropské unii, pokud splní kodaňská kritéria a respektuje zásady demokracie, ctí základní svobody a lidská práva, včetně práv menšin, a dodržuje zásady právního státu; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Východní partnerství usiluje o společné cíle, kterými jsou podpora stability, budování důvěry a spolupráce, podpora demokratických reforem, posilování a upevňování demokratických institucí, dobrých sousedských vztahů, mírového řešení konfliktů a regionální spolupráce, posilování mezilidských kontaktů a rozvoj obchodu, a to s cílem prohloubit politický dialog, přidružení a hospodářskou spolupráci a integraci; vzhledem k tomu, že vedle zásady diferenciace se každé partnerské zemi nabízí příležitost posílit své politické a hospodářské vztahy s EU do té míry, v jaké to odpovídá její ambici; vzhledem k tomu, že podle článku 49 Smlouvy o Evropské unii (SEU) a v souladu s Římským prohlášením učiněným dne 25. března 2017 může kterýkoli evropský stát požádat o členství v Evropské unii, pokud splní kodaňská kritéria a respektuje zásady demokracie, ctí základní svobody a lidská práva, včetně práv menšin, a dodržuje zásady právního státu;

| D. | vzhledem k tomu, že všichni východoevropští partneři by se měli jako svrchované státy svobodně rozhodnout o směřování své zahraniční a bezpečnostní politiky bez vnějšího tlaku nebo vystavení riziku vojenských či hospodářských represí, jak to vyžaduje mezinárodní právo; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že všichni východoevropští partneři by se měli jako svrchované státy svobodně rozhodnout o směřování své zahraniční a bezpečnostní politiky bez vnějšího tlaku nebo vystavení riziku vojenských či hospodářských represí, jak to vyžaduje mezinárodní právo;

| E. | vzhledem k tomu, že na summitu Východního partnerství v Bruselu v roce 2017 účastníci zdůraznili úlohu Východního partnerství při posilování odolnosti států a hospodářské a společenské odolnosti v sousedství EU, jak je také uvedeno v globální strategii pro zahraniční a bezpečnostní politiku EU a přezkumu evropské politiky sousedství; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že na summitu Východního partnerství v Bruselu v roce 2017 účastníci zdůraznili úlohu Východního partnerství při posilování odolnosti států a hospodářské a společenské odolnosti v sousedství EU, jak je také uvedeno v globální strategii pro zahraniční a bezpečnostní politiku EU a přezkumu evropské politiky sousedství;

| F. | vzhledem k tomu, že řádná správa věcí veřejných a pokrok směřující k demokracii, právní stát a dodržování lidských práv, jakož i udržitelný hospodářský rozvoj a snižování chudoby jsou důležitými prvky pro zajištění stability a posílení vnitřní bezpečnosti a odolnosti partnerských zemí, jež jim napomáhají při vytváření prostředí příznivého pro rozvoj odolnějších a konkurenceschopnějších ekonomik; vzhledem k tomu, že živá a nezávislá občanská společnost stejně jako nezávislé sdělovací prostředky mají zásadní význam pro vytváření odolných společností; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že řádná správa věcí veřejných a pokrok směřující k demokracii, právní stát a dodržování lidských práv, jakož i udržitelný hospodářský rozvoj a snižování chudoby jsou důležitými prvky pro zajištění stability a posílení vnitřní bezpečnosti a odolnosti partnerských zemí, jež jim napomáhají při vytváření prostředí příznivého pro rozvoj odolnějších a konkurenceschopnějších ekonomik; vzhledem k tomu, že živá a nezávislá občanská společnost stejně jako nezávislé sdělovací prostředky mají zásadní význam pro vytváření odolných společností;

| G. | vzhledem k tomu, že se v Evropě objevily bezprecedentní bezpečnostní problémy, které zahrnují jak konvenční, tak i hybridní válku, extremismus a radikalizaci, kyberkriminalitu, terorismus a organizovanou trestnou činnost, a nelze je vyřešit bez sdílené odpovědnosti a spolupráce; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že se v Evropě objevily bezprecedentní bezpečnostní problémy, které zahrnují jak konvenční, tak i hybridní válku, extremismus a radikalizaci, kyberkriminalitu, terorismus a organizovanou trestnou činnost, a nelze je vyřešit bez sdílené odpovědnosti a spolupráce;

| H. | vzhledem k tomu, že EU obnovila svůj závazek podporovat stabilizaci a odolnost svých partnerů a vyčlenila pro tento účel další zdroje v rámci politiky východního sousedství; vzhledem k tomu, že EU zařadila mezi své priority v oblasti bezpečnosti boj proti kyberkriminalitě a korupci a soudní spolupráci v trestních věcech; vzhledem k tomu, že je nanejvýš důležité zabezpečit, aby víceletý finanční rámec EU pro období po roce 2020 zachoval samostatný finanční nástroj pro sousedství jako jasný důkaz politického významu, který EU připisuje tomuto regionu, a zajistit dlouhodobý konkrétní dopad reforem; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že EU obnovila svůj závazek podporovat stabilizaci a odolnost svých partnerů a vyčlenila pro tento účel další zdroje v rámci politiky východního sousedství; vzhledem k tomu, že EU zařadila mezi své priority v oblasti bezpečnosti boj proti kyberkriminalitě a korupci a soudní spolupráci v trestních věcech; vzhledem k tomu, že je nanejvýš důležité zabezpečit, aby víceletý finanční rámec EU pro období po roce 2020 zachoval samostatný finanční nástroj pro sousedství jako jasný důkaz politického významu, který EU připisuje tomuto regionu, a zajistit dlouhodobý konkrétní dopad reforem;

| I. | vzhledem k tomu, že jak v EU, tak v zemích Východního partnerství se občané, podniky a správní orgány značně spoléhají na informační a komunikační technologie, a jsou proto stále zranitelnější vůči kyberkriminalitě; vzhledem k tomu, že reakce na kybernetické bezpečnostní incidenty vyžaduje schopnosti, odborné znalosti, technologie a zpravodajství, které je třeba v členských státech EU a v zemích Východního partnerství rozvíjet; vzhledem k tomu, že je zřejmé, že ruská vláda je odpovědná za kybernetické útoky proti několika státům EU a partnerským zemím; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že jak v EU, tak v zemích Východního partnerství se občané, podniky a správní orgány značně spoléhají na informační a komunikační technologie, a jsou proto stále zranitelnější vůči kyberkriminalitě; vzhledem k tomu, že reakce na kybernetické bezpečnostní incidenty vyžaduje schopnosti, odborné znalosti, technologie a zpravodajství, které je třeba v členských státech EU a v zemích Východního partnerství rozvíjet; vzhledem k tomu, že je zřejmé, že ruská vláda je odpovědná za kybernetické útoky proti několika státům EU a partnerským zemím;

| J. | vzhledem k tomu, že Komise se od listopadu roku 2017 zapojuje do konzultace o otázkách spojených s šířením nepravdivých informací v rámci tradičních a sociálních médií a o nejlepších možných prostředcích k jejich potírání; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že Komise se od listopadu roku 2017 zapojuje do konzultace o otázkách spojených s šířením nepravdivých informací v rámci tradičních a sociálních médií a o nejlepších možných prostředcích k jejich potírání;

| K. | vzhledem k tomu, že EU založila v září 2015 pracovní skupinu pro východní strategickou komunikaci (East StratComm) jako nástroj proti ruské propagandě a dezinformacím, která je stále nedostatečně financována; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že EU založila v září 2015 pracovní skupinu pro východní strategickou komunikaci (East StratComm) jako nástroj proti ruské propagandě a dezinformacím, která je stále nedostatečně financována;

| L. | vzhledem k tomu, že nevyřešené konflikty týkající se Arménie, Ázerbájdžánu, Gruzie a Moldavska a pokračující ruská vojenská agrese na východní Ukrajině způsobily vážné ztráty na životech a zůstávají velkou výzvou, pokud jde o demokratický rozvoj a bezpečnost tohoto regionu; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že nevyřešené konflikty týkající se Arménie, Ázerbájdžánu, Gruzie a Moldavska a pokračující ruská vojenská agrese na východní Ukrajině způsobily vážné ztráty na životech a zůstávají velkou výzvou, pokud jde o demokratický rozvoj a bezpečnost tohoto regionu;

| M. | vzhledem k tomu, že Rusko vytvořilo a udržuje některé z těchto konfliktů jako součást své strategie, kterou je hrát v regionu východní Evropy dominantní úlohu a využívat vojenské přítomnosti jako páky, která vyvíjí tlak na partnerské země, což je v rozporu s jeho mezinárodními závazky dodržovat mezinárodní právní řád; vzhledem k tomu, že Rusko nelegálně udržuje vojenské síly na okupovaných územích Gruzínska a v separatistických regionech Moldavska a poskytuje vedení a personální a vojenské vybavení separatistickým silám na Ukrajině; vzhledem k tomu, že Rusko nelegálně udržuje vojenské síly a značné množství střeliva a vojenského vybavení na okupovaném území a v separatistické oblasti Podněstří v Moldavské republice a uskutečnilo společná vojenská cvičení s vojenskými silami podněsterského režimu; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že Rusko vytvořilo a udržuje některé z těchto konfliktů jako součást své strategie, kterou je hrát v regionu východní Evropy dominantní úlohu a využívat vojenské přítomnosti jako páky, která vyvíjí tlak na partnerské země, což je v rozporu s jeho mezinárodními závazky dodržovat mezinárodní právní řád; vzhledem k tomu, že Rusko nelegálně udržuje vojenské síly na okupovaných územích Gruzínska a v separatistických regionech Moldavska a poskytuje vedení a personální a vojenské vybavení separatistickým silám na Ukrajině; vzhledem k tomu, že Rusko nelegálně udržuje vojenské síly a značné množství střeliva a vojenského vybavení na okupovaném území a v separatistické oblasti Podněstří v Moldavské republice a uskutečnilo společná vojenská cvičení s vojenskými silami podněsterského režimu;

| N. | vzhledem k tomu, že Ruská federace od rusko-gruzínské války v roce 2008 okupuje gruzínské regiony Abcházii a Cchinvali/Jižní Osetii a v roce 2014 anektovala Krymský poloostrov, což jsou tvrdé důkazy nedodržování mezinárodního práva; vzhledem k tomu, že celková militarizace těchto území okupujícími ruskými orgány představuje významnou hrozbu pro regionální i celoevropskou bezpečnost; vzhledem k tomu, že na okupovaných územích je zjevné zhoršení situace v oblasti lidských práv, zejména zabíjení a politické pronásledování gruzínských a ukrajinských občanů, především krymských Tatarů; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že Ruská federace od rusko-gruzínské války v roce 2008 okupuje gruzínské regiony Abcházii a Cchinvali/Jižní Osetii a v roce 2014 anektovala Krymský poloostrov, což jsou tvrdé důkazy nedodržování mezinárodního práva; vzhledem k tomu, že celková militarizace těchto území okupujícími ruskými orgány představuje významnou hrozbu pro regionální i celoevropskou bezpečnost; vzhledem k tomu, že na okupovaných územích je zjevné zhoršení situace v oblasti lidských práv, zejména zabíjení a politické pronásledování gruzínských a ukrajinských občanů, především krymských Tatarů;

| O. | vzhledem k tomu, že EU podporuje úplné a skutečné provedení minských dohod na východní Ukrajině a prodloužení sankcí spojených s jejich plným provedením; vzhledem k tomu, že EU podporuje rozhodnutí Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) přijaté v Istanbulu roku 1999, pokud jde o Moldavskou republiku, jakož i přeměnu stávající mírové operace na řece Dněstr na civilní misi s mezinárodním mandátem a úsilí Minské skupiny OBSE a jejích spolupředsedů o vyřešení konfliktu v Náhorním Karabachu, aniž by došlo k jakémukoli novému vypuknutí násilí a vojenských bojů; vzhledem k tomu, že EU trvá na tom, aby Ruská federace plně provedla dohodu o příměří mezi Gruzií a Ruskem, kterou zprostředkovala EU, a podporuje ženevská mezinárodní jednání zavedená s cílem řešit důsledky rusko-gruzínské války z roku 2008 s využitím nástrojů k řešení konfliktů, jako je spolupředsednictví na ženevských mezinárodních jednáních, vyslání pozorovatelské mise EU (EUMM) na okupovaná území Gruzie, poskytování plné podpory politice neuznávání a angažovanosti a zastavení etnických čistek prováděných Ruskou federací; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že EU podporuje úplné a skutečné provedení minských dohod na východní Ukrajině a prodloužení sankcí spojených s jejich plným provedením; vzhledem k tomu, že EU podporuje rozhodnutí Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) přijaté v Istanbulu roku 1999, pokud jde o Moldavskou republiku, jakož i přeměnu stávající mírové operace na řece Dněstr na civilní misi s mezinárodním mandátem a úsilí Minské skupiny OBSE a jejích spolupředsedů o vyřešení konfliktu v Náhorním Karabachu, aniž by došlo k jakémukoli novému vypuknutí násilí a vojenských bojů; vzhledem k tomu, že EU trvá na tom, aby Ruská federace plně provedla dohodu o příměří mezi Gruzií a Ruskem, kterou zprostředkovala EU, a podporuje ženevská mezinárodní jednání zavedená s cílem řešit důsledky rusko-gruzínské války z roku 2008 s využitím nástrojů k řešení konfliktů, jako je spolupředsednictví na ženevských mezinárodních jednáních, vyslání pozorovatelské mise EU (EUMM) na okupovaná území Gruzie, poskytování plné podpory politice neuznávání a angažovanosti a zastavení etnických čistek prováděných Ruskou federací;

| P. | vzhledem k tomu, že EU provádí opatření na doplnění těchto snah prostřednictvím podpory činností zaměřených na budování důvěry a míru v celé konfliktní oblasti, mimo jiné prostřednictvím pozitivního úsilí zvláštního zástupce EU pro jižní Kavkaz a prováděním programu „Evropské partnerství pro mírové urovnání sporu o Náhorní Karabach“ (EPNK), jehož cílem je sblížit příslušné občanské společnosti; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že EU provádí opatření na doplnění těchto snah prostřednictvím podpory činností zaměřených na budování důvěry a míru v celé konfliktní oblasti, mimo jiné prostřednictvím pozitivního úsilí zvláštního zástupce EU pro jižní Kavkaz a prováděním programu „Evropské partnerství pro mírové urovnání sporu o Náhorní Karabach“ (EPNK), jehož cílem je sblížit příslušné občanské společnosti;

| Q. | vzhledem k tomu, že nebezpečí, která představují chemické, biologické, radiologické a jaderné materiály, jsou hlavní obavou, pokud jde o bezpečnost obyvatelstva; vzhledem k tomu, že útok nervovým plynem proti bývalému důstojníkovi vojenské rozvědky Sergeji Skripalovi a jeho dceři Julii Skripalové v Salisbury dne 4. března 2018, který provedla ruská vláda, musí být považován za hrozbu pro evropskou bezpečnost jako takovou; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že nebezpečí, která představují chemické, biologické, radiologické a jaderné materiály, jsou hlavní obavou, pokud jde o bezpečnost obyvatelstva; vzhledem k tomu, že útok nervovým plynem proti bývalému důstojníkovi vojenské rozvědky Sergeji Skripalovi a jeho dceři Julii Skripalové v Salisbury dne 4. března 2018, který provedla ruská vláda, musí být považován za hrozbu pro evropskou bezpečnost jako takovou;

| R. | vzhledem k tomu, že jednotnější a pevnější přístup EU a odhodlání hovořit s Ruskou federací jedním hlasem a využít přitom všech nástrojů, které má EU k dispozici, zejména podmíněností a sankcí, mohou zefektivnit kroky, které EU uskutečňuje v zájmu řešení bezpečnostních výzev zemí Východního partnerství; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že jednotnější a pevnější přístup EU a odhodlání hovořit s Ruskou federací jedním hlasem a využít přitom všech nástrojů, které má EU k dispozici, zejména podmíněností a sankcí, mohou zefektivnit kroky, které EU uskutečňuje v zájmu řešení bezpečnostních výzev zemí Východního partnerství;

Zvýšení stability posílením demokratické správy věcí veřejných a hospodářského a sociálního rozvoje zemí Východního partnerství

| 1. | zdůrazňuje, že pokrok směrem k řádné demokratické správě věcí veřejných, dodržování lidských práv, právní stát, nezávislost soudnictví a omezení korupce v zemích Východního partnerství jsou klíčem k zachování jejich bezpečnosti a snížení zranitelnosti společností vůči vnitřním i vnějším pokusům o destabilizaci; vyzývá země Východního partnerství, aby uskutečňovaly politické reformy nebo zahájily nové na základě demokratických zásad a právního státu a měly při tom na paměti, že tyto reformy jsou zásadní pro budování důvěry občanů ve státní instituce; vyzývá země Východního partnerství, jakož i EU, aby zajistily stejná práva pro všechny občany, včetně národnostních menšin a jejich jazyků; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že dodržování řádné správy věcí veřejných v donucovacích, bezpečnostních a obranných institucích je klíčem k ochraně zemí Východního partnerství před pokusy o destabilizaci; naléhavě vyzývá parlamenty partnerských zemí, aby plně vykonávaly demokratický dohled nad donucovacími orgány a vojenskými a bezpečnostními službami; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje úlohu organizací zastánců lidských práv, nezávislých sdělovacích prostředků a organizací občanské společnosti, pokud jde o přispívání k demokratizačním procesům a vykonávání občanského dohledu; vyzývá partnerské země, aby si zajistily spolehlivou ochranu; naléhavě žádá partnerské země, aby plně provedly dosud neprovedené rozsudky Evropského soudu pro lidská práva, zejména ty, které se týkají porušení článku 18 Evropské úmluvy o lidských právech; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podporuje úsilí partnerských zemí o rozvoj nebo transformaci jejich ekonomik, odstranění monopolů a koncentraci vlastnictví v soukromém sektoru, zajištění stabilního hospodářského a právního rámce, podporu mezinárodního obchodu a o jejich zatraktivnění pro zahraniční investory; domnívá se, že partnerské země by měly dát hospodářským reformám nový impuls, aby pokročily ve vytváření dobře fungujících a udržitelných sociálně tržních ekonomik; zdůrazňuje, že je třeba uvažovat o dalších krocích k prohloubení dvoustranné a mnohostranné regionální integrace zemí Východního partnerství a v případě potřeby k posílení regionální infrastruktury, včetně energetické infrastruktury; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vybízí Komisi a vlády partnerských zemí, aby se zapojily do diskusí o možnostech, jak partnerským zemím pomoci pokročit v jejich evropském směřování hledáním nových cest k hlubší integraci, která by mohla – například a v závislosti na intenzitě a rozsahu ambicí jednotlivých partnerů – vést k přistoupení přidružených zemí k celní unii, energetické unii a digitální unii EU, a to v souladu se společnými zájmy; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že finanční podpora EU pro její partnery by měla být podmíněna konkrétními reformními kroky a jejich účinným prováděním a že přístup EU založený na pobídkách bude i nadále přínosem pro ty partnerské země, které se nejvíce zasazují o ambiciózní reformy, a to na základě zásady „více za více“; dále zdůrazňuje, že podpora EU pro jednotlivé partnerské země by měla být individuálně přizpůsobena míře společného zájmu o spolupráci; v této souvislosti vyzývá Komisi, aby dále posílila programy určené přidruženým zemím, které mají přidruženým parterům poskytovat rozsáhlou pomoc při složitých reformách, zejména podpořit sbližování právních předpisů a úsilí v oblasti odvětvové integrace; |
| --- | --- |

6.

| 7. | doporučuje, aby poslanci a státní úředníci z ústředních správních a soudních orgánů partnerských zemí při procesu přizpůsobování vnitrostátních právních předpisů a norem kvality tak, aby odpovídaly právním předpisům a normám kvality členských států EU, co nejvíce využívali nástroj Komise pro technickou pomoc a výměnu informací (TAIEX); |
| --- | --- |

7.

Posílení spolupráce v oblasti bezpečnosti a obrany

| 8. | vyzývá, aby byl tam, kde je to vhodné, zintenzivněn dialog v oblasti bezpečnosti a obrany mezi EU a jejími členskými státy na jedné straně a zeměmi Východního partnerství na straně druhé, a k další spolupráci v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky/společné bezpečnostní a obranné politiky (SZBP/SBOP); vítá, že se EU na základě hodnot zasazuje o řadu misí společné bezpečnostní a obranné politiky, například o misi EUMM v Gruzii a misi EU pro pomoc na hranicích Moldavska a Ukrajiny (EUBAM) na Ukrajině; vítá příspěvky partnerských zemí, zejména Gruzie, Moldavska a Ukrajiny, ke společné bezpečnostní a obranné politice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyjadřuje hluboké znepokojení nad používáním chemických, biologických, radiologických a jaderných zbraní a nad účastí Ruska na útoku proti bývalému důstojníkovi vojenské rozvědky Sergeji Skripalovi a jeho dceři Julii Skripalové dne 4. března 2018; vyzývá Rusko, aby respektovalo svůj závazek v rámci Úmluvy o chemických zbraních z roku 1997, která zakazuje výrobu, skladování a používání chemických zbraní a jejich prekurzorů; vyzývá EU, aby posílila spolupráci se svými partnery s cílem zmírnit rizika vyplývající z chemických, biologických, radiologických a jaderných materiálů a souvisejících technologických odborných znalostí; |
| --- | --- |

9.

Pokrok na cestě k mírovému urovnání regionálních konfliktů

| 10. | opakuje, že svrchovanost, nezávislost a mírové urovnání sporů jsou klíčové zásady evropského bezpečnostního řádu; zdůrazňuje, že řešení konfliktů ve východní Evropě je nezbytné pro posílení bezpečnosti a stability evropského kontinentu jako celku; domnívá se, že tyto konflikty jsou nadále závažnou hrozbou pro nezávislost a svrchovanost partnerských zemí, pro bezpečnost v regionu i mimo něj a potenciálním zdrojem nestability pro celou Evropu; nadále důrazně podporuje zásadu územní celistvosti partnerských zemí v rámci jejich mezinárodně uznávaných hranic; zastává názor, že zásady zakotvené v Chartě OSN, v Helsinském závěrečném aktu z roku 1975 a v Pařížské chartě OBSE z roku 1990 představují základní kameny mírového evropského kontinentu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je toho názoru, že EU by měla za řešení bezpečnostních krizí ve svém sousedství převzít větší odpovědnost; vyzývá ke zvýšení úsilí EU v procesech mediace zaměřených na urovnávání sporů, a to v té podobě, v níž se již těchto procesů účastní; je přesvědčen, že EU, zejména místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, by měla hrát při řešení konfliktů a budování míru aktivnější a účinnější úlohu jako aktér; důrazně podporuje pomoc EU partnerským zemím při budování jejich kapacit a zvyšování odolnosti, a to i ve vztahu k boji proti terorismu, ke strategické komunikaci, kybernetické obraně, skladování střeliva a reformě bezpečnostního sektoru; požaduje, aby nadcházející jednání o finančních nástrojích EU po roce 2020 vyčleněných na evropskou politiku sousedství řádně zohlednila potřeby v této souvislosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | odsuzuje ruskou zahraniční politiku, jejímž cílem je udržet si vliv na tvorbu politik svých sousedů prostřednictvím povzbuzování a podpory faktických orgánů separatistických regionů na Ukrajině a v Moldavsku a okupovaných území Gruzie, čímž podkopává obnovení jejich svrchovanosti nad těmito oblastmi a jejich územní celistvosti a brání bezpečnému a důstojnému návratu vnitřně vysídlených osob; považuje pokračující ruskou vojenskou agresi na východní Ukrajině za nejdůležitější výzvu pro bezpečnost v Evropě; znovu vyjadřuje svou podporu plnému provedení minských dohod, je však zklamán nedostatečným pokrokem; bere na vědomí probíhající rozhovory mezi americkými a ruskými zvláštními představiteli o možném zahájení mírové operace pod záštitou OSN na východní Ukrajině; vyzývá vedoucí představitele normandského formátu, aby vstoupili do diskuse o této možnosti a aby se chopili nové iniciativy; nadále podporuje veškeré úsilí o zajištění trvalého mírového řešení, které respektuje jednotu, svrchovanost a územní celistvost Ukrajiny, zejména zahájením – se souhlasem ukrajinských orgánů – mise na budování a udržování míru na celém území Ukrajiny; vyzývá k bezpečnému a neomezenému přístupu pro mezinárodní sledování na ukrajinsko-ruské hranici; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vítá skutečnost, že politika EU, která neuznává gruzínská a ukrajinská území okupovaná Ruskou federací, je i nadále neústupná; vyzývá všechny politické subjekty ze zemí EU i partnerských zemí, aby se nezapojovaly do žádných iniciativ, které by mohly politiku neuznávání oslabovat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | domnívá se, že prodloužení sankcí vůči jednotlivcům a subjektům v Rusku je nevyhnutelným důsledkem neúspěchu při provádění minských dohod, a i nadále považuje provedení minských dohod všemi stranami za základ pro udržitelné politické řešení konfliktu způsobeného ruskou vojenskou agresí na východě Ukrajiny; trvá na tom, že by EU měla ponechat otevřenou možnost dalšího postupného uplatňování sankcí, pokud bude Rusko nadále porušovat mezinárodní právo na úkor svých sousedů; zdůrazňuje, že anexe Krymu k Ruské federaci je podle mezinárodního práva nelegální; vyzývá mezinárodní společenství, aby vytvořilo mezinárodní formát jednání o ukončení okupace poloostrova (v souladu s usnesením Evropského parlamentu ze dne 16. března 2017 (3)); v této souvislosti důrazně odsuzuje systematické porušování lidských práv občanů Gruzie představiteli okupačních sil Ruské federace, včetně jejich vražd, mučení a únosů, přičemž vítá přijetí dvoustranného usnesení gruzínského parlamentu ze dne 21. března 2018 o závažném porušování lidských práv v okupované Abcházii a regionu Cchinvali a Otchozoriho-Tatunašviliho seznam, což je černá listina osob odpovědných za tyto případy porušení práv nebo osob, které je kryly, a vyzývá členské státy a Radu, aby daly na černou listinu – prostřednictvím vnitrostátních a celounijních sankcí – osoby, které se v současnosti nacházejí na Otchozoriho-Tatunašviliho seznamu nebo se na něm objeví v budoucnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odsuzuje nepřetržité porušování základních lidských práv, včetně svobody pohybu a pobytu a práva na vlastnictví a vzdělání v mateřském jazyce, ze strany faktických orgánů Podněstří; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzývá EU, aby zvýšila své diplomatické úsilí v ženevských mezinárodních jednáních o důsledcích konfliktu mezi Ruskem a Gruzií a ve formátu 5 + 2 pro proces urovnání konfliktu v Podněstří; vítá veškeré úsilí o mírové řešení konfliktů a iniciativy zaměřené na usnadnění smíření, budování důvěry a zapojení společností rozdělených konfliktními a okupačními liniemi, a to prostřednictvím poskytování více příležitostí pro obchod a zajištěním vzdělávání a lepších životních podmínek; |
| --- | --- |

16.

| 17. | odsuzuje další posilování vojenské přítomnosti Ruské federace na okupovaných územích Gruzie, opevnění okupační linie prostřednictvím instalace plotů z ostnatého drátu a jiných umělých bariér, pokračující porušování základních lidských práv, včetně porušování práva na život, svobodu pohybu a pobytu, majetek a vzdělání v rodném jazyce, jakož i svévolná zadržování a únosy; odsuzuje zabití Archila Tatunašviliho ve vazbě v Cchinvali dne 22. února 2018 a vraždu dalšího gruzínského občana Gigy Otchozoriho na abchazské okupační linii v roce 2016; zdůrazňuje, že stovky tisíc vnitřně vysídlených osob a uprchlíků jsou stále zbaveny práva na bezpečný a důstojný návrat do svých domovů a etničtí Gruzínci na okupovaných územích Gruzie jsou nadále cílem posílené politiky etnické diskriminace; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzývá Ruskou federaci, aby zrušila uznání tzv. nezávislosti gruzínských regionů Abcházie a Cchinvali/Jižní Osetie a aby plnila své mezinárodní závazky, a to i v rámci dohody o příměří mezi Ruskem a Gruzií ze dne 12. srpna 2008, kterou zprostředkovala EU, a to mimo jiné tak, že stáhne své vojenské síly z území Gruzie; naléhavě vyzývá Ruskou federaci, aby bezodkladně poskytla pozorovatelské misi EU (EUMM) neomezený přístup do gruzínských regionů Abcházie a Cchinvali/Jižní Osetie; |
| --- | --- |

18.

| 19. | domnívá se, že urovnání konfliktu v Náhorním Karabachu by mělo být založeno na mezinárodním právu a na základních zásadách spolupředsedů Minské skupiny OBSE z roku 2009, jež vycházejí ze zásad Helsinského závěrečného aktu; naléhavě vyzývá všechny zúčastněné strany, aby se soustředily na jednání na nejvyšší úrovni s cílem vymezit plán konkrétních kroků pro řešení konfliktu; vyzývá strany konfliktu, aby zachovaly příměří, zmírňovaly napětí na kontaktní linii a prováděly opatření k budování důvěry; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzývá k užší spolupráci a další koordinaci mezi EU, OBSE a Rozvojovým programem OSN (UNDP) při provádění terénních činností zaměřených na dosažení mírového urovnání konfliktů ve východní Evropě; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poznamenává, že hospodářství okupovaných území Gruzie a separatistických regionů Moldavska nadále silně závisí na Rusku; domnívá se, že EU by měla usnadnit hospodářské, kulturní a sociální vazby mezi těmito regiony a dotčenými partnerskými zeměmi tím, že navrhne zvláštní obchodní dohody, které by byly v souladu se zásadami a ustanoveními prohloubených a komplexních zón volného obchodu EU s Gruzií a Moldavskem, a že nalezne způsoby, jak je zahrnout do některých programů EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | chválí úsilí Evropského parlamentu spojit mladé vedoucí představitele a zástupce nevládních organizací z Arménie a Ázerbájdžánu s cílem usnadnit dialog, podpořit vzájemné porozumění a připravit půdu pro mírové řešení konfliktu v Náhorním Karabachu; je toho názoru, že by taková iniciativa měla být pořádána pravidelně a že by měly být zahájeny podobné iniciativy, a to i v souvislosti s dlouhotrvajícími konflikty v Gruzii a Moldavsku; |
| --- | --- |

22.

Překonání informační války

| 23. | znovu opakuje, že odsuzuje podvratnou politiku propagandy, dezinformace a infiltraci do sociálních médií, jejichž cílem je oslabit demokratické společnosti pomocí diskreditace institucí, manipulace veřejným míněním, šíření falešných zpráv, rozdmýchávání sociálního napětí a podpory všeobecné nedůvěry ke sdělovacím prostředkům; v této souvislosti odsuzuje informační válku, kterou vede Rusko se svými sousedy, jež při tom využívá sdělovací prostředky ovládané státem k úmyslnému vytváření falešných zpráv s cílem ovlivňovat domácí politiku cílových zemí, včetně voleb, a oslabovat Východní partnerství; |
| --- | --- |

23.

| 24. | chválí snahy pracovní skupiny pro východní strategickou komunikaci (East StratComm) vysvětlovat a analyzovat ruské dezinformační zprávy a zvyšovat povědomí v tomto ohledu; vyzývá EU a její členské státy, aby pracovní skupině přidělily více lidských a finančních zdrojů a zvýšily tak její schopnost shromažďovat a analyzovat údaje a poskytovat příslušným vnitrostátním orgánům členských států EU a partnerských zemí své odborné znalosti v oblasti boje proti dezinformacím; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naléhavě žádá ESVČ a delegace EU, aby zintenzivnily úsilí v boji proti šíření nepravdivých informací v partnerských zemích, a to prostřednictvím podpory místních sdělovacích prostředků a sdělování informací podložených fakty v reakci na odhalené lži; |
| --- | --- |

25.

| 26. | bere na vědomí návrhy Komise na nové politické iniciativy zaměřené na potírání falešných zpráv („fake news“) a šíření dezinformací na internetu v návaznosti na veřejnou konzultaci a odborný přezkum na vysoké úrovni; vyzývá Komisi, aby sdílela získané poznatky a odborné znalosti s příslušnými orgány v partnerských zemích; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzývá partnerské země, aby přijaly opatření k boji proti ruským dezinformačním kampaním a propagandě prostřednictvím konkrétních politických opatření a legislativních kroků; v této souvislosti zastává názor, že je třeba proti dezinformacím bojovat účinným způsobem, chránit svobodu projevu a nepřipustit cenzuru a rovněž chránit svobodu sdělovacích prostředků a zvyšovat jejich odolnost vůči vnějším tlakům; vyzývá EU a její partnery, aby zavedly strukturovanou spolupráci v oblasti legislativních a regulačních záležitostí týkajících se sdělovacích prostředků a sociálních platforem, včetně postihů podle trestních právních předpisů, které mohou trestat dezinformační praktiky a jejich pachatele; domnívá se v této souvislosti, že postihy podle trestních právních předpisů by se měly přednostně zaměřit na platformy, které prezentují obsah s nenávistnými projevy, a na jejich sponzory; |
| --- | --- |

27.

| 28. | navrhuje, aby byly nové sankce uloženy ruským oligarchům, kteří ukrývají a perou nelegální finanční prostředky v členských státech, čímž pomáhají Rusku provádět jeho antidemokratické činnosti, a kteří financují, kryjí a řídí operace za mnoho miliard eur, například vměšování do voleb, kybernetické útoky, falešné zprávy a propagandistické kampaně; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naléhavě vyzývá partnerské země, aby vytvářely vzdělávací programy a kampaně zaměřené na širokou veřejnost a zvyšovaly povědomí o praktikách nepřátelské manipulace názorů a o tom, jak identifikovat propagandistické sdělovací prostředky; |
| --- | --- |

29.

Budování obrany kybernetické bezpečnosti

| 30. | zdůrazňuje stále agresivnější povahu a propracovanost nepřátelských kybernetických útoků na informační systémy, jejichž cílem je destabilizace veřejných a soukromých komunikačních infrastruktur; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vítá balíček opatření Komise v oblasti kybernetické bezpečnosti přijatý dne 13. září 2017, jehož cílem je dále zvýšit kybernetickou odolnost EU a její schopnost reakce; oceňuje její vnější rozměr, včetně cíle zavést „dialogy o kyberprostoru“ se zeměmi, které nejsou členy EU, v zájmu usnadnění spolupráce v oblasti kybernetické bezpečnosti; domnívá se, že vstoupení do „dialogů o kyberprostoru“ s partnerskými zeměmi by mělo být prioritou; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podporuje rámec pro společnou diplomatickou reakci EU na nepřátelské činnosti – soubor nástrojů pro diplomacii v oblasti kybernetiky; vítá rozvoj Agentury Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací (ENISA) ze strany EU s cílem podporovat kybernetickou kulturu a řádné fungování digitálního vnitřního trhu, jakož i zřízení evropského střediska excelence pro boj proti hybridním hrozbám v rámci spolupráce mezi EU a NATO; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vítá různé další iniciativy na mezinárodní úrovni zaměřené na snižování rizika kybernetických útoků a posílení vnitrostátních kybernetických schopností, zejména vytvoření skupiny vládních odborníků OSN zabývající se vývojem v informační a telekomunikační oblasti v kontextu mezinárodní bezpečnosti a opatření OBSE na budování důvěry (CBM) s cílem podpořit diplomacii v oblasti kybernetiky; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naléhavě žádá EU, její členské státy a jejich partnery, aby posilovali kybernetickou bezpečnost a odolnost a za tím účelem vytvořili nové kapacity pro zmírnění kybernetických hrozeb, odrazovali potenciální agresory, analyzovali kybernetické incidenty a útoky a investovali do výzkumu nových nástrojů kybernetické obrany; doporučuje, aby Komise zorganizovala nebo rozvíjela činnosti spolupráce s partnerskými zeměmi v oblasti kybernetické bezpečnosti, a to i prostřednictvím účinného využívání agentury ENISA a evropského střediska excelence, s cílem rozvíjet společné odborné znalosti, mechanismy reakce a interoperabilitu v případě kybernetických útoků; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je znepokojen tím, že do nepřátelských činností v kyberprostoru za účelem dosažení politických, ekonomických nebo bezpečnostních cílů, k nimž patří útoky na životně důležitou infrastrukturu, kybernetická špionáž, dezinformační kampaně a omezování přístupu k internetu, jsou zapojeny různé státy, například Rusko; zdůrazňuje, že tyto činnosti by mohly podle mezinárodního práva představovat nepřátelský akt a mohly by vést ke společné reakci EU, například k použití souboru nástrojů pro diplomacii v oblasti kybernetiky; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pověřuje své spolupředsedy, aby toto usnesení předali předsedovi Evropského parlamentu, Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise a vysoké představitelce Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, komisaři pro evropskou politiku sousedství a jednání o rozšíření, Evropské službě pro vnější činnost a vládám a parlamentům členských států Evropské unie a zemí Východního partnerství. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0440.

(2)  Úř. věst. C 224, 27.6.2018, s. 58.

(3)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. března 2017 o ukrajinských vězních v Rusku a o situaci na Krymu. Přijaté texty, P8_TA(2017)0087.

---

| 25.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 343/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 343/8

---

Usnesení Parlamentního shromáždění Euronest o přímých zahraničních investicích v členských státech EU a zemích Východního partnerství

(2018/C 343/02)

PARLAMENTNÍ SHROMÁŽDĚNÍ EURONEST,

| — | s ohledem na ustavující listinu Parlamentního shromáždění Euronest ze dne 3. května 2011 a společné prohlášení přijaté na summitu Východního partnerství dne 24. listopadu 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na ustavující listinu Parlamentního shromáždění Euronest ze dne 3. května 2011 a společné prohlášení přijaté na summitu Východního partnerství dne 24. listopadu 2017,

| — | s ohledem na dohody o přidružení mezi EU na jedné straně a Gruzií, Moldavskem a Ukrajinou na straně druhé, zejména na prohloubené a komplexní zóny volného obchodu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohody o přidružení mezi EU na jedné straně a Gruzií, Moldavskem a Ukrajinou na straně druhé, zejména na prohloubené a komplexní zóny volného obchodu,

| — | s ohledem na akční plán Konference regionálních a místních orgánů zemí Východního partnerství na období 2016–2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na akční plán Konference regionálních a místních orgánů zemí Východního partnerství na období 2016–2017,

| — | s ohledem na zprávy o světových investicích, které zveřejnila Konference Organizace spojených národů o obchodu a rozvoji, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávy o světových investicích, které zveřejnila Konference Organizace spojených národů o obchodu a rozvoji,

| — | s ohledem na investiční politiku Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj nazvanou „Přímé zahraniční investice v číslech“ z října 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na investiční politiku Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj nazvanou „Přímé zahraniční investice v číslech“ z října 2017,

| — | s ohledem na společný pracovní dokument Evropské komise a Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) ze dne 9. června 2017 nazvaný „Východní partnerství – 20 výstupů do roku 2020: Zaměření se na hlavní priority a hmatatelné výsledky“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společný pracovní dokument Evropské komise a Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) ze dne 9. června 2017 nazvaný „Východní partnerství – 20 výstupů do roku 2020: Zaměření se na hlavní priority a hmatatelné výsledky“,

| — | s ohledem na komplexní a posílenou dohodu o partnerství mezi EU a Arménií podepsanou v listopadu 2017 v Bruselu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na komplexní a posílenou dohodu o partnerství mezi EU a Arménií podepsanou v listopadu 2017 v Bruselu,

| — | s ohledem na revidovanou evropskou politiku sousedství z roku 2015 a na evropský nástroj sousedství na období 2014–2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na revidovanou evropskou politiku sousedství z roku 2015 a na evropský nástroj sousedství na období 2014–2020,

| — | s ohledem na Agendu pro udržitelný rozvoj 2030, která byla přijata na summitu OSN o udržitelném rozvoji dne 25. září 2015, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Agendu pro udržitelný rozvoj 2030, která byla přijata na summitu OSN o udržitelném rozvoji dne 25. září 2015,

| — | s ohledem na společné prohlášení ministrů zahraničních věcí zemí Visegrádské skupiny o Východním partnerství, které bylo výsledkem jejich setkání konaného ve Varšavě dne 12. dubna 2017 a pojednávalo o vyhlídkách na členství v EU pro ty země Východního partnerství, které o něj projeví zájem, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení ministrů zahraničních věcí zemí Visegrádské skupiny o Východním partnerství, které bylo výsledkem jejich setkání konaného ve Varšavě dne 12. dubna 2017 a pojednávalo o vyhlídkách na členství v EU pro ty země Východního partnerství, které o něj projeví zájem,

| A. | vzhledem k tomu, že cílem spolupráce v rámci Parlamentního shromáždění Euronest je dosáhnout pozitivních výsledků tím, že slouží jako platforma pro výměnu názorů, nalezení společných postojů ke globálním výzvám současnosti, pokud jde o demokracii, politiku, hospodářství, energetickou bezpečnost a sociální věci, jakož i posílení vazeb mezi zeměmi Východního partnerství navzájem i mezi těmito zeměmi a EU; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že cílem spolupráce v rámci Parlamentního shromáždění Euronest je dosáhnout pozitivních výsledků tím, že slouží jako platforma pro výměnu názorů, nalezení společných postojů ke globálním výzvám současnosti, pokud jde o demokracii, politiku, hospodářství, energetickou bezpečnost a sociální věci, jakož i posílení vazeb mezi zeměmi Východního partnerství navzájem i mezi těmito zeměmi a EU;

| B. | vzhledem k tomu, že vazby navázané prostřednictvím Východního partnerství posilují jak EU, tak partnerské země a jsou díky nim schopny lépe reagovat na vnitřní i vnější problémy; vzhledem k tomu, že Východní partnerství je založeno na závazku dodržovat zásady mezinárodního práva a základní hodnoty, k nimž patří demokracie, právní stát, dodržování lidských práv a základních svobod, a rovněž na závazku k tržnímu hospodářství, udržitelnému rozvoji a řádné správě věcí veřejných; vzhledem k tomu, že Východní partnerství je odhodláno prosazovat inkluzivní zapojení všech částí společnosti a posílit ekonomické začlenění, zejména rovnost žen a mužů, jak je stanoveno v akčním plánu EU pro rovnost žen a mužů; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že vazby navázané prostřednictvím Východního partnerství posilují jak EU, tak partnerské země a jsou díky nim schopny lépe reagovat na vnitřní i vnější problémy; vzhledem k tomu, že Východní partnerství je založeno na závazku dodržovat zásady mezinárodního práva a základní hodnoty, k nimž patří demokracie, právní stát, dodržování lidských práv a základních svobod, a rovněž na závazku k tržnímu hospodářství, udržitelnému rozvoji a řádné správě věcí veřejných; vzhledem k tomu, že Východní partnerství je odhodláno prosazovat inkluzivní zapojení všech částí společnosti a posílit ekonomické začlenění, zejména rovnost žen a mužů, jak je stanoveno v akčním plánu EU pro rovnost žen a mužů;

| C. | vzhledem k tomu, že během summitu Východního partnerství konaného v Bruselu v roce 2017 všichni účastníci zdůraznili důležitou úlohu, kterou hrají dohody o přidružení při urychlování politického přidružení a hospodářské integrace s Evropskou unií, a potvrdili podporu EU pro jejich provádění; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že během summitu Východního partnerství konaného v Bruselu v roce 2017 všichni účastníci zdůraznili důležitou úlohu, kterou hrají dohody o přidružení při urychlování politického přidružení a hospodářské integrace s Evropskou unií, a potvrdili podporu EU pro jejich provádění;

| D. | vzhledem k tomu, že dohody o přidružení mezi EU a zeměmi Východního partnerství a komplexní a posílená dohoda o partnerství podepsaná s Arménií by měly být založeny na konkrétním pokroku vlád zemí Východního partnerství při provádění jejich závazků týkajících se hospodářské reformy; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že dohody o přidružení mezi EU a zeměmi Východního partnerství a komplexní a posílená dohoda o partnerství podepsaná s Arménií by měly být založeny na konkrétním pokroku vlád zemí Východního partnerství při provádění jejich závazků týkajících se hospodářské reformy;

| E. | vzhledem k tomu, že se obecně uznává, že přímé zahraniční investice mohou mít rozhodující význam pro dlouhodobý hospodářský růst a díky předávání technologií a dovedností mohou mít vedlejší přínosy; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že se obecně uznává, že přímé zahraniční investice mohou mít rozhodující význam pro dlouhodobý hospodářský růst a díky předávání technologií a dovedností mohou mít vedlejší přínosy;

| F. | vzhledem k tomu, že v některých zemích Východního partnerství představují významnou část přímých zahraničních investic remitence vystěhovalců; vzhledem k tomu, že se remitence mohou v těchto zemích významně podílet na HDP; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že v některých zemích Východního partnerství představují významnou část přímých zahraničních investic remitence vystěhovalců; vzhledem k tomu, že se remitence mohou v těchto zemích významně podílet na HDP;

| G. | vzhledem k tomu, že EU se v rámci evropské politiky sousedství zavázala k podpoře hospodářského rozvoje v partnerských zemích a ke zlepšení aspirací, nadějí a vyhlídek místního obyvatelstva při současném zachování zvláštního zaměření na řádnou správu věcí veřejných, demokracii a právní stát; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že EU se v rámci evropské politiky sousedství zavázala k podpoře hospodářského rozvoje v partnerských zemích a ke zlepšení aspirací, nadějí a vyhlídek místního obyvatelstva při současném zachování zvláštního zaměření na řádnou správu věcí veřejných, demokracii a právní stát;

| H. | vzhledem k tomu, že vytvoření prohloubené a komplexní zóny volného obchodu, která rovněž odstraňuje překážky bránící přímým zahraničním investicím a pohybům kapitálu, může poskytnout široké spektrum potenciálních přínosů pro smluvní strany, které bude výsledkem synergie mezi touto dohodou a procesem sbližování na základě dohody o přidružení; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že vytvoření prohloubené a komplexní zóny volného obchodu, která rovněž odstraňuje překážky bránící přímým zahraničním investicím a pohybům kapitálu, může poskytnout široké spektrum potenciálních přínosů pro smluvní strany, které bude výsledkem synergie mezi touto dohodou a procesem sbližování na základě dohody o přidružení;

| I. | vzhledem k tomu, že spolupráce mezi Arménií a EU, jakož i spolupráce mezi Arménií a Euroasijskou hospodářskou unií (EAHU) jsou dobrým příkladem nekonfrontačních politik, pokud jde o spolupráci s jinými hospodářskými uniemi; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že spolupráce mezi Arménií a EU, jakož i spolupráce mezi Arménií a Euroasijskou hospodářskou unií (EAHU) jsou dobrým příkladem nekonfrontačních politik, pokud jde o spolupráci s jinými hospodářskými uniemi;

| J. | vzhledem k tomu, že obchod s EU představuje významnou část mezinárodních obchodních toků a kapitálu a ekonomiky zemí Východního partnerství jsou na něm závislé; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že obchod s EU představuje významnou část mezinárodních obchodních toků a kapitálu a ekonomiky zemí Východního partnerství jsou na něm závislé;

| K. | vzhledem k tomu, že by zahraniční investoři mohli zohlednit vyvíjející se právní předpisy zemí Východního partnerství v oblastech, jako je ochrana životního prostředí a práce atd., s cílem snížit náklady za účelem získání konkurenční výhody v podobě výhodnějších cen prováděním krátkodobých „nomádských“ investic, které vytvářejí a zanechávají po sobě velké problémy v oblasti zaměstnanosti; vzhledem k tomu, že toto je v rozporu s cíli udržitelného rozvoje, které přijala jak EU a její členské státy, tak východní partneři; zdůrazňuje skutečnost, že je nezbytné podniknout udržitelné a rázné kroky proti korupci, aby z přímých zahraničních investic mohla těžit společnost jako celek; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že by zahraniční investoři mohli zohlednit vyvíjející se právní předpisy zemí Východního partnerství v oblastech, jako je ochrana životního prostředí a práce atd., s cílem snížit náklady za účelem získání konkurenční výhody v podobě výhodnějších cen prováděním krátkodobých „nomádských“ investic, které vytvářejí a zanechávají po sobě velké problémy v oblasti zaměstnanosti; vzhledem k tomu, že toto je v rozporu s cíli udržitelného rozvoje, které přijala jak EU a její členské státy, tak východní partneři; zdůrazňuje skutečnost, že je nezbytné podniknout udržitelné a rázné kroky proti korupci, aby z přímých zahraničních investic mohla těžit společnost jako celek;

1.

zdůrazňuje strategický význam evropské politiky sousedství jakožto politiky vytvářející víceúrovňové vztahy; poukazuje na skutečnost, že základní výzva evropské politiky sousedství spočívá v poskytnutí hmatatelných a konkrétních zlepšení občanům partnerských zemí; zastává názor, že evropská politika sousedství by měla být silnější a účinnější, mimo jiné díky posílení jejích pozitivních prvků, včetně většího důrazu na vývoj účinných investičních politik na základě osvědčených postupů EU;

2.

věří v trvalou hodnotu původně stanovených cílů evropské politiky sousedství, tj. ve vytvoření prostoru prosperity, stability, bezpečnosti a dobrých sousedských vztahů, který se bude opírat o společné hodnoty a zásady Evropské unie prostřednictvím pomoci a pobídek k důkladným strukturálním hospodářským reformám v sousedních zemích, prováděným na jejich vlastní odpovědnost a s jejich souhlasem, jež umožní posílit spolupráci s EU; zdůrazňuje proto nutnost přilákat více přímých zahraničních investic za účelem zajištění hospodářského rozvoje;

3.

zdůrazňuje, že by získávání přímých zahraničních investic, transparentnost, řádná správa věcí veřejných, vzájemná odpovědnost a začlenění měly být klíčové aspekty nového přístupu, které by měly zajistit, aby z výhod evropské politiky sousedství těžily všechny vrstvy společnosti v dotčených zemích, nikoli pouze určité skupiny;

4.

připomíná sdílený zájem Evropské unie na pomoci zemím Východního partnerství ve snaze dlouhodobě zajistit trvalý a stabilní hospodářský růst a zřídit moderní hospodářskou správu, čehož lze dosáhnout spojením hospodářství zemí Východního partnerství s jednotným trhem Evropské unie prostřednictvím prohloubených a komplexních dohod o volném obchodu při plném respektování větší diferenciace odrážející rozdíly mezi zeměmi Východního partnerství; zdůrazňuje skutečnost, že přímé zahraniční investice jsou nezbytné, aby bylo zajištěno posílení konkurenceschopnosti, a měly by vést ke zvýšení produktivity, vytváření pracovních míst a dlouhodobě udržitelnému růstu;

5.

zdůrazňuje, že hlubší integrace trhů EU a zemí Východního partnerství by mohla přispět k povzbuzení hospodářského růstu v EU i zemích Východního partnerství a k odstranění hospodářské nerovnováhy mezi regiony a sociálních nerovností v těchto zemích a regionech a mezi nimi, a zajistit tak větší míru blahobytu jejich obyvatel, což zvláště v době pomalého hospodářského oživování a zvětšujících se sociálních a hospodářských nerovností a geopolitické nestability představuje důležitý výsledek;

6.

zdůrazňuje, že přímé zahraniční investice mohou přispět k dosažení posunu hospodářského paradigmatu směrem k produktivním a udržitelným investicím a vývozu; zdůrazňuje také, že přímé zahraniční investice mohou přispět k požadovanému zvýšení konkurenceschopnosti, a to prostřednictvím rozvoje dovedností a infrastruktury, jakož i otevírání trhů pro zboží a služby ze zemí Východního partnerství a usnadňování jejich účasti na celoevropských hodnotových řetězcích;

7.

uznává, že při přechodu k tržnímu hospodářství se země Východního partnerství otevřely přímým zahraničním investicím, ale objem investic, které zatím přilákaly, je poměrně omezený; zastává názor, že je nutné vyvinout další úsilí, aby bylo zajištěno stabilní podnikatelské prostředí a aby tyto země mohly plně využít svůj potenciál v oblasti právního státu;

8.

poznamenává, že by přímé zahraniční investice mohly východním partnerům pomoci diverzifikovat jejich dodávky energie a zlepšit energetickou infrastrukturu, a tudíž dosáhnout nezávislosti na dodávkách a vetší účinnosti;

9.

poznamenává, že země Východního partnerství vyvinuly velké úsilí zaměřené na zlepšení jejich celkového investičního prostředí; dále poznamenává, že nedávné a stále probíhající reformy byly zaměřeny na dva hlavní pilíře, totiž na sladění s pravidly a nařízeními EU a na zavedení mezinárodních osvědčených postupů na podporu rozvoje soukromého sektoru;

10.

uznává, že finanční a technická pomoc EU financovaná prostřednictvím nástrojů, jako jsou evropský nástroj sousedství a makrofinanční pomoc, přispěly k vytvoření lepšího podnikatelského prostředí v zemích Východního partnerství a k získání většího množství přímých zahraničních investic;

11.

zdůrazňuje, že dobré právní předpisy automaticky neznamenají prostředí podněcující investice a že kvalita veřejné správy a její schopnost tyto právní předpisy provádět hrají důležitou roli; v této souvislosti zastává názor, že je v zemích Východního partnerství zapotřebí vyvíjet další úsilí; domnívá se, že k dosažení vynikajících výsledků jsou nezbytné provádění reforem veřejné správy a soudnictví a boj proti korupci; zastává názor, že veřejné služby musí být profesionalizovány a lépe odměňovány a že reforma veřejné služby bude vyžadovat lepší využití IT vybavení, odbornou přípravu a racionalizaci zdrojů; domnívá se, že je také nutné zvláštní zaměření na zlepšení veřejné správy;

12.

poznamenává, že země Východního partnerství mohou pomocí vhodných politik získat více přímých zahraničních investic vyšší hodnoty; potvrzuje, že by větší množství přímých zahraničních investic přispělo k dosažení vnitrostátních rozvojových cílů těchto zemí a cílů udržitelného rozvoje, jelikož by podpořilo vytváření pracovních míst, přenos technologií, podporu vývozu, udržitelný růst a zmírnění chudoby; poznamenává, že přímé zahraniční investice vyšší hodnoty by mohly vést ke zlepšení v oblasti rozvoje infrastruktury, k odvětvové diverzifikaci a ke zlepšení vzdělávacích systémů;

13.

zdůrazňuje skutečnost, že by transparentní přímé zahraniční investice mohly přispět ke snížení podílu a omezení úlohy neformální ekonomiky v zemích Východního partnerství, a tím pomoci v boji proti daňovým únikům, organizované trestné činnosti a korupci;

14.

prohlašuje, že vytváření pracovních míst prostřednictvím přímých zahraničních investic by mohlo být výhodné z hlediska snížení nezaměstnanosti mladých lidí; dále se domnívá, že přímé zahraniční investice v odvětvích vyžadujících kvalifikované pracovníky by mohly přispět ke snížení počtu mladých nezaměstnaných nebo špatně placených absolventů, pokud by byly spojeny s aktivními politikami trhu práce a důrazem na relevantní dovednosti ve vzdělávání a odborné přípravě;

15.

zdůrazňuje, že podpora podnikání žen by mohla být účinným nástrojem pro stimulaci hospodářského růstu, snížení nezaměstnanosti, podporu inkluzivnosti a rovnosti žen a mužů a zmírňování sociálních nerovností;

16.

zdůrazňuje význam malých a středních podniků pro hospodářství východních partnerů; prohlašuje, že investice do malých a středních podniků nabízejí nejlepší příležitost pro vytváření udržitelného růstu, boj proti nezaměstnanosti a stimulaci obchodu mezi zeměmi Východního partnerství a EU; naléhavě žádá EU, její členské státy a východní partnery, aby společně usilovali o přilákání více přímých zahraničních investic do malých a středních podniků v zemích Východního partnerství;

17.

chápe, že země Východního partnerství také budou schopny lépe přehodnotit svůj daňový základ, což pak poskytne finanční prostředky na zlepšení životní úrovně a časem omezí jejich závislost na mezinárodní pomoci a remitencích; domnívá se, že toto zemím Východního partnerství nakonec umožní přistoupit k progresivnějšímu zdanění s cílem překlenout nerovnosti a sociální rozdíly v jejich společnostech;

18.

uznává, že zatímco jedním z cílů zemí Východního partnerství je získat více přímých zahraničních investic spoléhajících na kvalifikované pracovníky, partneři také musí vyvinout další úsilí a podpořit jisté odborné dovednosti u svého vlastního obyvatelstva; zdůrazňuje, že ačkoli přímé zahraniční investice v tomto procesu mohou být nápomocné různými způsoby, nemohou nahrazovat úlohu vnitrostátních systémů vzdělávání při poskytování dovedností nezbytných pro silné hospodářství, za což odpovídají vlády;

19.

požaduje vysoký objem přímých zahraničních investic do infrastruktury, kvalifikace pracovních sil a hospodářského rozvoje v zemích Východního partnerství, který by překračoval rámec posilování kapacity místních veřejných nebo soukromých sektorů;

20.

naléhavě vyzývá orgány východních partnerů, aby za účelem přilákání přímých zahraničních investic vypracovaly soubor pobídek k vytváření pracovních míst, a tak značně zvětšily podíl soukromého sektoru na vytváření pracovních míst;

21.

naléhavě vyzývá ke stanovení krátkodobých, střednědobých a dlouhodobých priorit a strategických cílů s ohledem na fakt, že by cílem evropské politiky sousedství mělo být vytvoření diferenciovaného přístupu na podporu získávání investic; zdůrazňuje, že by EU při vymezování svého přístupu měla zohledňovat své zájmy a priority i priority jednotlivých dotčených zemí, jejich úroveň rozvoje a zájmy a aspirace jejich společností, politické ambice a geopolitickou situaci;

22.

naléhavě vyzývá EU, aby své vztahy s východními partnery v případě nutnosti zaměřila na společné zájmy a konkrétní přínosy, zejména na hospodářský rozvoj a získávání přímých zahraničních investic; dále EU naléhavě žádá, aby zemím Východního partnerství pomohla urychlit práci na reformě jejich průmyslové politiky, která by mohla znamenat přechod na konkurenceschopné hospodářství založené na znalostech;

23.

vyzývá orgány zemí Východního partnerství přidružených k EU a těch, které s EU podepsaly komplexní a posílené dohody o partnerství, aby urychlily sbližování svých právních předpisů s právními předpisy EU týkajícími se zlepšování investičního prostředí, jak je stanoveno v jednotlivých dohodách;

24.

vyzývá Evropskou komisi, aby posílila sovou podporu a pomoc při budování kapacit pro východní partnery, kteří jsou zapojeni do provádění opatření, jež mají dopad na investiční prostředí;

25.

vyzývá Komisi a orgány členských států EU, aby východním partnerům pomohly při vývoji vnitrostátních plánů zaměřených na přilákání přímých zahraničních investic;

26.

požaduje monitorování kvality investic, jakož i hodnocení a identifikaci opatření pro výběr dlouhodobých investic; dále požaduje, aby byly náležitě vyřešeny jakékoli problematické výstupy monitorování investic;

27.

vyzývá vnitrostátní parlamenty zemí Východního partnerství, aby urychlily proces harmonizace vnitrostátního hospodářského práva s acquis communautaire, a podporuje kroky, které vnitrostátní parlamenty podnikly za účelem schválení reforem souvisejících s prohloubenou a komplexní zónou volného obchodu přijetím příslušných doporučení; pobízí k vytvoření mnohostranných pracovních skupin, které by si navzájem mohly pomáhat v procesu sbližování právních předpisů napříč celým spektrem acquis Unie týkajícího se obchodu a investic;

28.

vyzývá členské státy EU a východní partnery, aby posílily svou spolupráci v boji proti změnám klimatu, zejména v rámci COP21; pobízí ke spolupráci na nízkoemisních technologiích účinných z hlediska zdrojů, zejména jejich přenosu a inovacích v této oblasti, s cílem zvýšit přizpůsobivost hospodářství těchto zemí v procesu získávání přímých zahraničních investic; zdůrazňuje důležitost výzkumu a inovací obecně pro podporu konkurenceschopnosti, produktivity, udržitelnosti a vytváření pracovních míst; bere na vědomí cíl EU investovat do roku 2020 3 % jejího HDP do výzkumu a rozvoje;

29.

zdůrazňuje důležitost, jakou pro východní partnery má posílení úlohy diplomacie při podpoře politik a programů a sdílení ponaučení a osvědčených postupů souvisejících se získáváním přímých zahraničních investic;

30.

zdůrazňuje význam komunikačních politik, nutnost ukázat výhody reforem občanům zemí Východního partnerství, a tudíž potřebu dalšího posílení úsilí v oblasti strategické komunikace;

31.

podporuje uplatňování osvědčených postupů prosazovaných EU, východními partnery a mezinárodními a regionálními organizacemi, včetně finančních institucí, bank a dárců v jednotlivých zemích, na podporu přímých zahraničních investic;

32.

vybízí členské státy EU, aby vytvořily pevnější dvoustranné a mnohostranné vztahy se zeměmi Východního partnerství a aby se aktivně zapojily do pomoci při transformaci, technické podpory, budování kapacit a sdílení zkušeností za účelem podpory přímých zahraničních investic, jakož i do zvyšování povědomí o příležitostech, které prohloubená a komplexní zóna volného obchodu nabízí;

33.

uznává, že řada problémů, jimž východní partneři čelí, je sdílená; pobízí proto k užší spolupráci a politickému dialogu mezi zeměmi Východního partnerství zaměřenému na budoucnost, jejichž cílem bude řešení společných problémů a podpora investic;

34.

naléhavě žádá, aby byla přijata opatření k zabránění praní peněz a k zajištění transparentnosti a sociální odpovědnosti, pokud jde o zahraniční investice;

35.

pověřuje své spolupředsedy, aby předali toto usnesení předsedovi Evropského parlamentu, Evropské radě, Evropské komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, komisaři pro evropskou politiku sousedství a jednání o rozšíření, Evropské službě pro vnější činnost a vládám a parlamentům členských států Evropské unie a zemí Východního partnerství.

---

| 25.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 343/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 343/12

---

Usnesení Parlamentního shromáždění Euronest o rozvoji energetické účinnosti a o energetické udržitelnosti v EU a v zemích Východního partnerství

(2018/C 343/03)

PARLAMENTNÍ SHROMÁŽDĚNÍ EURONEST,

| — | s ohledem na ustavující listinu Parlamentního shromáždění Euronest ze dne 3. května 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na ustavující listinu Parlamentního shromáždění Euronest ze dne 3. května 2011,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 30. listopadu 2016 nazvané „Urychlení inovací v oblasti čisté energie“ (COM(2016) 0763), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 30. listopadu 2016 nazvané „Urychlení inovací v oblasti čisté energie“ (COM(2016) 0763),

| — | s ohledem na společné prohlášení vydané na summitu Východního partnerství, který se konal v Rize ve dnech 21. a 22. května 2015, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení vydané na summitu Východního partnerství, který se konal v Rize ve dnech 21. a 22. května 2015,

| — | s ohledem na Rámcovou úmluvu Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) a na Kjótský protokol k této úmluvě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Rámcovou úmluvu Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) a na Kjótský protokol k této úmluvě,

| — | s ohledem na Pařížskou dohodu a rozhodnutí 1/CP.21 konference smluvních stran, která se konala v Paříži od 30. listopadu do 11. prosince 2015, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Pařížskou dohodu a rozhodnutí 1/CP.21 konference smluvních stran, která se konala v Paříži od 30. listopadu do 11. prosince 2015,

| — | s ohledem na Pařížskou dohodu přijatou v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu, kterou ratifikovala Evropská unie a jejímiž smluvními stranami jsou rovněž země Východního partnerství, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Pařížskou dohodu přijatou v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu, kterou ratifikovala Evropská unie a jejímiž smluvními stranami jsou rovněž země Východního partnerství,

| — | s ohledem na Agendu pro udržitelný rozvoj 2030, která byla přijata na summitu OSN o udržitelném rozvoji dne 25. září 2015, zejména na cíle udržitelného rozvoje OSN č. 7 „Dostupná a čistá energie“ a č. 13 „Opatření v oblasti klimatu“ z roku 2003, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Agendu pro udržitelný rozvoj 2030, která byla přijata na summitu OSN o udržitelném rozvoji dne 25. září 2015, zejména na cíle udržitelného rozvoje OSN č. 7 „Dostupná a čistá energie“ a č. 13 „Opatření v oblasti klimatu“ z roku 2003,

| — | s ohledem na usnesení Parlamentního shromáždění Euronest ze dne 22. března 2016 o politickém vývoji, pokud jde o nekonvenční plyn a potenciální dopad na trhy s energií v EU a v zemích východního partnerství, a ze dne 1. listopadu 2017 o prohlubování spolupráce v oblasti energetiky se zeměmi Východního partnerství ve snaze dosáhnout provedení Pařížské dohody o změně klimatu z roku 2015, |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Parlamentního shromáždění Euronest ze dne 22. března 2016 o politickém vývoji, pokud jde o nekonvenční plyn a potenciální dopad na trhy s energií v EU a v zemích východního partnerství, a ze dne 1. listopadu 2017 o prohlubování spolupráce v oblasti energetiky se zeměmi Východního partnerství ve snaze dosáhnout provedení Pařížské dohody o změně klimatu z roku 2015,

| — | s ohledem na dohody o přidružení mezi EU na straně jedné a Gruzií, Moldavskem a Ukrajinou na straně druhé, zejména na ustanovení týkající spolupráce v oblasti energetiky, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohody o přidružení mezi EU na straně jedné a Gruzií, Moldavskem a Ukrajinou na straně druhé, zejména na ustanovení týkající spolupráce v oblasti energetiky,

| — | s ohledem na dohodu (komplexní a posílená dohoda o partnerství mezi Evropskou unií na jedné straně a Arménskou republikou na straně druhé) podepsanou dne 24. listopadu 2017 a ratifikovanou Arménií, zejména na ustanovení týkající se energetické spolupráce, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu (komplexní a posílená dohoda o partnerství mezi Evropskou unií na jedné straně a Arménskou republikou na straně druhé) podepsanou dne 24. listopadu 2017 a ratifikovanou Arménií, zejména na ustanovení týkající se energetické spolupráce,

| — | s ohledem na společné prohlášení ministrů zahraničních věcí zemí Visegrádské skupiny o Východním partnerství, které bylo výsledkem jejich setkání konaného ve Varšavě dne 12. dubna 2017 a pojednávalo o vyhlídkách na členství v EU pro ty země Východního partnerství, které o něj projeví zájem, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení ministrů zahraničních věcí zemí Visegrádské skupiny o Východním partnerství, které bylo výsledkem jejich setkání konaného ve Varšavě dne 12. dubna 2017 a pojednávalo o vyhlídkách na členství v EU pro ty země Východního partnerství, které o něj projeví zájem,

| — | s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. října 2016 o provádění Pařížské dohody a o konferenci OSN o změně klimatu konající se v roce 2016 v marockém Marrákeši, |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. října 2016 o provádění Pařížské dohody a o konferenci OSN o změně klimatu konající se v roce 2016 v marockém Marrákeši,

| — | s ohledem na prohlášení ministrů členských států EU a zemí Východního partnerství ze dne 18. října 2016 o spolupráci v oblasti životního prostředí a změnách klimatu v zemích Východního partnerství, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení ministrů členských států EU a zemí Východního partnerství ze dne 18. října 2016 o spolupráci v oblasti životního prostředí a změnách klimatu v zemích Východního partnerství,

| — | s ohledem na legislativní balíček Komise týkající se čisté energie pro všechny Evropany ze dne 30. listopadu 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na legislativní balíček Komise týkající se čisté energie pro všechny Evropany ze dne 30. listopadu 2016,

| — | s ohledem na společný pracovní dokument útvarů Komise a Evropské služby pro vnější činnost ze dne 15. prosince 2016 nazvaný „Východní partnerství – zaměření na klíčové priority a výsledky“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společný pracovní dokument útvarů Komise a Evropské služby pro vnější činnost ze dne 15. prosince 2016 nazvaný „Východní partnerství – zaměření na klíčové priority a výsledky“,

| — | s ohledem na směrnici 2012/27/EU o energetické účinnosti a její revizi z roku 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici 2012/27/EU o energetické účinnosti a její revizi z roku 2016,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES, |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES,

| — | s ohledem na směrnici 2010/31/EU o energetické náročnosti budov a její revizi z roku 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici 2010/31/EU o energetické náročnosti budov a její revizi z roku 2016,

| — | s ohledem na dokument „Východní partnerství – 20 výsledků pro rok 2020“ a vnitrostátní strategické dokumenty Arménie, Ázerbájdžánu, Běloruska, Gruzie, Moldavska a Ukrajiny týkající se energie na období do roku 2020 a do roku 2030, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dokument „Východní partnerství – 20 výsledků pro rok 2020“ a vnitrostátní strategické dokumenty Arménie, Ázerbájdžánu, Běloruska, Gruzie, Moldavska a Ukrajiny týkající se energie na období do roku 2020 a do roku 2030,

| — | s ohledem na vytvoření partnerství východní Evropy pro energetickou účinnost a životní prostředí (E5P) v roce 2009, |
| --- | --- |

—

s ohledem na vytvoření partnerství východní Evropy pro energetickou účinnost a životní prostředí (E5P) v roce 2009,

| — | s ohledem na vytvoření svěřenského fondu technické pomoci v rámci Východního partnerství v roce 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na vytvoření svěřenského fondu technické pomoci v rámci Východního partnerství v roce 2010,

| — | s ohledem na zřízení investičního nástroje sousedství EU v roce 2008, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zřízení investičního nástroje sousedství EU v roce 2008,

| — | s ohledem na program EU4Energy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na program EU4Energy,

| — | s ohledem na zprávu Mezinárodní energetické agentury (IEA) o energetické účinnosti z roku 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Mezinárodní energetické agentury (IEA) o energetické účinnosti z roku 2017,

| — | s ohledem na dokument nazvaný „Urychlení iniciativ a příležitostí v oblasti energetické účinnosti ve východní Evropě, na Kavkaze a v Asii“, který vydalo Středisko energetické účinnosti v Kodani v roce 2015, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dokument nazvaný „Urychlení iniciativ a příležitostí v oblasti energetické účinnosti ve východní Evropě, na Kavkaze a v Asii“, který vydalo Středisko energetické účinnosti v Kodani v roce 2015,

| — | s ohledem na výroční zprávu o provádění vypracovanou sekretariátem Energetického společenství v roce 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výroční zprávu o provádění vypracovanou sekretariátem Energetického společenství v roce 2017,

| A. | vzhledem k tomu, že celosvětová poptávka po energii roste tempem srovnatelným s tempem růstu počtu obyvatel, lidské činnosti a technologického rozvoje, a zintenzivňuje tak celosvětovou hospodářskou soutěž v oblasti zdrojů fosilních paliv; vzhledem k tomu, že je tím ohrožena naše energetická účinnost a energetická udržitelnost; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že celosvětová poptávka po energii roste tempem srovnatelným s tempem růstu počtu obyvatel, lidské činnosti a technologického rozvoje, a zintenzivňuje tak celosvětovou hospodářskou soutěž v oblasti zdrojů fosilních paliv; vzhledem k tomu, že je tím ohrožena naše energetická účinnost a energetická udržitelnost;

| B. | vzhledem k tomu, že odvětví dopravy představuje třetinu spotřeby energie v EU, a tudíž zastává významnou úlohu při přechodu na nová energetická řešení a nízkouhlíkovou společnost; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že odvětví dopravy představuje třetinu spotřeby energie v EU, a tudíž zastává významnou úlohu při přechodu na nová energetická řešení a nízkouhlíkovou společnost;

| C. | vzhledem k tomu, že 193 zemí podepsalo Pařížskou dohodu na konferenci OSN o změně klimatu v roce 2015; vzhledem k tomu, že tato globální dohoda stanovuje cíle a mechanismy a závazné povinnosti na celostátní úrovni s cílem reagovat na změnu klimatu; vzhledem k tomu, že EU, coby smluvní strana této dohody, se zavázala snížit domácí emise skleníkových plynů do roku 2030 alespoň o 40 % v porovnání s rokem 1990; vzhledem k tomu, že Pařížská dohoda vstoupila v platnost dne 4. listopadu 2015; vzhledem k tomu, že ke splnění cílů Pařížské dohody je nezbytné výraznější snížení emisí; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že 193 zemí podepsalo Pařížskou dohodu na konferenci OSN o změně klimatu v roce 2015; vzhledem k tomu, že tato globální dohoda stanovuje cíle a mechanismy a závazné povinnosti na celostátní úrovni s cílem reagovat na změnu klimatu; vzhledem k tomu, že EU, coby smluvní strana této dohody, se zavázala snížit domácí emise skleníkových plynů do roku 2030 alespoň o 40 % v porovnání s rokem 1990; vzhledem k tomu, že Pařížská dohoda vstoupila v platnost dne 4. listopadu 2015; vzhledem k tomu, že ke splnění cílů Pařížské dohody je nezbytné výraznější snížení emisí;

| D. | vzhledem k tomu, že za účelem dosažení výrazného snížení emisí se musí strany Pařížské dohody vypořádat s uhlíkovou náročností svých energetických systémů a zavést ambiciózní strategie podporující přechod na světové hospodářské trhy s nízkými emisemi uhlíku; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že za účelem dosažení výrazného snížení emisí se musí strany Pařížské dohody vypořádat s uhlíkovou náročností svých energetických systémů a zavést ambiciózní strategie podporující přechod na světové hospodářské trhy s nízkými emisemi uhlíku;

| E. | vzhledem k tomu, že energetická účinnost je klíčem k zajištění bezpečného, spolehlivého, dostupného a udržitelného energetického systému pro budoucnost. Je to jediný zdroj energie, kterého má každá země nadbytek, a jedná se o nejrychlejší a nejúspornější způsob řešení problémů souvisejících s energetickou bezpečností, životním prostředím a hospodářstvím; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že energetická účinnost je klíčem k zajištění bezpečného, spolehlivého, dostupného a udržitelného energetického systému pro budoucnost. Je to jediný zdroj energie, kterého má každá země nadbytek, a jedná se o nejrychlejší a nejúspornější způsob řešení problémů souvisejících s energetickou bezpečností, životním prostředím a hospodářstvím;

| F. | vzhledem k tomu, že energetická účinnost má potenciál podporovat hospodářský růst, posilovat sociální rozvoj, zlepšovat udržitelnost životního prostředí, zajišťovat bezpečnost energetického systému a napomáhat tvorbě blahobytu, nových pracovních míst a příjmu podniků, šetřit zdroje energie, předcházet znečištění, prosazovat energetickou nezávislost států pomocí účinné spotřeby energie a používat elektrická zařízení šetrná k životnímu prostředí; vzhledem k tomu, že lepší energetická účinnost může přispět ke snížení energetické chudoby, jelikož energie bude k dispozici za dostupnější ceny; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že energetická účinnost má potenciál podporovat hospodářský růst, posilovat sociální rozvoj, zlepšovat udržitelnost životního prostředí, zajišťovat bezpečnost energetického systému a napomáhat tvorbě blahobytu, nových pracovních míst a příjmu podniků, šetřit zdroje energie, předcházet znečištění, prosazovat energetickou nezávislost států pomocí účinné spotřeby energie a používat elektrická zařízení šetrná k životnímu prostředí; vzhledem k tomu, že lepší energetická účinnost může přispět ke snížení energetické chudoby, jelikož energie bude k dispozici za dostupnější ceny;

| G. | vzhledem k tomu, že účastníci summitu Východního partnerství konajícího se v Rize v roce 2015 potvrdili svůj záměr prohloubit další dvoustrannou a vícestrannou spolupráci v oblasti změny klimatu a energetiky; vzhledem k tomu, že v souladu s přezkumem evropské politiky sousedství provedeným v listopadu 2015 věnuje Evropská unie a země Východního partnerství větší pozornost energetické bezpečnosti, energetické udržitelnosti a opatřením v oblasti klimatu; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že účastníci summitu Východního partnerství konajícího se v Rize v roce 2015 potvrdili svůj záměr prohloubit další dvoustrannou a vícestrannou spolupráci v oblasti změny klimatu a energetiky; vzhledem k tomu, že v souladu s přezkumem evropské politiky sousedství provedeným v listopadu 2015 věnuje Evropská unie a země Východního partnerství větší pozornost energetické bezpečnosti, energetické udržitelnosti a opatřením v oblasti klimatu;

| H. | vzhledem k tomu, že se očekává, že spotřeba energie v oblasti východní Evropy bude růst vyšším tempem, než je průměr v EU, což odpovídá všeobecné tendenci, která doprovází hospodářský a sociální rozvoj této oblasti; vzhledem k tomu, že potenciál energetické účinnosti je nadále velmi vysoký; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že se očekává, že spotřeba energie v oblasti východní Evropy bude růst vyšším tempem, než je průměr v EU, což odpovídá všeobecné tendenci, která doprovází hospodářský a sociální rozvoj této oblasti; vzhledem k tomu, že potenciál energetické účinnosti je nadále velmi vysoký;

| I. | vzhledem k tomu, že je proto v ekonomickém, sociálním a environmentálním zájmu EU i zemí Východního partnerství snižovat emise oxidu uhličitého produkované používáním fosilních paliv, vyvinout alternativní, udržitelné a nákladově účinné zdroje energie a zvyšovat energetickou účinnost; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že je proto v ekonomickém, sociálním a environmentálním zájmu EU i zemí Východního partnerství snižovat emise oxidu uhličitého produkované používáním fosilních paliv, vyvinout alternativní, udržitelné a nákladově účinné zdroje energie a zvyšovat energetickou účinnost;

| J. | vzhledem k tomu, že EU stanovila směrnice za účelem dosažení bezpečné, udržitelné a konkurenceschopné energetiky; vzhledem k tomu, že EU stanovila cíle, konkrétně zaměřené na snížení emisí skleníkových plynů o 40 % oproti úrovním z roku 1990, a v současné době vymezuje cíle za účelem zvýšení podílu obnovitelné energie spotřebované v EU a zlepšení energetické účinnosti alespoň přibližně o 30 % v porovnání s prognózami na rok 2030; vzhledem k tomu, že energetická účinnost je klíčovým nástrojem v rámci udržitelného hospodářství a v odvětví stavebnictví v EU a zemích Východního partnerství; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že EU stanovila směrnice za účelem dosažení bezpečné, udržitelné a konkurenceschopné energetiky; vzhledem k tomu, že EU stanovila cíle, konkrétně zaměřené na snížení emisí skleníkových plynů o 40 % oproti úrovním z roku 1990, a v současné době vymezuje cíle za účelem zvýšení podílu obnovitelné energie spotřebované v EU a zlepšení energetické účinnosti alespoň přibližně o 30 % v porovnání s prognózami na rok 2030; vzhledem k tomu, že energetická účinnost je klíčovým nástrojem v rámci udržitelného hospodářství a v odvětví stavebnictví v EU a zemích Východního partnerství;

| K. | vzhledem k tomu, že regionální dialog ohledně energetické politiky v rámci Východního partnerství v posledních letech nabyl na intenzitě a zaměřuje se na sbližování trhů s energií, diverzifikaci dodávek energie a její přepravy a na rozvoj udržitelných zdrojů energie a infrastruktur, které jsou ve společném i regionálním zájmu; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že regionální dialog ohledně energetické politiky v rámci Východního partnerství v posledních letech nabyl na intenzitě a zaměřuje se na sbližování trhů s energií, diverzifikaci dodávek energie a její přepravy a na rozvoj udržitelných zdrojů energie a infrastruktur, které jsou ve společném i regionálním zájmu;

| L. | vzhledem k tomu, že úspory energie a opatření ke zvýšení energetické účinnosti spolu s vyšším využíváním obnovitelných zdrojů by rovněž přispěly ke snížení vícerých forem energetické závislosti, včetně finanční, technologické nebo palivové závislosti odvětví jaderné energie a fosilních paliv, a ke snížení akvizic a vlastnictví strategické energetické infrastruktury a investic do energetických projektů ze strany nespolehlivých třetích stran v EU a zemí Východního partnerství; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že úspory energie a opatření ke zvýšení energetické účinnosti spolu s vyšším využíváním obnovitelných zdrojů by rovněž přispěly ke snížení vícerých forem energetické závislosti, včetně finanční, technologické nebo palivové závislosti odvětví jaderné energie a fosilních paliv, a ke snížení akvizic a vlastnictví strategické energetické infrastruktury a investic do energetických projektů ze strany nespolehlivých třetích stran v EU a zemí Východního partnerství;

| M. | vzhledem k tomu, že země Východního partnerství začaly přijímat a provádět politický a právní rámec pro obnovitelné zdroje energie a energetickou účinnost; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že země Východního partnerství začaly přijímat a provádět politický a právní rámec pro obnovitelné zdroje energie a energetickou účinnost;

| N. | vzhledem k tomu, že Arménie, Gruzie a Moldavsko se v roce 2013 staly členy partnerství východní Evropy pro energetickou účinnost a životní prostředí (E5P), které bylo prvně vytvořeno s Ukrajinou a jehož cílem je prosazovat energetickou účinnost a investice do životního prostředí v zemích Východního partnerství; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že Arménie, Gruzie a Moldavsko se v roce 2013 staly členy partnerství východní Evropy pro energetickou účinnost a životní prostředí (E5P), které bylo prvně vytvořeno s Ukrajinou a jehož cílem je prosazovat energetickou účinnost a investice do životního prostředí v zemích Východního partnerství;

| O. | vzhledem k tomu, že mezinárodní finanční instituce zastávají i nadále významnou úlohu, která spočívá v poskytování vnitrostátních finančních prostředků a půjček určených pro investice do udržitelného využívání energie a rozvoje obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že mezinárodní finanční instituce zastávají i nadále významnou úlohu, která spočívá v poskytování vnitrostátních finančních prostředků a půjček určených pro investice do udržitelného využívání energie a rozvoje obnovitelných zdrojů;

| P. | vzhledem k tomu, že země EU a země Východního partnerství musejí v rámci utváření vhodných politik, které průmyslovým podnikům ukládají povinnost plnit požadavek účinného využívání energie, a v rámci rozvoje obnovitelných zdrojů a jejich začleňování mezi ostatní zdroje energie uvnitř státu zohledňovat celkovou konkurenceschopnost svých ekonomik a odvětví energetiky; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že země EU a země Východního partnerství musejí v rámci utváření vhodných politik, které průmyslovým podnikům ukládají povinnost plnit požadavek účinného využívání energie, a v rámci rozvoje obnovitelných zdrojů a jejich začleňování mezi ostatní zdroje energie uvnitř státu zohledňovat celkovou konkurenceschopnost svých ekonomik a odvětví energetiky;

Soudržnost činností

| 1. | vítá názor stran Pařížské dohody na změny klimatu, jelikož představuje hrozbu pro mír a stabilitu, světovou ekonomickou prosperitu, zmírnění chudoby a udržitelný rozvoj; vítá závazek stran vykonávat společná opatření k omezení nárůstu celosvětové průměrné teploty výrazně pod hranici 2 °C oproti hodnotám před průmyslovou revolucí a k zamezení významným negativním vlivům na klima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vítá závazek členských států EU a zemí Východního partnerství ohledně Pařížské dohody; bere na vědomí „zamýšlené vnitrostátně stanovené příspěvky“ předložené těmito státy za účelem snížení emisí skleníkových plynů; vyzývá příslušné vlády těchto států, aby přizpůsobily své zamýšlené vnitrostátně stanovené příspěvky Pařížské dohodě a cílům OSN v oblasti udržitelného rozvoje pro rok 2030; bere na vědomí význam vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a změny klimatu při plánování a zajišťování souladu se závazky přijatými podle výše uvedených rámců; zdůrazňuje, že je v obecném zájmu zemí Východního partnerství posílit dvoustrannou a mnohostrannou spolupráci v oblasti energetiky za účelem dosažení příslušných cílů týkajících se klimatu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vítá sdělení Komise vytvářející rámec pro urychlení inovací EU v oblasti čisté energie; zdůrazňuje potřebu regulačního a finančního rámce pro energetické inovace, který bude v souladu s energetickým plánem EU do roku 2050 a se závazky EU v rámci Pařížské dohody a který bude podporovat účinné a udržitelné využívání všech zdrojů energie, což povede k úsporám energie a rozsáhlejšímu přínosu, mimo jiné v oblasti zdraví, bezpečnosti a kvality vzduchu a vody, a současně bude zajištěna průmyslová konkurenceschopnost, dodávka energie a také komplexní řešení otázek životního prostředí; uznává, že rámec pro urychlení inovací EU v oblasti čisté energie je nedílnou součástí širšího souboru legislativních návrhů stanovených v balíčku „Čistá energie pro všechny Evropany“, a měl by tedy podpírat jeho jednotlivé prvky, závazky Unie přijaté v rámci Pařížské dohody a obecnější právní předpisy a zásady energetické unie, zejména ty uvedené v rámci politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a plánu do roku 2050; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je přesvědčeno, že dosažení cílů, které byly stanoveny v Pařížské dohodě, bude vyžadovat výrazné strukturální změny v hospodářských a energetických systémech stran, včetně postupného přechodu na diverzifikovanější skladbu zdrojů energie, podpory udržitelných zdrojů energie a zlepšení energetické účinnosti ve všech odvětvích, včetně dopravy a stavebnictví; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje význam opatření v oblasti úspory energie a energetické účinnosti pro energetickou bezpečnost EU, a zejména zemí Východního partnerství; konstatuje, že země Východního partnerství jsou v průměru třikrát energeticky náročnější než průměrný členský stát EU, a zdůrazňuje, že snížení tohoto rozdílu je nejúčinnější způsob, jak snížit energetickou závislost příslušných zemí Východního partnerství na třetí zemi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | souhlasí, že úspěšné zavádění energetických inovací je komplexní problém, který se týká EU i zemí Východního partnerství; zdůrazňuje, že tento problém vyžaduje zapojení všech zúčastněných stran, občanů, akademické obce, výzkumných a technologických organizací, malých a středních podniků, začínajících podniků, energetických a stavebních podniků, poskytovatelů mobility, poskytovatelů služeb, výrobců zařízení, společností z odvětví informačních technologií a telekomunikačních společností, finančních institucí, Unie, vnitrostátních, regionálních a místních orgánů, komunit obnovitelné energie, nevládních organizací, pedagogů a osob ovlivňujících veřejné mínění; zdůrazňuje význam nových obchodních modelů využívajících inovativní digitální technologie mimo jiné s cílem optimalizovat vlastní výrobu, skladování, výměnu a vlastní spotřebu místní čisté energie a zlepšit přístup domácností k obnovitelným zdrojům energie, zejména v oblastech s energetickou chudobou; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje, že je důležité rozvíjet technologie v oblasti obnovitelných zdrojů energie a zlepšovat energetickou účinnost při snižování emisí skleníkových plynů ve všech energetických odvětvích, a tím přispívat k dosažení jednotlivých závazků přijatých smluvními stranami Pařížské dohody; je přesvědčeno, že tyto politiky jsou rozhodující pro hospodářský růst a zaměstnanost; vyzývá Evropskou komisi a vnitrostátní orgány EU a zemí Východního partnerství, aby usilovaly o integrovaný systém společných opatření pro podporu využívání obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti; zdůrazňuje, že tato opatření by měla zahrnovat pobídky k energetickým úsporám ve všech hospodářských odvětvích včetně stavebnictví a dopravy; vyzývá také k začlenění politik týkajících se obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti do všech oblastí souvisejících s výrobou, přepravou, distribucí a skladováním energie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzývá EU a země Východního partnerství, aby posílily regionální spolupráci a podporovaly modernizaci svých energetických sítí; konstatuje, že toho lze dosáhnout rozvojem a podporou „inteligentních sítí“ a rovněž prostřednictvím výstavby nových propojených a přeshraničních infrastruktur; zdůrazňuje, že tyto kroky je třeba doplnit o opatření zaměřená na změny chování, úsporu energie a podporu spotřebitelů; konstatuje, že je důležité, aby tato opatření zdůrazňovala výhody přechodu z fosilních paliv na obnovitelnou energii, zejména v takových odvětvích, jako je vytápění; zdůrazňuje rovněž, že na podporu fungování inteligentní sítě je nutné rozvíjet silnou páteřní síť internetu a zajistit také kybernetickou bezpečnost kritických infrastruktur; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poukazuje na klíčovou úlohu regionálních a místních orgánů při prosazování opatření v oblasti energetické účinnosti; zdůrazňuje potřebu podporovat tyto orgány a rozšířit jejich schopnosti a znalosti v této oblasti; zdůrazňuje, že je nezbytné vytvářet a podporovat partnerství obcí v zemích Východního partnerství s obcemi praktikujícími osvědčené postupy v EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že diverzifikace zdrojů energie a zásobovacích cest, které zahrnují dodávky zemního plynu formou zpětného toku, je klíčem pro energetickou bezpečnost členských států EU a zemí Východního partnerství a jejich schopnost dosáhnout závazků v oblasti politik energetické účinnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje, že nové zásobovací cesty nesmí vést ke zvýšené závislosti na dominantních dodavatelích plynu ani narušovat regionální energetickou bezpečnost a strategii energetické unie, vytvořené v rámci EU; zdůrazňuje, že všechny nové části plynovodní infrastruktury na moři i na souši musí být v souladu s environmentálními předpisy a klíčovými zásadami zakotvenými v příslušných právních předpisech EU; upozorňuje na to, že plynovod Nord Stream 2 negativně ovlivní hlavní cíl týkající se diverzifikace dodávek energie, a ohrozí tak vyhlídku na vybudování energeticky účinného ekosystému; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vítá zavádění a výstavbu propojení plynovodů a dodávek formou zpětného toku, jižní koridor pro přepravu zemního plynu a jeho rozšíření o dodatečné zdroje plynu z Turkmenistánu a nová zařízení umožňující vývoz/dovoz zkapalněného zemního plynu, včetně těžby zemního plynu z konvenčních i nekonvenčních zdrojů; bere na vědomí význam spolupráce mezi EU a zeměmi Východního partnerství v otázce zajišťování dodávek zemního plynu, zejména kapacit zpětného toku zemního plynu z Maďarska, Polska a Slovenska na Ukrajinu a rovněž z Rumunska do Moldavska; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vítá zavádění a výstavbu propojení plynovodů a dodávek formou zpětného toku, jižní koridor pro přepravu zemního plynu a nová zařízení umožňující vývoz/dovoz zkapalněného zemního plynu, včetně těžby zemního plynu z konvenčních i nekonvenčních zdrojů; bere na vědomí význam spolupráce mezi EU a zeměmi Východního partnerství v otázce zajišťování dodávek zemního plynu, zejména kapacit zpětného toku zemního plynu z Maďarska, Polska a Slovenska na Ukrajinu a rovněž z Rumunska do Moldavska; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podporuje tržní energetickou politiku, která je založena na otevřené a spravedlivé soutěži mezi dodavateli energie a transparentnosti trhu; podotýká, že energetická unie EU představuje vytvoření celoevropského energetického trhu, na kterém hrají země Východního partnerství důležitou roli; vybízí Komisi a vnitrostátní orgány zemí Východního partnerství, aby neustále přezkoumávaly pravidla pro energetický trh a navrhovaly úpravy zaměřené na vytvoření příznivějšího prostředí pro investice do obnovitelných zdrojů v reakci na selhání trhu a na posílení energetické účinnosti; zdůrazňuje, že je důležité vytvořit pobídky k zajištění rovných podmínek v energetickém odvětví a zrušit nepřiměřené dotace pro výrobu energie z tradičních zdrojů, které narušují trhy s energií; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje nutnost zajištění příznivého podnikatelského prostředí a odpovídajícího regulačního rámce, které povzbudí soukromý sektor k investicím do obnovitelných zdrojů a jejich energetických přenosových soustav a podpoří přeshraniční obchodování s energií z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzdvihuje úlohu energetické účinnosti budov a její potenciál ke zlepšení a také význam renovací budov náročných na energii v EU a zemích Východního partnerství s cílem maximalizovat jejich energetickou účinnost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzývá orgány partnerských zemí přidružených k EU, aby urychlily proces sbližování svých právních předpisů s právními předpisy EU, které se týkají změny klimatu a energetiky, jak je stanoveno v dohodě o přidružení; zdůrazňuje v této souvislosti důležitost spolupráce s Energetickým společenstvím, Evropskou komisí a členskými státy EU v zájmu vytvoření právních, institucionálních, finančních, hospodářských a technologických předpokladů k zajištění postupného a sociálně přijatelného přechodu na nízkouhlíkové hospodářství; vítá nedávné rozšíření Energetického společenství o Gruzii, přičemž zároveň zdůrazňuje nutnost plného dodržování ustanovení členství v tomto společenství; vítá žádost Běloruska o status pozorovatele v rámci této organizace; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poznamenává, že výzkum, vývoj a investice v oblasti čisté energie závisí na stabilitě trhu a předvídatelnosti a jistotě regulačního rámce, což vyžaduje ambiciózní a realistickou dlouhodobou politickou vizi, včetně energetických a klimatických cílů a závazků, neustálých cílených pobídek a „trpělivého“ vlastního kapitálu, aby se vytvořily rovné podmínky mezi technologiemi s cílem usnadnit nové inovace, ulehčit dodávky energie, omezit překážky pro vstup na trh a umožnit, aby inovace v oblasti čisté energie dosáhly kritické úrovně nezbytné pro rozšíření na trhu; zdůrazňuje, že je potřeba věnovat větší pozornost systémovým inovacím v energetice, jakož i podpoře vzdělávání a podnikání, neboť inovace nejsou založené pouze na technologiích; zdůrazňuje, že je třeba, aby se v rámci tohoto systémového přístupu mohla účinně začleňovat různá existující i vývojem procházející řešení, a to zejména pokud jde o energetickou účinnost a integraci obnovitelných zdrojů energie; vyzývá k tomu, aby technologické a inovační platformy Evropské unie a zemí Východního partnerství byly používány jako pomocníci při vyhledávání perspektivních inovací v oblasti čisté energie, které si zaslouží cílenou podporu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že výzkum a inovace prostřednictvím soukromého sektoru, zejména prostřednictvím malých a středních podniků, jsou klíčem k podpoře čisté energie, energetické účinnosti, energetické udržitelnosti, ke zlepšení tvorby pracovních míst, růstu a investic v EU a zemích Východního partnerství; zdůrazňuje, že je potřeba přizpůsobit financování malých a středních podniků jejich požadavkům; domnívá se, že v zájmu dosažení úspěšného přechodu na udržitelné bezuhlíkové hospodářství je nutné zajistit, aby trhy práce mohly odpovídajícím způsobem reagovat na nové nároky inovativních systémů čisté energie, a současně přihlédnout k potřebě spravedlivého přechodu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je přesvědčeno, že k energetické účinnosti by mohlo přispět zahrnutí příslušných informací do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu; zdůrazňuje v této souvislosti význam propagování výměny osvědčených postupů a informací a zefektivnění pravidel účasti všech organizací, podniků, univerzit a institucí jak z EU, tak ze zemí Východního partnerství, na programech energetických inovací; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že je nutné dále zvýšit nejen financování spolupráce v energetické oblasti, ale rovněž zefektivnění energetických inovací v rámci dalších společenských problémů; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je i nadále znepokojeno složitostí stávajících finančních nástrojů a zdůrazňuje potřebu větší soudržnosti mezi příslušnými fondy určenými na projekty čisté energie; vyzývá Komisi, aby zjednodušila přístup a navýšila rozpočet, včetně přesměrování malé části přímých dotací na fosilní paliva, a podpořila, a tak zároveň urychlila udržitelný rozvoj; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzývá Komisi a země Východního partnerství, aby se při řešení otázek týkajících se energetického odvětví a odvětví souvisejících více snažily o podporu inovací spojených s udržitelným získáváním surovin, lepší koncepcí produktů a s recyklací a opětovným využitím a kaskádovým použitím stávajících kovů a materiálů v rámci oběhového hospodářství a energetických úspor; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdůrazňuje zájem EU a zemí Východního partnerství rozpoznat a potírat byrokracii, korupci a nekalé obchodní praktiky s ohledem na jejich negativní dopad v raných fázích revolučních vznikajících technologií; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzývá EU a země Východního partnerství, aby zvýšily úsilí o podporu a harmonizaci vzdělávání v akademické oblasti související s energetickou účinností; zdůrazňuje, že vzdělávání je nezbytné pro inovace a udržitelný rozvoj; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uvědomuje si, že je třeba vytvořit programy systémového vzdělávání a angažovanosti, které by umožnily plné zapojení společnosti do transformace energetického systému a postupný přechod občanů všech věkových kategorií od povědomí a porozumění k aktivnímu zapojení a převzetí odpovědnosti; žádá EU a země Východního partnerství, aby prosazovaly zapojení občanů do záležitostí souvisejících s energií prostřednictvím osvěty a komplexních a dostupných informací; zdůrazňuje, že je potřeba stanovit vhodná opatření v oblasti pracovní rekvalifikace za účelem sociálně přijatelného přechodu na nízkouhlíkové hospodářství; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je toho názoru, že v městských oblastech existují kromě dekarbonizace a renovace budov také obavy týkající se městské zeleně; vzhledem k tomu, že mizení městské zeleně lze jen obtížně zvrátit, doporučuje, aby se za prioritu považovalo její zachování; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je přesvědčeno, že odvětví dopravy skrývá obrovský potenciál a mělo by hrát zásadní roli při přechodu, a vybízí EU a země Východního partnerství, aby podporovaly mobilitu s nízkými emisemi; |
| --- | --- |

28.

Mnohostranná spolupráce a úspěšné programy

| 29. | vítá změny, které přijala Arménie, co se týče zákona o úsporách energie a o energii z obnovitelných zdrojů, a plán vyrábět 30 % z celkové produkce elektřiny z obnovitelných zdrojů do roku 2020; zdůrazňuje potenciál ke zlepšení účinnosti využívání energie v budovách a v rámci vytápění; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vítá snahu Ázerbájdžánu přijímat nové legislativní akty a rovněž modernizovat technologie a zařízení; důrazně podporuje nové programy určené ke zvýšení energetické účinnosti do roku 2020 a zřízení Národní agentury pro alternativní a obnovitelné zdroje energie s cílem přizpůsobit se energetické účinnosti; zdůrazňuje, že je nutné prosadit institut pro energetickou účinnost a zlepšit účinnost budov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podporuje větší důraz vlády na energetickou účinnost, zejména na snížení emisí skleníkových plynů, zvýšení podílu obnovitelných zdrojů ve skladbě zdrojů energie a snížení spotřeby energie; připomíná však svou výzvu adresovanou EU a běloruským orgánům, aby učinily bezpečnost běloruské jaderné elektrárny ve městě Astravěc svou prioritou a zajistily, aby byl pokrok ve vztazích mezi EU a Běloruskem podmíněn větší otevřeností, širší spoluprací a dodržováním veškerých mezinárodních norem jaderné bezpečnosti a ochrany životního prostředí ze strany Běloruska; |
| --- | --- |

31.

| 32. | důrazně podporuje závazek Gruzie v oblasti energetické účinnosti; vítá její přistoupení k Energetickému společenství v roce 2017; vítá intenzivní práci prováděnou za účelem vypracování a přípravy konečného znění návrhů zákonů o energetice, energetické účinnosti, označování energetické účinnosti, energetické náročnosti v budovách a prosazování obnovitelné energie, spolu s akčními plány v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdůrazňuje, že je důležité aktualizovat národní energetickou strategii na období do roku 2030 přijatou Moldavskou republikou v roce 2017, která předpokládá snížení energetické náročnosti o 10 % do roku 2020 a spotřeby energie v budovách o 20 % do roku 2020; vítá úspěšnou realizaci projektu týkajícího se energie a biomasy, který byl financovaný z prostředků EU a který přispěl ke zvýšení produkce obnovitelných zdrojů energie; zdůrazňuje důležitost přijetí zákona o energetické účinnosti, který provádí směrnici Evropské unie 2012/27/EU o energetické účinnosti; zdůrazňuje, že je nutné vypracovat národní plán v oblasti energetické účinnosti budov, který bude zohledňovat vnější a vnitřní klimatické faktory; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vítá cíl Gruzie snížit emise skleníkových plynů o 25 % pod stávající úroveň do roku 2030 coby její přínos k „zamýšleným vnitrostátně stanoveným příspěvkům“ v rámci Pařížské dohody; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vítá snahu zemí Východního partnerství zaměřenou na diverzifikaci jejich zdrojů energie; vítá významné kroky, které učinila Ukrajina za účelem snížení velmi vysoké energetické náročnosti svého hospodářství a infrastruktury, včetně přijetí zákona o státní komisi pro regulaci v oblasti energií a veřejných služeb, který podporuje vytvoření nezávislého regulačního orgánu na ukrajinském trhu s energií v souladu s normami EU; vítá pokrok, kterého Ukrajina dosáhla v oblasti energetické účinnosti, zejména přijetí zákona o fondu pro energetickou účinnost a další příslušné právní předpisy, které umožňují fungování ukrajinského fondu pro energetickou účinnost od začátku roku 2018, přičemž částečné financování probíhá ze strany EU; vítá zahájený proces oddělování, a to v souladu s třetím energetickým balíčkem EU; vítá přijetí nové energetické strategie pro Ukrajinu na období až do roku 2035 („bezpečnost, energetická účinnost, konkurenceschopnost“) v srpnu 2017, která stanovuje celý souhrn rozsáhlých reforem v energetickém odvětví spolu s novými cíli v oblasti obnovitelné energie, jakož i s cílem týkajícím se snížení energetické náročnosti hospodářství o polovinu do roku 2030; zdůrazňuje potřebu projektů energetické účinnosti na místní úrovni, které budou prospěšné pro komunity; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vítá rozšíření partnerství východní Evropy pro energetickou účinnost a životní prostředí na všechny země Východního partnerství a jejich zapojení do programu EU4Energy, které má za cíl urychlit realizaci projektů energetické účinnosti, zlepšit legislativní a regulační prostředí a podpořit spolupráci na projektech v oblasti infrastruktury; vyzývá ke sdílení získaných zkušeností a osvědčených postupů z úspěšně realizovaných projektů energetické účinnosti, jako je projekt týkající se energie a biomasy, který byl financován z prostředků EU v Moldavsku, a/nebo opatření přijatá Gruzií a Ukrajinou, která se zaměřují na zvýšení energetické účinnosti v bytovém sektoru; důrazně podporuje závazek Paktu starostů a primátorů EAST, který spojuje místní a regionální orgány ve společném úsilí o plnění cílů v oblasti klimatu a energetiky; vyzdvihuje význam dalších projektů financovaných z prostředků EU, jako je například soubor projektů Clima East, zaměřený na vybavení partnerských zemí, aby mohly dosáhnout snížení emisí skleníkových plynů; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vítá skutečnost, že Ázerbájdžán se podle indexu energetické produktivity a hospodářské prosperity nachází na 28. příčce globálního indexu energetické účinnosti; vítá skutečnost, že náročnost energetické produktivity se ročně zlepšuje o 12,8 %, což je nejrychlejší míra zlepšení energetické produktivity na světě; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vítá cíl Ázerbájdžánu snížit emise skleníkových plynů do roku 2030 o 30 % pod úroveň roku 1990 coby jeho přínos k zamýšleným vnitrostátně stanoveným příspěvkům; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vítá členství společnosti SOCAR v iniciativě Světové banky „Nulové flérování při běžném provozu do roku 2030“; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pověřuje své spolupředsedy, aby toto usnesení předali předsedovi Evropského parlamentu, Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, komisaři pro evropskou politiku sousedství a jednání o rozšíření, Evropské službě pro vnější činnost a vládám a parlamentům členských států Evropské unie a zemí Východního partnerství. |
| --- | --- |

40.

---

| 25.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 343/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 343/19

---

Usnesení Parlamentního shromáždění Euronest o řešení neformální a nehlášené práce a zlepšení sociálního zabezpečení zaměstnanců v Evropské unii a v zemích Východního partnerství

(2018/C 343/04)

PARLAMENTNÍ SHROMÁŽDĚNÍ EURONEST,

| — | s ohledem na dohody o přidružení uzavřené mezi Evropskou unií na straně jedné a Moldavskem, Gruzií a Ukrajinou na straně druhé, na komplexní a posílenou dohodu o partnerství uzavřenou s Arménií, a zejména na kapitoly těchto dohod zaměřené na obchod a udržitelný rozvoj a na zaměstnanost, sociální politiku a rovné příležitosti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohody o přidružení uzavřené mezi Evropskou unií na straně jedné a Moldavskem, Gruzií a Ukrajinou na straně druhé, na komplexní a posílenou dohodu o partnerství uzavřenou s Arménií, a zejména na kapitoly těchto dohod zaměřené na obchod a udržitelný rozvoj a na zaměstnanost, sociální politiku a rovné příležitosti,

| — | s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU), a zejména na preambuli a články 3 a 6 této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU), a zejména na preambuli a články 3 a 6 této smlouvy,

| — | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na články 6, 9, 145, 151, 152, 153, 154, 156, 159 a 168 této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na články 6, 9, 145, 151, 152, 153, 154, 156, 159 a 168 této smlouvy,

| — | s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie,

| — | s ohledem na Evropskou úmluvu o lidských právech, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Evropskou úmluvu o lidských právech,

| — | s ohledem na Evropskou sociální chartu ze dne 3. května 1996, a zejména na část I a článek 3 části II této charty, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Evropskou sociální chartu ze dne 3. května 1996, a zejména na část I a článek 3 části II této charty,

| — | s ohledem na Evropský kodex sociálního zabezpečení z roku 1964 a na revidovaný kodex z roku 1990, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Evropský kodex sociálního zabezpečení z roku 1964 a na revidovaný kodex z roku 1990,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 ze dne 29. dubna 2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení (1) a na Evropskou úmluvu o sociálním zabezpečení (ETS č. 078), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 ze dne 29. dubna 2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení (1) a na Evropskou úmluvu o sociálním zabezpečení (ETS č. 078),

| — | s ohledem na vyhlášení evropského pilíře sociálních práv v listopadu 2017 a na usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. ledna 2017 o evropském pilíři sociálních práv (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na vyhlášení evropského pilíře sociálních práv v listopadu 2017 a na usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. ledna 2017 o evropském pilíři sociálních práv (2),

| — | s ohledem na úmluvu a doporučení č. 81, 102, 129, 155, 187, 197, 202 a 204 Mezinárodní organizace práce (MOP) a na její agendu důstojné práce, |
| --- | --- |

—

s ohledem na úmluvu a doporučení č. 81, 102, 129, 155, 187, 197, 202 a 204 Mezinárodní organizace práce (MOP) a na její agendu důstojné práce,

| — | s ohledem na společné prohlášení přijaté na summitu Východního partnerství v Bruselu dne 24. listopadu 2017 a na 20 výstupů do roku 2020 a revidované uspořádání upravené v jejich příloze, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení přijaté na summitu Východního partnerství v Bruselu dne 24. listopadu 2017 a na 20 výstupů do roku 2020 a revidované uspořádání upravené v jejich příloze,

| A. | vzhledem k tomu, že v souladu s článkem 3 SEU Evropská unie usiluje o udržitelný rozvoj Evropy, směřující k plné zaměstnanosti a společenskému pokroku, s vysokým stupněm ochrany a zlepšování kvality životního prostředí; vzhledem k tomu, že EU v reakci na rostoucí problémy v oblastech sociálního zabezpečení a ochrany občanů EU vyhlásila evropský pilíř sociálních práv; vzhledem k tomu, že existuje sociální acquis EU založené na různých vnitrostátních, unijních a mezinárodních právních nástrojích, zejména úmluvách MOP a Rady Evropy, které se obvykle vztahují na práva spojená především s pracovními smlouvami, pracovními podmínkami nebo přístupem k sociálnímu zabezpečení; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v souladu s článkem 3 SEU Evropská unie usiluje o udržitelný rozvoj Evropy, směřující k plné zaměstnanosti a společenskému pokroku, s vysokým stupněm ochrany a zlepšování kvality životního prostředí; vzhledem k tomu, že EU v reakci na rostoucí problémy v oblastech sociálního zabezpečení a ochrany občanů EU vyhlásila evropský pilíř sociálních práv; vzhledem k tomu, že existuje sociální acquis EU založené na různých vnitrostátních, unijních a mezinárodních právních nástrojích, zejména úmluvách MOP a Rady Evropy, které se obvykle vztahují na práva spojená především s pracovními smlouvami, pracovními podmínkami nebo přístupem k sociálnímu zabezpečení;

| B. | vzhledem k tomu, že Listina základních práv Evropské unie stanovuje práva, která mají zvláštní význam pro pracovníky pohybující se po EU nebo přicházející do EU, a to zejména právo na lidskou důstojnost (článek 1), zákaz otroctví a nucené práce (článek 5), právo svobodné volby povolání a právo pracovat (článek 15), nepřípustnost diskriminace (článek 21), právo na informování a projednávání (článek 27), právo na kolektivní vyjednávání a akce (článek 28), právo na přístup ke službám zaměstnanosti (článek 29), ochranu v případě neoprávněného propuštění (článek 30), slušné a spravedlivé pracovní podmínky (článek 31), zákaz dětské práce a ochranu mladých lidí při práci (článek 32), sociální zabezpečení a sociální pomoc (článek 34), právo na zdravotní péči (článek 35) a právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces (článek 47); |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Listina základních práv Evropské unie stanovuje práva, která mají zvláštní význam pro pracovníky pohybující se po EU nebo přicházející do EU, a to zejména právo na lidskou důstojnost (článek 1), zákaz otroctví a nucené práce (článek 5), právo svobodné volby povolání a právo pracovat (článek 15), nepřípustnost diskriminace (článek 21), právo na informování a projednávání (článek 27), právo na kolektivní vyjednávání a akce (článek 28), právo na přístup ke službám zaměstnanosti (článek 29), ochranu v případě neoprávněného propuštění (článek 30), slušné a spravedlivé pracovní podmínky (článek 31), zákaz dětské práce a ochranu mladých lidí při práci (článek 32), sociální zabezpečení a sociální pomoc (článek 34), právo na zdravotní péči (článek 35) a právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces (článek 47);

| C. | vzhledem k tomu, že neexistuje žádný závazný mechanismus pro přeshraniční spolupráci mezi příslušnými orgány členských států EU k řešení problémů spojených s nehlášenou prací; vzhledem k tomu, že v květnu 2016 byla zřízena evropská platforma pro řešení problematiky nehlášené práce zaměřená na výměnu osvědčených postupů a informací týkajících se této otázky a na podporu spolupráce mezi členskými státy; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že neexistuje žádný závazný mechanismus pro přeshraniční spolupráci mezi příslušnými orgány členských států EU k řešení problémů spojených s nehlášenou prací; vzhledem k tomu, že v květnu 2016 byla zřízena evropská platforma pro řešení problematiky nehlášené práce zaměřená na výměnu osvědčených postupů a informací týkajících se této otázky a na podporu spolupráce mezi členskými státy;

| D. | vzhledem k tomu, že Komise navrhla novou směrnici o transparentních a předvídatelných pracovních podmínkách; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Komise navrhla novou směrnici o transparentních a předvídatelných pracovních podmínkách;

| E. | vzhledem k tomu, že Komise předložila návrh doporučení Rady o přístupu pracovníků a osob samostatně výdělečně činných k sociální ochraně; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Komise předložila návrh doporučení Rady o přístupu pracovníků a osob samostatně výdělečně činných k sociální ochraně;

| F. | vzhledem k tomu, že Komise oznámila zřízení Evropského orgánu pro pracovní záležitosti, aby bylo zajištěno prosazování unijních pravidel upravujících mobilitu pracovní síly; vzhledem k tomu, že také oznámila plány na vytvoření evropského čísla sociálního zabezpečení; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že Komise oznámila zřízení Evropského orgánu pro pracovní záležitosti, aby bylo zajištěno prosazování unijních pravidel upravujících mobilitu pracovní síly; vzhledem k tomu, že také oznámila plány na vytvoření evropského čísla sociálního zabezpečení;

| G. | vzhledem k tomu, že evropská politika sousedství, a zejména prohloubené a komplexní zóny volného obchodu s Gruzií, Moldavskou republikou a Ukrajinou, a bezvízové režimy mají dalekosáhlé důsledky pro trh práce a sociální podmínky zaměstnanců jak v členských státech EU, tak v zemích Východního partnerství; vzhledem k tomu, že přeshraniční podnikání vyžaduje spolupráci vnitrostátních kontrolních a donucovacích orgánů, aby se zajistilo uplatňování stávajících právních předpisů; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že evropská politika sousedství, a zejména prohloubené a komplexní zóny volného obchodu s Gruzií, Moldavskou republikou a Ukrajinou, a bezvízové režimy mají dalekosáhlé důsledky pro trh práce a sociální podmínky zaměstnanců jak v členských státech EU, tak v zemích Východního partnerství; vzhledem k tomu, že přeshraniční podnikání vyžaduje spolupráci vnitrostátních kontrolních a donucovacích orgánů, aby se zajistilo uplatňování stávajících právních předpisů;

| H. | vzhledem k tomu, že nezaměstnanost, korupce a špatná správa věcí veřejných a také násilné konflikty v sousedství EU nutí obyvatele opustit své domovy a hledat práci, kde je to možné, a to i v zahraničí; vzhledem k tomu, že je pravděpodobnější, že se nehlášenými pracovníky bez sociální ochrany stanou uprchlíci a přistěhovalci, a tito lidé jsou často najímáni na nekvalifikovanou práci; vzhledem k tomu, že uprchlíci a přistěhovalci, zejména ženy, představují nejzranitelnější skupiny na trhu práce i ve společnosti jako celku; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že nezaměstnanost, korupce a špatná správa věcí veřejných a také násilné konflikty v sousedství EU nutí obyvatele opustit své domovy a hledat práci, kde je to možné, a to i v zahraničí; vzhledem k tomu, že je pravděpodobnější, že se nehlášenými pracovníky bez sociální ochrany stanou uprchlíci a přistěhovalci, a tito lidé jsou často najímáni na nekvalifikovanou práci; vzhledem k tomu, že uprchlíci a přistěhovalci, zejména ženy, představují nejzranitelnější skupiny na trhu práce i ve společnosti jako celku;

| I. | vzhledem k tomu, že sociální následky celosvětové finanční a hospodářské krize a procesy transformace v členských státech EU a v zemích Východního partnerství jsou dalekosáhlé, od nezaměstnanosti mladých lidí a dlouhodobé nezaměstnanosti až po narůstající nerovnosti a chudobu; vzhledem k tomu, že tento vývoj, který je často vedlejším produktem úsporných opatření, měl za následek řadu změn v systémech sociálního zabezpečení členských států EU a sousedních zemích, které vedly ke snížení standardů, a to i v oblastech zdravotní péče a důchodů; vzhledem k tomu, že reformy zákoníků práce měly za následek deregulaci a liberalizaci, ale neomezily neformální ekonomiku; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že sociální následky celosvětové finanční a hospodářské krize a procesy transformace v členských státech EU a v zemích Východního partnerství jsou dalekosáhlé, od nezaměstnanosti mladých lidí a dlouhodobé nezaměstnanosti až po narůstající nerovnosti a chudobu; vzhledem k tomu, že tento vývoj, který je často vedlejším produktem úsporných opatření, měl za následek řadu změn v systémech sociálního zabezpečení členských států EU a sousedních zemích, které vedly ke snížení standardů, a to i v oblastech zdravotní péče a důchodů; vzhledem k tomu, že reformy zákoníků práce měly za následek deregulaci a liberalizaci, ale neomezily neformální ekonomiku;

| J. | vzhledem k tomu, že nehlášená práce má často přeshraniční charakter; vzhledem k tomu, že povaha nehlášené práce se může v jednotlivých zemích lišit v závislosti na hospodářském, správním a sociálním kontextu; vzhledem k tomu, že vnitrostátní právní předpisy týkající se nehlášené práce a definice používané na vnitrostátní úrovni se v jednotlivých zemích liší; vzhledem k tomu, že opatření k řešení problematiky nehlášené práce by tedy měla být koncipována tak, aby takové rozdíly zohledňovala; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že nehlášená práce má často přeshraniční charakter; vzhledem k tomu, že povaha nehlášené práce se může v jednotlivých zemích lišit v závislosti na hospodářském, správním a sociálním kontextu; vzhledem k tomu, že vnitrostátní právní předpisy týkající se nehlášené práce a definice používané na vnitrostátní úrovni se v jednotlivých zemích liší; vzhledem k tomu, že opatření k řešení problematiky nehlášené práce by tedy měla být koncipována tak, aby takové rozdíly zohledňovala;

| K. | vzhledem k tomu, že možnost nalezení nehlášené práce je klíčovým faktorem posilujícím podporu nelegálního přistěhovalectví; vzhledem k tomu, že osobám, jejichž pobyt je neoprávněný nebo neregulovaný a na které se zpravidla nevztahuje systém sociálního zabezpečení, je často nabízena nehlášená práce za podmínek, které jsou ze sociálního hlediska nepřijatelné a porušují právní předpisy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví nebo vnitrostátní kolektivní smlouvy; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že možnost nalezení nehlášené práce je klíčovým faktorem posilujícím podporu nelegálního přistěhovalectví; vzhledem k tomu, že osobám, jejichž pobyt je neoprávněný nebo neregulovaný a na které se zpravidla nevztahuje systém sociálního zabezpečení, je často nabízena nehlášená práce za podmínek, které jsou ze sociálního hlediska nepřijatelné a porušují právní předpisy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví nebo vnitrostátní kolektivní smlouvy;

| L. | vzhledem k tomu, že trhy práce a společnost se v členských státech EU i zemích Východního partnerství vyvíjejí a digitální revoluce, změny rozvržení práce a demografický vývoj s sebou nesou značné problémy a vytvářejí pro trh práce nové výzvy a příležitosti; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že trhy práce a společnost se v členských státech EU i zemích Východního partnerství vyvíjejí a digitální revoluce, změny rozvržení práce a demografický vývoj s sebou nesou značné problémy a vytvářejí pro trh práce nové výzvy a příležitosti;

| M. | vzhledem k tomu, že právní předpisy EU i jejích členských států sice kriminalizují závažné formy pracovního vykořisťování, ale stále existují případy, kdy je vykořisťování v odvětví práce v domácnosti, například při práci zahrnující úklid a péči o děti nebo starší osoby, tolerováno; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že právní předpisy EU i jejích členských států sice kriminalizují závažné formy pracovního vykořisťování, ale stále existují případy, kdy je vykořisťování v odvětví práce v domácnosti, například při práci zahrnující úklid a péči o děti nebo starší osoby, tolerováno;

Obecné připomínky

| 1. | zdůrazňuje skutečnost, že boj proti nehlášené práci a opatření, která mají zaručit sociální zabezpečení, představují závažný společný problém členských států EU a zemí Východního partnerství, a měly by proto být předmětem společného úsilí a spolupráce; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uznává, že nehlášená práce je problém komplexní a náročný, zejména pro země potýkající se se složitými sociálně-ekonomickými podmínkami, které zahrnují vysokou nezaměstnanost, rozšířenou chudobu a sociální vyloučení, špatné podnikatelské prostředí a nedostatek fiskálního prostoru; zdůrazňuje však, že nehlášená práce má vážné důsledky pro společnost jako celek, a to mimo jiné ušlé příjmy vnitrostátních daňových orgánů, narušení financování a rozdělování sociálního zabezpečení, nejisté pracovní podmínky a systémová rizika v souvislosti s porušováním základních práv pracovníků, nedostatečné kolektivní zastoupení a nekalou hospodářskou soutěž mezi podniky; zdůrazňuje proto, že jsou zapotřebí ucelené a integrované vnitrostátní strategie a mezinárodní spolupráce za účelem usnadnění přechodu od neformální ekonomiky na ekonomiku formální; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyjadřuje proto politování nad tím, že se politika Východního partnerství zatím nezaměřila na složitou síť problémů spojených s nehlášenou prací, přechodem od neformální ekonomiky a práce k formální a se sociálním zabezpečením pracovníků; |
| --- | --- |

3.

| 4. | upozorňuje na skutečnost, že veřejná správa a soudní systém, jimž občané mohou důvěřovat, odrazují od nehlášené práce; zdůrazňuje proto, že právní stát, řádná správa věcí veřejných a odstranění korupce jsou klíčové pro přechod z neformální ekonomiky na ekonomiku formální; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyjadřuje znepokojení nad mírou nezaměstnanosti mladých lidí a počtem mladých lidí v EU a zemích Východního partnerství, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, a nad mírou účasti mládeže na stínové ekonomice; zdůrazňuje, že mladí lidé nesou kulturní, hospodářské a sociální dědictví země do budoucnosti, a že by proto mělo být prioritou vytváření pracovních míst pro mladé lidi a také přijímání opatření, která pobídnou osoby zastávající nehlášenou práci k tomu, aby se přesunuli do formální ekonomiky; zdůrazňuje, že by příští víceletý finanční rámec (VFR) a nástupce evropského nástroje sousedství měly poskytnout větší podporu zaměstnanosti mladých lidí v rámci oficiální ekonomiky, a to uplatňováním osvědčených postupů vyvinutých v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vybízí k vytvoření systému, jehož prostřednictvím by kvalifikace získané v zemích Východního partnerství byly uznány v EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | připomíná význam politiky nulové tolerance při zadávání veřejných zakázek a poskytování úvěrů ze strany mezinárodních finančních institucí (Světové banky, Mezinárodní finanční korporace, Evropské banky pro obnovu a rozvoj a Evropské investiční banky) na nehlášenou práci, a to i při delegování a v dodavatelských řetězcích; |
| --- | --- |

7.

Krátkodobá opatření

| 8. | vyzývá členské státy EU a země Východního partnerství, aby zvýšily povědomí veřejnosti o naléhavé potřebě opatření a zesílily své úsilí v boji proti nehlášené práci, mimo jiné pomocí osvětových kampaní ve spojení se sociálními partnery; vyzývá Komisi, aby členské státy EU a země Východního partnerství podpořila při zajišťování účinného poskytování informací o důsledcích nehlášené práce pro pracovníky, podniky a společnost a o právech pracovníků vyplývajících z mezinárodních pracovních standardů zakotvených v úmluvách MOP, včetně postupů podávání stížností a odvolání; zdůrazňuje nutnost zlepšit informovanost široké veřejnosti o skutečnosti, že lidé vykonávající nehlášenou práci mohou být hrubě vykořisťováni, a prosazovat uplatňování nulové tolerance vykořisťování těchto pracovníků, a to i v soukromých domácnostech; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vybízí EU a země Východního partnerství, které tak dosud neučinily, aby ratifikovaly a prosazovaly v praxi příslušné úmluvy a doporučení MOP, mimo jiné č. 94 (pracovní doložky (smlouvy o veřejných zakázkách)), 102 (sociální zabezpečení (minimální standardy)), 144 (trojstranné konzultace), 155 (bezpečnost a ochrana zdraví při práci) a její protokol z roku 2002, 167 (bezpečnost a zdraví ve stavebnictví), 177 (práce doma), 184 (bezpečnost a zdraví v zemědělství), 187 (podpůrný rámec pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci), 189 (pracovníci v cizí domácnosti), 202 (minimální úrovně sociální ochrany), 204 (přechod od neformální ekonomiky k ekonomice formální) a 205 (zaměstnanost a důstojná práce pro mír a odolnost); |
| --- | --- |

9.

| 10. | zastává názor, že by měl být kladen mnohem větší důraz na provádění ustanovení kapitol dvoustranných dohod mezi EU a zeměmi Východního partnerství týkajících se „obchodu a udržitelného rozvoje“ a „zaměstnanosti, sociální politiky a rovných příležitostí“; vyzývá Komisi, aby v rámci výročních zpráv o provádění předložila podrobné informace o provádění příslušných ustanovení dohod o přidružení/prohloubených a komplexních dohod o volném obchodu s Moldavskem, Gruzií a Ukrajinou, jakož i o pokroku při provádění příslušných ustanovení komplexní a posílené dohody o partnerství mezi EU a Arménií v návaznosti na její ratifikaci; |
| --- | --- |

10.

| 11. | požaduje vytvoření mechanismu institucionální spolupráce v rámci mnohostranného uspořádání Východního partnerství za účelem řešení nehlášené práce; doporučuje zřízení mnohostranné (dílčí) platformy v rámci Generálního ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování, která by orgánům zemí Východního partnerství, včetně platformy č. 2, poskytovala informace o sociálních a pracovních aspektech obchodu a ekonomické spolupráce; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zastává názor, že by podle vzoru platformy zaměřené na nehlášenou práci mohl být vytvořen mechanismus založený na výměně osvědčených postupů a zlepšení v oblasti sběru dat; zdůrazňuje, že by takový mechanismus měl poskytnout rámec pro hodnocení faktorů, charakteristik, příčin a okolností v souvislosti s neformální a nehlášenou prací a špatnými pracovními podmínkami ve vnitrostátním i přeshraničním kontextu a pro výměnu osvědčených postupů, jak zlepšit sociální zabezpečení pracovníků a prosazovat důstojnou práci a sociální ochranu pro všechny; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá členské státy a země Východního partnerství k uzavření dvoustranných dohod o výměně údajů a administrativní spolupráci v oblasti přeshraniční nehlášené práce; zdůrazňuje nutnost vyvinout praktické nástroje pro boj proti organizovaným formám a sítím přeshraniční nehlášené práce; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vítá přijetí evropského pilíře sociálních práv; vyzývá členské státy EU a země Východního partnerství, aby na příštím setkání na vysoké úrovni projednaly způsoby, jak přizpůsobit politiku Východního partnerství s ohledem na evropský pilíř sociálních práv, a vypracovaly společný rámec pro analýzu stavu dodržování základních sociálních práv, a to za využití 20 zásad evropského pilíře sociálních práv a srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů jako reference a s dlouhodobým cílem, aby země Východního partnerství těchto 20 zásad dodržovaly; |
| --- | --- |

14.

| 15. | domnívá se, že zřízená platforma zaměřená na nehlášenou práci by mohla přispět k posílení spolupráce, neboť sdružuje odborníky ze zemí EU i Východního partnerství; vyzývá EU, aby zvážila mechanismus, který by zemím mimo EU umožnil zapojit se do činností platformy zaměřené na nehlášenou práci a těžit z nich; |
| --- | --- |

15.

| 16. | požaduje, aby programy na podporu zaměstnanosti a důstojné práce byly otevřeny zemím Východního partnerství; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že inspekce práce hrají důležitou úlohu při ochraně práv zaměstnanců, zajišťování zdraví a bezpečnosti při práci, v boji proti nezdravým pracovním prostředím, v předcházení porušování pravidel o ochraně zaměstnanců a rovněž při podpoře spravedlivého a sociálního hospodářského růstu, protože přispívají k tomu, že jsou mzdy a příspěvky na sociální zabezpečení skutečně vypláceny, a tedy se zvyšují daňové příjmy i příjmy systémů sociálního zabezpečení a je zajištěno pojistné krytí zaměstnanců pro případ nemoci, úrazu na pracovišti a pro výplatu důchodů; vyjadřuje politování nad tím, že orgány inspekce práce byly v důsledku úsporných opatření a transformačních procesů oslabeny nebo zcela zrušeny; vyzývá zejména země Východního partnerství, aby tento vývoj zvrátily a poskytly vnitrostátním orgánům inspekce práce odpovídající finanční prostředky, personál a odborné vzdělávání; vyzývá Komisi k podpoře přeshraničního odborného vzdělávání a jiných forem spolupráce mezi vnitrostátními orgány inspekce práce; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poukazuje na významnou úlohu, kterou v mnoha členských státech EU v boji proti nehlášené práci hrají sociální partneři; zdůrazňuje potřebu posílit sociální dialog a konzultace sociálních partnerů v zemích Východního partnerství, aby se mohli zapojit do zlepšování pracovních podmínek, pracovních norem a sociální ochrany; |
| --- | --- |

18.

| 19. | doporučuje vnitrostátním orgánům v členských státech EU, aby podporovaly domácí aliance proti nehlášené práci v nejvíce dotčených oblastech, jako je stavebnictví, doprava, cestovní ruch a zemědělství; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdůrazňuje důležitou roli odborů v boji proti nehlášené práci a ochraně nehlášených pracovníků, neboť odbory se o problematických, podvodných nebo nelegálních situacích či situacích, kdy dochází k zneužívání, obvykle dovídají jako první; se znepokojením bere na vědomí potíže, jimž odbory v zemích Východního partnerství čelí a které sahají od omezení svobody shromažďování a sdružování po překážky bránící sociálnímu dialogu; vyzývá členské státy EU a země Východního partnerství k zajištění nezbytných podmínek, aby odbory mohly jednat, a vyzývá Evropskou komisi, aby pokračovala v jejich podpoře; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pobízí členy obce podnikatelů v EU a v zemích Východního partnerství, aby přijali sociální odpovědnost podniků v boji proti nehlášené práci, a to i v dodavatelských řetězcích; připomíná jim, že nehlášená práce způsobuje nespravedlivou hospodářskou soutěž na trhu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vítá vytvoření pracovní skupiny 5 pro sociální a pracovní politiky a sociální dialog v rámci fóra občanské společnosti Východního partnerství; navrhuje, aby tato pracovní skupina přispívala k probíhající diskusi o boji proti nehlášené práci vlastními příspěvky o úloze občanské společnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzývá EU, aby část pomoci poskytované zemím Východního partnerství, která bude poskytnuta v rámci finančních nástrojů VFR na období po roce 2020, vyčlenila na tento složitý soubor problémů, včetně podpory institucionálního vývoje systémů inspekce práce, a na posílení sociálního dialogu a kapacit sociálních partnerů, a to i na odvětvové úrovni, jakož i občanského dialogu a činnosti občanské společnosti obecně; |
| --- | --- |

23.

Dlouhodobá opatření

| 24. | zdůrazňuje, že přechod od neformální ekonomiky k ekonomice formální by měl tvořit součást rozsáhlejší dlouhodobé strategie zaměřené na podporu strukturovaného vytváření pracovních míst, zlepšení kvality pracovních míst a podpory přístupu k zaměstnání, boj proti segmentaci pracovní síly, boj proti korupci, zabezpečení fiskálních a sociálních příspěvků, rozvoj nebo rozšíření krytí komplexního sociálního pojištění a zajištění univerzální minimální úrovně sociální ochrany v souladu s doporučením MOP č. 202; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdůrazňuje, že ze zkušeností vyplývá, že zmocňování orgánů k zajištění dodržování stávajících právních předpisů i poskytování pobídek, jako jsou snížení daně z příjmu a subvenční programy zaměřené na legalizaci pracovních míst, úspěšně přispívají ke změně nehlášené práce na práci nahlášenou; vyzývá členské státy EU a země Východního partnerství, aby vypracovaly dlouhodobý plán s ověřitelnými ukazateli; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vybízí země Východního partnerství k budování vnitrostátních kapacit pro předcházení a řešení nehlášené práce za široké účasti zúčastněných subjektů, včetně sociálních partnerů a nevládních organizací; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdůrazňuje, že atraktivitu nehlášené práce lze účinně snížit vytvořením transparentních daňových a veřejných systémů sociální ochrany, které jsou přístupné a atraktivní; vyzývá členské státy EU a země Východního partnerství, aby vypracovaly vnitrostátní strategie zaměřené na dosažení komplexních systémů sociálního zabezpečení v souladu s doporučením MOP č. 202 týkajícím se minimálních úrovní sociální ochrany a s úmluvou č. 102 týkající se sociálního zabezpečení, a to za účelem rozšíření oblasti působnosti na obyvatele, kteří nyní v rámci neformální ekonomiky pokrytí nejsou, a dále za účelem odpovídajícího řešení problému nehlášené práce; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pobízí členské státy EU a země Východního partnerství k uzavření dvoustranných dohod, zejména v případě zemí, které zažívají trend emigračních a imigračních toků, které v konečném důsledku způsobují nehlášenou práci; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzývá členské státy a země Východního partnerství, aby vypracovaly společný rámec pro koordinaci sociálního zabezpečení za účelem zajištění nároků mobilních pracovníků na sociální zabezpečení; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pověřuje své spolupředsedy, aby předali toto usnesení předsedovi Evropského parlamentu, Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Evropské službě pro vnější činnost a vládám a parlamentům členských států EU a zemí Východního partnerství. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  Úř. věst. L 166, 30.4.2004, s. 1.

(2)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0010.

---

| 25.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 343/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 343/24

---

Usnesení Parlamentního shromáždění Euronest o ukrajinských politických vězních v Rusku, zejména Olehu Sencovi

(2018/C 343/05)

PARLAMENTNÍ SHROMÁŽDĚNÍ EURONEST,

| — | s ohledem na předchozí usnesení Evropského parlamentu o Rusku, zejména na usnesení ze dne 14. června 2018 o Rusku, především o případu ukrajinského politického vězně Oleha Sencova, a ze dne 16. března 2017 o ukrajinských vězních v Rusku a situaci na Krymu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na předchozí usnesení Evropského parlamentu o Rusku, zejména na usnesení ze dne 14. června 2018 o Rusku, především o případu ukrajinského politického vězně Oleha Sencova, a ze dne 16. března 2017 o ukrajinských vězních v Rusku a situaci na Krymu,

| — | s ohledem na prohlášení, které dne 25. května 2018 vydala mluvčí Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) o případech několika vězňů na nezákonně anektovaných územích Krym a Sevastopol a vězňů pocházejících z Krymu a Sevastopolu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení, které dne 25. května 2018 vydala mluvčí Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) o případech několika vězňů na nezákonně anektovaných územích Krym a Sevastopol a vězňů pocházejících z Krymu a Sevastopolu,

| — | s ohledem na výměnu názorů o Rusku, která proběhla na zasedání Rady pro zahraniční věci dne 16. dubna 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výměnu názorů o Rusku, která proběhla na zasedání Rady pro zahraniční věci dne 16. dubna 2018,

| — | s ohledem na článek 5 Všeobecné deklarace lidských práv a článek 7 Mezinárodního paktu o občanských a politických právech, jichž je Ruská federace smluvní stranou a v nichž je stanoveno, že nikdo nesmí být mučen nebo podrobován krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 5 Všeobecné deklarace lidských práv a článek 7 Mezinárodního paktu o občanských a politických právech, jichž je Ruská federace smluvní stranou a v nichž je stanoveno, že nikdo nesmí být mučen nebo podrobován krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestu,

| — | s ohledem na Ženevskou úmluvu o ochraně civilních osob za války, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Ženevskou úmluvu o ochraně civilních osob za války,

| A. | vzhledem k tomu, že je v Rusku a na okupovaném Krymu více než 70 politických vězňů; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že je v Rusku a na okupovaném Krymu více než 70 politických vězňů;

| B. | vzhledem k zatčení ukrajinského režiséra Oleha Sencova, jenž se stavěl proti nezákonné anexi Krymského poloostrova Ruskem, k němuž došlo v květnu 2014 v souvislosti s jeho údajnou činností provozovanou na Krymu; vzhledem k tomu, že se s ním nehledě na to, že je ukrajinským státním příslušníkem, zacházelo jako s ruským občanem; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k zatčení ukrajinského režiséra Oleha Sencova, jenž se stavěl proti nezákonné anexi Krymského poloostrova Ruskem, k němuž došlo v květnu 2014 v souvislosti s jeho údajnou činností provozovanou na Krymu; vzhledem k tomu, že se s ním nehledě na to, že je ukrajinským státním příslušníkem, zacházelo jako s ruským občanem;

| C. | vzhledem k tomu, že obránci lidských práv a představitelé občanské společnosti, zejména Krymských Tatarů, čelí vyhrožování, zastrašování a zatýkání; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že obránci lidských práv a představitelé občanské společnosti, zejména Krymských Tatarů, čelí vyhrožování, zastrašování a zatýkání;

| D. | vzhledem k tomu, že mnoho vězněných a zadržovaných osob je ve vězení vystaveno drsným a nehumánním podmínkám, které ohrožují jejich fyzické a psychické zdraví; vzhledem k tomu, že někteří vězni vyžadují okamžitou lékařskou pomoc a léčbu; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že mnoho vězněných a zadržovaných osob je ve vězení vystaveno drsným a nehumánním podmínkám, které ohrožují jejich fyzické a psychické zdraví; vzhledem k tomu, že někteří vězni vyžadují okamžitou lékařskou pomoc a léčbu;

1.

požaduje po ruských orgánech, aby okamžitě a bezpodmínečně propustily Oleha Sencova a všechny další ukrajinské občany nezákonně zadržované v Rusku a na Krymském poloostrově; připomíná, že v současné době je v Rusku a na okupovaném Krymu celkem více než 70 (1) ukrajinských politických vězňů;

2.

vyjadřuje politování nad tím, že další odsouzený v této věci, Olexandr Kolčenko, byl odsouzen k deseti letům odnětí svobody;

3.

zdůrazňuje, že další nezákonně zadržovaný ukrajinský občan Volodymyr Baluch drží od 19. března hladovku;

4.

vyjadřuje hluboké znepokojení nad tím, že mnozí ukrajinští političtí vězni, jako je Mykola Karpjuk, Volodymyr Prysyč, Oleksij Čirnij a Jevhen Panov, byli krutě mučeni;

5.

zdůrazňuje, že zacházení se všemi vězni musí splňovat mezinárodní normy a že zadržované osoby by měly mít přístup k právnímu poradenství, ke své rodině, svým diplomatickým zástupcům a zdravotní péči;

6.

poukazuje na to, že ruské orgány coby de facto zástupci okupační mocnosti, které mají nad Krymem faktickou kontrolu, jsou plně odpovědné za ochranu krymských občanů před svévolnými soudními či správními opatřeními a že jsou ze stejného důvodu vázány mezinárodním humanitárním právem a mají povinnost zajistit ochranu lidských práv na poloostrově;

7.

odsuzuje porušování mezinárodního práva Ruskem na okupovaném Krymu, včetně prosazování ruských právních předpisů, těžkou militarizaci Krymského poloostrova, která ohrožuje bezpečnost tohoto regionu, a rozsáhlé a systematické porušování lidských práv na Krymu, zaměřené zejména na etnické Ukrajince a Krymské Tatary;

8.

naléhavě žádá Rusko, aby zajistilo bezpodmínečný a neomezený přístup mezinárodním pozorovatelům v oblasti lidských práv a monitorovacím misím; vyzývá mezinárodní organizace, jako je Organizace spojených národů, Rada Evropy a Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě, aby situaci v oblasti lidských práv na Krymu monitorovaly důsledněji a aby přijaly příslušná opatření;

9.

vyzývá Radu a členské státy EU, aby zůstaly neústupné a jednotné v uplatňování sjednaných sankcí vůči Rusku a odhodlané je prodloužit a aby zvážily cílená opatření vůči jednotlivcům, kteří jsou odpovědní za zatčení a trestní stíhání politických vězňů;

10.

zdůrazňuje, že je důležité, aby delegace Evropské unie v Rusku a velvyslanectví členských států EU sledovaly soudní řízení s obránci lidských práv;

11.

opětovně vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Evropskou službu pro vnější činnost, aby zajistily, aby bylo při konzultacích mezi EU a Ruskem o lidských právech, jakmile budou obnoveny, upozorňováno na případy všech osob stíhaných z politických důvodů, aby zástupci Ruska byli při těchto konzultacích oficiálně požádáni o vyjádření ke každému jednotlivému případu a aby byl Parlament informován o jejich výměnách názorů s ruskými orgány;

12.

vyzývá EU, aby učinila prohlášení, v němž by odsoudila porušování lidských práv v Rusku a snahu schovat je pod pokličku mistrovství světa ve fotbale;

13.

pověřuje své předsedy, aby předali toto usnesení místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Východního partnerství, Radě Evropy, Organizaci pro bezpečnost a spolupráci v Evropě a prezidentovi, vládě a parlamentu Ruské federace.

---

(1)  Tento seznam obsahuje mj. následující jména: Tejmur Abdullajev, Uzejr Abdullajev, Taljat Abdurachmanov, Rustem Abiltarov, Zevri Abseitov, Muslim Alijev, Refat Alimov, Keazim Ametov, Ernes Ametov, Ali Asanov, Marlen Asanov, Volodymyr Baluch, Ali Barijev, Enver Bekirov, Memet Běljalov, Oleksij Bessarabov, Rustem Vajtov, Resuľ Věliljajev, Valentyn Vyhovskij, Pavlo Hryb, Mykola Dadeu, Konstantin Davydenko, Bekir Dehermendži, Mustafa Dehermendži, Emil Džemadenov, Arsen Džeparov, Dmitrij Dolhopolov, Volodymyr Dudka, Andrij Zachtěj, Ruslan Zejtullajev, Server Zekirjajev, Timur Ibrahimov, Rustem Ismajlov, Jevhenij Karakašev, Mykola Karpjuk, Stanislav Klych, Andrij Kolomijec, Olaksandr Kolčenko, Olaksandr Kostenko, Emir-Usejn Kuku, Hennadij Limeško, Serhij Litvinov, Enver Mamutov, Nariman Memedeminov, Remzi Memetov, Emil Minasov, Ihor Movenko, Sejran Muradosilov, Sejran Mustafajev, Server Mustafajev, Jevhen Panov, Nuri Primov, Volodymyr Prysyč, Ismail Ramazanov, Fevzi Sahandži, Ferat Sajfullajev, Ajder Saledinov, Sejran Salijev, Enver Sejtosmanov, Oleh Sencov, Oleksij Sizonovič, Vadym Siruk, Edem Smailov, Oleksandr Stěšenko, Oleksij Stohnij, Renat Sulejmanov, Anna Suchonosovová, Roman Suščenko, Roman Těrnovskij, Ruslan Ametov, Asan Čapuch, Oleksij Čirnij, Hlib Šablij, Mykola Šiptur, Dmytro Štyblikov, Oleksandr Šumkov, Viktor Šur.

1

---

| 25.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 343/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 343/26

---

Usnesení Parlamentního shromáždění Euronest o urychlení ratifikace Dohody o komplexním a posíleném partnerství mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Arménskou republikou na straně druhé vnitrostátními parlamenty

(2018/C 343/06)

PARLAMENTNÍ SHROMÁŽDĚNÍ EURONEST,

| — | s ohledem na ustavující listinu Parlamentního shromáždění Euronest ze dne 3. května 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na ustavující listinu Parlamentního shromáždění Euronest ze dne 3. května 2011,

| — | s ohledem na společné prohlášení ze summitu Východního partnerství ze dne 24. listopadu 2017 v Bruselu a na svá předchozí usnesení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení ze summitu Východního partnerství ze dne 24. listopadu 2017 v Bruselu a na svá předchozí usnesení,

| — | s ohledem na Dohodu o komplexním a posíleném partnerství mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Arménskou republikou na straně druhé, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Dohodu o komplexním a posíleném partnerství mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Arménskou republikou na straně druhé,

| — | s ohledem na priority partnerství EU–Alžírsko podepsané dne 21. února 2018 v Bruselu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na priority partnerství EU–Alžírsko podepsané dne 21. února 2018 v Bruselu,

| — | s ohledem na sdělení předsednictva Parlamentního shromáždění Euronest summitu Východního partnerství dne 24. listopadu 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení předsednictva Parlamentního shromáždění Euronest summitu Východního partnerství dne 24. listopadu 2017,

| — | s ohledem na společný pracovní dokument ze dne 9. června 2017 nazvaný „Východní partnerství – 20 cílů pro rok 2020: zaměření se na hlavní priority a hmatatelné výsledky“ (SWD(2017)0300), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společný pracovní dokument ze dne 9. června 2017 nazvaný „Východní partnerství – 20 cílů pro rok 2020: zaměření se na hlavní priority a hmatatelné výsledky“ (SWD(2017)0300),

| A. | vzhledem k tomu, že ve společném prohlášení ze summitu Východního partnerství ze dne 24. listopadu 2017 v Bruselu účastníci summitu uvítali podepsání dohody o komplexním a posíleném partnerství mezi Evropskou unií a Arménií bezprostředně před summitem; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že ve společném prohlášení ze summitu Východního partnerství ze dne 24. listopadu 2017 v Bruselu účastníci summitu uvítali podepsání dohody o komplexním a posíleném partnerství mezi Evropskou unií a Arménií bezprostředně před summitem;

| B. | vzhledem k tomu, že podepsání posílené dohody mezi Evropskou unií a Arménií před summitem Východního partnerství v Bruselu dne 24. listopadu 2014 umožnilo Evropské unii a Arménii lépe spolupracovat za účelem řešení existujících problémů; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že podepsání posílené dohody mezi Evropskou unií a Arménií před summitem Východního partnerství v Bruselu dne 24. listopadu 2014 umožnilo Evropské unii a Arménii lépe spolupracovat za účelem řešení existujících problémů;

| C. | vzhledem k tomu, že Arménie znovu potvrdila své závazky vůči tomuto strategickému a ambicióznímu partnerství s Evropskou unií, které je založeno na sdílených zásadách, společných zájmech a porozumění, sdílené sounáležitosti a odpovědnosti, rozlišování a vzájemné zodpovědnosti, které přivedou země Východního partnerství blíže k Evropské unii; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Arménie znovu potvrdila své závazky vůči tomuto strategickému a ambicióznímu partnerství s Evropskou unií, které je založeno na sdílených zásadách, společných zájmech a porozumění, sdílené sounáležitosti a odpovědnosti, rozlišování a vzájemné zodpovědnosti, které přivedou země Východního partnerství blíže k Evropské unii;

| D. | vzhledem k tomu, že Národní shromáždění Arménské republiky jednomyslně ratifikovalo dohodu o komplexním a posíleném partnerství mezi EU a Arménií v roce 2018; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Národní shromáždění Arménské republiky jednomyslně ratifikovalo dohodu o komplexním a posíleném partnerství mezi EU a Arménií v roce 2018;

| E. | vzhledem k tomu, že dohoda o komplexním a posíleném partnerství mezi EU a Arménií již byla ratifikována vnitrostátními parlamenty Estonské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky a Bulharské republiky; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že dohoda o komplexním a posíleném partnerství mezi EU a Arménií již byla ratifikována vnitrostátními parlamenty Estonské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky a Bulharské republiky;

Parlamentní shromáždění Euronest

1.

naléhavě vyzývá vnitrostátní parlamenty všech členských států EU, aby bez zbytečného odkladu ratifikovaly dohodu o komplexním a posíleném partnerství mezi EU a Arménií;

2.

vítá podporu Evropské komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, místopředsedkyně Komise a Rady Evropské unie v otázce ratifikace dohody o komplexním a posíleném partnerství vnitrostátními parlamenty EU a očekává, že bude v tomto ohledu vyvinuto větší úsilí;

3.

vyzývá politické strany EU, aby přispěly k dokončení postupů ratifikace dohody o komplexním a posíleném partnerství vnitrostátními parlamenty.

---

| 25.9.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 343/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 343/27

---

Usnesení Parlamentního shromáždění Euronest o víceletém finančním rámci EU na období po roce 2020 a o rozvoji modelu Východního partnerství plus

(2018/C 343/07)

PARLAMENTNÍ SHROMÁŽDĚNÍ EURONEST,

| — | s ohledem na ustavující listinu Parlamentního shromáždění Euronest ze dne 3. května 2001, |
| --- | --- |

—

s ohledem na ustavující listinu Parlamentního shromáždění Euronest ze dne 3. května 2001,

| — | s ohledem na tři dohody o přidružení mezi EU a Gruzií, Ukrajinou a Moldavskem, které zahájily kvalitativně novou kapitolu ve vztazích přidružených zemí s EU a poskytly pevný základ pro postupný rozvoj partnerství mezi nimi, |
| --- | --- |

—

s ohledem na tři dohody o přidružení mezi EU a Gruzií, Ukrajinou a Moldavskem, které zahájily kvalitativně novou kapitolu ve vztazích přidružených zemí s EU a poskytly pevný základ pro postupný rozvoj partnerství mezi nimi,

| — | s ohledem na Globální strategii zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie přijatou v roce 2016, jakož i na zprávu o pokroku při jejím provádění (revidovanou Radou pro zahraniční věci dne 25. června 2018) a na doporučení Evropského parlamentu ze dne 15. listopadu 2017 Radě, Komisi a ESVČ k Východnímu partnerství před summitem konaným v listopadu 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Globální strategii zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie přijatou v roce 2016, jakož i na zprávu o pokroku při jejím provádění (revidovanou Radou pro zahraniční věci dne 25. června 2018) a na doporučení Evropského parlamentu ze dne 15. listopadu 2017 Radě, Komisi a ESVČ k Východnímu partnerství před summitem konaným v listopadu 2017,

| — | s ohledem na různá sdělení Komise a Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) o evropské politice sousedství (EPS) a s ohledem na závěry Rady pro zahraniční věci v souvislosti s EPS a Východním partnerstvím, |
| --- | --- |

—

s ohledem na různá sdělení Komise a Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) o evropské politice sousedství (EPS) a s ohledem na závěry Rady pro zahraniční věci v souvislosti s EPS a Východním partnerstvím,

| — | s ohledem na společné prohlášení parlamentů Gruzie, Moldavska a Ukrajiny, společné komuniké předsedů výborů pro evropskou integraci parlamentů Gruzie, Moldavska a Ukrajiny a společného prohlášení předsedů parlamentů Gruzie, Moldavska a Ukrajiny o záměru vytvořit meziparlamentní shromáždění, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení parlamentů Gruzie, Moldavska a Ukrajiny, společné komuniké předsedů výborů pro evropskou integraci parlamentů Gruzie, Moldavska a Ukrajiny a společného prohlášení předsedů parlamentů Gruzie, Moldavska a Ukrajiny o záměru vytvořit meziparlamentní shromáždění,

| A. | vzhledem k tomu, že pomoc poskytovaná EU má zásadní význam pro to, aby přidruženým partnerům umožnila provádět jejich ambiciózní program reforem v souladu s příslušnými dohodami o přidružení; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že pomoc poskytovaná EU má zásadní význam pro to, aby přidruženým partnerům umožnila provádět jejich ambiciózní program reforem v souladu s příslušnými dohodami o přidružení;

| B. | vzhledem k tomu, že rozsáhlá finanční a technická pomoc, kterou EU poskytuje přidruženým zemím, přispěla k budování demokratických institucí, k zajištění právního státu a dodržování lidských práv, k rozvoji tržního hospodářství a konkurenceschopného podnikatelského prostředí, sbližování odvětvových politik s evropskými standardy a rozvoji silných politických a hospodářských vazeb s EU; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že rozsáhlá finanční a technická pomoc, kterou EU poskytuje přidruženým zemím, přispěla k budování demokratických institucí, k zajištění právního státu a dodržování lidských práv, k rozvoji tržního hospodářství a konkurenceschopného podnikatelského prostředí, sbližování odvětvových politik s evropskými standardy a rozvoji silných politických a hospodářských vazeb s EU;

| C. | vzhledem ke své „trvalé přitažlivosti“, o níž hovoří globální strategie pro zahraniční a bezpečnostní politiku EU, musí být EU s i nadále pro přidružené země magnetem; |
| --- | --- |

C.

vzhledem ke své „trvalé přitažlivosti“, o níž hovoří globální strategie pro zahraniční a bezpečnostní politiku EU, musí být EU s i nadále pro přidružené země magnetem;

| D. | vzhledem k tomu, že nezávislost, svrchovanost a územní celistvost přidružených zemí je ohrožena kvůli nevyřešeným regionálním konfliktům vyvolaných Ruskem; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že nezávislost, svrchovanost a územní celistvost přidružených zemí je ohrožena kvůli nevyřešeným regionálním konfliktům vyvolaných Ruskem;

| E. | vzhledem k tomu, že agresivní politika Ruska vůči přidruženým zemím, která se projevuje agresí, okupací, anexemi a financováním a vyzbrojováním separatistů, ohrožuje bezpečnost, stabilitu a rozvoj přidružených zemí i celého evropského kontinentu; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že agresivní politika Ruska vůči přidruženým zemím, která se projevuje agresí, okupací, anexemi a financováním a vyzbrojováním separatistů, ohrožuje bezpečnost, stabilitu a rozvoj přidružených zemí i celého evropského kontinentu;

1.

vyzývá k společnému úsilí o mírové urovnání vleklých konfliktů v přidružených zemích prostřednictvím zapojení hlavních mezinárodních organizací, jakými jsou OSN, OBSE a Rada Evropy;

2.

odsuzuje porušování lidských práv a základních svobod na okupovaných územích přidružených zemí, kterého se dopouští Rusko;

3.

znovu opakuje, že silně podporuje svrchovanost a územní celistvost zemí zapojených do Východního partnerství v rámci jejích mezinárodně uznaných hranic;

4.

zdůrazňuje, že je třeba přidruženým zemím naléhavě poskytnout právní a finanční podporu při řešení situace vnitřně vysídlených osob;

5.

tam, kde je to vhodné, vyzývá k posílení dialogu o bezpečnosti mezi EU a východními partnery a k spolupráci v oblasti společné bezpečnostní a obranné politiky;

6.

vítá 20 cílů pro rok 2020 i další klíčové prioritní oblasti, mezi které se řadí: hospodářský rozvoj a tržní příležitosti, posílení institucí a řádná správa věcí veřejných; konektivita, energetická účinnost, životní prostředí a změna klimatu; mobilita a mezilidské kontakty;

7.

vítá další rozvoj modelu „Východního partnerství +“, který je založen na prohloubení odvětvové integrace mezi EU a východními partnery;

8.

podporuje perspektivu přidružení Gruzie, Moldavska a Ukrajiny k schengenskému prostoru a jejich začlenění do celní unie, energetické unie a jednotného digitálního trhu EU;

9.

je přesvědčen, že nový VFR by měl výslovně odrážet strategickou prioritu, kterou je podpora východoevropských partnerů na jejich cestě k integraci do EU a že zvláštní postavení evropských států sousedících s EU představuje rozhodující faktor, který musí být ve víceletém finančním rámci zohledněn;

10.

je přesvědčen, že sloučení tradičního evropského nástroje sousedství (ENS) s dalšími finančními nástroji určenými pro různé regiony by vyslalo politicky chybné a škodlivé signály ostatním zemím, zejména přidruženým partnerům, a bylo by v zemích Východního partnerství vykládáno jako projev sníženého politického zájmu ze strany EU;

11.

naléhavě vyzývá k zachování zásady diferenciace a „více za více“, aby se tak podnítilo reformní úsilí partnerů, přičemž poznamenává, že sloučení veškerých vnějších nástrojů do jednoho může ohrozit přístup založený na výkonnosti a odklonit pozornost od zemí s lepšími výsledky směrem k těm, které čelí naléhavějším problémům;

12.

naléhavě vyzývá orgány EU, aby zachovaly evropský nástroj sousedství jako samostatný nástroj financování přizpůsobený zemím sousedícím s EU, s cílem účinně řešit stávající priority, potřeby a problémy přidružených zemí a zajistit bezpečnost a stabilitu v těchto zemích i v EU, jakož i udržitelnost a soudržnost pomoci EU.

---